Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Mi po dnevnom redu imamo točka 4. koja je objavljena prije, konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju vodnog gospodarstva. Vi sada to mijenjate. Temeljem članaka o dnevnom redu od 224. do članka 230. nema mogućnosti da se bez usuglašavanja promjeni redoslijed dnevnog reda. Činjenica jeste da vama članak 226., 227. daje poslovničko pravo da mijenjate dnevni red ali ne na ovaj način. Mene zanima temeljem kog članka Poslovnika se, nije to samo danas, to se stalno mijenja, ali evo konkretno temeljem kog članka Poslovnika danas se preskače 4. točka utvrđenog dnevnog reda za 15., 16. i 17. lipnja i stavlja se odnosno točka 4. i stavlja se točka 5. i 6. na dnevni red?
Evo ja ću vam odgovoriti kolega Petrina. Da ste bili ovdje jučer mogli ste čuti zašto je to tako. Kao prvo, jučer je najavljena ova točka. Prema tome nažalost vas nije bilo ovdje u Saboru pa niste to mogli čuti. Druga stvar, kolege su čule i najavljena je ova točka. Zašto ove točke nisu, zato jer nisu pripremljene, naime odbori ih nisu proradili. I budući da nemamo mišljenja odbora a vi znate da mi pokušavamo maksimalno uvijek imati i mišljenje odbora i mišljenje Vlade ako ikako možemo za točke jer je to sama bit rada Sabora. Mi nemao mišljenja, mi nemamo dakle mišljenja odbora za te točke. I kad dobijemo mišljenje odbora naravno onda će doći.
Ja sam pita temeljem kog članka Poslovnika? Super, a ima li mišljenja predlagatelja?
Ne razumijem?
Članak 226. do 228. jasno kaže ako nema mišljenja djela ili predlagatelja … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Ne možemo tako razgovarati. Vi ste postavili pitanje, ja sam vam jasno odgovorio a sad ako ga niste shvatili oprostite vaš problem.
Dobro, dobro. Samo ja znam da se stalno krši Poslovnik.
Hvala. Hvala lijepo. Poslovnik se nikada, nikada nije prekršio dok sam ja predsjednik ovog Sabora, niti će se, možda će se danas prekršiti ali svjesno. Ali neće se … [[Upadica se ne čuje.]] i ja ću objasniti, i ja ću to objasniti zašto. Ali dosada se sigurno nije. Evo kolega Nakić izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo saborski zastupnici evo danas možda i nije najidealniji trenutak kad trebamo prezentirati ove zakone i promjene koje se odnose na zdravstveni sustav RH ali i s druge strane kada pogledamo možemo se mirne duše upitati koje je pravo vrijeme. Mi smo svjesni činjenice i opterećenosti našeg zdravstvenog sustava, svjesni činjenice da je Hrvatska jedna od zemalja EU koja najmanje izdvaja za zdravstveni sustav. Isto tako od samog početka smo upozoravali da je izrazita važnost da u ovome našem sustavu uvedemo kvalitetu, uvedemo red, transparentnost ali i financijsku stabilnost sustav. Bez financijske stabilnosti sustava nećemo biti u stanju pružiti zdravstvenu zaštitu našim građanima. O tome što znači uvođenje reda evo govore niz činjenica zapravo da pri pokušaju uvođenja reda u sustav imate brojne opstrukcije, imate brojne primjedbe, imate brojna neslaganja ali jedino čega nemate, nemate rješenja. Da bismo omogućili kvalitetnu zdravstvenu zaštitu našim građanima mi moramo omogućiti financijsku stabilnost sustava. Što to znači? Dakle u zdravstveni sustav RH je prije 2 godine sanacijom uloženo 3,5 milijarde kuna iz državnog proračuna. 2 godine iza toga stvoreni su novi dugovi koji iznose 2,5 milijarde kuna. Je li tome kraj? Nije. Ta priča se nastavlja dalje. I od ove godine, od početka ove godine u prva 4 mjeseca su bolnice nastavile stvarati dugovanja u sustavu koji iznose preko 200 milijuna kuna. Ali ne samo bolnice, ono što nas je dodatno zapravo iznenadilo je uvid stanja u HZZO-u, Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje gdje smo zapravo pronašli novi trend nastavka tih dugovanja. To je novih 400 milijuna kuna. Što znači da je u prvih 4 mjeseca ove godine mi imamo stvaranje dodatnih gubitaka u sustavu zdravstva koji iznose negdje oko 600 milijuna kuna. Što to znači? To znači da nastavimo li mi ovakvim načinom pitanje je trenutka i vremena kada ćemo mi prestati i ne biti u mogućnosti pružiti uopće ikakvu a kamoli zdravstvenu zaštitu našim građanima. Način na koji smo to rješavali i pokušavali rješavati do sada je zaduživanje. Dakle uvijek smo išli da bi riješili stvari unutar sustava po nove dugove. Vidjeli smo nedavno kada je ministar financija Marić išao van, što to znači, pod kakvim načinima i pod kakvim uvjetima se možemo zaduživati. Dakle ono što jedino nam je ostalo da naš sustav reorganiziramo, da naš sustav stavimo na granice održivosti, da bi jedini način bio taj da tako možemo pružiti i osigurati, da se ljudi mogu osjećati sigurno sa našim zdravstvenim sustavom. Meni je žao evo danas, kada evo ovdje baš u ovakvom trenutku razgovaramo samo o ovom dijelu zakona, žao mi je što danas ne prezentiram reformu bolničkog sustava. Žao mi je zato što ne vjerujem da bi rijetko koji zastupnik u ovome Saboru bio tko ne bi bio protiv, tko ne bi imao nešto reći da njega nemojte dirati, da nemojte dirati njegovu bolnicu, da nemojte dirati njegove krajeve. Ali moramo biti suočeni sa realnošću, s onim što imamo unutar sustava i kako ga održati. Upravo stoga ovim Izmjenama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju mi predlažemo povećanje maksimalnog iznosa sudjelovanja osiguranih osoba u troškovima zdravstvene zaštite sa 60,13% proračunske osnovice na 90,20% proračunske osnovice što zapravo znači povećanje maksimalnog iznosa participacije sa 2 na 3000 tisuće kuna. Svjesni smo toga da u ovome trenutku 2 milijuna građana Hrvatske na jedan ili na drugi način je oslobođeno plaćanja praticipacije i oslobođeno plaćanja dopunskog zdravstvenog osiguranja. Ovo se ne odnosi niti na one osobe koje plaćaju dopunsko zdravstveno osiguranje, to je dakle novih dodatnih milijun i 600 tisuća građana jer će umjesto njih platiti njihov osiguravatelj. Dakle ovaj dio se odnosi samo na jedan manji dio građanstva koji ne plaća dopunsko zdravstveno osiguranje. Također nacrtom prijedloga izmjena ovoga zakona se propisuje obveza osiguranim osobama na plaćanje naknade za pregled u hitnom bolničkom prijemu, za ne hitne pacijente, ponavljam, za ne hitne pacijente i samo u hitnom bolničkom prijemu kod kojih je … [[Govornik se ne razumije.]] zahtjev za pružanjem hitne medicinske pomoći koja podrazumijeva pružanje dijagnostičkih i terapijskih postupaka u hitnim bolničkim prijemima a iznos te naknade utvrditi će Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje. Naime, nama se dogodilo da je nizom ne uređivanja unutar sustava, imamo danas preko 60% pacijenata koji dolaze u objedinjene hitne bolničke prijeme koji nisu hitni pacijenti. Preko 50% ljudi dolazi bez uputnice i događa se da su zapravo ugroženi oni bolesnici koji su stvarno i ozbiljno bolesni jer su čekanja do pregleda ponekad 8, 10 ili 12 sati. Nama se događalo da ljudi koji imaju infarkt samo iz razloga što su pristojni, što će mirno i strpljivo čekati do pregleda čekaju 8 sati prije nego što budu pregledani. Još nešto, bilo je puno zapravo prozivki oko toga kako je moguće da ne hitni pacijenti u hitnom bolničkom prijemu će odjedanput morati sudjelovati u plaćanju ovih troškova. Pri tome nitko nije postavio pitanje a što sa onima koji su došli sa uputnicom. Što sa onim ljudima koji su bili pristojni, otišli kod svog liječnika, takvih je 50%, došli po uputnicu i došli u hitne prijeme? Zašto i njima ne kažemo da mogu i oni slobodno doći, otvorimo vrata, zatvorimo ordinacije obiteljske medicine i imamo kaos. Nije to jedina naša ekskluziva da se razumijemo. Britanski ministar zdravstva je tražio od svojih građana kada imaju bronhitis, kada imaju dijabetes, kada imaju hipertenziju, kada imaju astmu da ne dolaze u hitne prijeme jer su čekali preko 20 sati. Dakle ono što je važno unutar toga, važno je urediti sustav. Kao posljedicu ovoga što sada imamo, imamo stalni rast troškova unutar hitnog prijema. I zbog ogromnog broja i priljeva pacijenata koji doista nisu hitni imate gomilanje dijagnostičkih i terapijskih postupaka koji se događaju u hitnim prijemima. Liječnici koji rade rade pod velikim opterećenjem. Svakom pacijentu koji dođe unutra se traže dijagnostičke pretrage. Ti novci za takve nepotrebne dijagnostičke pretrage plaćamo mi sami. U ovoj reformi hitne koju smo organizirali smo stavili mogućnost da povećavamo broj timova 1, znači tamo gdje se nalaze liječnici i medicinska sestra u krajevima Hrvatske iz koje se iseljava stanovništvo gdje je velika depopulacija, u krajevima u kojima ljudi sve manje žive poput Iloka, poput Drenovaca, poput Orahovice, Grubišnog polja, Hrvatske Kostajnice, Gline, Slunja, Benkovca, Trilja, Orebića itd. Dakle, upravo to sa povećanjem timova na takvim mjestima smanjit ćemo nepotrebno vozikanje pacijenata do bolnice, nepotrebne troškove i nepotrebno opterećenje unutar samog sustava. Izmjenama ovog zakona također ćemo omogućiti pogodnost koja dosada nije bila a da se osobe koje su oboljele od akutne psihijatrijske bolesti, zdravstvenoj zaštiti u cijelosti ostvaruju iz sredstava obveznog zdravstvenog osiguranja. Također će se proširiti krug osiguranika kojima će se osigurati pravo na naknadu plaće za vrijeme privremene nesposobnosti za rad tijekom koje je došlo do prestanka radnog odnosa odnosno obavljanja djelatnosti osobnim radom bez primjene uvjeta od 8 dana prethodno utvrđene privremene nesposobnosti što znači da su do sada ljudi koji su imali ugovor o radu na određeno vrijeme ukoliko im se dogodila ozljeda na radu unutar osam dana od prestanka rada više nisu imali prava na nikakvu naknadu. Dakle, s ovim izmjenama zakona želimo to omogućiti da do zadnjeg dana do kad oni rade ukoliko se dogodi određena ozljeda ili nesposobnost da mogu primati zapravo naknadu za cijelo vrijeme dok traje ta njihova privremena nesposobnost za rad. Također ćemo tehnički uskladiti zakon s odredbama Zakona o mirovinskom osiguranju, terminološki u djelu koji se odnosi na stjecanje statusa u obveznom zdravstvenom osiguranju članova uprava trgovačkih društava i izvršnih direktora trgovačkih društava kako bi se ujednačili uvjeti za stjecanje statusa osiguranika u obveznom mirovinskom i zdravstvenom osiguranju i na taj način izjednačili obveze plaćanja doprinosa u oba sustava. Također se usklađuje ovaj zakon s odredbama Zakona o životnom partnerstvu osoba istog spola u djelu koji se odnosi na stjecanje odnosno zadržavanje statusa osigurane osobe u obveznom zdravstvenom osiguranju kao člana obitelji osiguranika i Zakonom o pravima žrtava seksualnog nasilja za vrijeme oružane agresije na RH u vrijeme Domovinskog rata u djelu koji se odnosi na stjecanje statusa osiguranika u obveznom zdravstvenom osiguranju osoba kojima je priznat status žrtve seksualnog nasilja u Domovinskom ratu te se u vezi s tim omogući stjecanje statusa osigurane osobe odnosno osiguranika u obveznom zdravstvenom osiguranju. Ja predlažem da se prihvate ove izmjene i dopune ovoga zakona jer će zapravo na ovaj način omogućiti bolje uvođenje reda u zdravstveni sustav i zapravo povećati koliko toliko financijsku stabilnost zdravstvenog sustava. Ako mogu, ja bih nastavio i za izmjene drugog zakona kad smo rekli da će biti zapravo objedinjena rasprava a to je Zakon o izmjenama i dopuni Zakona o zdravstvenoj zaštiti. Naime, ovim zakonom želimo urediti obveze koncesionara. Koncesionari su zapravo liječnici koji rade u svojim ambulantama i ne sudjeluju do sada u radu, dežurstvima i pripravnostima. Kroz reformu hitne medicine mi smo predvidjeli da uz ambulante koje se nalaze u zavodima za hitnu medicinu, vikendima i blagdanima obveze dežurstva moraju imati ne samo liječnici iz domova zdravlja nego i liječnici koji su koncesionari. Naime, radno vrijeme liječnika danas u Hrvatskoj koji rade u primarnoj zdravstvenoj zaštiti je vrlo dvojbene. Pitanje je koliko se sati dnevno radi. Na ovaj način pravilnikom ćemo urediti da svi moraju raditi jednako. Svi će raditi 7,5 sati dnevno i ta razlika od pola sata će zbog preraspodjele vremena trebati davati osiguravati rad u dežurstvima, u zavodima za hitnu medicinu, praznikom i vikendom. Nikakvih novih troškova po pitanju zdravstvenog sustava neće biti, radit će se samo o preraspodjeli radnog vremena. Dakle, radno vrijeme za sve u Hrvatskoj će biti ujutro od 7 sati do 14,30 i od 13,30 sati popodne radno vrijeme do 19 sati. Na taj način svaki dan pola sata radnog vremena a dosada ga imamo i više zapravo ostaje ne popunjeno kroz preraspodjelu radnog vremena će se omogućiti organizacija da liječnici koji su i u koncesijama i u domovima zdravlja sudjeluju u radu hitne u Zavodima za hitnu medicinu u izvan bolničkoj hitnoj. Ovim zakonom također želimo urediti produženje važenja rješenja o odobrenju rada zakupaca koji se sada nalaze u ljekarničkoj djelatnosti, djelatnosti dentalnog laboratorija i pojedinih specijalističkih djelatnosti do 31. prosinca 2017.godine. Naime, po zakonu od 1996.godine kad je zakup kao jedna mogućnost zakonska omogućen, on je ukinut 2008.godine i od tada 774 osobe se zapravo nalaze u jednom zrako praznom prostoru gdje se stalno produžava taj ugovor i on sada istječe 30.6. ove godine. Ukoliko ne dođe do uređenja njihovog statusa zapravo oni će se naći izvan sustava. Na ovaj način mi želimo omogućiti do donošenja zakona, punog Zakona o zdravstvenoj zaštiti kojim će se regulirati njihov status kada će oni zapravo biti, njihov rad će se regulirati ili kroz koncesije ili kroz privatan rad ili rad u domovima zdravlja da se omogući da ti ljudi ne ostanu zapravo izvan samog sustava i da se to zbog donošenja zakona, procedure ipak ne produžava svakih 6 mjeseci nego da donosimo odluku da se to produži do 31. prosinca 2017.godine. Evo, ja zbog važnosti i stabilizacije sustava i ne samo ovoga, ovo su zapravo nekakvi početni zakoni, početne mjere uz ono što smo najavljivali dalje da bi omogućili financijsku stabilnost zdravstvenog sustava našeg predlažem zapravo da se ovi zakone usvoje i to da se usvoje po hitnom postupku jer evo upravo kao što rekoh teško financijsko stanje, teške financijske dubioze koje se nalaze u sustavu zdravstva se nastavljaju i ako ne želimo ići po nova dugovanja, ako ne želimo krpati na takav način probleme koji se nalaze u zdravstvenom sustavu, dakle nužnost je provođenja reorganizacije i racionalizacije unutar sustava. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Imamo jednu repliku, uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine ministre, kazali ste da bi svi zastupnici, da bi se izrazili nezadovoljstvo da u svojim krajevima nemaju dobro organizirano zdravstvo. Međutim, Ustav kaže da svi na području RH građani, moraju imati jednaku zdravstvenu zaštitu, činjenica da se krši sustavno Ustav RH, poglavito u nerazvijenim područjima i da taj lokalni, taj privrženost lokalnom kako koji ministar dolazi tako je samo je jačao svoju lokalnu zajednicu, nije gledao široko. Pa ja to mogu posvjedočiti i od bivšeg ministra Milinovića, Vlahušića. Međutim, činjenice su primjera da žene u brdsko planinskim područjima, nerazvijenim krajevima, u Slavoniji, Gorskom kotaru, Lici, Dalmatinskoj zagori, za obični pregled, za ultrazvuk dojke dođu nakon 6 mjeseci ako imaju šansu da se upišu, ako se ne upišu, onda za godinu, dvije dana. Znači sustav nije dobro složen. Građani tih krajeva nisu krivi što je dug zdravstva toliki, netko drugi je dug, bivši ministri koji su vodili, bivše Vlade. Treba jasno i glasno kazati tko je kriv i zbog čega danas ti krajevi se iseljavaju isključivo zbog loših zdravstvene zaštite. Da na sebi imamo centralizirano par gradova zdravstvenu zaštitu, a naše bake koje žive sad u tim područjima ne mogu uopće pristupiti niti imaju organiziran prijevoz do hitne, a kamoli do nekih ozbiljnijih pregleda i zdravstvene zaštite. Sustav je ciljano uništavan. Zbog koga i čega? Ja tražim od vas odgovor tko je kriv što se sustav, jel' bivši ministar, jel' prethodni? Tko je kriv šta je stanje sustava? Sigurno nisu građani s tih područja koji nemaju apsolutno nikakvu zdravstvenu zaštitu ili vrlo, vrlo lošu. Hitne pomoći kad dođu zbog jednoga tima uglavnom budu zatvorena vrata ako je izašao na teren, pa dovede se u opasnost i život. Hvala lijepa.
Odgovorit će uvaženi ministar Dario Nakić. Izvolite.
Evo hvala lijepa. Pokušat ću doista kratko odgovoriti. Ovo su velika pitanja na koje bi trebalo stavljati duge odgovore. O tome kakvo je stanje pokušat ću odgovoriti kroz ovo pitanje bolničkog sustava unutar Hrvatske koje nije danas tema, ali o našoj spremnosti, o tome da uđemo u suštinske reforme. Dakle, Danska je zemlja koja ima pet i pol milijuna stanovnika, koja je imala 20, 48 akutnih bolnica. Svela ih je na 21. Evo reći ću vam, zemlja koja izdvaja 5 puta više od Hrvatske za zdravstvenu zaštitu, zemlja koja ima pet puta veći BDP od Hrvatske i sad mi recite što bi bilo kad bi netko u Hrvatskoj rekao da će neku od naših bolnica, a udaljenost između bolnica u Hrvatskoj su 36 km, u EU 77. Dakle, znate u čemu je najosnovniji problem? Suočavanje sa realnošću. Mi se moramo naučiti suočiti sa realnošću, mi moramo donositi odluke koje nisu popularne, mi moramo donositi odluke koje su racionalne da bi opstali i da bi se sustav mogao održati. Eto to je krivo.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Uvažena predsjednica Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku, doktorica Ines Strenja Linić. Izvolite.
Poštovani akademiče, predsjedniče, uvaženi saborski zastupnici. Dakle odbor je kao matično tijelo isto tako razmotrio oba dva zakona i naš zaključak evo ću vam sada iznijeti. Dakle, u uvodnom obrazloženju predstavnik predlagatelja je objasnio da je donošenje zakona po hitnom postupku potrebno zbog postizanja krajnjeg cilja, odnosno financijske stabilizacije zdravstvenog sustava uz smanjenje rashoda i istovremeno osiguranje kvalitetne zdravstvene zaštite svim osiguranim osobama Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Ovaj zakonski prijedlog predstavlja jednu od ključnih reformskih mjera vezanu uz izmjene u sustavu zdravstvenog osiguranja u cilju smanjenja fiskalnih rizika zdravstvenog sustava, a u skladu sa Nacionalnim programom reformi za 2016. godinu. S tim u vezi predlaže se povećanje maksimalnog iznosa sudjelovanja osiguranih osoba u troškovima zdravstvene zaštite sa 60,13% proračunske osnovice, na 90,20% proračunske osnovice, odnosno povećanje maksimalnog iznosa participacije s dvije na tri tisuće čime će se uz ostale reformske mjere postići održivost zdravstvenog sustava. Ovdje treba napomenuti da se ovo povećanje ne odnosi na ljude koji imaju dopunsko zdravstveno osiguranje. Znači, to će plaćati osiguravajuća društva. Zakonom se također propisuje obveza osiguranim osobama na plaćanje naknade za pregled u hitnom bolničkom prijemu koji je obavljen na zahtjev osigurane osobe i to u slučaju kada se pregledom ne ustanovi indikacija za hitnu medicinsku pomoć, a koja podrazumijeva pružanje dijagnostičkih i terapijskih postupaka koji su nužni u otklanjanju neposredne opasnosti na život i zdravlje. Svaki takav pacijent se treba vratiti u vanbolničku hitnu, a onaj koji bude unatoč toj preporuci da ode u drugu hitnu ambulantu jer ne predstavlja prvu, drugu i treću kategoriju koji trebaju bit zbrinuti u bolničkom prijemu takav pacijent će platiti 150 kuna. Svi pacijenti će biti pregledani od hitnog liječnika, ali neće u bolničkom sustavu ako nisu prva, druga i treća kategorija. Ti pacijenti će platiti jer su inzistirali na pregledu, a moglo se obaviti u vanbolničkoj hitnoj. Članovi Odbora su u raspravi podržali izmjene koje se predlažu ovim zakonom istaknuvši kako cilj nije ubiranje dodatnih prihoda od osiguranika već da oni koji su doista hitni i ugroženi imaju pravo na vrijeme dobiti kvalitetnu zdravstvenu zaštitu, a ne da se zloupotrebljava mogućnost sustava na ovaj način. Također smo podržali i izjednačavanje osiguranih osoba oboljelih od psihijatrijskih bolesti s obzirom na to da će i osigurane osobe oboljele od akutne psihijatrijske bolesti dobiti kompletnu, znači ostvariti svoju zdravstvenu zaštitu iz sredstava obveznog zdravstvenog osiguranja. Prema važećem zakonu, obvezno zdravstveno osiguranje do sada je pokrivalo u cijelosti troškove liječenja kroničnih psihijatrijskih bolesnika. Mi ovdje ovim zakonom tu distinkciju mijenjamo i bilo je nelogično zašto je to do sada i bilo tako. U raspravi je pohvaljeno i proširenje kruga osiguranika kojima će se osigurati pravo na naknadu plaće to treba napomenuti za vrijeme privremene nesposobnosti za rad tijekom koje je došlo do prestanka radnog odnosa, odnosno obavljanja djelatnosti osobnim radom bez primjene uvjeta od 8 dana prethodno utvrđene privremene nesposobnosti. Dakle, na osiguranike koji su u trenutku prestanka radnog odnosa, odnosno obavljanja djelatnosti imali utvrđenu privremenu nesposobnost za rad zbog nove priznate ozljede na radu ili profesionalne bolesti kao i osiguranike pomorce na međunarodnoj plovidbi ne bi se odnosio uvjet utvrđene privremene nesposobnosti za rad od najmanje 8 dana prije prestanka radnog odnosa, tj. obavljanja djelatnosti osobnim radom za ostvarivanje prava na naknadu plaće jer bi ih taj uvjet mogao onemogućiti u ostvarivanju svog predmetnog prava. Stoga mi kao odbor smo jednoglasno odlučili da zakon, onoliko članova znači imali smo kvorum koji su došli, kolege nisu bili prisutni iz opozicije. Mi smo predložili ovom Domu da usvoji zakon o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju. Isto tako na istom tijelu smo raspravili i izmjene i dopune Zakona o zdravstvenoj zaštiti, s konačnim prijedlogom zakona. I u uvodnom obrazloženju predstavnik predlagatelja objasnio je kako se predloženim izmjenama zapravo i dopuni zakona u cilju osiguranja načela zdravstvene zaštite i provedbe cjelovite reforme djelatnosti hitne medicine koja je prva reforma koju ova Vlada unutar zdravstvenog sustava provodi sukladno Nacionalnom programu reformi za 2016. pogotovo osiguranja dostupnosti i jačanja uloge primarne zdravstvene zaštite uređuje obveza koncesionara da sudjeluju u dežurstvu i pripravnosti. Dakle, koncesionari izmjenom zakona 2014. godine to su liječnici obiteljske medicine, znači nisu to oni iz doma zdravlja, to su koncesionari, oni nisu imali obvezu sudjelovati u dežurstvima u van bolničkoj hitnoj. Nije nam jasno zašto se išlo u takvu odluku i mi to ovim izmjenama zakona mijenjamo. Dakle, mi smo ih obvezali da liječnici koncesionari također trebaju dežurati u van bolničkoj hitnoj. Radi se o 3 do 4 dežurstva u jednoj godini. Kako je navedeno nužno je proširiti obvezni sadržaj ugovora o koncesiji. Rok kada prestaje rad u privatnoj praksi zakupom isto tako predložili smo da se produlji do 31. prosinca 2017., a djelatnost za koju je potrebno produljiti rok prestanka rada u zakupu su ljekarnička djelatnost, djelatnost dentalnog laboratorija i pojedine specijalističke djelatnosti. Također je istaknuto da bi ovim zdravstvenim djelatnicima, kao što je rekao ministar, čak njih 744 zbog ne produljenja ovog roka, zato je ovaj zakon i u hitnoj proceduri, rezultiralo gubitkom radnih mjesta i s tim u vezi odgovarajućim financijskim učincima na Državni proračun Republike Hrvatske. U raspravi je pohvaljeno svako najavljeno povećanje broja liječničkih timova hitne medicinske službe za 19. Nadam se, mislim da ministar nije naveo svih 19, od Orebića do Hrvatske Kostajnice, znači svi naši rubni dijelovi, oni koji najmanje su dosada imali kolega Bulj dostupnu tim 1 hitnu medicinsku službu. Znači, i to u slabije razvijenim, devastiranim područjima Hrvatske koje karakterizira depopulacija i iseljavanje. Povećanjem broja liječničkih timova za 19 u tim mjestima podižemo kvalitetu življenja i svi smo se s tim složili. Dakle, isto tako odbor je jednoglasno prihvatio prijedlog ovih izmjena zakona i predlaže ovom Domu da oba dva zakona danas raspravi i kad budu se stekli uvjeti i izglasa. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Prije nego što prijeđemo na raspravu koju ćemo započeti po običaju sa klubovima samo sam vam htio reći danas ćemo raditi bez stanke zbog opsežnosti dnevnog reda i interesa za njega. Dakle, sad bismo prešli na raspravu i prva u ime Kluba zastupnika SDP-a će riječ uzeti uvažena zastupnica Ana Komparić Devčić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege. Ja ću u ime kluba SDP-a iznijeti nekoliko rečenica vezano na izmjene i dopune Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju i na samom početku ću reći da se klub SDP-a protivi hitnom postupku i da tražimo da ovaj zakon ide u dva čitanja. Što zapravo se predlaže ovim zakonom, odnosno izmjenama i dopunama zakona? Pod jedan povećanje participacije za pacijente sa 2000 na 3000 kuna. Pod dva naplata hitnog bolničkog prijema za pacijente u iznosu od 150 kuna kako je najavio ministar Nakić. I pod tri mjere koje će se faktički dovesti do ukidanja prava pacijenata na putne troškove. Sve ove tri mjere koje se predlažu ovim zakonom idu na uštrb građana Republike Hrvatske. I to poštovane kolegice i kolege ni više ni manje nego na dan kada pada Vlada. I jedino pitanje koje mi možemo ovdje postaviti da li vam je barem malo neugodno što i ovaj trenutak koristite da pogodujete nečijim privatnim interesima na račun i na uštrb građana Republike Hrvatske? I na kraju moram vam čestitati u ime kluba SDP-a na ovom reformskom zakonu koji uvodi nove namete bolesnim ljudima. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, uvažene zastupnice Ines Strenja-Linić, izvolite.
Ja bih još jednom se nadovezala, ja bih kolegici zapravo odgovorila kao što sam rekla sa 2000 na 3000 se povećava participacija ali to se ne odnosi na pacijente, to se odnosi na one koji ne plaćaju dopunsko zdravstveno osiguranje. A ja bih vam samo još jednom napomenula, dakle najčešće dijagnoze onih koji dolaze na hitni prijem u bolnice i koji će morati platiti tih 150 kuna jer neće htjeti otići u van bolničku hitnu, znači oni neće otići kući nego idu liječniku u van bolničku hitnu kako je bilo jako dugo, svi se sjećamo, postojala je Hitna pomoć a išli su sa uputnicama ili u kolima hitne znači ležeći u bolnice samo hitni bolesnici za vrijeme onog bivšeg sustava i to je dobro funkcioniralo. Najčešće dijagnoze što može pregledati i liječnik opće prakse a ne van bolnička hitna su bol u leđima, povišeni krvni tlak, vrućica nepoznatog porijekla, akutna upala grla, urtikarija, akutna upala ždrijela, konjuktivitis itd. To su dijagnoze zbog kojih taj pacijent može otići u van bolničku hitnu i biti zbrinut. Kao što znate takve dijagnoze su vrlo česte u turističkim ambulantama i vi ćete imati u jednoj Baškoj i udaljenim turističkim ambulantama da to sve rješava mladi liječnik kojem je možda to i prvo radno mjesto i neće svakog takvog pacijenta uputiti u bolnicu. Naši pacijenti se moraju naučiti da postoji bolnica, tercijarna zdravstvena zaštita gdje se zbrinjavaju najteži hitni slučajevi, gdje treba itekako prva, druga i treća kategorija biti uključena najskuplja zdravstvena zaštita i mi takvim pacijentima to moramo omogućiti. Hitnu pomoć mora dobiti onaj kome treba hitna medicina, a onaj ko može sačekati i to riješiti u van bolničkoj hitnoj i odmah dobiti recept taj može otići isto tako liječniku. Zbog toga mislim da ovo vaše izlaganje zapravo ima puno nelogičnosti. Pa žao mi je da niste bili na našem odboru, možda bi neke nejasnoće bile razjašnjene.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvažena zastupnica Ana Komparić Devčić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa kolegice Strenja vi ste sada i rekli da participaciju neće plaćati oni koji imaju dopunsko osiguranje, nego oni koji nemaju. Sve su to pacijenti, sve su to građani RH, možda ne plaćaju dopunske jer im je to preskupo? A prema najavama ministar još ćemo ga i poskupiti. Tko će onda plaćati dopunsko zdravstveno osiguranje? Ja ću vam još jedanput ponoviti, čestitam vam na reformskog zakonu koji će povećati namete bolesnim ljudima. Ja vam to od srca čestitam na takvom zakonu.
Hvala lijepo. Slijedeći će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista riječ uzeti uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, cilj ovog zakona je navodno financijska stabilizacija i podizanje osiguranja i kvaliteta zdravstva. To se proglašava za ključnu reformu ovoga zakona i to je cilj zakona. Niti je to ključna reforma, niti će se postići financijska stabilizacija, niti će se osigurati kvaliteta zdravstva. Zakonom se također, kasnije ću reći zašto, zakonom se također propisuje osiguranim osobama plaćanje naknade u hitnom bolničkom prijemu koji je obavljen na zahtjev osigurana osobe. Zapravo iz ovoga svega a i drugih stvari vidimo da poskupljenje police osiguranja, ova poskupljenja koja sam sada ovdje rekao odnosno plaćanje tih pregleda to je zapravo samo prvi u nizu način da se ubere harač i da se počnu namicati sredstva za zdravstvo na način kako je to neprimjereno i kako to zapravo naši građani ne zaslužuju i kako to ne bi trebalo ići. Ova Vlada koja se odmah u startu nazvala reformskom a vidimo danas je više i nema, ta Vlada je zapravo odmah odustala od bilo kakvih reformi u zdravstvu i sve je prebacila na izmišljanje način kako od građana i zdravih i bolesnih uzeti što više novca. Ako govorimo o suštini reforme zdravstva, suština reforme zdravstva je u reformi bolničkog sustava. Bolnički sustav troši preko 50% svih sredstava za zdravstvu i tu su najveća izdvajanja i tu su kako da kažem najviši dugovi. Pa se tu onda zapravo može i najviše i uštediti. Samo se recimo godišnje troši 800 milijuna kuna na ne zdravstveno osoblje u bolničkom sustavu, a sve se to onda odražava na liste čekanja, kvalitetu usluge, odlazak liječniku u inozemstvo itd. itd. Kao prvi uvjet ako govorimo o reformi zdravstva, kao prvi uvjet reforme zdravstva to je reforma bolničkog sustava i to je objedinjavanje vlasništva nad bolnicama što je Zakonom o sanaciji javnih ustanova učinio SDP. I sami znate da su ranije bolnice bile u vlasništvu grada, županije itd. Zakonom o sanaciji zapravo sve je to na neki način stavljeno pod jednu kapu i stvorena je pretpostavka da se krene u reformu bolničkog sustava koji je zapravo srž reforme zdravstva. Umjesto da se na tome inzistira ne sada se ponovno sve vraća nazad, ponovno se vraća sve u kaos i zapravo ponovno ćemo doći u situaciju da se gomilaju dugovi, da imamo nekvalitetno liječenje ili manje kvalitetno liječenje, da imamo liste čekanja itd. itd. Ukratko, umjesto reforme dobili smo korak unazad i vraćanje u nered ali i zato i veće namete za građane. Ova Vlada znači nije reformska nego odmah u startu je bila protiv reformska. A govori se o preslagivanju sada neke nove Vlade, nova Vlada sa starim ljudima će isto inzistirati na ovome što je i ako se misli da je to neka vrsta happy anda ja bi podsjetio na jedan čuveni aforizam Stanislava Iržija Leca koji kaže I happy and je samo kraj pa tako i za vas.
Hvala lijepa. Slijedeći će u ime Kluba zastupnika HSU-a i Stipe Petrine riječ uzeti uvaženi zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite. Kolege Hrelje nema, gubi pravo na govor o ovoj točci. Slijedeći će onda u ime Kluba zastupnika HNS-a riječ uzeti uvažena zastupnica Nada Turina-Đurić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege pa evo na samom početku rasprave o ove dvije točke dnevnog reda moram reći da je apsolutno neprimjereno da ovako važne zakone koji se odnose doslovno na svakog građanima u RH koji direktno ulaze u džep svakog našeg građana i opterećuju džep svakog našeg građana da bi se po navodima gospodina ministra stabiliziralo financijsko stanje u zdravstvu apsolutno nedopustivo, skandalozno što su i neki ljudi iz stručnih krugova pa i neki novinari koji se bave ovom tematikom u više navrata ukazivali još dok je bila rasprava, javna rasprava na neke ideje koje su evo sad pretočene i u zakon. I uistinu činjenica je da gospodine predsjedniče mi jučer završavamo sjednicu u 15,30 sa najavom da ćemo raditi još dvije točke koje nisu došle na dnevni red, a jedna od njih je bila Zakon o vodnom gospodarstvu, najavljuje se nakon prekida sjednice da jutros imamo raspravu o Zakonu o zdravstvenoj zaštiti i Zakonu o zdravstvenom osiguranju. Što reći o ovakvom ponašanju vladajućih i što reći o tome da ova Vlada kao točku na „i“ predlaže ova dva zakona, očito sa intencijom da već u petak pokuša ove zakone izglasati. I ne znam da li su naši građani svjesni što im ova Vlada želi učiniti? Samo jedan detalj ću reći što iz ovih zakona, odnosno iz Zakona o zdravstvenom osiguranju proizlazi. Proizlazi da bi ova Vlada htjela i ovo ministarstvo učiti pameti naše građane, odnosno pacijente koji nažalost jadni kada su bolesni ne znaju točno procijeniti sami da li će od onih simptoma koje imaju, bez obzira koji su umrijeti ili neće umrijeti. Jer to je razlika da li idu u hitnu ili idu u vanbolničku hitnu. Znači građani bi trebali znati sami procijeniti. Ukoliko ne procijene dobro i ukoliko u bolničkoj hitnoj procijene da oni nisu bili životno ugroženi a osjećali su se tako morati će platiti 150 kuna. Pa posebno kolegama liječnicima koji sjede u klupama vladajućih, sa ove strane svaka čast. Hrvatska narodna stranka naravno stoji pri stavu da bi naše zdravstvo trebalo doživjeti strukturne reforme, da bi trebalo sagledati u cjelini i analizirati u cjelini na koji način zdravstvo dovesti u standard kojeg zaslužuje svaki građanin koji živi u EU, a daleko smo naravno od toga ako se uspoređujemo sa članicama EU i naravno troškova koje ova država i njeni građani mogu u ovom trenutku podnijeti. Ovo što danas predlažete, što predlažemo sigurno nije to. Već smo u ovih 20-ak godina kroz više Vlada imali revolucionarne prijedloge što će se u zdravstvu i što bi se u zdravstvu trebalo činiti da bi ono bilo bolje. Nažalost ni jedna od njih nije uspjela, odnosno ni jedna nije uspješno privedena kraju kako bi došli do tih rezultata. I danas u ovim obrazloženjima koja su za naše građane relativno stručna ili možda i nedovoljno razumljiva o tome kada koristiti hitnu u bolnicu, odnosno kada zvati zavod, odnosno vanbolničku hitnu. Vjerujem da većini naših građana ustvari nije sasvim jasno o čemu se radi. Formiranjem zavoda za hitnu medicinu reformom koju je vodio ministar Milinović, koja je bila podržana od većine pogotovo ova reforma hitne koja je bila podržana od većine i struke ali i osnivača ustanova koje su zadužene za zdravstvenu zaštitu regionalno je zapela na jednoj stvari na kojoj zapinje i ova i prijedlog ovog zakona. Zapinje na tome da vanbolnička hitna u onom momentu kada je koriste naši pacijenti, znači zovu hitnoću, dolazi na teren i ustanovljava da to uopće nije bila hitnoća i da naravno mora taj pacijent ići u nekakvu sasvim drugu obradu. I plan je bio tada koji je bio dobar da se formiraju tzv. centri u kojima će se obrađivati pacijenti odnosno gdje pacijenti mogu doći da rješavaju takve hitnoće, naprosto zato što sam rekla na početku, znači sam pacijent u određenom trenutku ne može procijeniti da li je on smrtno ugrožen ili nije. A naravno ako to on ne zna procijeniti onda ćemo ga kazniti sa 150 kuna. Mislim da gospodine ministre to nije pravo rješenje. To nije pravo rješenje. Postoje zloupotrebe, uvijek su postojale i postojati će. Ne postoji sustav koji je savršen. Međutim mi bolesne ljude, pacijente, naše građane ne smijemo dovoditi u tu situaciju da ih kažnjavamo zato što ne znaju da li su smrtno ugroženi. Ovaj zakon osim toga mislim da je, ne mislim nego znam, nikada nismo donosili ovakve zakone sa ovakvim zahvatima po hitnoj proceduri. Ovaj zakon zahvaća cijeli sustav domova zdravlja, zahvaća sve koncesionare. U trenutku kada je formiran zakon po reformi gospodina Milinovića, u Primorsko-goranskoj županiji, za nju znam jer sam u tome sudjelovala, imali smo problem, premalo je bilo timova koji su mogli u vanbolničkoj izaći na teren, nismo imali mogućnost prijema pacijenata u hitnim, u punktovima vanbolničke hitne jer to nije ni predviđeno načinom funkcioniranja zavoda za hitnu vanbolničku. I nama su pacijenti dolazili na te punktove i umirali. Nakon toga smo pokušali inicirati da dogovorimo sa liječnicima obiteljske medicine koji su koncesionari da sudjeluju u radu hitne, KOHOM se tome protivio. Ja vas pitam ako vi niste sa KOHOM-om iskordinirali ovaj zakon vi ga nećete moći provesti. A niste. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa ja vam kažem da niste a vi dokažite da jeste. Prva zamjerka naravno je bila da oni to uopće nemaju u ugovorima šta nemaju ni sada u ugovorima. Vi morate danas sa svim koncesionarima, odnosno po donošenju ovog zakona sa svim koncesionarima sklopiti anekse ugovora. Nisam sigurna da ćete uspjeti. Znači, dogovor nemate. Znači, želite provesti nešto što nije provedivo. Napravit ćete cirkus i to radite hitno. Da li znate koju odgovornost preuzimate? Govorili ste o imovinskom cenzusu odnosno spominjali ste opravdavate donošenje odluka povećanja participacije za bolničko liječenje na 3 tisuće kuna, navodno samo za one koji ne navodno, ne one koji nisu dopunsko osigurani. Isto tako hvalite se to da je nekakav reformski potez. Bojim se da taj takozvani imovinski cenzus kojeg svi volimo spominjati. On za ovu reformsku, tzv. reformsku Vladu u nekim stvarima vrijedi a u nekim stvarima ne vrijedi jer tu postoji mogućnost da se neke stvari urede na kvalitetniji način jer ste spominjali da u RH postoji 2 milijuna osiguranika koji naprosto su izuzeti iz svih tih obaveza, participacija i dodatnih plaćanja. A šta je stvarno tako da između tih dva milijuna stanovnika koji su oslobođeni svega ne postoje i oni koji bi prema svojoj imovini, svom imovinskom stanju, prema svojim plaćama, mirovinama mogli, mogli više participirati, ne. Znači, tih 2 milijuna uopće nismo dirali, njima smo to zagarantirali, rekli smo sve je u redu ali zato ćemo svih ove ostale opteretiti dodatno. Ne možete reći da ste ovo sagledali u cjelini jer niste. Za ovako nešto treba puno više vremena da ne govorim da kad dođe nakon svih javnih rasprava, nakon suglasnosti struke koja u tome može i mora sudjelovati, da kad to onda dođe ovdje da mora biti u dva čitanja. Cijeli niz se tu problema otvara sa svakom od ovih promjena koje ne samo financijski, ne samo financijski jer ako je samo i jedino cilj da pokušamo ubrati nekoliko stotina milijuna nečega, kuna, i riješit svoje probleme onda to nije, to nije zakon koji pomaže građanima RH. Radi se o zdravstvenoj zaštiti, radi se o zdravstvenom osiguranju. Ne radi se o kruškama i jabukama. Znači, HNS naravno neće podržati prijedlog ovog zakona. Smatramo da definitivno nije vrijeme. Dajte da obavimo ovo što je pred nama tokom ovog dana, da formiramo novu Vladu, da ta Vlada najavi jednu kvalitetnu reformu zdravstva, stotine milijuna kuna su i milijardi u tom zdravstvu nažalost propale, niti 15 niti 20 niti mjesec dana neće niti spasiti ništa niti uništiti ništa, ajmo pokušati napraviti, pokušajte, pokušajmo napraviti nešto što je stvarno dobro, što ima pravi temelj i krenimo na način prije svega od pacijenata. Nemojmo kretati i polaziti od toga da nam je financijski ugrožen zdravstveni sustav. To je uvijek krivo, uvijek krivo. I nažalost u tu zamku su uletali gotovo svi ministri, razmišljajući isključivo i na način da treba misliti o novcima i fokus nikada nije bio na pacijentima. Znači, sve ovo što smo danas čuli je bilo opravdanje, treba hitno spasiti zdravstvo od bankrota. Tako ste vi to otprilike nama iako ja ne mislim da je u bankrotu ali to je otprilike bila vaša poruka i apel prema svima nama da to usvojimo. To je sasvim krivi pristup zdravstvu. Molimo vas da vodite računa o standardu zdravstva naših građana i zato nećemo podržati prijedlog ovog zakona. Hvala.
Hvala vam lijepa. Prije nego što dam riječ onima koji su se javili za repliku. Želim reći da vi znate da sam se ja uvijek zalagao zato da zakoni idu po redovnoj proceduri, a ne po hitnoj proceduri. Slušajte što govorim pa ćete čuti. Međutim, netočno je što ste rekli i moram vas ispraviti da takvi zakoni ranije nisu išli po hitnoj proceduri, u vrijeme prošlog zasjedanja Sabora i bivše Vlade 80% svih dokumenata išlo je po hitnoj proceduri, nažalost. Ja osobno sam protiv hitnih procedura i uvijek bih se zalagao da što je moguće više zakona ide u normalnu proceduru. No, sada bismo prešli na replike i prva replika je uvažene zastupnice Ines Strenja-Linić. Izvolite.
Najinteresantnije mi je kada na ovaj način uznemiravate građane a posebno kad vi kao politolog koji vrlo često osporavate nama drugima koji smo druge struke da pričamo o nekim stvarima, tumačite ovakav način, na koji se zapravo mi pokušamo prezentirati građanima. Uznemiravanje da ukoliko sam pacijent ne prepozna da li se radi o hitnom ili ne hitnom stanju i zbog toga ne dobije pravodobnu pomoć je zbilja uznemiravanje građana. Vi i sada imate dostupni poziv na 112 gdje pacijent će pozvati i razgovarati sa kompetentnom osobom, najčešće je to medicinski tehničar, prvostupnik koji je educiran i radi u prijavno dojavnim jedinicama i koji će odgovoriti tom pacijentu gdje da se javi ili će se javiti svom liječniku ili će doći na objedinjeni hitni prijem gdje će biti pregledan, gdje će mu se reći, vi niste hitni pacijent i trebate biti obrađeni u van bolničkoj hitnoj gdje će biti liječnik obiteljske medicine koji dežura u toj ambulanti koji će vam nakon što vam pregleda uputu grla usput propisati recept jer sada imamo situaciju da meni kao neurologu dolazi netko tko ima bol u leđima koja traje par mjeseci, koji će doći u klinički bolnički centar gdje će se odradit sve dijagnostičke pretrage, ali ja ću ga ipak morati poslati u vanbolničku hitnu gdje će mu taj isti dan moći biti propisan lijek kako bi ga on mogao dobiti i u ljekarni u hitnoći. Tako da, način na koji vi poimate i uznemiravate građane da ovime neće biti, da će biti životno ugroženi to nije istina, zato što će svaki životno ugrožen pacijent biti primljen i pregledan i mi dobro znamo tko je hitan pacijent. Pacijent koji ne zna da li je hitan će dobiti odgovor tada i tad će mu se ponuditi vrata do ili 50 m dalje, 100 m dalje je vanbolnička hitna. Tamo se obratite. Žalosno jer ovaj zakon ima itekako podršku struke. Ja sam imala i tematsku sjednicu, mogli ste kao saborski zastupnik biti prisutni kao što je bilo i mnogih klubova desno i opozicije i pozicije gdje je bila vrlo relevantna grupacija svih segmenata zdravstvenog sustava od Hrvatske udruge poslodavaca u zdravstvu, Hrvatske liječničke komore, predstavnika i primarnih liječnika Ljekarničke komore koji su svi dali podršku ovakvom načinu na koji mi uređujemo da najzad hitna pomoć će biti usmjerena prvenstveno hitnom pacijentu, a sve što nije hitno ići će u vanbolničku hitnu. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvažena zastupnica Nada Turina Đurić. Izvolite.
Ja itekako kolegice Strenja uvažavam vašu struku i godinama sam bila u situaciji surađivati sa liječnicima, od liječnika obiteljske medicine pa do najkvalitetnijih specijalista. I ono što mi je uvijek naravno bilo najvažnije ili jako važno je bilo ono što oni misle kad se nešto predlaže, kad se nešto u sustavu želi mijenjati. Međutim, još mi je važnije bilo to što očekuju pacijenti, što očekuju građani u standardu zdravstvene zaštite. Znači, nikad potpunu suglasnost naravno struke nećete dobiti jer postoje uvijek različiti i interesi na različitim razinama, pa za očekivati je vjerojatno da će liječnici u bolničkom sustavu biti sa ovakvim rješenjem zadovoljni jer će se na neki način rasteretiti. Međutim, cijela vojska liječnika koji će sudjelovati u hitnoćama ne prvog reda, ali trećeg reda hitnoćama će od vas zahtijevati i s punim opravdanjem će to zahtijevati. Njima će se događati situacija gdje će dolaziti uistinu i ugroženi, po život ugroženi pacijenti gdje oni neće biti u situaciji em zbog svojih, nedovoljne edukacije po hitnoćama što su skretali pažnju i kad je reforma gospodina Milinovića bila u tijeku i zbog toga što većina tih ambulantni nije kvalitetno i adekvatno opremljena da bi se eventualno u takvim situacijama moglo reagirati. Znači, cijeli niz je tu praznina i žalosno je da se kod nas reforme donose uvijek u pravcu štićenja interesa onog dijela zdravstva kojeg zastupa ministar, odnosno kojeg zastupa predsjednik Odbora za zdravstvo u Saboru. To je izuzetno žalosno da se to već godinama u našoj politici događa, a to se evo u ovom trenutku isto tako događa.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ante Župana. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolege. Evo ja sam slušao kolegicu u izlaganju i ono što sigurno mogu potvrditi kao i vi svi da želimo da naši građani imaju što je moguće bolju zdravstvenu zaštitu. Međutim, mi smo sad čuli činjenice da je sustav u milijardama svake godine u gubicima. S druge strane, ako se ti gubici ovako nastave, a nastavljaju se to ima svoj rok trajanja. Dakle, postoji trenutak kad će se sistem urušiti. Rješenje da se ovakvi troškovi kompenziraju mogu biti u povećanom BDP-u, znači da više zarađujemo, da imamo odakle riješiti taj problem. Dok to ne bude mi se jedino možemo ovako kako gospodin ministar i predlaže, možemo uložiti trud u maksimalnu racionalizaciju, optimalizaciju sustava. Reforme. Uvijek su u zdravstvu i uvijek je priča o reformama. Mi smo imali dakle 4 godine koaliciju koja je vodila zdravstvo, bilo je nadanja i najava da će reforme sanacije itd. da će nešto napraviti međutim nisu. Napravile su gubitke. Te gubitke mi kao odgovorni ljudi moramo na pravilan način rješavati s tim da naše građane, naše pacijente maksimalno u tom zaštitimo. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Nada Turina Đurić.
Hvala. Ma poštovani kolega, ja razumijem intenciju ministarstva i Vlade da želi sanirati gubitke. Međutim, ne može najprije to prikazivati kao reformu, a drugo mora otvoreno reći ljudima da, udarit ćemo vas po džepu. Mislim i o.k. Ako građani to prihvaćaju, većina izglasa, odnosno građani. Ako većina izglasa na žalost to će svi oni građani koji su za to bili zdušno, ali ne vjerujem da baš postoji puno građana koji bi za tako nešto bili zdušno to će se provoditi. Znači, uvest ćete dodatne namete ja bih rekla u ovom slučaju i tako će to funkcionirati. Znate mislim svašta se može odlučiti. Može se konfiscirati ljudima imovina. Svakakve su se odluke u povijesti i kroz povijest donosile u nekim Vladama i nekim vlastima. Pa se kaže evo sad ćemo malo konfiscirati pa ćemo … [[Ne razumije se.]] Svašta se može. Ali u jednom demokratskom društvu koje bi trebalo voditi računa prije svega o svojim građanima, o situaciji u kojoj se ti građani nalaze, o ukupnoj gospodarskoj situaciji ja mislim da ovaj prijedlog nije dovoljno promišljen i dobar nego ide samo jednim smjerom. I nije istina da naš sustav ne funkcionira dobro. Imate bolnica koje posluju ne u pozitivi ali koje su, evo jedan primjer je baš iz moje županije. Ne znam kako, ja uistinu ne znam da se nitko ne brine i ne zapita zašto neke bolnice u Hrvatskoj funkcioniraju bez gubitaka, a funkcioniraju. To su prava pitanja, a ne kako ćemo sad uzeti građanima novce da bi tamo svima onima koji ne znaju tako raditi ili neće da tako rade nadomjestili novce. I tako je stalno, tako je 25 godina u Hrvatskoj. Ova tema nije od jučer.
Evo ga, hvala lijepa. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Štefanije Damjanović, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena saborska zastupnice vi sa vašim izlaganjem ste otvorili niz novih pitanja koja potvrđuju da pripremom ovog zakona nije napravljena detaljna analiza i priprema. Kad se krenulo u tu reformu ministar je govorio da je nedostatak financijskih sredstava u zdravstvenom sustavu jedini razlog zašto se povećava dopunsko i niz ovih drugih naknada. Ono kad se izlaže i opravdava taj zakon uvijek se barata sa velikom brigom za građane, da imaju bolju uslugu, veću itd. Financije, nismo imali prilike čuti koliko se financijski skupi novaca iz redovnog zdravstvenog osiguranja, koliko se skupi novaca iz dopunskog zdravstvenog osiguranja, tko plaća za one kategorije koje su oslobođene dopunskog zdravstvenog osiguranja i što mi je vrlo neobično zašto u kategoriji oslobođenih građana od plaćanja dopunskog osiguranja nema imovinskog cenzusa kad imovinski cenzus se uvodi kod socijalne skrbi, kod invalida itd. Mislim da bi trebalo detaljnije napraviti analizu financijsku i onda ići u redovnu proceduru sa prijedlogom tog zakona.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica? Ne, ništa. Hvala. Sada ću dati riječ uvaženom ministru zdravlja dr. Dariu Nakiću, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora. Najprije ovdje želim istaknuti nešto što doista nije potrebno dramatizirati, nije potrebno nepotrebno uznemiravati i uzrujavati građane oko nekih stvari koje su relativno dobro uređene. Što se tiče toga da li pacijent sam treba znati ili ne treba znati je li hitan ili nije hitan po prijedlogu gospođe Turine-Đurić mislim da bi bilo najbolje da ukinemo uputnice i da sami idemo gdje treba, kad treba i kako treba, po prilici kao kad se vozite tramvajem i nećete imati kontrolore i pitate se da li će nakon godinu dana itko imati kartu u tramvaju. Na ovaj način su diskriminirani građani koji imaju uputnicu, ljudi koji su se javili svome liječniku su diskriminirani jer su oni poštovali red. Ovo ne uvodimo zato što je red nego zato što postoji nered unutar samog sustava. U Hrvatskoj danas naši građani po pitanju hitne službe imaju 4 mogućnosti, prva najnormalnija javiti se svome liječniku obiteljske medicine. Oni su školovani, to su ljudi koji su educirani da procjene da li ste hitni ili niste hitni. Nakon toga ukoliko ne radi vaš liječnik obiteljske medicine trebate se javiti u izvan bolničku hitnu. U izvan bolničkoj hitnoj ponovno rade ljudi koji su educirani da procjene koliko je vaše stanje hitno ili nije hitno. Nijedno ni drugo ne plaćate ništa. Treće, uvijek imate 194, broj telefona na koji možete nazvati ili 112, pitati sukladno norveškom modelu koji smo i mi primijenili u Hrvatskoj. Dakle, nije to nekakva naša izmišljotina, to postoji i u drugim zemljama, da pitate koliko je vaše stanje hitno i što da napravite u takvoj situaciji. Tamo rade zdravstveni djelatnici kako u drugim zemljama tako i kod nas. Da li liječnici, bez obzira da li liječnici ili prvostupnici sestrinstva. I kad iskoristite sve te tri mogućnosti ostaje vam četvrta na redu, bez obzira niste sigurni, otiđete u objedinjeni hitni bolnički prijem i ako ste hitan pacijent bit ćete pregledani i nećete platiti ništa. Dakle, ništa se hitnim pacijentima ne događa da išta moraju plaćati. Zapravo cijeli sustav se radi na tome da oni ljudi koji jesu doista hitni da oni ne budu ugroženi. Jedino zbog onih ljudi koji zaobilaze sustav, koji zloupotrebljavaju sustav uvodimo tu mogućnost da ukoliko inzistira jer će ga trijažna sestra uputiti da se javi ili svom liječniku obiteljske medicine ili izvan bolničkoj hitnoj da se javi njima i tek tada zapravo ako on inzistira i dalje da bude pregledan morat će platiti dio. Taj iznos koji smo predložili od 150 kuna ja vas uvjeravam veličina računa koje imate, koji se izdaju u medicini i u zdravstvu su puno veći od toga što je. Prema tome, mi nismo mogli zapravo usporediti kakva je situacija izvan bolničke hitne i u Hrvatskoj sa drugim zemljama zapadne Europe iz jednostavnog razloga što oni nemaju taj model. Dakle, u Hrvatskoj građani imaju veći standard po pitanju hitne nego što se nalazi u pitanju drugih zemalja. Dalje, neistina je ovo što ste iznijeli ovdje po pitanju konzultacije i razgovora. Dakle, od prvog dana otkad sam došao u ministarstvo sam obavljao razgovore sa svim našim društvima, razgovarao sa KoHOM-om, sa predstavnicom KoHOM-a u više navrata. Dogovorili smo sve modele i ispitali smo sve mogućnosti. Da, uvijek će biti ljudi koji će biti za i protiv. Međutim, ono što je na vama i na meni da nosimo odgovornost, odgovornost za sustav koji trebam voditi. Dakle, mi bi ovdje trebali paziti i voditi računa o tome i o odgovornosti i izgovorene riječi i djela koja imamo. Doista možda nisu najbolji trenuci kad moramo sad u ovome trenutku voditi računa o zdravstvenom sustavu, ali nemamo kad, nema boljeg. Da je u četiri prethodne godine donesena reforma zdravstvenog sustava, da nisu zatečeni u ovakvi problemi mi to danas ne bi morali raditi. Dakle, stalno imamo činjenicu da neprekidno se zadužujemo unutar zdravstva i da slijedeći korak koji trebamo napraviti da bi stabilizirali naš sustav zove se novo zaduživanje. Ako netko od nas ovdje mislim da je to rješenje kako ćemo mi dalje uređivati naš zdravstveni sustav on se doista pita. I onda jedno ključno pitanje tko to plaća? Plaćaju građani, građani. Uvijek postoji jedna floskula koja kaže država i to je nevjerojatno kad vodite raspravu oko toga, govori se oko toga što je država. Netko podrazumijeva da je država nešto što je Beč, Budimpešta ili Beograd. A valjda je ovaj tu Sabor, ovo ovdje je država. Nema veće institucije od ove institucije. Ako vi kažete da ništa ne treba plaćati, ne trebaju građani plaćati nema problema, neće plaćati ništa. Jel to naša odgovornost? Cijeli sustav zdravstva na pitanje kolegice zastupnice ću odgovoriti da doista nove 15% iz plaća zaposlenici. Ima ih 1 milijun i pol, 2 milijuna ljudi ne plaća ništa niti dopunsko, niti plaćaju ikakve namete niti ništa. Plaćaju zaposleni koji skupljaju 18,2 milijarde kuna, 3% se uzima na mirovine koje su iznad 5700 kuna što godišnje iznosio 80 milijuna kuna. Ti isti građani nose cjelokupni sustav zdravstva za 4 milijuna i 300 tisuća stanovnika i ti isti građani jer nema koga drugog, oni su država, mi svi zajedno smo država, oni nose i opet ovaj dio povećanja da bismo osigurali svima, da bismo osigurali svima da se mogu liječiti na kvalitetan način jer je to najveće dostignuće zapadne civilizacije da osiguramo zdravstveni i obrazovni sustav svim našim građanima. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je uvažene zastupnice Nade Turine-Đurić. Izvolite.
Odustajem od replike. Mislim nema stvarno šta reći na ovo, na argumente gospodina ministra.
Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Silvana Hrelje. Izvolite.
Gospodine ministre, financijsko stanje u sustavu zdravstva je posljedično stanje ne sređenih odnosa, odnosno problema u zdravstvu. I ne možete ne rješavanjem problema nedostatka liječnika, lošeg upravljanja, dugih lista čekanja rješavati financijskim kažnjavanjem pacijenata. I ne očekujete valjda gospodine ministre da osobe, hrvatski građani njih 700 tisuća koji imaju prihodovni cenzus manji od 1615 ili po članu obitelji bez obzira da li su umirovljenici ili nezaposleni i oni koji žive kao samci imaju manje od 1936 kuna prihoda. Pa ne očekujete valjda da će oni nositi sustav zdravstva a ustavna je kategorija da imaju pravo na zdravstvenu zaštitu. I gospodine ministre reći ću sada, a možda i još deset puta danas, ovi zakoni su ispod svakog standarda za Hrvatski sabor jer ničim nisu argumentirani. Vi bi trebali sve ove brojke o kojima govorite ovdje nam dati na monitor i reći ovakvo je stanje u hrvatskom zdravstvu. Šta vi mislite da mi kao zastupnici ne razumijemo zbrojiti 2 i 2? Ovako loše pripremljen zakon širokog zahvata koji ima čak i ambicija da nosi epitet reformskog zakona po 19 puta u 25 godina, ovako loše pripremljeno nikad na ovim klupama nije bilo i još po hitnom postupku. Dajte se ljudi urazumite.
Slijedeća replika je uvažene zastupnice Štefanije Damjanović. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre, ovo što ste vi rekli mi bi htjeli znati i čuti koliko skupite od dopunskog zdravstvenog osiguranja, koji je to iznos i koliki je iznos od redovnog zdravstvenog osiguranja? I ono što vam želim reći konkretno na primjeru, kad su imovinski cenzusi i kad građani slabijeg imovinskog stanja za onaj minimalni iznos mogu biti oslobođeni ili ga moraju platiti i oni koji su nezaposleni moraju platiti dopunsko zdravstveno osiguranje. Onda mi nije logično da u kategoriji građana koji ne moraju platiti a imaju primaju 5, 7, 10 tisuća kuna, svi plaćaju njihovo dopunsko zdravstveno osiguranje da su oni oslobođeni. To mi nema logike. Nema mi logike da netko tko ima velika primanja je oslobođen plaćanja dopunskog zdravstvenog osiguranja, a svi drugi kojima se da status da budu oslobođeni jer su izuzetno mali cenzusi. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista riječ uzeti uvažena zastupnica Ines Strenja-Linić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani zastupnici i poštovani ministre evo još jednom da kažem u ime kluba MOST-a nezavisnih lista mi ćemo podržati ove prijedloge zato što smatramo da to nisu izmjene zakona koje dovode do financijske stabilizacije cjelokupnog sustava kao takvog, nego su samo jedan dio koji treba voditi ka tom cilju. A to znači da smo mi imali zatečeno stanje u smislu nacionalnog plana razvoja bolnica koji nije saživio, kao što znate master plan naručen i odrađen od nekih francuza koji su btw bili naši ali su se tako zvali, nije odradio priču u vezi bolnica i nije učinio ništa kako bi se smanjio broj bolnica a znamo da ipak ne možemo sebi dozvoliti 5 bolnica na 30, 40 kilometar u nekom području. Nije postojala funkcionalna integracija zdravstvenih ustanova temeljem stvarnih potreba da naša zemlja ima ravnomjernu i svima dostupnu zdravstvenu službu, apsolutno ništa nije protekla Vlada učinila kako bi spriječila daljnji odljev i liječnika ali i ostalih zdravstvenih djelatnika. I taj manjak je svakim danom sve veći i pitanje je da li ćemo mi to moći na bilo koji način spriječiti osim uvođenjem medicinskog kadra iz drugih zemalja a pitanje da li je to pravo rješenje za naše ljude. Nedovoljan razvoj zdravstvenog turizma, nedovoljna razina jedinstvenosti i umreženosti bolničkog informacijskog sustava itd., sve to smo zatekli kada smo došli. I onda smo predložili neke reformske mjere. Prva je reforma hitne, prava je reforma hitne. Dakle sve to su samo koraci ka financijskoj stabilizaciji zdravstvenog sustava. I onda smo planirali reformu hitne, nakon toga reforma zdravstvenog osiguranja, reforma bolničkog sustava koja je planirana na jesen, racionalizacija potrošnje lijekova. Vi imate već sada od početka godine preko 300 milijuna za lijekove, posebno skupe lijekove. Mi smo morali predložiti da se to ipak na neki način racionalizira jer smo imali povjerenstva unutar velikih bolnica koje su odlučivale o posebno skupim lijekovima bez ikakve odgovornosti. Svi pacijenti imaju pravo naravno, ali svi pacijenti isto tako imaju pravo dobiti pomoć i mi moramo, barem osnovne lijekove, i mi smo morali to na neki način dignuti na razinu da iznad određenog iznosa posebno skupih lijekova to ipak mora donositi odluku neka više instanca. A radi se o lijekovima koji su za jednog pacijenta 2 do 3 milijuna godišnje, o tome se radi. Zatim je bila potrebna reorganizacija nezdravstvenih djelatnosti u bolnicama, to smo planirali kao reformsku mjeru, nastavak reforme primarne i organizaciju palijativne skrbi koja je tek započeta bila za vrijeme prošle Vlade. U reformi hitne bila su potrebna tri koraka, reorganizacija objedinjenih bolničkih prijema koja je odrađena, reorganizacija izvanbolničke hitne uz povećanje mreža hitne medicine sa timovima T1 na područjima udaljenim od bolničkih ustanova. Uvedeno je 19 novih timova i mjesta tipa Orebića, Hrvatske Kostajnice itd. su dobile po prvi put tim1 čime smo još bolje umrežili kompletnu zemlju kako bi imali dostupne timove T1. Da vas podsjetim tim T1 su, u kolima je liječnik a tim T2 su oni u kojima je samo educirani medicinski tehničar, odnosno njih dvoje sa liječnikom. Moram vas podsjetiti u zapadnim zemljama već danas praktički imate paramedikse i zapravo sve one u nekim zemljama su te službe koje zapravo samo stabiliziraju, provedu osnovnu reanimaciju i vode u bolnicu ali nigdje nema liječnika jer liječnik je preskup za njih. Što smo htjeli? I na kraju uključivanje i primarne zdravstvene zaštite. I došli smo do te točke. Nije mi jasno da možete ovdje braniti poziciju koncesionara koji nisu željeli dežurati u vanbolničkoj hitnoj a njih je 1500 a da nitko nije razmišljao i oni će ponovno mene napadati, ja sam na to spremna, o liječnicima u domovima zdravlja koji imaju manje plaće od njih, neću sada ponovno spominjati kolike su njihove plaće, neke su iznimno visoke, a neke su plaće prosječne kao i prosječnog liječnika u domu zdravlja. Da liječnici u domu zdravlja moraju dežurati u vanbolničkoj hitnoj a da koncesionari njih 1500 zakonom su 2014. iz toga izuzeti i ovih 800 u domovima zdravlja za relativno male plaće moraju dežurati u toj vanbolničkoj hitnoj, to su izmjene ovog zakona. Vanbolnička hitna se isto tako treba organizirati i u njoj trebaju dežurati svi liječnici koji su dio našeg zdravstvenog sustava. Dakle rezultat ove reforme hitne koja je samo jedna stepenica u svim reformama unutar, u svim fazama reforme zdravstvenog sustava je bila povećanje dostupnosti i kvalitete pružanja hitne medicinske pomoći uz smanjenje opterećenja bolničkih prijema kako bi se smanjilo ugrožavanje prava i pravodobnost intervencija kod hitnih bolesnika. Žao mi je šta pokušavamo ovdje, naravno da je opravdano svako vaše napadanje i borba da kažete da nešto ne valja što je predložila ova Vlada ali ovo je dobar zakon i ovime želimo hitnu pomoć učiniti dostupnijom hitnom pacijentu. Sa ovim zakonima mora biti i zadovoljan i svaki pacijent. Jer onaj koji je životno ugrožen i koji je potencijalno životno ugrožen a to je treća kategorija će dobiti prije pomoć od onoga nego što bi bio sada kada možete otvoriti vrata i u KBC Rebro se može javiti tko god prođe pa makar imao, od prije dva dana ga malo boljelo grlo. Doći će tamo, izvaditi će mu se laboratorijski nalazi i pogledati će ga specijalista otorinac iz jedne od najviših razina bolničke, ustanove bolničke u RH. A ja ću vam samo, ja ću vam samo reći šta kažu, šta su rekli u jednoj, nemam sad, nisam tu spremila. Imali smo točno poziv od strane, u Velikoj Britaniji 29.12.2014. objavili su u svojim, na naslovnicama najvećih novina hitne medicinske službe prepravljene hitnim pacijentima i nacionalna zdravstvena služba Velike Britanije objavila je velike oglase kojima poziva građane kojima poziva građane da ne dolaze u odjele hitne medicine ukoliko se stvarno ne radi o hitnom stanju. Znači to je činjenica s kojom se suočavaju sve zapadne zemlje, svi žele doći u bolnice i biti pregledane od najuže specijaliste koje ima najvišu razinu osposobljenosti za rješavanje najkompliciranijih zdravstvenih stanja. On želi baš toga ali time ugrožava onoga koji zbilja treba takvog specijalistu. I onda su napisali. Dakle ja imam ovdje, mogu vam i dostaviti sve te naslovnice kažu, odjeli hitne medicine su dizajnirani na način da zbrinjavaju hitne medicinske pacijente i molimo sve građane da se ponašaju odgovorno. Znači u Velikoj Britaniji temperatura, kašalj, plućni bolesnici i bronhitis i astma, bubrežni bolesnici, dijabetičari kojima se stanje pogoršalo i nisu ga mogli sami riješiti neka pomoć potraže u ambulantama opće medicine koje će ih najbolje zbrinuti. Građani sve informacije u vezi toga mogu dobiti na 111. Eto. Dakle, to je problem s kojim se suočava. Mi smo se s tim uhvatili u koštac. I šta smo htjeli? Htjeli smo definirati i nismo popisali točno zašto pacijenti dolaze ravno u bolnice, i onda smo vidjeli zapravo njihove razloge, ne stanje. Onaj tko je životno ugrožen, onaj tko je teško bolestan bit će pregledan odmah ali oni su dolazili jer radno vrijeme pacijenata i liječnika opće prakse su u koliziji i njemu ne odgovara radno vrijeme njegovog liječnika i on zapravo bira d dođe ravno u jednu bolnicu jer je dostupan liječnik obiteljske medicine samo u smjeni u kojoj radi njegov liječnik. Sada ćemo način na koji se planira napraviti i reorganizacija daljnja u obiteljskoj medicini, on će ako se radi o hitnom stanju u toku radnog vremena se javiti i liječniku u suprotnoj smjeni koja ga mora primiti. Sporadično dostupne dežurne ambulante gdje imamo veliki problem vikende i praznike. Dugo čekanje na pregled kod liječnika obiteljske medicine i on zbog toga odluči doći u bolnicu. I zbog toga ugrožava one koji zbilja trebaju pomoć. Duge liste čekanja za specijalističke usluge. Recite mi tko od vas nema poznatu osobu koja iz vaše okoline došla, otišla u bolnicu i rekla tamo ću najlakše na brzinu napraviti ultrazvuk trbuha ili možda i ct i otputi se u bolnicu i biva obavljen. Ali zbog toga su i te liste čekanja i sve ono što se zapravo dešavalo se produžavale jer je on time uletio na mjesto možda nekoga tko je redovno predao svoju uputnicu i čekao svojih mjesec dana na pregled. Zatim, potrebno je onim ne hitnim turistima je također bilo nejasno gdje da se javlja i zbilja su sa ubodom ježa se javljali kod nas u klinički bolnički centar i sa bilo kakvim malim sitnicama gdje svaki stažist će znati dva šava staviti u nekoj ambulanti ali on dolazi i onda još ljut zato što čeka da se kirurg nakon što je odradio operaciju spusti i pogleda ga i stavi ta dva šava i onda je on ljut. Sada ćemo takvome reći, možete otići u van bolničku hitnu ali ukoliko ćete čekati da vam to vrhunski plastičar ili neki traumatolog stavi ta dva šava, čekat ćeš, obavljen ćeš biti i platit ćeš tu uslugu 150 kuna. Žao mi je što mi zapravo cijelo vrijeme pacijente plašimo umjesto da na neki način pokušate i vi afirmativno govoriti ono što mi kao liječnici govorimo. Rekla sam da smo imali tematsku sjednicu. Ja sam željela sazvati i pozvati sve one koji eventualno imaju primjedbe da vidimo da li još i reforma je fluidna i u njoj se može biti i nedostataka koje mi ne vidimo i stvari koje treba poboljšati, da vidimo da li treba još neke stvari unutar toga promijeniti i shvatili smo zapravo da su svi liječnici ovo jedva dočekali. Zašto? Nisu liječnici oni koji ne vole svoj posao. Malo je takvih koji mrze odraditi svoje radno vrijeme ujutro kad se dižu. Naj nezadovoljniji su vam liječnici koji dolaze i ne mogu se posvetiti pravim pacijentima zbog onih koji dolaze samo da prođu, koji dolaze zbog stvari i simptoma koji su itekako mogli biti riješeni unutar svog liječnika obiteljske medicine a vi nemate vremena za pravog pacijenta kojima vi svojim liječenjem možete zbilja ne spasiti život nego idemo na onu drugu kategoriju onih kojima ćete spriječiti daljnje pogoršanje njihovog zdravlja. I zbog toga nedostatak novca o čemu vi pričate da se rješava sa ovom reformom. Zapravo ovo je samo početak onog što smo željeli mijenjati u zdravstvenom sustavu i zbog čega zapravo i u par navrata sam pokušala i vjerujete osim jučer kad opozicija nije došla, unutar Odbora za zdravstvo se relativno obzirom da pričamo o istoj temi, vrlo često smo imali visoko suglasje ukoliko nešto treba mijenjati jer mislim da mijenjanje zdravstvenog sustava mora biti i u suglasju sa umirovljenicama ali i u suglasju sa svim onima koji su dionici tog zdravstvenog sustava a to su i liječnici i bolesnici. Kolega Hrelja, evo ja bi vama rekla da sam vrlo jasno i meni je jako žao, čula priču o onim najnižim umirovljenicima sa najnižim primanjima. Ovih dana su mi se obratili i odmah sam, jučer smo to raspravili na odboru dobila vrlo pozitivan odgovor da barem onu kategoriju pokušamo zaštititi onih koji su zbog tih božićnica od 200 kuna došli u situaciju da su prešli tih kunu, dvije, tri i nakon toga moraju sad plaćati dopunsko zdravstveno osiguranje. Morate znati da praktički većina umirovljenika i plaća dopunsko zdravstveno osiguranje jer time imaju mogućnost pošto su oni i zapravo na neki način najveći potrošači, boluju od mnogih bolesti istovremeno, koriste vrlo skupe lijekove i njima je to dopunsko potrebno i pokušat ćemo iznaći rješenje da oni koji su prošli cenzus sa tom božićnicom da se taj dio na neki način anulira, da ona ne bude taj dohodak kako bi svi oni koji imaju te najniže, najniža primanja mogli imati pravo na dopunsko zdravstveno dok ne budemo dignuli taj cenzus jer zapravo to je poanta. Ne slažem se da treba previše razmatrati tu priču, previše njih je oslobođeno. Mi znamo koje kategorije su oslobođene i mi ćemo se za njih zdušno boriti jer mi ne možemo ni na koji način razmišljati da djeca, studenti i oni koji su najugroženiji ne smiju imati besplatno dopunsko zdravstveno osiguranje. Osvrnula bih se još kratko i rekla da smo ovim zakonom na neki način i po prvi put pacijente sa akutnim psihijatrijskim oboljenjima objedinili. Bilo je nelogično zašto se to samo odnosi na kronične psihijatrijske bolesnike, osobe sa duševnim smetnjama su u javnosti gotovo nevidljive do trenutka kada se dogodi stanje čije posljedice izazivaju pažnju medija ili čitamo o njima kao žrtvama zlostavljanja. Ne možemo stoga govoriti samo o kroničnim ili akutnim bolesnicima već sa ovim dijagnozama, sa ovim izmjenama mi svima njima omogućujemo besplatno zdravstveno osiguranje i liječenje. I mi ćemo kao klub podržati ovaj prijedlog, jer smatramo da ono što se dešavalo do sada a to je nesnalaženje pacijenata u sustavu, oni sad mogu dignut telefon, nazvat svog liječnika, nazvat 112 i obratit se i pitat da li je njihovo stanje zbilja ugroženo ili ne [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Mislimo da će rezultat biti, da neće biti čekanja životno ugroženih bolesnika već ćemo im omogućiti pravodobnu hitnu medicinsku pomoć. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Silvana Hrelje. Izvolite.
Uvažena kolegice, u vašoj poziciji ja sam bio 2008. godine, dakle bio sam u koaliciji sa istom strankom s kojom ste i vi sada. Tada je ministar bio uvaženi kolega Darko Milinović i znam kako je on prezentirao zdravstvenu reformu. Znam da je to trajalo 6 mjeseci, da je to bila sveobuhvatna reforma, da je ona prezentirana po centrima, ali ne samo četiri centra u Hrvatskoj nego po desetak gradova u sportskim dvoranama. Da se je krvio sa sindikatima, dakle i poslodavcima, sa socijalnim partnerima, sa umirovljeničkim udrugama jer prvi prijedlog je bio da se doprinos plaća na sve mirovine iznad 2 i pol tisuće kuna. Da su pregovori bili teški, ali da smo nekako svi i građani i svi shvatili sliku problema u zdravstvenom sustavu i da smo se nekako dogovorili. Moram isto tako podvući da je 2008. godina o kojoj govorim bila jedina godina kada je hrvatska Vlada ispoštovala sve svoje obveze prema sustavu zdravstva. Kad bi imali takvu čistu situaciju danas bili bi puno, puno pametniji, ali je nemamo. Druga stvar. Gospođo Linić, ne možete vi promijeniti u sustavu zdravstva cenzuse, to mora Ministarstvo financija promijeniti zajedno sa Ministarstvom zdravlja. I oni su mijenjali, a ovdje je cenzus od 2004. isti. I jedno pitanje, poslao mi je gledatelj vjerni možete li postavit pitanje u raspravi kamo spadaju na primjer bolesnici koji ljetuju na Jadranu, a žive u unutrašnjosti. Da li će i oni pošto nisu u svom domicilnom mjestu morati plaćati 150 kuna? Kome se trebaju obratiti u slučaju hitnoče, nekakve nezgode i na primjer temperature jer sva mjesta na Jadranu nemaju turističke ambulante. Dakle, ovo su pitanja za javnu raspravu koje u ovom slučaju nema i neće biti.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Strenja-Linić. Izvolite.
U vanbolničkoj hitnoj će dežurati liječnici obiteljske hitne. Po ovim izmjenama i koncesionari i liječnici iz domova zdravlja, dakle tri do četiri puta godišnje će ih samo sljedovati da dežuraju neke od njih i tamo će se obratiti svi oni koji trebaju primarnu zdravstvenu zaštitu, odnosno ne mogu je ostvariti u mjestu svog stanovanja nego su došli na ljetovanje ukoliko u tom mjestu nema turističke ambulante. Ali neće zbog toga turist ići ravno u klinički bolnički centar kako bi ostvario pravo da ga netko pregleda jer je dva dana za redom izmjerio tlak od 175 ili se nešto drugo desilo. Ukoliko je hitnoča isto tako će se javljati gdje će biti zbrinut. Nadovezala bih se i na to da prvenstveno su nam koncesionari zamjerali kako su opremljene vanbolničke hitne, a ne oni koji već tamo odavno dežuraju. Bit će dodatno opremljene ne na njihov zahtjev, nego zato što se planiralo da budu opremljeni kako bi se moglo kompletno zbrinut pacijenta i izvadit i učinit osnovna analiza krvi, a tek onda ukoliko stanje zahtijeva pregled u bolnici da se tamo upute. A što se tiče ovog zdravstvenog osiguranja ja bih volila i s vama ću još razgovarati da mi to još više pojasnite, jer ja sam rekla samo inicijativa naša je takva jer sam ja dobila takve upite gdje suprug ima 1700, žena ima 1200 i zajedno kad su dobili jednu božićnicu prošli su za par kuna i moraju plaćati participaciju što jednostavno nije fer, pogotovo što znamo da u privatnom sektoru kako su mi objasnili taj dio ne ulazi u imovinski cenzus kad se isplaćuju takvi dijelovi. Nadam se da ćemo pronaći rješenje barem za tu kategoriju. Radi se otprilike kako sam jučer dobila informaciju o nekih 5000 naših građana, ali to su zbilja oni najugroženiji, pa ćete mi vi pomoći da mi zapravo nađemo rješenje sa Ministarstvom financija i Ministarstvom zdravlja i tko god još treba, da ćemo zajednički moći taj dio uraditi. Hvala lijepa.
Hvala. I sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Klarina. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Na žalost vi gospođo Linić čudite me da kao liječnica ovako banalizirate ovaj cijeli problem. Vi kažete da će liječnici obiteljske medicine dežurati u bolničkoj hitnoj. Pa to je lijepo i fino govoriti iz pozicije grada Rijeke gdje imate po 10 timova T1 hitne pomoći. Možete vi ministre vrtiti glavom i smijati se. Vi tu hvalite da se uvode razni timovi u razne gradove, ne znam koje ste nabrajali, a isto tako mogli ste slobodno reći da je gospodin ministar ukinuo uredno hitnu u Tisnome, Korčuli, Murteru, dijelovima Primorsko-goranske županije itd. Dakle, to niste spomenuli. Ja bih samo jedno pitanje vam želio postaviti i ako mogu tražiti odgovor na njega. Znači konkretno, na Murteru imate dva doktora koncesionara ili doktora obiteljske medicine koji kažete da će nakon svog odrađenog radnog vremena od 8 ili 10 sati dežurati u hitnoj medicinskoj pomoći. Pa vas ja sad pitam, dakle on će odradit svojih 8 sati pa će dežurati u hitnoj koja ima tim T2 danas na Murteru 8 sati, cijelu noć i sutra se vratiti u popodnevnu smjenu. Da li se vi gospođo Linić kao liječnica zalažete da nama naši liječnici obiteljske medicine zatvaraju svoje ambulante na otocima? Ako se vi kao liječnica, ne kao političarka zalažete za to onda vam svaka čast.
Odgovorit će uvažena zastupnica Strenja-Linić.
Kolega vrlo mi je žao što vi tako banalizirate. Trenutnu situaciju na Murteru ne znam, molit ću ministra da mi točno pojasni tu konkretnu situaciju, ono što znam da je za 19, znači ovako ono što je kolega Milinović napravio to je bio početak prave reforme hitne. Tad smo dobili 294 tima T1 i počeli raditi veliku priču, uložili 153 milijuna kuna u hitnu. Sada se dodaje, svake godine se išlo na nekakvu mrežu ali ove godine prvi put se dodaje punih 19 timova i time se pojačava na terenu hitna medicinska služba. Ono što će se sad dešavati to je da na mjestu gdje bi kola hitne izašla van na teren više neće biti zatvorena vrata nego će se tu javljati kao što je i bilo puno prije dok nije vaša Vlada to ukinula bit će liječnik kojem će se moći oni koji dođu obratiti kad kola hitne budu na terenu. O tome se radi. I to je poboljšanje. Isto tako kako sam dobila informacije vi nemate istu strukturu i broj stanovnika ljeti u svim mjestima. Neko je mjesto više turistički razvijeno, neko ne. Naravno da negdje gdje je zimi više stanovnika ćete imati kola T1, znači kola sa liječnikom kompletnom, a ukoliko ljeti jedno drugo mjesto turistički broji više jer je više turista tamo tada će se ta kola T1 izmjestiti tamo zato što je tamo ljeti došao takav priljev turista da im treba, i broj stanovnika i osoba kojima bi potencijalno trebala hitna pomoć ili je bliže nekoj prometnici, nekom autoputu, naravno da će tamo biti izmješten tim T1 koji će se tokom zime vraćati. O tome se sve vodilo računa. Liječnici obiteljske medicine imaju svoje kvote i koliko sati trebaju dežurati. Ukoliko bude tog povećanja ja smatram da ćemo itekako to moći sa novim mladim liječnicima odnosno liječnicima koji će raditi preko ljeta na mjestima gdje su kola i gdje su stacionirani timovi T1 u tim ambulantama će se javljati tamo ti pacijenti. Ja bih molila što se tiče Murtera da ministar pojasni tu priču. Vi govorite partikularno o jednoj priči, mi govorimo o tome da ćemo pokušati hitnu pomoć približiti hitnom bolesniku da je može dobiti. Ne govorimo o pojedinačnim liječnicima obiteljske medicine koji tijekom ljeta i inače imaju više posla ali tako nam je svugdje, tako je bilo vrlo često tokom svih ovih godina ali nije bio takav problem kao što vi sad iznosite. Hvala.
Hvala lijepa. Sada će riječ uzeti uvaženi Milivoj Špika u ime Kluba zastupnika Bandić Milan 365 Stranke rada i solidarnosti, BUZ-a i svih ostalih da ne nabrajam. Izvolite kolega Špika.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. Poštovane kolege i kolegice ja ne znam kako vi ali unaprijed se ograđujem i ispričavam se ako će netko pogrešno shvatiti no nekako se cijelo vrijeme osjećam raspravljajući o ove dvije točke a čekajući sljedeću točku kao sudionik u onoj reklami pred finale prvenstva Europe ili ono kad vam u najzanimljivijem trenutku uskoči reklama, a vi gledate neku seriju. Tako me cijelo vrijeme nekako prožima taj osjećaj pa onda sukladno tome ću pokušati i skratiti ovih 15-ak minuta na minimalno kako bih rekao ono što želim, a da ne ponavljam sve ove kolege koji su već manje-više rekli sve o tome. Dakle, nema razloga ne složiti se sa ministrom da je problem u zdravstvu, a slušamo ga već 26 godina i uvijek je isti. Dakle, uvijek su problem financije, uvijek je neka kriza, uvijek su neke potrebne reforme, uvijek svašta nešto. Ali zašto se to događa? Neki kažu da zdravstvo plaća i dosta tih faktura koje su fiktivne, od kojih nije bilo ništa. Pa neki kažu da se dobar dio te opreme kupio koji je u nekim skladištima, koji ne služi ničemu. Sljedeći pak kažu da je dobar dio tih sredstava otišao na nabavku preskupe opreme. Dakle, oprema koja se plaća navodno po duplo većoj cijeni no što je to inače. Dakle, problem očito postoji i problem treba riješiti. No, da li se nešto urušava ili ne, to je sad već druga priča. Ono što ja želim ovdje kazati i rekli smo prvi put kad su izašli vani neki prijedlozi počevši od poskupljenja police dopunskog zdravstvenog osiguranja da to nećemo prihvatiti kao i neke druge stvari, a možemo sad lamentirati i o ovoj hitnoj službi, dakle hitnoj bolničkoj pomoći koji je prezentiran na način a dakle i ovo poskupljenje police na način koji je u javnosti stekao jednu izuzetno negativnu percepciju. A percepcija je u ovom poslu kojeg mi radimo izuzetno bitna. Dakle, ne ulazeći u to koliko je neki prijedlog u onom kvalitativnom smislu dobar ili nije ili bi ga trebalo razraditi polazimo od toga da javnost nije dobro primila ove prijedloge, a nije zato što je bila loše iskomunicirana, a nije isto tako i iz razloga što predlagatelj nije kontaktirao one za koje smo se dogovorili prije ovih parlamentarnih izbora da hoćemo. Tako da u cijeloj ovoj proceduri izrade prijedloga ovih zakona nije sudjelovalo ni Nacionalno vijeće za umirovljenike i starije osobe a definirano je bilo sa koalicijskim partnerima da ovako nešto neće dolaziti u saborske klupe prije no što se to ne raspravi na ovom tijelu. A zašto? Ne zato da bismo mi, a kad govorim mi onda u ovom trenutku mislim i na političke opcije koje zastupaju ove socijalne komponentne nazovimo tako uključujući i BUZ pa i Hrvatsku stranku umirovljenika naravno, isto tako i Sindikat umirovljenika, Maticu umirovljenika i niz još drugih koji su direktno zainteresirani za ove stvari. I dogovor je bio da ćemo mi u cijeloj toj priči sudjelovati i ponavljam ne na način da bi mi bili iznad ministarstva i iznad ministra, Vlade, iznad ovog Sabora nego naprosto da bismo u jednoj široj potaknutoj raspravi jer sve ove udruge, dakle svi ovi savezi obuhvaćaju preko milijun ljudi. Ako je to nekome beznačajna brojka onda ok, možemo i o tome raspravljati. Ali, ovo je bio i način i razlog da se gospodo draga podijeli i odgovornost za ono što će doći ovdje. I onda je logična stvar da bi ministru puno lakše bilo danas ovdje braniti prijedlog izmjena i dopuna ovih zakonskih propisa da smo bili unutra involvirani svi ovi o kojima pričam i ne bi bila stvorena negativna javna percepcija morao reći ono što ću ja sad ovdje reći dakle a to je da zbog obećanja ovim ljudima i onima koji ovo podržavaju Blok umirovljenici zajedno neće dati svoj glas bez obzira kako će glasati parlamentarna većina za ove prijedloge. A rekao sam zašto neće, zato jer smo bili ignorirani u ovom procesu izrade i donošenja prijedloga. Dakle, bez obzira što je stavljeno u hitnu proceduru ja mislim da je to općenito pogrešan put, pogotovo kad se priča o nečem što definiramo kao reforme, reforma se očito ne može bar je to tako moje mišljenje ne može raditi na način da ulaze u hitnu proceduru, već treba obuhvatiti od malo više vremena obuhvatiti i sve one koji imaju što reći po tom pitanju i onda zajedno naći, iznaći najbolje rješenje. Dok to ne budemo tako radili u kontekstu ovih prijedloga koji se budu ticali socijalne skupine koju predstavlja Blok umirovljenici zajedno ni jedan takva prijedlog neće dobiti zeleno svjetlo. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeći će u ime kluba HDZ-a riječ uzeti uvaženi zastupnik Darko Milinović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre, slažem se s ministrom kad je rekao da financijska stabilnost sustava je zapravo preduvjet da oni zbog kojih zdravstveni sustav postoji a to su zdravstveni osiguranici odnosno pacijenti imaju stabilnu zdravstvenu zaštitu i kao što su ovdje kolege napomenuli jednaku dostupnost zdravstvene zaštite bez obzira u kojem djelu RH žive. Slaže se i s onima koji kažu i ne možemo govoriti da su ovo reformski zakoni. Ja sam često puta govorio a i danas ponavljam da je zdravstveni sustav kao jedno tijesto i ono je podložno uljepšavanju ili modeliranju gotovo iz tjedna u tjedan. No, međutim ministar je najavio i na jesen neke prave reformske zahvate i slažem se sa gospodinom Hreljom koji je rekao da smo na neki način zadnja sustavna reforma koja je uistinu krenula dakle negdje pred Božić 2008. godine, ja sam predstavio tu reformu pred 1000 ljudi u Zagrebu. Istina je kao što ste i rekli da smo išli po dvoranama, da smo razgovarali sa, ja osobno sam predstavio to prije više od 10 tisuća ljudi. U dvoranama je bilo po 1000, 2000 ljudi kao da je nogometna utakmica, ali to je bila jedna sustavna reforma koja je išla uistinu od primarne zdravstvene zaštite, hitne medicinske pomoći, bolničkog sustava i da ne nabrajam dalje. I bilo je tu dosta prijepora i sa koalicijskim partnerima. Istina je i ono što kaže gospodin Hrelja da je jedino tada država dakle 2009., 2010. i 2011. platila uistinu sve što po zakonskim obvezama pripada hrvatskom zdravstvenom sustavu. Kada bi danas govorili o problemima zdravstvenog sustava onda bi se mogli vratiti, ali ne treba se previše vraćati ni u tu prošlost. Uvijek je naime na nekakav način opterećenje za jednu realnu raspravu. Ali prije 2 godine odnosno 3 godine kada je smanjena stopa izdvajanja doprinos sa 15 na 13% to je rezultiralo stvaranjem novih dugova od 3,5 milijarde kuna, onda ona sanacija zdravstvenog sustava je ponovno nadoknadila na neki način ono što smo izgubili smanjenjem doprinosa. I zapravo pokazala se kao jedna od najvulnerabilnijih odnosno najlošijih poteza bivše Vlade gdje je zdravstveni sustav ostao bez 2,5 milijarde kuna. I tada te 2 godine je zdravstveni sustav na godišnjoj razini stvarao dug od 2,5 milijarde kuna. Danas kao što smo čuli od ministra zdravstva i bolnički sustav je i dalje nažalost u problemima i mora se nešto napraviti po tom pitanju. Zato smatram da su ove mjere vatrogasne mjere i njih treba tako i predstaviti i prihvatiti i predložiti. Danas zdravstveni sustav kako što smo čuli na mjesečnoj razini, odnosno bolnički zdravstveni sustav na mjesečnoj razini generira i dalje dug od 50tak, 50 milijuna kuna. I tu nešto moramo napraviti jer ćemo doći u situaciju blokade bolnica, blokade od strane veledrogerija i gdje smo onda? Onda smo na onoj točci gdje zapravo gotovo da nemamo izlaza. Spomenut ću i još jedan podatak, za vrijeme bivše Vlade kada ste smanjili policu dopunskog osiguranja svim onima koji imaju plaću iznad 10 tisuća kuna sa 130 na 70 kuna, a ona socijalna kategorija koju smo zajedno zapravo došli do toga kada smo bili, oni socijalno osjetljivima, tu je najviši broj umirovljenika oni su imali policu zdravstvenog osiguranja 60 kuna. I sada je ta odluka Vlade isto tako prije 4 godine dovela do određenih nestabilnosti, dakle opteretila ponovno one koji su socijalno najosjetljiviji a reći ću ovako a nama koji imamo plaću preko 10 tisuća kuna policu zdravstvenog osiguranja smanjili sa 130 na 70 kuna. No, međutim da demistificiramo podatak o kako je rekla gospođa Turina, nažalost nije tu, da ponovno ministar ulazi u džep građana. To jednostavno nije istina. Ja ću reći da je ovo najbolji odgovor ministra svima onima koji su rekli da on nekim svojim potezima želi na neki način u povlašten položaj staviti privatne osiguravatelje. I da bude potpuno jasno, a ja ću to na jedan konkretan način reći što to znači povećanje participacije sa 2 na 3 tisuće kuna. Možda će se i gospodin Špika nakon toga predomisliti pa možda i podrži ovaj zakon bez obzira na ovo s čim se ja slažem da ste trebali možda biti, ne možda nego trebali biti upoznati sa donošenjem ovog zakona. Dakle, ako imate račun za liječenje jednog pacijenta 15 tisuća kuna, participacija za tog pacijenta treba biti 20% i to je 3 tisuće kuna. Ko plaća te 3 tisuće kuna? Te 3 tisuće kuna plaća ili državni ili privatni osiguravatelj. prošla Vlada je taj limit smanjila sa 3 na 2 tisuće kuna. Što je napravila? Rekla je privatnom osiguravatelju mi vama želimo pogodovati, nećete morati plaćati 3 tisuće kuna iz svog osiguranja nego ćete morati plaćati 2 tisuće kuna. Dakle to apsolutno ne dira u džep građana nego i u džep privatnih osiguravajući društava i naravno državnog osiguravajućeg društva. Dakle to je podatak koji je istinit i to je razlog zašto smo vratili ovo na 3 tisuće kuna kako bi bolnice na osnovu dopunskog zdravstvenog osiguranja uprihodovali novih oko 70, 80 milijuna kuna. Dakle nemojmo zavaravati građane i nemojmo ih strašiti. Jer uvijek i mi kada smo kretali u tu veliku reformu zdravstvenog sustava 6, 7 mjeseci po cijeloj Hrvatskoj strašilo se, umirati će oni koji nemaju novaca, amerikanizacija zdravstva, to uvijek slušamo i danas to slušamo ali to jednostavno, pokazalo se Silvano i onda da nisu bili u pravu oni koji su strašili na takav način. I danas će se i sutra će se pokazati isto da nisu bili u pravu oni koji žele strašiti hrvatsku javnost na takav način. Što se tiče i nekih stvari koje su dobre i koje treba pohvaliti. Slažem se i sa onima, neki su punktovi, neka su mjesta i izgubila timove hitne medicinske pomoći ali moramo priznati i odati priznanje ministru i Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje da će, da su usprkos ovih teških uvjeta u financiranju zdravstveno sustava uspjeli osigurati dodatnih 19 timova hitne medicinske pomoći i na taj način zapravo poglavito na onim područjima kao što je rekao zastupnik Bulj osigurali jednakomjernu zdravstvenu zaštitu i onima koji žive na onim područjima koji se nazivaju najčešće područja od posebne državne skrbi. Sjetite se kada smo uveli i uvodili koncesionare, sjetite se kakav je to bio otpor. Znači sve novo što želite uvesti to nailazi na strašan otpor kao i ovih nekoliko izmjena ovog zakona izlazi i na politikanstvo, zapravo izlazi na politikanstvo i na strašenje građana. Sjetite se kako su bili i koliko je bilo otpora na uvođenje koncesionara u privatnoj zdravstvenoj zaštiti. Vidite kako je danas drugačiji podatak, danas svi žude i oni koji su u domovima zdravlja, danas svi žude i svi bi htjeli ući u koncesiju jer se ona pokazala kao dobro. Ono što nije dobro, napravila bivša Vlada dakle mi smo organizirali, žao mi je što gospođa Turina nije tu jer ona je govorila o tome, mi smo organizirali, to je zakonom bilo osigurano da se osnuju centri obiteljske medicine koji su zapravo imali zadatak da dežuraju pri domovima zdravlja kako bi bili rasterećeni hitni bolnički prijemi. I vi ste na taj način odnosno ukinuli 2013. ne znam, ili 2014. godine još jednu odredbu gdje su koncesionari bili obvezni dežurati u izvanbolničkom hitnom prijemu. Što smo na taj način dobili? Dobili smo opterećenje hitnog medicinskog, bolničkog hitno medicinskog prijema. I kao što je rekao ministar danas u hitom bolničkom prijemu čini mi se da ste rekli 70% dolazi onih koji zapravo nisu hitni slučajevi. Ali nemojmo opterećivati, zapravo nemojmo optuživati ni, slažem se i sa svima onima koji su danas ovdje iznosili svoje mišljenje na takav način, nemojmo za to optuživati ni pacijente. Uistinu pacijent kada ga zaboli onda u tom trenutku ne zna što bi ili najčešće se ne snalaze pa odlaze u te hitne prijeme, evo gospođa Turina je stigla, hitne prijeme, bolničke hitne prijeme ali ne možemo ih strašiti, stanovništvo pa i njih da će oni sami morati odlučiti jesu li hitni pacijenti ili nisu. Ne, oni će doći tamo, oni će biti pregledani i njima će biti priopćeno na osnovu nalaza, na osnovu stručnih mišljenja da nisu i ne spadaju u grupu hitnih medicinskih prijema i imati će tu mogućnost i nastaviti te pretrage ali za to će morati platiti 150 kuna. Dakle ne treba strašiti građane da će oni sami morati određivati jesu li hitni slučajevi ili nisu, ne, za to će i to će odrediti onaj liječnik koji je u hitnom bolničkom prijemu ali on će mu omogućiti odnosno objasniti njegove daljnje poteze ili stavove, to je ili da ode liječniku obiteljske medicine taj dan ili sutra dan a ako je hitni prijem, ako je hitni prijem, odnosno ako je hitni slučaj da nastavi sa obradom u hitnom medicinskom, hitnom bolničkom traktu. Dakle slažem se, još jednom i zaključno, nisu ovo reformski potezi, ovo je potez onaj o kojem govorim da je zdravstveni sustav, kao tijesto, modelirate ga gotovo iz tjedna u tjedan ali ovo je nužan zahvat danas kako bi na jesen nastavili uistinu još jednu studioznu i pravu reformu zdravstveno sustava. I uvjeren sam da će sadašnji ministar imati široku javnu raspravu sa socijalnim partnerima i sa svima, naravno i ne samo socijalnim i političkim partnerima i da ćemo doći tu do jednoglasne odluke, odnosno jednoglasne većine stava da je reforma zdravstvenog sustava nešto što je potrebito, odnosno nastavak reforme sustava, bolničkog sustav, zdravstvenog sustava je nešto što je potrebito jer bez toga jednostavno ovaj sustav postaje neodrživ. Evo u tom smislu klub Hrvatske demokratske zajednice će podržati ovaj prijedlog uz dobru vjeru da ćemo na jesen nastaviti sa reformom zdravstvenog sustava, modeliranjem zdravstvenog sustava i da će to donijeti samo dobro građanima RH. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Silvane Hrelje. Izvolite.
Uvaženi kolega, pa spomenuli ste da su ovo vatrogasne mjere. Ja se ponešto razumijem u vatrogastvo i nije mi nikako jasno kako se vatra može benzinom gasiti a ovo je baš gašenje vatre benzinom, nadolijevanje. Drugo, rekli ste da je financijska stabilnost zdravstvenog sustava veoma bitna ali financijsku stabilnost čini, zdravstvenog sustava čini država svojim plaćanjem ili svojim ne plaćanjem svojih preuzetih i zakonom utvrđenih obveza. Ovdje imamo slučaj da je glavni generator financijskog kolapsa u zdravstvu država a želja je da se sustav riješi novom penalizacijom pacijenata, građana, to ne možemo nikako prihvatiti. I ja vas molim još jednu stvar. Znam da 2013. niste bili u žiži zbivanja, da ja vas molim da ne govorite o tome da je prošla Vlada svojevoljno išla ujednačavati cijenu police zdravstvenog osiguranja. To je morala učiniti na temelju pristupanja EU i uvođenja liberalizacije zdravstvenog osiguranja gdje su postulati da za jednaku uslugu mora biti ista cijena osim za grupacije visokog rizika gdje mora biti viša cijena, gdje može biti viša cijena. Svjesni te činjenici i umirovljeničke udruge i političke snage umirovljenika su preuzele na svoja leđa odgovornost da imamo jedinstvenu cijenu police dopunskog zdravstvenog osiguranja od 70 kuna kod javnog neprofitnog osiguravatelja. Jedini problem prošle Vlade je da ga nije u potpunosti osamostalila kao pravni subjekt da se može boriti u tržišnoj utakmici sa nelojalnom konkurencijom privatnih osiguravatelja.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvažani zastupnik Darko Milinović.
Hvala lijepo. Slažem se ja s vama da je to bio proces ujednačavanja kriterija sukladno stavovima odnosno sukladno EU. Ali slažete se ili morate se, ne morate ali ja mislim da ćete se složiti sa mnom da se to moglo regulirati na drugi način. Mogli smo reći ovako, ajmo napraviti da je jedinstvena cijena dopunskog osiguranja 100 kuna a ovu razliku između 70-100 kn koju plaćaju umirovljenici da plati državni proračun kao što je i sami ste to rekli 2009., 2010., 2011. Ali opet kažem, ove mjere koje su danas predložene ne zadiru u džep građana, oni zadiru samo u interesne sfere eventualno privatnih osiguravajućih društava i to nepovoljno po njih ali naravno i u sferu dopunskog zdravstvenog osiguranja, državno zdravstvenoga osiguranja.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i zadnja je ona uvažene zastupnice Ines Strenja-Linić. Izvolite.
Ja bih samo nadopunila kolegu Milinovića govorivši o tome što će se dešavati sa hitnim pacijentima koji su zapravo hitni i nisu znali kamo se obratiti. Želim vam samo reći podatak koji su nam isto tako iznijeli na našem tematskoj sjednici a to je da samom najavom da će oni koji nisu hitni i koji su došli malo se pregledati u bolnicu, samom najavom te mjere je prosječno 20-30% broja pacijenata koji se javljaju u bolnicu je smanjen. Tako da zapravo jedna bolja komunikacija. Ovo je komunikacija koju možemo na neki način zbilja reći i vatrogasno da kažemo, oni koji nisu hitni će zbilja trebati platiti ako inzistiraju da ga pogleda sup specijalist, neurokirurg u KBC-u Rebro bez obzira što on ima glavobolju koja traje zadnjih dvije godine i već je obavio nekoliko pregleda. Ali on je došao u 11 navečer i još će pregled. O.k., to će onda i platit ali već samom najavom da će taj pacijent trebati platit, podatak preko svih hitnih u Hrvatskoj, 20-30% se smanjio broj pacijenata koji se javljaju na hitne prijeme. To nije zanemariv broj. O tome se radi, znači, bolja komunikacija svakako ali objašnjavanje pacijentima koji je njihov put za ostvarivanje svoje medicinske pomoći, da li hitne ili one manje hitne ili one gdje se trebaju samo zbog svojih tegoba javiti obiteljskom liječniku.
Neće biti odgovora. Hvala lijepo. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika HSS-a, HDS-a riječ uzeti uvaženi zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, gospodine ministre. Klub HSS-a, HDS-a će podržati donošenje ova dva zakona. Slažem se s većinom da nam svima u fokusu interesa treba biti pacijent, dostupnost zdravstvene zaštite ali naravno i funkcioniranje ukupnog sustava zdravstva. I uvijek rasprava, rasprava i rasprava i nikad dovoljno različitih mišljenja kako bi išli ka rješenju da ovo bude u fokusu interesa pacijent i dostupnost zdravstvene zaštite. Naravno da za to su potrebni preduvjeti a to je stabilni prihodi, stabilan proračun i dovoljni izvori prihoda cijelog sustava. Znamo da ove zakone donosimo u kontekstu okruženja kad je država prezadužena, kad je u protekle 4 godine novih zaduženja oko 100 milijardi, kad su dugovi u zdravstvu narasli i kad Zakon o sanaciji zdravstvenih ustanova nije donio ona rješenja koja su bila najavljena i kad smo išli u izmjene tog zakona i vraćanje na upravljanje bolnicom, jedinicama regionalne samouprave. I samo na jednom podatku koliko je teška situacija da su bolnica Nova Gradiška i Slavonski Brod ušli u sustav sanacije sa nekim obvezama oko 30-tak milijuna kuna a da su evo sad izašli, da su dugovi preko 100 milijuna kuna, govori o tome kako sustav ne funkcionira i kako je nužno poduzimati neke aktivnosti. Stalno su bili prigovori da nema prijedloga, nema nikakvih izmjena i dopuna, sad kad predlažemo dva zakona, sad kažu ishitreno, prerano. Mislim da je bolje poduzeti i sad nešto nego čekati daljnje gomilanje obveze. Mi smo u HSS-u proveli raspravu kroz naša stranačka tijela i raspravili smo to i na asocijaciji žena Hrvatsko srce u okviru Hrvatske seljačke stranke, gdje su bili predstavnici i malih, običnih ljudi, pacijenata, liječnika iz obiteljske medicine, iz zdravstvenih ustanova i iz osiguravajućih kuća. I otprilike svi se slažemo da se nužno nešto mora učiniti i provesti jedna opsežna rasprava kako učiniti zdravstveni sustav u Hrvatskoj učinkovitim. I druge europske zemlje gdje je stabilne prihode imaju i dobre proračune imaju probleme u funkcioniranju zdravstvenog sustava i u takvim okolnostima moramo biti realni i tražiti moguća rješenja. U ovom trenutku mi pozdravljamo reformu hitne medicine, jer smo svjesni, vanbolničke, da je to dobro. Sa novih 19 timova povećavamo dostupnost zdravstvene zaštite. Međutim, ostaje pitanje da li će u ordinacijama vanbolničke medicine nekoga biti kad tim ode na teren ili će pacijent naići na zatvorena vrata. Tu imamo puno primjedbi na terenu i konkretno kod mene u Novoj Gradiški jer je jednostavno navika pacijenata da oni dolaze na vanbolničku hitnu medicinu i da su navikli dobiti tamo uslugu. Ako je tim na terenu naiđu na zatvorena vrata. I naravno da idu prvo prigovori gradonačelniku, županu, ravnatelju bolnice a u biti najmanje smo mi tu krivi jer odgovore koje smo dobivali u prethodnom razdoblju stavite tu dodatnu medicinsku sestru ili liječnika i platite jer to je nadstandard. To nije jednaka dostupna zdravstvena zaštita u svim područjima Republike Hrvatske a imamo ustavno pravo na to i to se mora riješiti. I ako će ovaj zakon riješiti taj problem onda sigurno ga treba podržati. Također treba istaknuti i problem da su liječnici obiteljske medicine koji su koncesionari nisu htjeli dežurati da mi vikendom, blagdanom nemamo dežurnog liječnika obiteljske medicine. Imam ovdje izvadak iz jednog znanstvenog rada, iz jedne ankete koja kaže da je od 59 anketiranih liječnika na području Brodsko-posavske županije samo 14 odgovorilo da želi dežurati, a bilo im je ponuđeno aneks ugovora sa 55 kuna po pacijentu. Ako znamo da je prosječno od 50 do 80 pacijenata u jednom radnom vremenu to je znači negdje između dvije i pol i četiri tisuće kuna prihoda. I u takvim okolnostima su liječnici obiteljske medicine odbili dežurati. I zato ovim zakonom gdje će i oni biti obvezni dežurati i to će obzirom na broj biti tri do pet puta godišnje. Mislim da ne bi smio biti problem, mora se napraviti naravno aneks ugovora sa njima i na taj način osigurati da i liječnici budu u pružanju zdravstvene zaštite ravnopravni, a znamo da bi obiteljski liječnici trebali biti uvijek uz svog pacijenta i da bi im pacijent trebao i nadam se da je uvijek u prvom planu. Također spomenuto je već da nisu ustrojeni centri obiteljske medicine i mi se zalažemo da se razmisli o uvođenju centara obiteljske medicine, da se kroz novu mrežu primarne zdravstvene zaštite mora osigurati timove obiteljske dentalne, pedijatrijske, ginekološke zdravstvene zaštite u ruralnim dijelovima Republike Hrvatske i na otocima, pa također treba porazmisliti i o prijedlogu ograničenja broja pacijenata u primarnoj zdravstvenoj zaštititi po jednom obiteljskom liječniku, jer vidimo da neki imaju i dvije, tri tisuće pacijenata i da na taj način ne mogu pružiti kvalitetnu zaštitu svom pacijentu, a onda i još uz to neće dežurati. Također se predlažu organizacija palijativne skrbi na razini primarne zdravstvene zaštite. Zakonom iz 2015. je predviđeni su koordinacijski centri za palijativnu skrb što samo po sebi nije dovoljno. Nužno je osigurati mobilne timove palijativne skrbi na razini primarne zdravstvene zaštite koju će uz patronažnu službu i zdravstvenu njegu u kući biti ključni u organizaciji skrbi za palijativne bolesnike. Domovi zdravlja su se pokazali i trebaju ostati organizacijski koordinatori u sustavu primarne zdravstvene zaštite iz svih gore navedenih razloga. Naravno da uvijek je pritisak i prigovor od svih nas da se teret financiranja zdravstvenog sustava ne smije preliti na pacijenta i mi smo protiv toga. Ali moramo pronalaziti rješenja kako osigurati funkcioniranje zdravstvenog sustava, kako osigurati da je pacijent u prvom planu i da svi imamo jednaku dostupnost zdravstvene zaštite, a trenutno je u Hrvatskoj nemamo. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. I sad prelazimo na pojedinačnu raspravu i za nju se jedino javio uvaženi zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi ministre. Ma ja mislim da se ovdje miče fokus interesa javnosti sa nečeg što je bitno govoreći o povećanju participacije sa dvije na tri tisuće kuna i na neki način nevezano u Zakonu za cijenu police dopunskog zdravstvenog osiguranja. Međutim, dragi kolegice i kolege ja vas uvjeravam da je to debelo povezano, da je to jako, jako povezano. Naime, ako ne vidite što se oko vas događa ja ću vam pokušat reći. Najavom poskupljenja police dopunskog zdravstvenog osiguranja sa 70 na 89 kuna istovremen su privatni osiguravatelji krenuli u agresivnu kampanju nudeći police dopunskog zdravstvenog osiguranja po 67 kuna. Dakle, priča o povećanju participacije sa 2000 na 3000 je alibi priča za ono što je ponuđeno kao prvo, kao povećanje police dopunskog zdravstvenog osiguranja. Pri tome privatni osiguravatelji su u ofenzivni, rastaču javnog osiguravatelja, uzimaju mu zdrave i mlade pacijente i stvaraju se preduvjeti da će ostati javnom osiguravatelju samo stari nemoćni i siromašni. Istovremenim prijedlogom o povećanju cijene police dopunskog zdravstvenog osiguranja povećavaju se i obveze države. Ne samo da se želi građanima uzeti dodatnih 400 milijuna kuna na milijun i 600 tisuća osiguranika kod javnog osiguravatelja nego se i za 250 milijuna povećava obveza države. A ja vas, drage moje kolegice i kolege, uvjeravam a mogu vam to i brojčano dokazati da dopunsko zdravstveno osiguranje kao javni osiguravatelj može podnijeti i cijenu od 3000 kuna kada bi država redovno ispunjavala svoje obveze, dakle onih 850 milijuna kuna što je ostala dužna u zadnjih 6 godina. Da je ona to ispunjavala ovog problema nije trebalo biti. Naravno da to nije odgovoran ovaj ministar, za to su odgovorne sve dosadašnje vlade i ovaj ministar i birokracija gospođe Jadranke Kosor i naši ministri naše koalicijske Vlade i sadašnji ministar. Tu nema sve je krenulo s ovim ministrom ili s onim, to je kontinuitet narastanja problema. I zato se ovo želi sada prevaliti na leđa građana. Tu cijenu na leđa građana. Ministar u više izjava kaže mi ćemo to što skupimo iskoristiti za sanaciju zdravstva. Ministar javno predlaže kršenje zakona. Jer zakon točno kaže da te novce dopunskog zdravstvenog osiguranja točno možete upotrijebiti za to, to i to i ništa treće. Ministar najavljuje mi ćemo promijeniti Zakon o zdravstvenom osiguranju, natjerat ćemo privatne osiguravatelje da osiguravaju po istoj cijeni i rizične skupine. Ma nemoj! Privatne osiguravatelje regulira i daje određene licence za rad HANFA a ne ministar zdravlja. Oni spadaju u financijski sektor. Ljudi, bolje da ne kažem kako osiguravajuće kuće tretiraju liječnički pregled, odnosno magnetnu rezonancu. Oni to tretiraju kao štetu, za njih je to šteta. Ljudi, ja ne smijem govoriti radi poštivanja pacijenata tom terminologijom ali samo da znate za privatne osiguravatelje je to šteta. Samo da znate! Dakle, govorimo o tim terminima. I ministar si dozvoljava reći javno da će on natjerati privatne osiguravatelje da osiguravaju rizične skupine pod jednakim uvjetima. Nemoguće! Zašto se obmanjuje javnost? Umjesto da ovdje kažemo koji je stvarni uzrok financijskog problema i što ovo dopunsko zdravstveno osiguranje kao javni osiguravatelj koji ima godišnje prihode 2 milijarde kuna ima milijardu i 400 tisuća kuna godišnjih prihoda od građana čiste love, jedina institucija koja dnevno ima prihode i koja može intervenirati i pokriti ove obveze za koje je namijenjena u zdravstvu. Mi na taj način najavom poskupljenja police, najavom poskupljenja participacije pogodujemo privatnim osiguravateljima i rastakanjem javnog osiguravatelja umjesto da mu damo pravni status da se može boriti sa konkurencijom jer može ponuditi puno više nego privatni osiguravatelj. Meni je jasno za Ines Strenja-Linić, ali nije mi jasno za MOST, gdje oni u ovom procesu vide javni interes? Glasat će za nešto što je protivno javnog interesa. A javni interes je imati jakog, neprofitnog javnog osiguravatelja. Da svi imaju pravo na zdravstvenu zaštitu, svi i oni koji su siromašni i oni koji su stari i oni koji su rizični. Zapamtite, privatna osiguravajuća društva ne osiguravaju starije od 65 godina. To radi samo javni osiguravatelj. Do prije nekoliko dana osiguravali su za 150 kuna i dopunsku listu, listu B lijekova. Od 1.06. ni to više ne rade. Privatni osiguravatelji u zdravstveni sustav vraćaju 55 do najviše 60% sredstava koje uberu. Javni osiguravatelj vraća 88% sredstava u zdravstveni sustav. Pa vas ja pitam još jednom javno glasat ćemo moguće o ovome, moguće, nikad se ne zna što će se dogoditi nakon današnjeg popodneva, ja vas pitam je li prepoznajete javni interes u jačanju javnog neprofitnog osiguravatelja? Ili su to nama zablude iz socijalizma? Kad bi Obama imao ovakav sustav on bi bio doživotni predsjednik SAD-a bez obzira na Ustav jer bi ga obožavali ljudi. On to nema, nema ovu priliku koju mi imamo kod javnog osiguravatelja. Nego želimo ono sve što je dobro zbog ne znam revanšizma prema bivšoj Vladi, ne znam zbog čega, zbog gluposti ili zbog interesa osobnog rasturiti i davati u ruke privatnim osiguravateljima. Privatna inicijativa je dobra i poželjna u konkurenciji ali ako ja mogu osigurati jeftiniji model javnog neprofitnog osiguravatelja i pri tome u potpunosti konzumirati ustavnu kategoriju prava na zdravlje hrvatskih građana onda mi je i obveza jačati javnog osiguravatelja. To tako radi odgovorna država. Odgovorna država ima pravo reći prošla Vlada je napravila ove greške, mi ćemo to riješiti bolje. Nema pravo reći oni nisu platili pa nećemo ni mi platiti. Jer i mi smo naslijedili neke dugove naša Vlada i sve smo uredno platili. I naravno da je nešto ostalo otvoreno. I tu dileme nema i tako će se događati i u slijedećim promjenama Vlade. Uvijek će nova Vlada naslijediti nešto od starih. Ali zar nije lijepo ono što se događa u gradu moje kolegice ovdje Marije Ilić da sadašnji gradonačelnik uredno završava sve projekte bivšeg gradonačelnika, zar to nije lijepo? Zar mi u Hrvatskoj ne možemo prerasti vlastite taštine i slabosti? Zar ne znamo procijeniti ono što je dobro i ono što je javni interes i stavit ga u prvi plan? Zar netko želi ako ostane bez pozicije ministra dobiti otpremninu od privatnih osiguravatelja? Ja mogu sumnjati u sve što je moguće sumnjati jer je priča sumnjiva, jer brojke govore protiv te priče i protiv ovih aktivnosti. Ministar može reći što god hoće, ali nije vidio i nije htio vidjeti stvarne rezultate poslovanja dopunskog zdravstvenog osiguranja Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje koje ima poseban račun i svi se po pravilniku i po zakonu ima poseban račun da bi mogao konkurirati kod privatnih osiguravatelja i svi se podaci mogu transparentno vidjeti i analizirati. Nije ih vidio i nije ih htio vidjeti. Već je izašao da će sa novcem skupljenim od dopunskog zdravstvenog osiguranja sanirati dugove u sustavu zdravstva protuzakonito. Shvatite da je to protuzakonito i ministar ne može predlagati nešto što je protivno zakonskim propisima koje je usvojio ovaj visoki dom. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Sada će riječ uzeti, završnu riječ uzeti uvaženi ministar Dario Nakić. Ministre zdravlja izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora. Evo drago mi je da je i ova rasprava zapravo ukazala na nešto što je očigledno, a očigledno je da se naš zdravstveni sustav nalazi u problemima i očigledno je da su potrebne reforme koje će dovesti do toga da se ovaj sustav stabilizira. Isto tako očigledno da ta rasprava oko reformi neće biti nešto što je lijepo, nešto što je poželjno, nešto s čim će se svi složiti. Reforma znači promjenu, a promjena znači da ono što smo dosada radili nije bilo baš toliko dobro, da ćemo morati raditi nešto drugo. U samim izmjenama ovoga zakona smo se usredotočili s prve na reformu hitne medicine svjesni zapravo činjenice da tu moramo osigurati da oni ljudi koji su doista bolesni, oni ljudi koji su doista zdravstveno ugroženi dobiju priliku da kvalitetno i dobiju tu svoju zdravstvenu uslugu. S druge strane, ovdje smo se također u ovim izmjenama zakona osvrnuli na izmjene oko zdravstvenog osiguranja svjesni činjenice da su stalno porast troškova za liječenje naših bolesnika prisutan, da je samo za skupinu posebno skupih lijekova prošle godine potrošeno 150 milijuna više u odnosu na godinu prije toga što je povećanje od 20% i svjesni smo da trebamo zadržati razinu zdravstvene zaštite koju mi u ovome trenutku možemo pružiti našim bolesnicima. Možemo mi govoriti što god hoćemo, možemo mi ovdje izdavati samo listu lijepih želja ali se moramo suočiti sa realnošću. Realnost je takva da moramo doista provesti najprije ove reformske mjere a potom nakon toga krenuti i zagrebati u ono što je već najavljeno ovdje kao jedan doista veliki problem, a to će biti kompletna reforma bolničkog sustava kao jednog značajnog djela i velikog zapravo segmenta zdravstvene zaštite u RH. Ja vas stoga molim da podržite ove izmjene jednog i drugog zakona da bi doveli zapravo do stabilnosti ili barem početka stabilnosti zdravstvenog sustava u RH. Tijekom ove rasprave stigli su određeni zaključci, to su bili zaključci Kluba zastupnik SDP-a i Kluba zastupnika HSU-a te nezavisne liste Stipe Petrine oko prijedloga o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju i Zakona o zdravstvenoj zaštiti da je provedena rasprava u provom čitanju, Vlada ne prihvaća ove zaključke. … [[Upadice se ne čuju.]]
Bismo li se malo molim vas utišali da ministar može reći što želi reći?
Zatim je stigao amandman Odbora za zakonodavstvo na također prijedlog o izmjenama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju i Zakona o zdravstvenoj zaštiti gdje se radi zapravo o nomotehničkim izričajima također Vlada ne prihvaća navedene amandmane. … [[Upadice se ne čuju.]] Stigao je amandman gospodina Peđe Grbina i gospođe Ane Komparić-Devčić o tome da se amandman da se ne naplaćuju usluge hitnog bolničkog prijema za hitne pacijente kako se doista hitnim pacijentima neće niti naplaćivati takve usluge, ovakav amandman se ne prihvaća.
Pozdravljam predsjednika Vlade. Evo izvolite nam se pridružiti. Imali smo neku repliku čini mi se, odnosno povredu Poslovnika. Da, uvaženi zastupnik Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče Sabora. Evo pošto je situacija kakva jest i baš koncentracija je niska htio sam samo upozoriti da je prekršen članak 142. Poslovnika. Dakle poslao sam mnogo zastupničkih pitanja, barem pet ih je prošlo u drugi mjesec, pa i više kad su poslana odgovor nije došao. Pa pozivam vas kao predsjednika Sabora da se izborite za Poslovnik. Hvala.
To nije povreda Poslovnika, ali se slažem apsolutno s vama. Ja sam već zatražio i od ministara i od Vlade da u roku jer je to njihova obveza odgovore na pitanja. I još jedanput koristim prigodu da ih javno na to pozovem. Ja bih time zaključio raspravu o ovoj točci dnevnoga reda. A glasovati ćemo o njoj kad se steknu uvjeti. Sljedeći je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, prvo i drugo čitanje, hitni postupak, P.Z. br. 74. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Klub Zastupnika SDP-a i Klub zastupnika HSU-a i nezavisna lista Stipe Petrina predložili su donošenje sljedećeg zaključka. O Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju provedena je rasprava u prvom čitanju. Sve primjedbe i prijedlozi iz rasprave uputit će se predlagatelju da ih uzme u obzir prigodom izrade Konačnog prijedloga zakona. Tijekom rasprave predstavnik Vlade nije prihvatio predloženi zaključak a ja dajem na glasovanje prijedlog Zaključka kojeg predstavnik Vlade nije prihvatio. Tko je za, molim vas? Molim vas rezultat. 62, nemamo kvoruma. Prema tome, ne možemo dalje ni nastaviti sa zaključcima. Evo ga, nažalost ne možemo o ovome dalje uopće dalje raspravljati o ovim zakonima. I sada na kraju, kolegice i kolege, s ovim dakle danas završavamo rad Sabora, današnji rad Sabora, je li? Podsjećam vas da će se svečana sjednica Hrvatskog sabora u povodu dana Državnosti održati 25. lipnja u subotu u 12 sati ovdje pa vas naravno sve pozivam da dođete na to i da obilježimo Dan Državnosti. Hvala vam lijepo! SJEDNICA PREKINUTA U 12,50 SATI.
Gospodine predsjedniče, kada ste citirali odredbe članka 125. Poslovnika, dakle stavili ste naglasak na stavak 4. Međutim, on je jednakopravan kao i stavak 8. koji ste pročitali i on dozvoljava premijeru i predstavnicima Vlade da tijekom ove rasprave uzimaju riječ, odnosno dobiju riječ i da uredno raspravljaju te da prije kraja same sjednice, odnosno točke, prije izlaganja predlagatelja također izlaže svoje završno izlaganje. Prema tome nema nikakvih ograničenja da se premijeru Oreškoviću ovdje omogući da govori tijekom ove točke dnevnog reda i da se javi kada god misli da je to potrebno jer mu to omogućava ne samo članak 125. stavak 8. nego i stavak 233. kako ste i naveli. Hvala lijepo.
Kolega potpuno ste naravno promašili metu jer ste rekli ono isto što sam ja rekao osim što je činjenica koju ne možete ni vi poreći i nitko ne može poreći da je prekršen Poslovnik jer je članak 125., jasno kaže da je Vlada dužna očitovati se o prijedlogu ovog članka najkasnije u roku od 8 dana od dana uvrštavanja prijedloga u dnevni red. To Vlada nije učinila. Prema tome, vrlo je jasno a sve ostalo ste se složili samnom. Prema tome ja ne vidim u čemu je problem da mi nastavimo sa radom ovog dijela današnje sjednice. Izvolite, dignuo je povredu Poslovnika uvaženi zastupnik Stipe Petrina. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Nema nekoliko sati da ste sasvim drukčije govorili jutros kada sam vas ja upozorio na kršenje Poslovnika citirajući članak 125. Vi zaboravljate da posebno poglavlje u Poslovniku o radu Hrvatskog sabora odnosi se na dnevni red od članka 224. do članka 230. Zato ako se pozivate a članak 125. Poslovnika i njegove stavke onda vas molim da se pozivate i na posebnu tematiku Poslovnika koja se zove dnevni red i utvrđivanje dnevnog reda jer jedno bez drugoga ne može. Izuzimanje kada vam treba pošto je sve u ovom Saboru nažalost … [[Govornik se ne razumije.]] , kada vam treba citirati članak 125. vi se za njega grčevito držite. Ali ja vas molim kao što reče kolege, oba dva članka su isto jednakopravni. Zato se držite poslovnika i molim vas da se striktno držite. Jutros ste rekli da ne možete staviti nešto na dnevni red šta nema obrazloženje Vlade, a imalo je obrazloženje predlagatelja, danas isto imamo sada slučaj da Vlada se nije očitovala, skinimo to sa dnevnog reda.
Kolega Petrina, ja sam jutros, a ako se dobro ne sjećate, podsjetite se, pogledajte fonogram, upravo odgovarajući vama rekao da ja ne kršim dnevni red ali ću ga danas prekršiti svjesno i ja to sada svjesno činim upravo zato da omogućim predsjedniku Vlade da iznese svoje mišljenje. Možete me za to, ne znam šta mi učiniti. A vama za odgovor još jedanput budući da očito niste shvatio kad sam vam odgovorio prije nekoliko sati ću pročitati što kaže stavak 2. čl.224. „Predsjednik Sabora može na samoj sjednici mijenjati prijedlog dnevnog reda na način da će iz predloženog dnevnog reda izostaviti pojedine teme ili dopuniti dnevni red novim temama.“ Prema tome, molim vas, pročitajte si Poslovnik ako već hoćete o njemu diskutirati. Hvala lijepa. Ne možete se više javiti. Izvolite kolega Pecnik, povreda Poslovnika.
Pardon, povreda Poslovnika. Kada ste govorili o članku 125. vi ste rekli da ćete evo sad malo prije, da ćete svjesno prekršiti Poslovnik. Ja vas želim umiriti. Nećete, nećete prekršiti Poslovnik jer prijedlog za opoziv je bio uvršten u rad Sabora 8.lipnja to znači da rok ističe danas u 24 sata.
Hvala vam lijepo što ste me utješili, kolega Pecnik. Možemo li ovoga nastaviti sa ovom sjednicom. Dakle, ja ću sad zamoliti predstavnika predlagatelja ove točke, oprostite, uvaženi zastupnik Glavaš.
Gospodine predsjedniče. Članak 33. Poslovnika govori o vašim ovlastima. Danas se ovdje raspravlja o prijedlogu za pokretanje pitanja povjerenja predsjedniku Vlade RH, gospodinu Oreškoviću. Ni Ustav RH nije dorečen pa se pita za mišljenje nekih ustavnopravnih stručnjaka boljih ili lošijih da protumači prazninu gdje Ustav nije dorečen. Ni ovaj Poslovnik nije dorečen. U vašoj nadležnosti je da izvolite omogućiti premijeru Oreškoviću da govori pred ovim Saborom dovoljno dugo koliko mu je potrebno da objasni sve ono što se krije u pozadini ove inicijative za njegovom smjenom. Isto tako premijer Orešković kada se odlučuje o njegovoj glavi ali i o predsjedniku Vlade je dužan odgovoriti na svako pitanje koje bude upućeno iz ovih saborskih klupa a koje do danas nema odgovora. Premijer Orešković danas ne može biti smijenjen a da mu se ne omogući da priča onoliko koliko je potrebno da sabornicima ali i hrvatskoj javnosti bude poznato ono što je danas nepoznanica. On ne može otići odavde iz ovog Sabora, ne može napustiti funkciju predsjednika Hrvatske Vlade a da ne odgovori na sve te nepoznanice i radi Hrvatskog sabora i radi hrvatske javnosti i radi hrvatske dužnosti, radi Hrvatske države. Stoga vas molim da poštujete Poslovnik, da budete maksimalno tolerantniji i omogućite predsjedniku Vlade da istupa onoliko koliko mu je potrebno i da svaki put kada je potrebno zatraži riječ i odgovori na postavljeno pitanje i odgovori na nedoumicu koja proizlazi iz diskusije saborskih zastupnika.
Dakle, kolega Glavaš. Kao prvo, ja nisam ničim prekršio Poslovnik što ste vi uzeli za izliku da ovo govorite. Drugo, vi ste prekršili Poslovnik jer ste govorili minutu i 26 dulje nego što ste smjeli. A treće, ja sam upravo to rekao da i pročitao da predsjednik Vlade ima mogućnost naravno i govoriti i u uvodnom izlaganju 15 minuta, prilikom svakog davanja objašnjenja tijekom rasprave može govoriti i to je potrebno normalno. Ja sam to upravo rekao [[Upadica Glavaš: Možete tu mu dati odmah 30 minuta u startu.]] Nemojte vikati sa mjesta! Kolega, dobili ste već, ne možete dobiti više povredu Poslovnika [[Upadica Petrina: Ali vi stalno kršite Poslovnik.]] Kolega Petrina, ne možete dobiti riječ.
Dok vi uporno kršite Poslovnik.
Sada ćemo priječi konačno na točku. Nakon ovih igrokaznih dijelova pa ću zamoliti predstavnika predlagatelja da dodatno obrazloži prijedlog. U ime predlagatelja govoriti će uvaženi zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine predsjedniče Vlade, članovi Vlade. Možda bi svima lakše bilo da je Vlada ispoštivala svoju poslovničku obvezu a to je da se očitovala o razlozima zbog kojih su zastupnici HDZ-a i dijela Domoljubne koalicije potpisali zahtjev za razrješenje tj. neizglasavanje nepovjerenja predsjedniku Hrvatske Vlade. Dakle, svima bi vjerojatno bilo lakše ali očigledno kad u Hrvatskoj se želi politizirati i kad politika je iznad svega onda nisu bitni niti akti niti išta što se u ovom Saboru donese jer ako smo oko ičega trebali biti jedinstveni onda smo trebali biti jedinstveni oko toga da onaj tko mora izvršiti obvezu prema Hrvatskom saboru mora izvršiti pa bez obzira da li bio nekome simpatičan ili ne simpatičan i kad se počnemo tako ponašati onda će nas hrvatska javnost drugačije doživljavati. Kolegice i kolege, Klub HDZ-a je bio protiv tog Poslovnika. Vi ste ga izglasali sa lijeve strane. U njemu jasno piše da se predsjednik Vlade mora očitovati o zahtjevu u roku od 8 dana, predsjednik Sabora je jučer nazvao predsjednika Vlade s obzirom da je on otkazao jučerašnju zakazanu sjednicu i zakazao je za sutra, dakle namjerno da, može se reći da Vlade nije bilo i pitalo je da li će imati telefonsku sjednicu jer to je izgleda postalo uobičajeno. Da li ćemo dobiti očitovanje? Nećemo. Ali ja da u ime kluba ne bi otišao u politikantske vode, ja ću se držati akata po kojima su radile tri Vlade, radila je ona iz 2011., radila je Vlada gospodina Milanovića i radila je 6 mjeseci Vlada gospodina Oreškovića. I iz tih odredbi Zakona o hrvatskoj Vladi ću postaviti vama i sebi neka pitanja do dođemo iz jednostavno do jednog odgovora da li je opravdan ili neopravdan zahtjev za opoziv predsjednika Vlade. Dakle, isključivo temeljem zakonskih akata. Pa da krenemo. Članak 10. kaže da predsjednik Vlade predstavlja Vladu, saziva sjednice, predsjedava im, upravlja radom Vlade i potpisuje akte itd. Ako predsjednik Vlade odredi prvog potpredsjednika Vlade on zamjenjuje predsjednika Vlade u slučaju njegove spriječenosti i odsutnosti zamjenjivanje predsjednika Vlade nije moguće u pitanjima o postupcima odlučivanja, o povjerenju Vladi, imenovanju i razrješenju Vlade. Mi smo imali slučaj da je prije dva tjedna otkazana sjednica Vlade, zapravo premijer je otišao. Nitko nije obrazložio zašto, ali kasnije ću se vratiti na tu sjednicu Vlade, jer ona je u stvari jedna od vrlo bitnih stvari za zahtjev za razrješenje. Događalo se tu i u prošlim vremenima da je predsjednik Vlade odlazio, ali prvi potpredsjednik Vlade ili koga je on odredio je nastavio vodit sjednicu. Dakle, to samo govori o tome da Vlada na određen način je došla u situaciju da ne funkcionira. Potpredsjednici Vlade usklađuju rad ministarstava i brinu o provedbi programa Vlade u području za koji su zaduženi. E sad je tu ključno pitanje. Da li je to ovoj Vladi bilo tako određeno? Da li su potpredsjednici Vlade bili zaduženi za određena ministarstva i sukladno članku 10. koordinirali i vodili rad ili se to nije dogodilo pa smo imali ono u medijima što je imalo da je svaki ministar nastupao kako je njemu pasalo i pričao njemu je nadležan taj i taj, a članak 10. jasno govori o tome kako bi Vlada trebala funkcionirati, kako bi trebala. Ali ako ona nije ustrojena tako, onda ona tako niti ne može funkcionirati. Članak 11. predsjednik Vlade može članovima Vlade davati određene upute za rad, posebna zaduženja odnosno zadaće i ovlasti na provedbi i izvršavanju određenih projekata u skladu sa programom Vlade, odnosno u skladu sa zaključcima i drugim aktima Hrvatskog sabora, te preuzete međunarodnim obvezama Republike Hrvatske. Iskreno govoreći, ni jednim aktom Vlade ja kao predstavnik najvećeg kluba u Saboru nemam spoznaje da se tako nešto događalo. A posljedica svega toga skupa je kolegice i kolege broj zakona koje smo mi raspravili u ovom Saboru koji se tiču ove Vlade. To su činjenice. I mi možemo danas ovdje jedno drugima pričati ovako ili onako, ali to su naprosto činjenice. I ja ovdje želim otvoreno u ime kluba govoriti o činjenicama. Predsjednik Vlade određuje jednog od potpredsjednika Vlade za usklađivanje djelovanja predstavnika Vlade u Hrvatskom saboru. Ja iskreno govoreći ne znam jeste li vi predsjedniče Sabora dobili informaciju koga od članova Vlade ili potpredsjednika trebate zvati kad nastaje nekakav prijepor oko toga tko, kako treba zastupati Vladu u Saboru. Članak 16. i ono što je po meni najbitnije što je dovelo do disfunkcionalnosti Vlade, što je dovelo do toga da se nije poštivala politička volja hrvatskih birača, a to je Uži kabinet Vlade čine predsjednik i potpredsjednici Vlade. Uži kabinet Vlade predlaže, provodi politike Vlade, prati ostvarivanje programa rada Vlade, potrebno raspravlja i o određenim pitanjima … [[Govornik se ne razumije.]] Vlade, te usklađuju rad članova Vlade u obavljanju povjerenih zadaća. Na sjednici Užeg kabineta Vlade mogu se poslati i ostali članovi Vlade kao druge osobe koje odredi predsjednik Vlade. Mi smo ne jedanputa imali situaciju ovdje da mi u vladajućoj većini smo različito postupali, da je Vlada, tj. Uži kabinet odradio svoj posao, da ga je poslao ovdje, onda se to ne bi dogodilo. jer naprosto zastupnici su ovdje da provode odluke koje su dogovorene na određenim tijelima i ne može se dogoditi disharmonija. Jer ako svi članovi Vlade, kolegice i kolege ja vas lijepo molim, ja vas lijepo molim. Ja mogu i završiti i nema problema. … [[Govornici govore u glas, ne čuje se.]]
Kolegice i kolege, dajte dozvolite kolegi Šukeru da kaže što želi reći bez obzira na vaše oduševljenje njime i onim što on govori.
Dakle, ja sam zato u uvodnom dijelu da ću zbog kompletne situacije u Hrvatskoj nastojati izbjeći politikantske i političke ocjene, nastojat ću izbjeći bilo kakve osobne osude ili bilo šta. Ali naprosto rukovodit se činjenicama koje su na žalost dovele do ove situacije do koje su dovele. Gospodine ministre, vi ste gost u ovom Saboru i ja vas molim da se tako i ponašate. Valjda neće se povest protiv mene počet provoditi istrage [[Upadica: Opaaaa.]] [[Upadica predsjednik: Ja vas molim prvo da se umirimo, a drugo da dozvolimo kolegi Šukeru da kaže što treba reći. Izvolite kolega Šuker.]] Članak 24. Poslovnika Vlade Republike Hrvatske koji je zadnji put promijenjen 2015. godine, kadrovska pitanja. Kadrovska komisija utvrđuje prijedloge za imenovanje i razrješenje dužnosnika i državnih službenika, te članova i drugih tijela koje imenuje i razrješuje Vlada, određuje plaće državnim dužnosnicima kad je zakonom propisano itd. Da li se to događalo u proteklih 6 mjeseci? Očigledno nije. Dakle, toliko o pojedinim odredbama Vlade koje da su se poštivale vjerojatno ne bi dovele do disfunkcionalnosti Vlade. Vjerojatno bi predsjednik Vlade primijetio da određene stvari ne funkcioniraju i predsjednik Vlade bi, naprosto je morao reagirati. Gledajte, mi se često volimo pozivati na dosege zapadnih demokracija, prekooceanskih demokracija međutim gledajte što se ovdje dogodilo ovdje je vladajuća većina koja je predložila gospodina Oreškovića za kandidata za mandatara naprosto u jednom trenutku rekla da nema povjerenja više u njega i da traži od njega da odstupi. Svugdje vani bi to bilo potez … [[Ne razumije se.]] uz svoje obrazloženje. Ali u Hrvatskoj ne. Kolegice i kolege vraćam se na sjednicu od prije 2 tjedna, ministar financija se vraća iz Londona sa porukom jer to što su investitori digli zapravo predložili veću kamatnu stopu za zaduživanje to u konačnici ne mora značiti da će to i tako biti. Svi oni koji su bili na road showu dobro znaju kako se te stvari rade. Međutim, tada je poslana, i to sam javno komunicirao i rekao, naprosto poruka Hrvatskoj dajte se saberite, ako se ne saberete kamatna stopa će vam biti tolika i tolika, a vi si sami izračunajte koliko će vas to u sljedećih nekoliko godina koštati jer znate kakve su vaše obveze zaduživanja. Ja ću ovdje otvoreno reći, to sam rekao nekoliko puta za ovom govornicom, Hrvatska je zemlja koja po svemu u ovom trenutku ne zaslužuje veću kamatnu stopu od 2,5 do maksimalno 2,75 uspoređujući se sa ostalim zemljama. Međutim, neke belosvjetske rejting agencije i neki drugi koriste situaciju i naravno zašto ne bi iskoristili priliku da zarade na onima koji naprosto novce moraju uzeti, ako ne sad moraju ih uzeti za mjesec dana. I ono što je u principu prelomilo kod nas u HDZ-u odluku da naprosto gospodin Orešković ne radi svoj posao dobro je sjednica Vlade koja se taj dan trebala održati. Ministar financija je vjerojatno usmeno izvijestio predsjednika Vlade što se dogodilo. Po meni je tada predsjednik Vlade morao započeti sjednicu sa konstatacijom što se dogodilo u Londonu. I na takav način poslati poruku svima koji u tom trenutku mogu ili ne mogu funkcionirati da nemaju pravo da svi hrvatski građani plaćaju veću kamatnu stopu. Međutim, što se događa? Predsjednik Vlade otkazuje Vladu i odlazi iz Vlade. Ali po nama u tom trenutku je bilo prvorazredno političko pitanje i prvorazredna politička odgovornost da predsjednik Vlade na početku sjednice Vlade kaže što ima reći o tome, a onda da riječ ministru financija da informira. Zašto to govorim? Pa zato što čak i kolege iz oporbe su bili vrlo suzdržani oko ocjene te kamatne stope, svjesni što to za Hrvatsku dugoročno znači. Dakle, potpuno i to vam pošteno kažem. To samo ukazuje na to da smo mi bili u pravu. Da ste vi predsjedniče Vlade naprosto morali održati tu sjednicu, ako ne u tom trenutku ako ste otišli negdje drugdje morali ste je održati za dva ili tri sata. Vi ste naprosto se morali obratiti hrvatskoj javnosti. Vi i ministar financija ste u tom trenutku imali jedini spoznaje što se točno dogodilo. Ponavljam, to nije definitivna kamatna stopa koju će Hrvatska platiti ali ako se ne ispoštuju te stvari ta kamatna stopa bi u 9. mjesecu nažalost mogla biti još veća. I umjesto da plaćamo kamatu između 2,5 i 2,75 maksimalno 3 mi ćemo nažalost prijeći preko 5%. I što nam se onda događa? Da jedna od najjačih banaka zbog toga što nije dobila vjerojatno da bude aranžer obveznica mrtvo hladno spusti da se ne kupuju hrvatske obveznice nego da se kupuju obveznice Srbije i Mađarske. I umjesto da Vlada u tom trenutku odgovori pa čekajte gospodo dok je Hrvatska bila u fazi pregovora za ulazak u EU onda ste nam govorili vi ste rizična zemlja, vi zbog toga imate koeficijent rizika toliki i toliki i plaćate toliku kamatnu stopu. I umjesto da se tim, ako treba mogli smo se dogovoriti, mogao je to reći Boris, mogao sam to reći ja, mogao je to reći bilo koji drugi od bivših ministara i mislim da bi se svi složili da im pošaljemo poruku nemate pravo to napraviti Hrvatskoj ako ste nama govorili prije da zbog toga plaćamo visoku kamatnu stopu. Međutim, takva reakcija se nije dogodila, dapače iz Vlade nitko nije reagirao. Ali mora se dogoditi. Vi gospodine predsjedniče Vlade u tom trenutku morate reagirati na to. Zašto? Zato što svi pokazatelji pa na kraju krajeva i samo članstvo Hrvatske u EU svrstava Hrvatsku u zemlju koja nije više visokorizična za plasman kapitala. Naprosto mi nismo više takvi. A druga stvar, ako je Europska komisija dala pozitivno mišljenje na program reformi koje je ova Vlada poslala onda je i to bio argument da se toj gospodi odgovori e nećete tako. Međutim, to se nažalost nije dogodilo. Mi smo upustili u nekakve političke igre i igrice, tu smo danas gdje jesmo. Nažalost mi ćemo se morati za mjesec ili dva zadužit, jer moramo refinancirati određene obveze ali ta kamatna stopa će biti takva kakva je isključivo zato što nismo reagirali. Dakle, zašto ovo sve govorim kolegice i kolege? Govorim iz razloga jer je odgovornost predsjednika Vlade kad primijeti u određenom trenutku da određene stvari ne funkcioniraju da reagira. Pa bez obzira da dođe i do ovakvih situacija do koje je došlo, ali bi vjerojatno i hrvatska javnost i drugi temeljem tih spoznaja možda drugačije gledali na to. Međutim, zašto sam ja govorio o ovom problemu? Zato što je ovo opće hrvatski problem. On nema predznak ni SDP-a, nema predznak HDZ-a, nema predznak MOST-a, nema predznak nikoga. Ko god sutra ili za godinu ili za pet bude upravljao hrvatskom državom naslijedit će ove obveznice koje će biti izdane sa kamatnom stopom koje su realno za 2%tna poena više od onoga što bi trebalo biti. I to je stvarni problem Hrvatske. Nije problem Hrvatske kako će izgledati Vlada danas ili sutra, ovo je problem Hrvatske na koji mi nismo reagirali a morali smo reagirati. I govorimo o onome što je problem, nemojmo govoriti o onome što nije problem. Nije problem da li će biti 76 ruku ovako ili će biti 76 ruku onako. Nego naprosto ovo je nečinjenje. Zašto se to nečinjenje dogodilo o tome neću govoriti. Što se to moralo dogoditi da se sjednica Vlade ne održi? Jedno je kad ministar financija pošalje poruku, druga je stvar kad predsjednik Vlade na Vladi na kojoj svi sjede pošalje poruku naciji. A to je bilo vrijeme po prvi puta od vašeg mandata gospodine predsjedniče Vlade da vi pošaljete poruku. Da na sve ono što se dobro događalo i dobre ocjene koje je Vlada dobila nažalost u zadnjih mjesec dana srušili i da oni bez kojih mi ne možemo funkcionirati, ne samo mi nego o toj kamatnoj stopi ovisi i kamatna stopa hrvatskih građana po kojoj će se oni zaduživati, o toj kamatnoj stopi ovisi i kamatna stopa hrvatskog gospodarstva. E sad, znate vi što znači kad vi u otvorenim granicama EU i to je jedan od razloga zašto se Hrvatska danas hvali da ima ovako povećan izvoz, vi konkurirate nekome za posao, dakle vi kapital da bi financirali taj posao ne možete dobiti ispod kamatne stope 5,5, 6, 5%, a istovremeno vaš konkurent dobiva taj kapital uz 1%. Praktički onu kompletnu razliku u cijeni koju imate vam je pojela kamata. Toliko o konkurentnosti hrvatskog gospodarstva. Kad budemo govorili o konkurentnosti hrvatskog gospodarstva. I to je jedan od segmenata. Zašto je moja rasprava ovakva kakva je? Pa zato što kad sam branio u ime kluba HDZ-a predloženi program gospodina Oreškovića govorio sam isključivo o ekonomskim temama. Zašto? Lako je voditi politiku i tada sam to rekao kad imate pun proračun. Onda možete i reći tu ćemo povećati socijali, ovo ćemo ovako, ovo ćemo onako. Ali ako imate proračun kakav je hrvatski danas onda je vrlo teško voditi bilo kakvu politiku. I da ne bi ispalo da je klub HDZ-a disfunkcionalan, ja želim samo imati kontinuitet, kontinuitet na ono što smo kao klub govorili u trenutku inauguracije ove Vlade. I krajnjim rezultatom za 6 mjeseci, ako iskreno govoreći tko htio, tko ne htio priznati ali ukazivati nakon 4 mjeseca da bi se Hrvatskoj mogao dogoditi dobra ekonomska stvar. Ako je došlo do određenih političkih problema, ako je došlo do nemogućnosti suradnje nekih ljudi onda to nije da bio koji ministar ili bilo tko interpretira preko novina kako njemu paše. Tako Vlada ne funkcionira. To se rješava unutar Vlade, to je zadaća predsjednika Vlada i zato jesam citirao ove odredbe od članka 10. do članka 17. Zakona o Hrvatskoj vladi. I na kraju da završim da više ne dužim, jer sam rekao da se neću spuštati na osobnu razinu bilo razgovora, bilo s kim i žao mi je što je je jedan od ministara reagirao na moj govor kao što je reagirao pa sam mu rekao, ono što sam mu rekao. S ovim ću završiti svoje obrazlaganje u ime kluba za početak, a tijekom rasprave ćemo vidjeti. Jer kolegice i kolege možemo si mi misliti što god hoćemo Hrvatska danas ima nominalno bez obzira na povećanje stope sa 23 na 25, bez obzira zbog povećanja trošarina koje donose s tog osnova skoro 2 milijarde kuna više u proračun, skoro 10 milijardi manje prihode nego što su bili 2008. godine. I mislim da nam to svima treba biti kad govorimo o tome kako Hrvatska treba izgledati misao od koje moramo krenuti, jer ako nećemo krenuti od toga nažalost otići ćemo krivim putem, bavit ćemo se politikom i politikantstvom ali u konačnici sve završi na brojkama i sve završi na tome da su kamate u državnom proračunu u ovom trenutku 11 milijardi. Ovo je bila idealna prilika da taj iznos smanjimo jer smo mnoge kredite koji su dizani 2008., 2009. kada je bila, kad su kamate otišle u nebo mogli refinancirati sa kamatnim stopama koje su skoro duplo manje. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Kolega Šuker vaše izlaganje izazvalo je nekoliko replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Ivana Vilibora Sinčića. Izvolite.
Evo kolega Šuker je govorio o demokratskim standardima, o visokim demokratskim standardima. Pa evo uzmimo za primjer što se dogodilo vašem predsjedniku stranke na primjeru gospodina Oreškovića. Gospodin Orešković radi u Kanadi u farmaceutskoj industriji i da njegova supruga radi za konkurenciju. Mislim da bi malo koji poslovni partner mu vjerovao ili htio raditi s njime. Prema tome, kada govorimo o demokratskim standardima ono što je napravio vaš predsjednik stranke je u bilo kojoj normalnoj zemlji nenormalno, ne može se tolerirati, trebao je davno prije shvatiti, treba dati ostavku. Hvala.
Kolega Sinčić vi ste zlorabili institut replike jer uopće niste replicirali ni na što što je kolega Šuker rekao. Ja ne znam da li on želi odgovoriti ili ima potrebe odgovoriti ali to što ste rekli nije imalo nikakve veze sa onim što je on rekao. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Stipe Petrine. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče, evo gospodin Šuker kaže da Vlada kršila zakon i akte o Vladi. Neću u to ulaziti. Ali pitao bih gospodina Šukera koja to ozbiljna parlamentarna većina ili kako vole sebi tepati relativni pobjednik izbora može u roku od 3 sata izabrati najutjecajniji i najjači položaj u jednoj državi? Pitam po tom pitanju i izlaganju, pitam gospodina Šukera, gospodine Šuker je li to odlučeno na tijelima relativnog izbornog pobjednika ili što je opće poznato, to kadrovsko rješenje je došlo izvan Hrvatske. To je prva stvar. Druga stvar, još ste se ovdje osvrnuli na uskratu otkupa obaveznica RH i pokušali ste to umanjiti. Recimo nije ponuđeno na 5, ponuđeno je na 5,6 što se približava najcrnijem scenariju kada ste vi prodavali za 5,99, kada ste bili ministar financija. Dakle zašto se o toj temi u Hrvatskom saboru nije raspravljalo. Šta to strani investitori ili kako ih ja volim reći lihvari znaju šta Hrvatski sabor, šta hrvatska Vlada u krajnjoj liniji, šta hrvatski građani koji o svemu tome ovise ne znaju? Je li gospodine Šukeru, to nam recite, je li ispred nas puno gori scenarij? Nemojmo zaboraviti da već Zavod za zapošljavanje ne može isplaćivati naknade, tek je obrada za 2. mjesec. Dakle 7,5 milijardi koje fale u proračunu, izračunao ja, 15,6% odnosno 20 i nešto dana mi ćemo biti u financijskom vakuumu. No nije to sve, rekli ste sada da nam slijedi zaduživanje za mjesec dana …
Hvala, hvala lijepa kolega Petrina. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Kolega Petrina, ja mislim da sam bio dovoljno jasan u svojoj raspravi. I mislim da sam bio dovoljno otvoren i pošten kada sam govorio o nekim problemima jer oni naprosto tu postoje. I o njima niti treba žmiriti niti ih treba sakrivati. Ali isto tako kao što sam govorio prije 4 godine kolegama s ove strane sabornice nemojmo govoriti da trebamo sačuvati kreditni rejting ili oni koji su nam godinama govorili da imamo takav kreditni rejting zbog toga što smo u fazi ulaska u EU, dajete nam najprije sada bonus jer smo ušli u EU a onda nam ga skidajte. Tako i sada kaže. Mislim da u ovoj sabornici svi trebamo govoriti i ja to ovdje odgovorno tvrdim da po niti jednom financijskom pokazatelju RH za svoja zaduženja gledajući i komparirajući sa drugim državama ne bi smjela plaćati kamatnu stopu veću od 3%. A ovi koji nas žele oderati mi iz Sabora im moramo poslati jedinstvenu poruku, bez obzira kojoj političkoj opciji pripadamo kolega Petrina. Ali ako se ne budemo tako ponašali, njih boli briga, oni će kresnuti tako i tako uz kamatnu stopu. A vi dobro znate što god u životu kupujete, ako vam ne treba, ako to možete kupiti za 10, 15 dana dobiti ćete najpovoljniju cijenu. Ali onaj koji vam to prodaje, ako zna da vi to morate kupiti hoćeš, nećeš oderati će vas maksimalno koliko može. I zato je moja rasprava išla u ovom smjeru u kojem je išla.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branimira Glavaša. Izvolite.
Kolega Šuker, vi ste u svom izlaganju spominjali uporno da je do krize Vlade i zbog ove vaše inicijative dolazi zbog loše kreditnog rejtinga Hrvatske, zbog kamatnih stopa, da kamate rastu. Niste spomenuli problem prodaje državnih obveznica čiji je pokušaj propao zadnji puta. On je propao zbog političke nestabilnosti Vlade. Dakle Vlade gdje ste vi glavni stup, nosioc te Vlade bili u proteklih 4, 5 mjeseci. Dakle problem je nastao izvan granica RH zbog političke nestabilnosti Vlade. A za tu političku nestabilnost Vlade odgovorna je i stranka, najjača stranka Domoljubne koalicije. Niste spomenuli niti jednom riječju borbu, nemilosrdnu borbu mjesecima koju ste vodili za ovladavanjem obavještajnoj sustava u RH od SOA-e, MUP-a i ostalih sigurnosnih segmenata u RH. To je ključ nestabilnosti Vlade, to je uzrok zbog čega se ova Vlada ruši i demontira nakon 4 mjeseca. U zadnjih dana pogovor je u hrvatskoj javnosti a ja vjerujem da je došlo i do vas da je u posljednja 3 mjeseca od strane pojedinaca iz hrvatske Vlade koja je još uvijek aktualna vršen pokušaj zlouporabe tog sigurnosnog sustava i da je doveden u veliki problem, u veliko pitanje općenito nacionalna sigurnost RH zbog takvih ponašanja pojedinaca u hrvatskoj Vladi. I da je to ključ i uzrok svih problema u kojima se hrvatska Vlada danas nalazi i zbog čega se premijer danas ruši. Ja ne branim premijera, ja sam njemu rekao na proračunu da više nema potporu HDSSB-a.
Hvala lijepa. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Ivan Šuker. …/Upadica Glavaš: O tome premijer treba progovoriti u ovih svojih 15 minuta koje su mu dodijeljene da izvijesti i Hrvatski sabor i hrvatsku javnost … [[Govornik se ne razumije.]] kako je došlo do zlouporabe … …/Govornici govore u isti glas, ne razumije se. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Šuker. Kolega Glavaš, ja vas molim da se držite vremena. Opetovano premašit vrijeme. Ja vas lijepo molim. Izvolite kolega Šuker.
Kolega Glavaš, da ste pažljivo slušali moju raspravu onda bi za sve ovo što ste rekli našli odgovor. Našli bi odgovor. Dakle, ja sam jasno rekao da po povratku ministra financija iz Londona, kad je on odlučio da po tako visokoj kamatnoj stopi neće izdati obveznice iako je bila velika potražnja za njima, normalno da će biti velika potražnja za tako veliku kamatnu stopu. Rekao sam da drugi dan predsjednik Vlade nije smio otkazati sjednicu bez obzira što se događalo, on je morao održati sjednicu i razloge je zašto je ta kamatna stopa otišla gore raspraviti na užem kabinetu jer to je prvorazredna točka za uži kabinet i onda se obratiti javnosti. I ja tvrdim da će se Hrvatska vratiti kad se ustabili ponovno na kamatne stope gdje pripada. A to je po meni ponavljam između 2, 2.75. maksimalno 3%. Samo treba poslati poruku jer svi makro ekonomski pokazatelji ukazuju na to. I ne znam kolega Glavaš, što sam ja rekao drugačije od onoga što ste vi rekli ali ono što sam rekao to je premijer trebao reći možda će što će danas ovdje reći i on je danas u prednosti odnosno na predlagatelja jer se nije očitovao na naše zahtjeve. Ali dobro, ja kao predlagatelj se mogu očitovati na njegovo izvješće, zapravo u ime predlagatelja. Ali ponavljam vam Klub HDZ-a se odlučio danas za ovakvu raspravu u obrazloženju smjene isključivo da pošaljemo poruku svima nama ovdje u Saboru kolika je odgovornost za ekonomsku stabilnost RH. Ako toga nismo svjesni plaćat ćemo kamatnu stopu ohoho veću i nitko nam tu neće pomoći.
Hvala lijepo. Sljedeći će uzeti riječ kao repliku, uvaženi zastupnik Josip Salapić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Sabora. Uvaženi kolega Šuker, vi ste u ime kluba govorili ono što ste vi smatrali da trebate reći i to je vjerojatno i za vas mučno jer za mene kao zastupnika oporbe je bilo mučno to slušati zato što ste govorili kao da se radi o Zakonu o kamatnoj stopi a ne o temi koja se zove razrješenje predsjednika Vlade RH. Osobno ovo je moj treći mandat ovdje i ponešto znam kako funkcionira stranka u kojoj vi sad jeste, u kojoj sam i ja bio ali ne želim osobno nikog spomenuti jer ako bude prilika hoću, ali sad u ovoj replici neću. Moje je mišljenje da su ovdje trebali sjediti svi ministri Vlade RH zbog jednog razloga. Iako smijenite danas gospodina Oreškovića, sutra je Vlada tehnička Vlada i dalje ministri sjede u toj Vladi ili do nekakvog preslagivanja kak ste najavili ili do novih izbora. Ako ćemo po principu zašto je gospodin Orešković napustio Vladu, ja ću sad govoriti o principima ne o njemu osobno. On je izvijestio javnost da se radi o odlasku u Sigurnosno obavještajnu agenciju. Poslije toga oglasila se predsjednica RH koja je rekla da je ona o tome obavještena i da zna o čemu je bila riječ. Ako ćemo po tome kad je tko napustio sjednicu Vlade, ovdje smo dobili obrazloženje kuda je premijer otišao a tjedan dana prije toga, prvi potpredsjednik Vlade i predsjednik stranke vaše gospodin Karamarko na rođendan otišao, nije došao na sjednicu Vlade. Ne zamjeram mu kud je on otišao, može se privatno slaviti i poslije podne ali nismo dobili obrazloženje zašto tada nije na sjednici Vlade kad su bile bitne točke, prvi potpredsjednik Vlade tako se zove nije došao na sjednicu Vlade. Imat ćemo m vremena štošta spomenuti. Ja sam bio svjedok kada su se neki ključni ljudi u HDZ-u tjerali sa pozicije predsjednika stranke, kada su neki kolege koji tamo sjede, ako dođe vaš aktualni predsjednik danas da će baciti stranačku iskaznicu HDZ-a u smeće. Ja osobno neću to reći tko je to rekao, bio bih bezobrazan ali ja to znam i cijelo vrijeme šutim i gledam kako je danas mučno pred hrvatskom javnosti, mijenjamo čovjeka kao da je krpa. Treba biti obrazloženje i razlog a ne općenito ovo što ste vi rekli. To su problemi koji će čekati novu Vladu, kamate, zaduženja će čekati i novu Vladu. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi Ivan Šuker.
Kolega Salapiću, kad vi kažete kao jedan iskusan čovjek da je bilo ovo općenito obrazloženje onda ja stvarno ne znam što ću reći. Pa sve u Hrvatskoj u budućnosti se okreće oko ove kamatne stope, sve, sve. Jer znate vi koliko danas tvrtki u Hrvatskoj ima vlastita sredstva da nešto popravi i prema tome, a zašto ta kamatna stopa, pa zato što je ona definirana kao nekakav problem političke nestabilnosti i ta politička nestabilnost je rečena da je rezultat toga. Da smo bježali možda od najosjetljivije teme, onda se ne bi oprostio jer mi bi netko rekao da sam zabio glavu u pijesak u novinama ali vi ste ovdje svega nabrojali ali protiv činjenica koje su takve je vrlo teško raspravljati. Ovo su brojke koje su takve i možemo ih jedino promijeniti ako se mi promijenimo, nikako drugačije.
Hvala. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora. Kolega Šuker, ispada kao da ova Vlada posljednjih 6 milijuna kriva za 300 tisuća ovršenih, 300 tisuća nezaposlenih, 300 milijardi kuna duga u kojemu ste i vi dobrano sudjelovali pošto ste spomenuli bivše ministre. Vama jedino što je bilo dobro to zaduživanje i danas je dovedena država pred bankrot a vi ste jedan od tih suučesnika. Volio bih da ste u to vrijeme imali hrabrosti kad ste bili ministar pa upozorili na INA, MOL primjer, dok se uhićivalo, lociralo, transferiralo, isporučivalo, najodanije sinove Hrvatske. Volio bih da ste imali hrabrosti ne prodati 15 tona zlata bez pitanja građana. Hrvatska je država bez grama zlata. Volio bih da su nam puni silosi koji su opljačkani u Đakovu za vrijeme vaše Vlade. Volio bih da ste glasni bili kad su avioni poslati za vrijeme bivše Vlade, borbeni avioni u ispravnome letu, u Ukrajinu a vraćeni su u karioli i u kolicima. Nije ova Vlada kriva za ovo gospodine. Jedino kao ministar financija vaš uspjeh bio zaduživanje koje je dovelo državu kao i prethodnih ministara sa ove naše druge strane, koje je dovelo Hrvatsku na ovu razinu, na ovaj dug, da naši mladi iz Slavonije odlaze zbog toga što je bivši ministar poljoprivrede dao sredstva koja su trebala biti mali gospodarstvenici dao je velikim. I zbog toga sada imamo 50000 stanovnika manje u Slavoniji. Tada ste tribali biti glasni sa ove govornice, a ne sa onim što vam nije napisano u obrazloženju da ovdje iznosite te stvari. Vi ste ovdje sasvim druge stvari u obrazloženju napisali uvredljive za premijera, uvredljive za čovjeka kao osobu. Pa vi jednostavno morate kazati glasno i jasno, ne se sramotiti mi rušimo ovu Vladu u kojoj smo sada i mi provociramo još veću nestabilnost i još veću financijsku nesigurnost Hrvatske. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
A vrlo teško je odgovoriti na repliku koju nitko živ ne razumije. Pitaj one, gledajte gospodine predsjedniče. Ima ljudi koji ovdje, vidim da se ministar policije opet slatko smije, koji provociraju i vrijeđaju. Dakle, kolega Bulj ispod svake razine bi bilo sa vama raspravljati jer vi ste ovdje nadrobili svega i svačega. A druga stvar, samo ću vam reći jednu stvar. Jedini ministar koji je javno rekao i bio protiv ugovora INA-MOL sam bio ja. I to imate u službenim dokumentima.
Hvala lijepo. Želi li predsjednik Vlade uzeti riječ? Izvolite povreda Poslovnika. Izvolite. Uvaženi zastupnik i potpredsjednik Doma Podolnjak. Izvolite.
Predsjedniče Hrvatskog sabora za riječ se javio potpredsjednik hrvatske Vlade tražeći riječ i vi ste mu uskratili pravo da govori. U svezi ove rasprave prema članku 125. Poslovnika stavku 8. predsjednik Vlade, odnosno član Vlade mogu prije završnog govora predlagatelja održati govor, a mogu se i javljati i dobiti riječ tijekom rasprave radi davanja objašnjenja. Dakle, član Vlade se temeljem ove poslovničke odredbe može javljati za riječ i dobiti riječ tijekom rasprave. Ovo je rasprava. Član Vlade se javio za riječ. Ne znam zašto smatrate da prema Poslovniku nema pravo dobiti riječ.
Kolega Podolnjak, ja se vama silno čudim. Vi ste pravnik, profesor na Pravnom fakultetu i predsjednik Odbora ovoga Doma za Poslovnik i ostale stvari. Kako se sada možete postavit takvo pitanje a znate vrlo dobro da se cijela priča odnosi isključivo na pitanje povjerenja predsjedniku Vlade i to je vrlo jasno u članku 125. definirano, da ako se to radi o pojedinom članu Vlade naravno da se taj član Vlade može očitovati i da će se očitovati o tome. Ali uopće nema govora o tome da se svaki član Vlade može očitovati ako se postavlja pitanje predsjedniku Vlade. Dakle, ja ću se vratiti na izvorno pitanje. Dakle, izvorno pitanje je što se Vlada uopće nije očitovala o tome i zapravo o tome sam ja svoj stav vrlo jasno rekao. Prema tome, benevolentnost, moja benevolentnost je u tome što i premijer i ja mislim da je to u redu, ja mislim da je to demokratski da se premijer može očitovati o stvarima koje se njega tiču. Ali da se bilo tko drugi iz Vlade može javljati i diskutirati o bilo čemu o tom nema govora niti u članku 125. i vi to vrlo dobro znate. Prema tome, naravno članak 125. je krivo interpretiran i ne može nitko drugi sad osim premijera govoriti, pa sad ja pozivam da li gospodin predsjednik Vlade želi uzeti riječ? Izvolite.
Poštovani predsjedniče Reiner, uvaženi zastupnici, dame i gospodo. Velika mi je čast što vam se danas mogu obratiti. Kao prvo zahvaljujem se svim zastupnicima na povjerenju koje su mi ukazali kako bi mogao preuzeti ovu časnu dužnost. Na žalost umjesto da raspravljamo o pozitivnim rezultatima rada Vlade, reformama i gospodarskom rastu koji potvrđuju svi ekonomski indikatori danas raspravljamo o prijedlogu grupe zastupnike za mojim opozivom. Optužbe koje su protiv mene izrečene su teške i moja je dužnost i obveza da se kao predsjednik Vlade očitujem pred ovim časnim Domom. Odmah vam kažem sve optužbe protiv mene su lažne i neosnovane. Nikada u povijesti hrvatske demokracije nije se dogodilo da vladajuća većina ili njezin dio pokrenu opoziv predsjednika Vlade kojeg su sami izabrali, a pogotovo ne sa ovakvim teškim optužbama. Dame i gospodo, želim da vam svima bude jasno pravi razlog za moj opoziv nije ništa od onoga što je navedeno u prijedlogu. Prvo optužba da želim uvesti kancelarsku diktaturu je toliko apsurdna da na nju neću utrošiti riječi. Drugo, odlučno odbacujem tezu da sam zloupotrijebio i politizirao naše službe. Problem je u tome što nisam podlegao pritisku da na čelno mjesto SOA-e postavim one koji po mojim ocjenama nisu ispunjavali osnovne uvjete za taj posao. Odluku o imenovanju gospodina Markića donio sam zajedno sa predsjednicom Republike. Ta odluka utemeljena je na Ustavu i donesena u najboljem interesu Republike Hrvatske. Dosadašnji rad gospodina Markića pokazao je da nisam pogriješio. Svi moji kontakti s našim sigurnosnim službama bili su u okviru mojih zakonskih i ustavnih ovlasti. I to je sve što o tome mogu reći. Zbog navedenog postao sam prepreka. Nije tajna da se moji stavovi oko INA-e, LNG-a i energetskog sektora bitno razlikuju od stavova nekih članova Vlade i da sam ih čvrsto branio. Duboko sam svjestan važnosti koju INA i energetski sektor imaju za našu ekonomiju i borio sam se da zaštitim naše vitalne nacionalne interese. Treće, što se tiče navoda da sam traženjem ostavke mojih potpredsjednika izgubio povjerenje onih koji su me izabrali želim vam reći da sam to učinio jer je neizvjesnost koja je proizlazila zbog mogućeg sukoba interesa gospodina Karamarka postala preveliki teret za ovu Vladu. Sad znamo da je i povjerenstvo na kraju utvrdilo da je bio u sukobu interesa. Cijelo vrijeme apeliram na osobnu odgovornost pojedinaca kao temeljno načelo. Četvrto, kad je riječ o odsutnosti volje za suradnju sa predstavnicima političkih snaga koje su mi dale povjerenje potpuno odbacujem te navode. Vrlo sam aktivno pokušavao komunicirati sa gospodinom Karamarkom. Nažalost, zadnja dva mjeseca on je moje pozive na razgovor potpuno ignorirao. Nije pokazivao nikakav interes za gospodarske teme i reforme. Peto, potpuna je laž da nisam vodio računa o krajevima iz kojih iseljavaju naši mladi. Podsjećam vas da moj prvi službeni put, posjet unutar Hrvatske bio je upravo posjet Slavoniji. Susreo sam se sa poljoprivrednicima, poduzetnicima da čujem iz prve ruke sa kakvim se teškoćama svakodnevno bore. Ugovorio sam za istraživanje nafte i plina i to evo prošli tjedan u vrijednosti pola milijarde kuna. To ova Vlada mogu reći i gospodin je tu Panenić se izborio da možemo aktivirati tu investiciju opet u vrijednosti pola milijarde. Ova je Vlada imala priliku još 10 aktivirati za milijardu i to je bez ako se pronađe nafta što bi to značilo za Hrvatsku i za Slavoniju. Aktiviranje suspendiranih europskih fondova za poljoprivredu u Slavoniji u vrijednosti od 160 milijuna eura također je pokazatelj toga što smo radili. I nekoliko malih investicija. Šesto, posebno mi je neshvatljiva teza da se nisam bavio gospodarstvom i financijskim pitanjima. Podsjećam vas da sam se prije službenog preuzimanja ovog časnog položaja sastao u Kitzbühelu sa 80 do 100 investitora koji drže veliki dio našeg javnog duga. Oni su mi rekli da ovo je prvi put da se mogu sjetiti da su razgovarali osobno sa hrvatskim premijerom. Od samog početka mi je u središtu pažnje financijska stabilnost ove zemlje. Od prvoga dana sve do danas mi je u fokusu gospodarski rast. Svi znate da smo ovaj plan 2% rast BDP-a koji sam uvjeren da će biti i bolji, smanjenje deficita ispod 3% koji su potvrdili i MMF i Europska komisija, poboljšali kreditni rejting, od prvoga dana ja pričam o poboljšavanju kreditnog rejtinga i to na koji način? Gledali smo da možemo aktivirati ove naše državne imovine u koje na kraju će i mirovinski fondovi investirati, da građani će imati te imovine, a mi ćemo iskoristiti te novce da možemo smanjiti javni dug i da možemo onda dobiti bolje kamate. To od prvog dana ja pričam i ova Vlada je tu bila u fokusu. Zaposlenost raste, plaće rastu, izvoz raste. Kad gledamo tu ja bih rekao da svaki indikatori idu u pozitivnom smjeru. Zatim smo prezentirali nacionalni program reformi koji opisuje preko 60 mjera za pokretanje Hrvatske. Europska komisija to već svi znamo je ovaj program ocijenila ambicioznim. Istovremeno pokrenuli smo velike investicije kao što su željeznička pruga Dugo selo-Križevci za 200 milijuna eura. Pred otvaranjem smo natječaja za Pelješki most za 450 milijuna eura. Luka Gruž, projekti za male i srednje poduzetnike, potpore za istraživanje i razvoj od 100 milijuna eura. A kad je riječ o investitorima osobno sam se sastao sa vodećim ljudima iz IBM-a, kanadski … [[Ne razumije se.]] , indijski ACG koji je investirao u … [[Ne razumije se.]] i nekoliko drugih. Na svakom putovanju izvan Hrvatske pronašao sam vrijeme da se sastanem sa stranim investitorima ili u München 20 ili prošli tjedan kad sam bio u Parizu sa 20. Veliki napor sam uložio da se stvori jedna pozitivna investicijska klima u Hrvatskoj. Što i sami investitori potvrđuju. Prepoznali su da govorimo evo njihov jezik. LNG koji već pričamo 10 godina ova Vlada je u roku 3 mjeseca definirala novu strategiju za plutajući LNG koji model će brže moći realizirati što znači nova radna mjesta i … [[Govornik se ne razumije.]] izvora energije. Ta strateški projekt će staviti Hrvatsku na energetsku mapu Europe. Imat će veliki gospodarski i geopolitički značaj Hrvatske u EU. Ovo su samo neki primjeri da smo konkretno radili. Na kraju kako objasniti da mi pored ovakvih optužbi ponuđeno da budem potpredsjednik Vlade za investicije i financije. Uvaženi zastupnici pokazao sam vam da su svi navedeni razlozi neosnovani. Postavlja se pitanje koji je pravi razlog za rušenje Vlade? Pravi razlog je taj što sam zbog zaštite nacionalnih interesa počeo raditi na rješenju spora INA-MOL kroz nastavak arbitraže i početak novih pregovora što nekima nije odgovaralo. Ostat će zabilježeno da je ova Vlada ako vi tako odlučite pala radi osobnih interesa pojedinaca. Pokušao sam to spriječiti i to je moja jedina krivnja. Ja sam svoju dužnost predsjednika Vlade obavljao časno i u najboljim interesima RH. Ponosan sam na sve to što sam učinio kao predsjednik Vlade za sve propuste prihvaćam svoju odgovornost. Mogu mirno reći da sam dao sve od sebe. Zahvaljujem se na podršci i Domoljubnoj koaliciji i MOST-u koji su me predložili na ovu časnu dužnost. Zahvaljujem se svim članovima Vlade na suradnji. Dragi zastupnici na vama je sad odgovornost da donesete odluku hoćete li srušiti ovu Vladu. Danas se piše povijest. Duboko se nadam da će Hrvatska pronaći svoj pravi put i da ćemo ostvariti naš potencijal. To zaslužuju prije svega oni koji su dali svoj život, živote i zdravlje za Hrvatsku. Visoka je cijena plaćena za našu slobodu i demokraciju i ne smijemo to nikada zaboraviti. Neka dragi Bog čuva Hrvatsku. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo 3 replike na vaše izlaganje gospodine predsjedniče Vlade. Prva je uvaženog zastupnika Branimira Glavaša. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Vlade, opće nije sporno ni diskutabilno dal će vas srušit, srušit će vas. Ovi će vas srušit zato što su u Vladi a nisu mogli vladati radi vas, preko vas. A ovi će vas srušiti zato što žele doći na vlast. Dakle tu opće nema dileme. Vi ste pokojni. Mi ćemo biti suzdržani u vašem rušenju. Pitate se i govorite da su optužbe koje je iznio gospodin Šuker lažne, teške, neistinite, objašnjavate koji su razlozi, međutim tamo gdje je ključno tu preskačete. Govorite o pritiscima za čelno mjesto u SOA-i kada se mijenjao čelnik Markić, ali istovremeno i govorite da o tome vi više ne možete reći o radu sigurnosnih službi. Vi morate reći pred ovim Parlamentom što se je događalo oko sigurnosnih službi u proteklih nekoliko mjeseci, naročito u zadnja 3 mjeseca. Pogovor je u Hrvatskoj da je došlo do zlouporabe sigurnosnih službi od pojedinaca iz redova vaše Vlade. Ko su ti ljudi, kakvih zlouporaba je bilo? To ovaj Hrvatski sabor mora znati i vi ne možete otići s ovoga mjesta dok ne upoznate Hrvatski sabor. A ne možete se pokrivati da vi izvješćujete vezano uz sigurnosni sustav samo u okviru zakona. Ništa, nećete kršit zakon ako u ovom Hrvatskom saboru i hrvatskoj javnosti otkrijete što se događalo u sigurnosnim službama, tko je htio vladati sigurnosnim službama i u pregnuti ih u svoje osobne i stranačke interese? To ovaj Sabor mora znati. I pozadina vašeg micanja je upravo to što niste dozvolili manipulaciju sobom vezano uz instaliranje određenih ljudi u sigurnosnom sustavu RH. Tu su svi problemi od čega je krenulo i zbog čega vi danas morate otići a vi to ni danas ne želite ovdje javno reći.
Hvala lijepa. Želite odgovoriti?
… [[Govornik se ne razumije.]] ja sam već rekao svoje. Na kraju svi znate da ja i predsjednica RH zajedno odlučujemo tko će bit radnik SOA-e i to smo učinili. Isto tako znate da ja i predsjednica RH dobivamo informacije … [[Govornik se ne razumije.]] Ukoliko je, … [[Govornik se ne razumije.]] ja mogu potvrditi da nacionalna sigurnost nije u opasnosti i ako ima nekakve takve teme ja sam uvjeren da bi to bilo u javnosti. Hvala.
Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Josipa Salapića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Uvaženi predsjedniče Vlade, predsjedniče Sabora ja bi vas zamolio po Poslovniku dok je govorio predsjednik Vlade ovdje se non stop priča, tako da ja ne čujem sam sebe.
Slažem se s vama i svako toliko zamolim kolege da se utišaju i dozvole onome tko govori da u miru kaže što želi reći. Izvolite.
Ovo je prvi puta u povijesti hrvatske demokracije da na ovakav način raspravljamo o iskazivanju nepovjerenja aktualnom predsjedniku Vlade tako da i ovi koji žele ostati na vlasti, i da ovi koji žele doći na vlast sve legitimno ali dajte molim vas ako ne želite raspravljati pustite nama koji žele. Predsjedniče Vlade, da vas podsjetim naš klub zastupnika je vama osobno na predstavljanju vaše Vlade dao potporu. Vi ste nju izgubili kad su naši amandmani za Slavoniju koje ste spomenuli odbijeni svi do jednoga. Radilo se o 185 milijuna kuna. Ono što vama želim reći kao čovjeku, rekao sam vam to i u raspravi prvi puta što je vama trebalo i ja se vama čestitam na hrabrosti što ste došli u ovu zemlju na ovaka način iz biznisa koji ste radili da vas netko na kraju vašeg, mogu reći, vi ste dobar čovjek, vašeg puta političkog u Hrvatskoj šutne iz Vlade kao da ne predstavljate ništa. Ja se sada vama obraćam sa principom zastupnika i čovjeka a ne sa principom toga pripadam li tamo ili vamo. Ovo što se vi rekli danas, vama bi bilo lakše da ste dali ostavku i lijepo se povukli, glasovanje će biti takvo kakvo će biti i vi ćete morati otići. A vama čestitam na ovom što ste smogli hrabrosti doći ovdje i ovako govoriti. Bilo bi dobro kao što je gospodin Glavaš rekao da kažete sve što znate jer Hrvatska država je zaslužila nakon godina rata i onih koji su ovu zemlju stvarali da konačno ovu zemlju preuzmu ljudi koji će se baviti zemljom, gospodarstvom, financijama i onim o čemu ste vi govorili. Ja se ne slažem da SOA, ja sam član toga odbora postane nečiji kućni savjet i da se sa agencijom šutamo kao da svaka šuša na ćošku treba znati što radi SOA. SOA treba štititi nacionalnu sigurnost a ničiju osobnu fotelju niti ničiju osobnu korist. I ja pozivam ovaj Visoki dom da danas sa dostojanstvom ispratimo ovog čovjeka jer taj čovjek nije budala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Gordane Rusak. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege.
Kolegice i kolege, pa molim vas, dajte pustite da kolegica isto kaže što želi reći, mislim nepristojno je razgovarati kada netko drugi govori u najmanju u ruku. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo. Da bi pala Vlada neke zemlje moraju postojati ozbiljni razlozi. Lako ih je naći. Činjenice možete upakirati ovako ili onako i one će zvučati dovoljno alarmantno da mi ovo pitanje možemo pokrenuti ovdje pred Saborom. Ali kolegice i kolege i lijevo i desno od mene, kada ujutro ustanete i pogledate se u ogledalo onda se pitajte. Vi desno tu ste da biste došli na vlast, desno od mene i to je vaše legitimno pravo koje vam nitko ne osporava, to je vaše pravo. Vi kolege lijevo od mene, vi branite nešto što se ne može obraniti i zbog toga želite sunovratiti niz liticu mnogo, mnogo toga. I to je vaše legitimno pravo. Ali pitam vas, gdje su oni ljudi zbog kojih smo mi ovdje, gdje su njihovi interesi? Njihove interese ne štitimo, štitimo vlastite političke interese. Hvala lijepo.
Kolegice Rusak, ja sam utišavao kolege, ali to što ste vi rekli nije bila replika gospodinu predsjedniku Vlade. Prema tome, to je bio nekakvi vaš iskaz a ne replika onome što se govorilo. Prema tome, zna se što je replika. No, mi bismo sada prešli na, kada važni zastupnici odluče zašutjeti onda ću ja nastaviti. Mi bismo sada prešli na raspravu i to naravno slijedom klubova zastupnika. Prvi se u ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista Stranke rada javila uvažena zastupnica Nansi Tireli pa će ona uzeti riječ. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovani premijeru, članovi Vlade, kolegice i kolege. Laburisti će glasati protiv iskazivanja nepovjerenja premijeru Tihomiru Oreškoviću i objasniti ću zašto. Ne volimo kada visi Pedro, pogotovo ne kada je to premijer jedne države. Smatramo da za ovu situaciju u kojoj jesmo nije kriv samo Tihomir Orešković nego su krivi i drugi i ovo je trebalo biti točka prijedlog za pokretanje povjerenja Vladi Republike Hrvatske a ne samo premijeru. Smjenom Oreškovića ne mogu se amnestirati ni Domoljubna koalicija ni MOST za odgovornost i krivnju zbog ovakve situacije u kojoj sada jesmo. Ovakvim rušenjem Vlade jedino što radimo jeste to da HDZ-u osiguravamo 30 dana za najčudniju trgovinu u ovom Saboru kodnog imena preslagivanje čime ničim ni na nikakav način ne želimo doprinijeti. Čvrsto ostajemo pri tome da je najpošteniji i najdemokratičniji put izlaska iz ove krize samo raspuštanje Sabora tim više što Vlade nema već dugo vremena a rušenjem Tihomira Oreškovića samo dajemo dodatni prostor HDZ-u i mogućnost još jednog oblika političke korupcije. Podcrtavam, samoraspuštanjem Sabora nema roka od 30 dana za razno razna preslagivanja, dogovore, kupnju i prodaju nego se u izbore ide odmah. Sve je započelo zbog sukoba interesa jednog čovjeka koji je ujedno i predsjednik stranke zbog čega HDZ sve nas maltretira pokušavajući na svaki način uvjeriti cijelu naciju da je za ovu krizu u kojoj jesmo kriv samo Tihomir Orešković a ne odnosi prvog potpredsjednika Vlade sa osobama koje rade protiv interesa Republike Hrvatske. HDZ-u ne želimo držati ljestve u prljavim igrama i ovakvim javnim obmanama. HDZ Oreškovića optužuje da je krivo trasirao put i da zato idemo krivim smjerom. Ali on sam nije mogao postaviti nikakvu trasu bez konzultacija sa prvim i drugim potpredsjednikom Vlade. Ljubav je kako nas u HDZ-u uvjerava puknula u trenutku kada Orešković nije htio supotpisati razrješenje ravnatelje SOA-e koji je izgubio povjerenje predsjednice odnosno kada se na potpis čekalo puna dva mjeseca. Drugi mu je krimen kada je naprosto otišao u SOA-u umjesto na sjednicu Vlade čime je kako kaže HDZ obavještajne službe počeo koristiti za nešto drugo a ne za ono što im je svrha i cilj. Jučer smo na sjednici Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa čuli da je na vijeću za koordinaciju prvi potpredsjednik Vlade od svojih partnera tražio ravnateljstvo policije i ravnateljstvo USKOK-a. Očito je da je želja Karamarka za upravljanjem i kontrolom policije i tajnih službi bila jača i veća od njegovog domoljublja i obaveza da kao prvi potpredsjednik Vlade vodi računa o općem dobru svih građana i ove zemlje a ne samo o svojim interesima. Dakle, vrlo jednostavno, sve se svelo isključivo na netrpeljivost koalicijskih partera Domoljubne koalicije i MOST-a koji su umjesto obećanih reformi očito vodili samo osobni rat i zato bi danas bilo najpoštenije da za opoziv njihovog lošeg premijera koga su oni postavili u trenutku glasanja ovdje u sabornici, u sabornici ostanu samo oni koji su ga doveli, koji su nam prije nekoliko mjeseci objašnjavali i uvjeravali nas da je to najbolja odluka i najbolje rješenje koje Hrvatskoj u tom trenutku treba a to su Domoljubna koalicija i MOST. Činjenica je da nitko nije zadovoljan radom ove Vlade. Činjenica je i to da nas HDZ uvjerava da ima većinu za novu Vladu i zato bi bilo dobro da nam prije novog eksperimenta HDZ-a koji nam spremaju ovo danas bude generalna proba da vidimo s kim to novi mandatar koga već imamo paralelno s premijerom može računati i biti siguran da mu se neće dogoditi za nekoliko mjeseci isto ono što se danas dešava ovom čovjeku ovdje. Za cijelo vrijeme trajanja ovog cirkusa slušamo obećanja odnosno tumačenja HDZ-a kako Hrvatska nema vremena i kako su oni spremni sa rekonstruiranom Vladom i novim ljudima svježe krvi Hrvatsku izvesti iz ove krize. A krizu su izazvali baš ti koji nas sada uvjeravaju da će nam za nekoliko dana sa novim mandatarom biti puno, puno bolje. Postavljaju se dva pitanja, zašto su izazvali krizu i čime? I za cijele ove farse odvijali su se ozbiljni procesi urušavanja socijalne države pod palicom i Domoljubne koalicije ali i MOST-a. Podsjećam samo na neke. Oduzimanje većine sredstava udrugama koje se bave zaštitom najugroženijih osoba s invaliditetom i onih koji se ne mogu braniti sami. Poskupljenje zdravstvenih usluga i najava privatizacije zdravstva. Zaustavljanje kurikularne reforme i oduzimanje našoj djeci prilike za kvalitetno obrazovanje. Telefonske rasprodaje državne imovine protivne zakonu i bez donesenog plana o upravljanju i raspolaganju državnom imovinu. Stoga apeliram na predsjednika Reinera da od svih raspoloživih petaka koji su mu na raspolaganju izabere onaj najbliži a to je sutrašnji i da u dnevni red Sabora uvrsti prijedlog Odluke o samo raspuštanju Sabora te da omogući što skoriju raspravu kako bi svi oni koji su se izjasnili da su prijevremeni izbori nešto najbolje što nam se u ovom trenutku može dogoditi dobili mogućnost glasati za takvu odluku a građanima na taj način dajemo novu priliku da odluče tko će voditi ovu zemlju. Ponavljam, kada bi laburisti bili sigurni da su obećanja HDZ-a drugačija danas od onih koje smo slušali prije nekoliko mjeseci onda bismo mi glasali za opoziv Oreškovića. Međutim, smatramo da Orešković nije kriv, jedini krivac za ovu krizu i ne želimo sudjelovati u HDZ-ovom novom eksperimentu kojim rješavaju samo svoje interese ali ne i interese Hrvatskih građana. Poštovani premijeru, iskreno mi je žao što sam bila u pravu kada sam vam 22.siječnja kada se u ovom Visokom domu vama odnosno vašoj Vladi ukazivalo povjerenje upozorila upravo na ovaj scenarij i vašu nemogućnost da usprkos svim svojim vještinama vođenja i upravljanja kontrolirate čudne političke projekte koji su dnevne prirode zavisno, isključivo o potrebi pojedinaca koji vam osiguravaju potporu i većinu u Saboru da bi to mogao biti kvalitetan premijer. Nakon cijele ove sramote i političke farse pred hrvatskim građanima ali ne samo pred hrvatskim građanima nego i pred svijetom koji su nam priredili HDZ i parteri u ovih nekoliko mjeseci bilo bi uistinu najbolje da svi vi koji ste nas doveli ovdje gdje jesmo danas na sljedećim izborima zbog dobrobiti cijele Hrvatske jednostavno od tih izbora apstinirate. Čuli smo danas kakva je praksa u zapadnim demokracijama kada je u pitanju smjena premijera zbog izgubljenog povjerenja većine koja ga podržava ali nažalost nismo čuli ništa o praksi zapadnih demokracija kada i da li kada i da li odstupa podpredsjednik Vlade kada se pojavi sumnja na njegovo moguć sukob interesa. I danas smo ovdje gdje jesmo isključivo zbog spašavanja prvog potpredsjednika Vlade Karamarka i sprečavanje rasprave o njegovom opozivu ovdje u ovom Visokom saboru. Zato imamo danas ovakav scenarij. To je jedina istina svega ovoga i jedini razlog zašto je HDZ podnio ovaj prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja predsjedniku Vlade. I vrlo jednostavno pitanje za kraj, zaslužuje li HDZ da im na bilo koji način pomognemo u svemu ovome što su zakuhali i što su kuhali ovih skoro mjesec dna koji su iza nas samo zato da bi Karamarko u jednom trenutku zato što je odstupio i to na žalost tek nakon odluke Povjerenstva o sukobu interesa postao nekakav narodni heroj. Odgovor je ne. Ovo što nam kuhate mjesec dana nejestivo je, ja mislim za svakog i malo razumnog čovjeka. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika SDSS-a i Reformista vrijeme podijeliti uvaženi zastupnik Milorad Pupovac, a nastaviti uvaženi zastupnik Radimir Čačić. Izvolite kolega Pupovac.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine predsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Ovo jeste prvi put da se u Hrvatskom saboru na dnevnom redu nalazi točka o opozivu predsjednika Vlade. I kao u svemu i u ovakvim stvarima mora biti ili mora doći neki prvi put. Bilo bi dobro da do ovoga nije došlo, ali na žalost od samog početka je izgledalo da je ovakav ishod neizbježan, neizbježan zbog načina na koji se vladajuća koalicija sastavljala, neizbježan zbog načina kako je vladajuća koalicija funkcionirala, neizbježan zbog činjenice što se u ovih 6 mjeseci nije uspijevala uspostaviti funkcionalna Vlada. Koliko je tko odgovoran u toj stvari, koliko gospodin Orešković kao prvi čovjek Vlade, koliko glavne članice koalicije nije na nama ovdje, barem ne na mojem klubu da utvrđujemo. Ali činjenica jeste da ta funkcionalnost nije stvorena i da Vlada nije funkcionirala. Na žalost zbog činjenice da Vlada nije funkcionirala nije funkcionirao ni ovaj Visoki dom, predstavničko djelo naroda Hrvatske. Ima vrlo limitirane pretpostavke da radi. Na kapaljku smo dobivali pretpostavke da možemo zasjedati, razvlačili sjednice i bili predmet kritika i predmet napada javnosti. I to se mora promijeniti. Sad mi dozvolite da kažem dva razloga zbog kojih Klub zastupnika SDSS-a i Reformista smatra da je neophodno da premijer Orešković ode sa te pozicije. Prvi razlog, ovo je prva Vlada od postojanja Republike Hrvatske koja nije našla načina da integrira manjine i manjinsku politiku u svoj program. Ovo je prva Vlada koja nije zaustavila i nije znala zaustavit porast netolerancije, sukobljavanja i anti etničkih, anti manjinskih poruka koje su se razvijale tokom proteklih godina i koje su se održavale u Vladi i u članicama koalicije i na koje se odgovaralo općim porukama sve do momenta dok Međunarodna zajednica nije reagirala i kazala dosta je! Time je međunarodni ugled Republike Hrvatske koji je teško stvaran a jedan sam od sudionika stvaranja toga od '96. godine na ovamo teško narušeni. I još nije oporavljeno. Drugi razlog za nas u klubu SDSS-a Reformista podjednako važan kao i ovaj prvi jeste urušavanje javnog pravnog poretka. Na žalost, javno pravni poredak Republike Hrvatske od povjerenja u Vladu, vladine institucije, politiku i Sabor od strane građana koji pada na vrlo niske grane, pa do toga kako funkcioniraju tijela javne vlasti i Vlade u kojem apsolutno nema povjerenja, u kojem se ljudi blokiraju jedni druge, od javne televizije pa do pojedinih ministarstava. To je stanje koje se ne da popraviti pojedinim mjerama financijske fiskalne ili bilo koje druge politike jer je to stanje koje ulijeva nepovjerenje među međunarodne kreditore, među međunarodne investitore. Jer uz takvo jedno stanje poštovani gospodine predsjedniče Vlade nije moguće napraviti ono što vi smatrate da je neophodno, a to je razvoj i priljev investicija. A mi smo prošli teško razdoblje oporavka javno pravnih institucija u Republici Hrvatskoj, da bi smo danas doživjeli da se one ponovo urušavaju. I zadnja stvar koju želim reći ako nam ovo ne bude pouka svima nama bili iz HDZ-a ili SDP-a, HBN-a ili iz neke druge stranke, da se na ovakav način sa ovakvim eksperimentom ni jedna Vlada više ne može sastavljati i ne smije sastavljati, da se na brzinu sa motivima kakvi su postojali tokom siječnja sastavlja Vlada sa nejasnim ciljevima, sa još nejasnijim mogućim ishodima mi se u tako nešto ne smijemo upuštati. Dakle, nije drama što ćemo mi danas imati opoziv ali bit će tragedija ukoliko to ponovimo bilo za mjesec dana, bilo za tri mjeseca ili ne znam koliko ćemo imati vremena i kada će biti prava prilika da se to uradi. Jer Hrvatska ovu vrstu eksperimenta iz ekonomskih razloga, iz javno pravnih političkih razloga sebi više ne smijem dozvoliti. I mi zastupnici imamo posebnu odgovornost zbog toga. I zato se trebamo pogledati, ne na način na koji to upućuje jedna naša kolegica maloprije gdje nama ostalima kaže da se pogledamo u ogledalo, a njoj bi bilo dovoljno da se okrene prvom susjedu do sebe u klupi i da pogleda njegovo lice i da vidi tko je i kakva je osoba koja pretrčava iz jedne stranke u drugu za sitničar kakvih je u ovom periodu bilo jako mnogo. A onda nama ide držati lekciju o tome jesmo li se pogledali u ogledalo ili nismo. Tu vrstu eksperimenta apsolutno treba izbjeći ovaj Parlament, trebaju izbjeći političke stranke. Mi trebamo biti ogledalo jedni drugih a istovremeno mi trebamo biti ogledalo naše zemlje. Ali u najboljem smislu te riječi. A ne ružna slika koju nažalost pružamo našim građanima, iskrivljena slika zbog koje ljudi ne žele gledati u pravcu nas. Hrvatska treba novi početak, treba nove politike jer one koje su bile na djelu do nedavno pokazuju se neispravnim i dovele su do ovoga. I trebamo nove ljude. I SDSS će spreman biti podržati taj novi početak, nove politike i nove ljude. I zato će danas dići ruku za opoziv, a gospodinu Oreškoviću želimo sve najbolje.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku. … [[Upadica se ne razumije.]] A oprostite, samo izvolite pa ćemo onda repliku. Samo izvolite, uvaženi zastupnik Radimir Čačić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi gospodine predsjedniče Vlade prije svega ne po prvi puta nije slučajno da smo u zajedničkom klubu SDSS i Reformisti, potpisujem sve što je rečeno i mislim da bi bilo pametno da pažljivo slušamo. Pred nama je zahtjev za smjenu premijera Oreškovića koja podrazumijeva naravno i pad Vlade Domoljubne koalicije i MOST-a pod njegovim vodstvom. Stav Reformista je da je eksperiment kojem smo izloženi evo gotovo 6 mjeseci, a u kojem je premijer dobio podršku posredno preko političke legitimacije Domoljubne koalicije i MOST-a definitivno se pokazao neuspješnim. Odgovornost je neupitno, i o tome smo već javno govorili, primarno tim redom na stožernoj komponentni koalicije, dakle Domoljubnoj koaliciji a nakon toga i MOST-u. To dakako ni na kakav način od odgovornosti ne eskulpira ni premijera Oreškovića. Vi svi znate da smo mi zaista sa apsolutno pozitivnim pristupom, sa željom da pomognemo, da damo šansu premijeru Oreškoviću tako postupili u startu, dakle zaista nismo išli a priori neprihvaćajući mogućnost da se stvari pomaknu i odmaknu od ideologija u ovoj zemlji. Međutim, neupitno je da Vlada ne funkcionira od samog početka i da je tijekom mandata predstavljala suprotnost platformi djelovanja koju je najavila u svom nastanku. Umjesto Vlade koja okuplja hrvatske građane, a ne potiče ideološke podjele, umjesto Vlade stručnjaka spremnih i sposobnih za provođenje nužnih reformi strukturirane na način koji to omogućuje svjedočili smo rastu ideoloških sukoba, ponovne pojave straha u ovoj zemlji, 10-ak, 15 godina je prošlo od tog vremena i ponovno se javio. To je nevjerojatno ali eto i ja koji sam dugo u politici i dugo u ovom Saboru nisam to vjerovao ali i to se desilo. Dakle, nažalost koncept Vlade koji je u startu nefunkcionalan i sastav Vlade koja ni strukom ni sposobnošću nije u stanju donositi i realizirati ozbiljne odluke kakve reforme podrazumijevaju, dakle krenuli smo bez ideologije, struka, reforme od samog starta samo ideologija, retrogradna ideologija, ništa od struke i ništa od reformi. Nažalost, ponovno se potvrđujemo kao zemlja propuštenih šansi, ne po prvi puta. U tranziciju smo ušli sa 10 metara prednosti pred drugim tranzicijskim zemljama na 100 metara i sve smo to propustili, još je samo Bugarska iza nas. Gospodarski prostor koji je otvoren ulaskom u EU naravno posljedično rast industrijske proizvodnje i izvoza, najniža cijena kapitala u desetljećima i energije, širenje tržišne niše turizma zbog nestabilnosti u mediteranskim zemljama sve to zajedno sticaj tih pozitivnih okolnosti ne pretvaramo u snažni rast BDP-a, ostajemo samo na tim posljedicama koje nikakve veze sa ovom Vladom nemaju a bogami ni sa prošlom, ostajemo nažalost nefunkcionirajuća država koja je prepreka i umjesto generator projekata i korištenje europskog novca ne samo svojim sustavom i nesposobnošću nego i svojim krivim političkim porukama. To rezultira gubitkom najkvalitetnije supstance radno sposobnih, a posebno generacija koje dolaze na tržište rada. Odgovornost premijera i Vlade je neupitna kao i nužnost njihovog odlaska. Naravno kineska, a i često puta je ponavljamo, put u pakao poneka je popločen dobrim namjerama. Ono što ja duboko vjerujem i obično i kažem jasno to što vjerujem premijer Orešković je po našem uvjerenju i po mom osobnom prihvatio dužnost kao patriot, kao čovjek koji je želio doprinijeti boljoj budućnosti svoje zemlje, svoje domovine. Ne sumnjam bez obzira na suprotno mišljenje ogromne većine hrvatskih građana, ne sumnjam da su to činili i u buduće će činiti i mnogi drugi članov i ove Vlade i bivših Vlada i budućih Vlada negativna je percepcija politike ne slučajno, ali znam ljude, mnogi od njih, velika većina njih želi ali ne uspijeva. Nažalost ova Vlada nije uspjela. Stoga obzirom da sam duboko uvjeren da su samo rezultati jedini kriterij, odgovornost prema građanima Hrvatske, zahvalnost premijeru na onom što je dobro učinio a bilo je i takvih stvari i ne malih stvari, i takvih odluka i naravno naš glas za opoziv jer jednostavno rezultat na kraju je takav. Hvala vam.
Hvala lijepa. Slijedeće će u ime Kluba zastupnika Nacionalnih manjina vrijeme podijeliti uvaženi zastupnici Šandor Juhas i Furio radin. Prvo uvaženi zastupnik Šandor Juhas. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Klub zastupnika Nacionalnih manjina znači nas 5 ima jedinstven stav da se izglasa nepovjerenje premijeru Oreškoviću. Mi smo na simboličan način podržali formiranje Vlade, na taj način da sam ja kao predsjednik kluba glasao o povjerenju ostali su bili suzdržani. Kada je bilo govora o proračunu nismo ga podržali. Nismo ga podržali jer nismo mogli prihvatiti neke stvari. U proteklom razdoblju dešavale su se čudne stvari. Imamo premijera koji je izabran za 3 sata, imamo premijera i mandatara koji predlaže ista politička grupacija, ministre smo imali od 3 dana, imamo eksperiment Vladu, tkalačku Vladu i kako je već sve ne zovu. U svemu tomu je i položaj manjina bio dosta neuobičajen. Nacionalne manjine trebaju biti jamac stabilnosti svekolike Vlade. Nije dobro da je oni formiraju, ali trebaju biti uz nju i uključeni u sve procese bitne za život manjina. Isto tako smatram kako je uloga Vlade da zaštiti nacionalne manjine, međutim tako je dosad uvijek bilo, ali nažalost Vlada gospodina Oreškovića uvelike je podbacila na tom polju. I usuđujem se reći da su nacionalne manjine gurnute na političku marginu te da za njih nije bilo dovoljno sluha. Stupanj tolerancije prema manjinama alarmantno je nizak u RH što potvrđuju i UN i EU. Vlada gospodina Oreškovića trebala je učiniti sve da se to počne mijenjati i da se manjine vrate u dijalog, međutim došlo je do generiranja novih dodatnih sukoba i svi smo bili svjedoci toga što se dešavalo u proteklom razdoblju. Klub zastupnika Nacionalnih manjina pokazao je dobru volju, no aktualna Vlada nije pronašla način da se plodonosna suradnja nastavi. Kako da pružimo podršku Vladi kad ta ista Vlada nije pružila ni trunke podrške nama manjinama posljednjih 6 mjeseci? Traženje bezrezervne podrške za odluke Vlade bez mogućnosti utjecaja na pitanja vezana za ljudska prava i prava nacionalnih manjina za svakog manjinskog zastupnika su bila i ostat će potpuno neprihvatljiva. Komunikacije sa manjinskim zastupnicima nije bila ili se nije htjelo imati koordinirani i usklađeni zajednički nastup. Kod nas bi to u Baranji rekli tretirani smo nažalost kao trinaesto prase. Počeli smo pregovarati sa HDZ-om, pa premijerom, na kraju sa potpredsjednikom Vlade i uvijek smo nailazili na čuđenje i prebacivanje loptice sa jednog na drugog. To je za nas bio jasan stav i dokaz da u Vladi po pitanjima manjinske politike se nije znalo tko pije a tko plaća. Sredstva za ustanove i udruge nacionalnih manjina su smanjena i ona su dovedena do ruba i ispod ruba izdržljivosti. Sredstva su doznačena za prva tri mjeseca na razini privremenog financiranja a sa nekim korisnicima još nisu ni do danas potpisani ugovori za 2016. godinu. Pa tako neke institucije koje izdaju tjednike još nisu dobile niti kunu za polugodišnje izvršenje programa a sutra ćemo opet raspravljati o transparentnosti trošenja tih sredstava. Da Vlada nije radila dobro govori i činjenica da se 15.6. raspravlja o izvješćima iz 2014. godine. Gdje su reforme, gdje su novi zakoni? Zar je ukidanja pečata krajnji domet ove Vlade? Da Vlada ne radi dobro govori i činjenica da ništa nije urađeno u zaustavljanju vala iseljavanja mladih, nema niti naznaka pomaka osim što Slavoniju i Baranju još masovnije napuštaju obitelji. Autobusi više neće prevoziti djecu u školu ali će prevoziti obitelji u Njemačku. Da Vlada ne radi dobro govori i činjenica da nije ništa učinjeno za razvoj Slavonije i Baranje. Nema nastavka izgradnje koridora 5C, nema brze ceste kroz Podravinu, navodnjavanje šlepa, sela propadaju a komarci grizu li grizu. Jučer je objavljen podatak da je u Sarvašu kraj Osijeka izmjereno 240 uboda u 15 minuta. Lako je slijetati gospodo po Cvjetnom trgu, odite vi u Kopačevo ili odite vi u Sarvaš pa neka vas u roku od 15 minuta 240 komaraca ubode. Da Vlada ne radi dobro vidim i po tome što baranjski seljaci žive još teže nego prošle godine. Povrat oduzete zemlje se ne rješava, poticaji po običaju šlepaju, bolje je uvoziti nego proizvoditi, zemlju su počeli dobivati oni koji je i ne rade a veliki i dalje imaju prednost nad malima. Vremena više nema, ne možemo o smjeni jednog čovjeka i imenovanju drugog raspravljati 2 mjeseca, potrebne su hitne mjere a ne prepucavati se i politizirati. Ako se ne može formirati stabilna Vlada koja će donositi brze i odlučne odluke, treba ići na nove izbore. Za aktualnu krizu vlasti i širu političku situaciju u zemlji odgovornost snose vladajući i tim na čelu sa gospodinom Oreškovićem. I bilo bi fer i korektno da se ponesu sukladno tome. Hvala.
Hvala lijepa. Sada će nastaviti uvaženi zastupnik Furio Radin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Klub zastupnika Nacionalnih manjina ima barem 3 razloga za glasati za opoziv ove Vlade. Prvi je razlog zajednički velikom broju ljudi s kojima smo razgovarali, koji nas zaustavljaju na ulici, koji žele, jer budući da je kriza opće prisutna i svi je osjećaju na svojoj koži tu krizu i nemojmo zaboraviti koliko su bitni ljudi, daleko bitniji od naših svađa i naših razmimoilaženja. Taj zajednički stav zapravo pokazuje da ljudi ne vjeruju da cijela ta priča je nastala zbog svađa između pojedinih ljudi nego misle da su razlozi toga što ova Vlada će danas ili sutra pasti su duboko strukturni. Ova Vlada smatraju ljudi je nastala slučajno, vodi danas jednu slučajnu politiku, ne vodi politiku rješavanja problema bez obzira da li je kriv gospodin Orešković, što ja osobno imao bi rezerve prema takvoj tvrdnji ili njegova Vlada, ili stranke koje podržavaju tu Vladu. Jer zapravo to je na kraju što se tiče rezultata svejedno. Znači ne rješava probleme ove Vlade. Smatramo da je zato ako ekipa ne funkcionira da se izrazim terminima koji se danas, koji se upravo ovih dana dosta koriste za sport. Ako ekipa ne funkcionira naravno stvar da se mora promijeniti trener te ekipe ali nažalost danas ne govorimo o nepovjerenju, treneru ove ekipe, nego govorimo o nepovjerenju cijeloj ekipi. Dakle, prvi je razlog toga što mi nećemo dati povjerenje danas ovoj vladi da Vlada bez obzira da li ju shvatimo kao Vlada ili kao stranka koju nju podržava ne rješava probleme, već suprotno tome stvara probleme. Drugi je razlog svjetonazorske naravi. Ova Vlada nije ništa napravila da spriječi ideološke podjele u Hrvatskoj. A mi zastupnici nacionalnih manjina na našoj koži najviše osjećamo te ideološke podjele. Bez obzira da li su oni nastali zbog toga što je takva politika strana kako i podržavaju tu Vladu ili takva je Vlada po konstituciji svojih članova a nažalost je takva i po konstituciji svojih članova. Ona te podjele nije spriječila. Nasuprot tome ona je dala krila konzervativnim snagama u društvu, onima koji zastupaju etnocentrične stavove u nekim dijelovima, nacionalistima u nekim dijelovima, konzervativnim idejama u obrazovanju. I vidjeli smo što se desilo sa kurikularnom reformom, diskriminaciji na osnovi spola, roda, medijsko sužavanje prostora i afirmaciji ideologija koja je trebala nestati u Europi 1945. godine. U nekim dijelovima se to desilo. Da li je zato kriv premijer Orešković ili pojedini ministri ili stranke koja ga sada smjenjuje, ja u to neću ulaziti. Činjenica da ova Vlada ne može funkcionirati. I činjenica da je u tijeku rasprave o tim temama i u tijeku rasprave o ekstremističkim stavovima ministra Hasenbegovića, premijer je stao na njegovoj strani. Trener mora stati na strani člana ekipe ali opet to nije naša ekipa jer većina članova kluba Nacionalnih manjina nije podržala tu Vladu od samog početka, nije podržala i nije glasala za nju, nije podržala i nije glasala za proračun i zato nema nikakvih problema da sada opozove ovu Vladu kada su se stvorili uvjeti. Treći su razlozi naravno inherentni politici nacionalnih manjina. Ova Vlada je u dijelovima u kojima nije radila protiv nacionalnih manjina i protiv diskriminacije u društvu i nažalost neki dijelovi te Vlade su radili bila izuzetno hladna, distancirana i odsutna od problema nacionalnih manjina. U tih 5 mjeseci zapravo razgovarali smo samo u par navrata i samo o sredstvima, o novcima. I u tom trenutku naravno Vlada nam je uskraćivala i sredstva tako da pojedine institucije kao što je EDIT, pojedine dnevne novine kao što je … i pojedine udruge nacionalnih manjina se i nalaze u izuzetno teškim novčanim problemima ali to nije ono što je najbitnije za odnos između nacionalnih manjina i ove Vlade. Bitno je da unatoč našem opetovanom inzistiranju Vlada nije htjela nikada razgovarati o političkim zahtjevima nacionalnih manjina, o njihovim pravima, o dokumentima koje smo dali Vladi, koji su se opetovano više puta u više dijelova Vlade i kod predsjednika i kod oba potpredsjednika gubili opet našli, opet izgubili, nikad se nije razgovaralo o pravima nacionalnih manjina kad nije se razgovaralo o problemima nacionalnih manjina, nikada se ti problemi nisu htjeli dotaknuti i to ima duboko značenje. Ne razgovor s nacionalnim manjinama samo u trenutku kada se donosi proračun, kada se govori o novcima za nas je bilo duboko ponižavajuće i zapravo uvredljivo. Dakle, budući da postoje strukturni razlozi zašto ova Vlada ne može postojati a oni su strukturni zato što je ne podržavaju oni koji su je stvorili, oni koji su je izmislili, dio njih, veći dio njih ne podržava tu Vladu zato što ova Vlada je podržavala ili nije sprečavala retrogradne svjetonazore koji su se pojavili u Hrvatskoj i koji su podijelili i koji su podijelili Hrvatsku i zato što ova Vlada nije poštivala nacionalne manjine, zato što je se udostojala razgovarati s njima samo kada je trebalo razgovarati o novcima pa ih je naravno uskratila a nikada o njihovim pravima i nikada o politici a mi smo zastupnici kao što su i svi drugi zastupnici koji nose jednu određenu politiku i iz svih tih razloga Klub nacionalnih manjina će glasati za opoziv ove Vlade i gospodina Oreškovića. Hvala.
Hvala vam lijepa. Sljedeća će u ime Kluba zastupnika riječ uzeti uvaženi Zastupnik Zoran Milanović. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, zastupnice i zastupnici. SDP će glasati za odlazak ove Vlade, formalno premijera ali s ciljem da ode cijela Vlada kako bi što prije Hrvatska nacija mogla izaći na izbore. Za izbore smo spremni ali nismo sretni zbog toga jer u ovom stanju ne može biti nitko sretan. Zemlja se nalazi u jednom čudnom limitirajućem stanju, ne znamo ni gdje smo, ni šta smo ni kako pripadamo i kad sam prije nekoliko godina govorio o slučajnoj državi, bio sam kritiziran, mada znate na šta sam mislio a sad to izgleda nažalost kao nekakva mračna stvarnost koju živimo. Ne možemo biti slučajna država i da bismo to prestali biti, moramo ići na izbore i to što prije. Vlada će biti opozvana danas. Nema razloga da odmah nakon toga ovaj Sabor ne prekine s ovim neradom, neradom mada ne kažem da je ovaj Sabor sastavljen od neradnika. Ovdje ima u svim redovima i u bojama vjerojatno i vrijednih i profesionalnih ljudi ali ove političke okolnosti im onemogućuju da išta rade i da išta daju od sebe i to se nikakvim preslagivanjem promijeniti neće. Rekoh za izbore spremni ili pripravni, ne sretni. Tko će dobiti, odlučiti će hrvatski politički narod. Jedna od opcija, SDP, HDZ, parteri bez umanjivanja njihovog značaja, vrijednosti i doprinosa mi ćemo pokušati okupiti najširu narodnu progresivnu koaliciju i ići po povjerenje za jednu narodnu Vladu što smo glavom, dušom i srcem vjerujem bili i htjeli biti cijelo vrijeme. Hrvatska ne može biti slučajna država. Ona mora imati i ima i glavu i srce i mišiće i to smo joj dužni vratiti. Dakle, dame i gospodo znam da se to neće dopasti svima, to se na neki način ne dopada niti meni jer ovdje nema mjesta za zluradost, mi moramo ići na parlamentarne izbore što prije. Hvala vam.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku, uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Gospodine Milanoviću, Hrvatska nije slučajna država. Hrvatska je država stečena u obrambenom Domovinskome ratu i ovo su ružne riječi. Gospodine Milanoviću, za vrijeme vašega mandata Hrvatska se zadužila 100 milijardi kuna. Za vrijeme vašega mandata ono što je hrvatskom seljaku i sirotinji trebalo otići, OPG-ovima otišlo je tajkunima. Gospodine Milanoviću, za vrijeme vašega mandata avioni, borbeni, Hrvatske vojske su otišli u normalnome letu u Ukrajinu na remont a vratili su se u karioli. Gospodine Milanoviću, ovo je jedan normalni demokratski proces u kojem je naravno vidi se demokracija, vidi se različitost, ona nije dobra i nije pozitivna ali je demokratski proces u kojem ćemo mi saborski zastupnici odlučivati o sudbini Hrvatske zato vas pozivam još jednom da više ne govorite o slučajnoj državi jer puno je krvi proliveno dok ste vi bili u Ministarstvu vanjskih poslova za ovu Hrvatsku državu kroz Domovinski rat. Ovo je uvreda za ljude koji su bili u Domovinskome ratu i za buduće generacije. Još jednom, Hrvatska nije slučajna država. Ovo su sada samo demokratski procesi u kojima imamo svi različite stavove, neki jednake, bili ne bili izbori, bilo kako bilo, Hrvatska je država koja je u obrambenom Domovinskom ratu nakon 9 stoljeća došla do svoje slobodne, samostalne RH pod vodstvom prvog hrvatskog predsjednika doktora Franje Tuđmana.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi zastupnik Zoran Milanović.
On je najavio ovu repliku ovakvu. Mislim ovo je jedna vrsta ping ponga, znao sam ja šta će on reći ali kolega nisu potrebe velike čak niti ikakve škole da bise ljudima rekle jasne, razumljive poruke. Ja mislim da sam bio vrlo jasan kada sam govorio i da je vrlo jasno što sam govorio i to što mi spočitavate nisam rekao. Prema tome, ne igrat na niske strasti i instinkte kod ljudi. Pokušat kod njih rasplamsat kvalitetnije strasti, osjećaje, apelirati na njihov razum, svijest, savjest, ne im prodavat ovakvu jeftinu muljažu.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika HNS-a riječ uzeti uvaženi zastupnik Ivan Vrdoljak. Izvolite.
Hvala predsjedniče, kolegice i kolege. Dakle opoziv premijera Oreškovića je u suštini, a i formalno-pravno [[Upadica predsjednik: Molim vas kolege malo se smirite da kolega Vrdoljak može reći što namjerava. Izvolite.]] Hvala predsjedniče. Dakle, opoziv premijera Oreškovića je formalno pravno opoziv čitave Vlade, ove eksperimentalne Vlade i njezina dva glavna koalicijska partnera HDZ- i MOST-a i potpuno je nebitno obrazloženje podnositelja zahtjeva, jer u konačnici ga smatram i besmislenim, pa čak i neistinitim i netko će pomisliti da je to smiješno, ali u stvari prilično žalosno. Zastupnici Hrvatske narodne stranke – Liberalnih demokrata u Hrvatskom saboru ćemo glasati za opoziv Vlade Republike Hrvatske. Imamo više razloga. Prvi razlog je potpuna nefunkcionalnost Vlade koja je prouzročila paralizu države i apsolutno svih institucija na svim razinama od javne uprave do javnih poduzeća, poduzeća koji su u većinskom vlasništvu države pa čak i dijelova realnog sektora koji su čekali odgođene natječaje za europske fondove, odgođene natječaje ne samo za europske fondove nego i za financijska sredstva predviđena u budžetu i proračunu RH. Drugi razlog je činjenica da je opoziv ovakve katastrofalno neučinkovite Vlade logična zadaća svake osobe u politici kojoj je stalo do obrane digniteta posla kojim se bavimo. Ne može se na ovakav način braniti državne interese a pri tome mislim kad kažem na državne interese na interese građana a podrediti svojim partikularnim stranačkim ili osobnim interesima, a da za to ne polažete račune građanima. Treći razlog je teško narušavanje ugleda Republike Hrvatske neovisno jel' govorimo o pljusci investitora kada smo pokušali izdati obveznice ili recimo o velikom broju potpisa uključujući i nobelovce koji kritiziraju politiku ministra kulture koji je dio ovog opoziva. Četvrti razlog, čuli smo reformska Vlada od svih vas. I činjenica da ni jedna od pompozno najavljivanih reformi nije napravljena, pa čak niti pripremljena. Čak niti pripremljena. Mi imamo radne grupe, povjerenstva. Jak argument za kupiti vrijeme i pokazati nesposobnost. Znači od reformi ni priprema ni provedba, a ona glavna reforma koja je pokrenuta kurikularna je zaustavljena, spriječena iz slijepo ideoloških razloga zaustavljena. Imali smo desetke tisuća ljudi koji su tražili ostavku ministra Šustera. Mi danas glasamo o toj ostavci, mi danas razrješujemo ministra Šustera, mi danas razrješujemo i ministra Hasanbegovića. Mi danas razrješujemo i ministra potpredsjednika Vlade Tomislava Karamarka kao čovjeka koji se pokazao da je u eklatantnom sukobu interesa što je čak i manje bitno. Bitno je da nosi političku odgovornost, ako se misli baviti politikom da političke elite 2016. godine moraju pokazati građanima kako se smije, a kako se ne smije ponašati. A onda u svemu tome kolateralna žrtva je i premijer Orešković kao što je bio i kolateralni premijer. Peti razlog ja mislim da nipošto nije najmanje bitan, sad sam ga spomenuo, a to je 70% hrvatskih građana žele nove izbore. Ja se ne sjećam kada se u povijesti od samostalnosti Republike Hrvatske taj postotak građana želio uzeti pravo u svoje ruke da korigira politički sustav i da kaže eksperimenti dosta, politici dosta. Dajte nam pravo da izaberemo. Recite mi trenutak u zadnjih 25 godina, bilo je teških trenutaka kada je 70% građana reklo dajte nam izbore i to nakon 6 mjeseci. Nije postojalo jer eksperimenti, populizam, ekstremizam koji se pojavio pa mora bit kažnjen od građana. Dakle, ovim opozivom dajemo šansu da kurikularna reforma ide dalje. Ovim opozivom dajemo šansu pa da se i u fokus politike i javnosti Hrvatske vrati industrija, izvoz, zapošljavanje, investicije. Ovim opozivom dajemo šansu da zaboravimo i bacimo u povijest, teško ćemo zaboraviti zadnjih 8 mjeseci sramoćenja političkih elita jer smo bili isključivo na naslovnicama sa političkim previranjima. Gdje su rezultati? Gdje su reforme? Gdje su jeftino dana obećanja u kampanjama? I ako išto trebamo naučiti svi mi koji sjedimo ovdje, onda da više ne smijemo davati laka obećanja u kampanjama, da nije dobro uvoditi eksperimente koji blokiraju državu i koštaju nas desetke milijarde kuna ne samo sa osnove kamata za obveznice nego i na osnovu nerealiziranih natječaja i šansi povući novce iz EU. Jer i eksperimenti u konačnici završavaju na leđima građana, ne u ovim foteljama. Ovim opozivom i potvrđujemo da eksperimenti se više ne smiju ponoviti. I potvrđujemo da populisti moraju biti kažnjeni. I dajemo šansu ovim opozivom da vratimo optimizam. Imamo 2,5% rast BDP-a u prvom kvartalu, imamo rast indsutrije, imamo rast izvoza, imamo kontrolirani javni dug koji je sad stabiliziran, imamo deficit na 3%, sve ste to dobili. Jel' imamo pravo mi tada građane Hrvatske gurnuti u pesimizam? Nemamo. Ovim opozivom dajemo šansu za optimizam. I ovakvu paralizu institucija, ovakav politički amaterizam i politički populizam i ekstremizam gdje čak i članovi Parlamenta, saborski zastupnici se deklariraju da nisu političari. Ljudi jeste, jeste političari i najodgovorniji ste, mi koji sjedimo ovdje, za kakav imidž imaju političke elite u Hrvatskoj. I nemojte se od toga distancirati nego preuzmite odgovornost za to. I amaterizam, populizam, ekstremizam koji se pojavio pa i eksperimenti koje uvodite a koji nas skupo koštaju se moraju isključiti iz ovog Parlamenta, izaći na izbore i moraju se isključiti iz buduće Vlade. Za zemlju, za Hrvatsku nikada i nikom ne bih poželio, nijednoj zemlji a posebno svojoj domovini ovako neuspješnu Vladu. I zadaća svih nas u periodu koji je pred nama je da prvenstveno pokušamo dati svoj mali doprinos kao osobe da počnemo vraćati dignitet politici. I da u politiku i institucije vratimo povjerenje naših građana. Jer siguran sam da oni to zaslužuju. Pa u krajnjoj liniji njihova želja, a 70% građana to kaže, izađite na izbore, govore vratite povjerenje u same sebe. To ćemo napraviti kad opozovemo ovu Vladu i kada u što kraćem roku izađemo na nove parlamentarne izbore i sukladno tome klub HNS-a će glasati za opoziv Vlade Republike Hrvatske.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika Lovrinović, Martinović i Mišić riječ uzeti uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine premijeru, uvaženi ministri, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Evo dopustite da ispred našeg novoosnovanog kluba kažem nekoliko razmišljanja u povodu ove točke o opozivu premijera Oreškovića. Ja najprije želim odati, pohvaliti spremnost premijera Oreškovića koji je danas kako je rekao došao ovdje braniti čast i svoju odgovornost i ja mislim da je to samo za pozdraviti. I tako bi svatko trebao se ponašati preuzimajući odgovornost za ono što je radio ili što radi. Odmah na početku želim vas podsjetiti kada se birala u ovom Saboru Vlada 22. siječnja ove godine ja jedini od MOST-a, od 15 predstavnika odnosno zastupnika MOST-a nisam dao povjerenje ovoj Vladi i postavlja se pitanje zašto? Mnogi poslije toga su me iz Domoljubne koalicije ali i iz MOST-a ispod oka gledali, sumnjičavo i moj je neki kredit kod njih ja sam toga svjestan bio smanjen. Dakle, postavlja se pitanje zašto? Ja sam već tada bio uvjeren na temelju prezentacije koja je ovdje iznesena o temeljima ekonomske politike koja će se voditi da je ona pogrešna, da je taj koncept pogrešan a budući da je među nama ovdje premijer Orešković i koji je pozvao da mu postavimo pitanja ja bih ga pitao čiji ste vi ustvari program ekonomske politike dosada zastupali? To nije bio program ekonomske politike ni MOST-a a bogme ni HDZ-a. Dakle, molim vas da odgovorite danas čiji ste program ekonomske politike zastupali. Taj model ekonomske politike koji sam ja tada prepoznao koji ste vi ovdje predstavili, a prije mjesec dana ponovno ovdje razradili, on je u suštini isti kao i onaj od prije 23 godine. On se svodi na restrikcije, korištenje samo fiskalne politike, prodaja državne imovine da bi se smanjio javni dug a sve zakidajući i smanjujući prava radnika i pogrošavajući njihov položaj. Nadalje, neprihvatljivo je da se na telefonskim sjednicama reklasificira državna imovina. To samo može odlučiti ovaj Sabor, zastupnici u Saboru što je strateško, što od posebnog interesa, a što država se treba riješiti. Nismo mi protiv prodaje određenih dijelova državne imovine i to treba napraviti ali to se ne može raditi na način kako se radilo pa čak i putem telefonske sjednice. U tom kontekstu želim istaknuti najnoviji primjer kada je prodan dio KONČAR-a za oko 360 milijuna kuna a ovdje bih napomenuo znači da se pokrpa javni dug, da se smanji za 360 milijuna kuna. A prije nekoliko dana u ovom Saboru sam također naveo primjer Croatia osiguranja kojeg je prodala ova Vlada prije i državni proračun je izgubio 3 milijarde i 400 milijuna kuna. Znači, 9 KONČAR-a je takvih izgubljeno. Postavljam vam također pitanje zašto niste koristili druge načine smanjivanja javnog duga npr. refinanciranjem kunskog djela javnog duga koji iznosi oko 160 milijardi kuna gdje se prema mojim procjenama moglo uštedjeti s nižom kamatnom stopom oko 5 milijardi kuna. Može li se zaključiti ili pretpostaviti da niste time htjeli smanjiti profite banaka? Nadalje, iznesen je također prijedlog da od kapitalnih, sa kapitalnog računa Hrvatske narodne banke gdje postoji oko 17 milijardi kuna a prema preciznom i ajmo tako reći osjetljivom izračunu da sve bude stabilno gdje se može transferirati odlukom Sabora oko 7 milijardi kuna vi to nikad niste ozbiljno uzeli u razmatranje i vaša Vlada. Je li na to utjecao vaš odlazak s guvernerom u Kitzbühel molim vas odgovorite nam i na to. Nacionalna ekonomija se ne vodi kao firma iako ima temeljnih nekih načela koja su slična ili ista. Za vođenje nacionalne ekonomije i gospodarstva potrebno je puno više, puno veća širina. Ne bi više govorio o ekonomskoj pozadini i kritici dosadašnjeg rada Vlada jer ponavljam ja sam to … od 22. siječnja i jedini sam ovdje glasova protiv, ali bih se osvrnuo sada u nastavku na nešto drugo. Vas ovih dana neki nazivaju slučajnim premijerom, neki vam govore da ste kolateralna žrtva, neki danas kupe bodove sve je to dio političke strategije, natjecanja i to naravno kao ljudi i zastupnici možemo razumjeti. Neke stvari ne možemo i način na koji se to radi ne možemo opravdat. Međutim, u tom smislu postavlja se pitanje, i ja vam govorim slučajni jer tako ja ne mislim, ali znači što se tu desilo, zašto govori netko da ste vi slučajni premijer? E vidite da se ne bi samo ta salva prema vama okrenula i još je jedan čovjek vrlo odgovoran za ovu situaciju a to je vaš drugi potpredsjednik gospodin Božo Petrov. Ja ovdje želim javnost koja nas sad gleda upoznati sa par detalja. 22. prosinca kada smo mi dovršili već razgovore sa Domoljubnom koalicijom i koalicijom Hrvatska raste odlučivalo se na koju ćemo stranu krenuti, mi smo postigli u MOST-u dok sam bio dio MOST-a i nas trojica, to da gospodin Karamarko i gospodin Milanović ne mogu biti premijeri. I to smo dobro odradili. Međutim, upravo smo vama gospodine Petrov čitavo vrijeme stvarali put da budete premijer, kao mladom čovjeku koji ima izbor i legitimitet, nova je osoba, lice na političkoj sceni i vi ste toga dana rekli neću, ne želim da li zbog straha, neznanja ili nečeg trećeg ja ne znam i time ste, a ja sam vam osobno rekao, otvorili jedan proces koji je danas doveo do ovoga. Znači rekli smo vam da od tog trenutka ćete snositi odgovornost za ovo što se dešava jer smo vas pripremali za premijera a vi ste se povukli i u 24 sata je došao nalog s Pantovčaka da se mora predložiti mandatar i onda je došao gospodin Orešković. No, kako riješiti sad ovu aktualnu situaciju? Naš je stav da trebaju otići sva trojica, znači i gospodin Karamarko koji je već rekao da odlazi, i gospodin Orešković ali i gospodin Božo Petrov koji je rekao da je spreman otići ako to bude potrebno zbog zaštite nacionalnih državnih interesa, a ja ovaj dan upravo danas takvim vidim. U tom kontekstu mi trebamo znači ovdje zdrav razum. Ja ovdje nisam i ne koristim ovu govornicu da bi se obračunavao sa nekim jer sam se zadržao na razini korektnosti akademske i neću ići dalje. Ovo su ozbiljna pitanja, ova zemlja treba ozbiljnu Vladu i zašto ovo ne može opstati? Hipotetski kada bi opstala ova Vlada bez gospodina Karamarka bile bi blokade jer mi vidimo da to ne funkcionira. Gospodin Orešković nema političku podršku stranke koja ga je praktično dovela, to je prije svega Domoljubna koalicija odnosno HDZ. Znači politološki, sociološki gledano to su naprosto stvari koje ne mogu funkcionirati. Pa ako smo svjesni upravo ovog trenutka u kojem se nalazimo silnih gubitaka i troškova po ovu nacionalnu našu ekonomiju jer ne provode se reforme, niti je ovaj tanki rast BDP-a rezultat rada ove Vlade, a bogme niti ove prije. On je slučajan, on je stihija, on se desio zbog toga što ljudi rade svoj posao, radnici rade, poduzetnici i pokazuje se da oni mogu funkcionirati neću reći potpuno bez Vlade ali znači dobrim djelom. Želim još jednu stvar reći, on se desio i zbog toga što je u „Slučaju Franak“ što se jedan značajan dio novaca znači vratio ljudima na njihove tekuće račune, žiro račune, tekuće račune i jedan dio se prelio u osobnu potrošnju. Dakle moramo biti realni, ne trebamo znači grabiti svako što hoće i time se opravdavati, odnosno pripisivati sebi. Ovdje nisu poduzete reforme koje su bile obećane, koje su potrebne. Meni je osobno žao zbog toga, to je bio razlog zašto smo nas trojica i izašli iz ovoga jer vidimo da se reforme ne dešavaju, posebno one ključne najvažnije i jedino novi ljudi ali prethodno uz znači ponavljanje programa ključnih ciljeva koji su vjerodostojni, kompetentni prije svega, mogu okrenuti Hrvatsku, znači nama treba ekonomska politika zaokreta da se iz ove političke kaljuže i ovih negativnih ekonomskih, negativno ekonomskog okruženja okrenemo na put prosperiteta i razvoja. Evo ja vam zahvaljujem što ste saslušali ovo.
Hvala. Evo imamo jednu repliku. Uvaženi zastupnik Miroslav Šimić.
Poštovani kolega Lovrinoviću, donedavno smo bili dio istok kluba i sudjelovali smo na istim sastancima i u istim razgovorima. I da, točno je da je gospodin Petrov imao ponudu da postane hrvatski premijer i s jedne i s druge strane i točno je da je on to odbio. Odbio zbog toga što osjeća visoku razinu odgovornosti, što je spreman prihvatiti da za neke pozicije postoje i bolji ljudi od njega. I ja mislim da to govori o visokim kvalitetama gospodina Petrova. Da povežem, mi smo evo nedavno imali i poziv premijera da oba potpredsjednika Vlade odu iz Vlade. Gospodin Petrov koji nema nikakve krivnje na sebi je to isti dan prihvatio i bio spreman otići iz te pozicije. Premalo ljudi je u ovom Hrvatskom saboru i na hrvatskoj političkoj sceni koji su spremni priznati da ima netko bolji od njih, premalo je ljudi na hrvatskoj političkoj sceni koji nisu toliko gladni pozicija da svaku ponuđenu prihvate. I to je istina što ste rekli i ja čestitam gospodinu Petrovu na takvoj odluci.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Uvaženi kolega Šimić, ponavljam nisam ovdje danas došao da bi se obračunavao sa gospodinom Petrovom jer je tema dnevnog reda nešto drugo. Ali cijenim i njegovu spremnost. Međutim, sada kada su se uvjeti ostvarili, ja moram reći ja nisam očekivao da će se gospodin Karamarko povući i ponuditi ostavku. Loša politička procjena. Međutim ako je premijer sam rekao povucite se obojica da možemo nešto raditi i sve ostalo sada ispada da jedini nije spreman gospodin Petrov se povući a ja sam ga upoznao kao čovjeka koji je zaista stalno govorio i rekao da on svoju riječ nikada neće pogaziti. Evo prilike da to danas … … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, evo ovako, odmah da kažem, točno je kolegice Ambrušec ne spadaju u isti koš i gospodinu Petrovu odajem ovdje javno priznanje u ovom slučaju što je pomogao rasvijetliti neke stvari oko INA MOL-a, što je doprinio izlasku, odnosno davanju ostavke gospodina Karamarka, evo to vam javno priznajem, odnosno odajem priznanje ali onaj tko misli da će Vlada zajedno sa vama biti bilo koja efikasna e taj se vara.
Sljedeća rasprava je u ime kluba IDS-a PGS-a, uvaženi zastupnik Boris Miletić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici, biti ću kratak i koncizan. U samom startu smo rekli da ovaj eksperiment teško može opstati, stoga u uvodu jasno kažem Klub zastupnika IDS-a će glasati za opoziv predsjednika Vlade. Možemo nabrojati mnogo razloga. Možemo govoriti o narušenom imidžu RH u inozemstvu, možemo govoriti o smanjenju kreditnog rejtinga, nepovjerenju investitora, nepovjerenju zajmodavaca. Možemo govoriti o stanju i statusu naših nacionalnih manjina na koje smo u Istri posebice osjetljivi, možemo govoriti o stanju ljudskih prava, možemo govoriti o odnosima u kulturi, o odnosima prema Udrugama civilnog društva. I mogu tako nabrajati dalje i dalje. No, osnovno pitanje se postavlja koja je glavna uloga odnosno koji je posao izvršne vlasti bila ona državna, regionalna ili lokalna razina. Posao izvršne vlasti je da donaša odluke. To je temeljni posao Vlade, nekog župana, ministra ili općinskog načelnika. On mora donašati odluke, odnosno Vlada kao kolektivno tijelo mora donašati odluke. Kako će Vlada donašati odluke, po mogućnosti dobre i pozitivne, o tome se da raspravljati, što je dobro, što nekome je manje dobro ili loše. Ukoliko unutar tog tijela apsolutno nema komunikacije, nemoguća je komunikacija. Na temelju čega će Vlada komunicirati? Temeljem toga da potpredsjednik jedan sazove press konferenciju u 4, poruči drugoj dvojci koji se onda nadovezuju u 5 ili u 6 sati i tako oni komuniciraju putem medija. Pa nemoguće je tako funkcionirati. Ta Vlada naprosto ne može funkcionirati i to je bilo u startu relativno jasno. Imati političku Vladu sa tehničkim premijerom, da je možda ukupna Vlada tehnička, da je to bio neki konsenzus Sabora, možda bi to i moglo funkcionirati. Ali imati Vladu koja je sastavljena od dvije i više stranka ali dvije ključne koalicije a imati premijera koji nema političku težinu, kojeg ministri u principu ne slušaju nego slušaju svoje šefove, pa to je u startu bilo jasno da je samo pitanje dana kada to jednostavno dolazi kraju. I sada smo na kraju. Evo gospodin Orešković je sam rekao, nije moguća komunikacija. I to treba zaustaviti. Ovu agoniju treba na ovaj ili onaj način zaustaviti. Najbolji put tome je upravo glasati za opoziv predsjednika Vlade, to je kraj ove Vlade i završimo s time jer to građani od nas i očekuju. Hvala vam.
Hvala. Sljedeća rasprava je u ime Kluba HSS, HDS, uvaženi zastupnik Goran Dodig.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege. Govorimo ovdje u ime HSS-a i u ime HDS-a. Danas smo ovdje čuli puno dobrih riječi ali čuli smo i politikantskih priča pa smo čuli i to kako neki znaju što drugi misle i zbog čega nešto rade. Razlog zbog čega smo danas ovdje je prevažan i morali bi se koncentrirati upravo na taj razlog. Međutim, mi moramo poći od činjenice da je stanje u hrvatskom društvu i u Hrvatskoj državi iznimno loše. Ono je loše u političkom smislu. Ono je loše u ideološkom smislu. Ono je loše u gospodarskom smislu i da je činjenica koja se ne može zaobići da živimo u podjelama koje poprimaju dramatične dimenzije. Ja sam gospodinu Oreškoviću u dva navrata rekao da i najbolje namjere i najbolje provedene reforme neće uspjeti bez političke stabilnosti. Pokušaj da se politička stabilnost postigne isključivo vodeći računa o tehničkim rješenjima nisu dovoljna. Mi smo društvo u kojem ljudi misle na određeni način zahvaljujući psihologiji koja se stvara ne slučajno a to je psihologija ne tolerancije i agresije. I u takvim okolnostima Hrvatska živi u strahu i nemiru. Mi smo zaista u strahu i nemiru. Nama ovdje danas izgleda to ružno a zamislite kako izgleda to ružno ljudima koji krpaju kraj s krajem, koji su blokirani, koji su prezaduženi, koji ne mogu školovati vlastitu djecu i onda svaki detalj u ovom društvu poprima ogromne političke dimenzije. Naravno da se onda sva agresija kanalizira prema političarima a mi to htjeli ne htjeli mi ovdje jesmo političari. Mi htjeli ili ne htjeli najznačajnija politička institucija u ovoj državi jeste Vlada. Za takvo stanje gospodo ja ne amnestiram nikoga. Svaka naša izgovorena riječ je itekako važna kad je u pitanju stvaranja ili negativne ili pozitivne klime. Međutim, rekao sam da je Vlada tu prvorazredna politička institucija sa svojim stručnjacima ali da ako se iz Vlade generira, generiraju podjele, ako se iz Vlade generira ne tolerancija, ako se iz Vlade govori o našim ministrima i njihovim ministrima, ako se iz Vlade govori naša strana ili druga strana onda je to Vlada koja nema perspektive i ne može uspjeti. Ja ne želim ovdje nikoga kažem amnestirati od takve situacije ali definitivno Vlada je tu koja je najodgovornija. Vlada je po momo dubokom uvjerenju umjesto da se bavi ozbiljnim stvarima, iz Vlade su se generirali ne samo sukobi nego i afere. Nisam protiv toga da se otkrije bilo koja afera, bilo koja nepodopština da bilo tko bude zaštićen ali da se iz Vlade u javnosti stvara slika o jednoj apsolutno koruptivnoj državi, apsolutno koruptivnom narodu, apsolutno koruptivnoj stranci i pojedincima, to nije dobro gospodo. To se mora očekivati onda lom. I to je loše. I zato ova Vlada u cijelosti mislim da nije ispunila svoju funkciju. Je li to uvjetovano bilo nerazumijevanjem situacije ili nečim drugim, posve je sada svejedno. Druga stvar koja plaši ovaj narod jeste neimaština. Ja nisam ekonomist, međutim, kad se dogodilo da su prvi potezi bili što će se prodavati, bilo mi je jasno da ovo ne može izdržati ne samo zbog ovih afera nego zbog načina kako je to prezentirano i zbog našeg iskustva sa prodajom. Nisam ekonomist da bi o tome sudio što treba prodati ili ne ali ne transparentnost i telefonskim sjednicama to prodavati, na telefonskim sjednicama i odlučivanje što će se prodati to je nedopustivo. Ja ću vas samo, gospodine Oreškoviću možda će vam biti jasnije koliki je strah u ovom narodu kad je u pitanju rasprodaja ili prodaja, samo ću vas navesti nekoliko, jedan primjer. Neki dan se u jednim dnevnim novinama bio je jedan članak gospodina Lovrinovića di to spominje ali ja ću vam sad reći konkretne brojke. 2000. godine Splitska banka je talijanskoj grupi UNICREDIT to prodana za 48 milijuna i 100 tisuća eura. 2001. za godinu dana dobit u prvoj godini je bila 31 milijun i 400 tisuća eura u prvoj godini. Odmah 2002.godine Talijani prodaju to Njemačkoj banci HVB, mislim da se zove za 130 milijuna eura, nakon godinu dana a 2006.godine Nijemci prodaju Francuzima koji su i danas vlasnici šta mislite za koliko, za milijardu eura, za milijardu eura na jednoj banci. Pa možete li zamislit koliki je strah u nama kad to znamo i kad nam se ponovno sada javljaju gotovo stravične prikaze toga vremena kad smo to radili, kad se to događalo. I da svaka takva odluka nas dovodi u poziciju apsolutnog straha. Taj strah generira našu nesigurnost, a naša nesigurnost generira netoleranciju, a netolerancija generira agresiju. I ne vodit računa o tome, ne vodit računa da se nije govorilo o tome koliko je otvoreno radnih mjesta i što će se prodajom Končara bez obzira jel' opravdan ili ne, čemu će služit ti novci, koliko ćemo zaposlit ljudi u Slavoniji, a ne koliko ćemo prodati u Slavoniji nečega. Gospodo to je kod mene izazvalo nezadovoljstvo koje ja ne mogu prevladati na način da kažem to je bilo dobro. I ne samo nezadovoljstvo, duboko racionalno mislim da je to bilo loše. Otvaranje afera je ponavljam potrebno, ali to je drugorazredni problem s kojim se moraju bavit zaista institucije, a ne ga stavit na pladanj zbog osobnih promocija. Nije problem naći greške bilo kome i neka se nađu koji je tko počinio. Samo koristit nezadovoljstvo naroda i stvaranje atmosfere linča je samo pitanje kad će to doći do nas i kad ćemo zbog svoje procjene da je nešto politička šteta bit žrtva upravo toga. Ja ću glasat, ovaj klub će glasat za opoziv vaš. Međutim, ne bih imao ništa protiv da se iza toga bez obzira tko bio i što se događalo sjedne ponovno zajedno i da se kaže, da vidimo što možemo napravit zajedno. Ako nam je ikad bilo potrebno zajedništvo to je sada. Da, da. Smijte se, smijte se. Upravo taj smijeh i neodgovornost i postavljanja sebe u moralnu poziciju nedodirljivosti vas je doveo u situaciju da se možete smijati. Meni se sada ne smije, znate a vi se smijte tome. Uživajte u toj poziciji, samo uživajte. Uživajte, ali ne zaboravite, nemojte bit bezobrazni. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Ne možete bit bezobrazni dok govorim [[Upadica Sanader: Nemojte komunicirat. Nemojte međusobno komunicirat.]] Ali neću vam dopustiti da se tako ponašate! Ne možete se. Konačno neravnoteža koju ste tražili u samom početku u kojem imate šest ključnih ministarstava ucjenom dovelo je do toga da ljudi to ne mogu više trpiti, znate morate vodit računa da nije nitko budala u ovoj državi, nitko nije budala u ovoj državi. Dobri ekonomisti su izračunali koliko tih, od tih 6 ministarstava možete dijeliti kroz potpore i slično. Mi ćemo se baviti zdravstvom, socijalom i sličnim svi ostali. Gospodo, ja vam želim dobro i želim da razmislite o tome. Ne znači da ne možete bit zajedno u timu, konačno u timu koji može vodit ovu Vladu, novu Vladu. Ali nova Vlada mora doći. Hvala vam lijepa.
Hvala. Sljedeća rasprava je u ime kluba MOST-a, uvaženi zastupnik Miroslav Šimić.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici, prije svega poštovani gospodine predsjedniče Vlade Republike Hrvatske, poštovani gospodine Orešković. Odluka o vašoj sudbini kao predsjednika Vlade očigledno je unaprijed donesena. I danas pretpostavljam da više nema smisla razuvjeravati zastupnike koji se slijepo drže stranačke stege da drugačije glasuju. I zbog toga moje obraćanje u ime kluba bit će upućeno prije svega vama osobno. Danas su vam pojedini ljudi priredili možda jedan od težih dana u životu. Reći će svašta o vašem načinu rada, vi ćete se to ste već i pokazali kao častan čovjek braniti od svih tih podmetanja. Danas će biti svašta izgovoreno, neke stvari koje stoje, neke koje ne stoje. Ima jedna istina koju i mi ispred kluba želimo naglasiti. Istina je to da su oni koji vas sad na krajnje nekorektan način opozivaju pozvali nakon izbora na ovo mjesto samo iz jednog jedinog razloga da preko vas dođu do vlasti. Tomislav Karamarko nije bio prihvatljiv ni nama, ni javnosti za premijersko mjesto. Hrvatska demokratska zajednica kao ni druga strana nije dobila izbore. Izgubila je izbore od građana. Mi smo tražili rješenje u kojem njihova politička izgubljena pozicija neće biti nepravedno nagrađena mjestom koje na izborima nisu zaslužili mjestom premijera. I zato su doveli vas da im budete ulaznica za vlast. Smatrali su da ćete biti nesnalažljivi u njihovim političkim igricama i da će im mimo vas i MOST-a sve ipak doći u ruke. Kad se pokazalo da nije tako sad vas ruše i ruše ovu Vladu. A zašto? Odgovor je samo jedan, jer sada na neki drugi način žele ono što su od početka i htjeli golu vlast, bez kamenčića u cipeli. Opet žele vlast i samo vlast i ništa ih drugo ne zanima. Vjerujte, ništa. 12 MOST-ovih zastupnika danas će im dati upravo to, ništa. I za preslagivanje nove Vlade od nas 12 dobit će zajamčeno ništa. Vjerojatno je teško razumjeti da su se sreli s 12 ljudi koje mogu vrbovati kako god i koliko god žele, a rezultat će uvijek biti samo jedan i jedini ništa. Nismo željeli i ne želimo biti političari starih hrvatskih političkih navika. U politiku smo ušli kao ljudi i ostat ćemo ljudi. I na vas osobno gledamo kao takvog u ovom odnosu. Bilo gdje i bilo kada mi ćemo vama i vi nama vjerujemo uvijek moći pogledati u oči, a to je ono najvrijednije. U ime Kluba zastupnika, ministara i članova Nacionalnog vijeća MOST-a hvala vam na suradnji.
Hvala. Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro. Stipe Petrina. Izvolite Petrina.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Upitao bih gospodina Šimića, gospodine Šimiću fino vaše riječi danas izgledaju ovdje u saborskoj govornici kad je kraj izvjestan. No recite vi meni iz svih čvrstih 12 saborskih zastupnika MOST-a znate li vi ijedan slučaj u svijetu u povijesti da je na čelo jedne zemlje došla osoba koju dva sata, ali samo dva sata gospodine Šimiću i gospodo 12 velikih ništa niste ni znali. Vi jednostavno niste znali niti životopis tog čovjeka. Mene, gospodine Bulj vi bolujete od jedne čudne dijagnoze zato suzdržite se od komentara kad ja govorim, dakle danas branite gospodina Oreškovića. Ja osobno nisam glasao za njega, danas ću glasati za opoziv, ali licemjerno mi je da vi drugoga prozivate za vlast, pogotovo vi gospodine Šimiću koji ste bili u toj strani i gubitkom te vlasti vi ste se jednostavno pretransformirali na drugu vlast. To je jedna stvar. A druga stvar, recite mi ako se bira neki čovjek koji je najvažniji položaj u društvu za 2 sata, vjerujte ja za 2 sata ne mogu kupiti neko odijelo, kakva je to principijelnost, kakav je to moral? Inzistirali ste još na onim klauzurama na 7 ministarstava i uvijek vam je bio akcent na Ministarstvu policije, tajnim službama. Zašto? Što se čudite? Tko s vragom tikve sadi do podne, o podne mu se te tikve razbijaju o glavu. Danas ste u toj situaciji vi gospodine Šimiću. Odradimo to momački, izađimo na nove izbore pa kom obojci, kom opanci.
Kolega Petrina ja bih vas lijepo molio da u obraćanju koristimo način koji je primjeren ovom Domu. Ovaj način vaš nije primjeren ovom Domu. Sve se može reći, ali pitanje je u načinu kako se kaže. Izvolite, odgovorit će uvaženi zastupnik Miroslav Šimić.
Poštovani kolega Petrina mogu reći da mi je … [[Upadica se ne razumije.]]
Kolega Petrina nemojte to raditi što radite, ja vas opominjem. … [[Upadica se ne razumije.]] Ja vas ponovno opominjem i zabranjujem vam da govorite! Tijekom cijelog današnjeg dana imate zabranu govorenja. … [[Upadica se ne razumije.]]
Ja ću izaći ali vi mi ne možete zabraniti da se vratim. Ja ću izaći, ja ću ponovno izaći. Ali vi poslovnički nemate ovlast da mi zabranite
Ja sam vam vrlo jasno rekao.
Ja izlazim i ja se vraćam.
Izvolite kolega Šimić, oprostite na ovom neukusnom ja bih rekao dijelu ovoga zasjedanja [[Upadica: Odustao je.]] Hvala lijepo. Sljedeći će govoriti u ime kluba HDZ-a uvaženi zastupnik Domagoj Milošević.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Hrvatske vlade, uvažene kolegice i kolege, ministri proteklih smo dana bili svjedoci neviđene političke nestabilnosti u zemlji. Nestabilnosti koja je prepreka svemu što smo kao vladajuća većina i ova Vlada obećali hrvatskim građanima na početku mandata. Nestabilnosti koja nas sprječava u tome da obećanja koja smo dali ispunimo. Dame i gospodo Hrvatska više nema vremena, hrvatski građani nestabilnost ove Vlade prate sa sve manje strpljenja. Krajnji je trenutak, bez obzira kojoj stranici propadali da mi kao političari pokažemo odgovornost i složnost u namjeri da Hrvatsku povedemo putem gospodarskog rasta i napretka na svim razinama. Također vas podsjećam na to da nam počinje turistička sezona kako i na skoro procjenu hrvatskog kreditnog rejtinga. Zapitamo se svi danas u ovoj sabornici da li stvarno želimo da o Hrvatskoj pišu kao o zemlji slučaj ili o zemlji koja je nesposobna brinuti sama za sebe? Uvaženi kolege sada nam samo stabilnost može pomoći i tu ne mislim samo na ovu gospodarsku stabilnost o kojoj mnogi danas govoriše nego i ona onu političku. Jer stabilnosti jedne bez druge nema. Osobno mi je žao što trenutna kombinacija stručne i političke Vlade nije dala željene rezultate, ali moramo pogledati istinu u oči i priznati si da ovako dalje više ne ide. U ime HDZ-a ja zahvaljujem gospodinu Oreškoviću na trudu i radu u Hrvatskoj vladi u proteklom razdoblju. Ovim ga putem još jedanput pozivam na razboritost i političku odgovornost. Međutim, gospodine Oreškoviću izostala je vaša suradnja sa HDZ-om, klubom HDZ-a kao vodećom strankom u Hrvatskom saboru i Domoljubnoj koaliciji. HDZ to nije i ne može prihvatiti jer imamo po broju mandata najveću odgovornost prema hrvatskim građanima i hrvatskim biračima. Nadalje, smatramo da se premijer Orešković nije snašao kako smo očekivali te da se nije u dovoljnoj mjeri bavio vitalnim političkim pitanjima, gospodarstvo i socijalnim pitanjima, otvaranjem novih radnih mjesta, zaustavljanjem iseljavanja mladih ljudi i drugim poslovima od prioritetnog interesa za RH i sve njene građane. Predsjedniče Vlade, Hrvatska nije korporacija, dapače interesi korporacija često se ne podudaraju sa interesima države. Učestale telefonske sjednice, pa i ona o rasprodaji državne imovine na što su hrvatski građani posebno senzibilizirani, ponašanje poput otkazivanja sjednice Vlade zbog sastanka u Sigurnosno obavještajno agenciji pokazao je da ne razumijete u potpunosti naš parlamentarni politički sustav. Sve su ovo razlozi zbog kojih premijera Oreškovića držimo odgovornim i zbog kojih ga pozivamo da danas odstupi sa svoje pozicije. Gospodin Orešković nedavno je izjavio da je ovo bitka za Hrvatsku, mi se u potpunosti slažemo, ali ovako se ne bori za Hrvatsku. Te iz tog razloga tražimo da odstupite. Ovo nije bitka za pojedinačne interese od kojih će profitirati pojedinci već hrvatska država i svi njeni građani. Sa čime se slaže i predsjednica republike koja apelira da se kriza vlasti završi što je moguće prije. Sve strane su dakle složne u namjeri da ovu političku krizu okončamo što prije i upravo zato ćemo predložiti gospodina Marića za novog kandidata za mandatara Vlade Republike Hrvatske. Kao stranka u potpunosti stojimo iza gospodina Marića i njegove stručnosti. Uvjereni smo da je upravo on osoba koja bi trebala preuzeti mjesto premijera naše države kako zbog njegova razumijevanja hrvatskih političkih okolnosti, cjelokupnog političkog konteksta u RH ali i zbog njegovog iskustva u javnom i u privatnom sektoru. Uvjeren sam da u Saboru postoji većina zastupnika koji su odgovorni i spremni podržati Vladu desnog centra u cilju da našu zemlju sa začelja Europe transformiramo u stabilnu i prosperitetnu državu, državu za koju su se borili hrvatski branitelji, državu poželjnu stranim turistima, stranim ulagačima i domaćim ulagačima i ono što je najvažnije državu zadovoljnih, materijalno osiguranih i sretnih stanovnika. Ovom prilikom još jednom pozivam sve vas u ovoj sabornici demokratski izabrane zastupnike i zastupnice da postupite po svojoj savjesti, uvjeren da će vaša današnja odluka biti u najboljem interesu RH i svih naših građana. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku uvaženi zastupnik Ivan Vrdoljak. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Samo bi želio možda komentar kolegi Miloševiću. Dakle, vrlo slično smo čuli kada ste kandidirali i kolegu Oreškovića. Iskustvo poslovno, znanje, sve što treba, spremnost čuvajte i dignitet osobno čovjeka ali ono što je najzanimljivije meni pa zato želim komentar, jel se sjećate jedne zemlje u svijetu uključujući i Hrvatsku da u isto vrijeme ima svog premijera koji je tu sad pred nama, on je važeći premijer i mandatara. Pa evo ja skrećem pažnju malo da pazite u svojim procedurama pa da imenujete mandatara u trenutku kada ne budemo imali premijera. Jer je ovo malo dezavuiranje institucija, ljudi, ma kako ste se vi s njima posvađali i iz kojih razloga. I zato skrećem pažnju da mi ovdje predstavljamo ljude koji su nas ovdje postavili i izabrali i da pazimo na ono što ovdje govorimo jedni o drugima, na koji način govorimo i kako vodimo tu politiku jer nas je dovelo do toga da smo mi država u kojoj strani mediji pišu da imamo u isto vrijeme premijera i mandatara. To jednostavno nije prirodno. Pa evo želio bi vaš komentar na tu situaciju, premijer i mandatar.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Domagoj Milošević.
Uvaženi kolega Vrdoljak, ja sam rekao a mogu vam i poslati svoj govor na mail kandidata za mandatara. To je bitna razlika. Rekao sam kandidata za mandatara. Što se tiče osobnih ocjena ja se osobito izrazito trudim proteklih 5 godina u ovom Saboru, godinu dana u Hrvatskoj vladi nikad nikog osobno nisam napao. Dakle nastojim koliko je to moguće čak i u najgorim okršajima a bilo ih je u ovoj hrvatskoj sabornici pa između mene osobno i nekih kolega na ljevici, nisam nikad nikog osobno napao. Uvijek se trudim govoriti o procesima, argumentima, rezultatima ili lošim rezultatima, ono što se moglo, trebalo ili nije trebalo događati. Nadam se da evo slobodno neka se bilo tko digne i kaže da sam ga ikada osobno uvrijedio.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika HSU i Nezavisne liste Stipe Petrina riječ uzeti uvaženi zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Hvala najljepša gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, gospodine premijeru, gospodo ministri. Ja nisam osobno u ime kluba posebno i mi nismo posebno impresionirani niti zahtjevom za opoziv i argumentima koji stoje u zahtjevu niti smo posebno impresionirani obranom premijera Oreškovića. Ali ovo je slika hrvatskog apsurda da ministri koji nikako nisu znali za postojanje gospodina Oreškovića su mu ostali lojalni i na tragu Vlade, na programu Vlade a da su oni koji su ga znali i doveli okrenuli mu leđa. Nije nikakvu novinu kolega Milošević rekao onog dana kada je izabran premijer Orešković njegova bivša predsjednica Vlade je to isto rekla što je danas rekao gospodin Milošević da nije jednako voditi državu i jednu korporaciju. I to zaista je to istina samo ovdje očito sazrijeva 6 mjeseci naknadno. I budimo pošteni prema građanima Hrvatske, ovdje se igra ona igra iz Kviskoteke, izbacimo uljeza. Jel se slažete da se igra ta igra, ni jedna druga? Naravno ovdje ima ljudi koji ako bih mogao, ako bih bio u prilici bih sutra digao ruku ili bih bio suzdržan i vjerovao da mogu nešto ponuditi RH jer su osvježenja na političkoj sceni RH. Međutim oni će ovdje doživjeti istu sudbinu svog premijera. Znate velika je dilema jedne male stranke da li će biti suzdržana ili će glasati za opoziv premijera. Mi nismo glasali za premijera, nismo ni glasali za ovu Vladu, to nije naša Vlada. Bili smo u pregovorima sa MOST-om. I ako je kakva takva dilema postojala ona je jutros, jutros i kod mene i kod nas u klubu u potpunosti nestala. Jutros za vrijeme rasprave o zdravstvenim zakonima. Uvaženi kolegice i kolege iz MOST-a, ne možete podržavati prijedlog Vlade ni ministra koji je protivan interesima građane Hrvatske koji im uzima 400 milijuna kuna dodatno za dopunsko zdravstveno osiguranje iz džepova. Ne možete ne vidjeti proces koji vam se pred očima događa da iz ovoga … ... [[Upadica se ne čuje.]] Gospodine predsjedniče [[Upadica PREDSJEDNIK: Samo nastavite a ja molim tišinu u dvorani.]] Ne možete ne vidjeti proces koji se događa da se rastače javni osiguravatelj i da sve mjere koje se predlažu idu u korist privatnih osiguravatelja. Samo javni osiguravatelj vam je jamčio da sve siromašne kategorije, da svi stari i nemoćni i bolesni imaju pravo na dostupnost zdravstvene zaštite. Ne možete to ne prepoznati. Prema tome danas je definitivno Hrvatske stranke umirovljenika i Nezavisne liste Stipe Petrina donio konačnu odluku, ova avantura, ovaj eksperiment mora prestati i mi ćemo glasati za opoziv premijera što znači za opoziv za pad cijele Vlade. Nikako ne bih želio izgubiti kontakt sa nekim časnim ljudima s kojima smo se razumjeli i radili i mislim da ću nositi dobre uspomene. To šta su prvi put došli u politiku, što se možda nisu snašli, što ne znaju koje se igre ovdje igraju ne amnestira ih za greške koje čine. Prema tome, dragi moji neka ovo čim prije završi. I molim vas, molim vas drage kolegice i kolege, jedan termin koji je pustio u opticaj gospodin Bandić, prestanimo ga koristiti, preslaguju se drva, cigle, bloketi, mi kao parlamentarni zastupnici koji svako od nas je institucija izabrana od građana RH imamo pravo razgovarati i dogovarati se o većini, manjini, o koalicijama i o svemu ostalome. Nemojmo koristiti tako grube riječi, grube riječi poput preslagivanja za međuljudske odnose. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvažene zastupnice Ines Strenja-Linić. Izvolite.
Poštovani gospodine Hrelja. Vi samo sada ovom svojom raspravom pozivajući se da ste jutros donijeli odluku pokušavate pripremati se za sljedeće prijevremene izbore. To šte ste rekli, to nije istina. Vi ste inače, bez obzira na to što sada progovarate da smo mi neiskusni, nismo neiskusni nego smo nešto novo što se pojavilo na političkoj sceni hrvatske na što mnogi nisu bili pripremljeni. Na način na koji smo mi dosljedni, ušli u ovo sve i ostali dosljedni do kraja kao i danas nas 12 koji dajemo podršku našem premijeru. Gospodine Hrelja građane dovodite u zabludu, ono o čemu je danas bila priča o zakonima o kojima smo govorili priča je da reforma hitne ide kako svaki pacijent koji je hitan mogao pravodobno dobiti hitnu pomoć a oni koji nisu hitni će samo biti odrađeni u van bolničkoj hitnoj. Podizanje sa dvije na tri tisuće participacije ide na uštrb osiguravatelja zato što će toliko više morati platiti oni i participirat za pacijente koji nemaju dopunsko zdravstveno osiguranje u cjelokupnom računu. Ovo je vaša priprema za prijevremene izbore. Vi se već sada svrstavate i na ovaj način govoreći da ste jutros donijeli odluku, samo govorite svojim građanima. Ali vi ste bili već u svim kombinacijama i sa HDZ-om i sa SDP-om. Očito sad na neki način ovime radite neku uvertiru i ne morate zbog toga se vraćati na ove zakone da ste jutros donijeli odluku, odluku ste donijeli već davno.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Da, imate pravo. Imamo puno iskustva u politici i parlamentarnom radu zato smo i pozvani procijeniti određene situacije i određene odnose ali možete vi ovo tumačiti kako god želite gospođo Strenja-Linić ali jedno je interesantno. Da vi branite ministra i zakon odnosno ministra koji stoji iza tog zakona koji je najavio kršenje zakona, da će on natjerati privatne osiguravatelje da moraju osigurati po istoj cijeni i stare i bolesne. On to ne može ljudi, pa dajte budimo pametni. Toliko valjda o poštivanju zakona moramo znati. I zato, danas je bilo u raspravi jedna čudna priča. Gospodin Milinović je zaboravio reći da je on uvažio u javnoj raspravi određen broj zahtjeva, protuprijedloga itd., itd. i zato služi javna rasprava i ne mogu se ovakve stvari koje su u protivne javnom interesu donositi po hitnom postupku gospođo Strenja-Linić a vi možete biti osvježenje ove političke scene, vi to možete misliti ali vi to niste. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj Bandić Milan 365, Stranke rada i solidarnosti, Blok umirovljenici zajedno i nezavisnih zastupnika Ermine Lekaj Prljaske, Vladimira Bileka i Mirka Raškovića u čije ime će govoriti uvaženi zastupnik Milivoj Špika. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade. Odmah na početku treba reći da će naš klub glasati za opoziv premijera i dat ću jedno malo kratko obrazloženje zbog čega je to tako. Naime, nije ovdje tajna da sam ja bio jedan od onih koji je sumnjao u uspjeh i efikasnost ove Vlade. Nažalost dogodilo se da sam bio u pravu mada bi mi bilo puno draže da nije ali evo imamo to što imamo. U 26. godina Hrvatske demokracije ovo je prvi puta da se traži opoziv predsjednika Vlade. Neki će to promatrati u negativnom kontekstu a ja to gledam u jednom sasvim pozitivnom kontekstu. Ovo je prvi puta da jedna vladajuća većina nakon 6 mjeseci javno i glasno i jasno kaže ne, ovo što radimo nije dobro idemo pokušati to napraviti na jedan bolji i na jedan kvalitetniji način, ne radi toga da bi se netko domogao vlasti samo radi vlasti nego radi toga da li vidimo da li u kontekstu 151 izabranog saborskog zastupnika od naših građana i prije 6 mjeseci možemo naći konfiguraciju koja će iznjedriti novu Vladu koja će raditi u interesu svih građana, ne HDZ-a, ne SDP-a, ne HNS-a, ne BUZ-a ili bilo koje druge političke opcije već isključivo u interesu građana. Ukoliko se to nakon ovog opoziva ne bi moglo napraviti pa čak i ukoliko naš klub ne bude vjerovao da ta nova Vlada o kojoj ćemo moći pričati nakon izglasavanja opoziva neće biti na razini toga zadatka ili procijenimo da neće biti onda budite sigurni da će i dobar dio s moje desne strane biti za to da onda parlamentarni izbori prijevremeni idu čim je moguće prije. I ništa čudno. Ovo što se kod nas događa nije u svijetu. Imamo naše susjede Talijane koji Vladu svoju mijenjaju u prosjeku svakih godinu i pol. Šta se to dramatično događalo? Što bismo sve dali da smo na razini njihove ekonomije? Ali što se kod nas događa? Ja ne mogu ovoga trenutka osobno ni protiv jedne jedine osobe reći ili za jednu jedinu osobu iz MOST-a ili od naše Vlade reći nešto loše. Mi se osobno gotovo i ne poznamo. U političkom smislu ne možemo a ne primijetiti da imamo predsjednika Vlade koji je došao kako je došao, dakle nemam potrebe da sad ponavljam kolege ali je očito da je nedostajala ta kompatibilnost sa njegovim predlagačem pa i u funkcioniranju same Vlade što je dovelo do toga da naš predsjednik Vlade kažem prvi puta od samostalne države Hrvatske izgubi povjerenje onog koji je predložio ovdje pred Saborom i pred većinom koja ga je izabrala. Moram priznati da reakcija kolege Oreškovića za mene jest iznenađenje. Meni je nekako logično bilo da obzirom da se radi o osobi koja u ovim trenucima čija je prednost što nije Hrvatska jer se ponaša po nekim drugim standardima. Međutim, i kolega Orešković je u ovom smislu vrlo brzo preuzeo neke načina razmišljanja i ponašanja baš ovdje kao što jest u Hrvatskoj a čega bismo se mi željeli riješiti. Dakle, meni je najlogičnija stvar da ukoliko izgubiš povjerenje onog tko te je predložio, dakle o čijim rukama ovisiš, o oporbi nikad nije ni bio alternativa, naprosto časno sa ponosom dođeš ispred tih ljudi i kažeš ja podnosim ostavku. Nema potrebe za maltretiranjem i isto tako čudi me što je kolega Orešković tražio danas doći ispred nas saborskih zastupnika da bi iznio svoju obranu. U principu nismo čuli ništa što bi bilo nešto novo i ništa što je danas ovdje izgovoreno nije bilo ili nije sadržajnog značenja a da se to nije moglo reći na tiskovnoj konferenciji ili bilo gdje. Mislim čak da u RH puno više ljudi prati kad netko sazove tiskovnu konferenciju od čelnih osoba parlamentarnih opcija no rad ovog Sabora. Ali evo predsjednik Vlade je izabrao da danas kaže ovdje i ja vjerujem da će u jednom trenutku, jer ovo već polako ponavljanje i to prelazi, zavisi kako ćemo gledati u mazohizam ili sadizam jer evidentno je, evidentno je da u ovom Parlamentu predsjednik Vlade nema potporu i da je neće imati. I ja još uvijek dal' naivno ili ne što ne vidim očekujem da si predsjednik Vlade neće dopustiti da dođe do glasovanja, jasno je kakav će ishod biti već da će časno ovdje istupiti i reći kako podnosi ostavku. Naravno da bi u ovih šest mjeseci meni bilo puno draže da su se neke stvari dogodile, međutim nisu se dogodile. Pa tako imamo informaciju znamo pa i sami smo u tome sudjelovali što opet ne mora biti krimen premijera jer i on ima određene osobe koje rade u njegovom uredu, ima svoje asistente. Ali je neobično i nelogično da recimo blokiranih kojih je 340 tisuća sa svojim predsjednicima nisu uspjeli doći do predsjednika Vlade, nisu uspjeli naći zajednički jezik kako da se riješe problemi. A sjećate se svi ovdje smo u predizbornoj kampanji itekako spominjali te ljude i potrebu da se nešto za njih napravi. Što je Vlada napravila u šest mjeseci i što je premijer napravio u šest mjeseci? Ništa. Neki ovdje kažu da uopće nema nikakove dileme zašto bi trebalo nakon opoziva pokušati sastaviti novu Vladu, jer eto kao 70% naših građana hoće izbore. Da, ali treba ovdje jasno i otvoreno reći, a ja ću sad reći prvi puta imamo u Hrvatskoj tvrtke, agencije, kako god hoćete koje rade istraživanje javnog mnijenja i rade ih. A ima i onih kod kojih ovisno o tome što želite možete kupit anketu. I nama je nuđena. Pa onda možete dobiti rezultate tih anketa čak moguće u jednom trenutku da i 120% građana Republike Hrvatske želi nove izbore. A šta naši građani u stvari uopće žele? Pa njih uopće nije briga tko u ovoj sabornici jeste od 151 osobe pa čak hipotetski ni tko je predsjednik Vlade ili tko su ministri. Šta naši ljudi hoće? Ono što sam ovdje već rekao ne znam koliko puta. Onih 320 tisuća blokiranih žele da im se stvori zakonski okviri da mogu izaći iz te blokade. Nitko iz hira nije došao u tu poziciju već najčešće da je jedan član obitelji izgubio posao i ljudi su unesrećeni ne svojom krivnjom. Jesmo li im pomogli tim ljudima, rekli smo. Nismo pomogli. Onih milijun i 400 tisuća osiguranika ili kako ih volimo popularno zvati radnika šta oni žele? Samo jednu stvar. Pristojnu plaću da mogu prehraniti svoju obitelj i da mogu imati jedan normalan život. Šta umirovljenici žele? Opet jedna rečenica. Mirovinu dostatnu za život čovjeka i ništa ih drugo nije briga. I to je naš posao i to je posao Vlade. Jesmo li se ovim poslovima bavili u prethodnih šest mjeseci? Nismo. Čime smo se bavili? Prvo na kojem je meni osobno bilo apsolutno jasno da ovo neće igrati. Iskazivanje nepovjerenja šefu SOA-e. Vjerujte mi ja sam doista iskreno naivno vjerovao da će ako ne isti dan, a ono sutradan nakon što je predsjednica iskazala nepovjerenje šefu SOA-e to isto učinit predsjednik Vlade. To mi je apsolutno logično, jer ta osoba uživa da bi funkcionirala mora uživati povjerenje obje osobe. Ako ju je izgubio od jedne, a relacija predsjednika Vlade i predsjednice treba biti dobra isti sekunda je to trebalo biti riješeno na jedino logičan način, a nije. Zašto nije? Vidjeli smo na koncu nakon nekoliko mjeseci i to je stvar koja je definitivno na onom raskršću političkih puteva dovela do razdvajanja vjerujem i vladajuće opcije jer se pojavila sumnja u to što su to čije namjere. Jer naravno želim vjerovati i još uvijek vjerujem i vjerovati ću u to što god da se dogodi, da svih 151 ovdje zastupnik, pa čak i svi članovi Vlade žele isključivo najbolje za svoje građane. Ali svi smo svjedoci da ovdje ni u jednom trenutku ne provodimo neke svoje osobne politike, već provodimo politiku onih koji su nas ovdje izabrali radi kojih ovdje jesmo i u ime čije ovdje neke stvari radimo. I u toj nazovimo tako igri dogodilo se niz nelogičnih stvari, a to je da politička opcija MOST za koju moramo ovdje biti svjesni bez obzira kako o tome razmišljali jest produkt ili rezultat ili kako god hoćete ili posljedica loših politika budimo otvoreni i SDP-a i HDZ-a. Znači, građani nisu bili zadovoljni sa nekim stvarima bez obzira o kome je riječ. I rekli su idemo nešto novo. Pojavio se MOST, pojavio se Živi zid, možda sutra netko treći, a s obzirom na ova iskustva u prethodnih šest mjeseci možda više nitko i nikada. I što sad napravit u ovom trenutku? Jasno je, jasno je i ako ćemo realno, racionalno razmišljati da od izbora ne treba bježati nitko. Ali izbori nisu prva opcija jer izbori ako ćemo opet vjerovati anketama, ali ima i onih anketa koje to vrlo dobro rade profesionalno u zadnjih desetljeće ili dva iz kojih možemo vidjeti da bi se možda mijenjao broj zastupnika u pojedinim opcijama, ali da bi odnosi opet bili isti. E sad treba li nam to? Ja mislim da ne treba, ali kažem opet ne treba bježati. A ono što je neophodno potrebno u ovom trenutku to je okupiti sve one ljude koji su spremni sutra nakon današnjeg dana podržati osobu koju će predložiti relativni izborni pobjednik u pokušaju sastavljanja nove Vlade, a onda potencijalno i nove parlamentarne većine i da pokušamo napraviti ono radi čega ovdje jesmo, a ne da bismo bili lijepi, pametni već da bismo napravili nešto za one koji su nam poklonili svoje povjerenje. A oni nam nisu poklonili svoje povjerenje da bismo mi ovdje mislili o osobnim interesima, osobnoj koristi, osobnim sinekurama već da bi napravili nešto u ime njih. Dakle, ja u ovom trenutku ne mogu ništa drugo doli završiti sa jednim veoma jednostavnim pozivom poštovani i uvaženi predsjedniče Vlade do isteka ove rasprave svakako u bilo kojem trenutku možete doći ovdje, napraviti ono što hrvatska javnost od vas očekuje, a i što politički akteri u ovom trenutku očekuju zahvaliti se na povjerenju. Ja vjerujem da ste željeli napraviti sve najbolje, ali eto dogodilo se da naprosto u ovakvoj konfiguraciji to nismo uspjeli. Svima, kako god se završilo želim naravno svako dobro u njihovim daljnjim aktivnostima. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, uvaženog zastupnika Maria Klobučića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pozdravljam predsjednika Vlade i prisutne ministre, kolegice zastupnice i zastupnike. Nakon ovakvog govora kolege Špike prvenstveno mislim da se trebamo svi podsjetiti na koji način ste vi ušli u ovaj časni Dom. Dakle, siguran sam da je vaš veliki broj birača dao vama glas baš zbog liste na kojoj ste bili. U međuvremenu je čast poprimila neku novu dimenziju pa ste se vi prestrojili u jedan drugi klub. Sumnjam da bi vaši birači odnosno veliki broj vaših birača vama dao povjerenje na toj istoj listi. Ovim govorom u prethodnih 15 minuta mogli smo vidjeti da je jedini razlog zašto ste za opoziv predsjednika Vlade SOA. Drago mi je da ste to istaknuli kao jedini razlog, nadam se da ostale … [[Ne razumije se.]] nemaju taj isti stav. Dakle, bilo bi jako tužno da je to jedini razlog. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Milivoj Špika, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa vi ste kolega upravo dali odgovor na moje pitanje, a ono je jednostavno pa ću ga samo ponoviti. Vi ste očito ušli u jednu utakmicu, u jednu igru u kojoj baš dobro i ne poznajete pravila i postavljate si neka pitanja koja praktično i nemaju neku logičnu posljedicu. Vi očito ne razumijete da predizborna koalicija sa formiranjem klubova zastupnika baš i nema neke velike veze jer to što će netko biti u klubu zastupnika a ili u klubu zastupnika b jest samo tehnikalija radi koje se mogu koristiti neke prednosti. Ne na ničiju štetu već naprosto da bi se moglo pa i sada izaći u ime kluba zastupnika i kazati ovo što sam kazao. o ni u jednom trenutku ne znači da je pojedinac mijenjao kako netko voli reći dres ili nešto slično, to doduše mojim kolegama u Domoljubnoj koaliciji ne moram pričati a klub u kojem jesam sasvim dobro zna tko sam i što sam i kako i na koji način sam ušao u Hrvatski sabor. Na koncu konca kao i svih nas 151 zastupnik koji je na potpuno isti način. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika HRID-i i nezavisnog zastupnika Šandora Juhasa riječ uzeti uvaženi zastupnik Drago Prgomet, izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče Hrvatske vlade ja ću govoriti u ime stranke Hrvatske inicijative za dijalog obzirom da je gospodin Juhas govorio u ime nacionalnih manjina i vjerujem da ću u nastavku iznijeti stavove pripadnika nacionalnih manjina vezano uz ovu situaciju. Ali ono što mogu reći, a vjerujem da će se većina složiti sa mnom, danas je ovo tužan dan za Hrvatsku. Tužan dan govoriti ne o opozivu premijera nego o opozivu jedne neuspješne Vlade a da te iste pola Vlade nije u Hrvatskom saboru. Gotovo je sve rečeno u ovih nekoliko sati. Doista bih mogao govoriti o onome što sam govorio godinama jednoj političkoj opciji što će se dogoditi. Mogao bih govoriti ono što sam govorio o premijeru na dan kada je prihvatio dužnost premijera što će se dogoditi. Nažalost, tome danas svjedočimo. I kako netko reče prije mene nisam sretan niti bilo tko u Hrvatskoj državi može biti sretan s ovim što se događa. Ponavljam, ovo je razgovor o opozivu Vlade a ne opozivu gospodina Oreškovića. Ovdje se gospodin Orešković htio, s potpunim pravom, braniti kao žrtva. Žrtva su građani Republike Hrvatske, žrtva je ovo društvo sa ovakvim načinom na koji je složena ova Vlada, s ovakvim načinom na koji je ova Vlada vodila Hrvatsku državu zadnjih nekoliko mjeseci. Kao liječnik mogao bih to usporediti da smo u jednoj situaciji političkog zapetljaja crijeva za kojeg postoji samo jedna operacija, izbori. Vjerujući da će operacijski timovi dobro paziti koji će kirurzi to raditi u budućnosti. I ovu situaciju bojim se neće popraviti nikakvo tzv. preslagivanje jer svesti hrvatsku politiku, vođenje Hrvatske države na to tko ima 76 ruku a ne govoriti o politici, ne govoriti o kadrovima, ne govoriti o programima potpuno je pogrešno i štetno za ovu državu. Zato naša stranka će glasati za opoziv ponavljam ne gospodina Oreškovića nego za opoziv Hrvatske vlade i pozivam predsjednika Hrvatskog sabora da sazove sjednicu Hrvatskog sabora na kojoj će se raspravljati o samoraspuštanju. I vjerujem da će i predsjednica Republike prepoznati ovu situaciju i učiniti ono što je u ovom trenutku jedino po nama realno i pošteno sazvati nove izbore. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Ivica Mišić. Izvolite.
Poštovani kolega Prgomet maloprije ste rekli da je netko ovdje bio žrtva, naš premijer. Ja vam sad postavljam pitanje da li ste i vi bili žrtva kada smo osvojili 19 mandata u MOST-u i kada ste bili potjerani iz MOST-a? Ja tada nisam bio zadovoljan i vidio sam i tada da ovo sve ide u jedan krivi smjer jel svi obrazovani ljudi bili su malo višak. Tako sam i vama gospodine premijere dao podršku, međutim vaša nedosljednost, pretrčavanje malo Karamarko malo Boži sam vidio da ta Vlada stvarno ne funkcionira. I smatram stvarno istinito da to ne može dalje ići. A i vi ste isto tako bili žrtva nečega. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Drago Prgomet.
Hvala lijepo. Kolega Mišiću, bojim se da me niste razumjeli. Pravo je svakoga pa i premijera braniti se da je žrtva. To vam je vrlo popularno u hrvatskoj politici. Najlakše je biti žrtva nekoga ili nečega i na tome graditi vlastitu političku karijeru. Gospodin predsjednik Hrvatske Vlade ima pravo na to, ponavljam žrtva rada ove Vlade su prije svega hrvatski građani. O tome smo danas čuli što su rezultati ove Vlade. Ja i dalje stojim iza toga da smo za opoziv Vlade jer smatram da ova Vlada nije dobro radila. Zašto sam bio protiv imenovanja ove Vlade rekao sam na dan kada je Vlada imenovana i ništa se nije promijenilo u tih 6 mjeseci. I nemam niti jedan razlog niti potrebu glorificirati ili likovati nad onim što sam ja ili mnogi drugi trezveno, racionalno, dobronamjerno s pozicije oporbe govorili. I građani su nas izabrali da brinemo o ovoj državi, građani su nam dali pravo da izaberemo Vladu i da toj Vladi se zahvalimo. To smo iskoristili prije 6 mjeseci iskoristit ćemo to i danas. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sada prelazimo na pojedinačne rasprave. I prvi će pojedinačno raspravljati uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pred nama je odluka kakvu Hrvatski sabor nije imao prilike donijeti u 26 godina novije hrvatske povijesti i to je tek jedan od presedana i jedan od elemenata s kojima se susrećemo u posljednjih 6 ili 7 mjeseci s kojima se nitko od naših kolega u prijašnjim sazivima nije sretao. Dozvolite da se najprije obratim predlagateljima koji su predložili da se iskaže nepovjerenje predsjedniku Vlade gospodinu Oreškoviću. Iz onoga kako ste predstavljali gospodina Oreškovića kao mandatara i kandidata za premijera, kandidate za ministre, kako ste govorili o programu Vlade, o tome što će i kako Vlada u vrlo kratko vrijeme napraviti. Iz onoga pak što ste napisali u obrazloženju ovoga zahtjeva, iz onoga što ste danas govorili mimo tog obrazloženja ali i iz svega onoga što ste govorili zadnjih mjesec dana o svojoj vlastitoj Vladi koju ste ovdje doveli možemo zaključiti samo jednu jedinu stvar prevarili ste nas. Jedno ste govorili, drugo ste mislili, treće je na kraju ispalo. Podmetnuli ste rješenje na način da ste nas izvrgnuli riziku eksperimenta. Sve nas ovdje i čitavu hrvatsku javnost tretirali ste kao pokusne kuniće. Sada je jasno i vama a nama je bilo od početka jasno da taj eksperiment nema nikakvu budućnost. Nažalost pokazalo se i vama da eksperiment nema budućnosti tek kad se otvorila priča o tome kako ko štiti nacionalne interese i kad su privatni interesi došli u sukob s javnim. Poštovani predlagatelji, kolegice i kolege iz HDZ-a i Domoljubne koalicije ne mrcvarite više hrvatsku javnost, ne izlažite je više nikakvim eksperimentima, imajte snage i čestitosti priznati da ste nas odveli na stranputicu, da odustajete, da vraćate mandat narodu i dajete mu povjerenje da on odluči hoće li i dalje podržavati ono što vi zahtijevate, što vi predlažete ili će se odlučiti drugačije? Jer nemate pravo nas izlagati novom eksperimentu. Premijer je napustio sabornicu, dočekao sam ga bio 21. siječnja govorom pa ću ga i ispratiti. Danas čujemo iz njegova izlaganja koje je prije svega predizborni govor, želim mu puno sreće na izborima, očito je da će biti kandidat još ne znamo čiji. Vidimo da se pokušava prikazati žrtvom, to je jako kurentna roba kad idete na političku tržnicu. Građani su emotivni, vole one koji su žrtve, nastojat će im to honorirati. Međutim, ovdje je pravo pitanje da li je premijer Orešković žrtva ili je suučesnik? Jesam li ja možda predlagao članove Vlade ovdje pred ovim visokim domom ili on? Jesam li ja govorio da sam ih birao ili on? Jesam li ja potpisivao program rada ove Vlade, vodio sjednice, vodio tu i koordinirao tu Vladu ili premijer Orešković? Zna se tko odgovara za rad Vlade, ne samo vladajuća koalicija koja je podržava u Parlamentu nego i predsjednik Vlade. Kad je dolazio rekao sam mu posve dobronamjerno da se od njega očekuje da bude državnik i da se tako ponaša, da se od njega očekuje također da pokaže tko je šef u tom timu, da ne šefuju ministri njemu nego on njima jer on odgovara za njihov rad, jednako tako da spriječi ministre da vode svoje privatne i pojedinačne politike, da dijele ljude i da produbljavaju podjele koje su već nastale u hrvatskome društvu, da pokuša premostiti ideološke razlike i da bude faktor kohezije, faktor suradnje. I da nama i svim građanima svojim porukama ulije nadu i dade zapravo povoda vjerovati da ono što rade za dobro svih nas. I da će to ići nama u korist. Nama svima kao građanima. Jednako tako predložio sam u da silnim onim reformama koje su u natuknicama bile navedene u programu Vlade dade konkretan sadržaj. Što se zapravo dogodilo? Nije problem ove Vlade jedan čovjek. On je najvidljiviji i njegov slučaj je došao do njenoga pucanja, njen problem je strukturne naravi od prvoga dana. Recite mi Vladu na ovome svijetu koja je onoga dana kada je zasjela na prvu svoju sjednicu jednome od svojih ministara rekla da sjedi na hodniku a ne u dvorani za sastanke. To je bio ministar Crnoja. Tko počinje tako svoj rad? Onaj tko ne vjeruje u vlastite ministre. Nizali su se slučajevi jedan za drugim. Hrvatska javnost i mi ovdje očekivali smo brze i efikasne odgovore. Ja znam da koalicija ili kooperacija nije jednostavan organizam ni mehanizam i da se nije lako brzo dogovarati ali što je problem teži to iziskuje odgovorniji pristup, jednostavniju odluku. Jedna od mantra premijera Oreškovića bila je, taj ćemo problem iskomunicirati sljedeći tjedan. I tako iz tjedna u tjedan. Ministri su radili što ih je volja a on se o tome uopće nije nikada očitovao. Hoćete li primjerima? Ministar Nakić. Ministar Nakić je danas ovdje u ovom Visokom domu rekao da se Vlada očitovala o amandmanima na Zakon o zdravstvenoj zaštiti i Zakon o zdravstvenom osiguranju. Pitam premijera kada je to Vlada zasjedala, kada je razgovarala o tim amandmanima? Znači nama se ovdje smišljeno laže? Nije Vlada zasjedala i nije zauzela stav o tim amandmanima i neće ni zasjedati niti zauzeti stav jer će danas pasti. I mi sutra nećemo moći glasovati o tome zakonu jer se Vlada o njemu nije očitovala. Tko god napravi drugačije silovati će proceduru, kršiti će hrvatske zakone. I tako se ne smije raditi. Ministar Nakić prvo što je napravio da je smijenio uspješne ravnatelje i sanacijske ravnatelje bolnica, drugo što je napravio zaustavio je vrlo važne projekte rekonstrukcije bolnica. Da li smo ikada čuli od premijera da se o tome očitovao? Što je napravio ministar Šustar? Tri, evo tri stvari navedimo. Zbog jedne je, nekoliko desetina tisuća građana izašlo na ulice Hrvatske. To se ni jednoj do sada Vladi nije dogodilo da na ciljano na neku njenu politiku izađu desetci tisuća ljudi na cestu i traže ostavku ministra. Drugo, što se dogodilo sa Nagradom Luka Ritz, je simbolička stvar ali pokazuje kako nekima u toj Vladi nije stalo do elementarnih stvari. Zaustavljanje kulikularne reforme. Tko god ne razumije da je to majka svih reformi taj čini štetu vlastitoj zemlji. Jesmo li čuli išta od premijera osim da se kurikularna reforma nastavlja? Ni tko, ni kada, ni na koji način i s kojim novcima, u kojim rokovima. Da li znate da su danas istekli mandati svima članovima radnih skupina, njih 400 više ne rade na tom projektu a mi ne znamo tko će drugi raditi i hoće li i kada će raditi. Jesmo li čuli premijera da je lupio šakom o stol i riješio taj problem? Treće, izvrgnuti smo međunarodnome ruglu. Nama se događa da nam nobelovci potpisuju peticije za smjene naših ministara. Nama se događa da se digne nekoliko tisuća ljudi u hrvatskoj kulturi, od filma, kazališta, svih segmenata, izdavaštva, književnosti. Možete li ostati ministar čista obraza ako vam peticiju potpiše Jack Lang koji je sa Melinom Mercouri bio rodonačelnik nove kulturne paradigme cijel Europe? Imate li srama nakon toga biti jednu minutu ministar kulture u ijednoj zemlji u Europi? Što smo čuli od premijera u tom slučaju? Ama baš ništa. Mjeseci su prošli kako čekaju prijem kod njega, neće ga dočekati. Dakle premijer je pokrivao takve ministre, izbjegavao je odgovoriti što misli o relevantnim društvenim pitanjima. I kada je rasla netolerancija i kada su nas svi upozoravali da razina netolerancije, netrpeljivosti, govora mržnje ide preko svih granica, ništa nije napravio. Zato vi koji govorite da su izbori skupi, nepotrebni i da neće promijeniti stanje, ja vam kažem, samo neuspješno tražite alibije za to da kažete javnosti da ste nezamjenjivi. Nitko nije nezamjenjiv. Groblja su puno nezmjenjivih kao i zatvori poštenih i nevinih. Mi nismo nezamjenjivi i sutra će netko drugi ovdje sjediti jer narod ima pravo taj mandat uzeti u ruke i vratiti ga ili dati onome za kojega misli da će ovu Hrvatsku voditi bolje. Zato izbori odmah.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvaženo zastupnika Ivana Šukera.
Kolega Beus, repliciram na onaj dio gdje ste govorili o amandmanu. Mislim da nije dobro da mi ovdje u Visokom domu ako već govorimo o nečemu moramo onda znati akte o kojima se to radi. Tako u članku 51. Poslovnika o radu hrvatske Vlade izričito govori da niti jedan predstavnik Vlade ne može prihvatiti amandman, prihvatiti amandman bez suglasnosti Vlade. Znači ako ne prihvaća amandman on ga može odbiti jer s time se ne mijenja izvorni tekst zakona što je… … [[Upadica se ne čuje.]] Gledajte ovako, gospođo Pusić, ispričavam se, vi reagirate ali ovako stoji, u raspravi u Hrvatskom saboru i njegovim radnim tijelima predstavnik Vlade može prihvatiti amandman, … [[Govornik se ne razumije.]] predlagatelja podnesen je na konačni prijedlog zakona koji je predlagatelj Vlada samo uz prethodnu suglasnost Vlade. Dakle Poslovnik govori o prihvaćanju a ne o odbijanju. …/Upadica se ne čuje. Pa ali kolega zapravo ministar Nakić nije prihvatio niti jedan amandman. On je odbio sve amandmane i to po Poslovniku može. On ne može amandmane bez suglasnosti Vlade ali to je Poslovnik koji ste bar trebali za 4 godine, ali ja sam vama replicirao kolega Beus pa prema tome.
Hvala lijepo. Ja bih kao prvo zamolio dame da ne dobacuju ovako. Dati ćemo ipak riječ uvaženom zastupniku Goranu Beusu Richemberghu da on odgovori.
Kolega Šuker, ako ste u ičemu majstor, to je da ste majstor u tome da računate na nečiji zaborav. Kad vi za govornicom pozovete na to što se događalo prošlih godina svi stanu jer nisu sigurni ali znate ja sam vam crna kutija. U prošlome mandatu ste toliko puta inzistirali da vam se na ovoj govornici kada je Vlada odlučivala o pojedinim amandmanima. Sjećate se ministra recimo Linića. Kad god je odbijen amandman ili usvojen svejedno, inzistirali ste da vam se kaže kad je to Vlada o tome raspravljala. E pa zašto bi bilo drugačije? Dakle, usvajanje ili odbijanje ista je stvar jer se radi o vrijednosno drugačijim rješenjima u zakonu. Poštovani gospodine Šuker, danas je ministar Nakić ovdje rekao da je Vlada odbacila amandmane a to je, neka izvoli govoriti u svoje ime. Neka se potpisuje imenom i prezimenom a ne sakriva iza premijera koji će od danas biti tehnički odnosno morat će po sili Ustava od danas biti Vlada u ostavci jer kad donesemo odluku o izglasavanju nepovjerenja premijer je dužan u ime Vlade podnijeti ostavku i bit će tehnička Vlada u ostavci do izbora novog premijera, koja ne smije odlučivati ni o amandmanima. … [[Upadica Šuker, ne čuje se.]]
Hvala vam lijepa. Sad ćemo krenuti na sljedeću pojedinačnu raspravu, a to je ona uvaženog zastupnika Veljka Kajtazija.
Hvala. Evo na samom početku, meni je jako žao što premijer mora otići ali ja ću svoju raspravu voditi kao da je on tu. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege. Poštovani gospodine Oreškoviću. Zbog situacije u nekoliko zadnjih tjedana ali i sveukupne situacije u posljednjih 6 mjeseci, nakon dugog procesa konstatacije sa kolegama i mojim biračkim tijelom odlučio sam podržati prijedlog za vašu smjenu. Moram istaknuti da to nije bila laka odluka ali imajući u vidu opću situaciju u društvu i odnos Vlade prema nacionalnim manjinama i zastupnicima manjina nije bilo povoda da vam dam punu podršku. To nije moja osobna odluka već sam je kao i svaki put do sada donio i u konstatacijama sa predstavnicima nacionalnih manjina čiji sam predstavnik u Saboru. Naime, na našem posljednjem sastanku koji smo održali ovaj utorak okupili su se moji suradnici i predstavnici osam od 12 nacionalnih manjina koje ja predstavljam. 4 manjine koje nisu bile prisutni, nemaju aktivne predstavnike ili aktivne udruge tako da oni nisu bili prisutni. Moram vam reći da nitko od prisutnih predstavnika austrijske, njemačke, poljske, romske, ruske, rusinske, ukrajinske i židovske nacionalne manjine nije izrazio potporu vašoj Vladi. Naprotiv, svi su iznijeli stav da žele prijevremene izbore. To je glavni razlog zbog kojeg ću podržati prijedlog koji su u proceduru uputili i mojih 42 kolega. Ja nisam bio među njima jer sam do zadnjeg trenutka čekao da vidim hoće li se nešto promijeniti. Nije bilo lako donijeti ovu odluku ali sudeći po svemu, ona je ispravna. Otkad je vaša Vlada došla na vlast svim manjinama su smanjena primanja posredstvom vladinih ureda, savjeta za nacionalne manjine i ureda za ljudska prava i prava nacionalnih manjina ali i kroz državni proračun. Ona sredstva koja smo i dobili nisu iskorištena. Konkretno, za Romsku nacionalnu manjinu nije učinilo ništa na tragu nacionalne strategije za uključivanje Roma, ni na području obrazovanja, stanovanja, zdravlja ili zapošljavanja. O tome svjedoči činjenica da nije čak ni formirano Povjerenstvo za praćenje, provedbe strategije niti je aktiviran novi akcijski plan odnosno da Vladin ured za ljudska prava i prava nacionalnih manjina ne funkcionira posebno kad govorimo o Romima. Opći odnos prema manjinama u društvu se na neki način također promijenio. Iako situacija nikad nije bila u potpunosti prihvatljiva kad govorimo o stavovima prema nacionalnim manjinama u društvu. Čini mi se da su ti negativni stavovi posebno došli do izražaja u posljednjih 6 mjeseci. Također se učestalo počelo pričati o smanjenju prava zastupnika nacionalne manjine u Hrvatskom saboru što za nas nije prihvatljivo. Nedavni napadi na Rome u Zagrebu, bacanje bombe na vrtić te požar na jednoj obiteljskoj kući nisu razriješeni od strane MUP-a. funkcioniranje zaklade za potporu učeničkom i studentskom odgođena je mjesecima. Iako ste u odgovoru na moje pitanje koje sam postavio na aktualnom prijepodnevu 13.travanja ove godine obećali da će biti stipendiranje studenta pripadnika Romske nacionalne manjine biti riješeno u roku od mjesec dana. Ono je riješeno tek prije tri dana. Konkretno to znači da studenti primaju završene ispite u ovoj akademskoj godini a da natječaj za prijavu još nije završen. Oni završavaju akademsku godinu i prije nego što im je isplaćena jedna jedina kuna stipendije. Pored milijardi kuna u državnom proračunu takav odnos prema studentima, pripadnicima nacionalnih manjina nije bio nužan. Proces cjelokupne kurikularne reforme je izostavljen. Poznato je kako je taj proces imao i moju veliku podršku. Naime, po prvi put od nezavisnosti države ovim se procesom pripadnici Romske nacionalne manjine omogućuje obrazovanje po modelu C o vlastitom jeziku, kulturi i povijesti. S nekim sam ministrima i ministarstvima uspostavio suradnju, ministar Kovač, Hasanbegović, Tolušić, ministrica Šikić su me osobno primili te smo dogovorili korake od kojih su neki realizirani, neki nisu. Uspostavio sam i ograničenu suradnju sa nama važnim Ministarstvom znanosti, obrazovanja i sporta, Ministarstvom unutarnjih poslova, Ministarstvom graditeljstva i prostornog uređenja itd. itd. Ministrica Jurlina Alibegović, ministar Kovač i Hasanbegović, te predstavnici nekoliko ministarstva sudjelovali su na obilježavanju naših nacionalnih praznika. Međutim, sveukupna ocjena te suradnje nije prolazna. Za takvo stanje možda ne snose odgovornost ni sami ministri koliko vi osobno kao šef ove Vlade. Naime, u programu i vašoj inicijativi prezentacije niste bili fokusirani na položaj nacionalnih manjina. Manjine su spomenute samo formalno. O vladinom dokumentu Nacionalne strategije za uključivanje Roma nije bilo ni riječi. Takav trend se nastavio i u posljednjih šest mjeseci te je takvo stanje utjecalo na moju krajnju odluku, a najviše na predstavnike nacionalnih manjina kojim odgovaram i sa kojima sam u stalnim konzultacijama. Žao mi je da do suradnje i rada za poboljšanje položaja nacionalnih manjina nije došlo. Činjenica je veliki broj naših građana ima probleme, činjenica je da imamo relativno dobro riješen položaj nacionalnih manjina na papiru. Ali zbog nedostatka vaše inicijative u posljednjih šest mjeseci nije učinjeno ništa. Posebno sam razočaran jer smo pokušavali ja sam zadnjih šest mjeseci bio otvoren za suradnju i sa vama i sa vašim potpredsjednicima ali jednostavno nije išlo. Kako se god situacija bude razvijala dalje želim reći da niti jedna Vlada ne može bit stabilna bez potpore kluba nacionalnih manjina. Na to sam i ranije upozoravao ali očito nije bilo ozbiljno shvaćeno. Zastupnici manjina su bitan i jednakopravan faktor odlučivanje u ovom Parlamentu i tko god to podcjenjuje i ne uvažava Ustavom zagarantiran položaj nacionalnih manjina i vladine dokumente kao što je Nacionalna strategija za uključivanje Roma ne može očekivati stabilnost u radu, te ugled u međunarodnom okruženju. Kako god se situacija bude razvijala nadam se samo da se ovih zadnjih šest mjeseci neće ponoviti ne samo zbog nacionalnih manjina koje ja predstavljam. U ovom izlaganju nisam izlazio iz okvira i teme položaj nacionalnih manjina koje predstavljam. Ali postoje brojni primjeri na svim razinama koji nisu prihvatljivi i zadovoljavajući. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će ona uvaženog zastupnika Bože Ljubića. Izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici, danas raspravljamo o prijedlogu opoziva premijera, Vlade na prijedlog 42 zastupnika potpisnika među kojima sam i sam. Međutim, rušenje ove Vlade je počelo puno ranije. Dakle, početak ovog rušenja Vlade je zapravo bio potpis 30 i nešto zastupnika SDP-a na osnovu jednog novinskog članka. Dalji proces rušenja ove Vlade je nastavljen traženjem koalicijskog partnera ili zapravo partnera da ovo koalicijski sada izostavim u Vladi prije očitovanja Povjerenstva. I rekao bih zadnji čavao u sudbinu ove Vlade i epilog dakle ovoga dramoleta je bio zapravo zahtjev premijera za povlačenjem prvog i drugog potpredsjednika Vlade predstavnika stranaka koje su predložile i izglasale ovoga premijera. Međutim, ja ću se sad vratit malo na meritum stvari i na ono što se dešavalo zadnjih par dana, a to je tzv. slučaj Karamarko. Dakle, imali smo prilike čuti obrazloženje Povjerenstva i na samom Povjerenstvu i u medijima ja ću pokušati parafrazirati samo dva segmenta. Kaže kriv je zato što je iznosio svoje osobno mišljenje na neformalnom sastanku 5. svibnja ove godine glede raspleta situacije na relaciji INA – MOL ili ako hoćete hrvatska Vlada i mađarska Vlada. Drugo, kriv je zato što je u intervjuu, u odgovoru novinaru nije pojasnio da je negdje 2003. ili 2004. godine bio u poslovnom odnosu sa gospodinom Jozom Petrovićem što koliko ja znam nije istina. Ako je i bio, bio je njegova firma gdje je on bio manjinski vlasnik u odnosu sa INA-om, dakle ne sa Jozom Petrovićem. Dakle, šta meni govore ova obrazloženja Povjerenstvu? Zapravo da je ovo šezdeseta ili sedamdeseta ovo bi bilo zastrašujuće. Ali s obzirom da je ovo 2016. to je skandalozno i apsurdno. Znate? Tako da tu ću se zadržati kratko. Ovo što ću sada reći mislio sam da nikad neću izgovoriti u ovom Saboru jer sam se nastojao kloniti bilo kakvih svjetonazorskih ideoloških pitanja, a graditi konsenzus ovdje u Hrvatskom saboru na podršci rješenju hrvatskog pitanja u Bosni i Hercegovini i uopće pitanje stabilnosti Bosne i Hercegovine jer smatram da je to strateški interes i Hrvatske države i hrvatski nacionalni interes. Međutim, ovakve presude Povjerenstva, ovakva obrazloženja i još neke stvari ovdje ću reći traženje ostavke od ministra Šustara netom što je bio imenovan u Vladu zato što je u znanstvenom radu ustvrdio da kreacionizam i evolucija se ne isključuju međusobno. Ili napadi na ministra Šustara glede Kurikularne reforme. Zašto? Zato što se miješa u svoj posao, opet na svjetonazorskoj osnovi. Dakle, ovi primjeri zapravo mene tjeraju da kažem da u ovoj državi jeste potrebna lustracija iako sam i sam dvojio o klauzbilnosti lustracije u Hrvatskoj 25 godina nakon demokratskih promjena. Zašto to sada kažem? Pa zato da bi se prestalo nas žrtve da tako kažem zanemarivanja da budem blag u prošlom sustavu da bi se nas prestalo lustrirati od strane onih koji su trebali biti davno lustrirani. I sada da se vratim na slučaj tzv. slučaj Orešković. Makar ga ja tako ne percipiram, ja mislim da je to slučaj ove Vlade. Kada sam tražio, nisam politolog, ali kada sam tražio politološku definiciju ovog odnosa Domoljubne koalicije i MOST-a onda mi je palo na pamet ako jedan partner kaže da ovo nije koalicija da je to možda kohabitacija. Onda sam potražio u rječniku u Wikipediji značenje riječi kohabitacija i onda sam našao objašnjenje da je ustvari kohabitacija jedan oblik vlasti gdje dva partnera koji su svjetonazorski ili interesno suprotstavljeni zapravo zajednički vladaju ali jedan drugom priznajući dakle njegova prava. A mi smo ovdje vidjeli da ta prava nisu priznavana. Onda sam zaključio zapravo da je ovo što smo dosad imali dvovlašće. Dakle, u jednoj Vladi ne može biti dvovlašće. I zato je neophodno da se dakle nakon današnjeg ovog čina, nakon današnjeg epiloga zapravo resetiramo mi koji smatramo da se može uspostaviti nova Vlada i da je uspostavimo na novim osnovama i da se zna tko za nju odgovara. Ako budu novi izbori, bit će novi izbori i Bože moj. Ono što bih ja sad rekao gospodinu Oreškoviću, ne mogu mu reći osobno, ali sam mu rekao na jednom od dva posjeta sastanku Domoljubne koalicije u klubu ovdje i rekao sam otprilike ovako gospodine premijeru, dame i gospodo ministri u Vladi ja vas uvažavam i ja vas poštujem ali tražim da vi poštujete mene, da poštujete one koji su mene i nas 60 birali jer u našim mandatima su muka i očekivanja tih ljudi, ali su oni i u vašim pozicijama. Dakle, što smo na kraju krajeva dočekali? Imamo situaciju, ja ću sad reći otvoreno ovdje, imamo situaciju razrješenja i imenovanja ravnatelja SOA-e kada premijer zapravo ne želi se konzultirati sa predstavnikom parlamentarne većine, dakle predstavnik većinskih dioničara da govorim i tako kažem korporativnim rječnikom, nema priliku izreći svoje mišljenje. Ne kažem da mora biti uvaženo. Pa ja pitam evo gospodina premijera čak i da je chief executive officer u tome, a ne samo jedan od menadžera TEVA-e bi li se on usudio raditi protiv interesa većinskih dioničara TEVA-e? Sigurno ne. A predstavnik većinskih dioničara u ovoj Vladi je prvi potpredsjednik Vlade. Prema tome, u najmanju ruku trebalo ga je oko toga konzultirati. I sljedeća stvar da budem sada na terenu onoga što je moja osnovna misija ovdje u Hrvatskom saboru. Ja sam ovdje došao sa misijom da hrvatskoj političkoj i svekolikoj javnosti osvijetlim u podsvijesti značaj rješenja hrvatskog pitanja očuvanja političkog subjektiviteta Hrvata za Hrvatsku, za BiH i za Hrvate i za hrvatsku naciju i očekivao sam da ću imati ovdje podršku. Međutim nažalost, ja to moram sad konstatirati oklevetana, osiromašena, osramoćena, podijeljena Hrvatska izgleda nije u stanju pomoći ni sama sebi, a kamoli nama Hrvatima. I zato ja apeliram na nositelje najveće odgovornosti u ovom Saboru na Domoljubnu koaliciju i ako hoćete na HDZ, na SDP neka se ugledaju na primjere država koje su u daleko manjim problemima kao što je Njemačka koji su bili u stanju nakon izbora koji su završili li-la da tako kažem narodskim rječnikom sjesti i dogovoriti se što je interes Njemačke i napraviti veliku koaliciju. Ne znam, nemojte očekivati da ja vama dociram itd.,itd. Ali ja vam kažem prilike u Hrvatskoj jesu zrele za to samo je pitanje da li je hrvatska politika zrela za to. I na kraju želim reći konačno da izbori su možda pred nama, možda nisu, Izborni zakon po meni, oprostite što vam ja to govorim, netko tko dolazi iz BiH a znam otprilike kakva su vaša viđenja demokratske kulture u mojoj državi, ja smatram da ova država treba jedan novi Izborni zakon, smatram da predizborne koalicije nisu dobre za Hrvatsku. … /Buka u dvorani./…
Kolegice i kolege možemo se malo utišati da čujemo što kolega Ljubić govori? Molim vas!
Dobro, ja vjerujem da sam maloprije izrekao ustvari svoju dvojbu da li ljudi koji ovdje sjede dovoljno uvažavaju i zemlju i narod i dio naroda iz kojeg ja dolazim pa onda se ja ne čudim što ovako reagiraju. Prema tome, smatram da bi se bilo potrebno pozabaviti ovdje Izbornim zakonom u Hrvatskoj i na taj način stvoriti uvjete ako dođe do izbora ili za nekoliko mjeseci ili za 4 godine da onda imamo jednu situaciju i da se zna tko može preuzeti odgovornost za ovu državu a ne biti stalno podložni ucjenama određenih subjekata koji imaju da tako kažem marginalni značaj, odnosno marginalni broj glasova. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike, prva je ona uvaženog zastupnika Marka Sladoljeva. Izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine Ljubić vi ste u svom izlaganju spominjali svjetonazor. Međutim, po meni je ovo rušenje, vaše rušenje premijera je zapravo rušenje na neki način i vašeg svjetonazora na koji ste se vi često pozivali u predizbornoj kampanji, a to je jedan demokršćanski svjetonazor. Spominjali ste napade na ministra Šustera koji su neki bili osnovani, neki neosnovani. Neosnovani su sigurno bili zato što je njegov stav o evoluciji takav ili takav. Ali upravo u ovom preslagivanju ste na neki način i vaši kolege iz HDZ-a priznali da su pregovarali s ljudima različitog svjetonazora što je to posve legitimno ali ćete vi svojim biračima u slučaju novih izbora morati objasniti zbog čega ste se pozivali na svjetonazor, a s druge strane pregovarali s ljudima koji su različitog svjetonazora i upravo oni koji su napadali ministra Šustara zbog njegovo stava o evoluciji.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Božo Ljubić.
Ne mogu tvrditi da sam sve čuo, dakle jer u ovom djelu gdje ja jesam baš najbolje se i ne čuju sve rasprave koje govore kolege ispred nas, ali koliko sam shvatio meni se prigovara zapravo da sam prigovarao dakle svjetonazorskim raspravama a da sam sam fokusirao svoje izlaganje na to. Dakle, ja želim reći ovdje generalno, mi u ovom Saboru dakle svjedočimo, evo ja tu 5, 6 mjeseci smo se bavili manje-više marginalnim temama. I sam sam rekao u svom obraćanju da sam bio skoro siguran da ovo što sam maloprije izrekao glede lustracije neću nikada izreći ovdje u ovom Saboru. Međutim, stvari su eskalirale u tom smjeru da mi danas, danas, svake godine iz Hrvatske nestaje grad veličine Vinkovaca, a iz BIH je u 2015. godini nestalo 14,5 tisuća Hrvata katolika. To bi isto bilo ako to transferiramo na broj Hrvata u BIH i broj građana Hrvatske kako da svake godine iz Hrvatske nestane jedan Split. Dakle ako to nisu stvari, dakle demografija, razvoj gospodarstva, zapošljavanje mladih, reforme ako to nisu teme oko kojih ćemo diskutirati onda ne znam što su. I zato ja evo sada kada imamo epilog ove Vlade možda čak i ovog saziva Parlamenta, ja neću sada, ja nisam uključen ni u kakve razgovore, među nama rečeno ja čak nisam član ni jedne stranke, jesam HDZ-ovac jel je za mene HDZ opredjeljenje a ne stranačka pripadnost, i zato kažem ograđujem se, nisam uključen u brojanje i preslagivanje ali jesam odgovoran u prvom redu prema ljudima koji su mene birali a to su Hrvati iz BIH, Hrvati iz dijaspore jer to je ogroman resurs koji ovaj Sabor nikada nije dosada na pravi način valorizirao a niti jedna Vlada iskoristila kako treba.
Hvala lijepa. Imamo još jednu repliku uvaženog zastupnika Ivana Vrdoljaka. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Nekoliko stvari. Dakle morao sam replicirati na tome da se prigovara ministru Šustaru kada se upliće u kurikularnu reformu jer je to njegov posao, to nije njegov posao. On je političar, on je ministar. Ja nisam znao kao ministar gospodarstva i član prošle Vlade niti jednog čovjeka ko vodi kurikularnu reformu jel svi se zaklinjemo da to treba biti struka, jel tako? I svi se zaklinjemo da ovdje treba biti politika, a struka u kurikularnoj reformi. Tako da to nije njegov posao. Posao ministra nije da ulazi u sadržaj koji se godinu dana radi, 500 ljudi iz struke, jer ne može biti bolji od njih. Ja sebi nikad nisam pomislio da mogu biti bolji od njih. Znači to je jedna stvar. Druga stvar, stvarno mi je žao, taj vaš osjećaj koji imate da vas i dan danas lustriraju, ali ste me sada na odgovor na prošlu repliku malo uveselili kad ste rekli da vam to ipak nije neki teret, da više razmišljate o gospodarstvu, o zapošljavanju, o obrazovanju, o ne demografskoj politici i onda na tragu toga bi želio, jer ja stvarno želim poštivati Hrvate u BIH, želim poštivati BIH i ja očekujem i od vas da vi poštivate ljude koji su mene birali i koji žele da se ne dogodi ovakvih 4 mjeseca hrvatske politike a to su građani RH su mene birali i oni žele da pričamo o reformama, o gospodarstvu a ne o lustracijama i ne o političkim ideologijama koje su zaustavili recimo kurikularnu reformu. Tako da stvarno ih poštivam i vas koji zastupate te ljude i znam kako teško žive, ali poštivajte da uđemo u moj mikrosvijet, moj Osijek i one ljude koje ja zastupam iz Slavonije jer sam dobio njihov mandat.
Ja vas lijepo molim kolege, molim vas ako želite razgovarati izađite iz dvorane nemojte tu razgovarati. To je nepristojno spram onih koji govore i nekorektno. Slijedeći će, pojedinačna rasprava biti uvaženog zastupnika, a pardon oprostite odgovor uvaženog zastupnika Bože Ljubića. Izvolite.
Pa gledajte kolega Vrdoljak, mene čudi vaša replika da reforma obrazovanja nije posao ministra obrazovanja uz to koji je i sveučilišni profesor. S druge strane, mene čudi da vi smatrate da samo 7 članova povjerenstva na čelu sa čini mi se gospodinom Jokićem da se tako zove da su bogom dani i jedini u Hrvatskoj sposobni provesti taj proces i da se onda preko tih da tako kažem personalizacije procesa kurikularne reforme vodi dakle politički proces rušenja ove Vlade. Dakle 40 tisuća ljudi kojih je izvedeno ili barem tako kažu na Trg bana Jelačića nije bilo moguće izvesti bez utjecaja politike. Ja sam u politici dugo, imam parlamentarnog staža evo ko čitav klub zastupnika MOST-a i ministarskog ko čitava Oreškovićeva vlada. Dakle i znam pomalo kako se to radi. Ali nažalost većina ljudi koji možda ne podržava takav jednostran ili svjetonazorski jednostran pristup kurikularnoj reformi nije u stanju izići jer moji birači, naši birači jedva sastavljaju kraj s krajem, nemaju ni para da plate kartu do Zagreba pa da bi izišli na Trg bana Jelačića. Ko je izišao? Izišao je opet onaj elitistički sloj. A što se tiče ostalih stvari naravno oko BIH ja se zahvaljujem, dakle ja se nadam da ćete podržati deklaraciju koju će nadam se Odbor za Hrvate izvan Hrvatske ponuditi Hrvatskom saboru i da se otvori rasprava o hrvatskom pitanju u BIH koje je zapravo eminentno i fundamentalno pitanje same RH i nacionalno hrvatsko pitanje. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Ja bih vas zamolio sada malo za mir i da dozvolimo, kolege, možemo malo prestati tako dobacivati si međusobno iz klupa da pustimo kolegu Pecnika da kaže što želi reći jer on je sada na redu. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Nisam glasovao za Vladu gospodina Oreškovića ni za njega osobno. Ne slažem se gotovo niti sa jednim potezom njegove Vlade zaustavljanje kurikularne reforme, poskupljenja liječenja a da ne nabrajam ove slučajeve akrobacije oko gospodina Hasanbegovića, Crnoja i moglo bi se nabrajati ali bilo je već ovdje o tome govora pa da ne ponavljam. Gospodin Orešković je obećao 60-ak reformi od toga ništa ili gotovo ništa nije napravljeno, građani su samo dodatno osiromašili, društvo se našlo i jeste u krizi, pogotovo civilno društvo, ono je malterne i obespravljeno a država se zapravo i svi mi sramoti i blamira. Danas HDZ traži opoziv gospodina Oreškovića a do prije par mjeseci ga je predstavljao kao spasitelja, danas ga demoralizira. To je zapravo slika HDZ-a, to najviše i najbolje govori o HDZ-u. Ali ono što zapravo mene na neki način zabrinjava i zašto sam se odlučio javiti to je rečenica gospodina Domagoja Miloševića ovdje izrečena koji je rekao: „Uvjeren sam da u ovom Saboru postoji većina koja nas je spremna podržati“. Iza ove fraze ja iščitavam najavu moguće trgovine. I upravo zato smo mi Laburisti tražili samo raspuštanje Sabora da se izbjegne ova trgovina do koje će neminovno doći i da zapravo to preslagivanje koje se zove, zapravo, to je trgovina, da to izbjegnemo. Zašto? Jer umjesto jednoga slabog premijera dobiti ćemo, nudi nam se novi premijer, mandatar gospodin Marić, jedan iz međunarodne korporacije, drugi iz domaće korporacije a svima je jasno da bez premijera sa autoritetom, bez jake Vlade i bez široke potpore u Saboru neće moći biti ni reformi koje su bile obećane a koje nisu napravljene. I utoliko ja mislim da nije krivnja samo na gospodinu Oreškoviću, nije pristojno samo njega proglašavati krivcem, krivnja je prije svega na HDZ-u ali i na Domoljubnoj koaliciji na MOST-u. Istočni grijeh je u HDZ-u, to naravno ne abolira ostale. I stoga mi želimo što je moguće prije izaći na nove izbore, protiv smo svakog preslagivanja a podržati zahtjev HDZ-a u ovom slučaju to znači. I još jedna rečenica kojoj ne mogu odoljeti a to je ne izglasavanje opoziva gospodinu Oreškoviću šamar je HDZ-u. A čini mi se da je nakon svega ovoga, ovih mjeseci što je radio to HDZ i zaslužio. To je ono najmanje, naravno mislim figurativno.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvaženog zastupnika Ivana Vilibora Sinčića. Izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče Sabora. Evo došao je i ovaj dan, ova izborna godina, ovaj izborni ciklus, 8. saziv pun je presedana od toga kakav je bio rezultat nakon izbora, od toga kakav premijer je došao, od ove velike političke krize koja trese Hrvatsku od Uskrsa se već nadzirala a u zadnjih mjesec dana izrazito intenzivno. Ovdje u Saboru je bilo velikih problema oko kvoruma. Koncentracija je bila izrazito niska, na odborima također nije bilo kvoruma. Nažalost još uvijek nismo dočekali izvješće glavnog državnog odvjetnika, imao sam mnogo toga za pitati ga ali evo pošto su kolege s moje lijeve strane srušile dnevni red na tom odboru nisam nikada imao priliku. Što reći nakon svega ovog što smo prošli, svjedočimo jednom neuspjelom eksperimentu tehnokratske Vlade ili ako hoćete na hrvatski nekakve stručne, nemaju nekakvu zavidnu referencu iz svijeta. Imali smo i grčku vladu premijera Papademosa koja je isto trajala nekoliko mjeseci, Montijevu vladu, jednostavno nemaju političkog legitimiteta. Gospodin Orešković je ušao ovdje, vjerojatno i sam znajući kako bi to moglo završiti. Previše je tu bilo interesa, previše je tu bilo apetita za zadovoljiti i na kraju smo došli do krize do koje smo došli. Na temelju onih 7 stranica, 7 papira koje je dao o brošuri tražio je povjerenje, na kraju se ispostavilo da iz 7 stranica ne može biti ni 7 odlomaka a kamoli 7 reforma. Pa tako nismo vidjeli nikakvu ozbiljnu reformu, nismo vidjeli reformu pravosuđa, građani će i dalje desetljećima čekati na pojedine sudske odluke, korupcija u sudstvu će još uvijek biti velika, nismo vidjeli monetarnu reformu, nismo vidjeli reformu uprave, nismo vidjeli reformu lokalne samouprave. I dalje ćemo imati isti broj općina, županija i gradova čini se itd., itd.. U zadnjih mjesec dana koncentracija i građana i nas samih uglavnom se svodila na to da se bavimo sami sobom. I kao da sada vi čitate knjigu a netko pored vas svira, svira orkestar, jednostavno ne možete se koncentrirati. I mislim da manje-više svi čekamo i građani također da završi ova agonija koja ne vodi nigdje. Molim vas, nemojte se preslagivati, možete eventualno dobiti nekakvu kržljavu Frankenstein vladicu koja će još trajati par mjeseci da bi na kraju opet sve završilo na izborima. Evo ja sam jučer predao i urudžbirao svoju inicijativu, nadam se da je došlo do predsjednika Hrvatskoga sabora jer novi izbori su jedino pravo rješenje ove političke krize. Da, još jedan presedan ćemo imati, to će biti presedan pala Vlada, to u hrvatskoj političkoj povijesti, novijoj povijesti evo koliko je meni znano nije zabilježeno. Ono što prije svega želim napomenuti a što sam kazao premijeru da ako hoće nešto napraviti prije svega mora dirati u poreznu upravu, mora dirati u DUDI, u HRT, u Državno sudbeno vijeće i još neke institucije. Od svega toga on je jedino tj. neposredno preko parlamentarne većine radio nekakvo kadroviranja po HRT-u nedovoljno, prekasno. Završit ćemo na kraju da će ovo biti izgubljena godina što mi je žao. Nastavila je i ova Vlada hrvatsku državničku tradiciju da se tako izrazim, malo je ironično. Dakle, namjera dizanja nameta preko poreza na nekretnine, rasprodaja državne imovine, smanjenja prava u zdravstvu ili socijali, udrugama itd. Ja ću izdvojiti ovdje samo ono što se dogodilo sa Končarom, prodajom državnih udjela u Končaru, kolegice i kolege, trajno je ugrožena hrvatska energetska tranzicija, prelazak iz fosilnih goriva na obnovljive izvore energije. Čitam neki dan, Indija je odustala od 4 ogromne termoelektrane a kakva je naša energetska budućnost. Končar koji je koliko toliko sudjelovao u hrvatskoj energetici proizvodeći dijelove odnosno vjetroelektrane sada je završio u rukama doduše još uvijek mirovinskih fondova ali tko nam garantira da ti udjeli neće sutra biti prodani nekom desetom, možda i pod novom Vladom Simensu, pa Simens ugasi proizvodnju. Dakle, davati firme od strateškog značaja, od posebnog interesa na temelju čega bismo trebali graditi svoju politiku, trebali graditi svoju budućnost bez javne rasprave, bez rasprave u Saboru, bez projekcija, bez plana da mi znamo hoće li ta firma opstati za godinu dana ili će završiti kao željezara ili stotine drugih firmi je izrazito neozbiljno. I da vam ne kažem još onu toliko puta ponovljenu tezu da je sve bilo na telefonskoj sjednici pod okriljem teške političke krize, kažem opet dok smo svi gledali onaj orkestar, dok smo gledali da se napokon riješi ova politička kriza. Gotovo ništa konstruktivno se zadnjih mjesec pa i više dana u hrvatskoj javnosti nije moglo napraviti jer kad god bi sazvali konferenciju za nešto da kažem pametno, tko bi to prenio, jer zna se što je pokus, zna se što je tog časa zanimljivo. Mi dame i gospodo, zastupnici i kolege nemamo mnogo vremena. Što se tiče daljnjih privatizacija, maloprodaja koja je nezakonito izdvojena iz INE prošle godine vjerojatno Todorić čeka da je proždire, ACI MARINA vjerojatno će kupiti ADRIS GRUPA. To je taj kroni kapitalizam kada se dogovaraju velike korporacije sa Vladom u kojoj imaju veliku utjecaj. Mogli bismo još dugo o tome pričati ali mislim da sam dao jasnu poantu koja je šteta nastala prodajom Končara i to kao kaže premijer kojega ovdje nema da se smanji dug, tih bijednih 360 milijuna na takav način prodano, to nisu niti dva tjedna od servisiranja kamata. Prema tome, bolje imati u ovom kontekstu dug i Končar nego nemati Končar opet imati taj dug zanemarivo manje koji sve brže raste. I ono što sam upozorio kolegu Reinera na samome početku, da sam poslao mnoga zastupnička pitanja ovoj Vladi, ministrima, ni na jednog dan današnji nisam dobio odgovor premda je rok, koliko mjesec dana prema Poslovniku, za neka moja su prošla dva mjeseca i više. Nijednog odgovora nema što me izrazito žalosti. Ali nema veze, ja ću pisati i dalje. Jedna od tema je također bilo pitanje … u Međimurju i … koji bi se mogli događati u Slavoniji, metode eksploatacije ugljikovodika koja je zabranjena u mnogim zemljama zato što uzrokuje potres, zato što zagađuje vodotoke ali vidim prema ovim šuškanjima da nema baš puno interesa, nema veze. Ja ću reći za kraj, za kraj ću samo reći kolegice i kolege, mi moramo reorganizirati ovu zemlju, moramo reorganizirati sve njezine institucije koje napokon [[Upadica predsjednik: Kolegice i kolege, molim vas malo se umirite da kolega Sinčić može reći što želi reći. Molim vas. Budimo parlamentarni.]] Da napokon hrvatski čovjek u razumnom roku od par godina dobije sudsku presudu i da nema povlaštenih dobivanja poticaja ili plaćanja poreza. Za kraj gospodine Oreškoviću, sve što sam nabrojao i za svih drugih mojih kritika i primjedbi u vrijeme ovog osmog saziva, zbog štete učinjene Domovini morate otići i glasat ću za vaš opoziv. Hvala.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje imamo jednu repliku, uvažene zastupnice Jasne Matulić. Izvolite.
Pokušala sam se ne javiti jer zapravo sve što je u ime Kluba MOST-a trebalo i bilo rečeno to je rekao gospodin Šimić u ime svih nas i mislila sam da više ništa ne treba tome nadodati. Međutim, zasmetalo me i u ovom izlaganju kao i nebrojenom drugom broju izlaganja gdje se ova Vlada proglašava eksperimentom, avanturom ili takvim sličnim izrazima što smatram da uopće nije točno. Ja mislim da je ova Vlada bila jedna neću govoriti čak niti u prošlom imenu nego mislim da je još uvijek jedna Vlada koja može biti primjer. Pronašli smo jedan svoj drugi način, drugačiji put koji nam je premijer Orešković po prvi puta otkada sam ja u biznisu, a u biznisu sam kao privatna poduzetnica preko 20 godina, stvorio je tim, tim ljudi od kojih, koji je bio sastavljen od raznih političkih opcija, od ljudi koje ne poznaje ali koji je radio vrlo sinkronizirano. Ja ne znam da li je gospodin Vilibor Sinčić ikada malo detaljnije pogledao ili je možda slušao danas izvješće gospodina premijera koji je jasno i nedvosmisleno iskazao podatke koji svjedoče da je sada od 3-6 mjeseci napravljeno više nego možda u zadnjih 4 ili 8 ili čak možda i 20 godina. a najbitnije je ono što ne znam da li gospodin Sinčić prepoznaje a to je timski rad, ujediniti ljude da gledaju u jedan smjer, da gledaju nacionalne interese je nešto što ja prepoznajem kod ove Vlade. Prošla sam s obzirom da sam radila do sada sa jedinicama lokalne samouprave, dobila sam od njih potvrdu da svi veći projekti koji zahtijevaju koordinaciju više ministarstva su došli na pozitivni odaziv da se svi uključe da bi projekti prošli da bi se i realizirali. Ono što se isto zaziva kao jedina prava opcija su izbori. Ja želim samo da znate da nosite svi skupa odgovornost za milijarde koje će biti izgubljene jer ih neće imati tko provesti iz EU a to nam je jedina, jedina prilika sada i to vrlo kratka. Ova godina je izgubljena, a vjerojatno i početak sljedeće.
Hvala vam lijepo. Odgovorit će uvaženi zastupnik Sinčić. Izvolite.
Hvala. Kao što sam kazao javno, gospodin premijer je u svojem izvješću prikazao onu pozitivnu stranu hajmo tako reći što se događalo za vrijeme njegovog mandata. Za velik dio toga on nije zaslužan, nego eto posljedica toga što nas je napokon i svjetsko tržište i Europa povuklo naprijed. Također ako ovo što sam naveo oko Končara i energetske tranzicije nije značilo ništa i ako nisu značila ništa sva upozorenja da se ne ide, tj. upozorenje da se ne ide u koaliciju s kime se išlo u koaliciju jer u toj koaliciji će postojati interesi koji će na kraju završiti ovako. I tko zna koliko još drugih Karamarka, Sanadera i trećih ima u hrvatskoj politici, a čije se kaznene prijave čuvaju u DORH-u u ladici. Prema tome, vrlo oprezno u buduće. Hvala.
Hvala lijepa. I zadnja pojedinačna rasprava je uvažene zastupnice Ines Strenja Linić. Izvolite.
Poštovani zastupnici, poštovani gospodine predsjedniče Vlade, poštovani ministri koji ste danas ovdje prisutni dajte potporu svom premijeru. Prije pet mjeseci započeli smo zajednički raditi na izgradnji drugačije Hrvatske. Stanje koje smo zatekli u tom trenutku kontinuitet je stanja koji se u Hrvatskoj nastavlja zadnjih petnaestak, dvadeset godina. Proizvodnja pada, demografska struktura je bila sve lošija i lošija, birokracija raste, vodeće hrvatske tvrtke prepustili smo drugima. Valjda će tamo neki drugi bolje upravljati njima od nas i slično. Mogli bi danima nabrajati i opisivati sliku stanja i ne bi sve rekli, ali to nije ni potrebno. Građani Hrvatske svaki dan to osjećaju na svojoj koži i u svojim životima. U pokušaju da odgovorimo na takva kretanja formirali smo ovu Vladu koja je istina bila kompromis, ali oko koje smo se složili u želji da damo mogućnost da nešto u Hrvatskoj promijenimo, da pomaknemo na bolje. Nakon što smo desetljećima imali Vladu na čijem čelu su bili čelni ljudi politike u pokušaju promjene takvog stanja i trendova predložili smo da na čelu Vlade bude osoba koja dolazi iz drugačijeg miljea. Zajednički smo se složili da to bude gospodin Orešković kojemu i sada trebamo zahvaliti na hrabrosti da se uhvatio u koštac sa aktualnim stanjem. Vlada je započela sa radom, snimala stanje, kreirala osnovne programske smjerove i pokušavala balansirati između želja, potreba i objektivnih čudnih situacija koje su svakim danom izlazile u javnost, a koje su u najmanju ruku problematične sa stanovišta interesa svih u Hrvatskoj. Te situacije nije bila proizvela ova Vlada, nije ih proizveo ni MOST. Ne, one su oduvijek bile tu, uvijek su i često su pozadinski utjecale na živote svih građana Republike Hrvatske i to dobro znate. Zahvaljujući MOST-u, ovoj Vladi i naravno gospodinu Oreškoviću takve pojave su suzbijane na uspješne ili zbog okolnosti manje uspješne načine. Svjesni smo da poneke odluke u ovako kompleksnim odnosima možda i nisu bile najoptimalnije, ali neupitno je da je ukupnost djelovanja ove Vlade pozitivna i da bi po objektivnim pokazateljima trebalo ostaviti da ova Vlada nastavi sa započetim promjenama i da u potpunosti primijeni ono što je pokrenula. Na žalost zbog nemogućnosti kontrole i upravljanja ovom Vladom od strane pojedinih interesnih grupacija dio većine koja je podržavala Vladu odlučila je zaustaviti sva ova pozitivna nastojanja Vlade. Zbog zaštite postojećeg stanja u INA-i, nemogućnosti utjecaja na MUP i obavještajne službe, te niz drugih sličnih momenata podigli su uzbunu i rezultat te uzbune je današnje glasovanje o povjerenju predsjedniku Vlade Oreškoviću. MOST to ne podržava ni u jednom obliku. Smatramo da je ovoj Vladi trebalo dati vremena da pokaže što može, ali svjesni smo da sa naših 12 ruku danas ne možemo kao ni tijekom zadnjih pet mjeseci bitnije utjecati na ključne i nužne odluke. Zato će nam ipak biti jača potpora birača potrebna koju ćemo ako građani budu prepoznali naše ideje, model i ciljeve dobiti na sljedećim izborima. Ako nisu neka biraju dosadašnje strukture koje su nam u periodima od po četiri godine konstantno zaduživale po novih 100 milijardi. MOST je uvijek ostao dosljedan i ustrajan u svojim zahtjevima i ciljevima. Tako ćemo i sada. Nećemo glasovati za opoziv ove Vlade, jer ne vidimo niti jedan objektivan razlog za njezino opozivanje. Ali isto tako nećemo ići niti u preslagivanje i to jasno kažemo. To bi bilo suprotno onome zbog čega je MOST i stvoren, zbog čega su nam građani diljem Republike Hrvatske dali [[Upadica predsjednik: Kolege malo se smirite da kolegica Strenja Linić može u miru reći što želi reći. Molim vas smirite se malo!]] Dakle, MOST gospodine Oreškoviću zahvaljujemo na profesionalnoj suradnji, na hrabrosti i želji, volji i vremenu koje ste dali sa svojim suradnicima u Vladi, sa ministrima, svim ministrima, nama zastupnicima i cjelokupnoj hrvatskoj javnosti. Jednom će valjda doći vrijeme da će takvi ljudi kao vi, jedna grupa ljudi koja je došla i pokušala nešto učiniti, kojima je Hrvatska na srcu prevladat nad onima kojima je Hrvatska u džepu. Hvala vam.
Hvala vam lijepa. S time smo iscrpili sve prijavljene i ja zaključujem raspravu. A naravno sada ću dati riječ uvaženom predsjedniku Vlade gospodinu Tihomiru Oreškoviću. Izvolite.
Bit ću kratak. Poštovani predsjedniče Sabora, uvaženi zastupnici. Hvala svim zastupnicima na ovoj raspravi. Nadam se da su hrvatski građani danas dobili jasnu sliku o razlozima ove političke krize. Došao sam sa najboljim namjerama da pomognem svojoj Domovini, dao sam sve od sebe i vjerujem da će budućnost biti bolja za Hrvatsku. Na kraju bih se volio samo zahvaliti svima onima koji su mi dali podršku a posebno mojoj obitelji. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. S time bih ja zaključio budući da predlagatelj neće govoriti. Mi ćemo kolegice i kolege prijeći na glasovanje. Dakle, prelazimo na glasovanje o prijedlogu za pokretanje pitanja povjerenja predsjedniku Vlade Tihomiru Oreškoviću. Ja vas molimo da se uključite radi provjere kvoruma. Molim vas rezultat. Ukupno nas ima 137, prema tome ima nas dovoljno. Utvrđujem da imamo kvorum i da možemo donositi pravovaljane odluke. Članak 252. Poslovnika propisuje da se većinom svih glasova svih zastupnika dakle 76 donose odluke o davanju povjerenja predsjedniku i članovima Vlade odnosno o iskazivanju nepovjerenja predsjedniku Vlade, Vladi u cjelini ili pojedinom članu Vlade. Slijedom toga dajem na glasovanje Odluku o iskazivanju nepovjerenja predsjedniku Vlade Republike Hrvatske Tihomiru Oreškoviću. Tko je za takvo iskazivanje? Molim rezultat. 125 je za iskazivanje nepovjerenja, 2 suzdržana, 15 je protiv. S time dakle utvrđujem da je dovoljnom većinom glasova donesena Odluka o iskazivanju nepovjerenja predsjedniku Vlade Republike Hrvatske Tihomiru Oreškoviću. Ja bih s time završio današnje zasjedanje. Sjednica se nastavlja sutra u 9,30 sa točkom Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ravnopravnosti spolova, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 63. Hvala vam lijepo. Poštovane kolegice i kolege dobro jutro. Evo započeli bismo sa današnjim radom. Izvolite, vidim da se javlja uvaženi zastupnik Stipe Petrina. Izvolite.