Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene gospođe i gospodo saborske zastupnice i saborski zastupnici, pred vama je prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zadrugama kojim se želi unaprijediti i ustroj i funkcioniranje zadružnog sustava i to prije svega transformacijom Hrvatskog saveza zadruga u Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo, a čime se stvara i, moram reći, jedna operativna i funkcionalna i moderna organizacija koja je u stanju pružati podršku zadrugama u ovim stalnim promjenama na gospodarskom tržištu. Hrvatski sabor donio je odluku o proglašenju Zakona o uvođenju Europske zadruge još 2008. godine i taj se zakon počeo primjenjivati od 01.07.2013., a zadnjim izmjenama i dopunama Zakona o zadrugama prošle godine dovršeno je usklađivanje sa pravnom regulativom EU. Poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici, evo prije nego što krenemo u taj pregled osnovnih izmjena i dopuna ovog zakona, dozvolite mi nekoliko riječi o samoj važnosti zadruga za gospodarstvo RH i gospodarstvo EU. Zadruge imaju značajan potencijal kao instrument socio-ekonomske reintegracije, imaju zajedničku, veliku i značajnu ulogu u povećanju zaposlenosti i životnog standarda, skupina sa niskim prihodima te u konačnici jačanju obnove i razvoja jedne zajednice. Udruživanje u zadruge otvara vrata malim poduzetnicima da izađu na nova tržišta, prošire proizvodnju, poboljšaju profitabilnost i kvalitetu proizvoda, osiguraju naravno nova radna mjesta i upravo stoga može se reći da zadružno poduzetništvo može predstavljati jedan važan mehanizam cjelokupnog ekonomskog razvoja. Kvalitetna povezanost i upravljanje zadrugama dovodi do bolje poslovne efikasnosti i članova zadruga i do poboljšanja kvalitete i prepoznatljivosti proizvoda, ali to u konačnici rezultira i većim zadovoljstvom potrošača i većom prodajom. Udruživanjem članova u zadruge povećava se konkurentnost i otvora sposobnost izlaska na nova tržišta. Pored toga postoji i veliki potencijal unutar zadružnog sektora koji pridonosi poboljšanju lokalnog i regionalnog razvoja jer su članovi zadruga obično koncentrirani unutar određene lokalne zajednice. Zadruge svih vrsta djelatnosti u RH danas su organizirane u nekoliko regionalnih i strukovnih saveza i obavezno su članice Hrvatskog saveza zadruga. Takav ogroman savez okuplja raznorodne zadruge svih vrsta djelatnosti, poljoprivrednih, ribarskih, obrtničkih, uslužnih, socijalnih, stambenih i slično i to počesto rad i funkcioniranje zadružnog sustava čini vrlo kompleksnim, zbog različitosti interesa članice često teško pronalaze zajednička efikasna rješenja koja bi odgovarala svima. Skupština se isto tako teško održava zbog izbornog sustava biranja raznorodnih predstavnika. Nema jednostavnih, univerzalnih i zauvijek datih rješenja koja će jednako biti i primjenjiva u svim gospodarskim okolnostima niti se ista poslovna praksa lako može preslikati iz jedne zemlje u drugu i zato je potrebno iznaći i nova i bolja rješenja i metode rada i sukladno današnjem trenutku i vremenu, potrebno je ponuditi nova rješenja, nove načine poslovanja, posebno komuniciranja zadruga sa tržištem i zbog svega toga navedenog prišlo se izradi ovih izmjena i dopuna Zakona o zadrugama. Zadrugarstvo u RH ima gotovo 150-godišnju tradiciju. Zadnjih 20 godina donošenja Zakona o zadrugama, a 1995. godine razvijaju se zaista značajni mehanizmi koji podupiru osnivanje i djelovanje zadruga. S obzirom na obilježja zadruga i način poslovanja koji se temelji na 7 zadružnih načela koji se primjenjuju u zadružnom poslovanju u čitavom svijetu, razvoj zadrugarstva u Hrvatskoj može odigrati važnu ulogu pri poticanju ključnih čimbenika usko povezanih sa održivim gospodarskim i društvenim razvojem, uključujući jedan veći, sigurniji, bolji oblik zapošljavanja. Zadruge same stvaraju zaposlenost, ali i potiču i pomažu održati zaposlenost u ostalim poduzetničkim strukturama. Tu je isto tako i promicanje, časti, pravednosti, prava na zapošljavanje i sudjelovanje u zapošljavanju. Tu je i podupiranje društvene uključenosti i smanjenja siromaštva kao i ubrzani i snaži ruralni razvoj, unapređenje sektora. Dakle zadruge pomažu pri povezivanju poljoprivrede, malog gospodarstva i javnih usluga sa sigurnim tržištima i najnovijim tehnologijama i inovacijama i osiguravaju da se te usluge održavaju i unapređuju za dobro šire zajednice. Društvena potvrda i promidžba veće ravnopravnosti i pravednosti u zajednici je ono bitno, jačanje solidarnosti i izgradnja društvenog kapitala. Zadruge promiču i podupiru visoku razinu lokalne suradnje, akumulaciju društvenog kapitala i solidarnost kako svojim etičkim, državnim pristupom tako i svakodnevnom zadružnom radnom praksom i povezanošću sa zajednicom. Analiza rada zadruga ukazuje na to da je još uvijek prisutan negativan stav prema zadrugama kao nasljeđe iz nekih prošlih vremena, ali i neprepoznavanje važnosti zadruga čak i u institucijama i administrativnim tijelima. Sve to ima odraza na poslovanje zadruga što dalje traži jednu detaljnu analizu i zahtijeva daljnji rad na promidžbi zadruga da bi se zadruga pokazala onim što ona stvarno jest u Europi i u svijetu, a to je poželjan oblik gospodarskog djelovanja. Dozvolite nekoliko podataka i o stanju zadruga u EU. U EU prema podacima Europske komisije danas postoje otprilike 250 tisuća zadruga sa 163 milijuna zadrugara koji zapošljavaju otprilike 5,4 milijuna ljudi. Važnost zadruga u gospodarstvu EU vidljiv je i u značajnim tržišnim udjelima, u različitim sektorima većine zemalja članica EU kao što su npr. u sektoru poljoprivrede 83% u Nizozemskoj, 79% u Finskoj, 55% u Italiji, u šumarstvu 60% u Švedskoj, 31% u finskoj, bankarskom sektoru recimo 50% u Francuskoj, 31% u Austriji, 21% u Njemačkoj, trgovini maloprodaji potrošačke zadruge recimo u Finskoj imaju tržišni udio imaju 36%, u Švedskoj 20%, u farmaceutskom sektoru 21% u Španjolskoj, 18% u Belgiji. Prema istraživanju koje je provelo udruženje Cooperatives Europea 2012.na temelju podataka svojih članica najviše zadruga registrirano je u Italiji i oni imaju udio od gotovo 15% u ukupnom gospodarstvu, za kojom slijede i Španjolska i Francuska. Što je u RH? danas u RH djeluju gotovo 1.200 zadruga sa oko 19.500 članova zadruga i 2.700 zaposlenih. Najveći broj s obzirom na tradiciju je naravno u poljoprivredi u šumarstvu oko 40% točnije 444 zadruga sa otprilike 8 tisuća zadrugara. Zatim u prerađivačkoj industriji, uslugama, ali posebno treba istaknuti jedan razvoj ribarskih zadruga. Zadnjih godina možemo reći i najpropulzivnijeg sektora u zadrugarstvu što se tiče RH. Ovim izmjenama i dopunama Zakona o zadrugama mijenja se pa možemo reći jedan zastarjeli pristup okupljanja svih subjekata pod jednom krovnom organizacijom, neovisno o djelatnosti, veličini ili želji zadruga za udruživanjem. I naglašavam ne stvara se nova organizacija ili nova agencija već se postojeći Hrvatski savez zadruga transformira u Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo. Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo javna je ustanova koja operativno nastavlja raditi sa zadrugama na razini komunikacija sa zadrugama i zadružnim savezima, direktnim kontaktima na terenu, rješavanjem problema zadruga, pružanjem stručne pomoći, organizacijom, edukacija, promidžbom zadružnih proizvoda i naravno povezivanjem sa svim ostalim institucijama. Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo je institucija koja će voditi brigu o zadrugarstvu na razini zakonske regulative, voditi evidenciju registriranih zadruga koja je opet temelj za različite analize, edukacije, promoviranje zadrugarstva. Sustav još uvijek nije dovoljno razvijen da bi mogao funkcionirati bez takve institucije. Bez zajedničke organizacije zadruge bi se našle možemo reći na vjetrometini raznih zakona koji ni danas do kraja ne prepoznaju zadrugarstvo kao posebnost. I nužno je upravo napraviti sukladni zakonodavni okvir gdje bi zadruge sa svim svojim posebnostima bile prepoznate. Još uvijek govorimo o potrebi prepoznavanja zadruga kao velikog potencijala u gospodarstvu na svim područjima od zapošljavanja do socijalnog, a posebna je rekli smo važnost zadruga i za lokalnu zajednicu. Kada govorimo o financiranju Hrvatskog centra zajedničkog poduzetništva ne iziskuju se nikakva dodatna financijska sredstva, ali i spomenimo to da je financiranje Hrvatskog saveza zadruga u proteklih 10 godina iznosilo nešto preko 12 milijuna kuna, negdje oko 1,2 milijuna kuna godišnje. U 2014.godini u državnom proračunu osigurano je 800 tisuća kuna, dakle dolazi do smanjenja opterećenja državnog proračuna za 33%, a to smanjenje će biti i u sljedećim godinama koje dolaze. Dakle ne ukidanjem već postepenim smanjivanjem sredstava iz državnog proračuna centar ima prijelazno razdoblje da se pripremi za pružanje usluga na tržištu. Centar ima javne ovlasti i određeni iznos iz državnog proračuna i dalje će se uplaćivati kako bi se osiguralo obavljanje javne ovlasti, ali sa tim smanjenjem, a ostale svoje prihode će ostvarivati na tržištu i to pružanjem usluga zadrugama i zadružnim savezima kod izrade projekata, edukacijom, davanjem savjetodavnih usluga u području razvoja zadrugarstva, promicanjem zadruga, zadružnih saveza na tržištu, pružanjem pomoći kod umrežavanja i povezivanja zadruga i zadružnih saveza. Kad govorimo o zadružnim savezima, oni i dalje nastavljaju svoj rad u dosadašnjem obliku. Ostaju udruženja zadruga prema djelatnosti ili regiji, npr. Hrvatski poljoprivredni zadružni savez, Zadružni savez Dalmacije i njihova primarna svrha i dalje ostaje povezivanje srodnih zadruga i poticanje njihovog umrežavanja. Jer zadružni savezi trebaju biti osnova za iskorak zadruga na šire europsko i svjetsko tržište, svakako uz pomoć Hrvatskog centra za zadružno poduzetništvo. Nekoliko riječi o aktivnostima Centra za zadružno poduzetništvo. Dakle on vodi ažurni zadružni registar, zajedno s informacijama iz Registra trgovačkog suda i FINA-e, obavlja suradnju, pružanje pomoći zadrugama, zadružnim savezima, vanjskim suradnicima, organizira i provodi izobrazbe, savjetovanja iz područja zadrugarstva, promociju zadružnog poduzetništva, marketinške aktivnosti, promociju zadružnih roba i usluga, naravno međunarodnu i međuinstitucionalnu suradnju na području zadrugarstva u Republici Hrvatskoj, promicanje suradnje među zadrugarima i zadružnim savezima radi njihovog daljnjeg povezivanja, uspostave novih, boljih, kvalitetnijih poslovnih odnosa na tržištu. Centar ima status javne ustanove sa poslovima i ovlastima utvrđenim ovim zakonom, statutom i drugim općim aktima centra, pri čemu je vođenje evidencije zadruga i zadružnih saveza javna ovlast, a potvrde i sva uvjerenja i sve isprave koje će Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo izdavati u okviru javnih ovlasti imat će svojstvo javnih isprava. I samo kratko, tijela centra predstavljaju upravno vijeće i ravnatelj, a članovi upravnog vijeća osim predstavnika radnika imenuje i razrješava Vlada Republike Hrvatske. Predsjednika predlaže ministarstvo nadležno za poduzetništvo i obrt, a po jednog člana Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo branitelj, Ministarstvo regionalnog razvoja i europskih fondova. Jedan član je predstavnik zaposlenika centra, to je dakle jedan amandman predlagatelja koji je na Vladi donesen prošli tjedan. Svi se imenuju na rok od četiri godine, mogu biti ponovo imenovani. Predstavnik zaposlenika centra birat će se na način propisan općim propisima o radu. Ravnatelja imenuje Upravno vijeće temeljem javnog natječaja i sukladno odredbama i ovog zakona i samog statuta centra. Kad govorimo o samostalnosti i rasterećenju Hrvatskog centra za zadružno poduzetništvo moramo reći i sljedeće. Ukidanjem obaveznog članstva u Hrvatskom savezu zadruga, zadruge se rasterećuju parafiskalnog nameta plaćanja obavezne članarine i time se rasterećuje financijsko poslovanje zadruga za preko 800 000 kuna. Isto tako zadruge su postojećim Zakonom o zadrugama bile obavezne reinvestirati 30% iz ostvarene dobiti u daljnji razvoj zadruga. Ovim izmjenama smanjuje se obaveza reinvestiranja dobiti zadruge na 20%. Dakle ako je procjena da će te zadruge u 2014. godini ostvariti 57 milijuna dobiti smanjenjem stope obavezne reinvestirane dobiti, procjena je da će to donijeti uštedu zadrugama od otprilike 6 milijuna kuna. Dakle uvažavajući trenutno gospodarsko okruženje zadrugama se s jedne strane ostavlja veća sloboda odlučivanja o rasporedu dobiti, ali s druge strane se isto tako osigurava kontinuirano jačanje kroz obavezno izdvajanje za razvoj zadruge i čime se jača njihov gospodarski položaj na tržištu. I možda još samo nekoliko detalja tehničke prirode. Ukidaju se odredbe koje se odnose na nadzor i prekršaj vezano za zadružna načela i vrednote. Zadruge kao društvena osoba posluju prema načelima i vrednotama zadrugarstva koje su osnov za uspjeh zadružnog modela. Načela nisu propisi nego baština zadrugarstva te je namjera zakonodavca da se ista osiguraju i promoviraju kroz primjenu edukacije u zadružnom sustavu, a ne poduzimanjem nekih dodatnih nadzornih, prekršajnih mjera, tim više što se na zadruge kao i na druge pravne osobe već primjenjuju svi odgovarajući nadzori poslovanja. Isto tako utvrđuje se provedba postupka brisanja zadruga iz Registra trgovačkog suda po službenoj dužnosti sukladno odredbama Zakona o sudskom registru i to onih zadruga koje svoje poslovanje i opće akte nisu uskladili s odredbama Zakona o zadrugama. Navedenim postupkom želi se postići realan uvid u stvarno stanje aktivnih zadruga koje su svoje poslovanje prilagodile Zakonu o zadrugama. I zaključno, ovim prijedlogom izmjena i dopuna Zakona o zadrugama želi se prije svega otvoriti veće mogućnosti razvoja poduzetničkog poslovanja, omogućiti aktivnije sudjelovanje zadruga na zaustavljanju raseljavanja stanovništva i stvaranju poduzetničkih prilika u područjima koja nisu dovoljno razvijena. Rekli smo već, unaprijediti i ustroj i funkcioniranje zadružnog sustava, unaprijediti, naglasiti specifičnosti rada u zadrugama u odnosu na trgovačka društva jer iako u nekim segmentima poslovanja zadruge rade i funkcioniraju kao trgovačka društva zbog uvažavanja zadružnih načela i zadružnih vrednota zadruge imaju i svoje različitosti kao što su na primjer neprofitne zadruge kojima je cilj udruživanje, postizanje zajedničke nematerijalne koristi za članove kao što su socijalne zadruge, radničke i slično. Zadruge ne samo da trebaju biti poslovno uspješne, ali mora se uzeti u obzir i vrednovati i neke druge koristi koje su rezultat rada zadruge, objedinjavati ekonomske, socijalne interese članova zadruge i jedino tako one mogu opstajati na tržištu. Osnivanje zadruge i njezino poslovanje mora biti izraz zajedničkih interesa njezinih članova, vrijednost zadružnog oblika poslovanja u tome da se uz gospodarske ciljeve vodi briga ponavljam još jednom i o socijalnim interesima članova čime posredno se stvara dobrobit za lokalnu zajednicu u kojoj posluje. Donošenjem ovih izmjena i dopuna zakona riješit će se i oni problemi i oni nedostaci u dosadašnjoj regulativi koji su utvrđeni u praksi, zadruge će dobiti odgovarajuće okružje za svoj rad koje je primjereno i sadašnjem vremenu i sadašnjim okolnostima i stvorit će se poticajni okvir za jačanje konkurentnosti zadruga. Jer nemojmo zaboraviti osnovni cilj strategije razvoja poduzetništva 2013./2012. je upravo jačanje konkurentnosti subjekata malog gospodarstva samim time i zadruga. Zadruge okupljaju pojedince, grupe koje povezuju zajednički interesi, usmjeravaju ih u poslovanje kroz sustav čime se smanjuje i siva ekonomija. Zadruge su put za samozapošljavanje, zapošljavanje što je posebno značajno za gospodarski, nedovoljno razvijena područja gdje se korištenje lokalnih resursa isključivo može koristiti u održivo gospodarstvo to upravo kroz zadruge. Model koji predstavljaju zadruge u potpunosti je i u skladu sa Strategijom Europa 2020, dakle europskom strategijom za pametan održiv i uključiv rast. Što je pred nama dalje po pitanju razvoja zadruga? Prije svega Strategija razvoja zadruga i korištenje sredstava iz fondova EU. Ministarstvo poduzetništva i obrta priprema i izradu Strategije razvoja zadruga 2014./2020. i to sa ciljem jačanja konkurentnosti zadrugarstva kroz daljnje povećanje članstva u zadrugama, jačanje proizvodnih, uslužnih kapaciteta, lakšem pristupu izvorima financiranja i naravno kontinuiranu edukaciju članova i zadružnih uprava, ali i drugih dionika koji su uključeni u razvoj zadružnog poduzetništva u Republici Hrvatskoj. Dozvolite vrlo kratko samo neke od osnovnih ciljeva strategije, a to su povećanje konkurentnosti zadruga u Hrvatskoj kroz njihovo udruživanje. Rekli smo već lakši, bolji pristup izvorima financiranja. Dakle, razvijanje financijskih mogućnosti na način da im se poveća njihova dostupnost, ali i da se uvedu neki novi oblici financiranja, jače korištenje poduzetničkih potpornih institucija, poduzetničkih centara, tehnoloških parkova, regionalnih razvojnih agencija koji definitivno i više nego do sada trebaju biti potpora zadrugarima i savjetima i edukacijama za poduzetništvo po djelatnostima kod pružanja pomoći, kod izrade projektnih prijava i slično. Promocija zadruga i osnivanje novih vrsta zadruga, obrazovanje za poduzetništvo, dakle obrazovanje zadružnih uprava, poticanje obrazovanja, poticanje učeničkih zadruga kao nešto vrlo značajno, bolje poslovno povezivanje zadruga i njihova informatizacija, brendiranje zadružnih proizvoda i regionalno povezivanje zadruga. I u konačnici usaglašavanje zakonodavnog i institucionalnog okvira. Često zakoni ne prepoznaju zadrugu kao posebnost, zbog toga ima i nedorečenosti u poslovanju zadruga. I zato i ovim zakonom se uvodi red. U mnogim zemljama u kojima su zadruge prihvaćene kao dobar gospodarski oblik organiziranja zadruge imaju i poseban tretman u poreznom sustavu, u sustavu zapošljavanja i mnoge druge posebnosti pri čemu u tim zemljama postoji sustav kontrole, verificiranja zadruga koje posluju po zadružnim načelima i samo takve mogu koristiti prednosti određene zadruge. Dakle, to je nešto što slijedi u Strategiji razvoja zadruga za razdoblje 2014./2020. Upravo ta strategija poslužit će kao temelj i za privlačenje sredstava iz EU fondova za projekt razvoja zadružnog poduzetništva. Ukupno financijska, programska financijska omotnica 2014./2020. govori o tome da hrvatskom malom gospodarstvu na raspolaganju stoji gotovo 2 milijarde eura. Ono što je vrlo važan i značajan dio sigurno odnosit će se i na daljnji razvoj zadružnog poduzetništva. I dozvolite zaključno. Ministarstvo poduzetništva i obrta u suradnji sa drugim ministarstvima i ostalim mjerodavnim tijelima nastavljat će razvijati zadruge i zadružno poduzetništvo u Republici Hrvatskoj kroz stvaranje jednog poticajnog okvira, povezivanje i umrežavanje zadruga, poticanjem edukacije u zadrugarstvu, promoviranjem zadrugarstva kao definitivno i poželjnog i konkurentnog oblika gospodarskog djelovanja. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovani zamjeniče ministra. Idemo na replike. Poštovani zastupnik Željko Reiner, potpredsjednik Doma. Replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Sabora. Uvaženi zamjeniče ministra i nakon vašeg izlaganja meni nije potpuno jasno ono što mi nije bilo jasno ni ranije, a to je koji je razlog za hitno donošenje ovog zakona. Dakle, sami ste rekli da pripremate strategiju hrvatskog zadrugarstva, očito imate neke vizije. Sad ste pet ili sedam minuta ih izlagali. Nije li bilo logičnije napraviti prvo strategiju pa onda eventualno ići u promjene? Ova promjena je samo da kažemo vrlo jasno druga promjena u osam mjeseci. Naime, 27.09. prošle godine isto po hitnom postupku isforsirano je donesen zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zadrugama a i jedan i drugi, i ovaj današnji prijedlog se zapravo svodi na to da Vlada, odnosno ministarstvo želi upravljati zadrugarstvom. Dakle, opet jedna centralizacija jer i onaj prvi prijedlog se sveo na to da ministar zapravo uzima ovlast slijedom koje će on zapravo imenovati povjerenstvo, predstavničku zapravo skupštinu koja mora donijeti onda odluku itd., itd., provesti postupak izbora predstavničku skupštinu. Svi ti rokovi su prošli, ministar nije zapravo to svoje izboreno pravo i nametnuto pravo realizirao, a sada se još više stvar centralizira i sad zapravo se osniva jedno državno tijelo i umjesto Hrvatskog saveza zadruga kao društva osoba imat ćemo jedno državno tijelo sa javnim ovlastima izravno u ingerenciji Vlade. I očito je ta centralizacija smisao svega, bez obzira što se radi neka strategija i očito ima nekakva vizija razvoja zadrugarstva. Ja mislim da to nije dobro. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Poštovana zastupnica Vesna Škare-Ožbolt, replika.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani zamjeniče ministra ja se mogu složiti s vama da daljnji razvoj zadružnog poduzetništva je izuzetno važno za razvoj hrvatskog gospodarstva. Međutim, nešto slično bih rekla kao i moj prethodnik. Doista očekujem da mi pojasnite čemu ovaj utjecaj države, odnosno Vlade u područje zadrugarstva? Naime, složila bih se s tezom da je bilo potrebno donijeti strategiju a ne odmah ići na donošenje zakona po hitnom postupku. Međutim, doista nije jasno čemu je bilo potrebno da Vlada ulazi u Zadružni savez koji se sad preimenuje u Hrvatski zadružni centar koji ima upravno vijeće, koji posluje kao javna ustanova. Članove upravnog vijeća imenuje Vlada. Dakle, praktički Vlada na neki način kontrolira zadruge što je potpuno u suprotnosti sa smislom samih osnivanja zadruga. Nadalje, postavljam vam pitanje ako imovinom saveza dosada, ako novi centar postaje pravni sljednik saveza onda postaje i pravni sljednik imovine. To je imovina zadrugara. Ispada da Vlada će na ovaj način raspolagati preko članova upravnog vijeća imovinom zadrugara. Ja vas molim da mi pojasnite i toplo se nadam da ćete me razuvjeriti u ovome što ja govorim.
Poštovani zastupnik Josip Đakić, replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine zamjeniče ministra pa rekli ste da ovaj zakon se donosi tj. izmjene i dopune kako bi se unaprijedilo i transformiralo zadrugarstvo, sve u cilju boljega funkcioniranja rada i stvaralaštva. Naime, možemo vidjeti da u ovom zakonu u izmjenama i dopunama je puno pravnih manjkavosti i nedorečenosti, krajnji rezultat vrlo je lako predvidiv. Zadruge i zadružni savezi gube utjecaj na kreiranje mjera ekonomske, socijalne i porezne politike vezanih uz zadrugarstvo. Moguće su tu i određene zlouporabe koje se žele zataškati s obzirom da Savez zadruga nije održao skupštinu od 2011. godine. Ima tu i onoga što je već spomenuto od mojih kolega i kolegica, a to je jasno stavljeno da predstavničku skupštinu imenuje u to povjerenstvo onaj koji će je držati, imenuje ministar. Jasno je da se želi utjecati na sve što se događa u zadrugama, želi se zadružni model dosadašnji koji je funkcionirao kojega u zakonu nema ni kao odredbe ni kao kazne te se načela, vrednote zadrugarstva koje su temelj zadružnog modela izgubile su svoj značaj, zadrugarstvo neće imati svoj smisao. Naime, treba podsjetiti da zadružna načela su dragovoljno i otvoreno članstvo. Da je to nadzor poslovanja od strane članova, da je to gospodarsko sudjelovanje članova zadruga i raspodjela samostalnosti i neovisnosti, obrazovanje i stručno usavršavanje, informiranje članova zadruge, suradnja među zadrugarima, briga za zajednicu. Sve su to načela koja su bila u dosadašnjem zakonu kojih više kao što vidimo nema. Direktna igračka ministra nadležnoga koji se stavio u poziciju da odlučuje bit će neprikosnovena jednako kao što je to bila i u Gospodarskoj komori.
Hvala lijepa. Četvrta replika, poštovani zastupnik Ante Babić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine Pros u vašem uvodnom izlaganju rekli ste da udruživanje zadrugara stvara poboljšanje kvalitete sposobnost izlaska na vanjska tržišta ukoliko sam dobro pratio, a onda ste govorili da Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo jest javna ustanova iako se ovdje ne vidi je li to usklađeno i po Zakonu o javnim ustanovama. Po meni nije. Mi smo danas u Hrvatskom saboru zapravo trebali govoriti o analizi zadružnog sustava, o Izvješću o radu Hrvatskog saveza udruga, možda o europskom modelu zadrugarstva a i ovdje je kao što je rečeno u Strategiji razvoja zadružnog poduzetništva od 2014. do 2020. U jednom dijelu ste iznijeli komparaciju zadrugarstva vezanu za EU govoreći da je oko 800 milijuna zapravo ljudi vezano za zadruge i onda ste govorili o tim sektorskim dijelovima, ali ste zaboravili zapravo reći da je od 2011. godine broj zadruga pao za gotovo 1800. Njih je sada negdje oko 1300 u RH. Mislim da je to trebalo naglasiti. Broj zaposlenih je negdje oko 2800, sami prihodi su bili negdje oko milijardu i 900 milijuna kuna. Hvala.
Peta replika poštovani zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine zamjeniče ministra pa meni se čini da se ovim izmjenama zakona opet povećava birokratski aparat, da se opet stvara jedno tijelo koje će na kraju krajeva vegetirati, trošiti proračunski novac i naravno novac automatski i onih zbog kojih se to kao osniva. A argument za ovo što sada govorim mi daje jedna vaša rečenica gdje ste rekli da će Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo koordinirati i povezivati rad razvojnih agencija i centara za poduzetništvo. Iskreno govoreći poduzetnici u Hrvatskoj više ne znaju kakvih sve centara i agencija imaju koje su osnovane na lokalnim ili državnim razinama i više ustvari ne znaju kome bi se javili, ali u krajnjem slučaju znaju da tamo neće ništa dobiti. U subotu sam bio u društvu 25 do 30 poduzetnika u Gradu Križevcima i onda sam im postavio pitanje, molim vas dignite ruku tko je od vas koristio usluge Centra za poduzetništvo ili Razvojne agencije, znate koliko ih je rekli, jedan od njih je rekao polovično. To su institucije koje mi osnivamo. I ja se bojim da će ovo biti, čak se i ne bojim, ovo će biti još jedna takva institucija i ovakvom institucijom ustvari kao što su već kolege i govorili će se zadrugarstvo još baciti unazad, povećat će se aparat birokratski i od toga koristi neće biti. Zadrugarima, proizvođačima treba dati stimulacije da se sami udružuju a ne ih zaustavljat [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] I samo jedno pitanje, koliko će biti novo zaposlenih birokrata u tom centru?
Poštovani zastupnik Ivan Šuker, šesta replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine zamjeniče ministra što je osnovni sukus ove izmjene zakona? Ukidanje jedne dobrovoljne udruge i stvaranje jednog novog državnog tijela u zemlji u kojoj svi govore da treba ukloniti administrativne prepreke mi stvaramo administrativne. Jer logična je stvar da pojedinci, trgovačka društva, grupe se ujedinjuju da bi ostvarili nekakve ciljeve, tako i zadrugari su tu svoju zajednicu, zadružnu zajednicu imali zbog toga da ostvare nekakve ciljeve, gospodarske, ovakve, onakve, da dođu do kvalitetnijeg i boljeg poslovanja. Međutim, Ministarstvo obrta i poduzetništva i ova Vlada nakon udara na Hrvatsku obrtničku komoru, nakon pokušaja udara na Hrvatsku gospodarsku komoru evo je sad je došao na redi i Zadružni savez. Pa kakvu mi poruku šaljemo? Da doslovno ljudima branimo da se udružuju. Druga stvar, nemojmo zaboraviti kolegice i kolege da određene stvari iz prošlosti nude nekakav antagonizam, tako i te zadruge, prije svega što se tiče poljoprivrednika itekako bude nekakve negativne asocijacije i danas je poljoprivrednike vrlo teško dobiti u bilo kakvu zadrugu. Ovo što je počelo, ovaj nukleus nekakvog zadružnog udruživanja, dakle gdje se određene barijere željele srušiti i pokazati da to zadružno udruživanje može donesti nečeg dobro, Ministarstvo obrta definitivno ruši. Koja logika je ako se neko udruži u nešto da njima ministar određuje tko će im biti predsjednik, ko će im biti predsjednik skupštine, kako će radit, šta će raditi, kako će raspolagat s onim dobrima koje ostvare i niz drugih odluka koje naprosto jedino pripadaju onima koji su to ostvarili? Ko si uzima za pravo da raspoređuje nečije novce ako u tome uopće nije sudjelovao? Međutim, očigledno ova Vlada i ovaj ministar si uzimaju to pravo i onda ćete vidjeti na što će to zadrugarstvo ličiti. Umjesto da bude potpora ljudima da budu konkurentni na ovom globalnom tržištu mi nažalost to rušimo.
Poštovani zastupnik Đuro Popijač replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa većinu onoga što sam htio reći rekli su prethodnici, ali valja još jednom naglasiti. Dakle, gospodine zamjeniče rekli ste da će biti ovaj Hrvatski centar zadružnog poduzetništva pravni slijednik Hrvatskog saveza zadruga. To jednostavno ne može biti, jer to nema veze jedno sa drugim. Dakle, Hrvatski savez zadruga je bilo strukovno udruženje onih koji su bili članovi tog tijela, znači zadrugari koji se bave isključivo privatnim biznisom bez obzira u kojoj gospodarskoj djelatnosti to je par excellence oblik privatnog poduzetništva. Oni su se udruživali u zadruge i svi zajedno su činili Hrvatski savez zadruga i njime upravljali putem skupštine koja je bila sačinjena od članova, od zadrugara i članova zadruga i birali su predsjednika Hrvatskog saveza zadruga i njime su upravljali. Ovo što vi radite, to su kolege već i spominjali ranije, radite jednu potpuno besmislenu i nepotrebnu javnu ustanovu koja će uređivati odnose unutar zadrugara. Svašta ste do sada radili, no međutim ovo je glupost nad, koja prevazilazi sve ono što ste učinili do sada. Dakle, kakve veze ima ovo što vi sad, ovu tvorevinu koju vi sad radite, dakle Hrvatski centar zadružnog poduzetništva kojim će upravljati ministar maloga i srednjeg poduzetništva u kojem će biti i u čijem vijeću, upravnom vijeću će biti neki predstavnici nekih ministarstva ali recimo u tom vijeću nema ministra, odnosno predstavnika ministra gospodarstva. Očigledno da i tu funkcioniraju odnosi ili ne odnosi u vladajućoj koaliciji. Dakle, unatoč onome svemu što ste govorili da ćete raditi u poboljšanju odnosa unutar zadruga, da ćete jačati njihovu djelatnost, vi zapravo [[Upadica predsjednik: Hvala liepa.]] oprostite. Hvala.
Hvala lijepa. Da li, odgovor? Ne. Hvala lijepa. Da li predstavnici radnih tijela Hrvatskog sabora žele? Da. Poštovani Igor Rađenović, zastupnik u ime Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Dozvolite da samo nekoliko rečenica, da se izjasnim o raspravi na Odbor za gospodarstvo, dakle o ovom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zadrugama. Odbor za gospodarstvo je na svoje dvije sjednice pomalo neuobičajeno raspravljao o ovoj točci dnevnog reda, dakle na svojoj 40. i 41. sjednici, te je na 40. sjednici Odbor, u raspravi je zapravo zatraženo puno dodatnih informacija i podataka o ovom prijedlogu zakona te postavljen čitav niz pitanja stoga je Odbor na toj sjednici, dakle svojoj 40. sjednici jednoglasno donio zaključak o tome da se odgodi glasovanje u prijedlogu ovoga zakona te naložio predlagatelju da uzevši u obzir provedenu raspravu i postavljena pitanja, dostavi dodatne podatke potkrijepljene brojkama, analizama zadrugarstva u RH. Za 41. sjednicu održanu 7 dana kasnije, predlagatelj je dostavio navedene podatke i detaljna obrazloženja koja su sadržavala glavne ciljeve strategije razvoja zadrugarstva za razdoblje od 2014. do 2020., u dobrom dijelu je o tome govorio i zamjenik ministra u uvodnom izlaganju i ja vjerujem da će još govoriti. No zaključno je odbor i nakon provedene svoje rasprave na dvije sjednice, većinom glasova, sa 7 glasova za i 3 glasa protiv, odlučio da Hrvatskom saboru predloži donošenje zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zadrugama u tekstu kao što je predložila Vlada RH. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. U raspravu krećemo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je Klub zastupnika Hrvatskih laburista u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Nenad Pleše.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi zamjeniče ministra sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Impresivan uvod u obrazlaganje zakona, ali nešto već kao meni poznato jer prošle godine u 9. mjesecu raspravljali smo o zadrugama po hitnom postupku, a glavni razlog nalazio se u obrazloženju tog hitnog postupka, a to su izmjene u načinu upravljanja, funkcioniranja Hrvatskog saveza zadruga. Dakle, mijenjao se način upravljanja Hrvatskog saveza zadruga uvodeći predstavničku skupštinu, nadzorni i upravni odbor. Pred nama je prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zadrugama, ja bih rekao kao drugo čitanje ovog čitanja iz 9. mjeseca, a isto tako po hitnom postupku. Zašto? Obrazloženje kaže da se financijski rastereti i olakša poslovanje zadruga te osigura učinkovitija institucionalna podrška razvoju i jačanju modela zadružnog poduzetništva kroz osnivanje Hrvatskog centra za zadružno poduzetništvo umjesto do sada Hrvatskog saveza zadruga. Ukidanjem obaveznog članstva i osnivanje Hrvatskog centra za zadružno poduzetništvo zadrugama se olakšava poslovanje, rasterećuju se od parafiskalnog nameta, obavezne članarine te se unapređuje njihovo poslovanje, smanjuje se i naknada za razvoj zadruge na 20%, to je za reinvestiranje što se na neki način možda može i pozdraviti. Ocjena stanja i osnovna pitanja koja su uredila u važećem zakonu kazala su, radi suradnje s europskim zadrugama potrebna su ista pravila organiziranja i dosljedna implementacija zadružnih vrijednosti i načela, stoga se zakonom uvode sankcije za nepoštivanje zadružnih načela i vrednota, uređen nadzor poslovanja zadruga i potpisuju pravila i akti zadruga. U ocjeni stanja ovog zakona pak kaže, prvenstveno predloženim izmjenama i dopunama Zakona o zadrugama stvaraju se uvjeti za učinkovitiji sustav institucionalne podrške kroz Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo te se ukidaju odredbe koje se odnose na nadzor i prekršaj vezano za zadružna načela i vrednote. Prvo smo uveli sankcije za nepoštivanje zadružnih načela i vrednota, a sad se ovim zakonom ukidaju. Za nas je to smokvin list za uvođenje Hrvatskog centra za zadružno poduzetništvo, javne ustanove bez obveznog članstva, a članstvo je sve manje i ako ne analiziramo stanje zadruga prije stupanja na snagu Zakona o zadrugama i stanja na 31.12.2012. kada je većina postupaka usklađivanja zadruga dovršen, vidljivo je da se broj zadruga evidentiranih u evidenciji smanjuje gotovo na pola dok se broj zadruga smanjio za 35%, broj zaposlenih za 36%, a dobit zadruga za 13%. U ocjeni stanja Hrvatskog zadrugarstva tradicija nam je u godinu dana narasla za 10 godina, lani smo imali 140-godišnju tradiciju, ove godine imamo 150-godišnju tradiciju. Pa kako smo napuhali godine tradicije, tako smo u ocjeni stanja i povećali broj zadruga, članova zadruga i zaposlenih u zadrugama, a Hrvatski savez zadruga u analizi zadružnog sustava do 31.12.2013. godine govori da su te brojke ipak manje, sad smo čuli i od zamjenika ministra da je to 1169 zadruga, 19 485 zadrugara i 2734 zaposlena. Sredstva za poslovanje i rad centra osiguravaju se iz prihoda i imovine, naknada za usluge, potpora, donacija i drugih izvora. Za provođenje ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u Državnom proračunu RH. Nisam u to baš siguran jer ukidanjem obavezne članarine, smanjuju se sredstva za rad centra, a centar će imati ravnatelja koji neće biti volonter nego će raditi za plaću isto kao i svi zaposlenici centra. Zadruga je dobrovoljno, otvoreno, samostalno i neovisno društvo kojim upravljaju njezini članovi, a ne ministarstvo preko ravnatelja i upravnog vijeća u kojem će sjediti predstavnici ministarstva nadležnog za poduzetništvo, odbor, poljoprivredu, regionalni razvoj i branitelje. Temeljna načela su dobrovoljno i otvoreno članstvo, samostalno upravljanje članova, autonomija i neovisnost. Čuli smo već nešto, u EU posluje oko 250 tisuća zadruga i zapošljava oko 5,4 milijuna ljudi. Primjena zadružnih vrijednosti načela znatno je utjecala na razvoj zadrugarstva i učinila ga bitnim čimbenikom gospodarstva. Profit kod zadruga nije primarna stvar, primarna stvar je zadovoljavanje koristi samih zadrugara koji primarno ne mora biti financijski već socijalne, društvene, organizacijske, savjetodavne i ine koristi. Kada bi se indikator udjela zaposlenih u sektoru zadrugarstva popeo na 2% ukupnog broja radno aktivnog stanovništva, sektor zadrugarstva u RH brojao bi oko 30 tisuća zaposlenih. No mi ovim čestim izmjenama zakona dovodimo do toga da se broj zadruga smanjuje kao i broj zaposlenih. Suštinske izmjene ministarstva išle su samo u smjeru uspostave kontrole zadruga. Kada prvobitne promjene nisu polučile očekivane rezultate pribjeglo se novim promjenama prema kojima se osniva javne ustanove Hrvatskog centra za zadružno poduzetništvo. Shodno tim promjenama mijenjaju se članci 49., 50., 54.b dok su ostale promjene kozmetičke prirode. I da zaključim, izmjenama i dopunama ovaj zakon ničim ne doprinosi uspješnijem funkcioniranju zadrugarstva već isključivo služi da ovo ministarstvo vrši kontrolu nad zadrugama i da putem javne ustanove uhljebi svoj kadar. Nastavimo li ovako donositi ove zakone nove izmjene i dopune Zakona o zadrugama do kraja mandata ove Vlade sigurno ćemo raspravljati još nekoliko puta. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Idemo na replike. Poštovani zastupnik Mladen Marelić, prva replika.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Pleše niste u pravu kada ste rekli da je 10 godina skinuto … prve zadruge. Znamo da je zadruga prva formirana 1864.godine, znači to je ipak 150 godina i da dobro piše u tome. A to smo raspravljali u 9.mjesecu kada smo imali prijedlog zakona. Također učinkovitost Zadružnog saveza Hrvatske, znamo svi kakav je i da on sa svojim radom osporava rad samih regionalnih saveza. I mislim da je dobro što je ministarstvo prišlo ovome da se to jednom stavi u funkciju da poljoprivrednici ja govorim sada jer dosta zadruga velike zadruge koje su uključene u Zadružni savez na nivou regija i hrvatski savez one su na ovaj način ostale zakinute u radu Hrvatskog zadružnog saveza. Hvala.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Nenad Pleše.
Zahvaljujem se kolega na replici. Ali kada bi uzeli zakon koji je donesen u 9.mjesecu prošle godine i usporedili ga s ovim zakonom onda bi vidjeli da tamo piše da je tradicija zadrugarstva u RH lani bilo 140 godina, a ove godine u obrazloženju zakona piše da je tradicija 150 godina, a o ovome drugome se možemo i složiti. Hvala.
Poštovani zastupnik Željko Reiner, potpredsjednik Doma, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi zastupniče, pa suglasan sam sa vašim kritičkim primjedbama o ovome zakonu i možda samo još jedan naglasak. Naime, opet se na jedan način provodi svojevrsna nacionalizacija imovine jednog saveza, dakle Hrvatskog saveza zadruga jer se Hrvatski savez zadruga dakle sva imovina se oduzima i ona će se financijska sredstva, prava i obveze sve skupa će se oduzeti jednom neovisnom tijelu nastalom udruživanjem zadrugara i nacionalizirati na svojevrsni način i dati u vlasništvo jednoj državnoj agenciji, organu Vlade i to treba vrlo jasno reći. To je još jedan korak dalje uz sve ono što se napravilo vezano loše uz zadružno poduzetništvo od Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju gdje nezaposleni zadrugar ne može primati naknadu dok je nezaposlen pa do Zakona o mirovinskom osiguranju gdje se prisiljava upravitelj zadruga da ima mirovinsko osiguranje što znači zabranu umirovljenicima da budu upravitelji. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Nenad Pleše.
Zahvaljujem se kolega Reiner. Pa samim tim što se ministarstvo upliće u zadruge možemo pretpostaviti da može doći do nacionalizacije imovine jer kada nema tu ovisnosti i da zadrugari mogu samostalno upravljati i svojim radom i svojom imovinom onda se stvarno može podnesti da će to prestankom rada tih zadruga ili eventualno gašenje oprema i nacionalizirana.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Domagoj Hajduković, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa kolega Pleše, samo nekoliko stvari koje mislim da treba spomenuti iako je kolega Marelić rekao već neke dijelove koje sam želio reći i podcrtati. Prije svega govorili ste o statističkim podacima smanjenja broja zadruga i slično, moramo imati na umu da je zadrugarsko djelovanje jedno od oblika gospodarskog djelovanja i da je ono takvo podložno gospodarskim trendovima. Dakle razumljivo je i smanjenje. Što se tiče samog zakona, ja smatram da on unapređuje pravni okvir u kojem zadruge djeluju. I dok govorite o Hrvatskom centru za zadružno poduzetništvo koje nasljeđuje Savez zadruga niste spomenuli recimo da se ukida obvezno članstvo u spomenutom, da se na taj način zadruge rasterećuju parafiskalnog nameta. Niste spomenuli da se smanjuje obaveza izdvajanja i evidentiranja iznosa za osiguranje trajnosti i daljnji razvoj zadruge sa 30 na 20% te se tako stvara okvir za daljnje poticaje investicijama u zadrugama. Dakle ovaj zakon ipak donosi niz poboljšanja koja bi trebala olakšati zadrugarima njihovo poslovanje, prije svega zato što se gospodarstvo kao i svaka društvena djelatnost mijenja i zakoni kao takvi trebaju pratiti te promjene i prilagođavati se postojećim uvjetima. Hvala.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Nenad Pleše.
Pa kolega Hajdukoviću ja ću krenuti od ovoga članstva, 20% za reinvestiranu dobit jer da ste dobro slušali moju raspravu onda ste mogli primijetiti da sam ja to spomenuo. A statistika nam sama govori i činjenica da se broj zadruga smanjuje, a donošenjem zakona po hitnom postupku pa za pola godine ili za 8 mjeseci ponovno zakona po hitnom postupku vjerojatno donosi do tog da se broj zadruga i smanjuje. Hvala.
Poštovana zastupnica Jadranka Kosor, replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Pleše, pa slažem se sa vašom konstatacijom vezno za ocjenu stanja odnosno potrebnih sredstava za potrebu ovoga zakona. Naime, u prijedlogu zakona koji je konačan piše da neće biti potrebna nova sredstva. Slažem se s vama da je za pretpostaviti da to nije baš točno. Naime, ako se ukida obavezna članarina što mislim da je dobro kao evo jedan, ukidanje jednog parafiskalnog nameta što je u skladu i sa preporukama Europske komisije. Međutim, broj zaposlenih u centru nama u ovom trenutku neznan. Odakle će se namicati sredstva za njihove plaće, pretpostavljamo iz državnoga proračuna. A ako će to biti ljudi koji će biti predstavnici prije svega i ministarstava odnosno broj zaposlenih koji će obavljati različite druge poslove je u ovom trenutku nepoznat. Prema tome da misli da je procjena stanja o potrebnim sredstvima iskazana apsolutno nerealno. I to je nešto na što mi ne možemo pristati. I moramo u ovoj raspravi do kraja rasprave dobiti odgovor pogotovo u situaciji kada imamo velike probleme s punjenjem odnosno izvršavanjem državnog proračuna.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Nenad Pleše.
Pa kolegice Kosor, zahvaljujem se na replici i drago mi je da se slažemo u pogledu. Jer kada se sredstva iz članarina smanjuju i kada zadruge vjerojatno im pada i gospodarska djelatnost neće imati dovoljnih sredstava za izvršenje plaće. Do sada je bilo tamo zaposlenih djelatnika, imali su predsjednika i oni su dobivali osobne dohotke. Međutim, sada kada imamo funkciju ravnatelja vjerojatno će taj osobni dohodak predstavljati veći iznos nego je to imao jedan predsjednik Hrvatskog saveza zadruga a sada o broju zaposlenih vjerojatno tu uz ravnatelja dolazi i sekretarica i sve ono što je potrebno jednom kvalitetnom ravnatelju. Tako da sumnjam da će sredstva u državnom proračunu neće biti potrebna druga dodatna sredstva za centar. Hvala.
Poštovani zastupnik Tomislav Žagar, replika.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Pleše, vi ste u svom zadnjem dijelu izlaganja rekli da, a s time se i slažem ja da nije glavni uzrok osnivanja zadruga isključivo profit. Međutim, ono što moramo reći da danas u svijetu postoji preko 800 milijuna članova zadruga i one negdje oko 100 milijuna zaposlenih u tim zadrugama što je 20% više od svih multinacionalnih kompanija. Može se isto tako reći da 3 milijarde ljudi živi na temelju zadrugarstva. Dakle, iako profit nije glavni cilj vrlo je važno a to je kolega Domagoj Hajduković rekao u svojoj replici da su prije svega i zadruge se bave gospodarskom djelatnošću. Budući da je cilj i poticanje na kraju krajeva i Ministarstva obrta i poduzetništva da takve gospodarske djelatnosti budu što uspješnije. A s obzirom i na to da se zadruge i sve više usmjeravaju na mnoga druga područja djelatnosti onda mislim da je jako dobro a vi ste tu tezu i skrenuli da je jako dobro da postoji tijelo s javnim ovlastima koje će kontrolirati rad udruga. Kada se kaže kontrolirati onda se misli i pomagati, znači suportirati u svemu onome što bi udruge trebale danas imati. Jer mislim da i kolega Hrg prije kada je govorio jedna od stvari je isto tako da se mnogi ljudi ne javljaju na natječaje, ne javljaju se na sve one da prihvate sve one mogućnosti koje imaju, jednostavno nemaju dovoljno informacija. U tom smislu ovaj centar im može to itekako omogućiti. Još samo za kraj, svaki sustav ako, ja sam inače, načelno mislim da sustav koji je otvoren prema van je bolje nego sustav koji se samokontrolira iznutra. Jer čim je on podložan samokontroli iznutra onda zapravo blokira mnoge one koji bi se htjeli u taj sustav uključiti. Mislim da se na ovaj način sustav otvara prema van i svi oni koji imaju ideje, koji imaju mogućnosti mogu sudjelovati u tom, u takvom radu. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Nenad Pleše.
Kolega Žagar, evo ja ću krenuti od kraja vaše replike, kontrola prema vani. Pa i do sada je imala, Hrvatski savez zadruga su imali svoju kontrolu. Isto tako izvana, isto tako putem predsjednika, upravnog, nadzornog odbora. A što se tiče zaposlenosti, ja bih volio da je zaposlenost i napomenuo sam to u svojoj raspravi kada bi se ona samo 2% digla na ukupno aktivno stanovništvo da bi to bilo 30% zaposlenih. I kao stranka koja se zalažemo za rad, mislim da bi u tom smjeru bilo jako dobro. Napomenuli ste da je u svijetu … [[Govornik se ne razumije.]] zaposlenih, ali vjerojatno i u drugim zemljama gdje je zadrugarstvo aktivno vjerojatno donesu zakoni i po tom zakonu se postupa a ne donose se zakoni svakih 6 ili 8 mjeseci. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Poštovani zastupnik Stjepan Milinković, replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa kolega Pleše, govorili ste o načelima zadrugarstva koje svakako svatko za sebe zahtjeva pozornost ali ono gdje ste govorili o autonomiji to posebno treba podvući. Naravno i o značaju zadrugarstva ste govorili o čemu se osvjedočujemo u Europi ukoliko značaju doprinose i gospodarstvo i broju zaposlenih. Naravno kod nas je situacija daleko teža, broj zadruga propada. Sigurno da su razlozi, ja govorim sa svoje pozicije, sa pozicije sela su višeslojni. Ali one rane koje su ostavile i ona neugodna iskustva koja su bila u prošlosti to sigurno je ostavilo posljedica. Ali gledajte sada i u tim okolnostima u namjeri opstanka preživljavanja u poljoprivredi naši poljoprivrednici razmišljaju, razmišljaju o tom zadrugarstvu da bi se na neki način očuvali proizvodnju, da bi preživjeli. I razmišljaju itekako aktivno, da bi naravno koristili i određena sredstva iz onoga, iz mjera ruralnog razvoja od kojih neće ove godine biti ništa. Ništa neće biti ali tu se govori. I sad ovdje se govori evo sad je najvažnija stvar taj centar za to. Pa najvažnija je stvar unaprijediti to zadrugarstvo, olakšati mu, olabaviti, ali ovako razmišljati tko će gdje biti i kako će to raditi, to sigurno neće olakšati i unaprijediti zadrugarstvo. I opet se ponavlja ona ista teza kao i na selu, naši ljudi imaju, kažem nemojte nam samo pomagati. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Nenad Pleše.
Zahvaljujem. Kolega Milinkoviću, da, kad bi se poštovala načela zadrugarstva vjerojatno bi zadruge i drugačije radile i bolje prosperirale nego na taj način. Ovako da li je to centar, da li je to savez. Mi iz ovih poslova koje bi trebao sad preuzet centar od saveza ne vidimo nikakvu razliku. Ono što je do sada radio savez sad će to preuzet centar, samo će se drugačije zvat, bit će neke druge osobe. A zadrugarstvo nam stoji na mjestu, tapka, umjesto da im omogućimo da pomognemo ljudima da se ta stigma zadrugarstva od nekada ukine i da zadrugarstvo ima onaj smisao koji ima i u svijetu. Hvala.
Hvala i vama. Klub zastupnika u Hrvatskom saboru HNS-a i poštovani zastupnik Vladimir Bilek.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani zamjeniče ministra sa suradnicima, poštovane i uvažene kolegice i kolege. Zakon o zadrugama uređuje zadruge kao oblike pravnih i gospodarskih subjekata zastupljenih u svim djelatnostima, uvažavajući međunarodna zadružna načela na kojima se temelji zadrugarstvo kao poduzetnički model udruživanja. Iako smo zakon, odnosno iako je zakon u ovom domu o uvođenju europske zadruge donesen još 2008. godine on se primjenjuje od dana pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji, znači od lanjske godine. Kad pričamo o hrvatskom zadrugarstvu, iako smo ovdje čuli danas nekoliko različitih stavova, godina itd., ipak je hrvatsko zadrugarstvo s tradicijom od 150 godina, a danas u Republici Hrvatskoj postoji gotovo 1200 zadruga s oko 20 000 članova i oko 3000 zaposlenih. No gledajući potencijal koji imamo, prije svega i kod poljoprivrednih zadruga i mogućnosti zajedničkog udruživanja, još smo tek na početku, odnosno tek smo na početku korištenja tog potencijala. Cilj zadruge nije isključivo stjecanje profita, već i ostvarenje dobrobiti i koristi od interesa članove zadruge i lokalne zajednice u kojoj zadruga djeluje. Zadruge imaju višestruke pozitivne učinke jer okupljaju pojedince i grupe koje povezuju zajednički interesi, omogućavaju, olakšavaju i uključivanje različitih subjekata malog gospodarstva u tržišno poslovanje te svojim članovima osiguravaju određene prednosti jer se zbog većeg obujma proizvodnje i poslovanja kroz zadruge postižu poslovni rezultati uz značajne uštede. Zadruge su i put za samozapošljavanje i zapošljavanje što je posebno značajno za gospodarski nedovoljno razvijena područja gdje se korištenje lokalnih resursa može usmjeriti u održivi gospodarski razvoj lokalne zajednice kroz zadruge. Ovim Prijedlogom izmjena i dopuna Zakona o zadrugama unapređuju se postojeća rješenja te se stvaraju uvjeti za daljnji razvoj zadruga i zadružnog poduzetništva u Republici Hrvatskoj, stvaraju se uvjeti za učinkovitiji sustav institucionalne podrške kroz Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo, smanjuje se obveze, izdvajanja i evidentiranje iznosa za osiguranje trajnosti i daljnji razvoj zadruge sa 30 na 20%, čim se stvara okvir za daljnje poticanje investicija u zadrugama. Ukidanjem obveznog članstva i osnivanjem Hrvatskog centra za zadružno poduzetništvo zadrugama se olakšava poslovanje, rasterećuje ih se od parafiskalnog nameta obvezne članarine te se unapređuje njihovo poslovanje. Ovim zakonom se želi stvoriti kvalitetniji i učinkovitiji institucionalni okvir za promociju i podršku razvoju zadružnog poduzetništva kroz osnivanje Hrvatskog centra za zadružno poduzetništvo kao pravnog sljednika Hrvatskog saveza zadruga. Centar je javna ustanova koja bez obveznog članstva usklađuje i zastupa interese zadruga, zadružnih saveza i drugih fizičkih i pravnih osoba koje na odgovarajući način unapređuju i promiču zadrugarstvo te sudjeluju u praćenju, unapređenju i razvoju zadruga u Republici Hrvatskoj. Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo je tijelo s javnim ovlastima, pri čemu je vođenje evidencije zadruga i zadružnih saveza javna ovlast, a potvrde, uvjerenja i druge isprave koje će Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo izdavati u okviru javnih ovlasti imat će svojstvo javnih isprava. Kad pričamo o zadrugama svi dobro znamo da od nekog prijašnjeg vremena naši prije svega poljoprivrednici imaju u mislima neko zadrugarstvo koje možda baš i nije bilo dobro, ali već krajem '90.-ih godina su se građani Republike Hrvatske, prije svega poljoprivrednici počeli su se udruživati i shvaćati da bez zajedničkog nastupa na tržištu je gotovo nemoguće preživjeti i znači počeli su osnivati zadruge. Međutim, prvenstveno prezentacija zadruga i način na koji su naši poljoprivrednici to radili prije svega sa idejom da smanje inpute, da smanje ulazne troškove u svoju proizvodnju, na kraju je rezultirala krahiranjem mnogih zadruga jer u samim zadrugama se nije ostavljalo dovoljno obrtnog kapitala te na taj način nisu zadruge ni opstale. Umjesto toga da se stvarala znači povećana dobit koju bi putem dividende zadrugari na kraju fiskalne godine mogli dijeliti i samim time povećati svoju zaradu. Zadruge su prije svega način i mogućnost da održimo mala poljoprivredna gospodarstva, male gospodarske subjekte, finiširamo proizvode, osiguramo naplatu, budemo konkurentni na tržištu. Znamo i sami da je u većini naših općina, naših sela kao što su Daruvarski Brestovac, Končanica, Veliki Zdenci, da su ukinuta otkupna mjesta, da naši poljoprivrednici i mali proizvođači nemaju način i mogućnost kako prodati svoju stoku na mjesečnoj razini itd. Zadruge su upravo mogućnost da se ta otkupna mjesta vrate, da se osigura otkup, osigura direktno tržište i naplata njihovih poljoprivrednih proizvoda kako bi bili konkurentni i mogli stati nasuprot uvozničkim lobijima ili drugim trgovačkim lobijima koji na žalost polako ali sigurno guše naše selo. Donošenjem zakona uklonit će se uočeni nedostaci utvrđeni u primjeni dosadašnje regulative te stvoriti poticajni okvir za jačanje konkurentnosti zadruga kao i jačanje pozitivnog utjecaja zadruga na ruralni razvoj, razvoj lokalnih zajednica, te gospodarstva i društva u cjelini. I zato će Hrvatska narodna stranka – liberalni demokrati podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Imamo repliku poštovanog zastupnika Branka Hrga.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Bilek, znam da se vi dobro razumijete u ovaj dio posla jer se time i bavite i znam da se bavite poslom gdje zajednica savršeno funkcionira i kao obitelj i kao zadruga. I rekli ste da je u mislima građana i hrvatskih građana posebno seljaka zadruga sa jednom negativnom da velim tako primisli i konotacijom. A znate zašto? Zato jer se država umiješala u to kad su se ljudi udruživali i država je napravila štetu i upravo se sada događa ista stvar. Umjesto da smo pustili građane da se organiziraju, da smo im dali olakšice, porezne olakšice kad se organiziraju jer se hrvatski građani, a to se je pokazalo u istočnoj Slavoniji u poplavama znaju puno bolje organizirati nego što se zna vodstvo države. Mi sada stavljamo tutora iznad njih i opet ćemo dovesti tu komponentu jedne negativne primisli u glave onih koji bi se trebali udruživati. Ali govorili ste o posebno u poljoprivredi, možda vi znadete odgovor na pitanje na koje zamjenik ministra neće odgovoriti ili ga ne zna. Koliko će biti novozaposlenih birokrata u toj agenciji, u ustanovi? Obzirom da je u Agenciji za plaćanje u poljoprivredi došlo do povećanja broja zaposlenih sa 477 na 670. Koliko će se ovdje zaposliti novih birokrata? Ako znadete odgovor evo ja vas molim kao član vladajuće koalicije da mi ga date.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Vladimir Bilek.
Uvaženi kolega Hrg, drago mi je što ste u onom uvodnom dijelu rekli jer ozbiljno se bavimo u određenom dijelu poljoprivrede upravo organizacijom poljoprivrednika kroz jedan savez, a možemo to reći na neki način je to i zadruga koja je registrirana kao savez. I tu je upravo cilj da naši poljoprivrednici po onim svojim sektorskim problemima mljekarstvo, tovno govedarstvo, svinjogojstvo, ratarstvo se ujedine kako bi bili zajednički puno jači na tržištu i kako bi mogli osigurati kvalitetnije, znači tržište za svoje proizvode, bolju naplatu. Definitivno je to način. Što se tiče konotacija nekih bivših prošlih vremena ja sam pričao o onim vremenima prije devedesetih kad je bilo, kad ozbiljno u ljudskim znači to je faktor koji je normalan da se povezuju neke stare zadruge pošto je to jednaki naziv. Ali njih ne veže ništa drugo nego samo naziv koji je. Pričali ste o tome da Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo da se nameće. Nije istina! Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo je u biti interesna organizacija koja je ovdje radi naših zadrugara u ovom slučaju što smo razgovarali radi poljoprivrednika, jer je neobvezno članstvo. Znači, oni koji žele ući u priču sa Hrvatskim centrom za zadružno poduzetništvo oni će ući jer će vidjeti da imaju koristi. Oni koji će mislit da nemaju koristi, ako se taj centar pokaže da on nije konkretan na tržištu i ne pokazuje rezultate on jednostavno neće što je upravo razlika sa dosadašnjim Hrvatskim savezom zadruga gdje je bilo obvezno članstvo, obavezni nameti koji su sve zadruge morale plaćati, gdje su dobile glavu od države koju nisu mogli realno se maknuti od nje itd. Sad imamo mogućnost da naše zadruge kao pravi samostalni subjekti se konačno udružuju na način kako to oni žele, a u ovom slučaju u centru mogu ili ne moraju biti članovi. Što se tiče broja zaposlenih evo definicija ministarstva da ostaje ovako.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Stjepan Milinković, replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa kolega Bilek, vi ste govorili o potencijalima, o mogućnostima poglavito u poljoprivredi. Ja sam suglasan da je i o tome sam nebrojeno puta govorio u ovom Visokom domu, o potencijalu, o mogućnosti prehranjivanja 25 milijuna. Vidite do čega, kakvo je stanje, do čega je došlo u toj poljoprivredi. Sigurno da postoje tu velike mogućnosti i danas dolazeći na ovu sjednicu slušao sam u jednoj slušanoj radio emisiji gdje se razmišlja o izvoznicima, o potpori izvoznicima i na kraju se iščitava iz toga da je poljoprivreda bila ta zelena grana koju je trebalo podržavati. I vi ste govorili konkretne primjere gdje su mogućnosti u poljoprivredi i u angažmanima sa ciljem očuvanja onih obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava koja su ostala. Mora se i to podvući, koja su ostala, jer na žalost ih je propalo ja više ni ne znam. Svaki dan ih propadne 10. I u tom dijelu ljudi i sami samoinicijativno razmišljaju da idu u to zadrugarstvo i da ove stvari ostvare. Dakle, od nabave repromaterijala do ovih korištenja sredstava o kojima se govorilo ovdje o neizmjernim mogućnostima od toga ništa. I to je temeljni cilj. A sad ovo da li će ovaj centar, da će on to sad koordinirati ma to su isto loša iskustva kao i one zadruge, sanacije novim centraliziranjem kao i onda onih zadruga koje ljudi uistinu u povijesti imaju neugodna i loša iskustva. Držim da treba svu snagu unaprijediti u mogućnosti ove, korištenja sa onim ciljem naravno očuvanja ruralnog područja, a ne na žalost da idemo po tim selima pa da nam srce plače kakva je tamo situacija i kako propadaju. Nema tu ni "r" od ravnomjernog razvoja. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Vladimir Bilek.
… /Govornik nije uključen, ne čuje se. Problem je u tome što je veliki broj obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava nestao nažalost i provođenje politike u zadnjih 10-ak godina koja je išla, tu su posljedice koje su došle u nekoliko zadnjih godina, i kriza i sve ostalo što se nakupilo. Ali stvar je sljedeća, ovaj način kao što je bio dosada, koji možda nije bio, vi kažete da nije bio centralistički ali bilo je obvezno članstvo, znači htio ne htio da li je taj Zadružni savez, odnosno Savez zadruga napravio nešto za mene kao zadrugara ili nije ja sam njemu morao plaćati. Na ovakav način u dobrovoljnom udruživanju, a znamo svi dobro što je to, upravo na ovakav način centar ukoliko će htjeti imati članstvo, ukoliko će htjeti živjet od nečega morat će pozitivno raditi za svoje zadruge, pripremati im teren, pisati i pomoći pisati projekte i upućivati ih na fondove gdje mogu povući sredstva iz EU inače neće opstati. Znači, sad ovaj dio je neobvezno članstvo koje isključivo radi interesa mora dobiti potporu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Josip Đakić, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolega Bilek govorili ste o tome da će ovaj zakon unaprijediti zadružno poslovanje, da će biti transparentniji i bolji nego što je bilo dosada. Dvije izmjene i dopune koje su se dogodile, a tiču se striktno zadrugarstva koje su utjecale bitno na gašenje zadruga je zakon o izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti u kojem ste donijeli da nezaposleni zadrugar ne može primati naknadu dok je nezaposlen. I drugi, Zakon o mirovinskom osiguranju, primoravate da upravitelji zadruge imaju mirovinsko osiguranje što je u biti zabrana umirovljenicima da budu upravitelji tih zadruga. S time se došlo do toga da jasno da je prepolovljen broj zadruga od 2010. godine kada ih je bilo 3000, sada ih je 1300. Jasno se govori o tome da svaka izmjena i dopuna zakona ide ka tome, devastaciji ili kozmetičkim promjenama koje striktno žele da bude pod utjecajem ministarstva. I danas Hrvatski savez zadruga mogao se kontrolirati ministarstvom s obzirom da ministarstvo izdvaja 900 tisuća kuna za financiranje zaposlenika u tom savezu, a ne prati da nelegalna izvješća mu dostavljaju već tri godine. U tome je problem. Tu je trebalo napraviti reda i trebalo je staviti da se napravi izborna skupština kao što to nalaže i zakon i tako dalje funkcionirati. Branitelji gase zadruge i odlaze iz njih baš zbog ovih izmjena i dopuna zakona. I stoga je ovaj poražavajući broj kod nas.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Vladimir Bilek.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega, iako se u nekim dijelovima možemo složiti zato što je veliko opterećenje jer ljudi ne mogu biti kao prvo upravitelji, kao drugo ne mogu primati naknadu, ali sjetimo se 2007. godine kad ste mijenjali upravo te zakone kad su naši poljoprivrednici koji su bili članovi OPG-a, koji su bili u sustavu PDV-a isto tako morali su platiti naknadu, zaostale naknade donošenjem znači izmjena zakona, morali su odjednom izvući 20, 30 tisuća kuna i platiti u državni proračun mirovinsko i zdravstveno osiguranje i nisu mogli ne dobivati naknadu sa zavoda nego više nisu mogli ostati na zavodu. I samim time smanjila se na neki način prividno nezaposlenost. Tako da ovaj dio slažući se u ovom okviru da neka prava bi trebala biti, prvenstveno što se tiče zadrugara koji je poljoprivrednik morao bi moći biti možda upravitelj te zadruge. Jer sukob interesa u kojemu on je ali on je upravo taj koji grize za svoju zadrugu i koji treba ići. Ali kažem, 2007. upravo ovim zakonima koje ste vi sad ovdje pričali 2007. je nanesena ajdemo reći na takav način šteta poljoprivrednicima jer su morali, obračunata su im i sa zakašnjenjem sva davanja, sve kamate, odjednom su iz svojih džepova gdje su i tako jedva skupljali iako plavi dizel je nešto jeftiniji, jedva skupljali za gorivo da mogu pokositi svoje livade, da mogu zbalirat, da mogu pripremiti hranu za svoje tovljenike, za svoje krave i ostalo što su radili ali ipak ti nameti su došli već tada. Hvala.
Poštovani zastupnik Goran Marić, replika.
Govorili ste o unapređenju, da se ovim zakonom unapređuje postojeće stanje. Kako i čime se može uopće opravdati nastojanje da se zajednica privatnih interesa i privatnih osoba štiti uplitanjem politike, a ne da oni sami sebi štite svoje interese? Kako je moguće, kako će Vlada brinuti bolje o privatnim interesima pojedinaca od samih njih? Oni su sada štitili svoje interese kroz savez, a sad Vlada štiti njihove interese kroz novi centar. Možete li zamisliti da HUP ne bira svog predsjednika i svoje upravno vijeće nego da ministar određuje tko će biti predsjednik HUP-a i imenuje Upravno vijeće Udruge poslodavaca? To je nezamislivo! Kao što je nezamislivo i ovo, ovo je jedna vrsta eksproprijacije jer se centar zakonski određuje kao pravni sljednik saveza privatnih fizičkih osoba ili pravnih osoba. Što je ne političko opredjeljenje nego zdrav razum nalaže zabranu razmišljanja koje dovodi do ovakvih zakonskih rješenja. Ma ovo nije tržišno, ovakav model može se eventualno i prodati ali samo sjevernoj Koreji. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Vladimir Bilek.
Hvala lijepo uvaženi kolega na ovako postavljenom pitanju. Pa to je treće zaredom postavljeno pitanje na jednak način od na neki način zastupnika iz HDZ-a. Ja ću opet na isti način odgovoriti u većem dijelu. Znači, vi kažete da je to čisto miješanje politike ali zaboravljate da je upravo ravnatelja kojeg sad trenutno imenuje upravno vijeće, a temeljem javnog natječaja sukladno odredbama Statuta centra. Znači, što se tiče biranja ravnatelja. Što se tiče ovog ostalog o čemu ste govorili naime kada nije članstvo obavezno ja vas pitam, da recimo gospodarska komora nema obvezno članstvo koliko gospodarstvenika bi na ovakav način, dok se ovako vodila komora u zadnjih nekoliko godina plaćala članarinu ili bilo udruženo? Samo oni koji vide svoj interes. Isto tako je u ovom dijelu, kad ovdje neće biti obvezno članstvo, znači centar će morat stvorit dobar interes zadrugara, odnosno borit se doslovce za zadruge do posljednje kapi krvi kako se to kaže, da bi dobili članstvo, da bi dobili zadrugare, da bi dobili saveze koji će njima plaćati članarinu. Hvala.
Hvala lijepa. Nastavljamo raspravu po klubovima. Na redu je klub zastupnice Jadranke Kosor i poštovanih zastupnika Hrvatske građanske stranke. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. O ovom prijedlogu zakona bi se moglo raspravljati iznimno dugo i izvan predviđenoga vremena, a moglo bi se i vrlo kratko doslovce sa jednom rečenicom. Ja ću izabrati neki srednji put iako bih najradije zapravo zaključila da ova izmjena i dopuna jest prije svega nerazumljiva i da ne neće pridonijeti razvoju zadrugarstva u Republici Hrvatskoj. Ali i ono što je važnije, neće pridonijeti ni na koji način da postojeće zadruge, osobito pri tome mislim na zadruge Hrvatskih branitelja, ostanu, opstanu, dobro funkcioniraju, da ljudi zarađuju, da rade i da vide smisao života. Buduću da se radio o drugom, o drugoj hitnoj proceduri u izmjenama ovoga zakona, naravno da se postavlja pitanje, a u oba obrazloženja, i prije nekoliko mjeseci kad smo imali hitne izmjene i dopune ovoga zakona, kao i sada kaže se da se te izmjene i dopune zakona predlažu da bi se zadružni sustav unaprijedio, da bi se jačao, da bi se bolje poslovalo. Pa je onda naravno temeljno pitanje zašto te kompletne izmjene i dopune zakona nisu bile onda predviđene prošli put, bilo je to prije samo nekoliko mjeseci? Kad su već predložene ovo izmjene i dopune zakona, bilo je nužno da idu u redovitoj proceduri, da onda vidimo u redovitoj raspravi i u opsežnoj javnoj raspravi svih zainteresiranih što se tu još može poboljšati ili promijeniti. Ovako, čini se kada se izmjene ovoga zakona događaju na vrtuljku, on ide sa većom brzinom, zaustavi se pa se onda ponovno pokrenu, u međuvremenu, što pokazuju podaci jedan broj zadruga otpada, pa tako i broj zadruga Hrvatskih branitelja. Jer ako se dobro sjećam negdje tamo 2011. Zadruga Hrvatskih branitelja je bila oko 500 i više od 500, a danas 370, 397. Prema tome, očito je da se broj zadruga Hrvatskih branitelja smanjuje, među ostalim naravno i drugih zadruga. Izmjene i dopune zakona koje su pred nama neće pridonijeti razvoju zadrugarstva. Moje i naše mišljenje je da će štetiti. I naravno referirat ću se i ja kao i mnogi drugi do sada prije svega na način upravljanja, odnosno osnivanja ovoga centara i naravno upravljanja kroz upravno vijeće. Tu se jasno kaže da centrom upravlja upravno vijeće, kaže se koliko članova ali se jasno kaže da predsjednika i zamjenika bira Vlada iz resornoga ministarstva, dakle ministarstva gospodina Marasa. Pa je moguće, jer nikakvih zapreka, kad čitate ove izmjene i dopune zakona nema, da ubuduće zaista na čelu toga upravnoga vijeća bude sam ministar, a zamjenik da bude njegov zamjenik. Dakle, to je moguće jer se bira iz resornog ministarstva, a potvrđuje Vlada. Naravno, tu su i predstavnici drugih zainteresiranih ministarstva, ali nema zanimljivo Ministarstva gospodarstva. Znači, predstavnika Ministarstva gospodarstva u upravnome vijeću nema što je u najmanju ruku nelogično. U svakom slučaju jasno je da, budući da će Vlada odlučiti o članovima upravnoga vijeća, da će Vlada biti ta koja će u načelu odlučivati o svemu i to nije u skladu sa tržišnim gospodarstvom za koje smo se opredijelili. Jer što su zadruge, što one rade, one proizvode, što rade zadrugari, proizvode, što je smisao i cilj da zadruge zaposle što je moguće više ljudi, da rade, gdje da rade, da rade na tržištu. Mi smo sada na tržištu od 500 milijuna ljudi, da pokušaju se probijati i na tržište Europske unije. Sve to kroz ovaj novi model upravljanja naravno neće biti moguće. Pitanje koje sam maloprije postavila u replici vezano isto tako za sredstva koja su predviđena, po ovom mom i našem mišljenju, sredstva su potpuno nerealno predviđena, odnosno nisu predviđena, dakle ne predviđa se da će biti potrebno izdvojiti sredstva iz državnog proračuna. Nemoguće, nemoguće ako se, ako nema više dobrovoljne, ako nema više obavezne članarine, ako je ona dobrovoljna, ako se kako se ovdje navodi, što je dobro, time ukida jedan parafiskalni namet, pitanje je odakle će se namicati plaće, odakle će se namicati sredstva za plaće? I koliko će, i to je pitanje koje postavljam gospodine zamjeniče, koliko će godišnje trebati sredstva za plaće zaposlenih? Koliko će tih zaposlenih biti? Hoće li se raditi o četvero, petero, stotinu ljudi i hoće li to onda posredno opet biti predmet rasprava i u Saboru na način da se tamo zapošljavaju ljudi, budući da će u upravnom vijeću sjediti predstavnici ministarstava, a nema zapreke kroz izmjene ovog zakona da to budu i sami ministri, nema nikakve zapreke. Dakle, odlučivat će o ljudima koji će se zapošljavati. Prema tome, koja, koji smisao će biti, i koji pravi cilj ovog novoga ustroja u obrazloženju zakona nije objašnjeno. Vratit ću se na zadruge Hrvatskih branitelja i tražim, iako evo, gospodin zamjenik nerado komunicira sa zastupnicima i nerado odgovara na naša pitanja, tražim jamstvo da se ni na koji način ovim zakonom i novim ustrojem neće oštetiti na bilo koji način ono što je smisao osnivanja braniteljskih zadruga. Taj projekt smo pokrenuli 2004., bilo je iznimno teško, bilo je puno otpora, država je međutim našla dobar model sa poticajem od 150 tisuća kuna, pokreće ljude s mjesta i danas možemo reći da ima zadruga koje sjajno funkcioniraju, spomenut ću evo jednu u Šibeniku koja se bavi maslinarstvom. Osobito je važno što su tamo zaposleni Hrvatski branitelji koji su oboljeli od posttraumatskog stresnog poremećaja, koji su u tom smislu, odnosno u radu zadruge našli smisao života, koji zadrugarstvo doživljavaju i ono je stvarno životno pomoglo da mnogi izađu iz začaranog kruga posttraumatskog stresnog poremećaja, ljudi rade, maslinarstvo je u međuvremenu razgranato, zadruga proizvodi iznimno kvalitetno ulje koje dobiva različite nagrade i osvaja prva mjesta. Dakle, od te zadruge do zadruge na čijem je čelu gospodin Vukušić i jednako tako, dakle na samom jugu Hrvatske iznimno kvalitetno i iznimno stručno vođeno i okuplja Hrvatske branitelje jer je smisao, ne samo u samom zapošljavanju nego i u druženju i uklapanju u ono što bismo mogli nazvati život svakidašnji. Često puta zadrugari, Hrvatski branitelji organiziraju i izložbe, svake godine u Kninu za Dan pobjede i Domovinske zahvalnosti svi ministri iz svake Vlade rado obilaze i predsjednik države i predsjednik Vlade, kušaju proizvode, hvale braniteljstvo zadrugarstvo pa onda sada u Hrvatskom saboru kroz izmjene ovoga zakona moramo dati jamstvo tim ljudima da će opstati, da će moći raditi i da će moći osnivati nove zadruge ako to bude potrebno. Podsjećam i da su prije nekoliko godina potpisali okupljeni zadrugari, Hrvatski branitelji potpisali i važan sporazum tada sa Podravkom koji im je omogućio plasman, onima koji proizvode voće i povrće. Dakle, prostora za rad, sasvim sigurno pokazali su, ima, a to je model po kojem rade i druge zadruge u Hrvatskoj. Dakle, ukidanje obveznog članstva, ponavljam, jest jedan od … koraka, ali utopljen u ovih stotinu pitanja koje postavljamo, mislim da neće osobito pridonijeti i zbog utjecaja koji će kroz izmjene ovoga zakona Vlada imati na zadruge i zadrugare, mogli bismo ga preimenovati ne u Zakon o zadrugama, nego Zakon o utjecaju Vlade na zadruge. Ponavljam, to je sve suprotno tržišnom gospodarstvu za koje smo se opredijelili. Tako da, evo ove izmjene i dopune zakona nećemo moći prihvatiti, a sigurna sam da ćemo kroz nekoliko mjeseci na stolu imati ponovo izmjene i dopune Zakona o zadrugama.
Hvala lijepa poštovana zastupnice. Imamo 4 replike. Prva replika, poštovani zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovana kolegice, vi ste rekli da vam nije jasan cilj ovog zakona, da ga niste mogli pronaći. Ma to uopće nije točno, ja se s time uopće ne slažem. On je vrlo jasan. Naime, nakon što je Ministarstvo obrta i poduzetništva uspješno napalo gospodarsku komoru, nakon što je uspješno napalo obrtničku komoru, nakon što je došlo do povećanja broja obrtnika, povećanja broja poduzetnika, novog zapošljavanja u tim sektorima, očito je da je ministar obrta i poduzetništva odlučio stvar riješiti u zadrugama, posebno poljoprivredi. Ono što je bitno i važno i što je dobro u ovoj raspravi o ovom zakonu, konačno se raspravlja i o poljoprivredi u ovom Saboru. Jest, ne raspravljamo to uz resorno ministarstvo, ali u ovoj Vladi očito se više ionako ne zna tko je za što nadležan, očito vlada jedna borba za prevlast unutar same stranke i naravno, same koalicije i sada se prsti i pipci šire na sve ostale. Ono što je bitno, ovim zakonom se dakle stvara ovisnost, ovisnost onih koji će kasnije biti … jer će morati raditi ono što ste vi sami rekli onako kako im netko kaže tko će biti imenovan od Vlade. Meni je vrlo zanimljivo bilo slušati ovdje rasprave i odgovore i na vašu repliku i na moju i na još neke kada kolega Bilek kaže da se ovime rješavanja pitanje oslobađanja praktički onog obaveznog članstva. Pa onda izmijenimo zakon samo u tom dijelu, ukinimo obavezno članstvo, dajmo poticaje ljudima koji se udružuju, dajmo im stimulaciju, oslobodimo ih djela plaćanja poreza i oni će se udruživati.
Odgovor na repliku poštovana zastupnica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa. Kolega Hrg, ja sam sigurna da ste vi mene dobro razumjeli. Ja sam govorila o cilju u kontekstu obrazloženja, zašto se donosi zakon jer se ovdje kaže da se donosi zbog jačanja zadrugarstva i jačanja te vrste poduzetništva, a sasvim sigurno da se ovim izmjenama to neće postići. Međutim, dobro je da smo otvorili tu raspravu i ja se slažem, trebalo je onda i to je jedini zapravo dobar potez, trebalo je tu izmjenu i dopunu zakona samo koncentrirati na ovu članarinu, odnosno obavezno članstvo, ali opet je pitanje i to sam postavila na početku svoje rasprave, ako smo tek prije nekoliko mjeseci mijenjali zakon zašto onda i tu kada bi i to bila samo jedina izmjena za obavezno članstvo odnosno članarinu, zašto to tada nismo mogli unijeti pa imati kompletnu izmjenu i dopunu zakona? ovako brze izmjene zakona, jednog važnog zakona, a mogli bismo ih nabrajati desetke, samo pridonosi onom što je ključno po mom mišljenju za antipoduzetničku klimu, a to je pravna nesigurnost. Danas ulagači, pa onda danas oni koji žele u kontekstu ovog zakona osnovati zadrugu ne znaju što ih sutra čeka i to je jedan od najvećih hrvatskih problema.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Tomislav Žagar, replika.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Kosor, vi ste u svojoj raspravi rekli da ovaj zakon neće doprinijeti razvoju zadrugarstva u RH pa ste u sljedećoj rečenici otišli korak dalje pa ste rekli da će i štetiti. Naravno ovdje su već navedena u raspravi i u replikama dvije glavne osobine koje će financijsko pomoći udruživanju zadrugara, to je prije svega rasterećenju u smislu samog dobrovoljnog članstva i drugo rasterećenje vezano za smanjenje stope reinvestirane dobiti sa 30 na 20% od čega se očekuje 5,7 milijuna kuna da bi ostalo udrugama. Međutim ono što mene najviše ubolo u vašoj raspravi to što ste rekli, a vi ste bili predsjednica Vlade RH, rekli ste da je vaša najveća zamjerka što će se Vlada direktno kroz ministarstva nadležna miješati u rad preko centra vezano za zadrugarstvo. Mi smo ovdje govorili i više puta je to naglašeno da smisao zadrugarstva nije samo stjecanje profita već sve one djelatnosti kojima se zadrugarstvo bavi. I po mom mišljenju ako govorimo sa pozitivne strane, govorimo o načelima na kojima svaka Vlada pa i ova Vlada RH počiva, ne vidim zašto je to opasno. Zašto ministar se ne bi trebao miješati u rad zadrugarstva ministarstvo koje je nadležno za taj posao, ministar koji to potiče i kojem na kraju krajeva sredstva iz državnog proračuna idu. I nama je svima cilj da se i količina zadrugara i njihove dobiti povećaju. U tom smislu ne vidim to kao opasnost osim ako se već u startu ne kreće sa potpuno negativnog stajališta, ali onda na taj način sve institucije u RH dovodimo u pitanje. I mislim da centar ako smo dobro vidjeli, a piše u zakonu da centar prije svega ima zadaću ulogu suporta zadrugarima, a ne nikako da ih on koči i da ih on sprečava u njihovoj djelatnosti. Evo to sam htio ukratko.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Jadranka Kosor.
Ja i dalje mislim da ovako koncipiran zakon sigurno ne može doprinijeti nego može štetiti. A štetiti što znači? smanjivati da se dođe do činjenice da se smanjuje broj zadruga, a kao što vidite mi svjedočimo o smanjivanju broja zadruga. Naime, to su dva načela koja su suprotstavljena. Zadrugarstvo podrazumijeva dobrovoljnost, znači to su neki ljudi koji se dobrovoljno udružuju i žele nešto zajednički raditi, a da im na čelu odnosno o svim važnim odlukama mogu odlučivati isključivo ljudi koji su iznjedreni iz ministarstava, a ponavljam zakon ovako napisan ne sprečava da to budu baš i ministri. Znači da na čelu toga vijeća sjedi gospodin Maras, da jer nema zapreke. Dakle ne piše u zakonu da to ne mogu biti ministri, a to je onda u suprotnosti sa ovom dobrovoljnošću koje je u temelju zadrugarstva kao djelatnosti. I zato mislim da je to potpuno nepotrebno. Dakle nema potrebe da se država na taj način infiltrira u rad zadruga. Država treba dati poticaje ja sam rekla primjer kako je to kod zadruga hrvatskih branitelja, znači da smo krenuli sa tih 150 tisuća kuna. to se čini mali novac ali on daje odlične rezultate i da onda država daje suport ali da izravno o tome kako će biti uređena njihova asocijacija odlučuju ipak oni sami i to bi bilo onda u skladu sa tržišnim gospodarstvom.
Poštovana zastupnica Vesna Škare Ožbolt, replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovana kolegice Kosor, ja nekako mislim da ova teza o neplaćanju članarina kao nekakav benefit koje donosi ovaj zakon mislim da je to jedna vrsta demagogije, kada se vidi da članarina da u tom Hrvatskom zadružnom savezu je bila 55 kuna onda ja mislim da govorimo o demagogiji, a ne o pravim stvarima. Mislim da su prave stvari da se konačno donese strategija razvoja zadrugarstva, mislim da bi prava stvar bila da se donese jedan kvalitetan pravni okvir u kojem se zadrugari neće sputavati kao što pravne osobe imaju Zakon o trgovačkim društvima, dakle tu postoji pravni okvir tako i zadruge mogu imati pravni okvir u kojima samo osnove, a sve ostalo treba pustiti ljudima da razvijaju poslove. Bilo bi mi puno draže da umjesto demagogije o članarini od 55 kuna govorimo o oslobađanju poreza, o poreznim olakšicama i o takvim stvarima, onda bi zakon imao izmjene i dopune zakona po hitnom postupku, prvo i drugo čitanje imale smisla. Ovako nemaju.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Jadranka Kosor.
Da, ne mislim da je članarina odnosno smanjivanje ili ukidanje bilo koje članarine demagogija nego članarine jesu ovako koncipirane parafiskalni namet, tako ih prepoznaje i Europska komisija, a tako smo ih prepoznavali i u prošloj vladi. Prema tome to je dobro, bez obzira kakva ta davanja bila to su davanja. Ali se slažem da u koncipiranju pravnog okvira je prije svega trebalo po mom mišljenju uključiti i one koji se zadrugarstvom bave i taj pravni okvir uskladiti sa onim što je zadrugarstvo u Hrvatskoj danas stvarnost. A ovo se čini daleko od stvarnosti i tu se otvorili niz pitanja na koje nismo dobili odgovore, a jedno od najvažnijih ponavljam jest financiranje, daljnje financiranje. Dakle ako s jedne strane nešto ukineš ili nešto smanjiš a osnivaš neko novo tijelo koje će zapošljavati onda moraš pronaći sredstva i ona moraju biti iskazana u državnom proračunu već za ovu godinu.
Poštovani zastupnik Nenad Pleše, replika.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa kolegice Kosor, jedna vaša konstatacija me ponukala na ovu repliku a to je da zadruga otpadaju i da braniteljske zadruge neće opstati. Bilo je 500 braniteljskih zadruga, sada kažete ima ih 397. Vlada odlučuje o svemu putem predstavnika ministarstava u upravnom vijeću centra. Nadam se da osim odlučivanja će preuzeti i odgovornost za takav slučaj gdje se zadruge gube. Kažete isto da zamjenik ministra ne voli komunicirati sa nama saborskim zastupnicima pa ću ja ponoviti vaše pitanje još jednom pa da tu dilemu bar skinemo s dnevnog reda koliko godišnje će se utrošiti na plaće zaposlenih u centru. Da li je to onih 850 tisuća kuna ako sam dobro slušao iz državnog proračuna koje su namijenjene za rad centra? Hvala.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Jadranka Kosor.
Da, ja se slažem s vama mi do kraja rasprave moramo dobiti ta pitanja to je i u skladu, to što mi pitamo, to je u skladu sa nizom hrvatskih zakona, nizom hrvatskih propisa. A što se tiče zadruga hrvatskih zadruga da, očito da se njihov broj smanjuje. Mene to jako, jako zabrinjava zato što je to jedan od nekoliko modela zapošljavanja i samozapošljavanja hrvatskih branitelja koji se pokazao uspješnim. Nailazio je na početku na velike otpore jer su mnogi komentirali među ostalim i to da nas to vraća u neko socijalističko dobra, da je to neki relikt prošlosti koji nije, kojeg pamtimo po zlu. Međutim, naišao je, bio je dobro primljen među hrvatskim braniteljima, razvijao se, dapače, razvijao se i tako da su onda kroz ministarstvo osobito uspješne zadruge dobivale onda svake godine i neke nove poticaje, oni su bili manji od ovih početnih ali nove poticaje prije svega za kupnju opreme, dakle za širenje poslova. I to je jedno od pitanja u ovoj raspravi koje jednako tako mora dobiti odgovor u smislu da se daljnje urušavanje zadruga hrvatskih branitelja ne smije događati. I da imamo potpuna i stvarna jamstva da se ništa u tom smislu neće događati što bi branitelje destimuliralo da rade.
Hvala lijepa. U ime predlagateljice poštovani zamjenik ministra poduzetništva i obrta Dražen Pros.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče Sabora, uvažene saborske zastupnice, uvaženi saborski zastupnici. Evo da ne ispada ova varijanta koju su cijenjene saborske zastupnice i zastupnici rekli da nismo za dijalog. Itekako smo za dijalog, itekako smo za taj razgovor jer dijalog vodi ka povjerenju a povjerenje onda prema onom najvećem stupnju zajedništva a to je partnerstvo. A ja sam siguran da i u donošenju ovoga zakona možemo i moramo biti partneri. Dakle dozvolite mi možda kratko samo da pojasnimo još jednom ovu državnu kontrolu. Nema državne kontrole nad zadrugama temeljem ovog zakona već zapravo svojevrsno usmjeravanje, nad, usmjeravanje centra. I to na taj način da ga se usmjerava u radu i to u korist zadruga kao jedne potporne institucije. I nadalje će zajednice poslovati samostalno i neovisno. Dakle, nastoji se usmjeriti centar na što efikasnije obavljanje djelatnosti, o tome smo govorili u predstavljanju zakona i na veću kvalitetu usluga koja se mora pružati prema zadrugama, prema zadružnim savezima koji i dalje ostaju. Upravno vijeće u kojem se nalaze predstavnici ministarstava je jedan mehanizam zapravo za usmjeravanje, ne u kontekstu kontrole i nadzora već sa ciljem pomaganja centru i onoga što je vrlo važno i značajno a to je i to sam naglasio u prvobitnom izlaganju privlačenje sredstava iz fondova Europske unije. Često se govori o tome da što se tiče malog gospodarstva a gdje spadaju i zadruge nije bilo privlačenja sredstava dovoljno. Recimo da u razdoblju od 2007. pa do početka 2012. je što se tiče malog gospodarstva samo negdje oko 28 milijuna eura povučeno iz sredstava fondova Europske unije. Dakle, u razdoblju od 1.7. pa do danas je to za sada 33,1 milijun eura koji je odmah pretočen u dvije grand sheme koje su, ukupno vrijede, dakle negdje oko 280 milijuna kuna i koje su vezane i za proizvodnju i za turizam, … [[Govornik se ne razumije.]] tehnologiju ali isto tako za umrežavanje. Ono što nam slijedi do kraja ove godine je isto tako iz Europskog fonda za regionalni razvoj povlačenje sredstava od 1,7 milijardi kuna gdje će opet jedan dio 1,1 milijarda kuna biti usmjerena u proizvodnju i umrežavanje a tu je opet i važan segment i zadružnog poduzetništva. Preostalih 600 milijuna kuna biti će isto tako vezani za jedan segment podizanja razine konkurentnosti subjekata malog gospodarstva u smislu standardizacije, certifikacije i pomaganja izvozu, između ostaloga i zadružnog poduzetništva. Postavljalo se i pitanje načela dobrovoljnosti. Upravo u Hrvatskom savezu zadruga bilo je obavezno članstvo i to bez obzira na interese zadrugara. Ovim zakonom, zadruge se i dalje mogu udruživati, dobrovoljno prema vlastitim interesima u strukovne saveze. Isto tako postavlja se pitanje novog zapošljavanja. Ja sam naglasio i u uvodnom izlaganju dakle da nema osnivanja nikakvih novih agencija, novih organizacija, novih zapošljavanja, nema novog zapošljavanja. Jednostavno dolazi do transformacije Hrvatskog saveza zadruga u kojem je danas petero zaposlenih ljudi i u taj Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo i ponavljam još jednom, nikakvih dodatnih zapošljavanja u toj agenciji nema. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku. Poštovana zastupnica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine zamjeniče, samo prije svega mala jedna ovako digresija. Rekli ste da smo mi, dakle Vlada i Hrvatski sabor partneri. Ne, vi odnosno Hrvatska Vlada odgovarate Hrvatskome saboru, dakle ovdje se birate i ovom Saboru odgovarate. Što se tiče i dalje dakle ustrojavate što je naravno normalno, one naše primjedbe vezane za vijeće i kažete da će one usmjeravati, a neće kontrolirati i da će sve to biti u korist zadruga. Ali mislim da nitko bolje od samih zadrugara, znači od onih koji rade nikakav predstavnik ministarstva ne može bolje poznavati ono što je suština zadrugarstva, potrebe zadrugarstva, problemi, od onih koji u tom području rade. A ponavljam još jedanput da ovaj prijedlog izmjena zakona ni na koji način ne predviđa u onom dijelu gdje govori da će ministarstva predlagati, birati članove vijeća, da to ne mogu i da ne bi mogli biti i sami ministri ili njihovi zamjenici, odnosno pomoćnici. Nema zapreke. Tamo gdje nema zapreke sve je apsolutno moguće i to je jedan od problema jer mi nemamo nikakvo jamstvo da za tri mjeseca neće doći neka nova izmjena kad govorite o broju zaposlenih, neka nova izmjena zakona koja će omogućiti i novo zapošljavanje.
Hvala lijepa. Na redu je klub Nezavisne liste, klub zastupnika Nezavisne liste u Hrvatskom saboru i zastupnici Grubišić. Ivan Grubišić, izvolite i onda Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Klub Nezavisnih zastupnika podržat će donošenje ovih zakona, promjena, izmjena, uz neke napomene. Prvo, ne smatramo da je hitno zakon donositi po hitnom postupku i objedinjavati prvo i drugo čitanje jer se čuje u ovoj sabornici i prijedloga o kojima bi trebalo voditi računa u konačnoj izmjeni zakona. Drugo što bih napomenuo jeste da propise i zakone, zaključke koje donosimo treba da oni koji predlažu sagledaju te zakone u sklop najprije Ustava Republike Hrvatske da nešto ne odudara od ustavnih načela. Drugo, da bi morali voditi računa o zakonima koji su već i doneseni, a nisu povučeni. O njima bi također trebalo voditi računa. I treće, pred zakonom trebamo biti svi jednaki. Jednakijih naprosto ne bi smjelo biti, osim ovdje bih napravio jednu iznimku da hrvatski branitelji, pravi branitelji, posebno invalidi Domovinskog rata moraju biti u prednosti pred ostalim građanima radi toga što su bili spremni žrtvovati vlastiti život za slobodnu i nezavisnu i ne bih samo tu zaustavio se nego demokratsku, pravnu i socijalnu državu. Mislim da bi o tom trebalo voditi računa kad izglasavamo neke zakone i prijedloge i da to ne zaboravimo, da to uvijek imamo negdje na pameti kako bi zakoni bili koherentni Ustavu, dosadašnjim propisima i određenim vrednovanjima određenih ljudi. Inače zadrugarstvo, po mom mišljenju, malo sam s tim upoznat, ali ono ima dugu obljetnicu i treba ga normirat, podržavat i treba ga osloboditi kao inače sve druge propise i zakone koje donosimo od tutorstva vlasti, bilo na koji način se to tutorstvo sprovodilo. Mislim da je to samo uvijek na štetu demokracije, pravne države i jednakosti pred zakonom. A drugi dio diskusije nastavit će kolega Damir Kajin. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodo zastupnici. Pa ja mislim da ono što je najbitnije u ovom zakonu da se postupno ide u ukidanju ovog, a nadam se da će skrenuti u pravcu ukidanja i drugih parafiskalnih nameta. U ovom konkretnom slučaju i ovog obveznog članstva. Ja mislim da bi tim tragom trebalo krenuti i kad je riječ o komorskim doprinosima jer 99% poglavito malih obrtnika koji po snazi zakona moraju plaćati taj komorski doprinos nema nikakvu korist od načina kako je ustrojena naša Gospodarska komora. Ona je prije svega servis po mom sudu krupnog kapitala, jasno i lovaca na polarne medvjede i nilske konje, ni na koji način nije servis malog poduzetništva koji čini 70% gospodarstva Republike Hrvatske i zapošljava samim time 70% ljudi u hrvatskom gospodarstvu. Nešto bolje je kod Obrtničke komore. Tu su uglavnom na usluzi malim poslovnim subjektima, ali bez obzira na sve parafiskalne namete kojih je danas u zemlji neki kažu 270, drugi kažu čak i 500, niti ih nismo u stanju nabrojati valja redefinirati. Jednom riječju cijeli sustav gospodarstva treba rasteretiti. Gospodarstvu treba dati daha. Čuli smo malo prije da u Europi je 250000 zadruga, da tri i pol milijuna članova odnosno građana je uključeno u njihov rad. Znači nema govora da Europa ne prepoznaje taj oblik da se tako izrazim poslovanja i zadruge u Europi zapošljavaju negdje čuli smo 5 i pol milijuna ljudi. U Hrvatskoj djeluje 1200 zadruga. Danas ima tamo negdje oko 2400 zaposlenih, a broj je to koji se eto iz dana u dan smanjuje pa je danas i 30% manje zaposlenih recimo nego pred dvije godine. Mali poljoprivrednik, mali obrtnik, mali ribar često ne može ravnopravno konkurirati na tržištu. Znači više njih bi se trebalo ili se udružuje da budu konkurentni. Na primjer zadruga mu može voditi i poslovne knjige, izraditi određenu studiju za nastup recimo na nekim fondovima. Javljaju se zajedno više njih na javne natječaje, zajedno konkuriraju za izbor materijala ili za nabavku materijala itd. Razlika od trgovačkih društava i zadruga ugleda se u tome da kod društva kapitala odlučuje većina, da dobit ide jasno onome ili srazmjerno onima koji imaju najviše kapitala, a razlika do obrta ogleda se u tome što je zadruga pravna osoba, obrt znamo da to nije. Jedni se kao na primjer zadruge upisuju ili registriraju pri Trgovačkom sudu, ovi drugi pri registru obrta. Obrtnik odgovara u pravilu sa cijelom imovinom. Tu su išle neke izmjene zakonske u tom pravcu. Zadrugar do vrijednosti uloga zadruga plaća PDV na izdani račun kao trgovačko društvo, a obrt plaća PDV u pravilu na naplaćeni račun. Slažem se čak i sa nekima ovdje, pa i gospodinom Đakićem koji je spominjao zašto je došlo do pada broja zadruga u Republici Hrvatskoj, pa kaže zbog onog mirovinskog osiguranja gdje ti upravitelji u jednom trenutku nisu smjeli primati naknade. Međutim, bez obzira na sve ono što je sigurno da ovo što uređuje ovaj zakon nema veze sa zadrugama koje su nakon Drugog svjetskog rata usuđujem se reći u velikoj mjeri kompromitirali i ideju ne znam NOB-a. Ono nakon Drugog svjetskog rata je bilo neprirodno, nešto čime se htjelo biti papskiji od pape. Ne znam Rusije ili Sovjetskog saveza, ali eto na svu sreću nije trajalo predugo. No, šteta koju su počinile one zadruge ili način kako se ljude pokušavalo organizirati je bila ogromna. Selo je pretrpilo enormnu štetu makar tzv. kombinati ne da su nadživjeli socijalizam već i danas ono što je ostalo od njih su osnova poljoprivrede u Hrvatskoj počev od Istre pa na dalje Agrolaguna, Agroprodukt, da ne govorim sve ovo ostalo, ono drugo je propalo. '47. se od seljaka otimala njegova zemlja, tjeralo ga se u zadrugu, a nakon devedesete se tako stečena državna zemlja privatizira od naših najboljih sinova. Onda je ekspropriirano bilo za jednu kunu, a danas vidimo da se privatizira također za jednu kunu. No, dobro ovaj zakon nema nikakve veze sa time. Dopustite mi samo da citiram na strani jedan da hrvatsko zadrugarstvo ovdje se kaže ima tu sto pedeset godišnju tradiciju, ali ono što je svakako bit da se zakonom ili ovim zakonom je predviđeno smanjenje obveze izdvajanja i evidentiranje iznosa za osiguranje trajnosti i daljnji razvoj zadruge na 20%. Time se stvara okvir za daljnje poticanje investicija u zadrugama. I to je uz ukidanje onog parafiskalnog doprinosa zasigurno najbitniji dio ovog zakona. Zadruge što je poznato su društva osoba ne kapitala. Znači, jedan čovjek, jedan glas. Tu je načelo dobrovoljnosti, ono što je osnovno načelo u radu zadruga. I to je sve manje-više u redu. Osobno mislim da su zadruge u nas također nužnost, da su potrebne. Ako ih poznaje cijeli svijet poznavati ih mora i Republike Hrvatske i jasno je da ni sami zadrugari ne mogu biti u boljoj poziciji od onih koji su u gospodarstvu poglavito onome malome. Međutim, ja se isto tako javljam kao i mnogi zbog ovog članka 7. odnosno 8. zbog ovog Hrvatskog centra za zadružno poduzetništvo. Znači, ovim se zakonom osniva taj novi Centar za zadružno poduzetništvo kao javna ustanova koja usklađuje i zastupa interese zadruga, zadružnih saveza i drugih fizičkih i pravnih osoba koje na odgovarajući način unapređuju i promiču zadrugarstvo, sudjeluju u praćenju unapređivanja, razvoju zadruga, zadrugarstva u cjelini. Nemoguće je da taj centar ne košta. Košta koliko košta, to ćemo vidjeti i to vrlo skoro ili uskoro. Mi moramo jednom riječju reformirati kompletnu tu i državnu upravu pa i lokalnu samoupravu. Jednom riječju cijelu nadgradnju u kojoj 2014. radi 70 do 80 tisuća ljudi više no što je radilo 1990. godine. I to naprosto košta i toga moramo biti svjesni. Samo ta razlika je negdje 10 milijardi kuna godišnje. Mi smo ako se ne varam '90. godine u Hrvatskoj imali 105 općina, danas sa županijama … [[Upadica se ne razumije.]] 114 svejedno, nije svejedno ali recimo svejedno, danas ih imamo 577. U Istri je '90. to znam bilo 7 skupština općina, Buzet, Pazin, Labin, Poreč, Buje, Rovinj, Pula. Imali smo 7 predsjednika izvršnog vijeća, 7 predsjednika skupština općine, 50 članova izvršnih vijeća, 30 komunalnih poduzeća a danas imamo recimo 42 načelnika, gradonačelnika itd. Tu negdje 120 ili više zamjenika, 250 pročelnika, stotinu i nešto komunalnih poduzeća. Jednom riječju 3000 više ljudi zaposlenih u nadgradnji nego '90. godine. I to jasno košta, u Istri to košta negdje oko 500 milijuna kuna godišnje s materijalnim troškovima. To je ekvivalent 2 hotela, u 15 recimo godina 30 hotela. Od '90. na ovamo ponavljam dobro je što su se ukinuli parafiskalni nameti, to je dobar put ali trgovina funkcijama ako bi bila prisutna nije put nego je stranputica.
I sad prelazimo na replike. Prvo na izlaganje kolege Ivana Grubišića, Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Grubišić drago mi je da ste prepoznali važnost ovog zakona i za hrvatsko zadrugarstvo i za gospodarsko djelovanje zadrugara općenito. No, samo bih dopunio možda vaše izlaganje sa dvije stvari. Prva je, govorili ste o hitnosti postupka, slažem se da većinu zakona svakako trebamo donositi u više čitanja što u konačnici i rezultira boljim zakonskim tekstom. Međutim, kada govorimo o rasterećenju poduzetnika mislim da je tu hitnost upravo i bitna zbog prilika na tržištu koje nisu nimalo lake svako njihovo rasterećenje treba biti hitno, ako pitate mene. I druga stvar je kad govorite o tutorstvu države tu se isto mogu dijelom složiti sa vama, međutim naša uloga kao zakonodavca, a onda i posredno kao države jeste upravo dati zakonski okvir u kojem će određeni poslovni subjekti, u ovom slučaju zadruge, djelovati. Tim više što im se dakle ukida obavezno članstvo, ne moraju biti članovi ako ne žele i tu upravo postoji i njihovo pravo da sami odluče kako žele svoju zadrugu urediti i kako se žele dalje udruživati. Hvala.
Sljedeća replika, Ingrid Antičević-Marinović.
Poštovani kolega Ivane Grubišiću ovo uvodno što ste rekli i što se odnosi na ovaj zakon to nije fraza, mislim da oko toga trebamo svi skupa pokazati jednu veliku pozornost da svi zakoni, a pogotovo i ovi koji to eksplicitno ne žele pokazati, moramo paziti da budu socijalni i društveno pravedni. Takav mislim da je ovaj primjer zakona i svi oni koji ga kritiziraju da je on nacionalizacija što da im kažemo? Da podsjetimo na godinu 1996. kako su opljačkane naše zadruge. Hrvatsko zadrugarstvo ima svoju dugu povijest, ono je imalo svoje uspone i padove, ali tada, mislim da otada se do kraja nije hrvatsko zadrugarstvo oporavilo jer te godine temeljem zakona dozvoljeno je da samo 3 člana Poljoprivredne zadruge mogu obnoviti rad zadruge i činiti sa imovinom zadruge što ih je volja. Tako je započela pljačka hrvatskih zadruga i imovine zadrugara. Na taj način, što su oni opet radili? Pa nisu oni obnavljali nego prodavali su kompletnu imovinu, čak i zadružne domove. Eto, tako se to onda završilo. Zato mislim, i ova vaša završna rečenica u vašem izlaganju da treba također pozorno shvatiti, čuti i tako djelovati da se svi onda, sva takva nastojanja podrže i u pogledu normiranja, ne prenormiranja ali ovakve zakonske prijedloge kojim nitko nije dao nikakvu ozbiljnu primjedbu u svakom slučaju treba podržati kako bi se hrvatsko zadrugarstvo kao poželjni kurentni oblik poduzetništva razvilo.
Đurđica Sumrak, replika. Odgovorit će kolege Ivan Grubišić, odgovor.
Zahvaljujem na replici i sugestiji s kojom se slažem uglavnom, zadržavajući uvijek neko svoje mišljenje, ali zahvaljujem gospođi Ingrid na doprinosu raspravi. Hvala.
Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Grubišić, pohvalili ste ovaj zakon novi o zadrugama, ja bih pak rekla nekoliko stvari s kojima, koje su relevantne. Dakle, nažalost zadrugarstvo je kod nas izgubilo onaj dignitet koji je trebalo imati i to već od 45. godine. Ljudi su se sa tim zadrugarstvom, naprosto povezuju taj nekakav mentalitet, komunistički mentalitet gdje su ljude naprosto prisiljavali u te zadruge, nasilno im oduzimali i obespravili ih. Puno godina je prošlo, kad smo vidjeli, evo i 2014. godina je godina kada je Europska unija donesla i deklaraciju o jačanju zadruga. Još uvijek mi nemamo svijest o tome da zadruga može biti poštena, mislim da ovaj zakon to i neće riješit. Ali ono što mene muči je slijedeće, govorili ste i spomenuli u svom izlaganju osobe sa invaliditetom i Hrvatske branitelje koji su osobe sa invaliditetom, vidite ovaj zakon i Zakon o socijalnoj skrbi nikako nije riješio njihov problem. Jer, ovo je zapošljavanje, ajmo reći kratkoročno i osobe sa invaliditetom, i na to su upozorile. Ukoliko bi se zaposlile u zadruzi one gube pravo na invalidninu koja iznosi 1250 kuna, to je jako malo. Kad to ne bi gubile a imale bi pravo se zaposlit, naprosto bi onda pomogli osobama s invaliditetom koje želimo i koje deklarativno, ova Vlada stalno govori da se zalaže da ih, da im omogući tržište rada, naprosto bi onda, ja nekako u ovom svemu vidjela dakle da se ide u tom pravcu. Ali ovako mislim da se i dalje ne ide i dalje je svijest o zadrugama, posebice nekima, a posebice evo na ovaj način će ostati kao 45.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku Ivan Grubišić.
Zahvaljujem na ovoj raspravi. Slažem se sa vašim mišljenjem. Nisam htio privilegirati nikoga jer privilegiranih pred zakonom ne bi smjelo biti u načelu, izuzeo sam invalide Domovinskog rata sa svojim stavovima, a sve ostalo trebalo bi biti jednakost pred zakona. I mene je strah da smo radi mentalnih sklopova mi nastavili sa praksom koji smo napustili deklarativno 90. godina a da ne razvijamo u potpunosti uvjetno rečeno demokraciju, pravnu državu nego smo nastavili sa nekim mentalnim sklopovima iz prethodnog sustava. Hvala lijepo.
Sada imamo replike na izlaganje kolege Kajina. Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Kajin, vi ćete se možda bolje sjetiti nego ja, prošlo je od toga već dosta vremena, jedan bivši ministar je prilikom komentiranja galopirajuće razine međusobnih neplaćanja koja su mnoga poduzeća dovela u, praktički u nemogućnost daljnjeg poslovanja, rekao da poduzetnici moraju na tržištu paziti s kime posluju. Znači moraju paziti kome isporučuju robu, da li će im on to platiti. Inače, proces razvoja poduzetništva, temeljen na tržišnom gospodarstvu, koje smo 90. i na ovamo usvojili, jedan proces u kojemu svakodnevno nalazimo niz poteškoća jer za njih jednostavno nismo pripremljeni. U tom smislu i zakonska rješenja koja se donose ovdje nastoje pomoći i svima onima koji na tom tržištu, a koje je nažalost nemilosrdno, trebaju opstati. U tom smislu i razvoj konkurentnosti, bolji pristup informacijama, pa na kraju krajeva financijskim sredstvima koja mogu pomoć u radu, pa ovdje konkretno u radu zadruga su iznimno bitna. Mi smo, kolegica Ingrid je u svome, u svojoj replici rekla da smo razrušili jedan sustav koji smo, praktički do temelja smo razrušili, ali smo govorili da nije dobar. Dakle, kad govorimo o zadrugama ili ako govorimo o poljoprivrednim kombinatima, jer nekad su u pojedinim kombinatima bilo zaposleno deseci tehnologa, danas vidimo da se mnoga, mnoge velike površine zemlje obrađuju bez ijednog tehnologa. Dakle, sve su to procesi koje trebamo usvajati i u tom smislu, a vi ste spomenuli i to je suština moje replike, da se smanjuje broj zadruga, u tom kontekstu to treba isto promatrati jer jednostavno to je jedan dinamičan proces na tržištu i neki ljudi su se vjerojatno i zaletili, mislili su bilo je povoljno u smislu osnivanja, u smislu poticaja ali kasnije kad se zaista suoče sa tržište, sa plasmanom svojih proizvoda onda to nailaze na probleme. Evo, hvala.
Damir Kajin, odgovor na repliku.
Osobno smatram da je najbolji dio ovoga zakona upravo u onome djelu gdje se smanjuju parafiskalni nameti, odnosno obvezujuće članstvo. Te parafiskalne namete apsolutno treba prepoloviti. Danas jedni kažu, kao što sam rekao za govornicom, imamo ih 270, drugi govore o čak 500 tih parafiskalnih nameta. Treba jasno poraditi i na samim doprinosima, odnosno cjelokupnu poresku naprostu politiku pokušati ublažiti iako smo svjesni činjenice da je trošak države izuzetno velik. Činjenica je isto tako, i ja ću ponoviti, to ponavljam stalno, da danas u ovoj zemlji oko 70 tisuća ljudi više radi u nadgradnji no što je radilo 1990. godine i da to naprosto košta, da ta nadgradnja košta negdje oko 10 milijardi kuna bez materijalnih troškova, košta cijeli taj jedan sustav kojega na neki način jasno, zato treba imati ne samo političke hrabrosti nego i konsenzus, treba pokušati preispitati jer ćemo se uskoro suočiti s činjenicom da više na ovaj način kako je država usmjerena nećemo moći.
Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Kajin, lijepo ste počeli govoriti o zadrugarstvu u Europi i naveli ste i da je 5,5 milijuna članova imaju zadruge u Europi i da ona relativno dobro posluju i da je Europski parlament i Europska komisija odlično uredili pitanje zadrugarstva i da je ono vrlo razvijeno u EU. Dakle, nema onih … iz prošlosti kao što smo imali mi, iako imamo zemalja koje su također proizišle iz onog realnog pravog socijalizma, Mađarska, Poljska, Bugarska, Rumunjska pa i one Litva, Letonija, Estonija. Dakle, govorimo o tome da je u Europi vrlo zapažena uloga zadrugarstva u općem gospodarskom razvitku. Znaju oni koji su bili u Europskom parlamentu i kao promatrači da je o tome Europski parlament raspravljao i podržao zadrugarstvo. Meni nije jasno, a ja mislim ni vama, zbog čega mi ovdje izmišljamo toplu vodu i već drugi puta raspravljamo o Zakonu o zadrugarstvu kada postoje europski zakoni koje treba možda samo prevesti s engleskog i prepisati? A kad ste već govorili o onim zadrugama iz bivše države i o njihovoj ulozi, onda moramo reći da su to bile zadruge koje potpuno odudaraju od onoga što znači ovo zadrugarstvo danas. Naime, to je bilo udruživanje i sredstava za rad i nekretnina, dakle prije svega zemlje i svih ostalih nekretnina vezanih uz posao zadruga, ali i radne snage, a to sad sa ovim zadrugama nema nikakve veze, dakle to ne treba više ni spominjati. Jasno da treba možda širem … reći da te zadruge koje su bile do '90. ili čak puno ranije jer su se raspala i prije '90., nemaju nikakve veze sa ovim što mi danas, o čemu mi danas govorimo. Eto, hvala lijepo.
Damir Kajin, odgovor na repliku.
Da, rekao sam da je u Europi negdje oko 250 tisuća zadruga, da imamo 3,5 milijuna članova i da koji su u njih uključeni i da negdje oko 5,5 milijuna ljudi zapošljavaju. U Hrvatskoj mi moramo biti svjesni da mi u 20 godina jednostavno ne možemo dostići te standarde koji vladaju, ja bih rekao nekoliko stoljeća na zapadu. Pa mi smo cijeli taj ustroj, prvi puta prelomili negdje ili slomili '45. godine s nečim što isto tako nije se pokazalo kao prirodno, ali Boga mi da na tragu istupa, malo prije gospođa Antičević i drugi puta godine 1996. kada su se zadruge mogle osnovati sa svega 3 osobe kada je došlo do rasprodaje imovine koja je stvarana ne desetljećima, nego možda i stoljećima, a sve to je pratilo, nisu mogli prodavati poljoprivredno zemljište jer je ono bilo u vlasništvu države, ali zato su se našli neki drugi mehanizmi gdje su se metri, hektari zapravo prodavali za protuvrijednost nekoliko šteka cigareta. Kako je u Slavoniji ne znam, ali znam kako je bilo naprosto u Istri i to je nešto, ne što treba osuditi nego tim pojedincima koji su na takav način stjecali nešto što im ni po ljudskim ni po Božjim zakonima ne bi smjelo pripasti, treba im ponovo, pod navodnicima, nacionalizirati. Kad se već institucija njima neće baviti.
Josip Đakić, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega Kajin, u svojem izlaganju zalagali ste se za decentralizaciju sustava i nije vam bilo previše jasno zašto ovaj centar se osniva kao ustanova. Ja ću vam reći da do sada su zadružni savez činili članovi po svojim predstavnicima i tako su bili organizirani i zastupali su interese svojih članova zadruga. Sada to nije moguće, sada ministar odlučuje o tome tko će biti, upravljati ovim centrom, jasno svojim nalogom će on reći tko će to biti. To je čisti partijski centralizam. To nema veze sa zadružnim poslovanjem. U ovom zakonu nema nikakvih niti naglasaka kako bi to poticali zadrugarstvo kao poduzetništvo, kojim mjerama, nema analize stanja, nema izvješća o radu Hrvatskog saveza zadruga, nema europskog modela zadrugarstva, nema strategije razvoja zadružnog poduzetništva 2014.-2020. To bi trebalo biti sastavni dio ovog zakona. To bi trebalo biti ono što bi udruživanje, je pitanje opstanka malih proizvođača i samo na takav način kada odlučuju o svojoj strategiji, o načinu poslovanja, o poticajnim mjerama, tada se mogu stvarati nove zadruge dok vidimo da smo sve zakone prilagodili time da smo prepolovili zadrugarstvo u RH u zadnje dvije godine.
Damir Kajin odgovor na repliku.
Slažem se da centar košta. Spominjete neki partijski centralizam, ja sam i za govornicom rekao da ne bi bilo dobro da se unaprijed dogovorilo koja će stranka vladajuće koalicije preuzeti taj budući centar, ne bi bilo dobro, a ne daj Bože da idemo zbog toga u izmjene ovog zakona. Ono što je pozitivno, još jedanput ću reći, to je da se ukidaju parafiskalni nameti i ja mislim to mora biti put u ovoj zemlji. Trgovina funkcija ako je prisutna, rekoh … ne može biti put. A kako naprosto pomoći zadrugarima, odnosno zadrugama? Možda bi i njih trebalo tretirati ne kao trgovačka društva, nego poput obrta. Jasno, znamo da kod obrta sada nije više to … tako, pojedinci odgovaraju čitavom svojom imovinom, zadrugari udjelom kojega su unijeli, ali dok obrtnik u pravilu plaća po naplaćenom, trgovačka društva i zadruge plaćaju po izdanoj fakturi PDV i to je nešto temeljem čega bi se moglo pomoći zadrugarstvu u RH jer vidjeli smo da smo izgubili 30% zaposlenih u istima i da je broj zadruga isto tako rapidno se smanjio u razdoblju od nekoliko zadnjih godina.
Dujomir Marasović, replika.
Štovana gospođo dopredsjednice. Kolega Kajin vi ste rekli niz stvari u dva minuta malo. rekli ste da ovo nema veze sa onim zadrugarstvom iz '46., rekli ste da ovo ukidanje parafiskalnih nameta znači pojeftinjene države, rekli ste još dosta toga. Ništa od toga nije točno. Ovo ima veze sa onim '46.kada su tri ovce i jedna krava trebala davati više mlijeka ako si na jednom mjestu u smislu podruštevljenja. Nema veze ne izvodi se isti proces ali država kaže ne smije plaćati 54 kune nadoknadu, to je laž to je prodavanje magle, ali mu je uvela novi centar koji će 10 puta biti skuplji od one članarine i stavila mu je jaram … znači nećete davati 54 kune ali mi ćemo vam sada zapovidat. Kolega Maras vodi dvostruku politiku. u HGK-u tvrdio je da treba biti dragovoljno, a ovdje nameće državni jaram nekome tko bi trebao biti samostalan. Treba Hrvatskoj … ova Vlada više ne može vladati Hrvatskom jer treba ukinuti odmah, jutros sve namete, sve obavezno članstvo u Gospodarskoj komori i u zadrugama i u svim ovakvim institucijama. Jutros treba ukinuti. A Maras tamo uvodi jednu politiku ovdje uvodi drugu politiku da bi zaposlio deset svojih simpatija i nekih partijskih podobnika i ništa više. Ovaj zakon niti što rješava niti će šta dobra donijeti, to je kratko rečeno. A donijet će loše. Smisao zadrugarstva je da se ljudi organiziraju da što više proizvedu i da im se omogući da bolje ili brže plasiraju svoje proizvode i to bi država trebala na neki način pomoći, ništa drugo. Inače možemo osnivati, još imam 4 sekunde nove poljoprivredne kombinate, zašto ne. Zašto bi prodavali zemlju? Država ima pravo na državno vlasništvo i osnivati novo tamo Kutjevo ili šta ja znam.
Damir Kajin, odgovor na repliku.
Pa kada vidim što se radilo u Gospodarskoj komori, kada vidim koliko se novaca iz Gospodarske komore i za što izvuklo od putovanja na Sjeverni pol gdje se cijele zajednice tih polarnih medvjeda likvidirali ili dolje ubijali nilske konje onda doista nije nam takva niti komora potrebna a kamoli opterećivati tog malog gospodarstvenika da plaća to članstvo. Dapače. I tu bi trebalo bitno drugačije odraditi plaćanje članarine. Mislim da oni koji zapošljavaju dvoje, troje, petero ljudi mogli bi biti oslobođeni jer Gospodarska komora u pravilu je servis velikih, a ne malih i to treba promijeniti. Želim vjerovati da ovaj centar koji će koštati i koji košte jer nema ničega da ne košta neće na taj način poslovati. A kada govorimo o zadrugarstvu '45.do ne znam koje '50.-te i neke sigurno je da ovaj zakon nema veze s onim, nema veze s onim zadrugama koje su velikoj mjeri čak kompromitirali i samu ideju NOB-a što je bilo katastrofalno odnosno loše, ali su se mnoge te zadruge kasnije pretvorile u neke kombinate koje su danas u nekom privatiziranom obliku osnovica hrvatske poljoprivrede. Želim vjerovati da u tom pravcu ne ide ovaj zakon i taj recidiv prošlosti ili povijesti nećemo gledati.
Branko Hrg, replika.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, da smo mi htjeli ovim zakonom ukinuti te kako kažete parafiskalne namete onda bi izmijenili samo postojeći zakon i rekli da članstvo nije obavezno. Ali mi smo tj. i ovim zakonom koji će dići ruku za njega će opet pojačati parafiskalne namete samo što oni neće biti parafiskalni samo zadrugarima i zadrugama nego će biti svakom građaninu RH koji plaća porez jer će svi plaćati taj centar iliti neku novu agenciju koja će se formirati, osnovati i za koju se ne zna koliko će u njoj raditi ljudi i koliko će ona koštati i to je ono što je neozbiljno u ovom zakonu. Pa ne može se osnivati nekakva novo poduzeće u državi za koje se ne zna koliko će ljudi raditi, koliko će to koštati, koliko će to porezni obveznici platiti. Pa valjda zaslužuju ljudi da znaju što će to biti. Vi ste rekli isto da sumnjate malo u taj dio da će biti besplatno i bez troškova, neće biti besplatno i bez troškova jer kada govorimo o tim parafiskalnim nametima pa malo pogledajmo što piše, centar koji će biti ustanova će naplaćivati usluge od korisnika. O čemu pričamo mi? Zar to nije parafiskalni namet? Da treba udruživanja, treba, da smo u dvije godine profućkali kada smo trebali udruživati prvenstveno poljoprivredne proizvođače ali stimulativno ih udruživati ne na silu, ne osnivanjem nekih novih agencija koje će u broju kolega Kajin, uskoro prestići broj jedinice lokalne samouprave u RH što se natječemo sa državnim agencijama i centrima da imamo više njih nego što ima lokalne samouprave.
Odgovor na repliku Damir Kajin.
Cijeli sustav državne nadogradnje treba redefinirati počev od samih lokalnih jedinica do samih agencija. Niti treba toliko jedinice lokalne samouprave, niti treba toliko ministarstava, niti treba toliko agencija, niti javnih poduzeća ili komunalnih društava. Jednostavno sustav treba racionalizirati. Dobro, ja se slažem i sa vama da svaki zakon pa samim time i ovaj zakon treba čitati između redaka, a zamjenik ministra bi na već jedanput trebao reći koliko će taj centar koštati, koliko će tamo ljudi raditi, a sada ako nećemo na to dobiti sada odgovor, dobiti ćemo valjda prilikom rebalansa proračuna koji će se pred nama naći već idući ili onaj naredni tjedan.
Potpredsjednik Željko Reiner, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa uvaženi zastupniče Kajin, ja se potpuno s vama slažem kada kažete da će to itekako koštati. Pa naravno da će koštati i svi znamo da će koštati. Zapravo je već zamorno slušati razna izvješća o zakonima gdje svugdje piše da oni ništa neće koštati. Svaki novi zakon uvijek košta, bitano je samo da li je to što se potroši opravdano i da li je to dobro utrošeno ili nije. Ali naravno da će koštati. Ono, vi ste se naravno ogradili i rekli ostaje da se vidi hoće li taj centar funkcionirati i kako će funkcionirati itd., što je shvatljivo zašto ste vi to tako rekli. Ali kada govorimo o parafiskalnim nametima opet mislim da treba jasno reći, mit o parafiskalnim nametima je nešto što sada jako zgodno zazvuči svima u ušima. Ali kada govorimo o ovom konkretnom slučaju treba jasno reći da članarina u Hrvatskom zadružnom savezu ne postoji i nije postojala niti za prošlu godinu niti za ovu godinu. Prema tome, ništa novo neće se dogoditi i ništa novo neće biti oslobođeni dakle zadrugari. A ono žao za krasnim razdobljem do 1990. godine koji ste vi izrekli ne bih htio sada komentirati. Hvala lijepo.
Damir Kajin, odgovor na repliku. Ne? I kolegica Jadranka Kosor, replika.
Hvala lijepa. Gospođo potpredsjednice, poštovani kolega Kajin, slažem se s vama oko svih vaših navoda vezano za reformu lokalne uprave odnosno samouprave ali kao što vi znate do toga teško da ćemo doći zbog činjenice da je minimum konsenzusa prije svega parlamentarnih političkih stranaka oko takve vrste reforme nužan i potreban. A kako je svatko negdje nekoga zaposlio, naravno da je vrlo teško da će do toga barem u dogledno vrijeme doći. Rekli ste da se ostaje, citiram "Ostaje da se vidi hoće li i kakve će rezultate postići ovo Vijeće, odnosno Hrvatski centar za zadrugarsko poduzetništvo.". Ne ostaje ništa više, mislim zakon ćemo raspraviti i zakon će biti izglasan. Prema tome vremena nema. Ono što trebamo vidjeti trebamo vidjeti danas i na to ukazati. I napokon, kazali ste probajmo, probajmo sa ovim zakonom, dakle to je onako bilo dobronamjerno, probajmo sa zakonom, nisu zakon cipele, nije zakon haljina i nisu zakon hlače. Pokušavanje probavanja daje uvijek loše rezultate. I sigurna sam vi kao dugogodišnji zastupnik se slažete sa tom, ne smijemo ništa isprobavati, eksperimentirati nego moramo biti sigurni kada donosimo odluke.
Damir Kajin odgovor na repliku.
Pa bilo bi idealno kada bi imali neusporedivo manje zakona i kada bi cijeli sustav bio manje normiran. Da, mišljenja sam da treba reformirati kompletnu nadgradnju gdje je lokalna samouprava samo jedna od njih. Jasno, nema se hrabrosti niti je bilo hrabrosti, niti ima hrabrosti danas, niti je bilo kada ste vi vodili Vladu, ni bivši premijer ni onaj prethodni. Iz jednog razloga što niti je moguće postići konsenzus a svi smo svjesni da to automatski znači gubitak izbora ili pretpostavljam da to znači gubitak izbora. Ali ponekad je bolje izgubiti izbore nego budućnost u ovoj zemlji. Za početak, šta bismo možda mogli napraviti? Obvezati zakonski, donijeti mjere da svatko mora ići na izbore a ne da imamo situaciju da 25 ili 30% ljudi odlučuje o budućnosti sviju u ovoj zemlji. Ako takvo rješenje poznaje jedna Danska, jedna Belgija, možda Nizozemska, ne znam, za Australiju sigurno znam a za te zemlje nitko ne može reći da nisu prosperitetne, da nisu demokratske. Možda bismo i mi mogli uvesti takav jedan moment pa da vidimo što bi se nakon toga naprosto dogodilo. Prepustiti, ispustiti odgovornost na sve građane ove zemlje a ne na organizirane grupice koje maksimalno dostižu 20 ili 25% biračkog korpusa Republike Hrvatske.
Sada je riječ zatražio zamjenik ministra Dražen Pros. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Sabor, cijenjene saborske zastupnice i zastupnici. Evo možda jedno, samo još jednom pojašnjenje dakle financiranja. Još jednom, dakle Hrvatski savez zadruga u zadnjih 10 godina je godišnje otprilike 1,2 milijuna kuna bio financiran sa tim. Nikakvog dodatnog financiranja nema već zapravo naprotiv. Imamo smanjenje, dakle u budžetu za 2014. godinu, dakle to je smanjenje od nekih 30% … [[Govornik se ne razumije.]] nekih 800 tisuća kuna. Već sljedeće godine je to smanjenje ponovno za 200 tisuća kuna i tako će slijediti sve dotle dokle da tako kažem ne ostane preostali dio sredstava samo za obavljanje javnih ovlasti a to je iznos negdje oko 200 tisuća kuna. Dakle, još jednom, i još jednom nema nikakvog dodatnog zapošljavanja. Nema formiranje nikakve nove agencije, nikakve nove organizacije, govorimo o transformaciji Hrvatskog saveza zadruga u Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a, kolega Josip Đakić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjedniče i gospodine zamjeniče ministra. Klub Hrvatske demokratske zajednice ne može podržati ovaj zakon jer on baš ne govori ništa u prilog zadrugarima ni zadrugama. Zakon o zadrugama donesen je 2011. godine a Izmjene i dopune zakona u listopadu 2013. godine. Izmjene i dopune iz 2013. godine najvećim se dijelom odnose na uvođenje točnog naziva nadležnog ministarstva u zakon a suštinske su promjene u zakonu koje bi doprinijele poboljšanju, unapređenju zadrugarstva u potpunosti izostale. Zapravo jedini doprinos tih izmjena i dopuna poboljšanju zakona je izdavanje javnih ovlasti Hrvatskom savezu zadruga u tome što reguliraju i sankcioniraju povredu zadružnih načela ili vrednota. Današnjim novim izmjenama i dopunama Zakona o zadrugama u razdoblju od tek pola godine ukazuje se na nerazumijevanje i nesnalaženje Ministarstvo poduzetništva i obrta u pitanjima zadrugarstva, posebice kada se radi o značaju zadrugarstva u gospodarskom i drugom razvoju lokalnih sredina u Republici Hrvatskoj te značaju zadrugarstva za pojedine skupine građana poput branitelja. Takvu tvrdnju pokrepljuje i činjenica da ove izmjene dopune brišu sve suštinske izmjene i dopune zakona koje su stupile na snagu u listopadu prošle godine. Ključne novine koje donose ove izmjene i dopune Zakona o zadrugama su ukidanje obaveznog članstva u Hrvatskom savezu zadruga, ukidanje članarine, ali i gašenje Hrvatskog saveza zadruga, odnosno osnivanje Centra za zadružno poduzetništvo kao pravnog sljednika Hrvatskog saveza zadruga. Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo ima status javne ustanove po ovom zakonu, a na ustrojstvo, način rada, djelokrug centra podredno se primjenjuju odredbe Zakona o ustanovama. Međutim, predlagatelj je na više mjesta zanemario tu odredbu pa imamo situaciju da ponuđena rješenja koja predstavljaju novinu u odnosu na važeći zakon, a na koja se podredno primjenjuju odredbe Zakona o ustanovama, uopće nisu usklađena sa Zakonom o ustanovama iz čega se može zaključiti da je predlagatelj proizvoljno kreirao javnu ustanovu čija svrha i nije u potpunosti jasna. Primjerice, u članku 14. izmjena i dopuna mijenja se članak 54. Zakona o zadrugama te tijela Hrvatskog centra za zadružno poduzetništvo postaju ravnatelj i upravno vijeće. Međutim, Zakon o ustanovama predviđa i stručnog voditelja i stručno vijeće kao tijelo ustanove no taj dio Zakona o ustanovama predlagatelj je zanemario. Posljedica toga je da zadruge i zadružni savezi neće imati apsolutno nikakvog utjecaja na rad centra. Iako se centar osniva u svrhu usklađivanja i zastupanja interesa zadruga, zadružnih saveza i drugih fizičkih i pravnih osoba koje na odgovarajući način unapređuju i promiču zadrugarstvo, sudjelovanje u praćenju, unapređivanju i razvoju zadruga i zadrugarstva u cjelini, taj dio treba nadopuniti tijelima predviđenim Zakonom o ustanovama u kojima bi bile zastupljene zadruge i zadružni savezi jer je to jedini način na koji se izbjegava da centar sam sebi bude svrha. Nadalje, u članku 19. kojim se mijenja članak 55. predlagatelj opet zanemaruje odredbe Zakona o ustanovama i propušta navesti osnivača kao izvor sredstava za rad i poslovanje centra. Taj propust otvara vrlo opasnu mogućnost zlouporabe centra kao ustanove, ali i državnog proračuna. Obzirom da Zakon o ustanovama daje ogromne ovlasti osnivaču, pa i da dobit ustanove upotrijebi za razvoj i obavljanje djelatnosti druge ustanove koje je osnivač u članku 57., a ustanova odgovara za svoje obaveze cijelom svojom imovinom u članku 59., dakle i sredstvima iz državnog proračuna. Naravno, u obrazloženju pojedinih članaka predlagatelj uopće ne objašnjava izmjene i dopune već tekst izmjena i dopuna doslovno prepisuje i prezentira kao objašnjenje. Iz ovoga propusta proizlazi još jedna manjkavost, a to je pogrešna procjena predlagatelja ili svjesno dovođenje u zabludu da za provođenje ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u državnom proračunu. To naravno nije točno, a za pretpostaviti je da predlagatelj nije izradio financijsku konstrukciju koliko će državni proračun koštati ravnatelj i upravno vijeće, kao i službenici koji postaju javni službenici, dakle primaju plaću iz državnog proračuna. Toga nije bilo u Hrvatskom savezu zadruga koji je organiziran sasvim drukčijeg tipa. Isto tako, predlagatelj ovim izmjenama briše iz zakona odredbe kojima se definiraju povrede zadružnih načela i vrednota te novčano sankcioniranje onih koji počine te prekršaj. Predlagatelj tu nudi objašnjenje, da su zadruge društva osoba koje posluju prema načelima i vrednotama zadrugarstva koja su osnova za uspjeh zadružnog modela. Potom predlagatelj navodi da načela nisu propisi nego baština zadrugarstva. Obzirom da su zadružna načela i vrednote propisane i taksativno navedene u članku 2. Zakona o zadrugama ne razumije se odakle ovakva ocjena predlagatelja. Također, kršenje načela i vrednota značilo bi kršenje ovog zakona pa se postavlja pitanje razumije li ministar uopće zadrugarstvo kao područje gospodarstva ili iskorištava zadrugarstvo kako bi stvorio područje svoje apsolutne dominacije. Ove izmjene i dopune su pravnih manjkavosti i nedorečenosti. Krajnji rezultat vrlo je lako predvidjeti. Zadruge i zadružni savezi gube utjecaj na kreiranje mjera ekonomske, socijalne i porezne politike vezanih uz zadrugarstvo. Moguće su zlouporabe i centra kao javne ustanove i sredstava iz državnog proračuna, a ministra poduzetništva i obrta kao osnivač dobiva ogromne ovlasti koje mu omogućuju apsolutni utjecaj i dominaciju u području zadrugarstva. Naravno, klub HDZ-a ne može prihvatiti ovakve izmjene i dopune Zakona o zadrugama, glasovat ćemo protiv ovoga. Nadamo se da ćete amandmane koje su uputili pojedinci prihvatiti kao zdrave i osnovne. Nadamo se da ćete razumjeti da mora se i Zakon o ustanovama, s obzirom da će ovo postat ustanova, aplicirati u ovom zakonu i da mora biti sve jasno i transparentno kako ne bi bilo zablude iako već sada dolazimo do toga da će centralizam koji je naveden u mogućnosti odluke ministra da imenuje i glavnoga čovjeka i zamjenika apsolutno biti kao partijski centralizam.
Sad ćemo čuti replike. Tamara Šimac Bonačić. Tatjana, oprostite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjedniče. Kolega Đakiću, vi ste spomenuli danas braniteljske zadruge, a bilo je i prije vas u diskusijama govora čak i sumnji o ukidanju braniteljskih zadruga. Međutim, zadruge braniteljske su vrlo specifičan oblik poduzetništva. To je zapravo socijalno poduzetništvo koje sigurno utječe i na psiho-socijalni razvoj, odnosno osnaživanje članova, a isto tako i lokalnih zajednica gdje ti članovi djeluju. Moram naglasiti da te zadruge nemaju nekakav veliki financijski značaj, ali imaju upravo ovaj značaj koji sam prije nabrojila. Zbog toga sam mišljenja i dijelim s mnogima mišljenje da treba zaštititi takav oblik zadrugarstva gdje su zapravo je, radi se o jednom socijalnom poduzetništvu. Na taj način se radi i resocijalizacija, a isto tako reintegracija. Međutim, ja bih podsjetila ovdje na prošli, mislim da je to bio aktualac, a isto tako i kroz medije možemo vidjeti da nije istina da se ukidaju braniteljske zadruge, nego dapače suprotno, a to je izjavio i ministar branitelja da pokreće se postupak donošenja dopune Zakona o pravima hrvatskih branitelja gdje će se zapravo definirati upravo takvo zadrugarstvo, zadrugarstvo branitelja, da će se regulirati da se zapravo radi o jednom posebnom obliku zadrugarstva koje je više ne samo gospodarsko nego ima više i socijalnog karaktera. A tome u prilog ide i da su nedavno veleposlanici iz 15 zemalja su posjetili zapravo braniteljske zadrugare, jer na taj način se vodi računa da braniteljske zadruge mogu zapravo biti i konkurirati čak i u zemljama u okruženju. Hvala lijepa.
Josip Đakić, odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolegice dobro ste primijetili da govoreći o braniteljskim zadrugama nisam išao u detalje, no međutim njih je za 250 manje nego što ih je bilo prije. U dvije godine 250 braniteljskih zadruga je ugašeno. Razlozi su poznati branitelji jasno govore o tome što su razlozi. Više ne mogu upravitelji biti oni koji su u mirovini. Oni moraju svoju mirovinu od 1. siječnja, upravitelj zadruge moraju uplaćivati mirovinske i zdravstvene doprinose preko zadruga i preko zadruga moraju dobivati plaću. Evo što kažu branitelji. Branitelji se zgražaju nad time i naravno da svoju imovinu i stečevinu koja nije nešto preveliko, koja je poduprta sa 150000 kuna od strane Ministarstva branitelja kako bi profunkcionirala danas ne žele dati u ruke bilo kojem upravitelju koji bi vodio im zadrugu. To je problem koji je izmjenama i dopunama zakona jasno definiran samo ga vi ne želite priznati. Zakon o mirovinskom osiguranju iz 2013. godine primoravate da upravitelji zadruga imaju mirovinsko osiguranje što je u biti zabrana umirovljenicima da budu upravitelji. Evo što kažu: "Zahvaljujući braniteljskoj poljoprivrednoj zadruzi ja sam danas normalan čovjek. Nakon rata bio sam elementarna nepogoda za Imotski. Pitajte bilo koga. Hodao sam gradom, visio u kafićima. Kada bi mi došla žuta minuta pravio bih nered, napadao ljude, liječio se u Vrapču i Jankomiru, a onda sam se učlanio u Zadrugu. Sada sam sa pčelama, kunićima, kokošima. Zadruga me spasila ne samo mene već i druge branitelje, a sada nas novi propisi žele uništiti." Evo to kažu branitelji.
Domagoj Hajduković, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega, nekoliko stvari, krenut ću od kraja. Dakle, prošli put na aktualcu kao što je kolegica u svojoj replici spomenula ministar branitelja je bio jasan što se tiče voditelja braniteljskih zadruga kao i ostale problematike vezano uz braniteljske zadruge, dakle da će biti riješen posebnim zakonom, odnosno izmjenama i dopunama Zakona o hrvatskim braniteljima. Dakle, da tu priču apsolviramo. Druga stvar. Dakle, puno se govorilo i govorite i kroz replike i rasprave o dobrovoljnosti kao glavnoj odrednici zadrugarstva i koncepta zadrugarstva kao takvog. S druge strane zbunjujete me jer zastupate koncept u koje je Hrvatski savez zadruga bio obavezan. Dakle, niste mogli birati želite li biti član ili ne, morali ste plaćati članarinu. Mislim da je kolega Hrg spomenuo da je pitao neke zadrugare kojima je od njih Hrvatski savez zadruga pomogao. Jedan kolega čini mi se da je rekao možda. Dakle, onda možemo govoriti o nekoj instituciji koja je sama sebi svrha. U ovom slučaju kada imate, znači Hrvatski centar za zadrugarsko poduzetništvo članarina nije obavezna. Taj se centar mora boriti za svaku zadrugu koja će biti njegov član, plaćati članarinu. Znači, a kako će je privući? Pa isključivo radom, isključivo pomaganjem, isključivo zalaganjem za zadrugare. Hvala.
Josip Đakić, odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega, da sve ste rekli. Naime, Centar za zadružno poduzetništvo kao što sam i rekao bit će sam sebi svrha. Članarina apsolutno je nevažna stvar, jer 2013. i 2014. uopće nije plaćana niti je ubirana. U Hrvatskom zadružnom savezu vlada apsolutni nered, bezvlašće i rub kriminala. Podnesene su kaznene prijave, ministarstvo nije kontroliralo sredstva koja je davalo za poticanje zadružnog saveza. Nije se održala skupština od 2011. godine. U tome su problemi. I sada da bi se to zaštitilo, spriječilo ili stavilo pod tepih idemo osnovati nešto novo, idemo to provući u nekakvu novu funkciju i tako njihov nerad, njihovu nebrigu zataškati. O tome se gospodine Hajdukoviću radi. Što se tiče braniteljskih zadruga kao i braniteljskog zakona u prilici smo vidjeti da devastacija Zakona o pravima hrvatskih branitelja i čerupanje sa Mirovinskim zakonom sa ovim zakonom, sa onim zakonom izdvajanje kao jedinstvena lista vještačenja, kao i vještaka jednako tako idu na štetu hrvatskih branitelja kao i Zakon o mirovinskom osiguranju kao i Zakon o poticanju zapošljavanja i praćenju i pomaganju u zapošljavanju. Ta dva zakona su ta koja su onemogućila hrvatskim braniteljima da budu upravitelji zadruga.
Branko Hrg, replika.
Hvala lijepo. Kolega Đakić, vi ste govorili što bi trebalo dopuniti po člancima pa ste čini mi se propustili dodati još u članku 16. da bi trebalo tamo još dopuniti ime i prezime ravnatelja centra. Jer ako kaže zamjenik ministra da će biti ukupno trošak 200 tisuća kuna, da nema novih troškova, a da se ravnatelj bira na javnom natječaju onda vjerojatno već postoji ime iz postojećeg sustava jer neće biti novih troškova. Znači, neće se nitko sa strane moći javiti. Postavili ste i pitanje razumije li ministar pojam zadrugarstva? Ako ga razumije kao što razumije svoj resor obrta i poduzetništva onda smo svi skupa nadrapali, a posebno oni koji će biti zadrugari. A kolegi Hajdukoviću moram reći rekao sam da sam bio s poduzetnicima koje sam pitao da li je netko koristio te naše potporne institucije, tipa poduzetničkog centra ili razvojne agencije i da mi onda je samo 1 od 25 poduzetnika digao ruku i rekao onako polusramežljivo nešto malo na pola. Ovo je isto to, znači ovdje se radi o problemu što se opet osniva kao što ste i govorili kolega Đakić jedna institucija koja će biti svrha sama sebi, koja će biti svrha da se opet ne znam zaposle neki ljudi, da se opet poveća birokratski aparat i da se napravi još jedna prepreka na putu razvoja nečega što nam je nužno.
Josip Đakić, odgovor na repliku.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa kolega Hrg dobro ste to primijetili, naime želja da se ministru daju apsolutne ovlasti u upravljanju sa Centrom za zadružno poduzetništvo sigurno je jasno prikazana u ovom zakonu. To je bila želja i u svim drugim, i u obrtničkom zakonu i Gospodarskoj komori, sad je na redu Zadružni savez. Jasno se govori da su ovo kozmetičke promjene i zahvati bez suštinskog promišljanja, a za redovito nelegalno funkcioniranje Hrvatskog saveza zadruga apsolutno je odgovoran ministar što u dvije godine je prihvaćao izvješća koja nisu provjerila tijela, a to je nadzorni odbor koji ne funkcionira. To sve je napisano i ministru, to sve je upućeno i državnim institucijama i službama pa čak i predsjedniku Josipoviću kako bi znao kako se državnim novcima netransparentno u toj ustanovi funkcionira. Naravno, samo fale imena ravnatelja i njegovog zamjenika kojega će imenovati ministar s obzirom da će on sastaviti i upravno vijeće i sve ono što pripada po ovom zakonu po ustanovama. Jasno je da će biti onih koji će biti partijski podobni.
Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Kolega Đakić, razumijem vašu osjetljivost u ovoj temi, posebice koja se odnosi na hrvatske branitelje i evo i zadruge hrvatskih branitelja. Ali vidite dobro ste govorili da mi unazad dvije godine ova Vlada uporno nameće većini na vlasti da diže ruke, dobro ste govorili o mijenjanju ploča, o osnivanju agencija, centara. Ja sam baš u nekim svojim raspravama govorila o agencifikaciji. Momentalno možemo govoriti o centarfikaciji, a sve je to u cilju centralizacije i u službi povećanja birokracije. Zaista kolega Đakić dobro govorite. Zar ova Vlada misli da može na neki način vrijeđati već dvije godine i više inteligenciju i našeg branitelja i seljaka i osobe s invaliditetom, a posebice mladih. Jer uporno pred nas postavlja i daje nam neke zakone koji imaju naslove, a sadržaj je naprosto sramotan. Da, rekli ste dobro o braniteljskim zadrugama, i osobno sam ja radila na nekim davno programima za branitelje i to je bila velika i terapija za naše branitelje, pročitali ste to. Ali jednako tako ja sam evo maloprije u jednoj svojoj replici govorila i o osobama drugim sa invaliditetom. Nažalost, još jedanput ću ponoviti te osobe s invaliditetom ukoliko se zaposle u zadruzi one gube pravo na osobnu invalidninu koja je vrlo mala, 1250 kuna. I nikako da se zapita i ovo Vlada i ministarstvo od gospođe Milanke Opačić kako u stvarnosti riješiti problem socijale. Evo, ja se nadam da mi još nećemo dugo gledati kako se diže ruka za isprazne naslove zakona.
Josip Đakić, odgovor na repliku.
Kolegice Sumrak da, ovo se može jednostavno nazvati partijski pamflet a ne zakon. Ovo je jasno da branitelji govore o tome da im je to radno terapijski učinak bez ikakvog bogaćenja. Da stimulativne mjere koje su primijenili iz Ministarstva branitelja po 150 tisuća kuna za osnovanu braniteljsku zadrugu i 50 tisuća kuna ukoliko posluje pozitivno u daljnjem periodu nije nikakvo bogatstvo nego su osnovna sredstva za funkcioniranje takvih zadruga. Da je i u ovom zakonu stavljeno da će svaka nova zadruga biti tako stimulirana, bilo poljoprivredna, bilo ribarska, bilo bilo koje vrste sigurno bi mogli zapljeskati, pohvaliti ministra. Ovako možemo konstatirati 250 ugašenih braniteljskih zadruga. Kaže se da će ih biti 70%. Zadrugari tvrde da će to dovesti do gašenja 70% braniteljskih zadruga. Dosada je 25 tisuća obrta ugašeno, a samo 5 tisuća novootvorenih. Nema mjera koje bi bile stimulativne, nema onoga što bi poticalo na zadrugarstvo, na osnivanje zadruga, na zajedništvo kako bi mali proizvođači kroz zadruge bili tržišno efikasni i kako bi bili konkurenti, nema mjera koje bi govorile o tome da se pojeftini proces osnivanja zadruge, nema da će ministarstvo stimulirati i platiti samo papire i akte koji su za osnivanje zadruge. To bi bile konkretne mjere poboljšanja sadašnjega stanja i pokretanje novog, novih procesa.
Tomislav Klarić, replika.
Kolega Đakiću, spomenuli ste riječ centralizam. Ovdje govorimo o zakonu, ponovno još jednom u nizu koji donosimo po hitnom postupku, bez široke javne rasprave, bez dubljih promišljanja osim u ovom djelu upravo kojeg ste spomenuli, političkom. Dakle, preuzimanjem vlasti od strane koalicije jedno ministarstvo se po političkom ključu podijelilo na dva, Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo poduzetništva i obrta. I sad ovdje imamo opet još jedan zakon po hitnom postupku gdje je taj, to ministarstvo mora imati još jednu javnu ustanovu gdje će ministar imenovati upravno vijeće a onda i ravnatelja. Ali kad pogledate članak 50. koji se mijenja i glasi koji su to poslovi centra, pa piše tamo da prati stanje i rad u području zadrugarstva, vodi središnju evidenciju, surađuje sa zadrugama i zadružnim savezima, pruža stručnu i drugu pomoć zadrugama i sve to itd. I sad se postavlja pitanje što je osnova i cilj uopće Ministarstva poduzetništva i obrta, ako ne upravo ovo što ovdje piše da su i nekakvi poslovi centra. Dakle, opet dolazimo u nekakvu centralizaciju i ovo što je gospođa Sumrak spomenula i bujanje takve nekakve vrste administracije. Nedavno, sjećamo se donosili smo i onaj Zakon o legalizaciji bespravnih objekata pa se osnovala isto nekakva agencija gdje je zaposleno 150 ljudi koji će pomoći legalizirati objekte na području čitave Republike Hrvatske umjesto da se omogućilo županijama, jedinicama lokalne samouprave da tih 150 ljudi rasporede na svom terenu i dalje zapošljavaju. Ovo je još, samo još jedan korak u daljnjoj centralizaciji i to partijsko uhljebljenje koje jednostavno ničemu ne vodi, a rezultati svega toga će se pokazat uskoro. Ja se bojim samo da kad bude se mijenjao Zakon o lovu da je Hrvatski lovački savez opet pretvoren u nekakvu javnu ustanovu pa će neki ministar imenovat i ravnatelja lovačkog saveza. Evo, hvala.
Josip Đakić, odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega dobro ste rekli, bojimo se da neće i lovački savez potpast pod Ministarstvo poljoprivrede pa će ministar imenovati tko će bit predsjednik Hrvatskog lovačkog saveza. Vjerujemo da ovo što ste nabrojili u članku 50. poslovi Hrvatskog saveza zadruga svi će oni biti naplativi, ti poslovi zadrugari će morati i platiti, sve savjetovanje, vođenje, edukaciju o korištenju fondova, pisanje eventualnih programa i tako misle da će se financirati ova javna ustanova. Ne samo kao što je rekao zamjenik ministra, da smanjit će se kroz godine ovi prihodi koje je dosada davalo se Hrvatskom savezu zadruga, ali će učlanjeni zadrugari morati plaćati ove usluge koje ste vi nabrojili. I u tom grmu leži zec. Tako će se financirati taj novo tijelo koje će sigurno imati strašan broj članova.
Vesna Škare-Ožbolt replika.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice. Poštovani kolega Đakić, rekli ste što još treba popraviti amandmanima. Ja mislim da se ovaj zakon apsolutno ne da popraviti on je koncepcijski loš i tu nema pomoći, apsolutno nema pomoći. Bilo bi najbolje kad ga, kada o njemu ne bi ni glasovali. Jer on apsolutno ne rješava ni jedno bitno pitanje zadrugara. I ja ću se vratit na ovaj famozni centar jer doista izaziva u meni kojekakve asocijacije od toga da predstavlja sanacijsko vijeće sadašnjeg Hrvatskog zadružnog saveza, pa do činjenice kada pogledate da upravno vijeće ima 5 članova, da predsjednika i zamjenika bira Ministarstvo obrta, tako to piše ne morate vrtit glavom, predsjednika i zamjenika, predsjednika upravnog vijeća čine ministarstva nadležna za poduzetništvo i obrt dok članovi upravnog vijeća čine predstavnici ministarstva nadležnog za poljoprivredu, za regionalni razvoj i za branitelja. Dakle, to je 5 članova, to je 5 novih naknada plus ravnatelj, plus zamjenik ravnatelja. Prema tome, gdje su ti troškovi? Ti troškovi uopće nisu navedeni. Plus toga ovo djeluje stvarno kao stečajno vijeće. Kada pogledate da to upravno vijeće kao pravni slijednik zavoda preuzima imovinu, upravlja imovinom onda stvarno stvara asocijaciju podržavljenja, etatizacije i sličnih termina koje smo nekada davno, davno imali kao terminologiju i kao stil ponašanja. Prema tome, definitivno ovaj zakon se ne može popraviti, ovaj prijedlog zakona je loš i bilo bi najbolje da se ni ne usvoji.
Josip Đakić, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Pa kolegice Vesna pa dobro ste to i konstatirali iako sam ja pripremio 7 amandmana kao i drugi kolege. Puno tih stvari koje bi trebalo popraviti, najbolje je povući taj zakon koji je po hitnoj proceduri i došao kako bi se što prije i zbrinuli, ali i kako bi se i zataškali određeni poslovi koji su rađeni u sadašnjem Hrvatskom savezu zadruga. Naime, ovaj prijedlog čak nije ni na mrežnim stranicama Hrvatskog saveza zadruga objavljen. Tolika brzina, … bez rasprave, bez javne rasprave, … se jedna ustanova kao što je to … se napraviti sa obrtničkom komorom, kao sa gospodarskom komorom, sve su to institucije koje su stvarane i koje treba ugasiti jer tamo su bili neki zločesti dečki. Umjesto kontrole, umjesto nadzora, ako dajete novce, hvala Bogu da imate mogućnost nadzora, pa ministarstvo je to koje mora kontrolirati … sredstava. Da li legalno posluje ta skupština, da li je nadzorni odbor pregledao dokumentaciju, pa sve su to stvari koje ste zanemarili, dragi Bože, pa pozivamo evo i ovim pute institucije da prvo provjere što se dogodilo u Hrvatskom savezu zadruga, kako su trošeni netransparentno novci kao što zadruga … i pišu mi. Jednako tako, ovaj zakon povuci iz procedure jer apsolutno neće nikome doprinijeti ništa, osim onih partijskih kadrova kojima ste namijenili ta radna mjesta.
Stjepan Milinković, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa kolega Đakić i ja sam primjetio ovaj navod glede zadružnog poduzetništva i ono vaše jasno tumačenje te uloge i ustroja i funkcioniranja toga centra je uistinu za zabrinuti i potvrđuje se ona teza da bi centar uistinu mogao postati sam sebi svrha, a onda se postavlja ono temeljno pitanje gdje je tu zadrugarstvo, gdje je njegova, ako je glavna misao ravnatelj i to upravo vijeće koje će raditi, gdje je zadrugarstvo? Dakle, poglavito u onom dijelu što se tiče braniteljskih zadruga, pa to je nedopustivo da se prema braniteljskim zadrugama na ovakav način odnosi s obzirom na njihov značaj, u onom terapijskom dijelu, u poboljšanju kvalitete življenja, u konačnici i smanjenja troškova liječenja, smanjivanju broja suicida i sve skupa, mislim da tako neodgovorno prema tome se postavi. A drugo pitanje, postavlja se isto tako o poljoprivredi, o potencijalima zadrugarstva u poljoprivredi o komu govorimo i uistinu naši poljoprivrednici se danima sa razlogom pitaju gdje smo tu mi, gdje je naša pozicija? Oni bez obzira na teško stanje, mnogi imaju želju i zadružnog organiziranja i u tom dijelu trebaju, dakle i pomoć da se jednostavno organiziraju, da koriste eventualno moguća sredstva kojih nažalost nema i da mogu kvalitetno nastupiti, unaprijediti proizvodnju i sačuvati ova naša ruralna područja i doprinijeti ravnomjerno razvoju naše domovine. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Josip Đakić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega Milinkoviću, da, dobro ste ustvrdili i što kažu branitelji još? Ljudi tek sada počinju polako shvaćati kakvu su im kašu skuhali. Postoji … centar za hrvatske braniteljske zadruge pri ministarstvu koji prati rad, trebali su nas educirati, što ćemo sada, mi smo sitne ruralne zadruge, ne zarađujemo mnogo, plaćamo poreze i bili bismo sretni da imamo novca 12 mjeseci godišnje plaćati upravitelja koji će voditi administraciju, organizirati posao. Dakle, braniteljske zadruge su se počele osnivati da bi se branitelji maknuli sa ulice i od pića, od suicida, od svih tih problema koje su imali sa svojim psihičkim zdravljem. Vjerujem da neće ni ova rasprava doprinijeti bilo kakvom daljnjem, šteti Hrvatskim braniteljima, vjerujem da će i ministarstvo, ali teško je ispraviti nešto što je doneseno već u drugim zakonima. Ne može se Zakonom o Hrvatskim braniteljima popraviti Zakon o mirovinskom, ne može se Zakonom o Hrvatskim braniteljima prepraviti ili popraviti Zakon o posredovanju pri zapošljavanju koji također priječi branitelja da sudjeluju u zadrugama, da rade i da budu, da se radno terapijski rehabilitiraju bez ikakve velike zarade. To su sve stvari koje zanemaruju se, to su sve stvari koje govore o tome da daljnji trend gašenja zadruga je u tijeku. To je trend koji govori o štetnosti djelovanja Ministarstva obrtništva i poduzetništva, o štetnosti djelovanja cijele Vlade u cjelini s obzirom na toliki broj ugašenih zadruga s obzirom na razumijevanje problema, s obzirom na nepoticanje, s obzirom na standarde koji apsolutno nisu europski, nego su protueuropski. Trebali su prepisati europske zakone o zadrugama i tako funkcionirati s njima, bilo bi sve bolje.
Hvala. Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa kolega Đakić, s pravom ste rekli da još nedostaje samo ime ravnatelja da bi stvar bila kompletirana. Nažalost, imamo jedan prijedlog zakona koji u području u kojem ne bi smjelo biti stranačke politike i u kojem ne bi smjelo biti stranačkog kadroviranja, zapravo ovaj prijedlog zakona uvodi stranačku politiku, stranačko kadroviranje i zagađuje ovaj prostor, usuđujem se reći, zagađuje ovaj prostor koji bi morao biti oslobođen od takvih utjecaja. Kad se pogleda sastav upravnog vijeća, onda se može slobodno reći riječ je o vladinom međuresornom tijelu. Imate 5 predstavnika određenih ministarstava. Tko je sprječavao Vladu da napravi jedno međuresorno tijelo koje bi pomoglo dosadašnjem Hrvatskom savezu zadruga ako su imali problema? Kao što ste vi naveli u posljednje dvije godine da su imali problema. Dakle, nitko nije sprječavao Vladu da napravi jedno međuresorno tijelo, predstavnike ili nekoliko ministarstava koje bi pomoglo Hrvatskom savezu zadruga da se pronađu rješenja za određene probleme. Međutim, sad se ovo vladino tijelo implementira u nekakav novi centar i zapravo uvodi se stranačko kadroviranje, uvodi se kontrola, isključivo kontrola, politička kontrola nad jednim savezom zadrugara koji uopće ne bi smio postojati u uljuđenim demokratskim državama. Pa nema ovakvog primjera nigdje u Europi, ne postoji nigdje ovakav primjer u Europi. Prema tome, isključivo je riječ o tome da vladajuća … želi zavladati i ovim sektorom. Imamo sličan primjer Društvo prijatelja dubrovačke starine isto su napravili nacionalizirano, na svu sreću Ustavni sud je stavio to izvan snage. Isto su nacionalizirali imovinu Društva prijatelja kao što ovdje pokušaju imovinu Hrvatskog saveza zadruga napraviti.
Odgovor na repliku Josip Đakić.
Hvala lijepo. Da, svud treba staviti svoje prste. Sve treba poklopiti, sve treba imati pod kontrolom i ne dati nikomu da se razvija jer kako je neki moćnik u neko davno vrijeme rekao bogati poduzetnici poljoprivrednici oni su nam prijetnja, kulaci, ne mogu biti kulaci moraju ići u zadruge one bivše. No, čini se kao da je i danas nekomu prijetnja oni koji žele raditi, koji svojim radom žele se rehabilitirati, uz to nešto zaraditi ili imati nekakvu imovinu koja ne vrijedi previše, a poduzetna je i može pridonositi proizvodnji hrane, meda, voća, povrća i svih onih grana koji su se i hrvatski branitelji ali i zadrugari drugih vrsta opredijelili. Ovo vidimo kao atak na zadrugare kojima želi striktno upravljati ministar obrtništva i poduzetništva koji ni sam ne zna što je to jer da zna koristio bi mjere i poticaje, razvijao ih, zapošljavao bi kroz taj vid, naravno ne bi se gasili obrti, ne bi se gasile firme, ne bi se gasile zadruge da ministar zna i njegovi suradnici svoj posao. Oni ga ne znaju kada nikada nisu ni radili u bilo kojoj grani, nikada nisu zaradili u takvoj grani poduzetništva, obrtništva i zadrugarstva svoj kruh, naročito ministar, bez dana radnog staža donosi zakone koji apsolutno nemaju veze sa današnjom stvarnošću, sa današnjim stanjem i zato sam rekao da ovo obično partijski pamflet koji ne služi nikome i ničemu.
Ante Jerolikov, replika.
Zahvaljujem potpredsjednice. Kolega Đakiću, iznijeli ste niz primjedbi zbog kojih ovaj zakon nije dobar i neke ranije odluke koje su napravile veliku štetu i članovima zadruge i zadrugarstva, a nama ovdje u sabornici puna su nam usta o brzi za branitelje, o socijalnoj osjetljivosti. Pa bih ja pitao jel briga za branitelje nemogućnost volontiranja umirovljenih branitelja kao upravitelja zadruga. Znamo da ih imamo 397, da 90% ih vode umirovljeni branitelji, da su to ljudi koji su osnovali, koji su stvorili, koji su pokrenuli zadrugu, koji su dali dio sebe u te zadruge i sada ih se miče umjesto da ih se dodatno stimulira i potiče na još bolji rad. Jel to briga za naše branitelje, jeli socijalna osjetljivost se pokazuje u pitanju ljudi koji su ostali bez radnog mjesta, bez posla, a igrom slučaja su članovi neke od zadruga? Oni ne mogu primati naknadu na Zavodu za zapošljavanje i vode se kao nezaposleni. Postavlja se pitanje zašto tako automatizmom samo zato što su članovi zadruge se ta odredba na njih primjenjuje, a od te zadruge niti imaju koristi u većini slučajeva, niti imaju ikakvih primanja i prihoda. Jel to socijalna briga i osjetljivost prema tim zadrugarima ove Vlade?
Odgovor na repliku Josip Đakić.
Hvala lijepo. Pa kolega dobro ste ustvrdili, zakonima koji su doneseni u 2013.godini jasno se pokazalo kuda smjeramo, kuda vodimo i kuda idemo, kakva je briga o hrvatskim braniteljima. Nema mogućnosti Zakona o izmjena i dopunama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti NN 153/13 u kojem se navodi da zaposleni zadrugar ne može primiti naknadu dok je nezaposlen. Zakon o mirovinskom osiguranju NN 157/13 primoravate da upravitelj zadruge imaju mirovinsko osiguranje što je u biti zabrana umirovljenicima da budu upravitelji. Još samo treba onaj da ne mogu biti ni članovi zadruge ako primaju mirovine. Još samo taj treba izmjene i dopune zakona i onda će biti sve regulirano, onda nijedne braniteljske zadruge više valjda neće biti u funkciji, vjerojatno je to cilj. Umjesto takovih nakaradnih protubraniteljskih zakona trebali su učiniti da se europeizira hrvatski prostor, da se europskim zakonima koji su već u praksi dokazani kao dobri popravi ono što ne valja, stimulira daljnji razvoj i učlanjivanje u zadruge, jednako tako kontrolira Hrvatski zadružni savez da radi i funkcionira po zakonu, da tijela rade svoj posao, da nadzorni odbor kontrolira funkcioniranje kao i ministarstvo i trošenje novaca, da se eventualno sankcioniraju oni koji su protupravno trošili novac i da udruživanje bude opstanak malih proizvođača da budu konkurentni na hrvatskom tržištu. To su ciljevi koji su trebali biti involvirani u ove zakonske odrednice, a ne ovo partijsko kadroviranje koje je jasno vidljivo i …
Hvala. U ime predlagateljice zamjenik ministra Dražen Pros.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora. Cijenjeni saborske zastupnice, cijenjeni saborski zastupnici. Hvala lijepa na ovoj raspravi, međutim dozvolite mi da istaknem nekoliko stvari koje su ovdje iznešene, uvaženi saborski zastupniče gospodine Đakić koji zapravo ne stoje. Dakle vi ste tu implicirali jednu varijantu da je bilo niza nepravilnosti koje nisu praćene. Moram vrlo odgovorno reći da je i ministarstvo izvršilo upravni nadzor, a isto tako i DORH je obavio svoje zadatke i odbacio prijavu branitelja koja je bila podnesena 2012.i utvrđeno je da nije bilo nikakvih nepravilnosti. Isto tako mislim da je ovdje malo pomiješana stvar, dakle nije sljedbenik Hrvatskog saveza zadruga upravno vijeće već centar. Isto tako kada smo razgovarali o sastavu upravnog vijeća dozvolite da spomenem opet još jednom ono što sam i u uvodnom izlaganju rekao dakle amandmanima Vlade Republike Hrvatske tamo je utvrđeno da upravno vijeće čine predstavnici Ministarstva branitelja, Ministarstva regionalnog razvoja, Ministarstva poljoprivrede s obzirom na veliki dio dakle zasluga koje imaju i Ministarstva poduzetništva i obrta. Još jednom moram reći dakle centar na taj način ima vjetar u leđa od strane predstavnika Vlade koji ih i usmjerava ali i brine prije svega za interese zadruge. Zadruge još jednom, vrlo jasno, zadruge su samostalne u svom poslovanju ovim izmjenama zakona država nema nikakav utjecaj na njihovo poslovanje da ga stavlja pod svoju ingerenciju. Hvala lijepa.
Josip Đakić, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa gospodine zamjeniče ministra zadrugari jasno pišu što i kako funkcionira Hrvatski savez zadruga. Kažu da nadzorni odbor ne funkcionira uredno već dvije godine. Pozicija državnog proračuna, doznačuju se sredstva za funkcioniranje u nivou, vi ste rekli od milijun i 200, oni pišu od 900 tisuća kuna i trošenje tih sredstava je za njih vrlo upitno. Predstavnici, legalni predstavnici nisu ti koji su u zadružnom savezu, oni koji su izabrani već netko drugi u savezu odlučuje o svim tim starima i to je ono što navode kao nepravilnosti. Što se tiče da će centar preuzeti sadašnji Savez zadruga a ne upravo vijeće, pa to je isti vrag. Upravno vijeće u ime centra će donositi odluke, nalagati ravnatelju, kontrolirati sve ono što je potrebno. Upravno vijeće toga centra će izabrati ravnatelja i njegovog zamjenika onako kako će ministar reći. Misli o čemu govorimo? Pa to morate priznati sami sebi a i nama, pa nismo mala djeca da ne razumijemo što ste sakrili u ovaj zakon. Uostalom jasno ste napisali, mi to znamo pročitati. Znači upravno vijeće će imenovati ravnatelja i zamjenika onoga koga kaže ministar. To će biti partijska, podobna osobe.
Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem se. Pa doista je a nevjerojatno je da, zamjenik ministra izjavljuje ovo što je izjavio da upravno vijeće, naravno da ne preuzima imovinu bivšeg Hrvatskog saveza zadruga. Pa to je logično svakako naravno. Stvara se nov institucionalni okvir koji se zove centar ali tim centrom upravlja upravno vijeće koje je političko tijelo koje je rezultat dogovora između par ministarstava. U ovom slučaju između četiri ministarstva. I reći da politika neće imati utjecaja na zadrugarstvo je apsolutno jednostavno neutemeljeno. Sve ste napravili da bi politika ovladala zadrugarstvom, sve ste napravili. Ovdje predviđate čak statutom ne samo pet članova upravnog vijeća koje će ministarstva predložiti nego predviđa se statutom još neka druga tijela. Koja su to druga tijela? Što to imate namjeru još osnovati? Znači nije u pitanju samo šest osoba dakle ravnatelj plus pet članova upravnog vijeća koji će se politički instrumentalizirano postaviti nego još su i neka druga tijela kojima će se upravljati očito zadrugarstvom u Hrvatskoj. Dakle, isključivo kontrola nad zadrugarima. A to ne postoji nigdje u Europi. Nemate nigdje, ovo je presedan da politika na ovakav grub način zadire u jedno područje koje mora biti oslobođeno politike. Ljudi se udružuju radi tržišta i radi svojih interesa, radi svoje kreativnosti i zbog toga što žele zaštiti svoju proizvodnju. To je njihov cilj. A ovdje Vlada grupo ulazi, zadire u jedno područje u koje ne smije ulaziti na ovaj način.
Branko Hrg, replika.
Hvala lijepa. Poštovani zamjeniče ministra, ja nisam dugo u Saboru, ali bogme svašta sam se naslušao u ovom kratkom vremenu ovdje. Čuo sam da neće ne znam uvođenje fiskalnih kasa biti veliki teret za poduzetnike. Čuo sam da će osnivanje poduzeća biti za 10 kuna. Znate koliko košta osnivanje poduzeća za 10 kuna? Oko 1500 kuna. A znate zašto? Zato što institucije koje to rade imaju vjetar u leđa kao što ste vi ovdje rekli od strane državnih tijela. Centar će zbog ovakvog načina upravljanja imati vjetar u leđa od strane Vlade. Gdje je najveći potencijal zadrugarstva? U selu, u poljoprivredi, u proizvodnji hrane. A mi danas raspravljamo ovdje sa Ministarstvom obrta i poduzetništva. I čak ne raspravlja ministar, zamjenik ministra pojedino samo nešto kaže, neki mali podatak. Ukazujemo na probleme i pitam se, pitam se da li ćemo obrtnike udruživati u zadruge pa će oni biti ti koji će najveći potencijal napraviti ili bi to trebalo biti Ministarstvo poljoprivrede. I pitam se onda ako je u poljoprivredi najveći potencijal pa što će nam centar. Pa neka svako ministarstvo bude vjetar u leđa onima koji proizvode, koji se udružuju. A nemojmo osnivati opet nekakve organizacije koje će biti prepreka, još jedna stepenica na putu prema ostvarenju nekog poslovnog cilja a mi to radimo. Stalno ljudima stvaramo prepreke. Pa osjećam se kada razgovaram s njima kao da smo na preponskom jahanju, sve se više prepreke gore i konji sve teže preskaču.
Marijan Škvarić, replika.
Hvala gospođo potpredsjednice. Uvaženi zamjeniče ministra,kada ste govorili o ovom dijelu i naglasili ste da zaista su u zadrugama bili niz nepravilnosti. Onda me čude kritike da se hoće riješiti taj niz nepravilnosti na način da to bude prije svega princip dragovoljnosti, a i odgovornosti što ovaj zakon u svakom slučaju otvara. I onda mogu … da to nekome odgovara tako zaista. Pa i mi isto koji smo imali zadruge, koji smo financirali zadruge, poduprli zadruge, ne odgovara na način da ulaganje u novce od strane ministarstva treba biti transparentno, a ne da ono što je bio jako dobar slučaj, daj mi novce i ništa ne pitaj kamo ćemo s tim novcima, a kad dođe do određenih na neki način kontrola onda ćemo zadrugu ukinuti pa ćemo onda opet na neki način osnovati drugu zadrugu i tražiti druge potpore. Toga je dosta. Toga je dosta zaista. Itekako trebamo napraviti reda. Ovaj zakon to omogućuje. A kad govorimo također o zapošljavanju i … ljudi, pa mi svi jako dobro znamo da su se zaista organizirali autobusi koji su išli na skupštine zadruga i znamo na koji način i koji ljudi su onda trebali biti u tim zadrugama i zato je došlo do ovog da imamo niz nepravilnosti i apsolutno lošu situaciju u zadrugama. Ovaj zakon itekako omogućava red, rad, ali i odgovornost prema onome što činimo i odgovornost prema sredstvima koja dobivamo za rad zadruga. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika HSU-a kolega Željko Šemper.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Zakon o zadrugama definira zadrugu kao dragovoljno, otvoreno, samostalno i neovisno društvo kojim upravljaju njezini članovi i koji putem zadruga ostvaruju ciljeve zbog kojih je zadruga i osnovana. Članovi svojim radom na temelju zajedništva i uzajamne pomoći korištenjem usluga zadruga unapređuju i štite svoje pojedinačne i zajedničke gospodarske, ekonomske, socijalne i druge potrebe i interese. Zadruga je poseban oblik poduzetništva i ima obilježje i društva osoba i društva kapitala. Za osnivanje zadruge potrebno je minimalno 7 osoba pravnih i fizičkih. Osim već spomenutih načela članstvu zadruge je omogućeno obrazovanje i stručno usavršavanje, gospodarska aktivnost, nadzor poslovanja, kao i moguća suradnja među zadrugama. Udruživanje u zadruge omogućava sektoru malog i srednjeg poduzetništva izlazak na nova tržišta, posebno na veliko europsko tržište s 500 milijuna stanovnika. Članstvo u zadrugama omogućava proširenje proizvodnje, bolju kvalitetu proizvoda i profitabilnost, a kao glavni cilj u ovo recesijsko vrijeme i nova radna mjesta. Putem zadruga i mali proizvođači unutar određene lokalne zajednice mogu međunarodnom tržištu ponudit svoje poznate lokalne proizvode koji ovakvim udruživanjem mogu biti konkurentniji i profitabilniji. Dosad su zadruge svih vrsta djelatnosti, poljoprivredne, ribarske, obrtničke, stambene, uslužne i ostale, bilo organizirane u regionalne strukovne saveze i obavezno članice Hrvatskog saveza zadruga. Takva raznorodnost zadruga i različitost njihovih interesa otežavali su rad i funkcioniranje tako ogromnog saveza jer su se teško pronalazila rješenja koja bi odgovarala svima. To je jedan od razloga za predložene izmjene i dopune ovog Zakona o zadrugama. Zadrugarstvo u Republici Hrvatskoj nije nepoznat pojam jer ima gotovo 150 godišnju tradiciju. Zadruge su bile male gospodarske institucije, posebno u poljoprivredi. Bile su nositelji poljoprivredne i stočarske proizvodnje. U ovim materijalima se spominje i negativna strana zadrugarstva u vrijeme socijalizma kad je dolazilo i do zloupotreba, a posljedica se očituju i danas u nepovjerenju prema zadrugama. Nije mi namjera da branim socijalizam i eventualne zloupotrebe u radu nekadašnjih zadruga '80.-ih i '90.-ih godina, ali moja saznanja iz sredine '60.-ih godina o gospodarskim aktivnostima i radu zadruga su više nego povoljna. Rado se, možda i s nostalgijom sjećam tih vremena jer moje prvo radno mjesto je bilo baš u jednoj poljoprivrednoj zadruzi na mjestu svestranog knjigovođe. Bilo je to sredinom '60.-ih godina kad su se novi školovani kadrovi, ekonomisti i agronomi vukli za rukav da dođu na posao. Nažalost, danas je to neka sasvim druga tužna priča. Iz tog vremena i krajem '60.-ih godina i iskustva iz rada u zadruzi sigurno nije bilo zloupotreba današnjih razmjera kad gotovo da nema dana bez svakakvih vrsta kriminala. poljoprivredne zadruge su za svako selo, za svakog seljaka dale veliki obol u organizaciji i razvoju poljoprivrede i stočarstva. Zadruga je svojim kooperantima poljoprivrednicima davala novčane avanse, repromaterijal, sadni materijal, umjetna gnojiva i educirala, stručno ih obrazovala. Seljak se brinuo samo o proizvodnji, nije bilo problema s otkupom njegovih proizvoda. Baby beef je bez problema završavao na talijanskom tržištu, sve je bilo ugovoreno i u roku naplaćeno. Bila je to prava idila sve dok se netko nije uplašio bogatog seljaka. Danas je to neka druga crna priča, kad poljoprivrednik nešto i proizvede nema kome prodati. Kolegice i kolege, ispričavam se što sam malo otišao u prošlost ali morao sam podsjetit na ono što su zadruge bile nekad. Siguran sam da bi i danas zadruge mogle odigrat važnu ulogu u promicanju i poticanju ekološke poljoprivredne proizvodnje koja bi mogla svoje proizvode plasirati na izbirljivom međunarodnom tržištu. Za takvu proizvodnju uvjeta imamo kao malo koja zemlja jer imamo stotine tisuće hektara nekontaminirane i neobradive zemlje. Zadruge mogu poticat i druge sektore poduzetništva i izvan poljoprivrednog sektora. Zadruge u Hrvatskoj trebaju biti ono što su stvarno u Europi i svijetu, poželjan oblik gospodarske aktivnosti u cilju tako željno očekivane proizvodnje i otvaranja novih radnih mjesta. Zadruge u svijetu i Europskoj uniji imaju veliki značaj i u zapošljavanju, imaju značajan tržišni udio u gospodarstvu. Prema podacima Europske komisije u Europskoj uniji danas posluje oko 250 000 zadruga sa 163 milijuna članova i zapošljavaju preko 5 milijuna ljudi. Oko 50% poljoprivrede Europske unije zadružno je organizirano, a posebno su visoki ti udjeli u Italiji, Nizozemskoj, Danskoj i Francuskoj. A evo i zgodan podatak za mojeg prijatelja Stjepana. Posebno je dobro organiziran sustav mljekarstva u Poljskoj gdje je samo 20% mljekara u rukama stranog krupnog kapitala dok je ostatak od 80% u rukama zadruga, dakle proizvođača. U Italiji je primjerice udio zadruga gotovo 15% u ukupnom gospodarstvu i takvi podaci i nama u Hrvatskoj trebaju otvoriti oči i biti poticaj za bolji tretman zadrugarstva. Kako kaže predlagatelj ovim izmjenama i dopunama Zakona o zadrugama želi se unaprijediti ustroj i funkcioniranje sustava zadrugarstva. Transformira se Hrvatski savez udruga u Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo koji treba biti bolja organizacija koja je spremna pomoći zadrugama na prevrtljivom tržištu koje je često znalo biti pogubno za male proizvođače. Izmjenama zakona ukida se obvezno članstvo zadruge, rasterećuje financijsko poslovanje zadruga i otvara mogućnost poduzetničkog poslovanja. Daje se veći značaj načelu dobrovoljnosti u odnosu na dosadašnje obavezno članstvo, ali ostaje i dalje mogućnost učlanjivanja u zadružne strukovne i teritorijalne saveze. Mijenja se i dosadašnji postotak reinvestiranja ostvarene dobiti u daljnji razvoj s 30 na 20% što bi zadrugama trebala biti ušteda od preko 5 milijuna. Ukidaju se odredbe koje se odnose na nadzor i prekršaje zadružnih načela, jer su zadruge kao i druge pravne osobe već pod odgovarajućim nadzorom poslovanja. Predviđen je i postupak brisanja zadruga iz registra Trgovačkog suda jer se želi postići uvid u stvarno stanje aktivnih zadruga čije je poslovanje prilagođeno Zakonu o zadrugama. Sve ove izmjene zakona trebale bi stvoriti poticajni okvir za jačanje konkurentnosti zadruga i njihovog utjecaja kako na ruralni gospodarski razvoj, tako i na razvoj i rast gospodarstva u lokalnim zajednicama i društva u cjelini. I na kraju, ako zadrugarstvo dobro funkcionira u EU onda nema razloga da se i u Republici Hrvatskoj članici te EU ne podigne na višu razinu od ove kako je danas. Klub Hrvatske stranke umirovljenika podržat će ove izmjene Zakona o zadrugama. Hvala.
Sad ćemo prijeći na replike, Branko Hrg.
Hvala lijepa. Pa kad ste počeli govoriti kolega Šemper ja sam mislio da nećete podržati ovaj zakon jer u njemu fali najglavniji dio onoga o čemu ste govorili. Točno je, danas je zadrugarstvo u Hrvatskoj u odnosu na nekadašnje zadrugarstvo tužna priča. Možda malo veselije od onog prvog zadrugarstva na koje evociraju uspomene onih koji ih malo dulje pamte. Ali pa ne mislite valjda stvarno sa iskustvom koje imate i sa pozitivnim razmišljanjem koje imate da će osnivanje još jedne birokratske institucije razviti zadrugarstvo. Kad bi mi htjeli stvarno razvijati zadrugarstvo i pomoći tom seljaku da bude i dalje slobodan i nezavisan, onda bi u zakon ugradili da ćemo pomoći svakoj proizvođačkoj zadruzi recimo u poljoprivredi, evo u mljekarstvu o tome ste govorili koje okupi minimalno 10 zadrugara ćemo im tri godine osigurati sva sredstva koja su im potrebna za funkcioniranje zadruge. Slažem se sa ovim dijelom da ne treba biti obavezno u savezu, apsolutno. Ali to se lako izvadi van, to se lako makne iz zakona. Ali birokratska prepreka osnivanje još jednog centra, još jedne agencije, još jednog parazita ovog društva neće donijeti ništa dobro i toga ste vjerojatno i vi sami svjesni.
Željko Šemper, odgovor na repliku.
Pa kolega Hrg, vi ste bili dosta preko svojoj stranci u toj poljoprivredi, a podaci nam govore pročitao sam šta to znači u Europi gdje ima toliko veliki broj zadruga preko 250000. Pa zašto se nije nešto postiglo da i mi krenemo prema nekom većem broju. Mi imamo svega 1169 zadruga, 0,4% od ukupnog broja u Europi. Pa ako je taj dosadašnji Hrvatski savez zadruga bio tako dobar i ako se sad nešto pokušava napraviti nešto bolje čemu tolike kritike nije mi jasno.
Stjepan Milinković, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa kolega Šemper, drago mi je, ja sam inače pobornik da se nije dobro vraćati u povijest. A što se tiče zadrugarstva vraća se u nekakvu povijest. Mislim da to nije dobro i da je puno bolnih rana koje su jednostavno i u našim poljoprivrednim seoskim sredinama učinile to da su ljudi itekako skeptični prema zadrugama. Ali bez obzira na to i u tim okolnostima gledaju u budućnost. I u tim okolnostima i suglasan sam u tom dijelu da postoje potencijali, o tome smo govorili, poglavito glede plasmana unapređenja poljoprivredne proizvodnje. I mi smo, ja ću vam reći sa ponosom da je u mojoj sredini osnovana prva proizvođačka organizacija. Ne treba nama Poljska reći kakav model treba. Mi smo prvu proizvođačku organizaciju mljekara osnovali u našoj županiji sa više županija koja želi unaprijediti naravno. I isto tako se javlja i ideja i da se zadrugarstvo na neki način ali im treba olakšati, treba im omogućiti, treba im olabaviti. Ovakav način sigurno im neće olakšati da mogu koristiti i sredstva iz EU o kojima se govori, a vidimo da do kraja godine neće biti moguće. Dakle, treba svakako poticati te zadruge da se razvijaju. I meni se čini nekako vi to poznate područje dobro, vi to sve razumijete, razumijete i određene negativne stvari koje se u tom dijelu ukazuju ali istovremeno vi to podržavate. E ja to ne mogu razumjeti nikako, mene to po onoj staroj izreci se nekako meni to liči na neki način kao onoga ajde mi smo dobri ali kao guske u magli to ćemo ipak tako podržati. Hvala lijepo.
Željko Šemper, odgovor na repliku.
Pa kolega Stjepane moj prijatelju mi se tu evo po prvi puta možda ne slažemo o tim definicijama što je dobro, što nije dobro. Ja sam se morao vratiti u našu prošlost, ja sam iz seljačke obitelji i moje prvo radno mjesto kao što sam rekao je bilo u jednoj poljoprivrednoj zadruzi koja je puno napravila, ne samo ona nego sve zadruge u Hrvatskoj. Bilo je uređeno tržište, poljoprivrednici su znali što proizvoditi i kome prodati i što je najvažnije dobiti novce za to. Danas znamo da to nije tako. Prema tome, i za vrijeme vaše Vlade puno je uloženo, puno ste se hvalili koliko je uloženo to u poljoprivredu, danas vidimo kakva je ta poljoprivreda i posebno gdje je naše selo. Meni je strava ući u moje Hlebine, svjetski centar naive, kad vidim da od 480 kuća 180 napušteno. To su rezultati vaših reformi i rada u poljoprivredi. Ovo se pokušava nešto napraviti bolje, kreće se novom organizacijom i možda će se dobiti nešto iz tih europskih fondova ako se naprave dobri projekti. Hvala.
Jadranka Kosor, replika.
Poštovani kolega Šemper govorili ste i ja naravno poštujem sve ono što ste kazali vezano za podupiranje unapređenja sustava. Dakle, govorili ste među ostalim o unapređenju sustava i u kontekstu rasprave o ovome zakonu. Međutim, nažalost sustav vezan za osnivanje i opstanak braniteljskih zadruga, sad ću se koncentrirati na to, se ne unapređuje. Ja sam danas govoreći u ime kluba spomenula među ostalim jednu vrlo uspješnu zadrugu iz Šibenika koja se bavi maslinarstvom, čije maslinovo ulje je iznimno cijenjeno, dobiva nagrade. U međuvremenu tijekom rasprave dobila sam mail pa ću vam ga pročitati. Dakle, potpisao ga je gospodin Smrček, dakle uspješan ravnatelj te zadruge. On kaže: "Radi novog Zakona o mirovinskom osiguranju koji je stupio na snagu 1. siječnja 2014. upravitelji zadruga ne mogu biti volonteri. Radi toga sam ja morao dati ostavku na mjesto upravitelja volontera socijalno uslužne Zadruge branitelji Šibenika a budući da zadruga nema novaca da plaća upravitelja po isteku 6 mjeseci poslije 30. lipnja 2014. braniteljska zadruga će se morati zatvoriti i ugasiti." Dakle, kad govorimo o sustavu onda treba gledati naravno i sve zakone koji se donose i ovo je za mene zaista šokantna informacija da će se jedna tako dobra i tako kvalitetna poduzetna zadruga koja je prije svega okupljala branitelje oboljele od PTSP-a koji su tu našli i posao i utjehu morati zatvoriti. Dakle, moramo drugačije i pozornije gledati na ono što se zove sustav, bez obzira o kojem segmentu sustava se radilo.
Odgovor na repliku, Željko Šemper.
Pa kolegice Kosor ja nisam govorio ovoga puta o braniteljskim zadrugama, to je bila jedna tema onog zakona o provođenju Zakona o braniteljskim pravima. Međutim, što se tiče braniteljskih zadruga meni je poznat vrlo dobar primjer što se tiče suradnje braniteljskih zadruga putem sporazuma sa našom najvećom prehrambenom industrijom "Podravka" gdje je do prošle godine bio na snazi 4-godišnji sporazum i taj sporazum je i dalje nastavljen. I iz tog sporazuma i iz te suradnje postoji i zadovoljstvo i jedne i druge strane u tom sporazumu. Branitelji su preko svojih zadruga proizvodili, plasirali svoje proizvode i imali siguran otkup. Prema tome, ja mogu samo o toj stvari govoriti što se tiče braniteljskih zadruga, ja se u svojoj raspravi nisam dotaknuo toga. Ali slažem se sa vama da kad se radi o nekoj temi da se treba sustavno rješavati sve strukture naših građana. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Igor Češek.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice, poštovani zamjeniče ministra sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Evo prije nekoliko trenutaka je kolega Šemper rekao kako ovim zakonskim prijedlogom se očekuje pozitivan efekt razvoja zadrugarstva, čuli smo da je on emotivno vezan uz same zadruge no bojim se da će taj pozitivan efekt s ovim prijedlogom zakona izostati. Međutim, ono što me žalosti praktički od početka hrvatske samostalnosti zadrugarstvo se spominje kroz nekakav negativan kontekst. Isto tako koristi se u nekakvoj sovjetskoj, komunističkoj terminologiji kao nešto što nije dobro. Ne smatram da je tome tako, zadrugarstvo je dobra stvar jer vidimo i sami da u Europi imamo 300 tisuća zadruga sa preko 4,5 milijuna zadrugara odnosno zaposlenih što je dokaz kako je zadrugarstvo dobar oblik zapošljavanja. Međutim, ako pogledamo statističke pokazatelje u RH vidimo da stanje što se tiče zadruga u 2011. godini je bilo nešto bolje u odnosu na konac 2013. godine. Dakle, 31.12.2011. godine u RH smo imali 2060 zadruga, 28 tisuća zadrugara i 4200 zaposlenih. Koncem 2013. godine imali smo 1169 zadruga, 19,5 tisuća zadrugara sa 2734 zaposlene osobe. Dakle, vidimo da je u te dvije godine da je zadrugarstvo i zadruge u padu u RH. Praktički prije 9 mjeseci smo na našim klupama imali Zakon o zadrugama i tad prilikom tih izmjena Zakona o zadrugama u obrazloženju se govorilo da se tim izmjenama osiguravaju pretpostavke za nastavak zakonitog rada Hrvatskog sveza zadruga te da će se ostvariti veće mogućnosti za poduzetnički način poslovanja. U to vrijeme smo govorili kako Ministarstvo obrta stavlja svoju šapu i na zadrugo, isto to smatramo i danas. Danas 9 mjeseci nakon izmjena zakona imamo novi zakon pred nama, dakle gasimo Hrvatski savez zadruga a osniva se Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo kao pravni sljedbenik Hrvatskog saveza zadruga. Netko je u prijepodnevnoj raspravi rekao kako ovaj prijedlog zakona donosi niz pozitivnih zakonskih rješenja. Ne vidimo u klubu HDSSB-a koji je to niz pozitivnih zakonskih rješenja. Ukidanje obveznog članstva, pa spomenuli smo da je članarina 55 kuna, dakle nije to nekakva velika svota novca, da će se s njom rasteretiti članovi zadruge i zadrugarstvo u Republici Hrvatskoj. Zašto donošenje zakona po hitnom postupku? Isto tako i prije 9 mjeseci isto tako i danas. Prije nego što smo uopće raspravljali o današnjem prijedlogu zakona, a prošli tjedan smo dobili na klupi i amandmane Vlade Republike Hrvatske. Dakle, i prije same rasprave po hitnom postupku dobivamo amandmane Vlade Republike Hrvatske praktički na cijele izmjene ovog zakona. Smatramo neprihvatljivim, ide se grlom u jagode, trebalo bi ići izmjene ovog zakona u dva čitanja, a ne po hitnom postupku. No, međutim ima jedna dobra rečenica u ocjeni stanja, ona kaže: "Snaga zadružnog poduzetništva očituje se u broju članova zadruga, broju zaposlenih, prihodu koji ostvaruje, te koristi koje donose lokalnoj zajednici. Cilj zadruge nije isključivo stjecanje profita, nego ostvarenje dobrobiti i koristi od interesa članova zadruga i lokalne zajednice u kojoj zadruga djeluje. Zbog toga rad zadruge ima višestruke pozitivne učinke koji se ne mogu mjeriti i vrednovati samo visinom ostvarenog profita." Ova je odlična rečenica, kada ne bi bilo mrtvo slovo na papiru. Međutim, ako pogledate Zakon o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti dolazimo do podatka o nezaposlenoj osobi, a nezaposlenom osobom se smatra osoba u starosti od 15 do 65 godina koja nije u radnom odnosu, aktivno traži posao i ako nije član zadruga. To piše u drugom zakonu. Dakle, vi ne možete biti član zadruge i smatrat se nezaposlenom osobom. Ako govorimo u obrazloženju da nije cilj zadruge isključivo stjecanje profita nego ostvarivanje dobiti i koristi od interesa članova zadruge. Kako možemo poticati da članovi zadruge budu nezaposlene osobe i da svoje vrijeme krate radom u nekakvoj zadruzi. Ovo su po nama besmislice, odnosno upravo jedan zakon kosi onaj drugi zakon i to nije dobro. U mandatu ove Vlade niz je takvih negativnih primjera gdje jedan zakon govori jednu stvar, drugi zakon govori drugu stvar. Da bi trebalo radit na razvoju zadrugarstva, slažemo se, naravno da se slažemo ali mi nemamo strategiju zadrugarstva kao što nemamo niti niz ostalih strategija. Kako ujediniti poljoprivredne proizvođače da nastupaju na ogromnom europskom tržištu ako znamo da imamo negativnu bilancu uvoza i izvoza hrane, u 2012. godini 1 milijarda eura negativne bilance, u 2013. godini milijarda i dvjesto pedeset milijuna dolara negativne bilance. Čak se i u izvozu šećera pokazala negativna bilanca u 2013. godini u odnosu na 2012. godinu. Onaj vid udruživanja bi moglo biti upravo kroz zadrugarstvo. Dakle, znamo da u Hrvatskoj djeluje 1169 zadruga, a isto tako znamo da postoji 160 tisuća obiteljskih poljoprivrednih gospodarstva. Kako ta gospodarstva povezati u zadruge kako bi bili konkurentni? Postoji ona jedna, postoji onaj jedan lanac, a otprilike bi bio proizvođač, distributer i trgovac. Upravo se postavlja pitanje kako takav sustav uklopiti u zadrugarstvo? Udruživanje je nužnost, nema toga pojedinca koji se može uspješno baviti i proizvodnjom, i preradom, i marketingom i prodajom. Upravo su zadruge te koje bi trebale biti pokretač gospodarstva, pokretač razvoja poljoprivredne proizvodnje. Međutim, ovim zakonskim rješenjem se to i ne nazire. Opet ministarstvo baca šapu na zadruge i ništa drugo. I zbog toga klub HDSSB-a neće podržati ovakav zakon.
Hvala. Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Češek, rekli ste da ova država nema strategiji, dakle citiram : "Strategije zadrugarstva.", ali ova država, odnosno ova Vlada nema ni strategije razvoja gospodarstva. Čini se da je zapravo cilj ove Vlade ono što je dugoročno predviđeno nekim drugim dokumentima pa čak i u dokumentima nekih akademija izvan naše države. Naime, radi se zapravo o tome da se Hrvatski narod što više osiromaši, to se radi putem uvoza. Kontrola nad zadrugama, dakle govorim sada o temi, dakle od tog centra je upravo kontrola uvoza i izvoza. Ne daj Bože da zadruge počnu raditi kako treba i da počnu izvoziti. Pa da to smeta uvoznicima koje ova Vlada dobrano podupire. I Hrvatski narod i hrvatske poljoprivrednike prije svega treba osiromašiti i to je njezin cilj, to je strategija ove Vlade protiv koje se treba zapravo žestoko i suprotstaviti. To da država je stavila kako vi kažete šapu, da je uzurpirala razno razne urede, središnje urede, centre kao što je ovaj, zavode, agencije, institute, komore, to je potpuno jasno. Pa onda obrtničku komoru, gospodarsku komoru, HBOR, Hrvatski evo i savez zadruga, društvo prijatelja dubrovačke starine i sve drugo. To je činjenica, to se vidi po ovim zakonskim prijedlozima koji nama stižu na klupe iz dana u dan, umjesto da se bavimo sasvim onim što je suprotno ciljevima ove Vlade.
Igor Češek, odgovor na repliku.
Zahvaljujem potpredsjednice. Pa kolega Grubišiću, vi znate i kad smo mi u klubu HDSSB-a govorili kako nema niti strategije razvoja hrvatske poljoprivrede i što nam je bilo rečeno, da nam niti ne treba jer su naslijedili zajedničku poljoprivredu politiku Europske unije. Dakle, ne treba nama strategija, mi smo naslijedili nešto, naravno da se s tim ne slažem. Vidjeli ste i sami iz statističkih pokazatelja koliki je uvoz prehrambenih proizvoda u RH, tko nam može garantirati da su svi ti proizvodi zdravstveno ispravni, da imaju svoju nutritivnu vrijednost kakvu bi trebali imati, a dok naši proizvodi nažalost propadaju, ostaju u nekakvim hladnjačama po godinu dana da bi kasnije služili kao hrana divljači ili odlazili u razno razne niže prerađivačke sektore, a jedemo vrlo upitnu kvalitetu hrane koju uvozimo.
Stjepan Milinković, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolega Češek, suglasan sam sa vašim mišljenjem da je zadrugarstvo dobra stvar. Pa dobra je naravno, pa i u Europi su to prepoznali i svi ovi podaci o kojima ste govorili govore koliko je to dobro, a mi ako želimo europske vrijednosti … naravno i proizvodnju u tom smislu i to je nepobitno. O značaju braniteljskih zadruga je bilo dosta govora i u onome dijelu i zapošljavanja, ali i onom terapijskom dijelu koji je neprocjenjiv, neprocjenjiv jednostavno sa kojeg god aspekta pogledamo i da su i uštede i u zdravstvenom sustavu po tom pitanju, a da ne govorimo o onom smanjenju broja suicida i u čemu je bilo dovoljno govora. Ali posebno je područje, slažem se s vama, poljoprivreda. Poljoprivreda koja je strateška grana, o njoj se stalno govori strateška grana, a u toj strateškoj grani … zadrugarstva, nema ga, nema svoju strategiju. A vjerujte da ima izuzetno interesa, bez obzira na današnje katastrofalno stanje u poljoprivredi, da ne ponavljamo one podatke o propalim OPG-ima, itd. Ima itekako interes. Ja sam prije kratkog vremena bio na jednoj prezentaciji, mogućnosti ovih europskih fondova, programa ruralnog razvoja, nevjerojatno koliko je veliki interes, koliki je veliki interes o tim mogućnostima. Nažalost neće biti u ovoj godini to moguće ostvariti i zato sam mišljenja da svakako zadrugarstvo, poglavito u ovom području poljoprivreda treba dati posebnu pozornost i u tom dijelu olakšavati, ne na neki način stezati, nego jednostavno olabaviti i pomagati im da se taj, da zadrugarstvo nađe svoj prostor i da bude u funkciji razvoja poljoprivrede u konačnici očuvanja Hrvatskog sela. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Igor Češek.
Zahvaljujem potpredsjednice. Kolega, što reći nego da se slažem s vašom replikom. Da, govorili ste o braniteljskim zadrugama. Pa većina tih zadruga ima vrlo malu ili gotovo nikakvu financijsku korist, ali je psihološka korist ogromna za te ljude. Čuli smo, naravno da je bolje da ti ljudi nešto proizvode, nečim se bave, pa makar to bilo nešto sitno, bolje nego da sjede po kafićima, kladionicama, itd. A kad ste govorili o poljoprivrednim zadrugama koje ja isto preferiram i volio bih da ih je što više, pa zbog čega? Evo, prema istraživanjima Eurostata 50% mladih je nezaposleno u RH. Vi znate da u ruralnim sredinama nažalost je i niska obrazovna struktura stanovništva. Kako njima pomoći nego udruživanjem u zadruge gdje bi oni mogli taj svoj nekakav proizvod plasirati. Radi se i o stanovništvu koje možda nema ni internet niti zna kako prodati svoj proizvod, ali kada bi ih netko, ajmo reći, povukao i pokazao im, zasigurno bi Hrvatsko selo napredovalo, zaživjelo i evo, ja se nadam da će se to u budućnosti dogoditi. Nažalost sa mjerama ovakve politike i ove Vlade to nećemo doživjeti, ali možda sa nekim mjerama budućih Vlada, možda se to ipak dogodi.
Marijan Škvarić, replika.
Hvala gospođo potpredsjednice. Uvaženi kolega, na početku vašeg izlaganja ste krenuli u jedan dio konstatacije da da, zaista skoro 1000 zadruga je manje u odnosu na skoro godinu dana. Ali niste dalje ništa …, a zbog čega je sad negdje oko 1033 zadruga, prije ih je bilo preko 2000, a one opet vrte skoro 2,1 milijardi kuna i pad prihoda, dobiti nije toliko u odnosu na broj pada samog broja zadruga. Mislim da je zaključak jedan koji se svima nameće, a to je da se ovim zakonom, a prije svega i ova Vlada želi uvesti reda u rad zadruga i baš ono što su mnogi u tom dijelu htjeli da im paše nered, a kada imamo zakon već na snazi više od 10 godina i mnoge strateške odrednice koje smo mi rekli da ih ima 10 godina i sad se suočavamo sa činjenicom da danas ništa nije dobro. I to se nije dogodilo za godinu niti dvije godine, taj dio na što u zadrugama i … u poljoprivredi traje dugi niz godina, a ovo su počeci da nismo zadovoljni tim stanjem, idemo tražiti nove zakonske odrednice i idemo tražiti novi dio strategije da ono što nije dobro bilo. A to vidimo kako nam je danas da to ugradimo u buduću strategiju razvoja i zadruge zaista vani, što smo rekli u Europi su skoro svi članovi određenih zadruga, zadruga ima puno, pun niz, ovdje govorimo više … govorimo o zadrugama, o braniteljima, o poljoprivredi, zato što vani postoji sustav, postoji povjerenje u državu, postoji povjerenje u zakone. Već kad govorimo o zadrugama i njihovim efikasnostima i o poljoprivredi i o prije svega braniteljima, onda možemo i čitati iz nekih zaključaka, odnosno izvješća koje su i rijetko kad bile uopće i napravljene da se trošilo i po 500 tisuća kuna samo za kancelarijski materijal, a za pravu strategiju, pravo ulaganju u poljoprivredu i ostale stvari nije praktički ostalo ništa. E zaključak si možemo izvesti sami zbog čega je to tako.
Igor Češek, odgovor na repliku.
Evo, zahvaljujem. … [[Govornik se ne razumije.]] kolega nisam vas, da budem iskren, baš dobro razumio, malo se slabije čuje. Vi ste utvrdili isto smanjenje broja zadruga, ali ono što je zanimljivo pa prije 9 mjeseci smo izglasali nekakav Zakon o zadrugama. 9 mjeseci nakon toga ponovo idemo u nekakvo zakonsko rješenje koje ne radi ništa osim osnivanja Hrvatskog centra za zadružno poduzetništvo. Što će on donijeti? Vrijeme će pokazati. Ja sumnjam da nećemo baš ništa postići, ali zašto se mora ići praktički u svake izmjene zakona po hitnoj proceduri bez javne rasprave, bez dodatnih objašnjenja, nego onako navrat nanos što bi se reklo. Hvala.
Sada ćemo imati stanku do 15 sati, a prva na redu će biti kolegica Vesna Škare-Ožbolt. STANKA U 13,30 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Kolegice i kolege nastavljamo sa radom. U ime Kluba zastupnika DC-a i nezavisnih, Vesna Škare-Ožbolt. Izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena]] Poštovani zamjeniče ministra, evo danas smo dosta polemizirali i govorili o zadrugarstvu, međutim ja ću prije svega naglasiti da je zadrugarstvo gospodarska djelatnost i jedan vrlo ozbiljan i relevantan gospodarski sustav koji dijeli sudbinu ukupnog hrvatskog gospodarstva. Kad govorimo o zadrugama onda mislimo ne samo na poljoprivredne zadruge, nego i na druge braniteljske, potrošačke, radničke, stambene, štedno-kreditne zadruge. S obzirom na našu povijest o kojoj je danas isto tako bilo govora, danas uglavnom govorimo o poljoprivrednom zadrugarstvu, najčešće govorimo o njemu i na njega najčešće i mislimo. Koje je do 90. godina prošlog stoljeća bilo u usponu. Tada su zadruge ostvarivale dobre rezultate, one su bile razvijene i organizirana poduzeća uglavnom na selu i zadužena za ukupan razvoj područja na kojem su djelovale. Isto tako, kada pogledamo danas kakvo izgleda poljoprivredno zadrugarstvo, puno gore nego prije. Kada pogledamo štedno-kreditno zadrugarstvo u Hrvatskoj, nažalost njega više nama. U nekoliko godina donijeli smo Zakon o kreditnim unijama koje su praktički trebale zamijeniti štedno-kreditne zadruge ali ne samo što su ih zamijenile nego su ih i praktički ugasile, većinu ugasile. E sad, gledajući pokazatelje stanja zadruga po djelatnostima koje se bave, kojima se bave vidljivo da je najveća zaokupljenost s poljoprivrednim zadrugama negdje oko 40% što i ne čudi s obzirom na ovu tradiciju o kojoj sam govorila i činjenicu da su zadruge koje su osnovane početkom i sredinom 20. stoljeća opstale do današnjeg dana uglavnom sa većim brojem zadrugara od prosjeka u Hrvatskoj. Dio tih zadruga svrstane su u kategoriju prerađivačke industrije, a s obzirom da se bave preradom poljoprivrednih proizvoda i njihovom finalizacijom, a u kategoriji usluge pripadaju negdje oko skoro dvjestotinjak zadruga. Prema onim dostupnim podacima vidljivo je stanje u poslovanju zadruga, pa se tako može uočiti blagi pad u poljoprivrednoj proizvodnji, pad u građevini, pad u trgovini, blagi porast je nešto u prerađivačkoj industriji ali to upućuje, znak na to upućuje na to da zadruge svoje aktivnosti su usmjerile i na preradu i na finalizaciju proizvoda, da lakše prevladavaju krizu, bore se kroz ovu situaciju koju imamo i to na neki način bi trebale biti smjernice prema kojima treba upućivati rad postojećih zadruga. Dakle, sve su veći zahtjevi tržišta, sve veći zahtjevi tržišta postavljaju prema finalnim kvalitetnim autohtonim proizvodima u poljoprivredi što mnoge zadruge već imaju, ne znam vrhunska vina, maslinova ulja sa prepoznatljivim znakom na tržištu. I s obzirom da prerada i poslovanje zadruga zahtjeva i određeni broj zaposlenih u udrugama, u zadrugama zanimljivo je da je velik broj zadruga a preko 58 bez ijednog zaposlenika što sigurno predstavlja prepreku u postavljanju ozbiljnijeg poslovanja zadruge. Dakle, 58 zadruga nema niti jednog zaposlenika. I sada, mogli bi komotno reći da su zadruge u Hrvatskoj imale dobru prošlost, sadašnjost je prilično opterećena ekonomskom situacijom a kakva će im biti budućnost, kada se pogleda ovaj prijedlog zakona koji je tu u hitnom postupku, zasigurno ne, a prema svemu onome što iz Europske unije, iz Komisije, iz analiza našeg potencijala zadružnog pokazuje da bi mogla imati budućnost. Naime, kada se pogleda i usporedi sa Europom, mi nismo ni približno na razini nekih zemalja poput Italije, Francuske, da ne govorim o skandinavskim zemljama koje nose, npr. Italija nosi 5%, zadružne aktivnosti nose 5% bruto društvenog proizvoda. Francuska ima oko 17 tisuća zadruga različitih orijentacija i kod njih je negdje oko 2 do 3% bruto društvenog proizvoda. Dakle, kod nas je to 0,02% i doista je loše. Ono što bi trebalo napraviti, ne donositi ovakav zakon kojim praktički se država iz još uvijek nama nepoznatih razloga ulazi u sustav zadrugarstva, praktički preuzima vođenje i usmjeravanje poslova zadruga što nije dobro. Mislimo da se trebamo koncentrirati na neke druge stvari, treba donijeti regulativu koja se tiče zadružnog načina poslovanja, ta regulativa mora uvažiti specifičnosti zadrugarstva. Najviše ćemo pomoći zadrugarstvu ako preispitamo porezni tretman zadruga, porez na dobit, porez na dohodak, pa možda i PDV i u tom smislu vrednovati primjenu zadružnog modela poslovanja, i ojačati, i motivirati rad putem zadruga. Možda bi trebalo predložiti i licenciranje zadruga s obzirom npr. da već postoji licenciranje u ribarskom sektoru, možda napraviti i neke druge, ne znam, za otkup poljoprivrednih proizvoda, provoditi edukaciju zadrugara, upravitelja zadruga, potencijalnih članova zadruga kroz stalne informacije, okrugle stolove, upoznavati, stvarati jednu atmosferu o prednostima zadrugarstva u ovoj zemlji. Mislim da je potrebno, a to su se već i same zadruge na neki način i organizirale angažirati zadruge u provođenju projekta brendiranja što mislim da je izuzetno važno i na kraju donijeti strategiju zadrugarstva. Kao što to obično kod nas ide, prvo donesemo loš zakon, a onda napravimo strategiju. Mislim da je trebalo prvo donijeti strategiju za naredno razdoblje, a ne u 3 godine 3 puta mijenjati i donositi zakon. Kada pogledamo što imamo, nemamo ništa od zakona, barem ne od onoga što bi omogućilo razvoj, a strategiju nemamo. Ako ovako nastavimo sa površnim donošenjem zakona, sa uletavanjem države u sve što, gdje i ne treba uletavati, mislim da ćemo uništiti i onaj dio koji može biti … i vrlo brzo oporavljajući dio hrvatskog gospodarstva. Hvala.
Hvala. Imamo dosta replika. Prvi se javio Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Škare-Ožbolt, zapravo sa vašim uvodom bih se gotovo potpuno složio, dali ste jedan zanimljiv pregled stanja zadrugarstva u Hrvatskoj, čak i neke opaske u početku koje ste dali su i prihvatljive. Međutim, ako se uspoređujemo, a uspoređujete nas sa gospodarstvom Italije i Francuske, mislim da tu trebamo naći ipak nešto što je usporedivo sa hrvatskom situacijom. Zašto se ne bi uspoređivali sa susjedima? Zašto se ne bi uspoređivali sa Austrijom koja je puno primjerenija hrvatskim uvjetima? Vi nas uspoređujete sa Francuskom koja je tržište od 60 milijuna ljudi, koja je vrlo razvijeno gospodarstvo koje se razvijalo u tržišnim uvjetima godinama. Hrvatska je što se tržišnih uvjeta gospodarstva tiče, još smo mladi tu, dakle 24 godine smo na njemu. Što se tiče strategije, kažete da nemamo strategiju zadrugarstva, nemamo partikularno, ali imamo strategiju razvoja malog poduzetništva koje smo i donijeli, hvala Bogu prvi put u povijesti ovog parlamenta i ove države smo donijeli jednu takvu strategiju. I kažete da je loš zakon, ali niste to dovoljno argumentirali po meni. Naime, kako zakon može biti loš ako oslobađa zadrugare parafiskalnih nameta i daje im upravo to, znači slobodu da biraju hoće li biti članovi određene … udruge ili neće. Hvala.
Hvala. Odgovor, kolegice Ožbolt.
Poštovani kolega, uspoređivala sam sa zemljama koje npr. imaju jako razvijenu proizvodnju, poljoprivredne zadruge, obrtničke zadruge i neke druge, a to su u prvom redu Francuska i Italija. Mogla sam vam nabrajati i Austriju, ali ni jedna od tih država nemaju ovakvo uplitanje države i državnog aparata u rad zadruga, ni na krovnoj razini ni na nižoj razini. Ja sam cijelo prijepodne prigovarala ovom uplitanju države i osnivanje centra. Mislim da je to potpuno nepotrebno i da se apsolutno trebamo koncentrirati na stvari koje će omogućiti razvoj zadruga. Što se tiče oslobađanja parafiskalnih nameta, ja jednostavno nisam pripadnih te, ja jednostavno ne podržavam tu vrstu demagogije, da vi meni sada kažete da će zadruga koja ima profit od 100 tisuća kuna godišnje biti oslobođena za 30 tisuća kuna parafiskalnih nameta, ja bih rekla, da, treba osloboditi, ali članarina od 55 kuna, ja ne vidim da je to problem. A postavljam vam pitanje od čega će se financirati upravno vijeće, 5 članova, pa još neka druga tijela koja će se formirati statutom, od čega će se oni financirati? Hoće to Vlada davati novce za rad krovnih udruga i zadruga? Pa to su tržišne jedinice. Totalno ulazimo u zonu tržišnog poslovanja i po meni to nije dobro i zato sam rekla da ovaj zakon po meni se treba koncentrirati na sasvim druge stvari, a ne na uplitanje države na krovnu razinu zadruga. Hvala.
Hvala. Dubravko Bilić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo, uvažena kolegice zapravo vi ste jako lijepo, stilski započeli svoju raspravu, moglo bi se parafrazirati da je Hrvatsko zadrugarstvo u prošlosti imalo budućnost, u sadašnjosti nema budućnost, a po vama ni u budućnosti na temelju ovog zakona neće imati budućnost. Ja dolazim iz male sredine i u kojoj je zadrugarstvo kao model jako važan i kao temelj okretanja nekakvih novčanih tokova i pokretanja, ali više kao jedan oblik socijalnoga poduzetništva gdje će se upravo tim malim poljoprivrednicima, ali ne samo njima nego i obrtnicima omogućiti da se pojave na tržištu i da iskoriste sve one mogućnosti koje nudi i zavod za zapošljavanje, dakle plaćanje upravitelja zadruge na godinu dana koji bi onda mogao, da tako kažem, ekonomski voditi zadrugare i rasteretiti ih upravo onoga dijela koji je njima najproblematičniji, a to je kako prodati svoj proizvod i kako pronaći kupca za ono što oni znaju proizvesti. Ja zapravo ne vidim ni veliki problem u ovome što vi govorite za ovaj Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo koji će biti osnovan, ja zapravo vidim njegovu ulogu upravo u onome što se i navodi u zakonu kao okvir za promociju i podršku razvoju zadružnog poduzetništva. To je ono što nama u ovom času treba. Mi moramo se odteretiti one fame koja se veže za zadrugarstvo koje ona vuče iz pedesetih godina gdje se zadrugarima oduzimala imovina. Upravo vidim u tome centru mogućnost da se zadrugarstvo promovira sve one njegove vrline i prednosti koje postoje i da na taj način ta krovna udruga stvori pozitivnu klimu o zadrugarstvu u koju bi se ljudi onda aktivno uključivali u rad … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Izvolite malo brži budite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega, ja bih se s vama složila. Dakle zadruge koje će omogućiti i koje će osigurati plasmane proizvoda su neophodno potrebne Hrvatskoj. Hrvatska nema nijednu potrošačku zadrugu, a ima istovremeno u svom djelovanju neke inozemne zadruge kao što su i Spar i Iperkop, zbog čega? Dakle tu trebamo apsolutno poraditi. Ono što ja prigovaram je uplitanje države u krovnu instituciju zadrugarstva, ništa drugo, to je problem. zbog čega se to radi? To nije dobro. Dakle ako postoje problemi u toj krovnoj udruzi onda se to riješi na jedan drugi način, a ne da sada država instalira da Vlada imenuje članove vijeća koji će sada upravljati tom krovnom udrugom, samo tome prigovaram.
Hvala. Stjepan Milinković, replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Škare Ožbolt i vaša rasprava je potvrdila ono o čemu smo govorili u više navrata danas prijepodne koliki je potencijal zadrugarstva u području poljoprivrede, to je nesporno i u tom dijelu ovi podaci koje ste iznijeli sigurno govore dovoljno sami za sebe. Što se tiče ono da su imale zadruge dobru prošlost, ja bi tu bio malo suzdržan, bilo je tu svega, možda su negdje ja bih rekao kako gdje, a bilo je i uistinu bolnih rana i bilo je onih bećaraca i stihova koji su govorili gdje je naše sa tavana žito. Pa evo ja govorim u prilog toga da se i s ovim zakonom ne bi napravili kako ne bi našem ministru Marasu neko pjevao ministre gdje je naše žito, tako ja razmišljam. Zato je bitno polagati kakva će biti budućnost s obzirom da se radi o izuzetno osjetljivom području, s obzirom da su i novi zahtjevi proizvodnje i nastupanja na tržištu. Danas se pred naše poljoprivrednike stavljaju takvi zadaci gdje evo lokalna samouprava ulaže napore kako bi pomogla da se to održi da se unaprijedi. I stog razloga držim da je potrebno da upravo ovo i sa konkretnim mjerama o kojima vi govorite prije svega sa strategijom koja će jasno definirati stvari bez uplitanja države, a da se na maksimalan način omogući tim proizvođačima da jedno kvalitetno zadrugarstvo naprave i rade kao što se to radi u našoj europskoj obitelji. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odovor.
Kada sam govorila da je u prošlosti zadrugarstvo poljoprivredno zadrugarstvo bilo puno bolje razvijeno i uređeno to su činjenice, problema i nekakvih ideoloških primjera je apsolutno bilo. Međutim ne možemo osporiti da je u prošlosti Hrvatska imala izuzetno razvijeno poljoprivredno zadrugarstvo. Ja bih voljela da je to sada naravno na drugačiji način tako. Kada pogledate Italiju koja je fantastično razvila sustav zadrugarstva i koja ima u Europi najjači iskorak u udjelu BDP-a onda ne vidim razloga zašto mi kao susjedna zemlja ne bi mogli koristiti takve modele i takve razvoje zadrugarstva koji će omogućiti razvoj hrvatskog gospodarstva. Samo je u tome stvar. Ja bih više voljela da se sada ministarstvo posvetilo pozvalo zadrugare i napravilo strategiju, napravilo jednu široku javnu raspravu i što prije donijelo tu. Već su dvije godine prošle a strategije nema. Bilo bi bolje da je prvo došla strategija, a tek onda zakon. Možda ovakav zakon ne bi toliko smetao da postoji strategija da se vidi kuda sve to ide. A moj osnovni prigovor su upravo taj utjecaj države na nešto što je najslobodniji dio hrvatskog gospodarstva.
Hvala. Boro Grubišić, replika.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice Vesna Škare Ožbolt, ma imaju oni strategiju, ova Vlada ima strategiju. Naime, ta strategija je kontinuirana još od one vlade, a to je uvoznički lobi. Kontrola, uzurpacija zadrugarstva od strane Vlade putem centra je upravo to, kontrola da ne daj Bože da te zadruge postignu odlične rezultate pa čak krenu i u izvoz. Ne, ne, ne treba pomagati uvoz i treba držati pod kontrolom zadrugarstvo. To je strategija ove Vlade ali i nekih drugih nije drugačije bilo. Gospodin jedan vam je rekao, a to sam mislio i ja reći o našoj povijesti zadrugarstva i onaj kako ne smije gospodin reći iz HDZ-a ali smijem ja, "Druže Tito gdje je naše sa tavana žito", dakle ja bih se priupitao o našem bećarcu gdje je žito iz Đakovštine, neka nam kaže taj gospodin gdje je žito Đakovštine iako nema zadruge i nije bila zadruga u Đakovu u Đakovštini. No, to da država uzurpira sve pa i ovaj centar za zadružno gospodarstvo, pa onda govorimo o tome da je pokušan udar i u Obrtničkoj komori, pa samo što još neće staviti centar za Hrvatski nogometni savez. Možda će i tu ubaciti nadležni ministar svoj centar pa će kontrolirati nogomet i sve kupa. To je nevjerojatna otimačina svega i postavljanje svojih ljudi kako bi se kontroliralo sve u državi i centraliziralo, ništa drugo.
Hvala. Odgovor kolegice Ožbolt, izvolite.
Pa evo poštovani kolega ovaj bečarac "druže Tito, gdje je naše žito" ja sam govorila upravo o onom drugom dijelu, ne o Titu nego o žitu, dakle žita je bilo a sada žita nema. Nema barem hrvatskog žita u onoj mjeri u kojoj je bilo prije. A to tko je oduzimao … … [[Upadica se ne čuje.]] Dakle činjenica je da puno je otpora jednom pravom kvalitetnom razvoju zadruga, zadrugarstva u Hrvatskoj i konačno izradi jedne prave, kvalitetne strategije koja će nas približiti Europi. Malo je apsurdno da a opet realno da mi u Hrvatskoj imamo već europske zadruge a da niti jedna naša zadruga europska nije napravljena u nekoj drugoj zemlji. To je isto tako interesantno. A zašto? Zato što smo slabi. A zašto smo slabi? Zato što nemamo kvalitetnu strategiju. Ne znamo ustvari što hoćemo i gdje trebamo poduprijeti nešto da bolje krene. Evo.
Hvala. Ivan Šuker replika. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice Ožbolt, kada pogledate samo citat obrazloženja Vlade Republike Hrvatske zašto osnivaju hrvatski centar onda vam u principu postaje jasno što se želi dobiti. Jer oni kažu da hrvatski centar za zadružno poduzetništvo i tijelo sa javnim ovlastima pri čemu je vođenje i evidencija zadruga i zadružnih saveza javna ovlast a potvrde i uvjerenje i druge isprave koje će hrvatski centar za zadružno poduzetništvo izdavati u okviru javnih ovlasti imati će svojstvo javnih isprava. Tu nam pokazuju samo da to više neće biti dobrovoljna udruga nego nešto što će imenovati Vlada Republike Hrvatske. I onda da bi nam to još potkrijepili onda nam govore što su javne ovlasti i drugo. Međutim, najbitnije od svega je da će članove upravnog vijeća imenovati i razrješavati Vlada Republike Hrvatske. Kakve veze Vlada Republike Hrvatske ima sa 10, 50 ili stotinu zadrugara. Oni su tu se udružili zbog toga što imaju interes da budu skupa da možda zajedno naprave možda nekakav proizvod, da možda zajedno taj proizvod plasiraju na tržište Hrvatske i zapadne Europe da bi bili povoljniji, da bi naprosto postigli cijenu, da bi mogli konkurirati na tržištu. I onda ne vidim kakve veza Vlada ima sa tom njihovom udrugom. Vlada ima svoj program, Vlada ima svoj proračun s kojim hoće ili neće financirati program tih zadruga. Ali vrlo interesantno nije dovoljno što će Vlada imenovati upravno vijeće nego to će Vladino upravno vijeće imenovati i ravnatelja. Dakle, osnovni razlog za promjenu ovog zakona je upravo ovo. Naprosto se sve želi staviti pod jednu kapu i želi se nekome nešto dirigirati. A ako je išta moglo pomoći određenim skupinama gospodarstvenika a prije svega hrvatskim poljoprivrednicima onda su to mogle pomoći zadruge. Upravo da ih objedine, da budu veći, da imaju puno više zajedničkog nego puno pojedinačnih proizvoda s kojim se ne mogu pojaviti na tržište. I onda se tu upliće Vlada i ona naprosto želi dirigirati. Ali ne Vlada, nego jedan ministar.
Kolegice Ožbolt, prije nego [[Upadica: Poštovani kolega Šuker.]] Kolegice Ožbolt molim vas, evo dati ću vam odgovor na repliku ali koristim prigodu da u studijskom posjetu pozdravimo službenike parlamenta Bosne i Hercegovine. Molim vas jedan pljesak za njih. … [[Pljesak!]] Kolegice Ožbolt izvolite odgovor na repliku.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Šuker, znate ja kada sam uspoređivala aktualni zakon sa ovim prijedlogom zakona onda sam jednostavno članke uspoređivala što se mijenja, što se briše a što se dodaje. Dakle, ovdje apsolutno smeta od samog početka meni ali vidim i mnogim drugima pa čak iz vladajuće koalicije upravo taj utjecaj Vlade koja sada imenuje upravno vijeće, upravno vijeće imenuje ravnatelja. Vi ste mogli osnovati centar umjesto zadružnog saveza ali bez utjecaja Vlade. Na drugi način su se mogli imenovati ljudi u tom centru ali ne treba ih imenovati Vlada, ne treba ih imenovati ministarstvo. Čemu to? To nema ni u jednoj europskoj zemlji. Način zadrugarstva tako ne funkcionira. I to je problem. A ono što je najgora stvar je što su zadrugari stvorili određenu imovinu. Vi sada imenujući ljude koje imenuje Vlada dajete im zakonsku osnovu da upravljaju tom imovinom. To, kako bi se to nazvalo? Opet bi se mogao napraviti jedan moderan bećarac na tu istu temu.
Hvala. Sljedeća replika Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegice, zaista se sa vašim izlaganjem ali i sa prijepodnevnim vašim replikama slažem u potpunosti. I vidite i ova vaša zadnja rečenica kada ste rekli da se ne vidi ništa drugo osim želje da Vlada ima utjecaj u odlučivanju tog centra i zapošljavanju svojih ljudi. Međutim, vidite i ovaj dnevni red koji je ispred nas, mi danas cijeli dan ćemo govoriti o zadrugama, o jednom zakonu o kojem ste i sami govorili da i stotinjak amandmana ga neće poboljšati. Ali zar ne bi bilo logično kolegice da smo mi tako dva dana raspravljali u stvarnost o partnerskom sporazumu kojeg je Vlada poslala Europskoj komisiji, odnosno nacrt tog sporazuma o kojem ne znamo niti mi ništa niti znaju lokalne zajednice, niti znaju mladi, niti poduzetnici, niti obrtnici, niti seljaci. Vlada je to poslala, o tome vlada tišina. A mislim da bi bilo puno bolje Vladi da je dozvolila da mi o tome raspravljamo. A mi danas raspravljamo o nečemu što zaista neće kvalitetno utjecati na zadrugarstvo, neće uči u srž. A ovo gdje bismo mi trebali kao saborski zastupnici, o čemu bismo trebali raspravljati mi ne raspravljamo. Mi ćemo trošiti svoje vrijeme i vrijeme ljudi i svih ostalih do vjerojatno ljetne stanke na različita izvješća i na trla baba lan.
Hvala. Odgovor, kolegica Ožbolt.
Poštovana kolegice, nekoliko puta smo već danas rekli što u ovom prijedlogu zakona ne valja. On se jednostavno neda popraviti. Ovo je koncept koji je neprihvatljiv. Ne možete vi popraviti amandmanima ovaj koncept, to jednostavno ne ide.
Hvala. Tomislav Klarić, replika, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] nikakvim amandmanom ne može se popraviti jer je cilj izmjena ovog zakona jasan, da ministarstvo stavi šapu nad upravljanjem. Međutim, ja bih podsjetio na nešto drugo. Rekli ste u svom govoru da donosimo zakon, a nemamo strategije. Donijeli smo Zakon o strateškim investicijama, još uvijek nemamo Strategiju razvoja Republike Hrvatske. Ali podsjetit ću na još nešto, na ono što ste vi i svi mi spominjemo, hitnost postupka donošenja zakona. Ustavni sud još prošle godine u siječnju, a to izvješće smo čitali, o njemu raspravljali i govorili, već tada upozorio na narušavanje … parlamentarizma ovdje u Hrvatskom saboru, upravo s takvim donošenjem zakona po hitnom postupku. Činjenica je da zakonodavac može donijeti zakon po hitnom postupku, ali ako zato postoje opravdani razlozi. To je prvenstveno obrana suvereniteta ili sprečavanje nekih većih poremećaja u gospodarstvu. Da li je sprečavanje većeg poremećaja u gospodarstvu to da se osniva ovaj centar i da ministar direktno može imenovat ravnatelja? Ravnatelj ne bi … da se već sad i taj upravni odbor već u ovom trenutku zna, kao što smo znali tko će biti ravnatelj DUDI-ja kad smo gasili AUDI prošle godine. Mislim to je čitava priča. Nema mogućnosti daljnjeg razvoja dok se ne osmisli i strategija cjelokupnog razvoja pa po pitanju i zadruga i po pitanju cjelokupnog gospodarstva. Zato smo i donijeli zakon kojem je jedini i osnovni kriterij strateške investicije iznos sredstava koji će se uložit, a ne razvoj nekakve lokalne zajednice ili ne nekakav strateški projekt. Zakon po hitnom postupku, pogotovo ovo što se donosi u ovom zakonu nema niti jednog opravdanog razloga da se donosi po hitnom postupku, a to se vidi i iz rasprave svih nas ovdje danas u Saboru koji o tome govorimo jasno, glasno i razložno. Niti jedan opravdani razlog da bi se ovaj zakon na ovaj način donosio po hitnom postupku ne postoji i ne može se opravdat. Niti je ugrožen suverenitet, nit se radi o pitanju obrane niti je bitno popravlja jako narušenu gospodarsku situaciju, a naročito iz razloga jer nema nikakve strategije. Hvala.
Hvala. Odgovor, kolegica Ožbolt.
Poštovani kolega, meni se čini da bi bilo dobro da ovaj zakon ostane u prvom čitanju i da pričeka donošenje strategije pa da se onda jednostavno prvo razmotri strategija i raspravi strategija u ovom domu, a onda donese zakon. Bez strategije ovaj zakon nema smisla, a da nema smisla pokazuje činjenica da mi već treći put u tri godine mijenjamo zakon i stalno ga s nečim dorađujemo. To je kao da stalno nadoštiklavate nekakav objekat pa on više nema nikakvu formu i više na ništa ne liči. Tako i ovaj zakon. A nažalost posljedice za zadrugarstvo će biti loše.
Hvala. Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Ožbolt, slušajući vašu raspravu, takav dojam je dopodne u prijašnjim raspravama da smo pritisnuti vremenom negativnih iskustava. Čini mi se sve i kad je kolegica Kosor, njoj sam replicirao, čini mi se da i ova vaša rečenica, a vi ste glavnu zamjerku uputili upravo prema uplitanju države u ove poslove koji su u pitanju zadrugarstva, a sve treba prepustit tržišnoj ekonomiji. Međutim i vi i ja dobro znamo da stvari nisu baš tako, nisu idealne i da upravo resorna ministarstva moraju kroz svoje mjere i poticati i pomagati ne samo one grane nego čak i konkretna poduzeća koja dospiju u teškoće. To je bio slučaj sa Zakonom o predstečajnim nagodbama koji je bio prvo pohvaljen, poslije napadan. Međutim, ne živimo u idealnim uvjetima i jednostavno u današnje vrijeme svima treba pomoć. Ako bi ih pustili samom tržištu, ne znam kako bi preživjeli, pogotovo u svezi što i same zadruge imaju različita područja djelatnosti pa to može biti obrazovanje kao jedna vrsta djelatnosti, promet, energija. Ne vidim zapravo razloga zašto se ministarstvo ili Vlada ne bi miješalo u te poslove. Ja ne vidim to. Vi vidite to kao izrazito negativan način djelovanja, ja zapravo smatram da čak je dužnost resornih ministarstava da se miješaju u takve stvari jer su one od općeg interesa. I naravno ono što je ovdje naravno ako je terminologija sporna, govori se o centru, netko to naziva agencijom, govori se da je isključivo njegova zadaća pružati stručnu i drugu pomoć svim sudionicima u tim procesima. I gledajte, bilo je puno slučajeva gdje ljudi sa dobrim idejama, iskustvima dobiju sredstva, imaju dakle kapital, sredstva rada, međutim kad trebaju počet radit onda više nemaju ništa, nemaju sredstva ni za osnovni marketing i upravo u tom smislu vidim i ovaj centar kao njihov suport, a to ne znači da se oni neće moći i dalje djelovat kao udruge. Niste u pravu jer iskustva europskih zemalja pokazuju da mnoge imaju nekakva tijela vezana sa vladom koja djeluju u tom smislu.
Vrijeme. Hvala. Odgovor, kolegica Ožbolt.
Poštovani kolega, ma meni se čini da ste vi malo tu sad pobrkali neke stvari. Zadruge su tržišne jedinice. Ja apsolutno ne bih voljela da kao zadrugar u vinariji na Pelješcu da mi se država po bilo kojem osnovu miješa ako dobro radim. Ja se ne bih s tim složila. I da ne radim dobro naći ću načina jer nas ima tamo 20, 100. Prema tome, ako uložim još i prenesem jedan dio svoje imovine na krovnu organizaciju kao što je Hrvatski zadružni savez, a onda vidim da mi netko tamo iz Vlade i Vlada imenuje ljude koji će sad tu moju imovinu s njom raspolagati. Oprostite, ja se s tim ne bih složila. Sad vam plastično govorim kako to izgleda.
Zahvaljujem. Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime kluba SDP-a Draženko Pandek, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče Sabora, poštovani zamjeniče ministra sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Ovdje u prvom redu, evo dozvolite mi da dodatno ja istaknem potencijal zadruga i zadrugarstva koji bi rekao ipak nije do sad bio dovoljno iskorišten i promoviran posebice. Zadruge su prema rješenjima iz našeg zakona što se i sada ne mijenja u biti društva osoba. No, što se tiče odgovornosti za poslovanja društva primjenjuju se u biti pravila koja se odnose na klasična društva kapitala. Dakle, članovi zadruge ne odgovaraju svojom osobnom imovinom za obveze društva. U biti to je isto rješenje kao kod dioničkog društva i društva sa ograničenom odgovornošću, odnosno kod ovog jednostavnog društva sa ograničenom odgovornošću. Pored toga na zadrugu se primjenjuju rekao bih ipak jednostavnija pravila nego na spomenuta trgovačka društva. Zadrugu je znatno lakše osnovati i kasnije preko nje poslovati ako je svrha osnivanja na primjer samo zapošljavanje, nego primjerice možda neko kompliciranije trgovačko društvo. Stoga je zadruga iznimno dobar oblik povezivanja, u ovom slučaju kad često se govori o nezaposlenim osobama posebno u vidu određenog socijalnog poduzetništva prednosti kojeg se posebno naglašavaju u zadnje vrijeme i prednosti koje se trebaju naglašavati. Svrha osnivanja trgovačkog društva je po definiciji u prvom redu stjecanje dobiti dok kod zadruge to može biti cilj i u većini zadruga je, ali i ne mora. U pravilu u biti i ne mora već je cilj kod većine zadruga ostvarivanje, dakle kako je to definirano određenih potreba interesa zadrugara samim djelovanjem i poslovanjem u zadruzi. Stoga bih ja ovdje apelirao u ime kluba i na državna tijela, odnosno zavode, agencije itd. da čim više promoviraju udruživanje u zadruge kao poželjni oblik rješavanja brojnih problema među ostalim i problema nezaposlenosti. Iz ovog prijedloga zakona mišljenja smo u klubu SDP-a je vidljivo i da je predlagač i to prepoznao. Tako se evo dosadašnje krovno tijelo u odnosu na zadruge, Hrvatski savez zadruga zamjenjuje sa javnom ustanovom koja će se zvati Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo. Rekao bih da se čak u samom nazivu vidi to usmjerenje. Zadruga je prepoznata kao dobar oblik za razvijanje poduzetništva i određivanju djelatnosti centra sada se dodatno rekao bih naglašava ozbiljnost kojom će se pristupati temi zadrugarstva jer se propisuje da će centar pratiti stanje i rad u području zadrugarstva, prikupljati i analizirati podatke i predlagati mjere za unapređenje zadrugarstva. Dakle, uočeno je da je ovo važno područje sa značajnim potencijalom, te je shvaćeno da je potrebno sustavnije pratiti razvoj na ovom području i predlagati daljnje mjere za poboljšanje što u svakom slučaju pozdravljamo. Jedna od najvažnijih stvari poboljšanja koje donosi ovaj zakon rekao bih da će sad ovaj centar moći i na bolji način i kvalitetnije sudjelovati u natječajima za sredstva iz EU fondova, jer će ovaj centar kao nositelj tih aktivnosti i sam moći promovirati projekte i aplicirati na projekte u kojima će moći ostvarivati do 85% nepovratnih sredstava iz EU fondova dok dosadašnjim rješenjem to nije bilo moguće. Mislim da je dosadašnjim rješenjem se moglo povući tek oko 50%. Nadalje, ovim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zadrugama želi se i olakšati poslovanje zadruga i to određenim financijskim olakšicama koje će ove izmjene i dopune donijeti. Bilo je već riječi da se u članku 19. propisuje da se sad sredstva za poslovanje centra osiguravaju prihodom od imovine, naknade za usluge, potpora donacija drugih izvora. Dakle, ne više i od obveznih članarina i to rješenje podržavamo. To je fer pravično rješenje bez obzira da li je tu sad, o kojim se iznosima radi. Ukoliko određena zadruga smatra da Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo pruža odgovarajuću dodanu vrijednost svojim radom odgovarajući support poduprijet će rad centra i novčano. Do sada je članarina funkcionirala kao određeni parafiskalni namet koji se određivao voljom većine članica dosadašnjeg Hrvatskog saveza zadruga i ostale članice koje možda nisu bile zadovoljne kvalitetom rada ili nisu trebale podršku koju im je davao savez. Nisu imale mogućnosti izbora. Mi u klubu SDP-a vjerujemo da nametanje takvih članarina i parafiskalnih nameta općenito, dakle ne samo u ovom slučaju ne pridonosi kvaliteti rada i usluga takvih krovnih tijela jer dovodi logično je do manjeg truda osoba koje obnašaju određene funkcije jer su zaposlene u takvim krovnim tijelima budući da imaju osiguran prihod bez obzira na mjerljive neke učinke svog djelovanja. Stoga je ovakvo rješenje kakvo se nudi ovim izmjenama i dopunama dobro i valja ga podržati. Druga odredba koja će financijski olakšati i pozitivno utjecati na poslovanje zadruga je odredba članka 5. kojim se mijenja postojeći članak 57. stavak 2. Sada se, dakle propisuje da se iz dobiti izdvaja i posebno evidentira najmanje 20% za razvoj zadruge. Dosadašnje rješenje je bilo 30%. Na ovaj način se oslobađaju dodatna sredstva koja se mogu iskazati i kao dobit. Dakle, na taj način mišljenja smo potiče se dodatno udruživanje u zadrugu i daje se određena dodatna privlačnost kao pogodnom obliku ostvarenja poduzetničkog pothvata. I u drugim dijelovima ovog zakona rekao bih unapređuje se dosadašnji sustav u pogledu ovog krovnog tijela sada Hrvatskog centra za zadružno poduzetništvo. Tako se člankom 16. određuje da Centrom za zadružno poduzetništvo rukovodi ravnatelj, te se za razliku od dosadašnjeg rješenja propisuje da to može biti samo osoba koja ima završen studij i pet godina radnog iskustva u struci, te se propisuje javni natječaj. Bolja povezanost i bolja regulacija i komunikacija sa nadležnim ministarstvima će se ostvarivati vjerujemo upravo zahvaljujući ovoj kritiziranoj činjenici da će predsjednika upravnog vijeća i trojicu članova imenovati Vlada Republike Hrvatske na prijedlog ministarstva nadležnog za poduzetništvo i obrt, ministarstva nadležnog za poljoprivredu, ministarstva nadležnog za branitelje, te ministarstva nadležnog za regionalni razvoj, bez obzira na kritike dosad upućene iz oporbenih redova, smatramo da je to dobro rješenje jer upravo ta regulatorna tijela moraju predlagati i poduzimati korake da bi se poslovanje i uvjeti za rad zadruga poboljšali. To mogu naravno raditi ako su uključeni u to. Dakle, nije svrha stavljanje šape i određivanje pravila radi ne znam kontrole, svrha je nalazimo da se bolje snimi stanje, da se dobije uvid u poslovanje zadruga što zadrugama treba, da se poboljša ta komunikacija, razmjena informacija od zadruga prema tijelima koja predlažu zakone i mjere. I mislimo da se ovim rješenjem to i postiže. Stoga velim mi u klubu SDP-a vjerujemo da će promoviranje udruživanja u zadruge kao poželjnog oblika rješavanja potreba interesnih ciljeva pojedinaca prvenstveno usmjerenih ka poduzetništvu i na taj način samozapošljavanju biti bolje omogućeno ovim zakonom. Ocjenjujemo i da se njime stvara bolji krovni okvir za potporu djelovanja zadruga i poboljšanje stanja na ovom području. Sa rečenim naravno klub SDP-a podupire prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zadrugama. Hvala.
Hvala. Prelazimo na replike. Boro Grubišić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Pandek ovo je pravi panegirik državnom upravljanju zadružnim savezom tako bismo rekli. Dakle, putem centra i upravnog vijeća toga centra koji ima pet članova jel', a plus u rukovodstvu tog centra ima ravnatelja i zamjenika, dakle sedam ljudi koje treba platiti za svoj rad. Niste nijednom riječju obrazložili otkud će se platiti ti ljudi, otkud novci za rad toga upravnog vijeća i 5-godišnjeg mandata ravnatelja. Pet godina je prijedlog, jel'. Dakle, vi vjerujete da će taj centar sve ovo učiniti što ste rekli za zadrugarstvo u Hrvatskoj. A vidimo iz svega kako vodite ovu državu 2,5 godine tako ćete voditi i zadrugarstvo ako se taj centar osnuje. Dakle, jednako uspješno kao što se vodi i ova država ove dvije godine. Nadalje, zadrugarstvo je jedan oblik ili vid privatnoga poslovanja, privatnog interesa, privatnog gospodarstva. Vi branite tezu da je dobro da tom privatnom interesu bude na čelu centar a zapravo produžena ruka države. Gdje je tu vaša liberalna opcija koju propagira premijer Milanović? I na kraju kad me već neki vuku za jezik, a nema gospođe ovdje, za onaj bećarac. Dakle, mili Bože zadrugarstvo tema, centra ima, a zadruga nema. Jer će nestati na ovakav način rada.
Hvala. Odgovor, kolega Pandek.
Zahvaljujem. Neće zadruge nestati, zadruga će biti. Možda je zadruga nestalo, dio zadruga, prijašnjim rješenjima od prije par godina kad je povećan obvezni broj sa 3 na 7, ali to je velim druga tema. Što se tiče vaše kritike da implicira ovo rješenje zakona novo zapošljavanje ja bih rekao da uopće nije tome tako. Dosad je postojao čelni čovjek ovog krovnog udruženja, dakle tu se ništa ne mijenja, a osobe koje dolaze iz ministarstva su zaposlene u ministarstvima i nigdje se dakle ne implicira da će se tamo zapošljavati novi ljudi. Mislim da ste vi toga svjesni. Dalje, ono što sam rekao niste opovrgli moju tezu da je potrebno da dođu ljudi iz ministarstva da bi se uspostavila bolja veza između tog Saveza zadruga i ljudi koji predlažu zakon i rješenja kako da se poboljša i olakša poslovanje zadruga. Pa neće ovaj centar sad nametati i gospodariti zadrugama. Zadruge ostaju pravne osobe svoje slobodne koje mogu raditi što hoće. Neće im nitko govoriti ti moraš to i to. Nismo u nekakvom sustavu Sjeverne Koreje gdje će se taj centar njima davati nekakve obvezne naputke, instrukcije i naredbe. Centar je upravo tu da im pomogne u poslovanju, da uspostavi bolju komunikaciju između nadležnih ministarstava koja reguliraju problematiku koja je bliska tim zadrugama i da olakša, poboljša njihovo poslovanje. Da upravo snimi situaciju i da dalje ide u razvoj i olakšavanje njihovog poslovanja.
Hvala. Josip Đakić, replika. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Pandek govorili ste o svim dobrim stranama ovoga zakona pa tako ste naglasili kako će ovaj centar koji se osniva u svrhu usklađivanja i zastupanja interesa zadruga, zadružnih saveza i drugih fizičkih pravnih osoba koje na odgovarajući način unapređuju i promiču zadrugarstvo, sudjeluju u praćenju, unapređivanju i razvoju zadrugarstva u cjelini. A zaboravili ste da u tom zakonu nema zadrugara nigdje. Oni se mogu kao u zadruge učlaniti i na ništa ne utječu. Niti na izbor upravnog vijeća, ni na stručne skupine, nigdje nema, čak su zaboravili u zakonu uskladiti sa Zakonom o ustanovama gdje se predviđa stručni voditelj i stručno vijeće. A u samoj izradi i pripremi ovog zakona također se nije dozvolilo zadrugarima koji su izabrani predstavnici zadruga i trebali su sjediti u skupinama za izradu ovih promjena zakona. Međutim, iz saveza su službenici sjedili i donosili ovaj zakon. Zato tako i izgleda. Znači, nema osnovnoga stanja koje govori o tome da zadrugari i predstavnici zadruga budu u tijelima ovoga centra, a brinut će se o njima. Mislim govorimo o nečemu što apsolutno u ovom zakonu ne stoji.
Hvala. Odgovor, kolega Pandek.
Zahvaljujem. Malo sam vas istina Bog slabije razumio, no kad ste govorili o upravljanju zadrugama, ako sam dobro shvatio ove izmjene i dopune zakona ne reguliraju, ne mijenjaju postojeća rješenja koja se tiču upravljanja pojedine zadruge. A što se tiče ovog centra očito da dosadašnjim rješenjima i dosadašnjim radom Hrvatskog centra, nismo bili zadovoljni i postojale su određene manjkavosti u radu i upravo ovo nalazimo da će promijeniti to na bolje, da će se poboljšati komunikacija jer svrha ovoga je, dakle unapređenje uvjeta u kojima posluju zadruge. Sada kad će predstavnici ministarstva tamo biti direktno i direktno će komunicirati sa, dakle zadrugama na području Hrvatske, ta komunikacija će biti znatno bolja. Sigurno dosadašnje rješenje da bi bilo dobro, ne bi se mijenjalo, komunikacija nije bila dobra, stvari u tome dosadašnjem krovnom tijelu nisu bile dobre i treba pričekati. Mi vjerujemo da će ovo unaprijediti tu komunikaciju i poboljšati uvjete u kojima zadruge rade i posluju i da će, dakle ta bolja komunikacija doprinijeti i boljim uvjetima u kojima zadruge mogu raditi i ostvarivati interese svojih zadrugara.
Zahvaljujem. Stjepan Milinković, replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa i ja sam primjetio, kolega Pandek, ove navode o kojima su prethodnici govorili, ali ono što je mene posebno nekako, zapelo mi je za uho gdje ste govorili o velikim mogućnostima korištenja i privlačenja sredstava iz europskih fondova ako sam dobro razumio. E pa ja sam za to prvi u svakom slučaju i oni koji su potencijalni korisnici, vjerujte da ima itekako interesa, ali je tu problem da su tu mogućnosti, govorili smo ovdje u ovom Visokom domu o onim izravnim plaćanjima ruralnog razvoja. Po svim pokazateljima neće iz onih programa mjera ruralnog razvoja do kraja godine biti ništa. I potvrđuje se nažalost ona teza da je to kao …, znate, kao … što se tiče tih. Malo se to povlači, nisu pripremljene dobro, nisu odrađene stvari i te mogućnosti su male, zasada, barem poglavito u ovom dijelu o kojem mi govorimo o poljoprivrednicima, o zadrugama gdje bi bilo velikog prostora, a govori se o najvećem dijelu o zadrugama, poljoprivrednim zadrugama i u tom dijelu nisu tako velike mogućnosti, nažalost. Ja sam žalostan zbog toga, ali sigurno da ne stoji to što ste rekli. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor kolega Pandek.
Zahvaljujem. Pa rekao bih da je Hrvatska do sada u biti neto primatelj sredstava, dakle stvari nisu tako crne kako vi želite predstaviti i treba biti optimist. Jasno da svaka zemlja, dakle prilikom ulaska u EU nije mogla ostvarivati značajan priljev sredstava jer jasno, treba programe pripremiti i treba proteći određeno vrijeme do realizacije. Ali bez obzira na to, Hrvatska je još uvijek neto primatelj sredstava. A upravo je i ove izmjene i dopune zakona su jedan od alata kojima ćemo poboljšati još bolje, dakle uvjete stvoriti da se Hrvatska primi više sredstava iz EU fondova i ovdje će se vidjeti ta potrebna, nužna, bolja i sadržajnija komunikacija između ministarstva i zadruga da ovaj centar bude određeni alat kako da dođemo do više sredstava iz EU fondova. Taj centar će vjerujem davati kako određene upute i savjete zadrugama kako da apliciraju i privuku više sredstava, tako će i sam moći se uključivati i izrađivati programe kojima će aplicirati za privlačenje sredstava iz EU fondova. Dakle, protivno onome što vi govorite, mislim da je ovo dobar korak upravo ka većem privlačenju sredstava iz EU fondova i vjerujem da će tako u konačnici i biti. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Mirela Holy, izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, smatram da ima dosta otvorenih pitanja vezanih uz ovaj konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zadrugama, a kao prvo i najvažnije pitanje bih istaknula jedan moj dojam da Vlada ne zna što bi ustvari sa zadrugama i jesu li joj zadruge uopće važne ili nisu i vidjeli u zadrugama koristan alat za drugačiji oblik gospodarskog razvoja Hrvatske. Mogu se složiti sa prethodnicima koji su govorili da je prvo bilo nužno donijeti strategiju razvoja zadrugarstva, a tek potom ići na donošenje zakona i po mojem mišljenju nakon što se usvoji strategija razvoja zadrugarstva biti će potrebno donijeti potpuno novi zakon. Nažalost lutanje sa zadrugarstvom nije praksa samo ove Vlade, ni prethodne HDZ-ove Vlade nisu znale što bi sa zadrugarstvom pa su zadrugarstvu, moj je dojam, prilazile po principu začepljenog nosa jer ih je zadrugarstvo podsjećalo na socijalizam. U tom smislu sam i danas nemalo iznenađena odjednom probuđenim entuzijazmom zastupnika i zastupnica HDZ-a za zadruge i zadrugarstvo, a pomalo me iznenađuje i to što nitko od njih bez obzira na samu činjenicu što nisam cijelo vrijeme bila u sabornici, nisam cijelo vrijeme slušala sve što se govorilo po ovom prijedlogu zakona, ali nisu uočili jednu izuzetno važnu činjenicu, a to je da će ovaj centar, odnosno Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo ići u pravcu koji nije ustvari usklađen sa europskim trendovima već upravo suprotno, ide u jednom drugom pravcu, a to je pravac koji je bio prisutan u bivšem Sovjetskom savezu, odnosno … zadrugarstva, a to po mojem mišljenju i nije najbolji pristup. Zadrugarstvo je u EU trend, udruženje Cooperatives Europe okuplja i predstavlja 160 tisuća zadruga iz cijele Europe. Impresivan je podatak da europske zadruge zapošljavaju 5,4 milijuna ljudi, imaju 123 milijuna članova. Ovo udruženje koje spominjem je aktivan član grupe za društvenu ekonomiju pri Europskom parlamentu i neosporna je činjenica da zadrugarstvo ima ogroman potencijal za razvoj i jačanje europske ekonomije. I zbog toga ću vam ovom prilikom predstaviti određenje prijedloge cooperative Europe u smislu jačanja zadrugarstva. Cilj koji se jačanjem zadrugarstva ustvari želi postići jest fokusiranost na jednu realnu ekonomiju koja zadovoljava potrebe i težnje ljudi a ne financijskog tržišta. To je jedna drugačija, otporna i inovativna ekonomija u kojoj različiti poslovni modeli mogu biti uspješni. I to je jedan okvir koji podržava nove poduzetničke poduhvate koji su okrenuti prema ljudima. Prvenstveno prema ljudima a tek potom prema kapitalu. Da bismo to postigli moramo stvoriti jedan kvalitetan zakonodavan okvir koji različitim poslovnim oblicima dozvoljava jednake mogućnosti razvoja i uspjeha. Nažalost zakonodavstvo otežava zadrugama privlačenje kapitala a to otežava pokretanje zadruga i upravljanje njima. Pravila igre jednostavno moraju biti jednaka za sve i zakon mora razviti one mjere koje će motivirati, poticati i olakšavati pokretanje, upravljanje i rast zadruga a zadruge moraju imati istu priliku kao i ostali oblici poduzetništva. I stoga postavljam pitanje nadležnom ministarstvu da li je u ovom trenutku tako u Hrvatskoj i da li se ide u tom pravcu da se na neki način motivira i potiče zadrugarstvo? Zadrugarstvo je ogroman potencijal za zapošljavanje prvenstveno mladih ljudi jer su mnogi mladi jako zainteresirani za društveno odgovorno poslovanje pa je nužno da se mladi educiraju i informiraju o zadrugarstvu. Naime, na školama i fakultetima, pa i na privatnom fakultetu na kojem predajem već cijeli niz godina edukacije o poduzetništvu usmjerena je isključivo na tradicionalne poslovne modele a o zadrugarstvu se uopće gotovo niti ne govori. I ovaj pristup, znači pristup kroz edukaciju onih slojeva koji bi trebali biti nositelji ustvari jednog zadrugarskog modela je izuzetno važan. I ukoliko želimo razvijati u dugoročnom smislu zadrugarstvo ovome se mora posvetiti jako velika pozornost. Država bi također trebala donijeti obrazac ili smjernice za zadrugarstvo. I to bi, taj bi obrazac ili smjernice za zadrugarstvo služile kao podrška i jedan institucionalni okvir za pokretanje i razvoj zadružnih start up-ova. Tijekom ove rasprave također je bilo iznimno puno govora o braniteljskim zadrugama, nešto se manje govorilo i o poljoprivrednim zadrugama ali je bilo izuzetno malo riječi o drugim kooperativama, o drugim oblicima zadrugarstva. A ti oblici zadrugarstva su danas izuzetno prisutni i aktualni u području Europe. I to su npr. energetske zadruge kojih je danas jako veliki broj pogotovo u nekim državama, vrlo razvijenim državama Europe. Zatim, imamo također financijske zadruge o kojima se ovdje također nije baš puno govorilo te povezivanje tih zadruga sa tzv. etičkim bankama koje određene ideje prisutne u zadrugarstvu pokušavaju prenijeti ili primijeniti i u bankarskom sektoru. Tu su i djelatnosti tzv. socijalnog ili društvenog poduzetništva te drugi oblici kooperativa koji u velikoj mjeri pomažu zadrugama u njihovom opstanku na vrlo turbulentnom tržištu. Naime, mi moramo imati na umu jedan globalni kontekst i imamo, moramo biti svjesni toga da živimo u izuzetno globaliziranom društvu i da globalizacija u principu melje sve pred sobom. Globalizacija podrazumijeva sve veći utjecaj multinacionalnih kompanija koje su po svojoj financijskoj snazi danas daleko jače od mnogih država. U svakom slučaju mnoge multinacionalne kompanije su jače od Hrvatske i zbog toga je Hrvatskoj kao jednoj maloj državi sa prilično slabom ekonomijom u iznimno velikom interesu da se kroz razvoj zadrugarstva jača utjecaj vlastite domaće ekonomije. To je moguće samo kroz strateški pristup i cijeli niz vrlo konkretnih mjera kojima će država jasno reći da nama je zadrugarstvo izuzetno važno i to ne na deklarativan način već vrlo konkretno kroz različite mjere, kroz porezne olakšice, kroz druge stimulativne mjere za proizvodne zadruge posebice u onim sektorima u kojima se najbolje vidi samodostatnost društva i države u cjelini a to su na prvom mjestu energetski i poljoprivredni sektor. Pa evo ga, nadam se da će ova moja rasprava biti od koristi i vama u kreiranju ove Strategije razvoja zadrugarstva u Hrvatskoj.
Prelazimo na replike. Josip Đakić, izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolegica Holy dobro ste primijetili da je ovdje trebalo biti više u ovom zakonu onih europskih standarda i normi o kojima smo mi govorili i predlagali, da su izostale. Da ovakva partijska centralizacija koja je učinjena ovom zakonu da bi se zbrinuo određeni broj kadrova sigurno ne može se prihvatiti. Jasno je i vidljivo je što je to u Europi uloga zadruga i zadrugarstava. Znači poljoprivreda je u 83% zastupljena u zadružnom sistemu u Nizozemskoj, 79% u Finskoj, 55% u Italij, 50% u Francuskoj. Šumarstvo, kroz zadrugarstvo 60% u Švicarskoj, 31% u Finskoj. Bankarski sektor 50% u Francuskoj, 37% na Cipru, 35% u Finskoj, 31% u Austriji i 21% u Njemačkoj. Trgovina, maloprodaja, potrošačke zadruge, farmaceutska industrija sve je to ono što se kroz zadrugarstvo radi u zemljama Europske unije gdje smo i mi danas. Baš smo rekli da je nužno i potrebno uskladiti ovim zakonom europske standarde i norme i tako otvoriti prostor, poticati zadrugarstvo baš onako kako je to poticano braniteljske zadruge sa 150 tisuća kuća potpore kada se osnuju a onda još 50 tisuća ukoliko posluju pozitivno u prvoj godini. To su konkretne mjere i poticaji koji su bili i koji su doprinijeli razvoja zadrugarstva, koji su doprinijeli uspjehu tih zadruga a onda nespretni zakoni iz 2013. kojim su gasili zadrugarstvo. 250 tisuća, 250 braniteljskih zadruga je ugašeno zato što više ne mogu biti upravitelji ili zato što zadrugari više ne mogu biti na birou za zapošljavanje, ako su članovi zadruge više ne mogu biti na birou i ne mogu ostvarivati prava sa biroa [[Upadica Batinić: Vrijeme.]] Naravno da su svoje vlasništvo, nisu htjeli prenesti nikome drugome, htjeli su upravljati ili su ugasili zadruge.
Hvala. Odgovor. Kolegice Holy izvolite.
Bojim se kolega Đakić da me niste baš jako dobro razumjeli. Naime, država naravno da mora imati utjecaj na zadrugarstvo u smislu u smislu nekakvog trasiranja strateškog opredjeljenja. Međutim, prema zadrugama se ne smijemo nipošto ponašati kroz klijentelistički pristup pa onda izdvajati određeni tip zadruga koje ćemo posebno na neki način promovirati. Ja mislim da država treba dati određene smjernice prema tome koji su joj sektori izuzetno važni bez obzira na to da li se to radi o braniteljskim zadrugama ili se radi o nekom drugom tipu zadruga, tu ne smije biti nikakve diskriminacije u odnosu na to da li su to braniteljske zadruge ili neke druge. Ali činjenica je da Hrvatska treba ići u pravcu samoodrživosti i samodostatnosti u području poljoprivrede i pratećih industrija odnosno sektora, kao i u području energetike. I zbog toga je izuzetno važno da se donese i strategija zadrugarstva zato što ja smatram da ona može biti dobar instrument u borbi protiv globalizacije. A mi sa ovako malom i slabom ekonomijom nećemo imati uskoro apsolutno nikakve šanse ukoliko se nećemo znati organizirati tako da one male proizvođače ojačamo kroz ovaj tip koperativa.
Hvala. Sljedeća replika Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Holy vi iskoristite svaku priliku da na neki način nama s ove strane sabornice kažete kako smo mi u svojim razmišljanjima zastarjeli, konzervativni i da se vraćamo u povijest. A vi ste evo kao moderni pa vi se ne vraćate, ali mi želimo reći ono što znamo. Ja znam iz moje sredine sa koliko ljudi, a dugo pamtim, i sa koliko oni govore negativnih emocija spram zadrugarstva u određenim vremenima kad su se meli tavani itd. Ali pustimo sada to. Ja vas želim podsjetiti da je, vi govorit mi se sada zalažemo sa entuzijazmom velikim za zadrugarstvom itd., pa mi smo sada članica velike europske obitelji. Pa ako su u Europi prihvatili te zadruge na ovakav način da rade toliko poslova i da toliko ostvaruju u tom gospodarskom životu tih zemalja, zašto onda ne bi mi? A postoji naravno i interes i mi svjedočimo sa terena, evo ja govorim o poljoprivrednom dijelu gdje itekako veliki interes postoji za to zadrugarstvo i mi to zagovaramo, mi zagovaramo naravno to i mislim da je to dobro, da to može doprinijeti oporavku poljoprivrede koja je na koljenima i u tom dijelu sigurno da zadrugarstvo ima svoje mjesto, ali naravno da mu se olakša, da mu se olabavi i da jednostavno može funkcionirati i raditi na temeljima da postiže ovakve rezultate kakvi su ovdje. Ali mi je drago vidjeti da ste evoluirali i da vi govorite isto tako o svom dijelu, da se zalažete za poduzetništvo i mladih ljudi što sam čuo i u tom dijelu držim. Vjerujem da niste razmišljali i mislili da bi to bilo proizvodnja i pakiranje konoplje. Hvala lijepa.
Hvala. Pa industrijska konoplja je u trendu. Izvolite kolegice Holy.
Pa da se evo ga malo bolje informirate onda biste vidjeli da je industrijska konoplja i općenito konoplja jako veliki trend i da Sjedinjene Američke Države upravo u ovom trenutku imaju svoju reviziju, stajalište, vjerojatno će doći do promjene i UN-ove konvencije vezano uz ovo pitanje. A naravno da tu postoji jako velika prilika za kooperative, odnosno za zadruge upravo u toj djelatnosti. Baš dobro da ste spomenuli industrijsku konoplju. S obzirom da je ona kultura koja povezuje cijeli niz različitih sektora, dakle ne samo poljoprivredni sektor nego i automobilsku čak štoviše industriju zato što se proizvode karoserije od industrijske konoplje, prehrambena industrija, zatim papirna industrija, tekstilna industrija, građevinska industrija, farmaceutska industrija, da ne nabrajam cijeli niz različitih industrija. I mogu reći da je jako tužno da mi kao država koja ima izuzetno veliki potencijal za razvoj ove kulture, tu kulturu ne liberaliziramo ali evo ga nadam se da će se taj stav s vremenom ipak promijeniti. Dakle, mislim da se ne treba vraćati u prošlost vezano uz ovo i ne sviđa mi se moram priznati vaš stav koji imate prema području zadrugarstva vezano uz braniteljske zadruge, zato što braniteljske zadruge trebaju imati jednaki status kao i sve druge zadruge u Hrvatskoj, a država treba pokazati svoje jasno opredjeljenje da razvija ovaj tip djelatnosti.
Hvala. I posljednja replika Mile Horvat.
Zahvaljujem se. Kolegice Holy, sviđaju mi se vaše teze koje ste iznosili sad u ovoj raspravi a posebno jedna teza gdje ste rekli da zadruge trebaju biti okrenute ljudima. Dakle, naravno da trebaju biti okrenute ljudima. Moj stric je nekad bio stočar, imao je, hranio je bikove i njegovo je bilo samo da ih uhrani u određenu kategoriju, došla je zadruga, potovarila, izvagala, isti dan ga isplatila. I tako čovjek sazidao dvije kuće. To je zadruga, poljoprivredna kod nas radila. Druga dimenzija, zadruga je imala 57 hektara kooperacije, na tih 57 hektara je radilo 30 zaposlenih i portir, i automehaničar, i knjigovođa, i to je bila okosnica razvoja te male sredine. 97. trojica su je kupili koji nikad nisu bili ni zadrugari, rasprodali a pritom nisu ni odgovarali. Dakle, gdje smo mi sa tim zadrugarstvom? Sa tim konceptom bez obzira što je to jedno prošlo vrijeme, ali imam dojam da lutamo i da smo daleko od rezultata tog zadrugarstva iz tog vremena. Ja mislim da ovaj koncept, odnosno predloženi centar kao što smo rekli neće dovesti u pitanje egzistenciju ni zadruga ni zadružnih saveza ni zadrugarstva. Egzistenciju će dovesti u pitanje tržište. Dakle ne postoji tržište izgubili smo tržište u našoj državi i dok mogu monopolisti uvoziti jeftinu hranu iz Rumunije, jeftinu jabuku iz Kine ili mrkvu iz Češke dotle ove zadruge nemaju egzistenciju, dakle nemaju perspektivu. I mi možemo donositi pravila i rješenja kakva god hoćemo dok god ne profunkcionira realno tržište kao što je funkcioniralo nekada neće biti ništa od tog našeg zadrugarstva. I mislim da ovaj koncept nije za podcijeniti i ovaj centar bi trebao u pravilu po mom viđenju stvari da bude malo ministarstvo za zadrugarstvo dakle da bude u funkciji tih zadrugara.
Hvala. Odgovor, kolegica Holy. Izvolite.
pa djelomično se slažem sa vama. Ja smatram da država treba određivati strategiju razvoja zadrugarstva i posložiti takav okvir koji će dopustiti da se ova vrsta poduzetništva na slobodan način razvija. I mislim da tu trebamo koristiti dobra iskustva iz prošlosti kao i dobra iskustva iz sadašnjosti iz drugih država koja se pokazuje evidentnima iz prakse. Dakle ja mislim da postoji jako veliki potencijal za to da se u ovom smislu jača gospodarstvo posebice gledano uz ovo što ste i sada malo prije ukazali, a to je podložnost različitim uvozničkim lobijima što dovodi isto sa trendom zapravo dolazi sa trendom globalizacije i doista ja smatram da ovi mali proizvođači, njihovo udruživanje, okrupnjavanje kroz zadruge mogu imati ipak jednu pozitivnu snagu da se othrvaju ovim vrlo negativnim trendovima koje donosi globalizacija.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Boris Blažeković. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Gospodine zamjeniče sa suradnicom. Dosta je već danas rečeno o prijedlogu izmjena Zakona o zadrugama. Ja bih pokušao svoj doprinos ovoj raspravi dati kroz sferu rada i zapošljavanja. Po članku 55. hrvatskog Ustava kaže da svako ima pravo na rad i slobodu rada, svako slobodno bira poziv i zaposlenje i svakome je pod jednakim uvjetima dostupno svako radno mjesto i dužnost. To znači da nitko nikome ne može braniti da radi ali … i govori da svako sam sebi dužan izabrati zvanje, pronaći posao odnosno zaposlenje. Po mom dubokom uvjerenju samozapošljavanje je najpozitivniji način zapošljavanja. Samozapošljavanje savkom pojedincu odnosno pojedinki daje osjećaj samostalnosti iznad svega osjećaj samosvijesti i slobode. Samozapošljavanje nas čini ponosnima i dostojanstvenima. Dalje u sljedećem članku 56. Ustava govori da svaki zaposleni ima pravo na zaradu koju može osigurati sebi i obitelji slobodan i dostojan život. Najduže radno vrijeme određuje se zakonom, svaki zaposleni ima pravo na tjedni odmor, plaćeni godišnji odmor i ovih se prava ne može odreći i zadnji stavak govori zaposleni mogu imati u skladu sa zakonom udjela pri odlučivanju u poduzeću. Tu po mom uvjerenju dolazimo do vrlo interesantnog oblika sudjelovanja radnika u odlučivanju do tzv. radničke participacije. Sva suvremena moderna i napredna poduzeća i kompanije ma koliko male ili velike bile sve više uključuju svoje radnike u upravljačke i vlasničke strukture. Ulaskom u upravljačke mehanizme poduzeća radnici osjećaju kolektivnu ali i osobnu odgovornost za svoju kompaniju i to često rezultira s većim ili manjim postotkom radničkog udioničarstva. Neka poduzeća imaju točno propisani postotak udjela koji prepuštaju radnicima. To dovodi do povećanja zainteresiranosti radnika za poduzeće i identificiraju se s kompanijom u kojoj rade pa time dolazi do povećanja produktivnosti i sustavnijeg razvoja te ili takve kompanije. U radu je neobično važan osjećaj uspješnosti, uspješnost je uvijek i u svakom radu mjerljiva i ona se mora vrednovati, a u brojnim kolektivima i stupnjevati. To također dovodi do povećanja identifikacije s kompanijom i kako je već rečeno do povećanja produktivnosti ali do neobično važnog zadovoljstva svojim radom. Pojedinci i manje grupe koje samostalno rade neki posao također žele znati koliko su dobri, da li kako napreduju sa svojim radom, žele se mjeriti i uspoređivati sa sličnima. Za njih je jedan od mogućih ali vrlo praktičnih oblika udruživanja zadruga. I kao što piše u obrazloženju Prijedloga izmjene i dopune Zakona o zadrugama cilj zadruge nije isključivo stjecanje profita već i ostvarenje dobrobiti i koristi od interesa članova zadruge i lokalne zajednice u kojoj zadruga djeluje. Zadruge imaju višestruke pozitivne učinke, okupljaju pojedince i grupe koje povezuju zajednički interes, omogućavaju i olakšavaju uključivanje različitih subjekata malog gospodarstva u tržišno poslovanje, svojim članovima osigurava i određene prednosti jer su zbog većeg obujma proizvodnje poslovanja kroz zadrugu postižu poslovne rezultate od značajne uštede. Zadruge su i put za samozapošljavanje i zapošljavanje što je posebno značajno za gospodarski nedovoljno razvijena područja gdje se korištenje lokalnih resursa može usmjeriti održivi gospodarski razvoj lokalne zajednice kroz zadruge. I dalje govori se da se zakonom želi stvoriti kvalitetniji, učinkovitiji institucionalni okvir za promociju i podršku razvoju zadružnog poduzetništva kroz osnivanje Hrvatskog centra za zadružno poduzetništvo kao pravnog slijednika Hrvatskog saveza zadruga. Centar je javna ustanova koja bez obveznog članstva usklađuje i zastupa interese zadruge, zadružnih saveza i drugih fizičkih i pravnih osoba koje na odgovarajući način unapređuju i promiču zadrugarstvo te sudjeluju u praćenju unapređenju i razvoju zadruga u RH. Donošenjem zakona uklonit će se uočeni nedostaci utvrđenih u primjeni dosadašnje regulative te stvoriti poticajni okvir za jačanje konkurentnosti zadruga, kao i jačanje pozitivnog utjecaja zadruga na ruralni razvoj, razvoj lokalnih zajednica te gospodarstva i društva u cjelini. Hrvatsko zadrugarstvo ima 150-godišnju tradiciju. Danas u Republici Hrvatskoj postoji gotovo 1200 zadruga s oko 20 000 članova zadruga i oko 3000 zaposlenih u njima, no još uvijek je nedovoljno iskorištenih potencijala o čemu svi danas ovdje i govorimo. Zakon o uvođenju europske zadruge koji je Hrvatska preuzela kao dio acquisa primjenjuje se od dana pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji. No, rad i od rada osiguran gospodarski prosperitet predstavlja osnovno važan aspekt ljudske sigurnosti i sloboda. ljudi koji nemaju mogućnost raditi ovisni o socijalnoj pomoći ili nemaju nikakvih izgleda. Pravo na rad kao standard ljudskih prava seže mnogo dalje od pukog preživljavanja zbog toga što zadovoljenje osnovnih potreba nije dovoljno za povećanje ljudske sigurnosti, ljudskih sloboda. Prava radnika osiguravaju pristojne uvjete rada, ali štite od diskriminacije i izrabljivanja na radnom mjestu. To se prvenstveno rješava Zakonom o radu, ali i ugovor s poslodavcem. Rad ne smije samo osigurati preživljavanje i … nego je također povezan s odnosima i sudjelovanjem čovjeka u društvu. Nadalje, rad je usko povezan sa samoodređenjem, samopoštovanjem, samoostvarenjem, a time i s ljudskim dostojanstvom. Opasni, nezdravi ili nepravični uvjeti rada, nezaposlenost, osim što vode osobnoj nesigurnosti i neslobodi pojedinca također uzrokuju nemire i tako stvara nesigurnost i nestabilnost u društvu. Zbog tih razloga promicanje standarda dostojnog rada, bez izrabljivanja predstavlja preduvjet za povećanje ljudske sigurnosti i u konačnici ljudskih sloboda. Ne može postojati suvremena, sigurna, uljuđena i sretna država gdje se rad ne cijeni, gdje socijalna pravda kroz rad nije ostvarena zbog krize menadžmenta, krize bankarskih sustava, krize rada i radničkog samoupravljanja, krize morala u društvu … radu te velikih nezadovoljstava radnika. Novi značajni suvremeni način poslovanja jest tzv. socijalno ili društveno poduzetništvo. Korijeni socijalnog odnosno društvenog poduzetništva su zapravo u zadrugarstvu. Socijalno poduzetništvo kao koncept koji integrira stvaranje ekonomske i socijalne vrijednosti prisutan je u teoriji i praksi već skoro stoljeće i to na globalnoj razini, iako je upitna adekvatnost prijevoda s engleskog, Social … kao socijalno poduzetništvo. Smatra se ujedno da bi izravnije bilo društveno poduzetništvo. Sam pojam prije nekoliko desetljeća je definiran u Engleskoj, Bill Reton, koji je ujedno zaslužan i za osnivanje prve organizacije s ciljem promicanja koncepta Inovatori za javnost. Dayton na socijalno poduzetništvo odnosno društveno poduzetništvo gleda kao na poduzetništvo s etičkim integritetom u cilju maksimiranja društvenih vrijednosti, a ne privatne vrijednosti ili profita. Postoji više različitih pogleda na definiranje socijalnog odnosno društvenog poduzetništva. Ono je de facto još jedan od načina privređivanja i zapošljavanja. Ono predstavlja korištenje poduzetničkog ponašanja više za društvene, a ne toliko profitne ciljeve. Drugim riječima, generirani profiti koriste se za dobrobit određenih potlačenih društvenih skupina. Socijalno poduzetništvo jest sredstvo za rješavanje društvenih problema i kataliziranje transformacije društava u cjelini. Samo poduzetništvo je posebna gospodarska funkcija, različita od vlasničke i upravljačke ili možda još bolje rečeno skup više međusobno povezanih funkcija usmjerenih na pokretanje novih poslovnih inicijativa s ciljem očekivanja iznad prosječnih prihoda. To zapravo znači da se poduzetništvo bitno razlikuje od profesionalnog upravljanja rutinskim gospodarskim djelatnostima u relativno stabilnim uvjetima poslovanja. Poduzetništvo zapravo uvijek predstavlja viši stupanj sposobnosti da se uoči i participira izvanredna prilika za mogući poslovni uspjeh te poduzetničku odlučnost da se uđe u akciju i kada je poduzetnički rizik izuzetno visok. I tu dolazimo i do malog poduzetništva o kojemu se nažalost kod nas premalo govori, a smatram da je jedno od najvažnijih oblika poduzetništva koji može malu zemlju kao što je Hrvatska gurnuti naprijed. I još jedna tema o kojoj bi se trebalo jače i šire razgovarati jest plaćanje po učinku rada. Mislim da bi takav način razmišljanja i takav način plaćanja mogao doprinijeti svugdje pa u zadrugama ili bilo kojem drugom poduzetništvu bolje i učinkovito poduzetništvo. Hvala.
Hvala. Prelazimo na replike. Boro Grubišić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega, vi ste govorili, evo zadnju rečenicu, o plaćanju, o učinkovitosti. Kada govorimo o braniteljskim zadrugama, iako vi niste govorili, moram reći da su one u neku ruku i terapeutske jer vi sami znate da je oko 2000 branitelja podiglo ruku sami na sebe, dakle izvršili su suicid, a još dobar broj je pokušao. Prema tome, ove zadruge su i terapeutske. Nije sve dakle u onoj učinkovitosti. Iako neki ovdje više brinu čini mi se o dostupnosti pseće hrane negoli o braniteljima, ali nećemo o tome. 60 zadruga je iz poljoprivredne djelatnosti, ali ta globalizacija koja je zapravo izraz zamjenski ili sinonim za neokolonijalizam je zapravo problem što su sve hrvatske Vlade podlegle tome trendu. I onda imamo uvoz koji zaprečava bilo kakvu zadrugu u poljoprivredi da bude uspješna. Vrlo ih malo ima. Mrkvu se uvozi iz Španjolske i Egipta, jabuke iz Slovenije, suhe šljive iz Njemačke, suhe smokve iz Njemačke, riblje konzerve iz Niša dobivamo. Imamo na policama iz Niša riblje konzerve, soju iz Argentine, tjesteninu iz Italije, pivo iz svih zemalja koje postoje oko nas i izvan toga. Dječje igračke, tkaninu, obuću, odjeću iz Kine kao i sve ovo ostalo, krumpir iz Egipta iz doline Nila, mahune iz Maroka. Pogledajte samo na police naših robnih kuća češnjak iz Kine, onaj bijeli, plastični, ne znam ni kakav je. Sol iz zemalja Magreba, vodu iz Bosne i Hercegovine, Kosova. Na otocima na kojima nema vode imate boce od 6, 7 litara. Piše "Vitinka" itd. Neću reklamirati.
Hvala. Imamo odgovor kolega Blažeković, izvolite.
Moram priznati nisam u potpunosti shvatio repliku, a što se tiče uvoza pa ja mislim da mi nismo u ovom globaliziranom svijetu u mogućnosti uopće ograničavati bilo uvoz bilo čega, osim oružja a to naprosto ovisi o ponudi i potražnji. Da li hrvatski građani žele kupovati rekli ste mahune iz Maroka ili žele kupovati mahune iz Ravnih Kotara. Ali to je na stvari kupaca, na ne na strani države i ne znam, zaista ne znam kakve to veze ima sva ovom raspravom. Ja sam u svojoj raspravi samo pokušao se osvrnuti preko zadrugarstva koje smatram da je vrlo važno, ali je zanemareno, na žalost zanemareno od samostalnosti Hrvatske zanemareno u Hrvatskoj, da je to jedan vrlo pozitivan način zapošljavanja. Ali da postoje još slični drugi oblici zapošljavanja, samozapošljavanja o kojima na žalost ne govorimo dovoljno, a koji bi mogli možda kod jedne grupe ili više grupa građana ili pojedinaca potaknuti želju da se na jedan drugi način organiziraju ili samoorganiziraju ili samo zaposle što bi u svakom slučaju njima samima onda jasno puno sretnih pojedinaca čini jedno sretno društvo i time jednu uspješnu državu.
Hvala. Zlatko Tušak, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Pa kolega Blažeković, kada sam vas slušao najprije sam mislio da li uopće da repliciram, ali onda sam se ipak odlučio jer vaša diskusija je bila dosta bajkovita. Pričali ste o ustavnim pravima radnika, pričali ste o radničkom dioničarstvu, pričali ste o radničkoj participaciji i praktično pomislio sam da mi živimo negdje u nekoj drugoj zemlji ne u onoj zemlji gdje ima 340 tisuća nezaposlenih od toga negdje polovica dugotrajno nezaposlenih koji jednostavno ne mogu doći do radnog mjesta, da negdje 90000 je brisano iz evidencije Zavoda za zapošljavanje prošle godine po raznim osnovama i odredbama koje jesu, a veliki dio tih brisanih je bilo i članova zadruge jer je donesen takav propis da neovisno o tome da li je član zadruge ili nije član zadruge ostvario bilo kakvu dobit ili ne imao nikakvu dobit on više ne može biti u evidenciji Zavoda za zapošljavanje. A suština cijele ove priče da mi smo jako daleko od ovih lijepih rješenja i lijepih perspektiva koje ste vi nama naznačavali, jer negdje 50% zadruga je ugašeno, a prvenstveno kad govorimo o uvozu hrane koji je veliki ne samo trgovačke lance da je taj dio uvezene hrane iz razloga što eto građani Hrvatske mogu birati koju robu hoće, nego i zbog toga što plasman naše robe kroz trgovačke te kuće itekako se ne naplaćuje i zadrugari ako i plasiraju svoj dio robe vrlo teško dođu do tih novaca.
Hvala. Odgovor kolega Blažeković, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ponovit ću ono zašto mislim da je važna ta moja rasprava samo zato jer sam ja po vama bajkovito hvala, spominjao i neke druge oblike i važne oblike odnosa spram rada u radu i spram zapošljavanja. Mislim da su te teme strahovito bitne, a premalo se govori o tim temama u javnosti i u Saboru, a svi ti oblici od radničke participacije, od samozapošljavanja, od zadružnog zapošljavanja, od socijalnog odnosno društvenog poduzetništva svi ti oblici su mogućnost koja se otvara pred svima nama, koja se otvara pred svim građanima Hrvatske i treba ih maksimalno osvijetlit i sa pozitivne, a i sa stvarne realne strane, u svakom slučaju realno, ih osvijetlit kako bi se možda potakla grupa ljudi, jedan čovjek, grupe građana ili više njih ili više poduzetnika da svi zajedno unaprijedimo zapošljavanje, da unaprijedimo gospodarstvo i socijalno zapošljavanje i kulturu socijalnog zapošljavanja i kulturu zapošljavanja i rada u Hrvatskoj kako bi svi zajedno bili sretniji pojedinci. Puno sretnih pojedinaca čini sretnu i uspješnu državu.
Zahvaljujem. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena predstavnice ministarstva, kolegice i kolege. Pa evo pokušat ću u ovoj kratkoj raspravi dotaknuti nekoliko načelnih ili ključnih stvari zbog kojih mislim da ovaj zakonski prijedlog treba podržati. Svi se možemo oko toga složiti to je više puta rečeno ovdje da zadruge predstavljaju značajan potencijal koji treba realizirati na taj način da se bilo kroz postojeće zadruge kojih na žalost ima manje ili kroz zadruge koje će se u budućnosti osnovati prije svega da im se omogući izlazak na tržište. Tu ključna riječ je tržište i posebno zauzimanje onih novih tržišta na kojima zadruge mogu plasirati svoje proizvode. S druge strane, zadruge uvelike mogu pomagati kad govorimo geografski o ruralnom razvoju ili sektorski u pojedinim djelatnostima gdje mogu biti značajan generator često puta novih djelatnosti. Posebno se tu može spomenuti povezivanje poljoprivrede i malog gospodarstva sa sigurnim tržištima. To je ono o čemu često puta se govori, a nije baš lako ostvariv cilj. Savez zadruga je ogroman savez i okuplja raznorazne zadruge. Ono što obilježava taj savez su različiti interesi i iako imamo, to je više puta ovdje rečeno, 150-godišnju tradiciju u zadrugarstvu, često puta se kod nas zadruge vežu uz negativne konotacije. A to je ovdje spomenuto u raspravi iz vremena socijalizma kad je bilo određenih zlouporaba zadruga i to ljudi često puta zauzimaju negativan stav. Međutim, zašto Centar za zadružno poduzetništvo iako je ovdje osporavan i napadan kao direktno miješanje Vlade, zašto on ima itekako smisla? Prije svega ja ću ovdje napomenuti ponovno ono što se navodi u obrazloženju zakona kao ključna uloga centra je pružati stručnu i drugu pomoć. Kolegica Holy je u svojoj raspravi dotaknula jednu vrlo važnu temu, a to su energetske zadruge. Istina u Hrvatskoj ih ima mali broj, ovdje su one i navedene u materijalu koji imamo. Međutim, u budućnosti sve više će takvih zadruga jednostavno i silom nužde nicati i morat će nicati jer planira se samo u Europi u idućih nekoliko godina uložiti 27 milijardi eura u izgradnju 60 pumpno-akumulacijskih hidroelektrana. Kod nas je interesantan projekt SOKRAT koji se planira na Ravnom Vrdovu jer kad govorimo o obnovljivim izvorima energije onda priroda se tako pobrinula da su najveći zapravo ulasci energije u sustav onda kad se energija najmanje troši. U tom smislu je treba skladištiti i zbog toga su takvi projekti reverzibilnih elektrana vrlo važni, a takvi projekti i zapravo energetske zadruge po mom mišljenju nisu moguće bez supporta, posebno ovdje države, a mislim da se to može ostvariti kroz Centar za zadružno poduzetništvo. Zadruge se mogu dakle i regionalno, imamo primjer održavanja i lokalnih samouprava u određenim projektima. Znači mogu se koristiti i kao regionalni pokretači, a mogu se koristiti naravno i prema određenim sektorskim djelatnostima. Ono što je posebno za pozdraviti, nije zanemarivo, znači da se 5,7 milijuna kuna planira ostaviti zadrugama smanjivanjem ovoga iznosa sa 30% na 20% reinvestirane dobiti. I ono što je ovdje nekako relativizirano, a radi se o ukidanju obaveznog članstva i netko ovdje to pokušava ipak staviti u okvire 55 kuna, ali s obzirom na veliki broj parafiskalnih nameta mislim da svako rješenje u tom smjeru treba pozdraviti jer često puta dio po dio tih nameta ako se oslobađa ostaje više za samu djelatnost. Ono što je isto naglašeno u ovom prijedlogu da je u zadnjih 9 godina 10,8 milijuna kuna iz državnog proračuna usmjereno ka financiranju rada saveza. Dakle da zaključim, u ovom prijedlogu zakona postoje oni elementi koji sigurno u budućnosti mogu odigrati ključnu ulogu u samom i funkcioniranju samih zadruga i u osnivanju novih, ali sigurno da ako se u startu gledaju sa negativne strane onda se taj njihov pozitivan efekt ne vidi. Ja osobno mislim da će ostvariti ono što je zapisano zakonom, da će biti support i poticaj zadrugarima i zadrugama da bolje i učinkovitije posluju u teškoj tržišnoj utakmici. Dakle da se podigne razina njihove konkurentnosti. U tom smislu ovaj zakonski prijedlog treba podržati. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku, Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo. Jedna kratka replika, naime kako to mislite kolega uvaženi zastupniče da će centar otvarati nove zadruge? Kako mislite da će otvarati centar nove zadruge? Pa ne može nagovoriti ljude, što će raditi? Na koji način mislite da će centar otvarati nove zadruge osim onih i podržavati one koje već postoje. Dobro to je u redu ajde da podržava one koje, ali kako će otvarati nove zadruge to mi nije jasno nikako.
Hvala. Odgovor, kolega Žagar.
Uvaženi kolega Grubišić vjerojatno sam se krivo izrazio. Neće centar otvarati nove zadruge nego će biti sigurno support prilikom otvaranja, znači da svi oni koji se odluče na otvaranje zadruga da imaju određenu pomoć i podršku bilo u pravnom smislu bilo u nekom drugom smislu u onim ciljevima koje je centar za sebe postavio. Dakle, vjerojatno sam se krivo izrazio. Evo, moja isprika.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom. Josip Đakić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo poodmaklo je vrijeme u našoj raspravi koju smo potrošili na ovaj bezvrijedan zakon koji ništa ne donosi dobroga. Ovaj zakon koji je stvarno pamflet jedne partije i jednoga ministra, ministra neznalice koji nema ni dana radnog iskustva, a kamoli da bi znao nešto o zadrugarstvu, obrtništvu ili poduzetništvu. Pamflet koji narušava 150-godišnju tradiciju zadrugarstva u RH. Pamflet u kojem ima svega samo nema nijedne poticajne mjere zadrugarstva. Pamflet koji govori samo dvije pozitivne stvari koje su se mogle razlučiti kroz ovu raspravu, a to je da će se ukinuti članarina koja se ne plaća već dvije godine i iznosi 55 kuna za zadrugu i da nije više članstvo zadruga obavezno u savezu kao što je to bilo dosada, da neće biti obavezno u ovom centru. Znači da kroz sve ovo što smo mogli vidjeti jasno se želi isključiti zadrugare da oni odlučuju, da upravljaju, da imaju svoj savez u kojem će biti punopravni članovi, da predlažu mjere, strategiju i odrađuju. Savez se kao takav gasi i više ga neće biti. U nijednom segmentu nema ni jedne mogućnosti da zadrugari budu ti koji će utjecati na upravno vijeće, na izbor ravnatelja toga centra, na odluke koje će ići u pravcu razvoja zadruga, na stimulativne mjere zadrugama, na bilo koji način se isključuje svaka pomisao da bi zadrugari bili ti koji bi mogli nešto doprinijeti i da znadu nešto. Ministar vjerojatno cijeneći po sebi, nemam pojma o ničemu, pa ni ti zadrugari ne znaju ništa, što će oni u tom centru za zadrugarstvo što bi oni tu mogli uopće pomoći i napraviti. Znači ta tradicija zadrugarstva u Hrvatskoj postoji zahvaljujući zadružnim načelima i vrednotama koje su hrvatske zadruge razvile kroz svoje dugotrajno postojanje i djelovanje. U obrazloženju ove izmjene predlagatelj navodi kako načela nisu propisi nego baština zadrugarstva i to apsolutno nije točno jer su zadružna načela i vrednote izrekom navedene u Zakonu o zadrugama. Dakle, one jesu propis kojega su se zadruge dužne pridržavati. Postavlja se pitanje podcjenjuje li ili omalovažava predlagatelj hrvatsku baštinu koja omogućuje opstojnost zadrugarstva u Hrvatskoj, unatoč stvarnim i velikim problemima s kojima se zadrugarstvo nosi i na koji će se način regulirati poštivanje načela i vrednota zadrugarstva? Ako ne postoji mogućnost pravne zaštite temelja zadrugarstva. Ne treba zanemariti ni činjenicu da su zadružna načela i vrednote izrekom navedene u Zakonu o zadrugama. Dakle, one jesu propis kojega su se zadruge dužne pridržavati. Brisanje stavka 4. omogućava se pravna zaštita zadružnih načela i vrednota. U daljnjem slijedu Zakon o zadrugama u izmjenama i dopunama, brijanje točke 5. stavka 1. članka 43. Zakona o zadrugama, članak 43. Zakona o zadrugama u stavku 1. propisuje razloge za prestanak zadruge. A točka 5. glasi: "Postupanje suprotno ovom zakonu i drugim propisima te zadružnim načelima ili vrednotama, brisanje te odredbe stvara veliku pravnu neizvjesnost." Naime, ako kršenje zakona u Republici Hrvatskoj, i posebice zadružnih načela i vrednota ne predstavlja razlog za prestanak zadruge, postavlja se pitanje kakav i koji pravni poredak Ministarstvo poduzetništva i obrta u Republici Hrvatskoj priželjkuje? Što ako se prekrši zakon na način koji nije predviđen ovim zakonom ali je predviđen drugim zakonima ili podzakonskim aktima ili Ustavom, znači li to da zakon nije prekršen? Kako pravno postupiti u takvoj situaciji? Predlagatelj u obrazloženju nije ponudio smisao ili svrhu ove izmjene, već preispituje tekst izmjene, prepisuje tekst izmjene što se ne može smatrati obrazloženjem uopće. A takva se praksa predlagatelja primjećuje i u obrazloženjima ostalih članaka. Izmjenom članka 49. Zakona o zadrugama osniva se Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo kao slijednik Hrvatskog saveza zadruga, međutim Ministarstvo poduzetništva i obrta je u tom dijelu napravilo iznimno puno pogrešaka. Naime, ovakve izmjene odvajaju centar od njegove srži tj. zadruga. I kao takvog ga čini apsolutno promašenim i nepotrebnim ustanovom. Centar ima status javne ustanove na koju se podredivo primjenjuje Zakon o ustanovama. A Zakon o ustanovama u stavku 2. članka 1. definira razloge osnivanja ustanove. A člankom 6. definira osnivanje javne ustanove te slijedećim člankom propisuje tko može osnovati javnu ustanovu. To je bitno jer ukazuje da Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo osniva Republika Hrvatska ovim zakonom, a poznato je da i osim toga propisano člankom 57. Zakona o ustanovama da sredstva za rad koja su pribavljena od osnivača ustanove čine imovinu ustanove. Ove primjedbe ukazuju prvenstveno na neusklađenost izmjena i dopuna Zakona o zadrugama s odredbama Zakona o ustanovama jer se u izmijenjenom članku 55. osnivač ne spominje kako izvor sredstava za rad i poslovanje centra iako će Republika Hrvatska itekako financirati centar. Stoga treba upozoriti na pogrešnu procjenu predlagatelja ili svjesno dovođenje u zabludu da za provođenje ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u državnom proračunu. I stoga proizlaze i druge opasnosti. Prema Zakonu o ustanovama, osnivač ustanove može odlučiti da dobit ustanove upotrijebi za razvoj i obavljanje djelatnosti druge ustanove kojoj je osnivač. Člankom 57. stavkom 3. ustanova ne može bez suglasnosti osnivača steći, opteretiti ili otuđiti nekretninu ili drugu imovinu. Člankom 58. ustanova odgovara za obaveze cijelom svojom imovinom dok osnivač tek solidarno i neograničeno odgovara za njene obaveze iz članka 59. Ovakva neusklađenost dvaju propisa ukazuje na namjeru ministra da preko centra apsolutno kontrolira zadrugarstvo, odnosno da si ministar kroz centar u području zadrugarstva stvara područje svoje apsolutne dominacije. Zadruge gube bilo kakav utjecaj na rad centra koji bi trebao brinuti o njihovom interesima. Naime, tijela centra su ravnatelj, upravno vijeće, druga tijela mogu biti formirana ali ona se utvrđuju Statutom. Dakle, nema garancije da će zadruge i zadrugari na bilo koji način moći utjecati na odluke koje se u centru donose, niti sudjelovati u kreiranju politike koje se tiču zadrugarstva. Evo, kroz ovo sve kao još niz stvari koje su neusklađene, koje su kontradiktorne, koje nisu apsolutno u korist zadrugama i zadrugarima te brisanje određenih odredbi koje govore o vrednotama i baštini apsolutno se devastira nešto što je do sada funkcioniralo, ne postiže se nikakva korist, pripremaju se mjesta za nove političke kadrove koje se treba uhljebiti, jednostavno nema tu nikakvih europskih standarda, nema tu brige,nema tu poticaja, nema tu stimulacije zadrugarima. Tu se govori o brisanju i kako će se brisati zadruge i zadrugari, a ne kako će se unapređivati i pomagati njihov rad, poticati njihov rad. Čuli smo koliko je kroz EU zaposleno ljudi kroz zadrugarstvo u kojim sve sektorima i u kojim sve djelatnostima i jasno nam je da postoje divni modeli u EU koje smo mi članica kako funkcioniraju i kako rade zadruge. Te stoga je bilo bolje da su prepisali bilo koji europski zakon i stavili ga u funkciju Hrvatske države, tako bi sigurno doprinijeli daljnjem napretku, zapošljavanju, radu i po moći malim poduzetnicima tj. malim proizvođačima koji bi okrupnjeni u zadruge bili konkurentni na europskom tržištu koji bi mogli prodavati svoje proizvode kao takvi i velikim trgovačkim lancima osiguravati da od njih otkupljuju. Sve ovo skupa je obično mrtvo slovo na papiru koje neće ništa dobro donijeti zadrugama i zadrugarima i stoga ovakav zakon je neviđen propust koji je još jedan od onih koje donosi ova Vlada kao i ministri koji ne znaju što rade.
Hvala. Kolega Đakiću povrijedili ste Poslovnik članak 238.iz tog razloga vam izričem opomenu. Imamo prijavljenu povredu Poslovnika. Imamo dvije replike, Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Đakić ja volim vjerovati da su u Saboru najbolje oružje argumenti. Osobne kvalifikacije zbog kojih vam je izrečena opomena je nešto što pa u najmanju ruku ne doliči ovom Domu i to izuzetno osobne kvalifikacije dakle ne govorim o ničemu argumentiranom tim više kada su i neistinite dragi kolega. I ja bih o vama osobno i o mnogim vašim kolegama tu mogao izreći svašta ali se na tu razinu jednostavno neću spuštati jer mi smo svi ovdje kolege koji imamo legitimitet birača koji su nas izabrali. Dakle ta razina mislim da ovoj strani sabornice nikako i nikad se nismo na nju spuštali. Druga stvar na šta je ličio savez ovih zadruga i sami ste o tome pričali kako nije funkcionirao kako ministarstvo nije poduzimalo mjere budući da funkcionira itd., a branite ga kao neku baštinu. Nitko ne brani zadrugarima da se udružuju, da artikuliraju svoje politike, svoja mišljenja i uostalom dragi kolega koliko ja znam politike ne kreiraju javne ustanove nego Vlada RH i posredno i ovaj Sabor kroz zakonske propise koje donosi. Dakle zadrugari imaju svoje ministarstvo kojem se mogu obratiti, trebaju obraćati sa svim svojim problemima. Evo primjerice imate Hrvatsku udrugu poslodavaca koji su se organizirali, dobrovoljno je članstvo i koji su itekako vokalni u artikuliranju stavova i problema koje muče sloj društva koje oni zastupaju odnosno predstavljaju. A drugo, govorili ste o modelu zadruga pa ja bi volio čuti koji su to modeli u Europi koji funkcioniraju, ali čuo sam samo kritike ali nisam čuo vaš prijedlog kako bi to točno popravili. Dakle i još jedanput kada govorite o prepisivanju zakona pa najlakše je zakon prepisati ali prepisani zakon nije uvijek primjenjiv na hrvatske prilike. Imamo hvala Bogu pameti da možemo stvoriti vlastite zakone koji mogu funkcionirati u našem okruženju. Hvala.
Hvala. Odgovor kolega Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Prvo da se zahvalim vama na opomeni koju ću opravdati sigurno s obzirom da sam rekao istinu. A kolega Hajdukoviću ponovit ću vam, da, ministar koji nema dana radnog staža u sektoru koji vodi ni obrtništvu ni u poduzetništvu ni u zadrugarstvu nema ni saznanja niti bilo kakovih znanja da bi pisao zakone koji će biti u korist zadrugarima. Pa to se jasno pokazuje kroz sve segmente događaja u RH padom BDP-a, nezaposlenosti, gašenjem zadruga, gašenjem obrta, gašenjem poduzeća za sve ono za čega su odgovorni vaši ministri koji su nesposobni, naravno jer da su sposobni sigurno da bi razvijali ne bi gasili, pa to je logika stvari. Ja ne znam s čim se vi zamarate i vi i potpredsjednik Sabora hoćete reći da je gospodin ministar radio negdje prije nego što je došao u Sabor. Nije, o čemu govorimo. U Saboru je radio ili radno mjesto. Ovaj zakon rekao sam da je politički pamflet vama bilo krivo ili pravo. Bez obzira kome to bilo krivo ili pravo to vam je reklo i nekoliko kolega koji su bili vaši suradnici negdje prije da više liči na ruski zakon, a ne na demokratski zakon EU. Ako se mislite vraćati u ta stara vremena sa takvim zakonima pa bolje da ne trebamo raditi. Ne trebamo cijeli dan gubiti vrijeme na raspravi koja ne donosi nikakvoga ploda.
Zahvaljujem. Sljedeća replika Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Đakić, mi se danas zaista izmaramo ovdje u cjelodnevnoj raspravi o nečemu što je gotovo pa tako reći nevažno. Rasprava se vodi samo i isključivo o centru o ovom Centru za zadrugarstvo i ništa više, drugo ništa nije mijenjano, nema tu nikakvih promjena. Ova tema izgleda da je nametnuta kako se ne bismo bavili puno važnijim temama koje počevši od onih preporuka Europske komisije u 10 točaka koja je vrlo bitna za Hrvatsku, počevši od pitanja od kuda vodama recimo u Strošincima. Zato što je Srbija pustila vodu kod Jamene u Hrvatsku u Strošince, tu je poplava. Strošinci nisu bili poplavljeni od Gunje i Rajeva Sela. Pa onda kako da 250 000 državnih i javnih službenika, namještenika dadne po 10 kuna kroz 6 mjeseci, 250 000 to je 2,5 milijuna mjesečno, kroz 6 mjeseci to je 150 milijuna kako bismo popravili i kako bismo bili na riječi gospodina Milanovića da će Hrvatska sama to napraviti. Hoće, ljudi će napraviti. I kako to da mi nismo dobili pomoć Europske unije, a Srbija odmah, još nije ni poplava završila već milijardu kuna. O tome trebamo raspravljati. To su stvari koje su bitne za Hrvatsku. A evo nas zamaraju ovdje i gospodin Maras itd., iako sam ako već govorimo o tome obećao mi je uništenje Đure Đakovića jer je stavio veto na 150 milijuna kredita HBOR-a iako je FGS dao pozitivno mišljenje o tome kreditu HBOR-a Đuri Đakoviću. Rekao je ne, nećemo trpati pare u šuplju vreću. Metaloprerađivačka industrija i njen sinonim Đuro Đaković, sinonim za Slavonski Brod nagodinu propada, ide u stečaj bez tog kredita HBOR-a. To je djelo vašeg ministra kojeg ste opisivali.
Odgovor kolega Đakić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Boro, pa jasno je da svi pokazatelji govore o tome da je ovo ništa i da trošimo vrijeme baš na bezveznoće. Ovo ne predstavlja nikakav zakon, ovo je totalni promašaj. Ovo je promašaj kao što su promašene i ove dvije godine koje su iza nas. Sa 3000 zadruga sada imamo 1300. Zaposlenost u tim zadrugama i sami vidite kakva je, 2734. Ono što smo trebali danas raspravljati, to smo trebali raspravljati o europskom modelu zadrugarstva i o Strategiji razvoja zadružnog poduzetništva 2014.-2020. To bi bila kvalitetna rasprava u cjelodnevnom raspravljanju u ovom Saboru, to bi bili i kvalitetni materijali da se podastrla analiza zadružnog sustava, izvješće o radu Hrvatskog saveza zadruga, što je do sada učinjeno i europski modeli. Pa koji od europskih modela izabrati i primijeniti u Hrvatskoj ili nekakav međumodel između tih europskih koji su primijenjeni i koji daju rezultata i ploda. To nas interesira, a ne ova prazna slova na papiru koja su kontradiktorna sa drugim zakonima i koja će ugasiti još pokoje radno mjesto.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom. Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Zamjeniče ministra. Pa evo da i ja nešto kažem o ovom Zakonu o zadrugama. Donesen je 2011., mijenjan 2013., mislim da je uredio zadruge kao oblike pravnih i gospodarskih subjekata zastupljenih u svim djelatnostima i možda je zaista ulazak u Europsku uniju prošle godine omogućio i neke nove mjere koje se mogu primijeniti na takav oblik poduzetništva. Zadruga nije ništa novo. Čuli smo da ima 150-godišnju tradiciju. Kroz to vrijeme zadruge su značajno utjecale na gospodarski razvoj, zapošljavanje i razvoj lokalnih zajednica. Preživjele su 150 godina, pitanje je hoće li preživjet zamjenika ministra i ministra Marasa u ovom razdoblju koje slijedi s obzirom na ovaj zakon. Imamo gotovo 1200 zadruga sa 20 000 članova i oko 3000 zaposlenih. To je negdje prosjek 2,5 zaposlena, 18 članova po zadruzi i zasigurno jedno područje koje treba podupirati i država tj. da ide prema njima sa osmišljenim i pravim mjerama. Međutim, što smo mi dobili? Dobili smo jedan zakon, izmjene i dopune zakona sa 28 članaka. Od toga 19 članaka uređuje novo predloženi ustroj zadruga, osnivanje nekog novog centra koji će biti nekakav krov svim zadrugama u Republici Hrvatskoj umjesto sadašnjeg Hrvatskog saveza zadruga, onda uređuje što će raditi novo upravno vijeće, što je zadaća ravnatelja, što će raditi ministar i koga sve treba imenovati Vlada. Samo fali naziv partije koja će imenovati ravnatelja iz svoje kvote naravno, da ne dođe do svađe, i fali ime ravnatelja koji čeka onako u niskom startu donošenje ovog zakona. Samo još to fali, ništa drugo i nadamo se da se neće oko ovoga voditi silne polemike u vladajućoj koaliciji jer ipak je tu ponešto fotelja osmišljeno. Sedam članaka brišu članke zakona koji postoji, znači članak taj i taj briše se, članak taj i taj briše se. Onda 1 članak, zamislite 1 od 28 uređuje olakšicu zadrugama i zadrugarima. Onih 20% za razvoj, 5% u pričuvi, ako su sve platili kako treba. Ako nisu platili onda neka misle kako će naći 20% ili onih 5%, to će pokazat vrijeme. I naravno 1 članak svakako uvijek uređuje dan stupanja na snagu ovako osmišljenog zakona. I mi o ovome raspravljamo cijeli dan, o jednom jedinom članku koji je kao nekakva poticajna mjera. Cijeli dan, 22 rasprave, više nego o proračunu. E sad ili smo mi postali inventivni ovdje u Saboru ili Vlada više nema što reći na situaciju u kojoj se nalazimo i možemo o nogometnoj utakmici govoriti tri dana jer se javi 20-ak zastupnika i to traje 3 dana. A da stvar bude bolja, onda Vlada još u međuvremenu 6 amandmana pošalje da ispravi taj zakon jer je zaboravila što piše u Zakonu o radu. Ne 1 amandman nego 6, a ima 28 članaka. Pa zamislite taj trud, zamislite taj silan rad i potporu zadrugarima, poduzetništvu, nezaposlenima, zaposlenima i s time mi evo vučemo to u noć. Jednostavno da se zapitamo gdje ovo vodi, što je ovo došlo od naše države. Kažem, povijest zadruga u Republici Hrvatskoj je duga. Najpoznatiju priču na ovim prostorima o zadrugama napisao je poznati pisac Mato Lovrak, sjećate se Vlaka u snijegu. Mislim da je i danas još uvijek obvezna literatura. Ljuban, Pero, Draga, to su glavni to su glavni i zadrugari, to su glavni junaci tog poznatog romana. Neke poruke zadrugarstva iz tog vremena i danas su aktualne u našoj ekonomskoj i socijalnoj prirodi u kojoj živi, jer mene je to asociralo upravo na ono čemu svjedočimo ovih dana. Narod je dao povjerenje ovoj koalicijskoj zadruzi da ih vodi, da doprinosi boljem i kvalitetnijem životu. Međutim, ovih dana svjedočimo izrazitoj sebičnosti izabranih vođa. Misle samo o sebi, o svojim unutar stranačkim problemima, a narodu, tj. zadrugarima propušteno je ili prepušteno je da se brinu sami o sebi, o problemima koji se gomilaju, a vlak je u dubokom snijegu usred ovog sunca kojem svjedočimo svakodnevno. Naravno vođa se povukao u kupe u Banskim dvorima, razmišlja kako preživjeti unutar stranački sukob dok zadrugari imaju zadatak da izvuku taj vlak iz tog snijega u koji je. E sad, tko je tu Pero, tko je Ljuban, a tko Draga to prepuštam vama. Ja za sebe imam taj zaključak i mogao bih ga čak i oslikati. Jer kažem Zakon o zadrugama omogućio je posebno jednoj populaciji, a to su hrvatski branitelji da nakon rata pronađu svoj drugi razlog da prežive, da pronađu sebe u razdoblju nakon rata, da omoguće sebi i svojim kolegama barem minimum egzistencije. Mnogi su u tome pokušali, neki i nisu uspjeli. Ima i takvih primjera, ali se ipak stvorilo jedno zdravo tkivo od kojeg je trebalo novim mjerama i pomoćima omogućiti daljnje širenje zadrugarstva u Republici Hrvatskoj. Međutim, ovakav oblik zakona dokrajčit će i upravo te zadruge o kojim govorim, a to su zadruge branitelja. Što su dobili? Dobili su novi namet Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo za kojeg nema para u državnom proračunu, nema. Dobili su ravnatelja, dobili su upravno vijeće koje čini predsjednik, zamjenik predsjednika i tri člana. I onda piše, sredstva za poslovanje i rad centra osiguravaju se od prihoda od imovine, naknada za usluge, potpora, donacija i drugih izvora. Čije imovine? Kakvih naknada? Čijih potpora? To ćemo saznati kad zakon saživi. Ne podržavam ovo ni ovakav oblik zakona jer mi već imamo podosta osnovanih centara. Podsjetit ću samo na jedan Centar za investicije. To je bio centar dobro najavljivan. To je trebao biti tsunami investicija. Što se desilo? Pretvorio se u centar za zbunjivanje investicija, ne za pogodovanje, za razvoj nego za zbuniti investiciju. Tamo su sjeli neki ljudi, pa su nam pričali kako će oni sve osmisliti. I kada država radi projekt oni su ti koji će osmisliti kako uz to još ponešto riješiti. Zašto to spominjem? Jer danas svjedočim jednom velikom projektu koji se dešava na mom otoku i gradi se jedna državna cesta, tj. rekonstruira se, 7 km ceste već gotovo tri godine i nije kriv izvođač nego projektant i svi oni koji su to osmislili. Da imate cestu koja je 500 m široka, pa 300 uska, pa opet široka, pa uska itd. Gdje je tu centar? Gdje se cesta prekopava nekoliko puta asfaltira, gdje se 20, 30 biciklista vozi i kad prođu kroz prašinu da vidite na što to izgleda danas u vrijeme kad je predsezona kada je svaki turista bitan. A to je bila zadaća Centra za investicije. On je trebao riješiti i one energetske fasade i sve velike investicije u javno-privatnom partnerstvu. Ništa se ne događa, ništa. Tako da ni ova priča neće završiti na korist zadrugara, jer smo i svjedočili da je ministar Maras u ove dvije godine uspio svojim zakonima nasrnuti i na Hrvatsku obrtničku komoru i na Hrvatsku gospodarsku komoru i još mu je falilo i ovo udruga da i na nju primjeni svoja pravila ne bi li se svi razmjestili i završili najpoznatiji SDP-ov program koji se zove podjela fotelja. To ne doprinosi razvoju. I ovo što piše ovdje da će to doprinijeti nekakvoj konkurentnosti, razvoju, ništa od toga gospodo moja nema. Učite na onome što ste svjedočili u ove dvije i pol godine. Ništa se posebno nije desilo osim što smo negativniji, lošijem smo gospodarskom stanju nego što smo bili. Sve zemlje su uspjele izaći iz recesije jedino Hrvatska strši na dnu i nikako da se desi taj mali pomak kojeg svi očekujemo. A onda nam se nude centri, centri koji spašavaju. Nećemo spasiti nikoga, a mogli bi uništiti neke. Jer kažem od puno priča na kraju ostane da je ovo negdje zabilježeno, da smo mi o tome raspravljali. Vlada slala pa popravljala, a na kraju se neki smjeste i s visoka nam dijele lekciju kako treba voditi ovu državu. Hvala lijepo.
Sad ćemo čuti replike, Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Borić, spominjali ste Centar za energetiku i investicije tako se zove i koliko ja znam njegova jedina investicija su nabavka automobila sa grijanim sjedalima za zaposlenike. Dakle, to je ono što je jedino. Evo imamo i novu investiciju da MUP kupuje 260 novih automobila, iako je država prije 2 mjeseca kupila 1600 i neke prepisala MUP-u, da ne bi išlo u ministarstvo prepisane su u MUP kao vlasnik. Ali nije to bit. Naime, u Europskoj uniji postoji jedna strategija i politika ozbiljna koja se zove … [[Govornik govori engleski, ne razumije se.]] dakle zajednička poljoprivredna politika do 2020. godine. I umjesto da raspravljamo gdje se tu naše zadrugarstvo nalazi može li naše zadrugarstvo u toj zajedničkoj europskoj poljoprivrednoj politici povući, jer znamo da je 60% zadruga iz područja poljoprivrede, iz tog područja. Prema tome, kako će se naše zadruge i zadrugarstvo postaviti u toj zajedničkoj poljoprivrednoj politici do 2020. godine, pa čak i u onoj Strategiji 202020 za proizvodnju biogoriva. Dakle, i mnogo stvari ima gdje bismo se mogli lomiti koplja ovdje u ovom Visokom domu. Na žalost mi lomimo koplja oko toga da nam samo pokažu sliku ravnatelja novog centra, kao što imamo centara niz, zavoda, agencija, ureda, središnjih ureda, instituta, komora itd. kao što se to redom osniva. A lijepo smo govorili da ćemo početi štedjeti na tom broju agencija i na svemu onome što zapravo državu predstavlja skupom, što je čini skupom.
Josip Borić, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Slažem se kolega Grubišić, nama centri ne trebaju. Oni su pokazali da su neefikasni, da nisu ostvarili zadaću za koju su osnivani i kao takvi bi trebali biti ugašeni nakon nekog vremena, od ozbiljne vlasti, od ozbiljnih ljudi koji drže do svojih riječi. Međutim, imamo to što imamo. Kažete kupila se auta. Kupila su se auta ovih zadnje dvije godine, kad bi ih složili jednog do drugog mislim da bi stali od Zagreba do Gorice, to bi bilo nekih dobrih ne znam 8, 10 km i više. U kilometrima se to zbraja i to nije problem, ali je problem kad treba pomagati, kad treba nekome dati potporu, kad treba nekome dati poticaj onda se nađe 1000 razloga zašto mu to ne treba. I onda dođemo u Sabor sa ovakvim prijedlogom zakona i kažemo ovo je reforma, ovo je potpora, tu se silno sada nešto događa ne'. A mi u oporbi upozoravamo jer razgovaramo s tim ljudima. Možda smo i bili dio nekad nekakvih zadruga koje su opstale, na otocima ih ima. Svjedok sam jedne braniteljske koja je pokušala i propala je. Zašto je propala? Jer nije mogla namiriti sve ono za što se trudila napraviti da bi opskrbila recimo jedno hotelsko poduzeće sa svim poljoprivrednim namirnicama. Nije uspjela jer možda je sve krenulo kako treba ali u jednom trenutku je shvatilo se da to jednostavno ne može opstati na tim veličinama. Ali pokušaj je bio za mene ok. E sada, gledamo u tu EU i čekamo tog jednog investitora koji će odmah zaposliti 15 tisuća ljudi, odjednom. A taj nikako da dođe. A u međuvremenu izgubimo 2, 3 tisuće malih koji su zapošljavali 2, 3, 4 i 5 zaposlenih. To nam nije problem. I onda pogledamo gdje bi mogli nekog smjestiti i evo zadruge su tu idemo mi njih smjestiti, ove koji još nisu uspjeli u 2,5 godine doći do vlasti, idemo mu naći poziciju. I onda ide prijedlog zakona. Nažalost, bit će opet krivo. Reforma u krivo i u negativno. Pokazat će vrijeme.
Tomislav Žagar, replika.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Borić pa evo pretjerivanje može biti emotivno, često se koristi u odvojene svrhe, a može biti i lucidno. Vi ste naravno lucidno pretjerali. Ja sam se javio, potpredsjednik Sabora nije vidio na repliku gospodinu Đakiću on je sad otišao. Ono je doista bilo jedno bezobrazno pretjerivanje. Vi ste naravno u okvirima vaše rasprave pretjerali i na to imate pravo kad kritizirate prijedlog ovog zakona. Međutim, ono što je srž problema i ajmo se vratiti na tu priču. Mi govorimo ovdje o tržištu. Dakle, zadruge kao posebni oblici da kažem dionika tržišne utakmice trebaju određenu skrb. Kad govorimo, nije točno da u zemljama EU ne postoje modeli, znači ne na ovaj način kao centri ali postoje različita tijela pri Vladi koja se isključivo bave tim socijalnim gospodarstvom i zadrugama. Dakle, opet kažem ako vi gledate negativno stvari, vi ste rekli političko uhljebljivanje, ne znam kakve sve izraze niste koristili, onda s te strane to nema smisla. Međutim, ovdje u zakonu piše da će se javnim natječajem uposliti ravnatelj toga centra. Dakle ne možemo, i uvijek se vraćamo na to, sve institucije ove države same potkopavamo a onda kasnije se čudimo kako nitko ne vjeruje u te institucije. Dakle, ako je propisan javni natječaj zna se što se u javnom natječaju koji se uvjeti moraju zadovoljiti. Vi ste rekli da mi ovdje da se traži mali pomak. Nije to, nije ovo mali pomak, mnoge stvari su se godinama stavljale pod tepih. Pa mi još nismo riješili pitanje … [[Govornik se ne razumije.]] Vi govorite o cestama. Pa evo ima projekta, koliko projekata stoji i nisu riješeni imovinsko-pravni odnosi? Pa kakav, ne može to centar riješiti, to se mora rješavati sustavno, izmjera poljoprivrednog zemljišta. Sve one stvari koje moramo da bi na kraju krajeva i zadruge mogle funkcionirati. I nije tako trivijalno kako vi kažete mali pomaci pa ćemo nešto napraviti. Vlada radi u svojim okvirima, znači traži rješenja, i ovaj zakon je jedno od rješenja da bi stvari krenule na bolje. Hvala.
Odgovor na repliku, Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Žagar ja nisam pretjerao. Ja govorim ovdje emotivno možda jer mi je stalo do ljudi koji se bave s time i članovi su zadruga i znam što ih otprilike muči. I oni su reagirali i prije ove rasprave, nije ovo od jučer. I mi smo tu da upozorimo vlast da nešto ne radi kako treba. E sad, ova vlast ne želi apsolutno slušati ništa. I mi smo dali amandmane. Naravno neće biti prihvaćeni. Vlada je dala 6 amandmana da popravi svoj zakon kojeg je usvojila na Vladi. A još nismo ni počeli raspravu a amandmani su došli. Jel vama to nije pretjerivanje? Kada vi kao čelnik nekog tijela koji dijeli svima lekcije kako se treba ponašati i koji sve zna pogriješite, niste shvatili što piše u Zakonu o radu kad već hoćete određena tijela složiti kao upravno vijeće. Pa tamo piše da treba biti neki predstavnik radnika. Sad će to biti neki novi predstavnik centra kako se već zove za zadružno poduzetništvo koji će biti unutra zaposlen pa će se oni između sebe izabrati pa će i njega staviti u upravno vijeće da bi se onda još sa tri ministra i jednim predsjednikom itd. slagala priča o foteljama. I to za vas nije pretjerivanje? Pa to nama ne treba u ovom trenutku. Ljudi su alergični na ovakve rasprave i na ovo foteljašenje i izmišljanje fotelja. Ako je nešto funkcioniralo moglo je funkcionirati i dalje. Što nama treba taj centar? Ma što će on s tim zadrugama napraviti? A kune nema nigdje u proračunu za ništa. Što će on njima pomoći? On će njima biti servis? Što da pokupi statističke podatke, ljetopis da napiše o zadrugama? To je problem. A kad ste kod cesta, ova cesta o kojoj ja govorim ima građevinsku dozvolu. A sad ja pitam kako ima građevinsku dozvolu a nisu riješeni imovinsko-pravni odnosi. Tako mi svi pričaju. Pa imate usku cestu pa široku pa usku pa tako na jedno sedam mjesta, a ljudi se voze i dan danas po prašini, turisti, biciklisti prođu kroz prašinu, ispred njih jedan auto pa da vidite na što to izgleda. Pa to nije posao, a postoji centar za te investicije koji bi trebao omogućiti da to sve funkcionira jer su tako rekli. Ali to ništa ne funkcionira. I s pravom smo onda skeptični prema ovom novom centru.
Domagoj Hajduković, replika.
Hvala lijepo potpredsjednice. Kolega Borić, moram priznati, evo kolega Žagar je to kvalificirao kao emotivnu raspravu, možda je u jednom dijelu. Ali vama ću svakako reći da ste bili puno argumentiraniji nego vaš prethodnik iz istog kluba, i volim raspravljati sa argumentima. Zapravo dvije stvari, jedno što se tiče argumenta jedno što se tiče vaše kvalifikacije vam želim reći. Prije svega, kada govorimo o komorama, spomenuli ste HGK i Hrvatsku obrtničku komoru, dakle nažalost bili smo svjedoci toga kako te komore funkcioniraju. Prije svega, da izuzmem tu Obrtničku komoru, ona je jedna posebna priča, prije svega jer nije jedinstvena pravna osoba, zatim što je udruženje obrtnika na samom baznom nivou su nešto opet sasvim drugo nego što je HGK koja je županijski organizirana. Ali kada vidite kako je sam vrh HGK funkcionirao i da su sad neki ljudi zbog toga u zatvoru, onda se stvarno čovjek zapita da li nam je HGK u takvom obliku zaista i trebao. Po meni, komorske institucije ili institucije koje bi trebale biti potporne institucije poduzetništvu da, ali na tržištu, i to na tržištu da onaj krajnji korisnik koji za njih nešto plati, koji nešto plati članarinu ili nešto slično, zna točno što od toga dobiva. Druga stvar na koju se moram referirati je vaša kvalifikacija o Vladi i članovima Vlada, koje ne mislim ni o narodni, ni o državi, i koje brinu neki drugi problemi. Pa dragi kolega, članovi ove Vlade, samo da popravljaju ono što su prethodnici napravili trebao bi vjerojatno jedan život, a valjda su oni neki drugi koji su u crnim torbama iznosili novce poreznih obveznika iz javnih institucija, valjda su oni tada pritom mislili na narod i na ovu državu i na budućnost naše djece. Hvala.
Odgovor na repliku Josip Borić.
Dragi kolega Hajduković, gledajte vi i na primjeru Hrvatske gospodarske komore pokazujete dvostruko ponašanje. Znači, u jednom trenutku kada je otišao bivši čelnik HGK, kada je došao onaj zamjenski sve je bilo u redu, sve je bilo u redu, sjećate se tri, četiri mjeseca sve je bilo u redu. I kada ta organizacija provede svoje izbore najedanput više ništa ne valja, opet dovedemo u pitanje tu istu. Zašto? Jer vas vode isključivo nekakvi politički motivi i smatrate da poduzetnici se trebaju baviti isključivo politikom i da tamo trebaju biti neki ljudi koji su stavljeni ili su zasluženi od politike. Mi ne mislimo tako. Ako su ljudi izabrali onda neka rade taj posao i neka se trude da ta gospodarska komora funkcionira najbolje što zna. Zašto sam rekao obrtnička komora? Zato jer dolazim sa jednog otoka, iz jednog mjesta koje je u Hrvatskoj na provom mjestu po broju nezaposlenih, na 1000 ljudi imamo 150 obrta, i ti se ljudi samozapošljavaju i pokušavaju preživjeti. I postoji servis njima da nešto rade, a vi pokušavate doći do toga da se i taj servis uništi. I mnogi koji u toj komori rade su u strahu za svoje radno mjesto, ako ćete provesti ono o čemu govorite. I mi smo to s pravom ovdje obrazlagali. A što se tiče kvalifikacija o Vladi, ja nisam rekao nikakvu kvalifikaciju o Vladi, ja sam samo rekao jednu asocijaciju i spomenuo sam "Vlak u snijegu" i na što me asocira, kad već govorimo o zadrugama. I samo sam rekao da svakom od vas ostavljam da razmisli tko je Ljuban, tko Pero a tko Draga u toj priči, jer su to glavni junaci plus zadrugari. Ja za sebe znam ko me na što asocira. A pokazat će vrijeme da li mogu postići ono što su postigli ti zadrugari svojim ponašanjem, a neću vam spominjati i pjesmicu koja je pratila tu priču o vlaku u snijegu.
Al na kraju su se svi zadrugari udružili da iskopaju lokomotivu. Tomislav Klarić, replika.
Pa evo kad ste vlak u snijegu, spomenuli ste sve, svu dječicu i Pericu, ali niste ovog vlakovođu kako se ono sapelot zvao, ovdje je sapelot, njega ste spomenuli u liku ministra Marasa ali ste rekli da nije ništa napravio, ni odradio. Imamo svjedočanstvo dosadašnjeg ministra financija da je, da se silno trudio za tvornicu kako ono "Mali biskvit" i čokoladu iz Poljske kojom će biti preliveni. Ono o čemu govorimo je politikantstvo u onom dijelu osnivanja nekakve institucije gdje će politika nametat ravnatelja, i dalje će biti sve lijepo, putem statistike će se odrađivat taj dio posla i onda će se točno znati zadrugama kako pomoći. Nažalost, svjedoci smo ovdje što smo učinili, ovdje u Saboru na prijedlog ove Vlade, na ovakav ad hoc način sa Gorskim Kotarom, sa gradovima i općinama kojima je skinut status brdsko-planinskog područja, kojima su oduzeti milijuni kuna i onemogućen daljnji razvoj, onako od šale digle su se ruke u zrak i takav zakon je izglasan. Jednoj općini ili gradu, o tome sam ovdje govorio puno puta a pro po i te vaše ceste na Rabu, uzet milijun ili dva milijuna kuna znači onemogućavanje njihovog daljnjeg razvoja. To se napravilo bez ikakve grižnje savjesti zato jer je ministar Grčić, potpredsjednik Vlade rekao da su Lokve, recimo po statistici razvijenije od Grada Bakra. Možda bi bili još razvijeniji kad bi ostala samo jedna obitelj pa bi se onda dijelio taj njihov proračun na njih četiri, pa bi onda valjda se mogli dalje razvijati. Na isti način se je donosio ovaj zakon, po hitnom postupku, bez ikakvog pravog razloga, jedini razlog, o tome sav već govorio i vi ste to napomenuli je da nekakav ministar imenuje nekakvo upravno vijeće, ravnatelj se već vjerojatno zna a onda ćemo određivati statistiku, a onda ćemo vidjet kako i što dalje sa zadrugama. I bojim se da će svima biti ko i s tom vašom cestom na Rabu.
Odgovor na repliku Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Klarić, ja sam rekao da je narod dao povjerenje ovoj Vladi, vlakovođi da ih vodi u ono što im je obećao, rekao im je da će živjet bolje, da će živjet kvalitetnije, da će imat više itd. da ne nabrajam sve što su obećali. Onda su nakon nekog kratkog vremena rekli da nisu ništa obećali, da nisu ništa obećali. Ali narod je i preko toga nekako prešao jer zna da je na njemu najveći terete izlaska iz ove krize koliko god da su ga opteretili. I sad u jednoj situaciji kad nam Europa kaže ili Europska unija što moramo raditi, mi se bavimo nekakvim problemima unutar neke stranke i ovdje raspravljamo o jednom članku zakona koji je bitan cijeli dan i to je izlazak iz krize, to je izlazak iz procedure prekomjernog deficita valjda, to je pomoć zapošljavanju, vjerojatno je neka mala pomoć, netko će se zaposliti tamo u tom centru ali opet na državnim jaslama jer ništa nije objašnjeno. I sve onda ovo što slušamo podsjeća me na ovu današnju izjavu premijera da je on rekao neistinu ali da on zna tko laže. A šta da ja više onda mislim o tome? Znači rekao sam neistinu, ali znam tko laže. Pa i mi znamo. ali to nije rješenje za ovu državu. I mi moramo on često daje te izjave, kaže učit ćemo vas loviti ribu. Jeli ovo zakon koji zadrugare uči loviti ribu? Evo ja bih volio čuti zamjenika ministra da nam kaže jel nas ovo uči loviti ribu ili ribe više nema. Šta ćemo loviti ako ribe više nema, šta ćemo onda naučiti, u tome je problem. I mi stalno govorimo o nečem ali ljudi nas gledaju i čude se zašto mi o ovakvim zakonom danas uopće raspravljamo kada njih muči sasvim nešto drugo i žele samo živjeti bolje onako kako ste im obećali.
Ali vi kolega ćete iskoristiti 30 minuta u ovoj raspravi za koju kažete da je besmislena. Branko Bačić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Borić ovaj zakon govori kako politika kadrovira u gospodarstvu to ovaj zakon govori. Ali da vam repliciram na ono što ste vi govorili, dakle s punim ste pravom povukli paralelu između Centra za zadrugarstvo odnosno zadružno poduzetništvo i Centra za praćenje poslovanja investicija u energetskom sektoru. Nema niti jednog ministarstva koji u protekle 2,5 godine nije kroz određene zakone delegiralo pojedine poslove iz svog djelokruga na agencije, zavode institute itd. i koliko god se mi trudili upozoravati Vladu da to nije dobar posao i tražili da barem jedno od tih novoosnovanih institucija ovaj Sabor upoznaje sa izvješćem o svom radu, mi to još do danas nismo dobili. Pa primjerice taj upravo Centar za praćenje poslovanja energetskog sektora bilo bi dobro da nas upozna što je napravio u proteklih 2,5 godine, koliko je bio uspješan u provođenju investicija u energetskom sektoru. Kako bi mu se našla svrha tom centru, kako bi se utvrdili poslovi i djelokrug rada donesen je Zakon o učinkovitom korištenju energije i dati su mu određeni poslovi. Mi smo govorili da nema svrhe nema smisla da se taj centar s takvim poslom opterećava jer niti ima kadrove niti ima znanja. Nakon svega mjesec dana Vlada je sama uvidjela da je pogriješila pa je vlastitom uredbom taj posao vratila onome komu je izvorno i pripadao. Dakle kao što taj centar nije imao nikakve svrhe niti je polučio bilo kakav uspjeh na isti način će biti sudbina ovog centra i mi ćemo se na kraju za mjesec ili dva ili za godinu dana morati vratiti osnovnom udruženju koje postoji a to je Zadružni savez Hrvatske, a zaboravit ćemo vrlo brzo ovaj centar. Hvala.
Odgovor na repliku Josip Borić.
Hvala lijepo. Slažem se kolega Bačić. Pa imamo mi još jedan centar, Centar za restrukturiranje i prodaju i taj mi je najteži, taj mi je najgori jer su oglasili prodaju hotelskog poduzeća Imperijal. Znate kako su je oglasili, ovdje sam čitao? Napisali su da ne odgovaraju za istinitost dokumenata i danih informacija u prvom krugu u kojem su isključili svih u drugom krugu, da bi onda shvatili da je netko negdje sakrio 80 tisuća kvadrata zemljišta pa ponovo ušli u dubinsko snimanje firme sada da bi raspisali drugi krug, ali ne prvi ponovno zato jer su krivo napisali i nekoga obmanuli nego ponovno idemo istim putem dalje. A to nije hotel Plat, jedan hotel pa ga prodate, to je cijeli sustav na otoku od kojeg živi najmanje tisuću i pol ljudi povezano kroz obrte, kroz najmove, kroz zaposlene obitelji itd. I to se i dalje radi. I takvi centri umjesto da doprinose razvoju ove države oni samo čine štetu. U tom upravnom vijeću sjede zamjenici ministara tog CERP-a i svi oni to sve znaju i umjesto da donesu nekakvu odluku koja ide u korist ljudi uvijek isključivo u korist očito nekakvih drugih. I zbog toga nas brine tko će donositi u ovom upravnom vijeću koje je ovako složeno, a već piše koji su to članovi osim jednoga koji će se izabrati iz novog formiranog centra, to će biti predstavnik radnika, fali nam ime ravnatelja, to će nam zamjenik do kraja valjda reći tko je taj jer on čeka već u onom niskom startu kao na 100m i onda idemo formirati još jedno tijelo. I kada mi s pravom upozorimo na to mi uvijek smo ili defetisti ili katastrofičari ili ne mislimo dobro ovom narodu, a tvrdimo suprotno. Mislim da radimo u korist njih u korist ljudi i želimo da se ovo ne osnuje.
I Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolega Borić jel vi stvarno mislite da u ovom Hrvatskom centru za zadružno poduzetništvo neće biti nitko zaposlen jer gledajte mene čudi predsjednik Vlade je vjerojatno ovaj dokument pročitao, vidio u njemu da neće biti nitko zaposlen i on tvrdo kaže da neće biti nitko zaposlen i onda nakon 10, 15 ili 20 dana se ipak netko zaposli u tom centru, stvori obaveze za proračun i stvaraju se problemi kao što se stvaraju problemi sa otpuštenim rukovodećim dijelom MUP-a koji su smijenjeni zbog toga što se to nekome tako htjelo. Jer vrlo je interesno da su smijenjeni profesionalni ljudi, a dovedeni neki drugi ne po kriteriju partijske podobnosti itd. međutim sve ono skupa čovjek bi to sve skupa i prožvakao da to ne košta silno hrvatske porezne obveznike ili građane RH jer jedna takva igrica tamo iz 2001.godine je Hrvatsku državu koštala preko 350 milijuna. E sada kolega Boriću jesi vi možete misliti koliko novaca bi se moglo uputiti hrvatskim zadrugarima umjesto ovih sudskih tužbi koje će sigurno pokrenuti ti smijenjeni djelatnici u MUP-u i njima će sigurno trebati isplatiti štetu za to što su oni pretrpjeli proteklih godinu dana, prije svega na svojoj platnoj vrećici duševnu i moralnu bol im nitko ne može platiti. Ali gledajte, kad pročita netko pažljivo ovaj dokument onda nije ni čudo da govori da nitko nije zaposlen. U ovom dokumentu piše da ne treba niti novih novaca u proračunu osigurat, a neće biti niti novozaposlenih. Ali u ovom dokumentu među recima piše da je ministar obrta i poduzetništva konačno uspio dobit jednu organizaciju pod svoje. Najprije je promašio sa Hrvatskom Obrtničkom komorom, onda strahoviti promašaj sa Hrvatskom gospodarskom komorom, e jadni hrvatski zadrugari sad ste nagrabusili.
Ante Jerolimov, replika.
Pa kolega Boriću, niste uopće pretjerali, kako neki kolege kažu lijepo ste oslikali cijeli ovaj zakon. Govorili ste o zadrugarstvu, o članovima zadruge, govorili ste o tradiciji i kao što vam je poznato u našim krajevima na otocima članovi zadruge su uglavnom umirovljenici i oni su organizirani prvenstveno u uljarske zadruge, u prvom redu zbog prerade maslina za osobne potrebe s vrlo malo ili nekim neznatnim količinama, ali i zbog ove stoljetne tradicije o kojoj ste pričali. I netko od navedenih članova tih umirovljenika zadrugara vršio je dužnost direktora ili upravitelja zadruge. S obzirom da je na snazi novi Zakon o mirovinskom osiguranju to više neće biti moguće i pitamo se svi tko će sad biti upravitelj na nekom otoku, Rivnju, Sestrunju, Ižu, Olibu, gdje žive samo umirovljenici. Da li će sada upravitelj dolazit i morat doći iz Zadra neki mladi čovjek koji će sve to zajedno voditi i raditi, s čime će ga oni platit. Neće mu imat platit ni za trajekt, a kamoli za njegovu naknadu i plaću i od čega će ga oni platiti jer dobit tih zadruga u pravilu i nema. Ako ih ima onda se to ulaže u neko probijanje poljskih puteva, betoniranje ili sanacije i uglavnom se ulaže za opće dobro. Ali evo spominjali ste i te junake iz romana Vlak u snijegu i Ljubu i Peru i Dragu, pa evo možete nam malo pobliže osvježiti pamćenje i podijeliti s nama vaše razmišljanje tko su u današnjoj zbilji ti junaci romana Vlak u snijegu.
Odgovor na repliku, Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Jerolimov, dobro je da taj mladi dođe iz Zadra, da ne dođe iz Kumrovca jer je to ipak bliže otočanima, razumijete. Problem će biti ako dođe iz unutrašnjosti, iz nekog drugog dijela gdje se onda jednostavno domicilno stanovništvo na neki način ostaje bez… … [[Upadica se ne razumije.]] Nemam ništa protiv Kumrovca niti bilo koga, da se ne bi krivo protumačilo. … [[Upadica se ne razumije.]] Nije u redu. I kažem, upravo ovakav oblik zakon dokrajčit će i ono malo najprije entuzijazma iz kojeg su ljudi krenuli u osnivanje zadruga, onda će dokrajčiti i ono malo onih djelatnosti s kojima su se bavili da bi zajedno svi jednako radili i uživali nekakve plodove tog zajedničkog rada. I na kraju imate ili iseljavanje ili nestanak ljudi sa otoka, ali briga to njih u Zagrebu. Oni imaju zadatak stvorimo strukturu, riješimo tih nekoliko fotelja i to je to. Priča o Dragi i o Ljubanu i o Peri je interesantna jer Pero nije izabran iako je glasovao sam za sebe, a Ljuban je bio omiljeni domaćin. Pero se oženio za Dragu, ne znam tko je Draga u ovoj priči, ali je pokazao nešto u trenucima kad treba povući, mislim na Peru. Bio je sebičan, povukao se u vagon i pustio je zadrugare da rade. E sad tko će biti u tim pričama tko, pokazat će vrijeme, ali sam smatrao da je to jedna vrijedna priča koju smo svi prošli i koja itekako oslikava i današnje stanje zadrugarstva i zato sam naveo i onu famoznu pjesmicu koja bi mogla pomoći onima koji se silno trude raditi suprotno. … [[Upadica se ne razumije.]] Nisu ga pratili dobro. Hvala. … [[Upadica se ne razumije.]]
Mladen Marelić, izvolite.
Hvala potpredsjednice. Uvaženi zamjeniče sa kolegicom. Dolazim iz sredine gdje je otrag 150 godina formirana prva zadruga. Govorit ću o poljoprivrednim zadrugama tako da je to srž onog što kolege neke i potenciraju tu raspravu. Mislim ovo što danas vodi pojedine diskusije mislim da omalovažavanje ovog Sabora, a to je i o njima samima priča jer kad budemo pričat o kojima zapošljavanjima, tko koga meće, mislim da ima ovdje kolega sa druge strane kad danas još dobiju naloge u sredinama dole treba zaposlit imenom i prezimenom ali to ćemo drugi put pričat o tome. Zadruge su značajno utjecale na gospodarski razvoj, zapošljavanje i razvoj lokalnih zajednica što mi na otocima to dobro znamo. Ja mogu reći o Korčuli, poluotoku Pelješcu, Visu, Lastovu, to je bio …. Oko toga su se okupljali svi i gospodarstvo jer su bili nosioci i turističke izgradnje, odnosno hotelske izgradnje, garancije sporta, kulture, sve se vrtilo oko tih zadruga. I danas se dosta okreće oko njih gdje nisu bili oni koji su za sebe htjeli da je preuzmu dio zadruga. Pričamo da se smanjuje broj zadruga, da, sigurno se smanjuje broj zadruga jer znamo, ja znam iz svoje sredine od 2005. do 2011. da neke zadruge su skoro uništene, a znam da se izgubilo stotine radnih mjesta. Dolazim iz mjesta gdje zadruga posluje, ima 120 zadrugara, zadrugara koji pričamo priče i na birou su neki, nisu zaposleni u toj zadruzi, ali su zadrugari i na biroima su i rade. Netko priča da te zadruge vrše proizvodnju ništa njima ne ostane, nemaju za plaće direktorima. Budući taj zakon i umirovljenici mogu bit direktori, ali to nije interesantno. Bitno je da se nešto drugo govori, bitno je da se ide ništa ne valja, da ništa ne valja. Zato se i prišlo formiranju Centra za zadrugarstvo, jer dosadašnji Hrvatski zavod za zadrugarstvo nije izvršio obavezu koju je trebao izvršiti i mislim da je restrukturirana izmjena u samom ministarstvu koje je ocijenilo da treba izvršiti zamjenu sa Centrom za zadrugarstvo je dobar potez da se doprinese da taj krovna organizacija mora izvršiti svoj zadatak. Jer znamo svi da na regionalnom ostaju zadružni savezi i regije, znači oni se ne diraju, nego idemo sa njima. Snaga zadružnog poduzetništva očituje se u broju članova zadruge, broju zaposlenih i prihodu koji ostvaruju te koristi koju donose lokalnoj zajednici. Hrvatsko zadrugarstvo ima nedovoljno iskorištene potencijale pristupanje Europskoj uniji zadrugama se otvara mogućnost, ali se suočavaju sa izazovima znatno većeg tržišta. Kako bi se izazovi tržišta prevladali, te iskoristile mogućnosti koje ulazak u EU pruža nužno je restrukturirati, olakšati poslovanje zadruga, te stvoriti okvire koji će omogućiti jačanje konkurentnosti članstva i zadružnog poduzetništva. Prvenstveno predloženim izmjenama i dopunama Zakona o zadrugarstvu stvaraju se uvjeti za učinkovitiju instituciju podrške kroz Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo. Jer to nije novi centar, to je centar koji mijenja Hrvatski zadružni savez. Znači broj zaposlenih koji je tamo bit će i to mi pričamo neke bajke o tome. Ali to je, svak' ima pravo da govori da se na to i prigovara. Osnivanjem Hrvatskog centra prilikom zaduživanja EU znači u … [[Govornik se ne razumije.]] znamo da možemo povući sredstva iz fondova kao nepovratna do 75%. Sa Hrvatskim zavodom, zadružnim savezom možemo 50%. Znači, 25% imamo regulative da možemo više povući. Zadrugama se olakšava poslovanje, rasterećuje ih sa parafiskalnim nametima, obavezne članarine te se unapređuje njihovo poslovanje. Zakonom se želi stvoriti kvalitetniji i učinkovitiji institucionalni okvir za promociju i podršku razvoja zadružnog poduzetništva kroz osnivanje Hrvatskog centra za zadružno poduzetništvo kao pravnog sljedbenika Hrvatskog saveza zadruga. Ovim izmjenama Zakona o zadrugama želi se stvoriti institucionalni okvir sa kojim će se zadrugama otvoriti veća mogućnost za poduzetnički način poslovanja, osigurati im potporu za prilagodbu i ulazak na europsko tržište, stvoriti preduvjete za brži razvoj temeljen na novim tehnologijama i ekološkoj proizvodnji, pokrenuti veću gospodarsku aktivnost u slabije naseljenim i ruralnim područjima, osigurati aktivnije sudjelovanje zadruge na zaustavljanju raseljavanja stanovništva, stvaranje poduzetničkih prilika za mlade, poboljšati ustroj i funkciju zadružnog sustava, poboljšati izobrazbu zadrugara i upravitelja zadruga, provesti učinkovitiju kontrole promjene zadružnih načela. Sve ono što ćemo sa ovim zakonom dobiti, a što je krovna organizacija sada zanemarila i zato smo došli do ove situacije da zadrugarstvo nije izvršilo svoj zadatak. Hvala lijepo.
Kolega Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, uvaženi zamjeniče ministra sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo prije nego što krenem na samu raspravu koju sam priredio budući da sam među zadnjima dozvolite mi nekoliko opservacija i razmišljanja koje je iznjedrila rasprava do sada. Prije svega kolega Borić i u replici njemu spomenuli smo komore. Dakle, barem ja osobno mogu za sebe govoriti da što se komora tiče zastupam jedan dosljedan stav, a to je da komore trebaju tržišno poslovati. Naravno, ponovo sam rekao i ponovo ponavljam. Hrvatska obrtnička komora je tu nešto drugo prije svega zbog svog samog ustroja, a onda i zbog Udruženja obrtnika koje je po meni puno efikasnije svoj posao obavljaju nego što to recimo radi HGK. No dobro, to nije tema današnje rasprave tako da se na tome neću zadržavati. Prije svega, danas smo imali jako puno rasprave o zadrugama i svi kada govore o zadrugama prije svega na umu imaju poljoprivredne zadruge. Istina je da one zauzimaju najveći dio da tako kažem zadrugarskog kolača, ali nemaju, nisu isključive odnosno jako puno zadrugarskog potencijala postoji i u drugim segmentima poslovanja o čemu je već do sada bilo riječi. I promatrati zadruge isključivo kao poljoprivredne je greška, a greška je i ako razmišljamo dugoročno, a želimo dugoročno razmišljati to vjerojatno neće biti tako i slika zadrugarstva i njihove djelatnosti će se sigurno promijeniti. Što je cilj ovih izmjena i dopuna barem ono kako ih ja doživljavam? To je unaprijediti postojeća zakonska rješenja, stvaranje uvjeta za daljnji razvoj zadruge i zadružnog poduzetništva kao poželjne i konkurentne djelatnosti u gospodarstvu. Također trebamo imati na umu da naše zadruge i naši zadrugari se suočavaju sa jednom sasvim novom vrstom izazova, a to je pristup zajedničkom tržištu Europske unije. Ono što im i mi kao zakonodavac trebamo omogućiti je maksimalno podršku prilikom plasiranja svojih proizvoda na iste i nastupanju na tom tržištu. Kako? Nešto kasnije ću više o tome reći. O zadrugarstvu u Hrvatskoj se jako puno toga već izreklo u raspravi do sada, ne bih se na tome zadržavao. Dakle, prije svega imamo jako dugu tradiciju zadrugarstva. Ta tradicija zadrugarstva utjecala je na sve sfere života. Prije svega naravno na onu gospodarsku, ali i na ostalo, dakle zapošljavanje, sve socijalne elemente i ostale elemente koji su činili hrvatsko društvo kroz proteklo stoljeće i pol. Nažalost, mogu reći da u našem zadrugarstvu imamo dosta neiskorištenih potencijala. Prije svega da zadruge se moraju početi percipirati kao nešto što nije naslijeđe socijalističkog planskog gospodarstva, da zadruge nisu isključivo poljoprivredne zadruge i da zadruge itekako mogu biti konkurentne na današnjem tržištu. Upravo iz toga razloga potrebna je promocija i aktivno poticanje razvoja zadrugarstva i zadruga kao takvih u RH te stvaranje preduvjeta za konkurentnost dakle i nošenje sa novim prilikama u koje smo došli kao tržište pristupanjem zajedničkom tržištu EU. Dakle, prije svega stvaranje efikasnog zakonskog okvira je prioritet. I mislim da je ovaj zakon upravo jedan doprinos, možemo reći mali doprinos ali svejedno doprinos prema upravo tom cilju. Osim što zadrugarstvo nije ograničeno samo na poljoprivrednu djelatnost možemo reći da je zadrugarstvo jedan sasvim drugačiji vid gospodarske djelatnosti. Dakle, osim samog gospodarskog elementa on tu ima i prije svega socijalni element. Spominjano je dosada socijalno poduzetništvo koje je izuzetno u trendu u zapadnim zemljama te to su sve elementi koje ne treba zanemariti i koje treba razvijati i o kojima treba promišljati. Prije svega ono što želim istaknuti i to sam uvijek pozdravljao, sve mjere za rasterećenje subjekata na gospodarskom tržištu, odnosno na tržištu u gospodarstvu trebaju biti za pozdraviti i za podržati. A to je svakako ovdje toliko govoreno pa čak i kritizirano ukidanje obaveznog članstva u krovnoj udruzi. Dakle, i dalje sam stajališta da ništa zadrugare ne može spriječiti da se udružuju, da iznose svoje mišljenje i da resornom ministarstvu daju presjek i svojih problema i onoga kako oni vide budućnost zadrugarstva u Hrvatskoj. Također, neki su pokušali relativizirati tu članarinu govoreći da se radi o 55 kuna mjesečno. Da li 55 kuna mjesečno može spasiti neku zadrugu ako ima godišnji promet od 100-njak tisuća kuna? Međutim, kolegice i kolege svi ovdje koji sjede u ovoj sabornici, koji su u jednom trenutku bili u gospodarstvu jako dobro znaju što su parafiskalni nameti i kako se s njima teško nositi. Imali smo paradoks gdje su određeni poduzetnici na tržištu morali biti članovi dviju komora, poljoprivredne i gospodarske ili obrtničke ovisno u kojem obliku nastupaju na tržištu. Imali smo paradokse gdje komore očito nisu ispunjavale zadaće i ono što se od njih očekivalo, prije svega što su od njih očekivali njihovi krajnji korisnici. Pa ako govorimo o 55 kuna za Hrvatski savez zadrugara, odnosno zadruga na godišnjoj bazi to vam je 660 kuna, na 5-godišnjoj bazi to je 3300 kuna. I možemo pričati kako je to mali iznos ali ajmo o tome dodati druge članarine, druga obavezna davanja, druge namete. E onda je to prerasta u jednu respektabilnu sumu koju morate podmiriti svaki mjesec. Dakle, godišnje su to prilični iznosi. Zbog toga pozdravljam nastojanja i ministarstva ali i ove Vlade da parafiskalne namete maksimalno smanji. Dakle poduzetnici, odnosno konzumenti na tržištu plaćaju PDV, poduzetnici plaćaju porez na dobit i tako se država treba financirati i njezine institucije, a ne preko parafiskalnih nameta. Posebice ako stvaramo sustave unutar sustava u kakve se komorski sustavi znaju pretvoriti. Također, smanjena su i obavezna izdvajanja za osiguravanje kontinuiteta s 30 na 20%, dakle njihovo bilježenje. To je također mjera koju treba pozdraviti. I vjerujem da će oni koji rade u zadrugama koji jesu zadrugari tu mjeru itekako znati prepoznati. Rekao sam da zadruge nisu ograničene samo na poljoprivredu pa želim nešto reći i o potencijalima koje zadruge mogu imati u narednom periodu u gospodarstvu RH. Dakle, to je prije svega energetsko zadrugarstvo i etičke banke. Etičke banke su jedan novi koncept, relativno novi na zapadu ali u Hrvatskoj vrlo novi. Jako mi je drago čuti da u Hrvatskoj postoji inicijativa za osnivanje jedne takve banke koja se temelji na zadrugarskim načelima. A to je da je korisnik ujedno i suvlasnik banke, da sudjeluje u upravljanju banke i da mu banka pomaže ukoliko ima problema. U smislu da mu daje financijske savjete, reprograme dugova, da zajedno s njim sjeda kada je u problemima i vidi što može učiniti. Druge banke koje ne posluju na tom principu se naplaćuju kolateralom, sjedaju na imovinu, kreću sa ovrhama itd., itd. Dakle, jedan potpuno drugačiji princip bankarstva koji se temelji upravo na zadrugarskim principima. Osim energetskog zadrugarstva i etičkih banaka imamo i druge vrste, recimo štedno-kreditne zadruge su tu postojale, no također postoji i čitav klastering znači kada više poslovnih subjekata može nastupati zajednički na tržištu je isto jedan oblik zadrugarstva. Doduše u malo drugačijem smislu, u smislu da ne obuhvaća pojedince nego pravne osobe ili obrte ali na vrlo sličnim principima. Braniteljske zadruge su također dosta spominjane i još jedanput želim i u svojoj pojedinačnoj raspravi izreći neke stvari koje mislim da stoje, prije svega. Ministar branitelja je eksplicitno rekao da je u pripremi su izmjene i dopune odnosno novi Zakon o braniteljima i da će tim novim zakonom posebno biti regulirane upravo i braniteljske zadruge. Jer kako je rečeno braniteljske zadruge nemaju samo gospodarski element već i socijalni element. Prije svega resocijalizaciju pomoći našim braniteljima koji boluju od PTSP-a i ostalih bolesti koje su zaradili braneći samostalnost RH. Dakle, ima jednu potpuno drugačiju komponentu i vrijednost osim samo gospodarske i osim one koja je orijentirana na generiranje profita. Naravno to je svakako dodatna vrijednost njihovog rada i djelatnosti. Također, spominjala se i potreba strategije. Dakle, rekao sam i ponovit ću jer očito to treba ponavljati Strategiju za razvoj poduzetništva imamo. Da li možda trebamo pristupiti i Strategiji razvoja zadrugarstva i zadružnog djelovanja? O tome možemo raspravljati, mislim da je čak i poželjno da o tome i raspravljamo i da u ovim raspravama smo i čuli neke prijedloge koji idu u smjeru kako bi ta strategija trebala izgledati. Prije svega tu bi bilo zanimljivo čuti same zadruge i zadrugare što oni o tome misle te na koji način se oni žele pozicionirati i nastupati na tržištu. Da zaključim, ovaj zakon doživljavam kao pomoć zadrugarima prije svega da ih oslobađa pojedinih parafiskalnih nameta olakšavajući im poslovanje u sada već otežavajućim okolnostima. Iako zbog ničeg drugog, a onda zbog toga ovaj zakon treba pozdraviti i podržati. Hvala.
Zahvaljujem. Za repliku se javila poštovana Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Domagoj, drago mi je da ste spomenuli ponovno branitelje, zapravo zadruge branitelja upravo zbog toga što su danas spominjane u jednom drugom kontekstu da Ministarstvo branitelja odnosno da nitko ne vodi računa o njima, da se one gase. Međutim, jasno nam je svima da one služe i za resocijalizaciju i za reintegraciju branitelja i da su one u biti, imaju jednu socijalnu karakteristiku koja je vrlo bitna za branitelje. Ja ću vam još samo nadopuniti, s tim da kao što znate stavljali smo u zakon veteranske centre i tu se razmišlja zapravo da se može dobro iskoristiti braniteljske zadruge da opskrbljuju takve centre evo i na ovakav način, znači unaprijed se razmišlja kako podržavati te braniteljske zadruge koje su, ovo ministarstvo je vrlo svjesno važnosti toga, prema tome o nikakvom gašenju ne možemo razmišljati i o ne brizi prema braniteljskim zadrugama, nego upravo suprotno. Hvala lijepa.
Na repliku odgovara poštovani Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Da kolegice, na žalost pokušava se stvoriti atmosfera u kojoj se dojam stvara da ova Vlada ne vodi brigu o braniteljskoj populaciji, da je zanemaruje i da je sustavno želi uništiti što nije istina. I s ovog mjesta odgovorno tvrdim da nije istina, a to se očituje u samoj činjenici da postoji i zasebno Ministarstvo branitelja koje ima itekako vidljive rezultate kao što se može vidjeti iz izvješća i svakodnevne komunikacije koju s ministarstvom svi zainteresirani mogu imati. Hvala.
Uslijedit će rasprava u trajanju od 10 minuta poštovanog Gorana Marića. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani zamjeniče ministra sa suradnicom, kolegice i kolege evo analizirajući većinu prijedloga koji dolaze u ovaj Sabor može se nekako zaključiti da ili dolaze u vrlo opširnom obliku sa dvosmislenim i nejasnim odredbama ili u vrlo skraćenom obliku sa pogubnim odredbama. Ovo rješenje nije preširoko nije ni nejasno, tako da može se svrstati u ovu drugu grupu. U obrazloženju namjene, namjere donošenja ovog zakona piše: "Zakonom se želi stvoriti kvalitetniji, učinkovitiji institucionalni okvir za promociju i potporu razvoju zadružnog poduzetništva kroz osnivanje Hrvatskog centra za zadružno poduzetništvo.". Tko ne bi razuman podržao ovakvo rješenje koje pridonosi kvalitetnijem, učinkovitijem institucionalnom okviru, promociji zadrugarstva ali ničim nije obrazloženo kako će se to postići. Namjere uvijek iza konkretnih aktivnosti treba razvrstati. 27.9.2013. godine ministar Maras predložio izmjenu po hitnom postupku sa vrlo kratkom odredbom da se mijenja Zakon o zadrugama, a najbitnije je bilo da se imenuje povjerenstvo za predstavničku skupštinu i to povjerenstvo nitko drugi nije imenovao ni zadrugari nego baš ministar. I po zakonu o izmjenama zakona to povjerenstvo koje je imenovao ministar bilo je dužno sazvati predstavničku skupštinu najkasnije u roko 6 mjeseci, taj rok je istekao 20.4. ove godine. Nije povjerenstvo koje je imenovao ministar, nije osiguralo predstavničku, sazivanje predstavničke skupštine. Zašto, tko je imenovao povjerenstvo? Pa ministar, osobno je imenovao. I nema nikakvih konzekvenca, nema posljedica što ne sazivaju povjerenstvo, a ne sazivaju, namjerno ne sazivaju. Ne analizira se stanje u savezu zadruga, ne analizira se zašto se nije sazvalo predstavnička skupština koju je imao zakonsku obvezu, pazite to je zakonska obveza povjerenstva da sazove, oni ne poštuju zakon, ne poštuju zakon osobe koje je imenovao ministar. I preko toga se prešućuje kao da to nije bilo. I sada se novim prijedlogom opet po hitnom postupku mijenja samo jedna stvar da zastupa i predstavlja zadrugare tijelo koje nije iz zadrugara nego koje imenuje ministar. Znači istina je, oni će zastupat, to upravno vijeće će zastupat zadrugare ali neće ih predstavljati. A zakonski prijedlog da i zastupa i predstavlja. Nije mi jasna pozadina kako će, kako je moguće da će zastupati zadrugare bolje, kvalitetnije, učinkovitije, njihove interese štititi netko drugi nego oni sami. To mi ničim nije ni objašnjeno niti je moguće objasniti. Protiv, takvu se tezu ne može potkrijepiti niti jednim argumentom valjanim, mogu se izmišljati argumentacije. Ali što je cilj? Da ministar imenuje upravno vijeće, da može imenovati sebe za predsjednika centra za zadružno poduzetništvo i da on predstavlja zapravo zadrugare, on ili zamjenik ili možda tajnik neki ili pomoćnik. Je li to promicanje interesa zadrugarstva? A rekao sam u jednoj replici jutros, to je slično kad bi Hrvatsku udrugu poslodavaca ministar imenovao upravno vijeće Hrvatske udruge poslodavaca i pod izgovorom to upravno vijeće će na javnom natječaju imenovati ravnatelja ili kako se zove. Pa što ako je javni natječaj, što će ministar sam imenovati nekoga koga predlažu zadrugari ili onoga koga on predlaže? Ovo je na jedan način … i vlasništva jer se, centar je pravni slijednik Saveza zadruge. To je izravno uplitanje u vlasničke odnose privatnih interesnih skupina jer Savez zadruga je zapravo savez privatnih fizičkih i pravnih osoba i nema nikakvog razloga da to upravno vijeće bude imenovano, ne iz zadrugara nego ministar ih treba imenovati. Ali neka onda imenuje i direktore privatnih tvrtki i vlasnika obrta nek' ne zastupa obrt, nego neka ga ministar imenuje, nekoga tko će zastupati obrtnike, to je najbolje. Oni će, bolje će znati tko je ta osoba koja će zastupati nekog obrtnika, nego on sam sebe. Što se tiče teze o ukidanju parafiskalnih nameta, zašto se zanemaruje činjenica da za 2013. i 2014. nije plaćena članarina u Savezu zadrugara? Zašto se to zanemaruje? Ako se to napiše, a istina je da se ne plaća, onda nije ništa time dobiveno, kad se već ne plaća, a točno je da nije nitko platio članarinu za 2013. i 2014. godinu. Ako hoćete ukidati parafiskalne namete pa onda recimo, pada mi na pamet ukinite na obvezu da svaka pravna osoba podnosi financijsko izvješće i za objavu financijskog izvješća mora platiti 230 kuna. Znači država mu obveže da mora objaviti izvješće i još za objavu mora platiti FINA-i 230 kuna. Pa to je 23 milijuna kuna. Drugo da će se smanjiti troškovi. Pa više će koštati upravno vijeće i ravnatelj novi nego i sva ta prošla članarina koja je bila. Ali moram naglasiti da se ovim zanemaruje, zapravo da se koncentracija svodi na nešto sasvim nebitno, a da zapravo zadruge koje mogu nekome zvučati na ovakav ili onakav način su prošlost, sadašnjost, ali i budućnost gospodarstva, posebice u poljoprivrednoj djelatnosti. Nema moderne poljoprivredne djelatnosti bez zadrugarstva, niti jedna europska država nije bez zadrugarstva, ali neka mi netko kaže da u Savezu zadruga Austrije imenuje ministar svoje upravo vijeće. Ajde neka mi kaže ili u Austriji ili u Nizozemskoj ili u bilo kojoj drugoj državi. Ne postoji. Zato i nisam mogao odoliti da ne kažem da jedino ovakav model bi mogli prodati Sjevernoj Koreji jer najbliže tamo odgovara. Poljoprivreda ima takav potencijal koji nije iskorišten. Hrvatska poljoprivreda ima takav potencijal koji nije iskorišten, zapravo mi možemo hraniti 3 Hrvatske, a ne hranimo niti trećinu Hrvatske. Pogubno. Ali nitko još nije u ministarstvu analizirao problem suštinskih stvari. Što je to, zašto je toliko hrana skupa u Hrvatskoj, skuplja nego u susjednim zemljama? Zašto je skuplja nego u zemljama iz kojih uvozimo tu hranu? Zato što je najveći problem, ne proizvodnja, nego distribucijski kanali, intermedijatori između proizvođača i potrošača. Sva zarada se gubi u tom međuprostoru, nigdje se ne može ucjenjivati proizvođača kao u Hrvatskoj pa ni zadrugare da moraju se platiti uređenje polica, po 30, 40 ili 50 ili više tisuća eura. Nigdje na svijetu, samo u Hrvatskoj se to može raditi. Dok ne riješimo problem distribucije u Hrvatskoj, nikad neće, tu tržište ne određuje cijene, tu monopolistički položaj i … određuju cijene, a najvažnije što postoji za čovjeka nakon vode, topline, to je hrana. To je najsigurniji proizvod za plasman i najpotrebniji proizvod čovjeku. I baš tu najskuplji. I baš tu nema tržišne utakmice nikako, baš tu nema konkurencije. E to nije slučajno i tako 23 godine. To konačno mora biti rješenje da se eliminiraju takve nepoželjne situacije, a ne jednim promjenom naziva, imenovanjem upravnog vijeća da će se riješiti tako složen problem, to neće nikako. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo prijavljene dvije replike. Ivan Šimunović, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Mariću, podržavam i pozdravljam svaki napor da se poduzetnicima u Hrvatskoj olakša život i poslovanje smanjenjem troškova i pojednostavljenjem procedure. Zadruge su u tom procesu iznimno važne jer povećavaju konkurentnost malog gospodarstva. Međutim, pojačano uplitanje države u cijelu priču nije korak u pravom smjeru. Stav o tome kako je država loš gospodar nije nastao bez podloge u stvarnosti, a dokaze o tome svakodnevno vidimo oko sebe. To se pogotovo jasno očituje u poljoprivredi, koja je državnim intervencijama uništena još za vrijeme socijalizma, a … kojima su i danas puna usta sela i seljaka. U posljednje 3 godine bili smo svjedoci nekoliko izmjena propisa koji uređuju ovu materiju, ovo nije jedini slučaj u kojem se na taj način stvara pravna nesigurnost i nanosi šteta gospodarstvu, ta praksa konačno jednom mora prestati. Hvala.
Na repliku odgovara poštovani Goran Marić.
Hvala lijepa. Kolega Šimunović, ali ovdje se ne radi o vlasništvu države, ovdje se država upliće u privatno vlasništvo. Nije država vlasnik zadruga, niti osnivač zadruga, a država treba intervenirati tamo gdje tržište ne funkcionira, gdje pokazuje defekte, promašaje i sve devijacije. Ali ne može kroz upravna vijeća upravljati privatnom imovinom i privatnim vlasništvo. Ovdje je izravno uplitanje u privatno vlasništvo. Ako nešto ne funkcionira neka država osnuje svoje zadruge, neka stvara svoje saveze i neka konkurira privatnim ako nisu funkcionalni, ali ne može na ovakav način rješavati stvari. Posebice nema analize uopće postojećeg stanja, nema nigdje, nema jedne rečenice o postojećem stanju u zadrugarskom poduzetništvu, o stanju u poljoprivredi jer se najviše odnosi na poljoprivredu, nema donešenih mjera ili predloženih mjera za poboljšanje postojećeg stanja uopće, niti za poticanje pozitivnog, a kamoli da postoji simulacija učinaka takvih mjera. Koja je simulacija učinka formiranja centra? To jedino da će ministar moći imenovati upravno vijeće i sugerirati tko će biti ravnatelj centra i naravno da će povećavati troškove jer do sada su mogli volonterski raditi od sada upravno vijeće i ravnatelj neće volonterski raditi. Prvo što krenu to je odmah kupnja džipova, ureda, novih namještaja, tajnica, tko zna koliko će taj ured i imati. O tome ne odlučuju zadrugari, odlučuje upravno vijeće, odlučuje ministar. Besmisleno, iracionalno i stvarno protiv zdravog razuma. Toliko toga mogu prihvatiti, ali ovako što udara na zdrav razum doista ne može se prihvatiti. Hvala lijepo.
Druga replika i poštovani Ante Babić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Marić rekli ste da su se izmjene i dopune ovoga zakona dogodile 20.9.prošle godine, a isto tako ste rekli da se povjerenstvo koje je imenovao ministar nije sazivalo skupštinu sa krajnjim rokom ove godine do 20.4. Pitanje je zašto? Koga se ministar ovdje boji? Jeli se boji zadrugara zbog kojih donosi ovaj zakon? Nešto slično smo imali kod Zakona o obrtu gdje se također ministar nije uvažavao, prijedloge samih obrtnika, pa sjetimo se Hrvatske gospodarske komore. No još nešto, samo ste se na kraju dotakli, a to je da se Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo zapravo ima status javne ustanove, a na ustrojstvo i način rada i djelokruga centra posebno se primjenjuju odredbe Zakona o ustanovama. Međutim predlagatelj na više mjesta to nije predvidio zapravo je tu činjenicu zanemario. I mislim da se o tome trebalo govoriti i voditi na današnjoj raspravi što nije niti dobro zbog samih izmjena i dopuna ovoga zakona. Hvala.
Na repliku odgovara poštovani Goran Marić. Izvolite.
Kolega Babić po hitnom postupku i izmjenama prethodnog zakona iz 9.mjeseca prošle godine, ministar je imenovao u roku od 30 dana od donošenja zakona povjerenstvo, kao što će sada imenovati upravno vijeće. To povjerenstvo se nikada nije ni sastalo i po zakonskom roku je moralo do 20.travnja sazvati ovu predstavničku skupštinu koja predstavlja Savez zadrugara. Nije povjerenstvo sazvalo predstavničku skupštinu. Nema predstavničke skupštine, nema izvješća sa predstavničke skupštine. Mislim, jedino se to može pretpostaviti da se time nešto prekriva, a nema sankcija ništa, nema ni povjerenstvo sankcija. Tko jamči da članovi povjerenstva da sada neće biti članovi upravnog vijeća? Pa ne da jamči da neće biti, najvjerojatnije će netko od njih i biti. Tko jamči da će članovi upravnog vijeća se sastati uopće? Možda ćemo za 6 mjeseci imati opet novu izmjenu zakona jer ako se nije povjerenstvo sastalo pa možda se neće ni upravno vijeće sastati. Ali naravno jer je nelogično, neprirodno, neživotno da država intervenira u privatno vlasništvo i da upravlja na neki način kroz upravno vijeće privatnim vlasništvom i privatnim interesima, to nema nigdje, to je nedopustivo u demokraciji, u civilizaciji, u tržišnoj ekonomiji nedopustivo. Ne samo nedopustivo nego nema toga uopće. Pa s time su sve zemlje raskrstile. Država ima mogućnost biti poduzetnik, neka formira bilo što i neka iziđe na tržištu ako nema dovoljno tržišnih natjecatelja. Može i raditi hladnjače, može raditi distributivne centre, može formirati zadruge, država može sve, ali neka se ne miješa i treba ako ne funkcionira, ali neka se ne miješa u privatno vlasništvo. Hvala lijepo.
Pojedinačna rasprava i uvaženi Zdravko Ronko. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, zamjeniče ministra. Evo ovaj zakon koji je predložen za izmjenu donesen je 2011.godine i dakako kroz ove dvije godine je utvrđeno da postoji određeni, uočeni su bolje rečeno određeni nedostaci. Uzmemo primjera radi ta nesretna članarina koja se spominje, da nije plaćala 2013.i 2014.godine. Pa ako i nije ako je problem onda ju idemo ukinuti i mislim da je to sasvim uredu jel je to jedan nedostatak, uočeni nedostatak. Zašto? Pa zato što i 2011.su zadrugari bili nezadovoljni jel tada nije ni prošao onaj prijedlog da se ta članarina ukine i da se krene k dobrovoljnom pristupanju. Dakako uočeno je da je potrebno i određeni poticajni okvir na neki način pojačati ili bolje rečeno pokrenuti jer ga jednostavno kroz sam ovaj Savez zadrugara nije ni bilo. … nekako o zakonu. Ima tu par podataka, evo ja ću ih spomenuti. Kaže, polovina svjetskog stanovništva živi od zadružnih prihoda, dakle to je negdje 3 milijarde. Svaki treći stanovnik EU je zadrugar, 50% poljoprivrede EU organizirano je zadružno, u Poljskoj 80% mljekarstva je u rukama zadrugara. Uvažimo mi i svu ovu tradiciju i baštinu i vrednote i načela, ali bez obzira i na 150 godina ovi podaci koje mi imamo, a podaci su da imamo svega negdje 1200 zadruga, 20000 zadrugara, 2 i pol tisuće zaposlenih itd., da je to sve u debelom, debelom nesrazmjeru sa ovim pokazateljima EU. I dakako da su oni loši i ti podaci sami za sebe previše govore. Razlozi tih loših brojki zasigurno leže u našoj prošlosti i u bližoj sadašnjosti. U prošlosti to je ona odioznost od onih zadruga iz pedesetih godina … [[Govornik se ne razumije.]] a i u sadašnjosti, bližoj sadašnjosti sama politika proteklih desetljeća, a isto tako i Hrvatski savez zadruga nisu dali opravdana očekivanja, izostala je potpora, izostao je poticaj. I zato je naša zadaća da damo sve od sebe, da damo tom jedan poticaj za puni zamah u razvoju tog zadrugarstva. Ja ću kao Slavonac prvo reći posebno u pitanju proizvodnje hrane, jer tu napačena Slavonija ima šansu ili točnije rečeno bez toga nema Slavoniji šanse. Jer naravno nema konkurentnosti, pa i znate u kakvom stanju se nalazi naša poljoprivreda. Ministarstvo iz ovog prijedloga podržava zadrugarstvo kao oblik dobrovoljnosti, a ne obveznosti. Dakle, ukida se, predlaže se da se ukine članarina kao parafiskalni namet i mislim da to nije sporno i da oko toga ne bi trebalo praviti problem. Smanjuje se i izdvajanje za trajnost i razvoj zadruge sa 30% na 20% što može biti i u funkciji poticanja samih investicija. Udruživanje po strukovnoj ili po teritorijalnoj osnovi apsolutno nije upitno i ono je dakako poželjno, a ovim se samo zakonom predlaže transformacija Hrvatskog saveza udruga u Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo. Po meni i po ovom prijedlogu koliko se može vidjeti uloga tog centra je pokretačka, da ne spominjemo ni ono što mu je zadaća. Ali najvažnije od svega je zasigurno povlačenje sredstava iz fondova EU. Po meni to je i osnovni razlog osnivanja tog centra i po meni zato u Upravnom vijeću upravo i jesu Ministarstva poljoprivrede, poduzetništva, regionalnog razvoja jer imaju i svu svoju strukturu, osposobljene kadrove koji mogu učiniti ono što Hrvatski savez onakav kakav je i kako je radio ne može odgovoriti posebno kada su u pitanju projekti, odnosno sredstva i povlačenje sredstava iz EU. Dakako tu su i branitelji. Zašto branitelji? Posebno osjetljiva populacija koja iziskuje i posebnu pažnju, jer braniteljsko zadrugarstvo za koje se zalažemo počesto je i terapijsko zadrugarstvo, pa mislim da će jedino u tom segmentu ili bolje rečeno tom segmentu treba još po meni posvetiti posebnu pažnju i pozornost posebno kada su u pitanju ovi ljudi koji ne mogu trenutno zbog Zakona o mirovinskom i Zakona o radu biti tamo gdje bi trebali biti. Točno je da se ukida, dakle saveze, da centar preuzima imovinu. Ali koliko ja znam oni nemaju nikakvu imovinu. Nešto opreme nikom pa ništa, prava i obveze i ne vidim tu problem ako se želi stvoriti red, ako se želi osnažiti zadrugarstvo. Nema se šta ministarstvo obogatiti, jer imovine nema. Ima pet zaposlenika koji će se preuzeti, a ono što je najvažnije sam Upravno vijeće je ono koje će upravo dobiti tu snagu, dobiti taj poticaj, dobiti zalet da krenemo u pravcu barem koliko toliko izjednačavanja ili bolje rečeno približavanja onim trendovima, onim standardima zadrugarstva koji su danas u Europi prisutni. Evo toliko sam htio reći. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo prijavljene tri replike. Prvo poštovani Goran Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Ronko, kazali ste da se ovim prijedlogom zakona mijenja zakon donesen 2011. godine. Ne, mijenja se zakon donesen prošle godine u 9 mjesecu, jer je prošle godine po hitnom postupku donesen isto tako zakon ovaj i on se mijenja. A sada opet po hitnom postupku, da nema obrazloženja zbog čega po hitnom postupku i to samo da se mijenja umjesto da se formira centar umjesto Saveza zadrugara. Ali hajmo hipotetički postavljati stvari. Pažljivo sam vas slušao, pa možda bi se čak onako kad bi bio malo nepažljiviji i složio sa svime što ste govorili. Ali pretpostavimo da mi nismo zastupnici ovdje, nego da smo mi zadrugari i da se mi udružujemo u savez ili u centar, tak svejedno kako se zove. Biste li vi pristali da mi između sebe biramo Upravno vijeće ili bismo to prepustili ministru Marasu da on odluči tko će upravljat nama? Ja mislim da vjerojatno kako ste danas govorili da dok je ministar Maras da bi to on odlučivao, ali ako bi slučajno bio ministar Babić i HDZ na vlasti onda to ne bi bilo dobro. A vidite, ja kažem i kad bi ministar Babić bio i HDZ na vlasti bio bih protiv ovakvog prijedloga zakona jer nije logično, nije životno i ne bih nikada pristao na to da ministar imenuje upravno vijeće nas zadrugara, u ovom slučaju zastupnika, hipotetički govoreći, nego da bismo mi to sami uredili i znali kako promicati osobne i vlastite interese bolje nego netko drugi. Možda čak netko imenuje se tko o tome čak nije dobro upućen. I šta onda? Uvijek ispočetka. Promjena vlasti i ispočetka, a to nije dobro. Hvala.
Na repliku odgovara Zdravko Ronko.
Hvala lijepo. Ja bih se s vama složio kad bi bilo tako, međutim između centra i saveza je velika razlika. Centar nije krovna organizacija ili krovno tijelo zadrugara. Zadrugari niti uplaćuju članarinu, dakle niti financiraju centar. Centar je potpuno izdvojeno tijelo koje je državno tijelo, nazovimo ga tako, koje će de facto biti u funkciji pomoći zadrugarima. A nema se njih šta birati, niti oni imaju skupštinu niti ih se financira nego jednostavno tijelo koje će kroz pomoć i kroz infrastrukturu ministarstava koje sam nabrojao, da ih sad ne nabrajam ponovo, koji će moći pripomoći i ne samo pripomoći nego debelo pomoći da ta sredstva povučemo. Upravo zato što ta sredstva stoje u fondovima, što ih ne povlačimo, po meni upravo zato i idemo na hitnost tog postupka, da što prije stavimo u funkciju sve resurse koje imamo da bismo mogli ta sredstva povući.
Druga replika, uvaženi Ante Babić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa teško mi je, ne bih trebao odgovarati na repliku koju ste uputili gospodinu Mariću, ali centar je zapravo pravni sljednik, to vam je toliko jasno, saveza. Međutim, rekli ste vjerojatno u žaru jedan netočan podatak da je gotovo polovica svjetskog stanovništva na ovaj ili onaj način član određene zadruge. Kažu po podacima je to nekih 800 milijuna ljudi, od toga je 164 milijuna ljudi samo u Europskoj uniji kroz 300 000 zadruga po različitim sektorima. Zbog vjerodostojnosti bi možda bilo dobro da ste taj broj usporedili sa Hrvatskom pa je od 2011. godine zapravo od tih 3000 zadruga ukinuto ili ugašeno njih negdje oko 1800. Broj zadruga je danas negdje 1169, a broj zadrugara je negdje 19 485. Oni su prihodovali po podacima u 2013. godini negdje oko milijardu i 900, oko 2 milijarde kuna. No ono što nije dobro, a to je da se Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti navodi da nezaposleni zadrugar ne može primati naknadu recimo dok je nezaposlen. A isto tako Zakonom o mirovinskom osiguranju recimo onemogućava se umirovljenicima da budu upravitelji, što nije dobro s obzirom na njihovo iskustvo ili ako to zadruga želi za njihovo opće dobro. Hvala.
Odgovor na repliku, Zdravko Ronko.
Hvala lijepo. Mislim da što se tiče onih koji mogu ili ne mogu biti na čelu zadruga, ja sam to rekao u svojoj raspravi i rekao sam da o tom treba još povesti računa, posebnu pažnju i posebno kad su u pitanju branitelji. Što se tiče ove brojke da sam ja dao krivi podatak, polovica svjetskog stanovništva živi od zadružnih prihoda. Ja nisam rekao da su zadrugari. Možda vi niste pratili, ali sam rekao da živi od zadružnih prihoda. Evo ispričavam se.
Treća replika, Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Ronko, govorili ste o onim odioznim iskustvima i sjećanjima našega naroda na one zadruge iz da kažem komunističkog doba, a onda ste govorili u drugom dijelu o zanemarivanju uloge zadrugarstva u ovoj novijoj povijesti slobodne, samostalne Hrvatske države gdje zapravo u neku ruku Vlade nisu išle na ruku zadrugarima i zadrugarstvu i pomalo je to zadrugarstvo bilo minorizirano, zapostavljeno pomalo. No kako onda možete govoriti o tome da je ovaj centar jako dobar, iako je on prema članku 8. pravni sljednik ovoga saveza, kada ljudi nakon 20 godina i u ovoj državi imaju loša iskustva. Imat će ponovo loša iskustva i sjećanja i od ovih 20 godina jer je zadrugarstvo spalo na ove grane na koje je spalo. Naime, u Europi je 5 milijuna zaposlenih u zadrugama. To bi onda odgovaralo da bi u Hrvatskoj bilo 42 000, 1% stanovništva. To je 42 000 zaposlenih, a mi imamo svega 2400 zaposlenih. Znači trebali bi povećati za 21 put zaposlenost u zadrugama. Loša iskustva i loša sjećanja neće doprinijeti i ovaj puta, ne samo nakon komunističkog doba nego i nakon ove 22-23 godine slobode.
I na ovu repliku odgovara Zdravko Ronko.
Hvala lijepo. Pa tu ćemo složiti da je posljednjih 20 godina, možda i prije bilo marginalizirano zadrugarstvo. To apsolutno nije sporno, jer da nije bilo marginalizirano onda bi bili odnosi primjereni onome što imamo u Europskoj uniji ili kako vi to kažete 40 000 bi trebalo biti zaposlenih. Dakle što se toga tiče, tu apsolutno nema spora. Ovo što ja govorim kako će izgledati centar i šta očekujemo od centra, pa naravno da očekujemo da on napravi taj proboj jer ima snagu, jer je osnažen, jer upravo ima sve ono što imamo najjače, najsposobnije kroz ministarstva da to provučemo, a to u savezu nismo imali. Ne možete imati pet činovnika koji ni ne znaju kako treba ispuniti papire za jedan projekt ili za jednu aplikaciju. Prema tome, ako uključimo ministarstva koja će kroz ovaj svoj oblik i rada i djelovanja, a dakako i detaširanja najkvalitetnijih kadrova pomoći da privučemo ta sredstva ili da ih povučemo, pa to je samo znak da osjeća da će ovo biti daleko bolje nego što je bio savez. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Završna riječ u ime kluba HDSSB-a iznijet će je poštovani Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pošto nema replike na repliku, a zaboravio sam pomalo reći jer bih volio znati kako bi centar riješio na primjer zadrugu mljekara Staro Petrovo Selo, dakle ono što je aktualno u našem kraju u petoj izbornoj jedinici. Kako bi riješio to da zadrugi voćara u Brodsko-posavskoj županiji, pa i u Požeško-slavonskoj otkupljivači ne plaćaju ni šljivu, ni jabuku, ni grožđe koje otkupe i voze u Ivanić-grad ili ne znam kuda sve dalje u recimo prema Baranji, Belju, Belom Manastiru itd. To je ono što ne može ili ne rješava država, a neće riješiti ni centar, nikakav to centar neće riješiti probleme tim zadrugama. Dakle, ne mislim da je rješenje problema zadrugarstva osnivanje centra. To je samo uhljebljivanje SDP-ovog ili HNS-ovog ne znam tko će u koaliciji zauzeti tu poziciju. Nemam pojma tko, vidjet ćemo. To nije problem. Možda će nam kako je netko rekao zamjenik ministra u završnoj riječi možda i kaže tko će biti taj. Dakle, to je to. Mene bi puno više zanimalo da je u ovom materijalu upravo ono što sam govorio u nekim replikama involvirano to kako će zadrugarstvo se ponašati prema zajedničkoj poljoprivrednoj politici koja je propisana od Europske unije. Do 2000. imaju preporuke i imaju ciljevi, planovi kamo … [[Govornik se ne razumije.]] kako će se uklopiti naše zadrugarstvo koje ima evo 2 i pol tisuće zaposlenih, a u Europi je 5 milijuna, 1% od cjelokupnog europskog stanovništva 500 milijuna EU, 5 milijuna zaposlenih u zadrugarstvu. To znači da bi zadrugarstvo kod nas kada bi bilo normalno i kada bismo bili u europskim okvirima, a tamo pripadamo bilo zaposleno u zadrugarstvu 42000 ljudi. To bi bio, pa kada bismo mogli čuti izvješće ovoga povjerenstva, pa onda provesti analizu, ne samo Vlada nego i mi saborski zastupnici i onda poduzeti mjere kako bismo došli do toga. To bi bila prava stvar za raspravu, a mi danas na žalost lomimo koplja oko samo jedne stvari to je centra, ravnatelja centra, njegovog zamjenika, nekoliko službenika, koje će automobile možda kupiti i Upravnog vijeća u kojemu su isključivo ministri koji zapravo imaju svoj posao i u Vladi da rade to o čemu je i gospodin Ronko govorio. Pa oni se trebaju brinuti za poljoprivredu i za sve ostale grane ribarstvo itd. u svom resornom ministarstvu. Pa nemaju šta raditi oni u zadrugarstvu, pa to je privatna inicijativa, privatna stvar. A tu da trebaju pomoći stanovništvu bez obzira što je i bio centar ili ne bio, pa to je njihova dužnost, za to su plaćeni, za to ih porezni obveznici plaćaju. Nema potrebe ići u centre. I staviti što kaže netko ovdje šapu, dakle uzurpirati, jednostavno uzurpirati zadrugarstvo. Jer kao što je na isti način otprilike pokušana uzurpacija vlasti prema Obrtničkoj komori, negdje se uzurpirao novac na primjer u Društvu prijatelja dubrovačke starine. Tu je netko zinuo na prihod od zidina Dubrovnika kako bi sudjelovao u toj raspodjeli kolača. Opet netko iz koalicije, ali nećemo o tome govoriti tko je da ne bi opet nastradali. Pa onda u Obrtničkoj komori, pa Gospodarska komora zakuhalo. Pa evo imamo primjere čak i u HBOR-u, evo imamo primjere i HBOR-a počevši hajde smijemo reći Šegona, bilo je tako kako je, nećemo se sad lagati, pa na dalje do još nekih. O tome će možda DORH reći svoje. Dakle, nema potrebe, isto kao kada bismo ne znam stavili lovne udruge također u jedan Centar za lovstvo u kojemu će biti ministri u Upravnom vijeću. Pa onda vatrogastvo, pa onda za, možda u Nogometni savez stavimo Centar za nogomet hrvatske Vlade. I da ona upravlja, da bude krovna Kovaču Niki, da pobjedi, kakvu će taktiku protiv Brazila odrediti. To je zaista smiješno! Nema potrebe za tim. I mi danas evo cijelu raspravu vodimo oko toga. Ne slažem se da se ovako zamaramo svi skupa sa tako jednom stvari. Vi ste rekli još one dvije 20% sredstava da je to rečeno i dobrovoljnost. I to je sve što ovaj zakon sadrži o kojemu mi raspravljamo 8 sati danas, a tako važnih tema ima u ovoj državi, toliko vrijednih inicijativa se može poduzeti. Rekao sam jednu kada bismo 250000 zaposlenih u državnim službama, javnim službama dali po 10 kuna na 6 mjeseci svojim potpisom ostvarili bismo 150 milijuna kuna u 6 mjeseci za naše poplavljene.
Zahvaljujem. Replike, prvo Goran Marić.
Hvala lijepa. Kolega Grubišić, kazali ste da će Upravno vijeće se imenovati članovi SDP-a i HNS-a. Neće HNS-a, samo evo malo pažljivije pročitajte na stranici 7. članak 15.: "Predsjednika i zamjenika predsjednika Upravnog vijeća imenuje ministar nadležan za poduzetništvo i obrt, a podčlanove imenuje Ministarstvo poljoprivrede, regionalnog razvoja i branitelja." To je sve pod ingerencijom ministara SDP-a. Nema ministra gospodarstva u ovome zakonu. Zar to nije već signifikantno? Itekako, da ovo. Pa već se prepoznaje koji je zakon SDP-a, koji je zakona HNS-a. To se prepoznaje, malo pročitate prvi članak već vidite. Nema šanse da dignu ruku danas i da progovore koji put. Doći će u petak i izglasat samo. A što se tiče financiranja centra ovdje kaže na plaće i druge naknade po osnovi rada službenika, namještenika u centru obračunavaju se koeficijenti složenosti poslova u javnim službama. Tko će to plaćati? To ne piše. Iz državnog proračuna najvjerojatnije, ali ne piše da treba osigurati novce u državnom proračunu. Ili će zadrugari ili proračun, nema druge. Ne može se koeficijent poštivati i isplaćivati plaća a da nitko baš ne plati. To je nemoguće. A o odnosu centra i saveza jasno kaže centar je pravni sljednik Hrvatskog saveza zadruga, članak 8. stavak 4. A vidite kolika je povezanost, do imenovanja u članku 25. ravnatelja centra sve poslove će obavljati predsjednik Hrvatskog saveza zadrugara. Pa zar to već ne kaže da je zapravo Hrvatski savez zadrugara samo zamijenjen centrom. Jer je i pravni sljednik a i poslove predsjednika saveza sad ravnatelj centra preuzima. U čemu je onda razlika nego samo da se ne bira predsjednik od predstavnika zadrugara nego da ga imenuje upravno vijeće koje imenuje ministar? Samo je to razlika. Hvala.
Na repliku odgovara Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Gospodine Marić jednostavno kada se pogleda logični slijed i suvislost vaše replike jednostavno čovjek nema riječi. Doduše ja sam bio nepažljiv pa nisam pročitao tko je sve, vidio sam da piše ministri ali nisam znao da su toliko isključivi da isključe i ministra gospodarstva iz ovoga iako je zadrugarstvo dio gospodarstva RH. Ja recimo ne bih bio tako isključiv da imam neku koaliciju, pa možemo se mi dogovoriti tko će biti jel', ali baš toliko biti isključiv da je to tako razvidno kad netko kaže transparentno da se točno vidi ciljano dakle tko će biti eto to sam malo iznenađen a vi ste mi otvorili oči. Hvala lijepo.
Druga replika, poštovani Ante Babić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa kolega Grubišić vi ste u svojih 5 minuta rekli da ste mislili da izmjenama i dopunama ovoga zakona se zapravo treba poticati osnivanje zadruga, pogotovo udruživanje zbog pitanja opstanka malih proizvođača i spomenuli ste mljekare u Petrovom selu koliko sam razumio, ali slična je sudbina i s mojim mljekarima u Imotskoj krajini. Međutim, ono što se trebalo danas dogoditi umjesto ovih izmjena i dopuna zakona a to je da smo stvarno trebali analizirati zapravo samu situaciju kod zadrugara. Trebali smo govoriti o njihovu izvješću, trebali smo govoriti o europskom modelu zadrugarstva da im se što više pomogne. I ne znam je li vam logično da na stranicama Hrvatskog saveza zadruga uopće nema izmjena i dopuna ovoga zakona. Čega se ministar ili njegovo resorno ministarstvo boji ne znam, ali pretpostavljam tih samih zadrugara. Što je paradoksalno, jel'. Hvala.
Odgovor na repliku, Boro Grubišić.
Pa kolega Babić pa to nema ni potrebe stavljati na stranice zadrugara. Ova stvar je čista stvar, da ne kažem tehnička i o kojoj mi danas 8 sati raspravljamo bespotrebno o tome tko će biti ravnatelj centra i njegov zamjenik, tko će biti u upravnom vijeću. Još samo da su nacrtali da li će biti i automobili sa grijanim sjedalima kao u Centru za investicije i energetiku ili neće biti automobili sa grijanim sjedalima. Možda da su zadrugari po terenu i u poljoprivredi možda bi s obzirom na to trebalo odrediti i vrstu džipova itd. ili pak da posude od Policije nakon nabavke ovih 250 novih. Hvala.
Zadnja replika, poštovani Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Grubišiću da se mi u ovom Visokom domu držimo zakona koje donesemo mi vjerojatno o ovom zakonu ne bi danas raspravljali 8 sati. A znate zašto? Mi smo u drugom mjesecu usvojili Zakon o fiskalnoj odgovornosti, doduše mi još nitijedan prijedlog zakonski iz Vlade nismo dobili sukladno tom Zakonu o fiskalnoj odgovornosti jer da je to tako onda bi mi vidjeli koliko koji ministar treba osigurati sredstava za provođenje ovoga zakona, onda bi vidjeli da nema nijednog HNS-ovog ministra. Pa bi onda ova priča o strankama bila potpuno jasna. Ali, šalu na stranu. Dakle, evidentno je da će se sve ovo ovdje što se priča, dakle ova igrica ministra Marasa da stavi sve pod svoju kontrolu, da će se platiti iz proračuna. To je evidentno. Međutim, najlakše je napisati u zakonu nisu potrebna sredstva ili sredstva su osigurana u proračunu. A da se to ne bi tako pisalo izmijenjen je Zakon o fiskalnoj odgovornosti da se jasno kaže eksplicite da onaj tko predlaže zakon mora napisati ako predlaže nekakvo oslobođenje koliko je to manje novaca u proračunu, ako predlaže nekakav novi porez koliko je to novaca više u proračunu a ako predlaže nekakav zakon onda naprosto unutra mora napisati i opisati koliko će to koštati. E s obzirom da se to tako ne radi onda mi imamo sad situaciju za prvih 4 mjeseca da su nam rashodi u proračunu premašili za nekakvih 600, 700 milijuna ono što je planirano. Nažalost, prihodi su nam podbacili. A sve to skupa bi bilo puno jasnije da se mi držimo Zakona o fiskalnoj odgovornosti. Međutim, nema ni ministra pa nema ni zakona. Pitaj Boga kako ćemo i što ćemo raditi.
Odgovor na repliku, Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Šuker vi znate, vi ste bili ministar financija ali ove stvari se očito rade u ovoj Vladi skrivećki. I onda kad isplivaju u proračunu onda vidimo probijanje proračuna na rashodovnoj strani, a ništa ne košta. Pa zbog čega je problem napisati da nešto zahtijeva dakle utrošak novčanih sredstava? To nema potrebe za skrivanjem i formulacijom nisu potrebna dodatna sredstva u Proračunu RH. No, evo danas na radiju slušam pohvalu jel', neću reći nastavak jednog književnog djela, kako smo dobili izvrsno kredite po 3,8% kamata milijardu i 250 milijuna eura jel', 3,8% navodno eks 4 ajde posto. Ali to se javno iznosi, a ova stvar koja je u proračunu, za koju treba novac ako će se biti ovo eto to se skrivečki radi i onda imate eto što ste vi rekli, odjedanput se pojavi minus od kuda, kako, ko je potrošio. Ovi zakoni kojima piše da ne trebaju novci.
Završne minute ove rasprave pripadaju zamjeniku ministra poduzetništva i obrta poštovanom Draženu Prosu. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene saborske zastupnice, saborski zastupnici zahvaljujem vam se prije svega na ovoj i dugotrajnoj ali i konstruktivnoj raspravi, ali dozvolite mi možda još jednom, jer smo to i u uvodnom izlaganju ali isto tako u raspravi provedenoj danas nekoliko puta naglasili, a dozvolite mi, ne u formi bećaraca, niti u formi osnovno školske literature, nego vrlo konkretno. Dakle, govorili smo o strategiji, još jednom i ovaj zakon i ova usmjerenja ovoga zakona su u skladu sa strategijom razvoja poduzetništva, 2013.-2020., jedne strategije koje smo zapravo u ovom Hrvatskom saboru, o kojoj ste donijeli vi cijenjeni saborski zastupnici i zastupnice bez glasova protiv prošle godine. Dakle, ta strategija razvoja poduzetništva uključuje zadruge kao jednog vrlo važnog značajnog segmenta subjekta malog gospodarstva i ovaj zakon u skladu je sa tom strategijom. Više puta danas govorili smo o posebnoj strategiji zadruga 2014.-2020. koja se priprema u Ministarstvu poduzetništva i obrta. Danas u uvodnom izlaganju predstavio sam i neke osnovne smjernice te strategije. Naravno da ćemo niz i konstruktivnih prijedloga koje smo danas čuli posebno zastupnice Holy sigurno uključiti i u tu strategiju, odnosno bit će predmet i javne rasprave o strategiji. Danas smo malo govorili isto tako i o povlačenju sredstava iz fondova Europske unije. Činjenica je da putem centra, Hrvatskog centra za zadružno poduzetništvo, dakle možemo čak 85% sredstava povlačiti. Kroz postojeći model Hrvatskog saveza zadruga smo 50%. Činjenica je isto tako da kad smo govorili danas o tome da zadrugari nisu uključeni u hrvatski centar, pa oni su uključeni u zadružne saveze. Još jednom, zadružni savezi i dalje nastavljaju svoj rad u dosadašnjem obliku, oni su, dakle ona je glavna udruženja zadruga prema djelatnosti i regiji, i njihova će primarna svrha biti daljnje povezivanje zadruga i poticanje njihovog umrežavanja i isto tako taj prodor na svjetsko tržište, europsko tržište uz pomoć upravo jednog operativnog, efikasnog centra za zadružno poduzetništvo. Financiranje, isto tako ponovno, iznova kažem dakle članovi upravnog vijeća koji uzgred rečeno i prema amandmanima Vlade čine dakle predsjednik upravnog vijeća Ministarstva poduzetništva i obrta, zatim predstavnici Ministarstva regionalnog razvoja, Ministarstva poljoprivrede, Ministarstva branitelja i predstavnik, dakle djelatnika toga centra. Članovi tog upravnog vijeća ne primaju naknadu za svoj rad, dakle nitko je ne prima. Centar isto tako osim upravnog vijeća nema drugih tijela. Govorili smo o tom drastičnom smanjenju zadruga, nemojmo zaboraviti da izmjenama Zakona o zadrugama 2011. godine, u ožujku 2011. godine broj članova osnivača zadruge smanjen je sa 3 na 7, pa je taj drastičan pad zadruga odnosio se da dakle na brisanje tih zadruga ili povezivanje tih zadruga. I možda još nekoliko riječi o jednom važnom segmentu a to su zadruge koje čine branitelji. Zadruge koje čine branitelji moraju kao i sve druge biti usklađene sa Zakonom o zadrugama, posebnosti rješavaju se pravilima svake pojedine zadruge. Temelj razvrstavanja zadruga je zapravo njihova djelatnost prema NKD-u, tako da taj pojam braniteljskih zadruga i nije pravilan pojam. Međutim, zadruge koje čine branitelji, a njih je negdje 38% od ukupnog broja zadruga, čine 10% zaposlenih u zadrugama, negdje manje od četvrtine ukupnog broja zadrugara, u ukupnim prihodima čine negdje manje od 6% prihoda. Dakle, te braniteljske zadruge, ne treba biti nikakvih strahova od toga da će njihova prava, neće ovim biti ispoštovana. dakle, ovim izmjenama i dopunama Zakona o zadrugama. U konačnici i upravno vijeće, dakle nalazi se i resorno ministarstvo, Ministarstvo branitelja koje će itekako i koje itekako vodi brigu o posebnim interesima i pravima branitelja. Evo na kraju pozivam vas još jednom da prihvatite ove izmjene i dopune Zakona o zadrugama. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo prijavljenu jednu repliku. Poštovani Goran Marić.
Hvala lijepa predsjedniče. Poštovani zamjeniče ministra, ali niste se osvrnuli niti jednom riječju a ovdje je danas nekoliko puta upozoreno da je zadnjom izmjenom zakona u 9. mjesecu prošle godine ministarstvo imenovalo povjerenstvo koje je bilo zaduženo za sazivanje predstavničke skupštine i da je to bilo dužno učiniti do 20. travnja, najkasnije do 20. travnja ove godine i da to povjerenstvo nije to učinilo, to nisu zadrugari ne učinili, to nije učinilo povjerenstvo koje je imenovalo ministarstvo. Da na to niste uopće obrazložili zbog čega i koje su sankcije tom povjerenstvu, zašto se sada mijenja zakon, zato što vaše povjerenstvo nije radilo. To nam molim vas odgovorite, na to, niste se referirali niti riječju oko toga. Što se tiče korištenja fondova i sredstava fondova Europske unije, pa nitko sretniji od svih nas da koristimo što više i da zadruge to što bolje iskoriste. Naravno da tu nedostaje znanja, ali i da im pripomogne tko god, ali budu li zadruge koristile znanje, žar i modele Ministarstva regionalnog razvoja imat će dobru priču ali će ostat bez novaca. Hvala lijepa.
Zaključujem raspravu. I sad ćemo zastati s radom. Drugu i treću točku koje su navedene u vašem pročišćenom dnevnom redu preskačemo i sutra onda raspravljamo točku broj četiri, to je KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O MJERITELJSTVO. U 9.30 je nastavak. Zahvaljujem svima. Doviđenja. SJEDNICA PREKINUTA U 18,40 SATI.
Idemo na odlučivanje o odrađenim točkama dnevnog reda ove sjednice Hrvatskog sabora. Prvo je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zadrugama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 665. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane je predložila Vlada Republike Hrvatske u roku pa su postali sastavni dio konačnog prijedloga z. Amandmane su predložili i Odbor za zakonodavstvo i poštovani zastupnik Josip Đakić. Molim predstavnika predlagateljice da se izjasni o amandmanima. Zamjenik ministra poduzetništva, poštovani Dražen Pros. Najprije Odbor za zakonodavstvo, amandman broj 1 na članak 16.
Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 2 na članak 22.
Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 1 poštovanog zastupnika Josipa Đakića.
Amandman se ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje. Zadruge su društva osoba koja posluju prema načelima i vrednotama zadrugarstva. Možda je dobro ponoviti ih. Zadružne vrednote su samopomoć, odgovornost, demokratičnost, ravnopravnost, pravičnost i solidarnost, uz moralne vrednote poštenja, otvorenosti, društvene odgovornosti i skrbi za druge. A načela dragovoljno i otvoreno članstvo, nadzor poslovanja od strane članova, gospodarsko sudjelovanje članova zadruga i raspodjela, samostalnost i neovisnost, obrazovanje, stručno usavršavanje, informiranje članova zadruga, suradnja među zadrugarima, briga za zajednicu. Sva ta zadružna načela i zadružne vrednote osnova su za uspjeh zadružnog modela, međutim načela i vrednote nisu propisi nego baština zadrugarstva i ne mogu se sankcionirati. Zapravo do sada niti jedna zadruga bila sankcionirana zbog povrede načela ili vrednota što je dokaz nesvrsishodnosti postojeće zakonske odredbe. Intencija je ovih izmjena i dopuna zakona da se zadružna načela osiguraju i promoviraju u zadrugama kroz primjenu edukacije u zadružnom sustavu, a takve i slične edukacije provodit će upravo Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo koji se osniva ovim prijedlogom zakona.
Hvala lijepa. Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa gospodine zamjeniče ministra, stavak 4. članka 2. Zakona o zadrugama iznimno je bitan jer utvrđuje povrede zadružnih načela ili vrednota. Zadruga se temelji na zadružnim načelima i vrednotama koje su izrijekom navedene stavcima 1. i 2. članka 2., a stavak 3. istoga članka određuje zadrugama dužnost pridržavanja zadružnih načela u svom radu. Sukladno tome zadružna načela i vrednote su propisi i njihovo kršenje predstavlja kršenje ovog zakona koji treba biti pravno regulirano. Stoga tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnite o amandmanu broj 1 poštovanog zastupnika Josipa Đakića kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Ocjenjujem da nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 2 istog zastupnika.
Amandman se ne prihvaća, povezano za obrazloženjem prethodno neprihvaćenog amandmana. Naime, nije točno da će se ovom zakonskom odredbom tolerirati kršenje ovog zakona i drugih propisa te zadružnih načela i vrednota i to upravo iz razloga navedenih u obrazloženju neprihvaćanja prethodnog amandmana.
Hvala lijepa. Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Josip Đakić.
Gospodine predsjedniče i gospodine zamjeniče ministra. Pod točkom 5. članka 43. koja glasi: postupanje suprotno ovom zakonu i drugim propisima te zadružnim načelima i vrednotama nedopustivo je tolerirati kršenje ovog zakona i drugih propisa te zadružnih načela i vrednota na kojima se zadrugarstvo temelji, a koji su propisani ovim zakonom jer takva zakonska manjkavost dovodi do pravne neizvjesnosti, kao i do ugrožavanja opstojnosti zadrugarstva kako poznajemo u Republici Hrvatskoj. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnite o amandmanu broj 2 poštovanog zastupnika Josipa Đakića kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Ocjenjujem da nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 3 poštovanog zastupnika Josipa Đakića također.
Amandman se ne prihvaća. Predlagatelj člankom 8. stavak 1. mijenja članak 49. Zakona o zadrugama, a ne članak 51. Zakona o zadrugama, kako se pogrešno navodi u obrazloženju vašeg amandmana i članak 49. u potpunosti je jasan. Ne postoji potreba za daljnjim definiranjem ili specificiranjem, jer se istovremeno daje mogućnost da i drugi oblici fizičkih i pravnih osoba unapređuju i promiču zadrugarstvo.
Podnositelj amandmana, poštovani zastupnik Josip Đakić. Očitovanje.
Hvala lijepo. Pa stavkom 2. članka 51. definirane su druge fizičke i pravne osobe koje na odgovarajući način unapređuju i promiču zadrugarstvo, odnosno profil tih osoba. Obzirom da Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo usklađuje i zastupa interese zadruga, zadružnih saveza i drugih fizičkih i pravnih osoba koje na odgovarajući način unapređuju i promiču zadrugarstvo potrebno je definirati tip djelatnosti tih fizičkih i pravnih osoba kako bi se izbjegle moguće zlouporabe centra i sredstva za rad centra za partikularne interese koji nemaju veze sa interesima zadruga, zadružnih saveza i zadrugarstva kao takvog. Tražim glasovanje o amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnite o amandmanu broj 3. poštovanog zastupnika Josipa Đakića kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Ocjenjujem nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 4. istog uvaženog zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Ovim zakonom nije predviđeno da Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo kreira propise i mjere ekonomske, socijalne i porezne politike vezanih uz zadrugarstvo. To je uloga Ministarstva poduzetništva i obrta, odnosno Vlade Republike Hrvatske, a sve zadruge, zadružni savezi, kao i zainteresirana javnost kroz javnu raspravu i stalnu komunikaciju sa ministarstvom i Vladom imaju priliku uticati i na kreiranje propisa i mjera. Provedba javnih rasprava i konzultiranja stručne javnosti je kontinuirani posao Ministarstva poduzetništva i obrta i Vlade Republike Hrvatske, a centar kao i cijela zainteresirana javnosti uvijek je dobro došla u vezi sa prijedlozima kako unaprijediti zadružni sustav.
Hvala lijepa. Molim poštovanog zastupnika Josipa Đakića da se očituje.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa ove izmjene i dopune Zakona o zadrugama ne predviđaju nikakvu mogućnost zadruga, zadružnih saveza i drugih fizičkih i pravnih osoba koje na odgovarajući način unapređuju i promiču zadrugarstvo, da na bilo koji način utječu na kreiranje propisa i mjera ekonomske, socijalne i porezne politike vezanih uz zadrugarstvo čime se stvara opasnost da centar sam sebi bude svrhom. Do sada su zadruge i zadružni savezi te druge fizičke i pravne osobe koje na odgovarajući način unapređuju i promiču zadrugarstvo, svoje stavove i mišljenja mogli izražavati kroz članstvo u Skupštini Hrvatskog saveza zadruga. Osim ovim amandmanom taj veliki nedostatak se nastoji ispraviti, no međutim vidim da vi to ne razumijete. Tražim glasovanje o amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnite o amandmanu broj 4. poštovanog zastupnika Josipa Đakića kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu, ocjenjujem. Amandman broj 5. istog poštovanog zastupnika.
Amandman se ne prihvaća i obrazloženje je povezano sa prethodnim obrazloženjem neprihvaćanja amandmana. Naime, već kroz pregled djelatnosti koje su u nadležnosti centra, a što je obuhvaćeno člankom 9. ovog Zakona i odnosi se na definiranje poslova koje centar obavlja u okviru svojih djelatnosti očito je da centar obuhvaća ono što je prijedlog rada stručnog vijeća i nema potrebe za formiranjem novog tijela koje bi imalo ulogu posrednika između samih zadrugara i centra.
Molim poštovanog zastupnika Josipa Đakića.
Gospodine predsjedniče, ovim se amandmanom pobliže uređuje stručno vijeće kao tijelo centra. Svrha amandmana je sprječavanje mogućnosti da se u centru donose odluke o zadrugarstvu bez ikakvog utjecaja zadruga i zadružnih saveza. Pa to je svrha koja je bila i do sada u funkciji koja treba dalje se nastaviti. Ovakvim načinom stvarno uništavate zadrugarstvo u Republici Hrvatskoj i ne dozvolite da ima bilo kakvi utjecaj na bilo kakve odluke pa čak ni u savjetodavnom tijelu.
Tražite glasovanje? Molim da se izjasnite o amandmanu broj 5. poštovanog zastupnika Josipa Đakića kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Ocjenjujem nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 6. istog poštovanog zastupnika.
Amandman se ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje. Predloženi tekst u članku 19. ovog zakona je dovoljno jasan jer navodi da se sredstva za poslovanje i rad centra osiguravaju iz prihoda od imovine, naknada za usluge, potpora, donacija i drugih izvora čime se naglasak stavlja na izvor prihoda koji će centar ostvariti vlastitim djelovanjem pružanjem usluga na tržištu. Sredstva za rad Hrvatskog centra za zadružno poduzetništvo koji ima status javne ustanove osigurana su u državnom proračunu, a što je u skladu sa predloženim zakonskim odredbama. Prema članku 8. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zadrugama definiran je status Hrvatskog centra za zadružno poduzetništvo kao javne ustanove i određeno je da se na plaće i druge naknade po osnovi rada službenika i namještenika centra primjenjuje Zakon o plaćama u javnim službama i uredba o nazivima radnih mjesta i koeficijentima složenosti poslova u javnim službama.
Poštovani zastupnik Josip Đakić, podnositelj amandmana.
Pa evo gospodine predsjedniče i u ovom amandmanu 6. jasno želimo reći da odredbama članka 19. izmjena i dopuna Zakona o zadrugama usklađuje se sa Zakonom o ustanovama kao što je zamjenik ministra i rekao, pa je potrebno da dopuna kako bi se spriječila mogućnost zlouporabe centra kao javne ustanove i sredstva iz državnog proračuna koja će biti plasirana u njima. Tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnite o amandmanu broj 6. poštovanog zastupnika Josipa Đakića kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Ocjenjujem nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 7. istog poštovanog zastupnika Đakića.
Amandman se ne prihvaća, a obrazloženje je povezano sa obrazloženjem prethodno neprihvaćenih amandmana jedan i dva. Još jednom treba ponoviti zadruge su društva osoba koja posluju po načelima i vrednotama zadrugarstva, a načela i vrednote nisu propisi već baština zadrugarstva i na zadruge se kao i na druge pravne osobe već primjenjuju svi odgovarajući nadzori njihovog rada.
Očitovanje podnositelja zahtjeva, poštovanog zastupnika Josipa Đakić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa gospodine zamjeniče, jasno je definirano zakonom što su vrednote i načela zadrugarstva. Vi ih želite uništiti i staviti van snage. Vi želite stvarno zadrugarstvo staviti u drugi plan. Ono što je ustrojeno u RH i što je išlo svojim dobrim putem, što je zapošljavalo, radilo, stvaralo konkurentnost, ujedinjavalo se, danas stavite van snage. Ne želite poslušati nijednu primjedbu koja je u cilju i koja proizlazi iz zadrugarstva. Oni su to tražili i napisali ali vi to vidim ne razumijete, ni vi ni vaš ministar koji zasigurno ne zna ništa ni o zadrugarstvu ni o obrtništvu ni poduzetništvu. Tražim glasovanje o amandmanu.
Dat ćemo glasovanje, ali čudna kvalifikacija. Molim da se izjasnite o amandmanu br. 7. poštovanog zastupnika Josipa Đakića kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu, hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 77 glasova za i 18 glasova protiv donesen zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zadrugama u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanom.