Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Zbog isteka mandata pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom Anke Slonjšak 30. svibnja 2016. godine u smislu odredbe članka 22. stavka 1. Zakona o pravobranitelju za osobe sa invaliditetom a na temelju zaključka Vlade RH od 23. ožujka 2016. Vlada RH putem Ministarstva socijalne politike i mladih objavila je javni poziv za prijavu kandidata za imenovanje pravobranitelja za osobe sa invaliditetom. Na javni poziv zaprimljeno je ukupno 5 prijava. Za provedbu postupka pregleda prijava kandidata za pravobranitelja za osobe sa invaliditetom imenovana je peteročlana komisija iz redova državnih službenika Ministarstva socijalne politike i mladih koja je utvrdila kako od ukupno 5 pristiglih prijava dvije prijave ne ispunjavaju formalne uvjete iz javnog poziva te su podnositelji istih prijava o razlozima neispunjavanja formalnih uvjeta obaviješteni pisanim putem. Radi utvrđivanja kompetencija i dosadašnjeg iskustva kandidata u području promicanja i zaštite prava osoba sa invaliditetom te ocjene motivacije kandidata za djelovanjem u području promicanja i zaštite prava osoba sa invaliditetom sa kandidatima koji ispunjavaju formalne uvjete iz javnog poziva održani su intervjui. Utvrđeno je kako u najvećoj mjeri posjeduje kompetencije u skladu sa potrebama obnašanja dužnosti pravobranitelja za osobe sa invaliditetom kandidatkinja Anka Slonjšak. Sukladno navedenom Vlada RH je na sjednici održanoj 12. listopada 2016. godine na temelju provedenog postupka po objavljenom javnom pozivu utvrdila Prijedlog odluke o imenovanju pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom. Za imenovanje na dužnost pravobranitelja za osobe sa invaliditetom predlaže se Anka Slonjšak diplomirana ekonomistica i dosadašnja pravobraniteljica za osobe sa invaliditetom. Gospođa Slonjšak s obzirom na kompetencije koje posjeduje i njezino dosadašnje iskustvo na području promicanja i zaštite prava osoba sa invaliditetom te temeljem ocjene njene motivacije za daljnjim djelovanjem u tom području u najvećoj mjeri odgovara potrebama dužnosti pravobranitelja za osobe sa invaliditetom te molim uvaženi Dom Hrvatskoga sabora da uvaži ovaj prijedlog i imenuje gospođu Slonjšak za pravobraniteljicu za osobe sa invaliditetom. Hvala.
Zahvaljujem predstavniku predlagatelja. Javio se za riječ poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh [[Upadica: Replika.]] Replika.
Poštovana gospođo ministrice, minimum naših očekivanja bio je da se u ime tehničke Vlade ispričate Hrvatskome saboru zbog ovoga što se danas događa. Dakle sami ste rekli, gospođi Slonjšak istekao je mandat 30. svibnja 2016. godine a Vlada je uključila se u tu priču tek koncem ožujka. Dakle način na koji je Vlada pristupila ovome problemu je nezapažen do sada. Dakle na taj način se odnositi prema rokovima u jednom tako važnome tijelu kao što je pravobraniteljstvo za osobe sa invaliditetom je skandalozno. Hrvatski sabor je radio sve do početka srpnja ove godine. I da niste mogli provesti postupak na vrijeme nego dovesti cijeli sustav pravobraniteljstva do pucanja, odnosno do nefunkcionalnosti je nešto što iziskuje važu, ne osobnu pretpostavljam, nego u ime Vlade ispriku ovome Domu. Naime, danas je posljednji dan kada su na dužnosti njeni zamjenici i da danas ne glasujemo o ovome došli bismo do toga da Hrvatska ostane bez iznimno važnog instituta pravobraniteljstva za osobe sa invaliditetom. U tome smislu, molim vas da iskoristite priliku da mi odgovorite na repliku i da nam se svima ispričate u ime hrvatske Vlade.
Odgovor na repliku, predlagatelj.
Hvala. Znači mogu biti u sljedećem Saboru dok naučim se ovo. Ispričavam se na komentaru. Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Pa evo, meni se nije apsolutno nikakav problem ispričati i u ime hrvatske Vlade, posebice skupini invalida koje zastupa ova pravobraniteljica jer smatramo da je to zaista vrlo ozbiljna institucija, institucija koja ima vrlo značajnu ulogu. Meni osobno je jako žao a vjerujem i svima ostalima da je došlo do ovoga ali evo mislim da smo još uvijek u terminu i da upravo danas istječe mandat zamjenici tako da od sutra će pravobraniteljica, koliko mi je poznato, biti na funkciji i ured neće ostati bez potpisnika. A još jednom od srca isprike svima onima kojima je možda nanesena nepravda. Hvala.
Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika MOST-a javio se, predstavnik će biti Ines Strenja-Linić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Dan 17. listopad odlukom UN-a obilježava se diljem svijeta, tim danom se obilježava diljem svijeta Međunarodni dan borbe protiv siromaštva i socijalne uključenosti. Siromaštvo je globalni problem današnjice, nažalost ni Hrvatska nije izuzetak od crne svjetske statistike i svjedoci smo kako je u posljednjih nekoliko godina uslijed raznih ekonomskih kretanja i nestabilnosti diljem svijeta i Hrvatsku zahvatio rast broja siromašnih osoba. Činjenica je da siromaštvo ne poznaje granice dobi, spola, vjere i religije i podaci pokazuju kako se broj djece u RH koja ovise o socijalnoj pomoći unazad dvije godine povećao za čak 10%. Više od 50% umirovljenika prima mirovinu manju od prosječne mirovine a nažalost u kategoriji siromašnih sve je više i više radno aktivnog stanovništva koji ostaju bez posla i rade a ne primaju plaću, kao i mladi čija je i stopa nezaposlenosti u samom europskom vrhu. A kao jedna od najvećih kategorija su invalidne osobe koje su dvostruko pogođene i svojim invaliditetom a i siromaštvom koje je često i posljedica onesposobljenosti za rad. Dakle moramo postati svjesni razmjera siromaštva u Hrvatskoj i borbu protiv siromaštva moramo postaviti kao prioritet našeg djelovanja prvenstveno kako bi se osigurali minimalni životni standardi najugroženijeg djela stanovništva i spriječila nova pojava siromaštva i socijalne isključenosti s ciljem dugoročnog unaprjeđenja kvalitete života najranjivijih skupina u našoj zemlji. Dakle, danas biramo pravobraniteljicu za osobe s invaliditetom i klub MOST-a Nezavisnih lista podržat će vladin prijedlog da se danas ponovno izabere gospođa Anka Slonjšak. Ne samo zbog kašnjenja rokova već i zbog izuzetnih rezultata koje je postigla od kada je 2008. godine kao prava pravobraniteljica za osobe s invaliditetom u Hrvatskoj osnovala i započela s radom u ovom uredu. Kao što znate Ured pravobraniteljice osnovan je kako bi građani RH mogli podnijeti prijedlog za razmatranje pitanja od značaja za zaštitu prava i interesa osoba s invaliditetom i djece sa teškoćama u razvoju. No, to je samo mali djelokrug njenog rada. Uz poslove pravobranitelja rad sa strankama svih dobnih skupina različitih oštećenja i posljedično invaliditeta specifično za područja pristupačnosti, mobilnosti i stanovanja žena sa invaliditetom, zapošljavanja i rada, mirovinskog osiguranja, socijalne zaštite, zdravstvene zaštite kao i neovisnog življenja i života u zajednici. Gospođa Slonjšak je uz poslove pravobranitelja učestvovala i u izradi brojnih prijedloga i zakona i podzakonskih akata posljednjih 8 godina koji uređuju područja od interesa za osobe s invaliditetom, ali i konkretne preporuke na koji način izgraditi cjeloviti sustav brige o osobama sa invaliditetom te utjecaj na javne politike na način da budu oblikovane i po mjeri osoba s invaliditetom. I njenim osobnim primjerom jer ona je također invalid sa visokim postotkom oštećenja. Pokazala je da usprkos invaliditetu invalidne osobe dalje mogu biti aktivne samo na drugačiji način, i da je osobi s najtežim invaliditetom mogu obavljati i najsloženije funkcije. Njenim upornim zalaganjem za prava invalidnih osoba i ustrojem ureda koji ranije nije ni postojao ured je prepoznat i kao savjetodavno tijelo od strane pojedinaca ali i pravnih osoba, udruga, različitih institucija. Uputila je brojne preporuke gradonačelnicima da u svojim proračunima osiguraju sredstva kojima će prilagoditi ulaze kako bi svi njeni sugrađani mogli ulaziti u škole, ljekarne, trgovine i zdravstvene ustanove. Njezina biografija i sve ono što je navela i u prilogu što vam je na klupama je zbilja impresivna. Ali ja bi još o jednom segmentu njenog djelovanja, gospođa Slonjšak vro često je govorila o ženama invalidima kao i o njihovom pravu na rad. Inače o ženama s invaliditetom se najčešće govori u slučajevima kada su one postale žrtve nasilja, odnosno na skupovima i raspravama u kojima je svrha njihovo osnaživanje u nastojanjima da se izbore za jednaka prava u obitelji, u životnoj sredini a posebice u radnom okruženju. I najčešće sve tu staje. Pravo na rad kao temeljno ljudsko pravo za osobe s invaliditetom je preduvjet ostvarivanja neovisnosti o pomoći drugih, mogućnosti za samostalnost u donošenju odluka i životnih izbora te neovisni život u zajednici. Unatoč konvenciji o pravima osoba s invaliditetom te mnogim drugim međunarodnim i nacionalnim dokumentima, akcijskim planovima i inicijativama ali i Zakonu o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s invaliditetom, zapošljavanje osoba sa invaliditetom nema onaj očekivani i prijeko potrebni uzlazni smjer. Prepreke većem rastu zaposlenosti osoba s invaliditetom u našoj zemlji sve manje se očituju u stavovima poslodavaca. Sve veći problem upravo u rigidnost obrazovanog sustava koji još uvijek ne slijedi potrebe tržišta rada i ne povezuje ih s mogućnostima osoba s invaliditetom. Posebno je naglašen problem izostanak pravne regulative u području profesionalne rehabilitacije i uvođenja raznih modaliteta zapošljavanja fleksibilnih oblika rada i poticaja samozapošljavanja. Ne smijemo pristati na često iskazivana opravdanja da je gospodarska situacija u zemlji odgovorna za tako veliki broj nezaposlenih te da osobe s invaliditetom čine relativno mali udio od ukupno nezaposlenih. Ovakva stajališta prema kojima osobe s invaliditetom dijele sudbinu svih nezaposlenih predstavlja lažnu ravnopravnost i nosi opasnost održavanja postojećeg stanja i negiranja važnosti sudjelovanja osoba s invaliditetom u stvaranju dobara i usluga pri čemu se zanemaruje obaveza društva da im to osigura. Gotovo svaka osoba unatoč svom invaliditetu posjeduje sposobnosti za određenu vrstu rada ako stvorimo one specifične uvjete kojima njihov doprinos predstavlja doseg njihovih najboljih sposobnosti. Isto tako upozoravam da je obvezu kvotnog zapošljavanja ispoštovalo samo pet naših ministarstava. Te još jednom pozivam i buduću Vladu da o tome vodi računa i da svojim primjerom za ostale i u javnom i u privatnom sektoru dokaže kako provodi dosljedno Zakon o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s invaliditetom. Jer invaliditet je ljudska različitost a ne sinonim za radnu nesposobnost. Stoga, zbog svih dosadašnjih kompetencija i dosadašnjih izuzetnih rezultata u radu gospođe Anke Slonjšak u radu sa osobama s invaliditetom i promicanju zaštite osoba s invaliditetom pozivam ovaj dom da podrži prijedlog i Anku Slonjšak izabere za pravobraniteljicu osoba s invaliditetom. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovana zastupnice. Za repliku se javio poštovani zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa gospođo Strenja-Linić, moram vam reći da ne postoje invalidne osobe. To ste nekoliko puta rekli. S tim osobama je sve uredu, oni samo imaju invaliditet i zato se kaže da postoje osobe sa invaliditetom a ne invalidne osobe. To je nešto što se vama možda ne čini važno, ali je itekako važno kada o njima i o njihovim problemima raspravljamo. Sve što ste rekli o gospođi Slonjšak ja apsolutno potpisujem. Imao sam prilike i čast s njom surađivati u dva saziva Sabora, u Odboru za ljudska prava i prava nacionalnih manjina je bila izuzetno aktivna i pomagala nam svojim doprinosom. Ali ono što se postavlja kao pitanje i što moram ponovno možda retorički pitati ne samo vas nego i ministricu koja je ovdje nazočna zašto se do sada čekalo. Jedino mi to nije jasno kada svi o gospođi Slonjšak govorimo u superlativima. Hvala.
Hvala vama. U raspravi se dalje javio klub HDZ-a i njihov predstavnik gospodin Reiner. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Klub HDZ-a će podržati naravno ovaj prijedlog i posebice zbog toga što je gospođa Slonjšak se izrazito istakla kao jedan od inicijatora uvođenja koncepta neovisnog življenja osoba sa invaliditetom u Hrvatskoj koja se izrazito istakla sa svojim zalaganjem za edukaciju djece i mladih o prihvaćanju osoba sa invaliditetom i uklanjanju predrasuda prema njima. Jer znamo na Žalost da postoje te predrasude. One su ponekad prikrivene, one nisu uvijek na prvi pogled vidljive ali one objektivno na žalost i dalje postoje, a ona je uložila veliki trud da ih smanji. Budući da je kolegica Strenja-Linić puno toga rekla što sam ja mislio reći ja ću svoju raspravu vrlo skratiti, ali ću reći nešto što je izuzetno važno da javnost zna, a i da vi svi znate, a to je pitanje zašto tek danas se o tome raspravlja. Jer neki koji postavljaju ta pitanja vrlo dobro znaju zbog čega je do toga došlo. Činjenica je naime da nije na vrijeme izabrana odnosno pokrenut postupak za izbor pravobranitelja za osobe sa invaliditetom. Međutim, ona je imala svoga zamjenika i njen zamjenik je izlagao njeno izvješće. Negdje je to bio svibanj otprilike. I budući da je došlo do političkih događaja koje svi dobro poznajemo postojale su dvije točke koje sam ja osobno predložio kao temu jedne od sjednice Sabora, plenarnih sjednica Sabora držeći da su vrlo važne i da zavređuju da se ako ne zbog drugih točaka ovaj Sabor, ovaj u plenarnom sastavu sastane i da ih izglasuje. Jedna je bila upravo ova. Jer sam skrenuo pozornost oporbi da će se dogoditi to, da se lako može dogoditi to da ne bude izabrana Vlada i da se ne konstituira Sabor. Srećom se Sabor konstituirao. Ali se moglo dogoditi da se Sabor ne konstituira i da onda taj ured ostane i bez pravobraniteljice i bez zamjenika, dakle da ostane potpuno ja bih rekao u nekakvom vakuumu. To je bio moj argument jedan. Drugi mogu vam odmah reći je bio ratifikacija sporazuma Crne Gore za pristup NATO-u držeći da je to od izuzetne važnosti za Republiku Hrvatsku koja je dapače rekla da će biti jedna od prvih zemalja koja će taj sporazum ratificirati. Sad ćemo valjda biti jedna od zadnjih zemalja i tada je oporba odbila na Predsjedništvu da se održi još jedna sjednica na kojoj bi te dvije točke za koje sam ja držao da su važne, a za koje se sad čini isto da ti isti koji se sada čude zašto sad tek dolazi na red, tada su očito smatrali da nisu važne, sad smatraju da su jako važne, bile odbijene. Bilo je odbijeno da se održi još jedna sjednica plenarna Sabora. Imao sam potrebu to reći da ne bi ostale nikakve dvojbe tko je kriv zato što se danas o tome tek raspravlja. Mogli smo to raspraviti u prošlom sazivu. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku. Prva za repliku javila se poštovana zastupnica Ines Strenja-Linić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Akademik Reiner je objasnio, a ja bih još jednom htjela reći. Dakle, nisam u svom izlaganju htjela to potencirati, ali zapravo je vrlo licemjerno jer oporba je kriva što nije pravobraniteljica izabrana. Jer kao što ja znam, tako i vi znate da niste htjeli da se sazove još ta jedna sjednica na kojoj bi se izabrala pravobraniteljica.
Ispričavam se, ali imate pravo na repliku kod izlaganja, a ne repliku na repliku. Hvala.
Ja sam imala repliku na njegovo izlaganje i htjela sam potencirati i reći hvala što ste još jednom rekli, nek' se zna tko je ovdje licemjeran, dakle on nije htio izabrati.
Hvala. Odgovor na repliku. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Da, kolegice Strenja-Linić vi ste potpuno u pravu i i drago mi je da ste i vi podsjetili na to jer očito je ono što ja stalno govorim amnezija endogena, politička amnezija, jedna endogena bolest u Hrvata pa se čini kao da je nešto što je još prije par mjeseci bilo da nije uopće nikad ni postojalo. Je, postojalo je, bio je prijedlog, zna se tko ga je predložio, zna se tko ga je odbio. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Pernar ima povredu Poslovnika.
Oprostite gospodine Petrov, opet isti članak, znači 238., gospođa Strenja-Linić je zapravo davala repliku kolegi iz SDP-a, a ne gospodinu Reineru. I niste je opomenuli zato jer je vaša stranačka kolegica, a mene ste opomenuli gospodine kad sam prošli put govorio. Hvala.
Poštovani zastupniče Pernar ja sam opomenuo iz tog razloga i zastupnicu Strenja-Linić i nemam apsolutno nikakvih privilegija prema određenim zastupnicima, na to me ne trebate upozoravati. Ukoliko smatrate da moj odgovor nije kvalitetan imate priliku 24 sata prijave odboru, slobodno prijavite i odbor će to gledati. Hvala. Dalje se za riječ javio poštovani zastupnik Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa uvaženi kolega Reiner ja sam profesor po struci, ne nužno politologija, ali očito moram vam ponoviti ovdje što je oporba a što je pozicija i tko snosi veću odgovornost. Dragi kolega, mislim da je pozicija imala većinu u tom istom Predsjedništvu Hrvatskog sabora i da je mogla odlučiti što je htjela. To je prva stvar. Druga stvar je da za fijasko koji se zvala prošla Vlada Republike Hrvatske ne možete kriviti oporbu. Mislim da je odgovornost bila na ovom dijelu sabornice, da ste imali dovoljno ruku da odlučite o takvim stvarima ako ste smatrali da su izuzetno bitne. I treća stvar dragi kolega ja vidim u materijalu koji smo dobili da je Vlada na svojoj sjednici 12. listopada donijela Odluku o imenovanju pravobraniteljice. Dakle, ja ne znam kako ste to mislili stavljati na dnevni red u srpnju ili u lipnju ako ovdje piše 12. listopad. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Reiner.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Hajduković pa dovoljno je samo da zapitate vašu predstavnicu potpredsjednicu Sabora koja je sudjelovala na sjednici Predsjedništva Sabora gdje je to bilo predloženo pa ćete znati onda i odgovor, ne biste postavljali meni to pitanje. Mi smo htjeli postići konsenzus tada, konsenzus je odbijen. A ja nisam htio silom i većinom ruku raditi nekakvi pritisak znate da se određene vrlo važne točke izglasavaju ili ne izglasavaju. Ja osobno mislim da oko tih dvaju točaka smo mogli postići konsenzus. Ja duboko vjerujem da zapravo smo imali konsenzus a zašto to nije učinjeno ne znam, pitajte vaše predstavnice jel'.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku. Za repliku se javila također poštovana zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Reiner zaista ne može se kriviti oporba za to što većina nije stavila nešto na dnevni red. Zato postoji većina. Problem je bio da niste mogli skupiti kvorum u cijelom 6. mjesecu u Parlamentu i zato nije došlo na dnevni red, a ne zato što je u Predsjedništvu Sabora eventualna opozicija bila protiv toga. Pa odnosi su koliko, 4:2? Dakle, ne može se očekivati da će se odluke u Parlamentu donositi konsenzusom zato postoji većina. Dakle, moglo je biti stavljeno na dnevni red da je bilo pripremljeno i da je bilo kvoruma u Saboru. I prebacivati odgovornost na opoziciju za nešto što pozicija nije napravila mislim to je minimum nekih okvira kojih se moramo držati. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Reiner, odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Pa uvažena gospođo zastupnice tu je vjerojatno razlika između vas i mene, apsolutno, jer ja vjerujem duboko da se oko nekih stvari može i mora postići konsenzus. I da ne moramo uvijek biti suprotstavljene strane. Da postoje stvari koje su iznad dnevne politike i koje su od zajedničkog interesa. Prema tome, zbog toga sam ja tada to predlagao. Tada sam ja predlagao da pokušamo postići konsenzus i da i oporba i pozicija budu za to jer mi se činilo da su i jedna i druga stvar i izbor dakle pravobraniteljice i ratifikacija ulaska Crne Gore u NATO od opće važnosti za Republiku Hrvatsku i za njene građane i da bi se oko toga mogao postići konsenzus. Vi očito mislite da mi stalno moramo biti u zavadi i stalno moramo uvijek jedni biti protiv onoga što kažu drugi. Ja to ne mislim, ja mislim da ako oporba da dobar prijedlog da pozicija može biti za njega isto kao što i ako pozicija da dobar prijedlog oporba može biti za njega i da mi dapače za neke stvari bi bilo jako dobro da imamo konsenzus pogotovo za stvari koje su od općeg značenja. Hvala vam lijepo.
Hvala poštovanom zastupniku na odgovoru na repliku. Prije nego krenemo na pojedinačnu raspravu želio bih samo pročitati obavijest članovima Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora. Sjednica Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove održat će se danas 17. listopada 2016. u 12,15 u dvorani Stjepan Radić 133/1. Hvala. Sad prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi od zastupnika koji se javio za riječ je poštovani zastupnik Ivan Pernar, izvolite.
Imam samo jedno pitanje za ministricu Juretić i ono je sljedeće: zašto Stjepanu Petrišiću, kandidatu za imenovanje pravobranitelja za osobe sa invaliditetom Ministarstvo socijalne politike i mladih nije odgovorilo na molbu za pravno tumačenje članka 21. stavak 1. Zakona o pravobranitelju za osobe s invaliditetom i dalo pravno tumačenje uvjeta da za pravobranitelja za osobe s invaliditetom može biti imenovan kandidat koji ima najmanje 10 godina radnog iskustva u području promicanja i zaštite prava osoba s invaliditetom. Da li predložena kandidatkinja ispunjava navedeni uvjet od najmanje 10 godina radnog iskustva u području promicanja i zaštite prav osoba s invaliditetom danas i da li ga ispunjavala prilikom prvog imenovanja 2008.godine? Hvala puno.
Izvolite.
Hvala lijepo. Ukoliko je došlo, a vjerujem da je došlo pismeni upit ja vjerujem da su i članovi odnosno djelatnici odgovorili ali ja ću provjeriti i to ću vam pismeno odgovoriti. Što se tiče ispunjavaja uvjeta kandidatkinje pa vjerujte mi da ne ispunjava uvjete da sigurno je ne bismo predložili, tako da zasigurno gospođa Slonjšak ispunjava uvjete koji su predviđeni natječajem.
Hvala predlagatelju. Sljedeći zastupnik koji se javio za pojedinačnoj raspravi je zastupnik gospodin Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege. Dio kolega posebno kolega Beus i kolega Hajduković već su izrekli dio o kojem sam ja htio govoriti i izraziti nezadovoljstvo što je Ured pravobraniteljice za osobe s invaliditetom bio bez čelne osobe od 30. svibnja. Dakle, dragi kolegice i kolege, i ovo je primjer na kojem dokazujemo da osobe s invaliditetom nemaju ona prava koja bi trebala imati sukladno svim zakonski propisima koji vrijede. Sve to piše lijepo na papiru, a u stvarnosti najčešće zakažemo tamo gdje ne bismo smjeli pa je tako bilo i ovdje kod osoba s invaliditetom. Dakle ako smo znali da mandat istječe 30. svibnja, onda je ovaj Sabor 29. svibnja trebao donijeti odluku o tome i imenovati novu pravobraniteljicu, a ne čekati nekakvu izvanrednu sjednicu. I sve isprike koje smo čuli od uvaženog akademika Reinera zapravo padaju u vodu. Dakle, mi smo kao Sabor na prijedlog Vlade trebali u svibnju imati pravobraniteljicu i to bi bio jedini ispravan odnos prema ovom Uredu i prema svim osobama s invaliditetom u RH. Želim se osobno, a vjerujem u ime svih svojih kolega zahvaliti svima u Uredu što su unatoč takvom odnosu radili svoj posao, brinuli o osobama s invaliditetom, a posebno se želim zahvaliti na svemu što je učinila u svom mandatu gospođa Slonjšak i naravno zaželiti joj puno uspjeha u narednom periodu gdje vas želim podsjetiti da posebno područje koje je gospođa Slonjšak isticala je bilo obrazovanje osoba s invaliditetom jer je ono zapravo ključno. Svima njima treba omogućiti kvalitetno obrazovanje kako bi na temelju svojih sposobnosti mogli dobiti dobro radno mjesto i biti ravnopravni sudionici svih onih društvenih aktivnosti koje imamo u RH. S tim u vezi želim vas podsjetiti posebno buduću Vladu da što prije osigura provođenje normalnog posla svim pomoćnicima u nastaviti jer opet to šepa opet neka djeca nemaju pomoćnike u nastavi i samim uskraćujemo ih da ispune sve one svoje sposobnosti koje će mu osigurati normalan život. Vjerujem da ste svi dobili i letak Udruge „Zamisli“ koja posebno vodi brigu o pomoćnicima u nastavi i nadam se da ćemo u našem mandatu biti uspješniji u ispunjavanju svih onih obveza koja iz zakona proizlaze kada je riječ o osobama s invaliditetom. A gospođi Slonjšak želim puno uspjeha u njenom radu.
Hvala. Replika, javio se za repliku poštovani zastupnik Reiner.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Jovanović, vi ste na početku pokušali skrenuti temu sa one činjenice na koju ću ja ponovo ukazati. Bio je prijedlog, znalo se da je pravobraniteljici istekao mandat, ali da njenom zamjeniku ističe mandata sa današnjim datumom, htjeli smo to riješiti, vaša stranka je to odbila riješiti na taj način da se održi još jedna plenarna sjednica Sabora. Prema tome, nemojmo skretati s teme, recimo istinu kakva je. Pogriješili ste tada, recite da ste pogriješili pa evo, griješiti je ljudski.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Jovanović.
Hvala uvaženi akademiče gospodine Reiner, bivši predsjedniče Hrvatskog sabora. Dakle, ako gospođi Slonjšak mandat završava 30. svibnja 2016. godine, tko je kriv što 1. lipnja 2016. nismo imali novoimenovanu osobu, čelnu osobu Ureda pravobraniteljice za osobe s invaliditetom? Vjerujem oni koji su imali većinu. Hvala lijepo.
Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Znači Prijedlog odluke o imenovanju pravobraniteljice za osobe s invaliditetom. Molim uključite se i glasujmo. Zahvaljujem, glasovanje je završeno. Utvrđujem da je jednoglasno sa 111 glasova za donesena odluka o imenovanju pravobraniteljice za osobe s invaliditetom. Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda: - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 5. Predlagatelji su Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista i Klub HDZ-a, na temelju članka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal ste primili već na klupe. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj i zakonski prijedlog rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Članak 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Poštovani zastupnik Šimić, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, vrlo kratko, na samom početku jer dobar dio zastupnika koji je ovdje i u ovom sazivu je od prije upoznat o čemu se radi, pa evo samo nekakve osnovne točke i naglasci. Dakle zakonom koji je sada na snazi utvrđeno je da se sredstva za redovno godišnje financiranje političkih stranaka utvrđuju u iznosu od 0,05 ostvarenih rashoda poslovanja iz prethodno obavljenog godišnjeg izvještaja o izvršenju proračuna. A tako koncipirana odredba znači ustvari što država više troši da političkim strankama ide više. Smatramo da takvo rješenje nema svoje opravdanje i da je daleko logičnije vezati financiranje političkih stranaka uz prihode koje ostvaruje proračun i zbog toga smo napravili ovaj prijedlog. Ono što se događa kao posljedica ovog prijedloga u ovoj godini a dogoditi će se i u idućoj to je određeno smanjenje u financiranju političkih stranaka ali ne smanjenje koje će ići prema tome da se stranke nemaju iz čega financirati ali radi se o razlici o nekakvih nešto iznad 6 milijuna kuna. Znači da smo ovaj zakon primjenjivali od početka ove godine stranke bi imale na raspolaganju 57 milijuna kuna a ovako će, u slučaju ovog zakona 51 milijun kuna i mislim da je to dovoljan argument za sve one koji misle da želimo stranke ostaviti bez novaca i usmjeriti ih da se financiraju samo od privatnih donatora. Most Nezavisnih lista smatra se da se političke stranke trebaju između ostaloga financirati i iz državnog proračuna ali da to financiranje treba ovisiti o prihodima te da to financiranje posebno u uvjetima u kojima se Hrvatska država nalazi već niz godina treba biti nešto manja. Evo pozivam sve zastupnike da podrže ovakav prijedlog koji je sigurno razumniji od onoga što smo imali do sada. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku Šimiću. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu. Prvi se za raspravu javio Klub zastupnika SDP-a. U njihovo ime, poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Prijedlog izmjena zakona odnosi se na članak 3. ovoga zakona ali želio bih prije toga pročitati članak 4. stavak 1. A on glasi: „Pravo na redovito godišnje financiranje iz sredstava državnog proračuna imaju političke stranke koje imaju zastupnika u Hrvatskom saboru i nezavisni zastupnici koji su izabrani sa nezavisnih lista.“. U prošlom sazivu Hrvatskoga sabora naime imali smo slučaj da je pravo na financiranje imao jedan nezavisni zastupnik koji je izabran sa stranačke liste protivno ovome zakonu. Zbog toga smatram da se sredstva koja je on dobio trebaju preraspodijeliti ostalim zastupnicima iz toga saziva Hrvatskoga sabora i političkim strankama. To sam imao potrebu reći u uvodu tako da nam ne popusti koncentracija. Radi se o sredstvima za gospodina Mirka Raškovića. Što se tiče ovog prijedloga zakona, netočno je gospodine predsjedniče, da smo izvješće Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav primili na klupe, to ste pročitali u uvodu jer sjednica je prekinuta zato šta nije bilo, odnosno ispričavam se, to je za drugi zakon, dakle bilo je sa 5 glasova za i čini mi se 3 ili 4 glasa suzdržana. I mi smo dakle stav da ćemo biti suzdržani oko ovog zakona izrazili na odboru i biti ćemo dakle suzdržani i u ovoj raspravi. Što se tiče razloga za hitnu proceduru, ja imam još jednu dilemu. Naime u dopuni dnevnog reda jedino je ovaj zakon predložen od strane kluba MOST-a Nezavisnih lista i kluba HDZ-a. A prema Poslovniku da bi nešto išlo u hitnu proceduru treba predložiti ili 15 zastupnika ili klubovi koji imaju 15 zastupnika, bilo zajedno, bilo u zbroju. Obzirom da za ove druge klubove nije predlagatelj klub HDZ-a, za ove druge zakone nije predlagatelj klub HDZ-a je li to znači da vi nemate dovoljno za hitnu proceduru ovih drugih zakona a ovi vam nisu htjeli pomoći. To je isto pitanja, ali dobro. Od ovih vaših jamstava ovo će biti jedini zakon koji će vjerojatno stupiti na snagu i to ćemo vidjeti kada se formira Vlada. A što se tiče teksta, dakle dobro je da se ovaj iznos koji se daje iz državnog proračuna vezuje uz proračunske prihode a ne uz proračunske rashode. Iznos koji je predviđen, dakle 0,075% ostvarenih poreznih prihoda iz prethodno objavljenog godišnjeg izvješća o izvršenju proračuna se mogao jasno izračunati u obrazloženju zakona. Dakle mi imamo zakon gdje su sve varijable poznate jedino u obrazloženju nema iznosa koliko će to koštati ukupno. Što je loše jer u točki 3. piše: „Za provođenje ovoga zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu Republike Hrvatske.“. Potrebno je jer iznos koji bi bio prema ovom zakonu veći od onoga što je na sadašnjoj stavci u proračunu. Prema tome to je nešto što nedostaje u ovome zakonu. Ja bi želio također podsjetiti da je svibnju 2015. godine Hrvatski sabor raspravio u prvom čitanju prijedlog Zakona o financiranju političke aktivnosti i zborne promidžbe i referenduma. Dakle on je nešto deblji od ovog zakona. Žao mi je što u ovom kratkom periodu Vlade HDZ-a i MOST-a se nije donio cijeli zakon jer treba urediti referendumsku proceduru i u tom smislu je i naš prijedlog bio sličan. Dakle sredstva za redovito godišnje financiranje osiguravaju se u državnom proračunu u iznosu, tada je pisalo 0,08%, dakle to je tu negdje, a najviše do iznosa od 50 milijuna kuna. Dakle to je opet vrlo sličan prijedlog i u tom sadržajnom smislu je to popravak. Što se tiče potrebe da ovo ide po hitnoj proceduri o tome smo se izjasnili u glasanju, ali apeliram na to da se primjeni Zakon o financiranju političke aktivnosti, izborne promidžbe i referenduma koji je sada na snazi i da se političkim strankama koje već nisu jedno dulje vrijeme dobili sredstva iz proračuna za normalno funkcioniranje ta sredstva i isplate. Naime, ja sam jedan od onih koji smatra da je dobro, pozitivno i jedino normalno da se političke stranke financiraju iz javnih i transparentnih izvora dakle iz proračuna temeljem potporu koju su dobili kod građana i broja zastupnika koje su dobili od građana, nego da se financiraju na način kakve imamo prilike svjedočiti u određenim sudskim procesima o financiranju jedne najveće i stožerne stranke u Hrvata koje imamo dakle prilike gledati i taj slučaj na sudu. Prema tome, klub SDP-a bit će suzdržan oko ovog zakona.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku. Prvi za repliku javio se zastupnik Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa moja replika se uvaženi kolega Bauk odnosi prvenstveno na ovo što ste zadnje govorili. Dakle osobno ne mislim da je financiranje političkih stranka odnosno iznos koji se izdvaja iz proračuna RH jedina mjera u ovom zakonu koji treba žurno izmijeniti. Ja bih recimo volio da se u Zakon o financiranju političkih stranaka ugrade još dvije mjere. Jedna je mjera koja bi obvezala sve političke stranke da javno objave tko ih kreditira. Dakle da javno postane dostupno ko su vjerovnici političkih stranaka a isto tako da u Zakon o političkim odnosno financiranju političkih stranaka uđe i mjera koja će kreditiranje političkih stranaka ograničiti jedino i isključivo na kreditne institucije. Dakle, mislim da je potpuno neprihvatljivo da trgovačka društva kreditiraju političke stranke na način kao što smo to svjedočili prije tek nekoliko mjeseci. Međutim, ja sve i da hoću takvu mjeru ne mogu predložiti da se uvrsti u ovaj zakon zato što se radi o hitnom postupku. Dapače, radi se o više od hitnog postupka jer ovaj zakon smo jutros uvrstili u proceduru na jedvite jade zato što je oporba držala kvorum smo ga izglasali na dva saborska radna tijela, i već večeras ćemo o njemu glasovati. I u njega neće uči čitav niz drugih mjera koje su potrebne kako bi se sustav financiranja političkih stranaka u RH uredio. I upravo zbog toga mislim da apsolutno ne možemo podržati ovaj zakon onako kao što ste i sami rekli.
Zahvaljujem zastupniku Grbinu. Odgovor na repliku zastupnik Bauk.
Važeći zakon koji je u, važeći zakon je donesen u sklopu pristupanja RH EU i bio je dosta strog. Tijekom našeg mandata on je nešto popravljen, ali još uvijek je dosta strog. I doista potrebno je donijeti novi zakon i ne bi bilo loše da Hrvatski sabor zaključkom obveže Vladu ako joj izglasa povjerenje da u roku godine dana napravi i cjelokupni novi zakon. Činjenica je da smo držali kvorum na Odbor za Ustav i Odboru za zakonodavstvo zato da se ne bi shvatilo da na neki način opstruiramo donošenje ovoga zakona jer je on od ovih 7 zakona koji su u proceduri najmanje loša. Ostali doista bi trebali proći jedno bitno, bitno peglanje. I naravno, ponovit ću političke stranke su u članku čini mi se 6. Ustava RH navedene izrijekom, ne pojedinci koje se bave politikom nego baš političke stranke kao temelj višestranačkog političkog sustava i svakako treba urediti na dobar transparentan način njihovo financiranje da se ne dovode one same u situaciju da za nešto odgovaraju ili da nešto ne mogu objasnit, a i također da građani ne misle da se sada tu nešto netransparentno i da citiram jednog uvaženog bivšeg člana jedne stranke ispod stola 2/3 ili trećina služe za pobjedu na izborima. Prema tome, svakako da treba donijeti cijeli novi zakon i u njega ugraditi nešto od ovoga što ste rekli i nadam se da će buduća Vlada i na tome raditi.
Hvala zastupniku. Slijedeći koji se javio za repliku je poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Bauk, vi ste u prvome svome djelu govora ubiti više govorili o samom dnevnome redu gdje ste kazali da je samo ovaj zakon potpisan, tj. prijedlog zajedno sa klubom MOST-a i kluba HDZ-a. Međutim, ovdje je puno bitnija stvar, mogli ste vi potpisati da je 57 milijuna kuna za političke stranke iz proračuna manje od 51 milijuna kuna. Znači 6 milijuna kuna je ušteda. To je evidentno i to je vrlo bitno i trebali ste prema tome znači možda i vi usuglasiti se oko ovoga prijedloga i možda potpomoći svojim prijedlozima, a imate mogućnost i amandmanima. Naravno da treba kao što ste rekli iz javnih sredstava financirati političke stranke biti javno, transparentno i naravno, ali naravno da to bude i javnosti i omogućeno da se provjeri. Međutim, ja ne znam je li možda SDP ima donatore. Znači postoji mogućnost i donacija. Ja koliko znam SDP je imao i donacije i to se može vidjeti dok u ovome slučaju MOST nije imao donatore, a to možete isto vidjeti na posebnim parlamentarnim izborima. Znači sve može biti javno i transparentno u skladu sa ovim sredstvima. Sad je najbitnije da se političkim strankama, u proračunu ostaje 6 milijuna kuna više. Tko je potpisao ili nije to je manje bitno. Hvala lijepo.
Zahvaljujem zastupniku Bulju. Poštovani zastupnik Bauk ima odgovor na repliku.
Pa gledajte, o tome koliko se izdvaja za političke stranke, mislim na državnoj razini, jer nešto izdvajaju i lokalne samouprave može se odlučiti i kod samog proračuna. Ne treba ovo uopće pisat u zakonu. Dakle, politička volja Hrvatskog sabora, parlamentarne većine može biti izražena i kod samog donošenja proračuna. Naravno, tu uvijek postoji opasnost da se u naletu populizma to ne smanji previše, pa je onda možda bolje da piše u zakonu. Dakle, to je uvijek iznos negdje između 50 i 60 milijuna kuna. Dakle, ima 151 zastupnik Hrvatskog sabora. Izračuna se koliko je to po zastupniku. Za podzastupljeni spol 10% iako mislim da bi bilo bolje da je 50%, to je isto jedna recimo od stvari. I na kraju, ja sam pripremajući se za raspravu izvukao i neke odluke iz prethodnih godina. Dakle, 2009. je 60484 kune, 60 milijuna 484 tisuće 259 kuna. 2012. godine temeljem privremenog financiranja za jedan kvartal 14 i 750. Dakle, to je bilo za 2011. godinu i to je ostalo tu negdje. Dakle, mi smo, već sam rekao 2015. predložili da se veže uz proračunske prihode i da to bude ograničeno na 50 milijuna kuna. Dakle, sve je to u nekakvim normalnim okvirima. Važno je da se ne stekne dojam, što se pokušava steći dojam da se političke stranke ne bi uopće trebale financirati iz proračuna jer bi tek onda bili ovisni o određenim donatorima. Uostalom, novi predsjednik HDZ-a i mandatar kad je došao onda je najprije tražilo objašnjenje zašto su neki donatori i želi je to riješiti. Prema tome, vidite da to zna biti dosta nezgodno kada se povezuju određene tvrtke koje doniraju stranke sa samim strankama i njihovim političkim odlukama a na kraju opet su navedene u popisu donatora
Hvala zastupniku Bauku. Sljedeći koji se javio za repliku je poštovani zastupnik Grmoja. Izvolite.
Poštovani predsjedniče hvala. Pa evo samo bih se referirao na izlaganje gospodina Bauka koji je rekao da se stranke trebaju financirati iz proračuna. Mi se s tim slažemo, ali s obzirom na situaciju mislim da je svima jasno i on je sam rekao da je to dobar prijedlog da se veže uz proračunske prihode. A opet će klub zastupnika SDP-a glasati, odnosno bit će suzdržani kod ovoga prijedloga. Što se tiče izloženosti prema korupciji nitko nam ne može garantirati da uz sve financiranje iz proračuna do sada političke stranke nisu bile izložene korupciji jer su uzimale donacije. Mi svi znamo da nikad dosta novaca za glancanje lika i djela velikih vođa. Svi znamo koliko košta angažman na primjer gospodina Brauna i definitivno se to ne može isfinancirati samo iz proračuna. Osim toga, bila je primjedba na transparentnost. Svi dobro znamo da SDP nije želio otkriti u kojoj se kreditnoj instituciji zadužio i time su pokazali koliko drže do transparentnosti. Mislim da je ovo dobar prijedlog, znači MOST-a Nezavisnih lista kojim se smanjuje izdvajanje za političke stranke, a i dalje političke stranke imaju sasvim dovoljno novca da mogu financirati svoju političku promidžbu. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Bauk.
Dakle, što se tiče prijedloga ovaj prijedlog isto zahtijeva rebalans proračuna. Dakle, po ovome prijedlogu će trebati povećati stavku za političke stranke za mislim negdje 6 milijuna kuna. Dakle isto zahtijeva rebalans proračuna, zato smo suzdržani. A što se tiče ove transparentnosti vi ste formirali parlamentarnu većinu ili ćete je formirati ili je u formiranju sa HDZ-om. Ali pamtimo mi ne samo sretne dane kako bi rekla Gabi Novak u svojoj pjesmi i nije bilo HDZ-ovca tijekom ovog proljeća koji nije pitao koga je pomazila Grizlijeva šapa. Prema tome, kad spominjete Brauna i kad spominjete nešto što je javno vidljivo, onda bi bilo dobro se prisjetiti i toga što su vam tadašnji i sadašnji partneri vama govorili ali u vezi vaših, u vezi nekih vaših donatora ili poslovnih partnera. Prema tome, da se ne vraćamo previše u prošlost vi to s njima riješite. Ali evo kad spominjete nije vas loše ni na to podsjetiti. Zahvaljujem.
Hvala zastupniku Bauku. Budući da nema daljnjih replika na izlaganje Kluba zastupnika SDP-a prelazimo na sljedeći klub zastupnika, klub nacionalnih manjina. U njihovo ime bit će zastupnik Veljko Kajtazi. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Danas raspravljamo o prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe. Koliko god se prijedlog smanjivanje sredstava političarima i političkim strankama u očima javnosti može lako prezentirati kao korak naprijed, on je za neke od nas dva koraka nazad. Radi se naime o sredstvima za politički rad, naglašavam za rad. To su sredstva koje stranke i zastupnici koriste kako bi mogli obavljati svoje redovne političke funkcije i druge obaveze. Moj način rada u posljednjih šest godina bio je takav da sam ga pored poslova ovdje u Saboru provodio na terenu sa mojim biračkim tijelom. Ako uzmete u obzir da smo mi nezavisni zastupnici nacionalnih manjina imamo biračko tijelo na područje cijele države ovaj prijedlog zakona, odnosno ovaj zakon će nas uveliko ograničavati u našim aktivnostima. Neki novinari su prošle godine napisali Kajtazi krstari Hrvatskom. I bili su u pravu, dobro su primijetili. Umjesto godišnjih odmora i ljetnih krstarenja ja sam rješavao problem nacionalnih manjina od lokalne do nacionalne razine. To je … [[Ne razumije se.]] prepoznalo i moje biračko tijelo odnosno građani. I naravno da to košta. Rad i stvaranje koštaju pogotovo jer 60-ak romskih naselja koje imamo rasprostranjeni su od Slavonije do Istre, a isto vrijedi i za ostale nacionalne manjine koje predstavljam, a koji su nastanjeni od Dubrovnika do Vukovara. Međutim, ono što košta više je da se posao ne odradi. Ono što košta više je da problemi ostaju neriješeni. Nekima može zvučati dobro da se nešto smanjuje ali kako reći ljudima koje predstavljam da ne mogu doći i da ne možemo imati sastanak. Kako se oglušiti na njihove molbe, kako sjediti na mjestu dok vas vaša zajednica treba? Volio bih da smo više usmjereni prema realizaciji i opravdanosti troškova nego njihovih ograničenja, odnosno volio bih da su predlagatelji uzeli u obzir i poziciju nezavisnih predstavnika nacionalnih manjina kada su pisali ovaj prijedlog. Ako pogledate moj izvještaj na internetu bit će vam jasnije o kojem broju aktivnosti vam se radi. Ako pogledate mišljenje Državne revizije isto tako ćete vidjeti da su ta sredstva opravdano uložena za rad. U ime drugih ne mogu govoriti. Ukoliko je netko zloupotrebljavao sredstva za rad onda se to treba sankcionirati. Vjerujem da je bilo i takvih, ali ne vjerujem da se zbog takvih treba kažnjavati rad drugih. Ovaj prijedlog zakona ne prepoznaje problem nezavisnih zastupnika koji nemaju druge izvore financiranja i ovaj zakon ne uzima u obzir činjenicu da nismo svi u istoj početnoj poziciji. Rad se treba poticati, a ne ograničavati. Mene, odnosno manjine koje predstavljam, će ovaj zakon najviše pogoditi te će nas dodatno ograničiti u održavanju i podršci primjerice kulturnih manifestacija odnosno sveukupno će nužno utjecati na opseg i kvalitetu moga rada. Bez obzira na to i ovo je bolje od situacije kojoj smo svjedočili posljednjih nekoliko mjeseci kada je naš rad bio gotovo nemoguć. Hvala.
Zahvaljujem se zastupniku Kajtaziju. Prvi za repliku javio se zastupnik Arsen Bauk, izvolite.
Iznijet ću gospodine predsjedniče i kolega Kajtazi svoj osobni stav koji vjerojatno odudara od stava mnogih a to je da ja smatram da bi pravo na financiranje iz proračuna trebali imati samo političke stranke i ne nezavisni zastupnici i nezavisni liječnici. Ali, to je uvedeno 2004. godine da bi tadašnja Vlada Ive Sanadera na taj način učvrstila svoju potporu većine u Hrvatskom saboru. I sad imamo jedan paradoksalni slučaj kada nezavisna lista u Gradskom vijeću bude izabrana sa 12 vijećnika onda ih zakon ne tretira kao jednu listu od 12 vijećnika nego 12 pojedinaca koji se bave politikom. I svaki od tih 12 otvara svoj račun i rade nezavisno jedan od drugoga, što nije intencija ovoga zakona. Prema tome, za pojedince koji se bave politikom kao nezavisni zastupnici po mome mišljenju ne bi ih trebalo stavljati u isti koš sa političkim strankama koje imaju svoje određene zakonske obveze, koje imaju svoje statutarne obveze, imaju kontrolu Državne revizije ne samo po pitanju trošenja sredstava nego i poštivanje tih statutarnih obaveza i sasvim je drugačije dakle njihovo funkcioniranje od funkcioniranja pojedinaca koji se bave politikom iz čega se mogu izuzeti zastupnici nacionalnih manjina jer se na tome s gospodinom Radinom koji nakon dugogodišnjeg iskustva mi opet upada u riječ … [[Ne razumije se.]] Dakle, zastupnici nacionalnih manjina kao nezavisni zastupnici birani u posebnoj izbornoj jedinici se mogu odvojiti od nezavisnih zastupnika u gradskim vijećima. Tako da ne morate u tom smislu reagirati s mjesta. Zahvaljujem.
Hvala. Odgovor na repliku, zastupnik Kajtazi.
Uvaženi kolega Arsen, u potpunosti se slažem s vama i u svo vrijeme u ovih 6 godina nastojao sam upravo vidjeti na položaj nacionalnih manjina pogotovo saborskog zastupnika koji predstavlja 12 nacionalnih manjina. Jako je teško obilaziti i napraviti ono što upravo nacionalne manjine na samom terenu traže jer ova sredstva su nedostatna. Ja osobno mislim da svaki saborski zastupnik koji će zastupati 12 nacionalnih manjina neće moći izvršavati svojih obaveza prema biračkom tijelu. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Kajtaziju na odgovoru na repliku. Sljedeći za repliku javio se zastupnik Milorad Pupovac.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Kajtazi vi ste kazali da se s ovim zakonom u nekom smislu posebnog izračuna postotka, a ne načinom izdvajanja za aktivnosti političkih stranaka ograničava obim mogućih aktivnosti predstavnika političkih stranaka i političkih stranaka kao takvih te nezavisnih zastupnika. To jeste istina. I šteta je što je to tako. I mi ćemo se ovdje morati opredijeliti da li ćemo ići po liniji moraliziranja političkoga ili po liniji efikasnih institucija u državi. Ako ćemo ići po liniji moraliziranja a narušavanja državnih institucija i demokratskih institucija kao što su stranke, jer su stranke institucije demokracije, onda radimo protiv vlastitih institucija i protiv institucija demokracije. Privremeno se može ljudima dopasti političko moraliziranje ali dugoročno je to štetno za institucionalnu demokraciju i za državne institucije također. Iz tog razloga mi mislimo da treba razmisliti o tome da se poveća taj postotak od 0,075 na 0,080. I još jednu stvar želim kazati, svi smo mi za štednju ali ovdje na ovom mjestu je štednja po principu držite lopova a lopovi su negdje drugdje. Zašto ne štede oni koji kradu? Zašto ne štede oni koji ne plaćaju poreze na vrijeme? Zašto ne štede oni koji ne plaćaju plaće radnicima kako valja i na vrijeme? Zašto to ne postavimo? To je smisao politike i političkih stanaka da dignemo glas protiv toga, a ne da sebi siječemo stolicu ili granu na kojoj sjedimo. Zahvaljujem.
Hvala zastupniku PUpovcu. Sljedeći koji se javio za riječ za repliku je zastupnik Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Evo ja bih samo podsjetio gospodina Kajtazija da je isto tako da je on naučio da se njegova izvješća mogu i popraviti s obzirom da je za 2012. godinu dobio nepovoljno mišljenje revizije na potrošnju sredstava, meni je drago da je napredovao u ovome vremenu i da vidimo da se isto tako neko može i popraviti. Jedino ono što nije popravio, a to je da on nije samo zastupnik Romske nacionalne manjine nego isto tako i drugih nacionalnih manjina. Ja evo gospodina Kajtazija u svojoj općini nisam davno vidio i definitivno smatram da izgovor da ova sredstva nisu dostatna da se zastupnik nacionalne manjine pojavi negdje, da nema za putne troškove, malo bi ja rekao pojednostavljena je verzija odgovora na prijedlog kojega daje predlagatelj. Prema tome, ja vas pozivam isto tako da vodite računa i kod potrošnje svojih sredstava ne samo da ovo što ste popravili da se ona legalno troše nego isto tako da obilazak, ja se slažem, mora biti ključno pravo koje imaju predstavnici nacionalnih manjina koji glasaju za vas, a da potporu koju dajete iz tih sredstava za određene aktivnosti svojim radom, zalaganjem trebate tražiti u okviru nadležnih državnih tijela ministarstava i time omogućite da se njihove aktivnosti koje se trebaju financirati slažem se i kulturne i etničke i koje sve imaju, vjerske, one trebaju isto tako pronaći u proračunima drugih ministarstava tako da se oslobode sredstva da možete posjećivati nacionalne manjine koje zastupate. Hvala lijepo.
Zahvaljujem zastupniku Paneniću. Odgovor na repliku zastupnik Kajtazi.
Uvaženi kolega, točno je da u vašoj općini nisam bio, ali nisam bio iz jednog prostog razloga, između ostalog i ovo što ste i vi sami napomenuli, a drugi je razlog po popisu stanovništva u vašoj općini ja uopće nemam Roma. Onog trenutka, znači prioritet mi je obići naselja tamo gdje ima najviše pripadnika Romske nacionalne manjine. A inače što se tiče ostalih 11 nacionalnih manjina koje ja zastupam, mislim da niste dovoljno upoznati i ja vas upućujem da uđete na moju web stranicu i da pogledate koliko sam i što sam učinio i koliko sam obilazio i onih ostalih 11 nacionalnih manjina koje ja zastupam i što sam sve učinio. A što se tiče onog prvog dijela, što se tiče samog mog popravka i trošenja sredstava, o tome nemam riječ to je revizija sve pokazala i ustanovila da ja to odlično odrađuje odnosno moja knjigovotkinja. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Kajtaziju na odgovoru na repliku. Sljedeći od zastupnika koji se javio za repliku je zastupnik Bulj.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Kajtazi govorili ste o nacionalnim manjinama naravno od Dubrovnika do Vukovara, ali naravno kada pogledamo kolikom iznosu sredstava radi to je mjesečno 30 tisuća kuna, znači nije to mali iznos, to je ogroman iznos gdje se može u okviru toga obići sva ta područja. Međutim i ja dolazim iz nerazvijenih područja gdje nema Romske nacionalne manjine ali ima drugih nacionalnih manjina gdje sam više brojnih dana i sati ja kao saborski zastupnik nego predstavnici nacionalnih manjina. Ti ljudi teško žive, uglavnom to su ljudi srpske nacionalnosti, iznimno pošteni, iznimno teško žive kao i većinski narod, a njihovi predstavnici osim djelomično što u Saboru čujem nekakve prijedloge koji s uglavnom na kraju završavaju ili neriješeno, ali ljudi nacionalnih manjina teško žive i mi zastupnici koji zastupamo ne samo nacionalne manjine i mi odrađujemo taj posao na terenu, vjerujte mi. A žao mi je što predstavnici nacionalnih manjina taj posao ne odrađuju kako treba. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku zastupnik Kajtazi.
Uvaženi kolega Bulj, sredstva koja ima nezavisni zastupnik pogotovo opet napominjem, zastupnik koji predstavlja 12 nacionalnih manjina jako je teško kada u tom dijelu imate nacionalnu manjinu koju morate zastupati u svim segmentima, a dok nemate ljude oko sebe koji bi vam mogli pomoći, a zato su neophodna sredstva, a nedovoljna sredstva. Jer obuhvatiti svu oblast koju moči jednu nacionalnu manjinu poput Romske nacionalne manjine je nemoguće jer su nedostatna sredstva, a da ne govorimo o ovim ostalim 11 nacionalnih manjina koje isto tako spominjete koji u tom dijelu oni možda nemaju ali imaju u onom drugom segmentu puno drugih aktivnosti koje morate raditi na svemu tome. Tako da tih 30 tisuća kuna koje vi napominjete vidite odmah u tri mjeseca da su to nedostižna jer nemate prostora, nemate ljudi s kojima bi vi mogli kompletno voditi i ne možete pratiti kompletno rad Sabora. Ja bih volio jedanput kada budete imali priliku da dođete do mene pa da vidite kako to izgleda samo jedan dan rad nezavisnog zastupnika koji zastupa 12 nacionalnih manjina. A ujedno vas pozivam skupa sa mnom da odete na teren pa da vidite kako to jako lijepo izgleda. Kada dobijete recimo jedanput vozilo mjesečno službeno pa onda mislite šta sada na koji način ne znate gdje bi mogli otići pa pokušavate kod državnog tajnika utjecati na sve moguće načine da bi mogli dobiti vozilo barem više puta jer svojim vozilom ne možete. Možete otići ujutru i vratiti se u pola noći onda ne znate da li trebate biti vozač jel se bojite da ne nastradate na cesti. Hvala.
Hvala zastupniku Kajtaziju. Zadnji koji se javio za repliku je poštovani zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Kolega Kajtazi razumijem poteškoće nezavisnih zastupnika u funkcioniranju i kažete zbog smanjenja sredstava da će imati ograničavajuće aktivnosti. Ali ovo mi se ne podudara sa tvrdnjom gospodina Bauka da nisu osigurana dodatna sredstva jer se ovime povećavaju izdvajanja za saborske zastupnike. Znači da netko obmanjuje javnost ali ne vi. Vi dobro tvrdite da se smanjuju. Ali onda ne stoji ona tvrdnja gospodina Bauka da se za nekoliko milijuna povećavaju zdvajanja i da dodatna sredstva u proračunu treba osigurati. Ali i politički i ekonomski je jedino opravdano izdvajanja vezivati za prihode a ne za rashode. Niti im se ne može opravdati za rashode jer time se onda izdvajanja vežu i za deficit i za zaduživanje. Znači što veći deficit napravimo, što veću štetu državi napravimo više ćemo izdvojiti za saborske zastupnike. Odlično. Pa mislim da to baš nije logično. Zato mislim da ovo je odlična promjena koja se događa u hrvatskom političkom životu, ja je svesrdno podržavam jer se veže na prihode državnog proračuna. Ali dopuštam i naravno da se može raspravljati i o koeficijentu je li on dovoljan, nizak i je li to, koliko to smanjuje, koliko utječe na pojedine, na nezavisne zastupnike. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku Goranu Mariću. Sljedeći od klubova zastupnika koji su se javili za riječ u raspravi je Klub zastupnika HNS HSU. U njihovo ime poštovana zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Već se iz rasprave mislim dalo vidjeti da nitko nema primjedbi na činjenicu da se izdvajanja temelje na prihodima a ne na rashodima. Pitanje je samo kolika su ta izdvajanja. Dakle ona mogu biti 0,075%, mogu biti 0,080%, mogu biti različiti iznosi. Dakle isto tako mislim da činjenica da će razlika u financiranju biti između 6 i 7 milijuna kuna, dakle u izdvajanju. To je zanemariva ušteda, naravno za državni proračun kada pogledate stavke i sredstva koja se troše na različite druge stvari. Za financiranje političkih stranaka i nezavisnih zastupnika je smanjenje koje će osjetiti ali i to po mom mišljenju ne bi bilo, ne bi zaslužilo da o tome vodimo toliku raspravu. Ono što se nama u klubu HNS-a i HSU-a čini ovdje najspornijim je duh zakona. Dakle ono što zakon poručuje, ono što zakon simbolizira, duh zakona kao što bi rekao jedan od otaca moderne države Montesquie je poruka a poruka je koja u jednoj općoj populističkoj atmosferi koja je zavladala u našoj, nažalost ne samo našoj politici kaže da jedini instrument ili barem glavni instrument koji građani jedne države imaju da bi mogli sudjelovati u političkom procesu a to su političke stranke je neka sumnjiva rabota. Da je to nešto što sada moramo podnositi ajde, ali defacto bi bilo, je to bacanje novaca i bilo bi najbolje da se to prvo smanji a postepeno ukine. Financiranje političkih stranaka kao glavnog instrumenta sudjelovanja građana u politici nismo mi izmislili. To je rezultat stoljetnih iskustava. U 18. stoljeću u Britanskom parlamentu, dakle najstarijem na svijetu je postojala blagajna na kojoj su zainteresirane strane uplaćivale novac zastupnicima da glasaju onako kako oni hoće. I trebalo je nekoliko stoljeća da se razumije da ljudi i institucije kao što su političke stranke i zastupnici koji odlučuju, da je financiranje koje je transparentno, koje je iz proračuna, koje se može kontrolirati i koje je svima jasno, jedan od glavnih načina eliminiranja jednog velikog prostora korupcije. Podsjetiti ću vas da smo mi imali situaciju u kojoj je rok plaćanja državnih tvrtki bio preko 300 dana. Korupcija je ludovala u tom području. Jer ako moraš čekati godinu dana da ti netko plati onda su ljudi određene postotke od toga davali onima koji odlučuju o tome da li ćeš biti prvi ili ćeš biti 331. Kada se taj rok plaćanja smanjio na 60 dana prostor korupcije u tom području je nestao i to je najbolja borba protiv korupcije. Bolja od kažnjavanja, bolja od prijetnji, bolja od represije iako naravno je i to jedan od instrumenata i nužna je ali puno bolja je prevencija. A najbolja prevencija je eliminirati prostor u kojem se ta korupcija može događati. I ovo što je uznemirilo ljude kod ovog prijedloga zakona je jedna poruka koja je prisutna u hrvatskom društvu i recimo proceduralno nešto što se s ovim zakonom nije napravilo jer da je išao kao što bi morao po Zakonu o pravu na pristup informacijama ići u javnu raspravu, barem 30 dana. Međutim u toj javnoj raspravi je vrlo vjerojatno da bi opća atmosfera bila ma ukinimo svo financiranje političkim strankama jer je to poruka koja se šalje. To su beskorisne, nepotrebne institucije. Ako se ukinu političke stranke koje su kao što sam rekla povijesno i ustavno temeljni instrumenti sudjelovanja građana u politici ostaje vođa i njegov narod, a to je definicija diktature. I kakve god bile šlampave, simpatične, nesimpatične, ovakve, onakve političke stranke one su de facto jedini instrument preko kojeg građani mogu suvislo i sa nekim utjecajem sudjelovati u političkom procesu i političkom odlučivanju. Zbog toga se klub HNS-a i HSU-a protivi ovom tretiranju i ovom pristupu političkim strankama, ovom slanju poruke sa zakonom koji je pred nama, da su to de facto nepotrebne institucije, da je to nešto čemu postepeno treba ukidati financiranje. Kao što sam rekla u samim brojevima ušteda je zanemariva na razini državnog proračuna. Ali u duhu zakona u intenciji je vrlo opasna. Iz tog razloga klub HNS-a i HSU-a neće podržati ovaj zakon. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Vaša diskusija izazvala je više replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Kolegice Pusić, kazali ste da se radi o zanemarivim sredstvima. Da radi se o 6 milijuna kuna, znate koliko to znači primjera u Dalmatinskoj zagori, Podsvilajskim selu, Zelovo 7, 8 kilometara udaljeno od Hrvaca, zadnje točke gdje imamo vodoopskrbu? Ta djeca, ti ljudi nemaju vodoopskrbu. Zamislite koliko djece, pa imamo sad ovdje primjer male Lucije u Sinju, tj. u Trilju koja nema krov nad glavom, koja nema prozore, koja nema ništa osnovno za život šta druga djeca, nema čarape. Zamislite koliko znači za takve ljude ta vaša izjava? Korupcija, oćete reći da 300 milijardi dosadašnji sustav plaćanja stranaka, financiranja stranaka nije izazvao 300 milijardi kuna duga, 300 tisuća ovršenih i blokiranih? I u ovoj situaciji sad nalazimo 300 tisuća nezaposlenih? Bit će to što smo više davali političkim strankama je napravilo efekt kontra. Pa baš je ovo donekle poštenije. Znači na osnovu prihoda da se plaćaju stranke a ne rashoda. Pa onda ne vidim razloga da budete suzdržani ili da budete protiv. Apsolutno ne vidim razloga. Bar je u ovome slučaju to korektno i pošteno kao što je maloprije naglasio i kolega Marić. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvažena zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Hvala lijepa. Dakle, ne radi se o pojedincima ili pojedinim jedinicama lokalne samouprave za svakog je 6 milijuna ponaosob, za svaku osobu je jako puno novaca. Radi se o državnom proračunu. Dakle, mi ovdje govorimo o uštedi za državni proračun. U odnosu na državni proračun ta ušteda je zanemariva, u odnosu na individualnu osobu ili individualnu jedinicu lokalne samouprave naravno da je to vrlo veliki novac. Ali o tome ne govorimo, to neće dobiti niti jedna jedinica lokalne samouprave. Niti jedna djevojčica koja ide u školu bez čarapa. To će ostati u državnom proračunu, kako će se rasporediti bog zna. Što se tiče prihoda kao temelja za ovu odluku nitko nema ništa protiv. Pitanje je samo u iznosu, dakle to može biti 0,075 ili 0,080 kao što sam rekla. Nitko nije osporio da je logičnije da to bude na temelju prihoda a ne rashoda. Pitanje je samo da li je intencija ovog zakona da se postepeno jedini instrument sudjelovanja građana u političkom procesu delegitimira.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je ona uvaženog zastupnika Ivice Mišića. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice Vesna jako sam iznenađen vašim objašnjenjem na sve ovo kako se troši proračunski novac. Možda ću biti demagog, ali ja kao privrednik polazim od jedne točke koliko naši ljudi imaju plaće od najmanje pa do najveće? Pa ćete vidjeti da je prosjek nekakvog trgovca ili bilo kojeg radnika u sustavu negdje 3, 4 tisuće kuna. Ako jedan zastupnik dobije 30 tisuća kuna mjesečno to je za mene ne puno novaca, previše puno. Ja znam da stranke trebaju živjeti ali moramo znati da proračun države pune građani. Moramo ići s toga stajališta kako građani žive, koliko mi kao političari iako sebe ne smatram političarem trošimo nekakav novac koji vi kažete pa ne znamo ni kako će i gdje će se iz proračuna potrošiti. Jako bi trebalo voditi računa kako se troši proračunski novac, gdje to odlazi a ovih 6 milijuna kuna koje će smanjeno biti daj Bože da je 15 imamo kuhinje, imamo građane koji nemaju šta jesti. Znate koliko bi im pomogli sa malo, malo više novaca? A mi se jednostavno, ustvari vi koji se bavite politikom ovih 25 godina nikad niste upitali i niste došli u situaciju da vidite kako određeni građani žive. To vi deklarativno vidite i znate ali nikada niste ništa poduzeli da bi smanjili troškove, nepotrebne troškove politike, sustava političkog da naši građani jednom dođu na zelenu granu. Stoljećima rekli ste da se izdvaja iz proračuna za politiku. Da, ali mi stoljećima ovdje patimo kao građani. I jednostavno nikada nismo imali sreće sa politikom.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Dakle, što se tiče izdvajanja stoljećima mislim na političko iskustvo. Institucija moderne države i nešto je potrebno ljudi znati o tome da bi se moglo sudjelovati u vođenju države. Ne može se baš sasvim ignorirati sve što postoji kao saznanje u akumuliranom iskustvu političke teorije. Dakle, ovih šest milijuna vi možete sada iz toga praviti nekakvu populističke komentare, ali to je u odnosu na 120 milijardi koliko je državni proračun. To je u odnosu na ta sredstva. I ta sredstva glavni način da se to normalizira hajmo reći je gospodarski rast. I ako je netko napravio nešto za gospodarski rast onda ruku na srce smo to zaista mi. Ako je netko iz negativnog pretvorio gospodarski rast u pozitivni, onda smo to mi. Ali ne kažem da je to, da nije moglo biti jače i bolje i da ne treba biti jače i bolje. Treba. Ali ovdje vas upozoravam na eroziju jednog važnog instituta. To ne treba svoditi na zaista ovako temeljni populizam, zaista ne treba. Pitanje da li želimo čuvati svoje institucije i kroz njih funkcionirati. Ja mislim da su institucije države važne da bez njih ne možemo funkcionirati kao i institucije preko kojih građani sudjeluju u tome. Ovo ćete izglasati. Nikom ništa, nikom se ništa neće od ovoga dogoditi što ćete izglasati. Ali intencija, dakle duh zakona nije dobar, ide u pogrešnom pravcu. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Marin Škibola. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Htio bih reći gospođo Pusić prvu stvar da ste vi bili jedan od žestokih zagovaratelja ulaska Hrvatske u EU, a mi svi znamo da ekonomska politika Europske komisije jest restriktivna ekonomska politika koja zagovara mjere štednje. Da li je politička elita prva ta koja bi na sebi tr4ebala implementirati mjere štednje ili vi kažete ne. Mi kao politička elita ne moramo štediti, a narod treba štediti. Moje je pitanje da li je to moralno od vas? Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Hvala lijepo iako baš nisam sigurna da treba, ali evo ga. Dakle, ovo što se štednje tiče neće se ni na koga naročito odrazit. A što se tiče ekonomske politike Hrvatska je vodila i vodi svoju ekonomsku politiku, rasprave o različitim modelima u Europi su puno šire nego ono što je u jednom trenutku zagovarali neki povjerenici u Komisiji i što smo s druge strane zagovarali mi. Dakle, u to bi bilje bilo ne ulazit ako nećemo jednu ozbiljnu raspravu o tome jer to zaslužuje ozbiljnu raspravu. Ali što se ovog tiče to nije nikakva štednja na političkim elitama. Političke elite što se osoba tiče to neće osjetiti. Proračun također to neće osjetiti. Ali intencija je ono o čemu ja ovdje govorim – namjera, smjer u kojem se ide je ono o čemu ovdje govorim.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Nikole Grmoje. Izvolite.
Hvala. Poštovana zastupnice Pusić, vi ste rekli da nitko neće ovo osjetiti. Ja vidim jedno veliko nezadovoljstvo i potrebu da se nešto, da se pokuša iskazati to nezadovoljstvo time što će stranke izgubiti 6 milijuna kuna. Ja mislim da to neće utjecati bitno na djelovanje političkih stranaka. Istina je da je ovo jedna poruka, poruka da se novac koje političke stranke troše veže uz proračunske prihode, a ne uz rashode. A isto tako ne vidim čime bi se povećao prostor korupcije o kojem vi govorite, jer smo mi imali situaciju da su političke stranke i do sad bile obilno financirane iz proračuna. Imamo mali milijun primjera političke korupcije u Hrvatskoj i ono što građane naše najviše smeta to je upravo politička korupcija. Svjedočili smo o političkoj korupciji u svim vladama do sad, tako i u vladama u kojima ste vi sudjelovali. Stranke su bile financirane iz proračuna pa smo imali primjere korupcije, na primjer u Ministarstvu poljoprivrede gdje su se poticaji davali velikim, a ne malim OPG-ovima. Imamo sad najnoviji slučaj vjetroelektrana gdje je oštećena država a u konačnici i građani. Vidimo da to financiranje iz državnog proračuna političkih stranaka nije dovelo do smanjenja korupcije. Protiv korupcije se može boriti i na druge načine. Mi nismo za ukidanje sredstava političkim strankama. Smatramo da su stranke potrebne, ali ovih šest milijuna kuna neće utjecati na to hoće li netko od vaših kolega biti koruptivan ili ne. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Vesna Pusić.
Da utječe. Dakle nije, ovo nije jedno iskustvo koje se može vezati samo na Hrvatsku i samo od danas, utječe. Postoji povijesni, veliko povijesno iskustvo parlamentarnih demokracija i zbog toga je taj institut izmišljen. Dakle, utječe. Da li eliminira, ne eliminira, da li treba drugih sredstava borbe protiv korupcije, naravno da treba. Ima mnogih situacija raznoraznih gdje ljudi svoju izbornu promidžbu iz proračuna ministarstava. To isto treba suzbiti. Ali ovo je jedan od načina, transparentnost financiranja stranaka je jedan od načina, nije jedini. Kao što sam rekla intencija je ovdje u pitanju. A što se iznosa tiče taj neće nikom niti pomoći niti odmoći.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branimira Bunjca, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege upravo je nevjerojatno slušati kakve sve izgovore pronalaze dugogodišnji zastupnici da bi opravdali daleko neopravdana sredstva koja dobivaju iz proračuna za rad stranaka. Ovdje se spominju ekonomski razlozi, politički razlozi, matematički izračuni, a nitko ne spominje moralnu dimenziju. 90% hrvatskih građana protivi se privilegijama političara i političkih stranaka koje se doslovce kupaju u novcu i zarađuju na grbači naroda koji teško i krvavo radi da bi preživio. Ovdje se sada trenutno spomenulo čak i to da će eto stranke kad budu dobile novac iz proračuna da će biti manje korupcije. Stvar je jednostavno suprotna, upravo će smanjenje novca za stranke bez obzira o kojem se iznosu radi predstavljati ozdravljenje ovoga društva na svim razinama pa tako i na razini korupcije. Upravo će smanjenje novca koje stranke dobivaju doprinijeti tome da se iz politike maknu svi uhljebi, svi oni koji od politike žele živjeti lagodno i ugodno, a ne suprotno da će onda kao u politiku dolaziti neki pošteni ljudi koji dosada nisu bili. Kakve su stranke vodile ovu državu zadnjih 25 godina, one ne zaslužuju ne 0,075% sredstava iz proračuna nego ne zaslužuju niti 0,001%. Eto, toliko. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Vesna Pusić.
Gospodine kolega dakle što se tiče degradacije politike u koju ste se vi sada ovdje uključili to je jedna vrlo opasna rabota. Jer također otvara prostor različitim diktatorskim tendencijama i direktnoj komunikaciji između vođe i njegovog naroda. Što se uhljeba tiče ja sam redovita profesorica na zagrebačkom sveučilištu i odradila sam u svom životu različite i mnogo različitih poslova kako u domovini tako i u inozemstvu na različitim akademskim institucijama. I što se uhljebljivanja tiče ovo je sigurno manje od onoga što bih ja mogla zaraditi nego da radim taj posao. Ali sam mislila da naročito moja generacija mora doprinijeti izgradnji institucija ove zemlje u skladu naravno sa svojim uvjerenjima. I zbog toga sam umjesto da lagodno živim na svojoj profesiji se angažirala u ovome. I preporučujem da to i vi napravite kao što vidim da ste počeli sa svojim političkim tim angažmanom i dolaskom u Sabor, ali vam tu degradacija ljudi koji se bave politikom služi na sramotu, a ne na čast. Vi bi trebali dignuti taj status, vi bi trebali doprinijeti statusu i uvažavanju ljudi koji se bave politikom jer će se inače htjeti baviti samo najgori, samo oni koji se ne mogu nigdje drugdje zaposliti, njima ćemo dati da vode državu i onda će od toga cijela država i svi njeni građani imati posljedice. Jer ako damo da državu vode najlošiji među nama onda od toga stradaju svi. Prema tome, mislim da bi ovu profesiju trebalo držati i ovaj angažman trebalo držati na razini koja bi motivirala najbolje da se angažiraju u politici.
Hvala. I zadnja replika je ona uvaženog zastupnika Gorana Marića, izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice Pusić slažem se s vašom definicijom diktature, vođa i narod izravna komunikacija, a to mi znamo jer i vi i ja smo živjeli više diktaturu nego demokraciju, nažalost zbog godina. Slažem se i s vama da su političke stranke iznimno važne, ako ne i najvažnije u političkom životu i demokratskom životu jednog društva i da utjecaj građana preko tih političkih stranaka je bez obzira koliko bio nekad i beznačajan ali je jedini način prirodan … [[Ne razumije se.]] Volio bih zbog utjecaja tih građana znati što građani misle o tome kako se financira političke stranke. Ja mislim da je ovdje veliki problem financiranje Hrvatskog sabora i da iz toga puno proizlazi i ovaj problem financiranja političkih stranaka. Jedina državna institucija koja se ne financira na prirodan, logičan, racionalan i ekonomski prihvatljiv i politički prihvatljiv način je Hrvatski sabor. On se ne financira iz državnog proračuna. To je jedina institucija u kojoj onaj tko dolazi na radno mjesto nema radno mjesto, nema prostor, nema kompjutera. U cijelom Hrvatskom saboru je samo jedan printer u boji. Pola zastupnika nema gdje odjeću staviti. I naravno da iz toga proizlazi puno problema. Mi nismo dali dignitet Hrvatskom saboru i moramo vratiti i povećati da imamo normalne uvjete za rad, a kamoli govoriti o mobitelu, parkingu ili nečem drugom što je u svakoj državnoj instituciji osigurano i za svakog radnika, a za zastupnika nije. Ali mislim da hrvatski građani sigurno ne bi prihvatili da se izdvajanja vežu za rashode državnog proračuna nego za prihode. I zato ako želimo čiti glas građana onda glasujmo za ovaj zakon. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Vesna Pusić.
Kolega Marić, šta da kažem, slažem se s ovim što ste rekli. Dakle ideja apsolutno ovo što se tiče rashoda i prihoda to smo razriješili, mislim da to niko nema dvojbe. A ovo što ste rekli za Hrvatski sabor s tim se naročito slažem jer mislim da je degradacija Hrvatskog sabora dalekosežno strašno opasna stvar. Dakle, čuvanje te institucije je praktički jednako čuvanju demokracija.
Hvala lijepa. Sada ćemo prijeći na sljedeći klub zastupnika, a to je onaj HDZ-a u čije će ime govoriti uvaženi zastupnik Tomislav Ćorić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. S obzirom na činjenicu da se ova rasprava oduljila i zapravo krenula u različitim smjerovima, ja ću vas ukratko upoznati sa stavom Kluba zastupnika HDZ-a. Dakle, neosporno je ovdje više puta danas potvrđeno da je ključna intencija ovog prijedloga izmjena Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe prije svega da se financiranje političkih stranaka sa rashodne strane proračuna prebaci na prihodnu stranu proračuna odnosno veže uz porezne prihode. Klub zastupnika HDZ-a drži da je to potpuno logično jer nema nijednog razloga da financiranje političkih stranaka nije povezano sa ekonomskom situacijom u zemlji. Prema podacima iz 2015. godine rashodovna strana proračuna iznosila je negdje prema ovim pokazateljima odnosno u odnosu na te pokazatelje prihodi političkih stranaka trebali su biti 57,75 milijuna kuna, s druge strane izmjena zakona i vezivanje prihoda političkih stranaka uz porezne prihode nosila bi 51 milijun kuna. Međutim odmah treba imati na umu činjenicu da će se proračunski prihodi ove godine da će biti nešto veći od plana za 2016. godinu i u tom kontekstu može se očekivati da će iznos političkim strankama biti negdje 52,5 milijuna kuna. Ono što valja imati na umu isto tako je da će u naredne četiri godine rast BDP izjednačiti ovaj iznos. Dakle vezivanje prihoda političkih stranaka uz porezne prihode u RH je nešto potpuno logično i iz te perspektive Klub zastupnika HDZ-a će podržati ovaj prijedlog. Da se samo na samom kraju osvrnem na moment intencije koji je uvažena zastupnica Pusić ovdje navela, dakle intencija je upravo ta da jednu nelogičnost ispravimo u jedno logično rješenje i ukoliko se slažete s jednom takvom ispravkom ne vidim razloga zašto i Klub zastupnika HNS-a i ostali klubovi ne podržali ovakvo rješenje. Ukoliko govorite o korupciji odnosno o problemu korupcije koji može eruptirati ovakvim rješenjem onda ne govorimo u dobroj vjeri. Dakle ovdje polazimo s dobrom vjerom prije svega da će se financiranje političkih stranaka odnosno da će se rad političkih stranaka zasnivati na transparentnom financiranju, netko je u jednom trenutku u raspravi to naveo, ovo je isto tako transparentan modalitet financiranja kao što je bio i ovaj prethodni temeljem rashoda državnog proračuna, tako da u tom kontekstu ne vidim problem. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Jako kratka i vaša rasprava je rasprava izazvala nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Milorada Pupovca. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Ćoriću ja izrazito cijenim kratkoću s kojom ste vi obranili prijedlog ovoga zakona, jednako tako i racio vaše argumentacije koji mi podržavamo. Ono što mi ne možemo razumjeti i ono što mislimo da nije dobro jeste argumentacija koju čujem od pojedinih kolega. Ljudi nemaju što jesti pa će imati ako se smanji za prihode političkih stranka. A zašto nemaju što za jesti? Tko ih je doveo u tu situaciju? To je proizveo i tko proizvodi tu vrstu nejednakosti i siromaštva u zemlji i tko je glavni generator toga proizvođenja ne siromaštva i nejednakosti u društvu? Političke stranke svojim nedjelovanjem, vjerojatno. Novi tajkuni i novi bogataši i akteri redistrubucije društvenog bogatstva? Da. Zašto njima ne počnemo uzimati kolege iz MOST-a? Onima koji su se u posljednjih 25 godina toliko obogatili i stekli toliku moć. Zašto to pitanje ne postavimo i zašto sebi ne postavimo pitanje, što mi činimo da se to promijeni? Ako smo išli preko trga do Sabora mogli smo vidjeti Caritasov kamion koji dijeli voće i krompire, jeli to borba protiv siromaštva? To je milosrđe, ali ne borba protiv siromaštva. Borba siromaštva se vodi ovdje. Ako se ne bude vodila ovdje vodit će se na ulici, a to neće spriječiti ovakve izmjene zakona. Zbog toga političko moraliziranje koje nema ovu činjenicu u vidu je politički amoral i ne može se pokriti sa ovim.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Tomislav Ćorić.
Uvaženi zastupniče Pupovac, ja bih rekao da se vaše izlaganje velikim dijelom zapravo odnosilo na izlaganja prije mojega. Moja intencija ni u jednom jedinom trenutku nije bila moralizirati jer mislim da je to u kontekstu svega onoga što je do sada izrečeno bilo bi potpuno promašeno, dakle navoditi raznorazne detalje i situacije koje zapravo nisu na razini današnje rasprave i rasprave o ovom zakonu iz moje perspektive nema smisla. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Josipa Đakića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Ćoriću dobro ste ustvrdili da je ovo logično i normalno da se od ostvarenih poreznih prihoda računa ono što pripada političkim strankama. Ja smatram da bi to bilo i poticaj za njihov rad, tj. rad njihovih dužnosnika koji bi trebali gospodarsku aktivnost pokrenuti u tom smjeru kako bi što više tih poreznih prihoda se dogodilo u RH, tako povećali i prihodi strankama. Mislim da histerija u tom pogledu pojedinih kolega apsolutno je neprimjerena i nema svrhu kao i ono prozivanje o tome politička korupcija pa neke stranke su na sudu, neke stranke su i kažnjene zbog toga što nisu pravovremeno podnosile izvješća o svom radu u izbornom vremenu. I to ne jednu godinu nego dvije godine za redom. Te iste stranke danas prozivaju neke koje su još u postupku i nisu pravomoćno kažnjene. Stoga smatram da nemaju pravo prozivati niti govoriti o onome jer su zanemarili, jer veliki vođa je tada govorio promijeniti ćemo i zakon i sve ostalo kako bi imali prihode koji su nam potrebni. S time mislim da ovo je dobra intencija izmjena zakona i ona će potaknuti da oni obnašatelji dužnosti iz kojih stranaka dolaze, koji su odgovorni za obnašanje vlasti potaknu gospodarske aktivnosti a tada će se potaknuti i porezni prihodi i svima će biti u konačnici dobro.
Hvala lijepa. Sljedeći se za repliku javio uvaženi zastupnik Miroslav Tuđman.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Ćorić vjerojatno smo svi suglasni oko toga da stranke treba financirati iz prihodovne a ne rashodovne stranke i mislim da to ne bi trebao biti problem. Međutim cijela ova rasprava ide više u jednom populizmu i zapravo mimoilazi ključni problem a to je financiranje i rad Hrvatskoga sabora. Sve naprosto dobre zemlje, dobrostojeće zemlje su dobrostojeće između ostalog zato što imaju uređen rad njihovih parlamenata a tamo zastupnici imaju kako u kojoj zemlji od nekoliko savjetnika na svojem raspolaganju koji im pomažu u njihovom radu jer pomažu u tome da ti zakoni i učinkovitost Sabora bude daleko bolja nego što jeste. Pogledajte kako je ovo što je i kolega Marić rekao da to ne ponavljam, pogledajte kakva je situacija kod nas. Koliko mi imamo stručnih ljudi osim savjetnika pojedinih odbora koji su zapravo više se bave tim administrativnim poslovima a manje imaju vremena i kapaciteta da stoje nama na raspolaganju naprosto je posljedica toga da taj naš, učinkovitost je naprosto minimalna. Odnosno puno manja od onoga što svi očekujemo i što bi svi željeli da bude. Prema tome ako želimo učinkovit Sabor cijena toga, trošak toga bi bio daleko veći nego što smo mi u stanju priznati. A ove priče o nekakvim privilegijama zastupnika ili plaćama zastupnika. Pa čujte plaća zastupnika nije ništa veća od plaće redovnog profesora a redovnih profesora u Hrvatskoj imate valjda 5, 6 puta više nego što ima zastupnika. Pa dajte malo da to svedemo u nekakve realne okvire i da počnemo govoriti o funkcioniranju Hrvatskoga sabora i kako da on bude učinkovit.
Hvala lijepa. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Ivana Pernara. Izvolite.
Poštovani gospodin Ćorić kada je spomenuo HDZ i borbu protiv korupcije u jednoj rečenici jednostavno osjetio sam da pokušava stvoriti privid da se oni bore protiv korupcije ali jasno je da su oni najveći generator korupcije. A na kraju krajeva i vi ste gospodine Reiner svojedobno rekli da svakog dana svjedočimo primjerima korupcije upravo iz redova HDZ-a. I mislim da ove izmjene zakona neće smanjiti korupciju u vašoj stranci, naprotiv sud je srušio i iz formalno pravnih razloga presudu protiv vas kao zločinačke organizacije i smatram da je to žalosno. I vi zapravo kontrolirate sve razine vlasti i sve što nama preostaje je ukazati na to. Hvala.
Kolega Pernar kao prvo izrekli ste jednu laž, doslovno ću reći laž, ja nikad nisam rekao da, o korupciji u HDZ-u.
Jeste gospodine u emisiji na Hrvatskom radiju imamo je, možemo na youtube-u.
Molim vas, molim vas sjednite se i ne odgovarajte mi. Dakle izrekli ste laž ponavljam. Ja tu riječ nikad nisam upotrijebio u ovoj sabornici a sada sam ju upotrijebio dva puta i ako treba još jedanput ću reći. Dakle lagali ste ovdje u sabornici pred hrvatskom javnošću. Druga stvar je … … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? Izričem vam opomenu prvu. Drugo, govorili ste mimo teme pa vam skrećem pozornost da ovdje se time ruši dignitet Sabora. Takvim diskusijama na taj način ruši se dignitet Sabora. Ne ovime 0,75 ili 0,80 ili bilo čime ali ovakvim diskusijama i na taj način razgovarajući međusobno pred javnošću rušimo sami svoj dignitet, rušimo ga pred onima koji su nas birali i ja vas molim da to ne činite. Ne zbog vas, zbog svih nas i zbog hrvatskih građana. Sljedeći se u ime kluba SDSS-a, a pardon. Odgovor na repliku, izvolite. Uvaženi zastupnik Tomislav Ćorić.
Probat ću biti vrlo kratak. Kolega Pernar, vi ste i danas uspjeli uči u središnji dnevnik a vjerujem da je to bila jedina intencija vaših dosadašnjih izlaganja. Još jednom ponavljam stav Kluba zastupnika HDZ-a o tome da je ova promjena zakona kao takva posve opravdana i logična. I molimo i ostale klubove zastupnika da je podrže. Što se tiče ovog djela o korupciji ovdje sjedi više od 50 zastupnika HDZ-a, to su časni ljudi i kao onaj koji izlaže po ovoj točci dnevnog reda u Hrvatskom saboru mogu vam na vašu opasku reći jedino da se možete sramiti. Hvala lijepa.
Slijedeći se u ime Kluba zastupnika SDSS-a javio uvaženi zastupnik Boris Milošević. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Uvažene kolege zastupnice i zastupnici, javno financiranje stranaka putem proračuna relativno je novi izum koji je zapravo došao u primjenu 50.tih godina prošlog stoljeća i Njemačka država dakle na koju se volimo pozivati je to uvela 59., dakle krajem 50.tih. U nizu zapadnih zemalja proračunsko financiranje političkog života je postalo zapravo dominantno kao jedna vrsta brane od korupcije i privatnih interesa na političke strukture. Privatne donacije su svugdje, pa tako i u Hrvatskoj smatram, poželjan izvor financiranja pod uvjetom da je riječ o manjim iznosima i da je to uređeno zakonom, da je to vidljivo uz određena dakle zakonska ograničenja na transparentan način. Tako je to i kod nas. Dakle, financiranje stranaka javnim proračunskim novcem je važno, jer političke stranke su osnova stabilne demokracije, a demokratsku stabilnost zapravo cijenimo tek onda kad je izgubimo, kad osjetimo da je ugroženo. U svijetlu nedavnih političkih nestabilnosti zapravo svi politički akteri su rekli i izrazili želju da vlast bude stabilna, da Vlada ima političku stabilnost kako bi mogla provoditi reforme koje su neophodne za našu zemlju. U tom smjeru ide i preporuka Vijeća Europe iz 2001. godine koja kaže da političke stranke bi trebale primati financijske doprinose iz državnog proračuna u cilju sprječavanja ovisnosti o privatnim darovateljima i jamčenja jednakosti prilika između političkih stranaka. Preporuka nadalje kaže da državna potpora ne bi smjela priječi nivo potreban za postizanje političkih ciljeva. S obzirom da pretjerano oslanjanje na državno financiranje može voditi do slabljenja veza između stranaka i njihovih birača. Kod nas je financiranje političkih stranaka uređeno našim Zakonom o financiranju političke aktivnosti i izborne promidžbe. Taj zakon je donesen 2011. na neki način pod velikim pritiskom Europske komisije gdje su tražili vrlo stroga zakonska rješenja. Zakon je uredio financiranje izborne promidžbe, utvrdio je izvore financiranja, donacije, zabrane financiranja i pogodovanja, način provedbe nadzora i revizije. Zakon je tako strog da primjerice kad bi donirali Europsku političku stranku sa 1000 eura to nigdje ne bi bilo objavljeno. Europska politička stranka ne bi bila dužna ni po kojem pravu da javno objavi donatora primjerice 1000 eura. Ako donirate hrvatsku političku stranku sa jednom kunom u izvješću će izaći vaše ime i prezime, oib i adresa, jedna jedina kuna. Ako stranka jedan dan zakasni, pola dana, sat, minut i ako se to utvrdi sa objavom podliježe i administrativnim sankcijama i prekršajima. Podsjetio bi na izvješće savjetodavnog tijela Vijeća Europe iz 2013., skupina država protiv korupcije Vijeća Europe GRECO koja je ustvrdila da je RH prihvatila sve preporuke tog savjetodavnog tijela. Ipak naš zakon nije bez mana i sadrži puno nedostataka koji se vide tek u provedbi. Pogotovo bi podsjetio na nedostatak koji se odnosi na način raspoređivanja sredstava za redovito godišnje financiranje koje se vezuje uz trenutak konstituiranja Hrvatskog sabora. Kao što znamo trenutak proglašenja izbora i trenutak konstituiranja nije isti trenutak. I u tom među periodu se događa da određeni zastupnici iz svoje stranke prelaze u drugu stranku ili bježe iz svoje stranke. SDSS je imao situaciju prošle izbore da je opljačkan za jedan mandat a nažalost ta pljačka je u ovom hrvatskom domu, zastupničkom i ozakonjena jer su sredstva pripala nazovi nezavisnom zastupniku i time je prekršeno načelo zakona koje kaže da pravo na redovito godišnje financiranje pripada političkim strankama i nezavisnim zastupnicima koji su izabrani s nezavisnih lista. Dakle zakone ne pozna nezavisne zastupnike koji su izabrani iz reda političke stranke. Ova rasprava je pokazala i ovaj moj kratki pregled zapravo da zakon treba izmijeniti na način da se pronađu cjelovita rješenja za nedostatke koji su se pokazali u primjeni. Ovaj ovdje prijedlog zakona govori samo o jednoj stvari a to je da se promjeni parametar za izračun redovitog godišnjeg financiranja. Slično rješenje je predlagano i 2015. Razlika je zapravo samo u promilima koji se odnose na postotak. Predložene rješenje zapravo želi spriječiti tendenciju da zakon političkim strankama omogućava da svake godine zapravo skoči nekoliko milijuna kuna i to je ono što proizlazi iz ovog prijedloga. Izračun pokazuje da ova formula koja se predlaže, koja se vezuje za porezne prihode bi zapravo smanjila tu osnovicu za stranke za nekoliko milijuna kuna. Mislim da se to u ovom prijedlogu može podržati, ali prilikom izrade cjelovitog prijedloga moramo se zapitati što želimo. Jer kao što znamo i porezni prihodi mogu biti promjenjivi. Sutra mogu rasti ili padati ovisno o poreznim reformama ili o gospodarskom rastu države da nam se ne bi dogodilo da formulu za neki kratki period opet mijenjamo. U svakom slučaju htio bih kazati na kraju da političke stranke treba financirati iz proračuna. Ono što je light motiv cijelog zakona i što je smisao zakona da to financiranje stranaka bilo iz javnih sredstava ili privatnih donacija bude transparentno. Isto tako treba ograničiti velike skokova u povećanju iznosa, dakle godišnje za nekoliko milijuna kuna za političke stranke i stoga ovaj prijedlog ide u dobrom smjeru. Možda treba razmisliti ipak je li pogođen postotak, možda bi trebalo razmotriti tu činjenicu i svakako za buduću izradu cjelovitog zakona bi trebalo razmisliti, dakle i na osnovu iskustva kojeg ćemo imati sa ovim rješenjem da li je to rješenje najbolje. Evo hvala.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Miloševiću u biti vi podržajete zakon samo ne znate bi li glasali za nj. Cijelo vrijeme ste govorili da je dobro što se, znači sa prihodovne strane sad to obračunava. Međutim, više me inspirira ovo sada spomen kolege vašega Pupovca kad je kazao da se MOST treba boriti protiv bogatih. Ali je zaboravio da je MOST nastao prije pola godine, a da je kolega Pupovac i vaša stranka SDSS bila u nekim vladama i na vlasti i kad su se stvarala ta carstva i ti tajkuni koji danas zaista imaju preko 80% kapitala u svojim rukama. A i osobno to je uvreda, shvatio sam to jer sam osobno dizao kaznene prijave protiv ratnih profitera koji imaju carstva, protiv profitera i tajkuna koji su u Sinju također osiromašili taj kraj jer sam dole živio i djelovao. Tako da takve uvrede od nekoga prema MOST-u, prema ljudima koji su se pojavili u politici nisu dobre i nije dobro za politički život, a osobno se nadam da ćete stvarno vi kao stranka doći rješavati probleme na teren ljudi, onih s kojima ja živim i s kojima se borim da nam bolje žive. A nas proglašavati da se mi borimo protiv kada smo i mi stvorili te ljude to je sramotna i žalosna izjava. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo odgovor uvaženog zastupnika Borisa Miloševića. Izvolite.
Uvaženi kolega zastupniče Bulj, ja znam kako ću glasati za zakon i ja mislim da sam bio jasan. A što se tiče uvreda, ja nisam shvatio kad je kolega Pupovac izlagao da su upućene uvrede bilo vama, bilo MOST-u. A ako ste imali za svoje antikoruptivno djelovanje, dakle za ovo što ste naveli možete biti samo ponosni. Evo hvala.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Nikole Grmoje. Izvolite.
Hvala. Evo samo bih se referirao, znači na ovo izlaganje gospodina Miloševića gdje je rekao da ovo vezivanje uz proračunske prihode također može dovesti do skokova. Nije bila intencija, znači ograničiti se i paziti na to hoće li ovo dovesti do skokova ili neće. Mi ćemo biti najsretniji ako mi ovdje svi kao zastupnici, zastupnici MOST-a, zastupnici SDP-a, HNS-a, HDZ-a pridonesemo tome, naravno i nova Vlada da proračunski prihodi budu što veći, a onda će i stranke imati više novca. To je intencija ovog prijedloga. Znači, ne da političari loše rade svoj posao, da zadužuju državu, a onda zbog toga da imaju stranke više novaca. Kao što smo imali slučaj u svim vladama, kao što je moj kolega Miro Bulj dobro rekao u tim vladama je sudjelovao i SDSS pa ne znam zašto gospodin Pupovac proziva MOST za tajkune, a on je sudjelovao u vladama tijekom kojih su se događale te stvari. Znači u vremenima kad su tajkuni stasali i nastajali. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Boris Milošević. Izvolite.
Uvaženi kolega Grmoja kad sam govorio, dakle o zakonu i mogućim skokovima vezano za ovaj prijedlog. Dakle, smatram da je ovo predloženo rješenje u ovom trenutku dobro i da ide u dobrom smjeru. Ono što sam govorio je za u buduća rješenja kad se bude mijenjao cjeloviti zakon da bi trebalo uzet u obzir iskustva, dakle ovog rješenja i važećeg rješenja i na neki način izbjeći zamke, dakle mogućih skokova bilo padova, bilo rasta vezano za iznose koji se odnose na političke stranke. Što se tiče stvaranja tajkuna i tajkunizacije svi znamo da je zapravo tajkunizacija proizvod devedesetih kad pripadnici nacionalnih manjina pogotovo SDSS nisu sudjelovali, dakle u vlasti i u vladama, pa tako se taj, da tako kažem crimen ne može pripisati jednoj manjinskoj stranci.
Hvala lijepa. I zadnja replika uvaženog zastupnika Arsena Bauka.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Milošević, rekli ste da je ovaj lex Rašković da ga tako nazovem ozakonio Hrvatski sabor. Ne može nešto što je nezakonito biti ozakonjeno. Dakle, može se jedino zakon promijeniti, a to se nije dogodilo. I nije to napravio Sabor nego Odbor za Ustav. I to je napravio zato što im je trebala ta ruka pa su zato to i napravili. Ali Odbor za Ustav nije donio Odluku o raspoređivanju sredstava za političke stranke temeljem sastava prošlog saziva Hrvatskog sabora za treći kvartal, a bez glasa SDSS-a to neće moći donijeti. Jer u ovome trenutku sedma ruka koju ima vladajuća većina je ruka SDSS-a. Prema tome, ako je onaj sastav odbora pogriješio onda ovaj sastav odbora tu odluku može popraviti. Mi ćemo u tome dati ruke kako se kaže. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Boris Milošević, ne, ne, ništa. Dakle, onda ćemo sada napraviti stanku kako je uobičajeno i nastaviti u 15,00 sati. Hvala vam lijepa. STANKA U 13,15 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,05 SATI]] Nastavljamo s radom. U ime kluba Živi zid, njihov predstavnik, zastupnik Ivan Pernar zatražio je riječ.
Poštovane dame i gospodo. Danas raspravljamo o prijedlogu izmjena Zakona o financiranju izborne promidžbe. Cijelo ovo vrijeme malte ne zadnje dvije godine mi slušamo kontinuirano o tome koliko stranke dobivaju previše novaca i da ta sredstva treba smanjiti. Kao predstavnik Živog zida ja se apsolutno slažem sa time jer sam se tijekom ovih pet godina borbe i povlačenja po deložacijama i obilazeći obitelji koje imaju iskopčanu struju i vodu nagledao doslovce svega i svačega i smatram da definitivno postoji jedna privilegirana kasta, ta kasta koja živi dobro smo mi i sve dok ćemo mi živjeti dobro i jako dobro nećemo biti svjesni toga kako žive ostali ljudi. Gospodin Veljko Kajtazi on vjerojatno zna kako žive ljudi jer u stalnom kontaktu sa pripadnicima svoje nacionalne manjine, ali sam duboko uvjeren da ovdje postoje ljudi u ovim velikim strankama koji su malo kako bi to rekao van kontakta sa prosječnim građanima. I kada bi oni vidjeli u kakvoj su situaciji oni, kako imamo redove pred pučkom kuhinjom, ljude koji kopaju po kontejnerima i koji skupljaju boce i da ne nabrajam dalje, oni su shvatili da su sredstva koja se izdvajaju za političke stranke prevelika. Znači za moj mandat se dobiva ne samo ja plaću kao zastupnik, već i moja stranka dobiva recimo 360 tisuća kuna godišnje i sada pokušajte zamisliti koliko velike stranke koje imaju recimo 40 zastupnika dobivaju novaca. Po mojem mišljenju ta sredstva su prevelika i ta sredstva valjalo bi barem prepoloviti. O čemu se radi? Kada sam dobo prijedlog izmjena tog zakona stalno se potezalo pitanje od strane predlagatelja znači od HDZ-a i MOST-a da je logično da se određuju ta sredstva vezano uz proračunske prihode, a ne rashode. Znači da se od proračunskih prihoda izdvaja određeni postotak, a ne iz proračunskih rashoda. To je zato jer imamo proračunski deficit, rashodi su veći od prihoda. Međutim, prosječnog građanina ne zanima da li mi izdvajamo u određenom postotku od prihoda ili rashoda već koliko ta sredstva u ukupnom zbroju čine. Naime, što se dogodilo? Prije su ta sredstva činila 0,05% od rashoda, a sada će činiti 0,075%. znači iako su sada ta sredstva vezana uz prihodovnu, a ne uz rashodovnu stranu proračuna u suštini se u postotku ona povećavaju za 50%, znači sa 0,05% rashoda na 0,075% prihoda. Znači stvara se jedna slika stvarnosti o nekakvoj racionalizaciji koje zapravo nema. A to smo imali već prilike od MOST-a vidjeti na onom primjeru sa reformom uprave gdje broj ljudi koje oni nazivaju uhljebima zapravo više, a ne manje. I također od strane SDP-a je bilo potegnuto pitanje da trebaju ta sredstva biti tolika jer ako se stranke financiraju iz proračuna, odnosno svoje aktivnosti da u tim i takvim okolnostima će njihov, će sam taj proces kao biti transparentni. Međutim što se u stvarnosti događa? U stvarnosti se događa da postoje određeni pojedinci koji pripadaju određenim strankama koji zloupotrebljavaju svoje ovlasti na sljedeći način. Znači, npr. meni je stigla u, znači poštom na adresu, znači prijava kaznena protiv ministra gospodarstva RH gospodina Tomislava Panenića. O čemu se radi? Kaže u njoj sljedeće, da je dotični počinio kazneno djelo zlouporabe položaja i ovlasti, članak 229. stavak 1. i 2. Na koji način? Da je u periodu od 1. kolovoza do 9. rujna, 9. rujan je bio zadnji dan kada se mogla vršiti izborna kampanja, dogovorio, odnosno ugovorio sa raznim oglašivačima da se emitiraju emisije propagandne naravi u funkciji stranačke propagande i predizbornih aktivnosti političke stranke MOST-a i to je emitiranje znači plaćeno iz strane proračuna Ministarstva gospodarstva, radi se o pola milijuna kuna. A suština tih poruka koje su bile jest da je MOST, znači ta opcija za koju bi trebalo glasati. Znači bilo je u toj funkciji. Kaže ovako, znači da ti troškovi nisu bili izravno povezani sa djelovanjem i aktivnosti Ministarstva gospodarstva niti su nastali u njegovom interesu već je riječ o troškovima koji su od isključive koristi za predizbornu kampanju političke stranke MOST-a Nezavisnih lista. Na opisani način ministar gospodarstva je kao državni dužnosnik i službena osoba iskoristio svoj položaj i ovlasti i političkoj stranci na račun Ministarstva gospodarstva i nas poreznih obveznika pribavio korist u iznosu od 400 tisuća kuna. E sada, gdje je poanta cijele priče? Evidentno je iz vremena emitiranja, znači vrijeme emitiranja je bilo do izborne šutnje, pa znači mjesec dana ranije da su te propagandne poruke bile u službi, odnosno vezane uz izbore. Međutim, ja sam siguran da te troškove uz svoje rashode izborne MOST nije uvrstio čime je prekršio Zakon o financiranju izborne promidžbe. Međutim, o čemu se radi? MOST je prigrabio svu moguću vlast, znači zakonodavnu, ima predsjednika Sabora, pravosudnu vlast znači ima ministra pravosuđa, ima čak i ministra policije i ima, i čak vodi Ministarstvo uprave. Znači privatizirao je sve tri razine vlasti. I ja ne očekujem od DORH-a da pokrene postupak protiv gospodina Panenića jer je jasno, znači da se ovdje radi o protekciji niti očekujem da će ga iz DIP-a pitati, dobro gospodine Panenić da li su možda, ono koji je bio smisao emitiranja tih promidžbenih poruka. Ono što u konačnici samo želim reći u svom izlaganju je sljedeće. Naša zemlja nalazi se u teškoj ekonomskoj krizi a parlamentarne stranke ne snose teret te krize i stalno nameću onu priču iz Europske unije, to je ta potreba o štednji i racionalizaciji, povećavaju se porezi, imali smo prilike vidjeti kako je PDV porastao i privatizira se državna imovina umjesto da se znači ovakvi rashodi koji idu političkim strankama smanje. Takvu politiku ove Vlade, znači opet HDZ-a i MOST-a, ovo je ono verzija 2:0 smatram promašenom. A cijenu te politike platiti će sami građani. Ovom prilikom želim se i zahvaliti predsjedavajućem što me nije prekinuo u izlaganju i eto to je sve što imam za reći. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku Pernaru pogotovo na želji što želi i voli replicirati sa predsjedavajućim. Prvi koji se javio od zastupnika za repliku je zastupnik Tomislav Ćorić.
Evo samo jedan kratki detalj, gospodine Pernar, predlagatelji u okviru ovog zakona nisu doveli naše građane u zabludu, naime, brojke koje spominjete ne odnose se na istovjetne kategorije. Molim vas da to uzmete u obzir. U jednom slučaju je riječ o ukupnim rashodima proračuna koji su na razini proračuna preko 100 milijardi kuna, 115 bili planirani za 2015. a s druge strane riječ je o poreznim prihodima koji su planirani na 68 milijardi. Dakle u kontekstu onih 0,05 odnosno 0,075 nemate pravo, o privatizaciji vlasti ja vjerujem da će netko drugi. Hvala lijepa.
Zahvaljujem zastupniku Ćoriću. Zastupnik Pernar ima pravo na, odgovor na repliku.
Pa htio bih reći da mi vidimo da se ta sredstva neznatno smanjuju i da zapravo ovo nisu reforme koje građani žele i očekuju već se radi samo o kozmetičkim promjenama i drukčijim tehničkim formulacijama a ne o stvarnim reformama. Reforma u suštinskom smislu ovdje nema niti R. Hvala.
Sljedeći od zastupnika koji se javio za repliku je zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Evo ja bih se samo osvrnuo na ovo izlaganje gospodina Pernara gdje u biti čak govori da nema smanjenja pa spominje postotke a onda kaže sada da su to neznatna smanjenja. Radi se, i to je točno navedeno, tako da nema nikakvog zbunjivanja javnosti, radi se o 6 milijuna kuna. Ali ovdje je očito, osim ovoga što je rekao gospodin Ćorić, da gospodin Pernar se svaki dan želi pojaviti u središnjem dnevniku, očito je što njega najviše svrbi demagoški priča o tome kako bi stranke trebale smanjiti svoja sredstva za politički rad a nije odgovorio javnosti zašto pored stranke kojoj je on jedan od supredsjednika Živi zid zašto je pokušao registrirati novu stranku znači istog imena sa još dodatkom imenom čovjeka koji je živ a on je spominjao Stjepana Radića a Vilibor Sinčić je živ i supredsjednik je Živog zida koji egzistira i koji je uzgred budi rečeno registriran na istoj adresi, znači pokušali su registrirati stranku na istoj adresi kao što je i ona stranka koja postoji i egzistira. I ja mislim da se tu radi o tome da se sačuvaju novci jer očito se radilo o nekakvom kriminalu, spominju se krivotvorenje potpisa i svega ostalog. MOST ništa nije uzurpirao, ministrica uprave je postupila po zakonu jer se ne smije registrirati stranka koja bi zbunjivala birače. Ako su neki prije registrirali HSP-ove i ostale i tako se ponašali ne baš u skladu sa zakonom to nije problem MOST-a. Ministrica iz kvote MOST-a se ponašala prema zakonu, a evo gospodin Pernar će očito, jer ga je to jako pogodio sve nas ovdje terorizirati s tim kako je ostao bez proračunskih sredstava. Hvala.
Zastupnik Pernar imate pravo na odgovor na repliku.
Gospodin Grmoja govori jednu lažnu informaciju a ta je da je navodno prije bilo pogrešno a da je MOST nešto ispravio. Mi smo svjedoci toga da je u 7 mjesecu ove godine registrirana stranka HSS Stjepan Radić. Znači MOST-ova ministrica je registrirala stranku koja u svojem imenu nema velike razlike između već postojeće stranke HSS. Znači to je nesporna činjenica, međutim samo dva mjeseca kasnije odjedanput više se ne može raditi stranka s dodatkom imena. Gospodin Grmoja govori ovdje o primjerima kao da bi stranke trebale biti na pokojne ljude, međutim mi imamo još uvijek žive ljude poput gospodina Milana Bandića koji ima stranku koja u svojem imenu ima i njegovo ime. I to ne smatram u nijednom elementu spornim. Druga stvar je ta što MOST ne samo znači da je napravio presedan u smislu što je odbio registrirati nama stranku, on spominje, pazite što je zanimljivo on spominje pitanje adrese a Zakon o političkim strankama u članku 11. ne spominje sličnost u adresi već samo u imenu stranke. Znači u obrazloženju Ministarstva uprave se navode stvari kojih uopće u zakonu nema kao razlozi za odbijanje. A druga stvar je da je dosada ministarstvo uvijek izlazilo u susret političkim strankama i znači ponavljam gospodinu Prgometu stranku je registriralo u dva dana, nama je to odbilo. Sada postoji sigurno razlog zašto je to učinjeno od strane tih koji vode ministarstvo i da se radi o nejednakom postupanju i da se radio o pristranosti suvišno je dalje govoriti a samim time i o njihovoj časti. Hvala.
Hvala zastupniku Pernaru. Slijedeći koji se javio za repliku je zastupnik Miroslav Šimić. Izvolite.
Iako je kolega Ćorić već na neki način objasnio o čemu se radi mislim da nije s gorega da neke stvari ponovimo i zbog zastupnika Pernara i zbog javnosti kako ih ne bi zbunio. Očigledno zastupnik Pernar nije do kraja proučio materijale i nije shvatio da kada govorio o postocima da uspoređuje potpuno dvije različite osnovice. Uspoređuje osnovice poreznih prihoda koje prema izvješću za 2015. iznose 68 milijardi kuna i rashode koje je prema izvješću za 2015. iznose 118 milijardi kuna. To konkretno znači ako bi primijenili dosadašnji oblik sa manjim postotkom od 0,05 da bi stranke dobile 57,7 milijuna kuna a primjenom ovog modela koje smo zajedno sa kolegama iz HDZ-a predložili stranke će dobiti 51 milijun kuna. Znači nešto iznad 6 milijuna kuna manje. Vama je to premalo, nekima je opet drugima previše. Misle da uništavamo stranački sustav, da ovo vodi prema apsolutizmu. MOST misli da je to jedna razumna cifra i da je jedan dobar korak u pravom smjeru.
Zahvaljujem se zastupniku Šimiću. Odgovor na repliku gospodin Pernar.
Ovako, htio bi reći da kad se priča o plaćama saborskih zastupnika, odnosno kada se priča o tim razumnim ciframa, je li neka cifra razumna ili nije? Ja uopće ne osporavam da je ta cifra razumna koju stranke dobivaju, ja čak ne tvrdim niti da su iskreno ću reći da su plaće zastupnika prevelike. Jer osnovica od 12 tisuća kuna to u odnosu na recimo jednu Njemačku gdje prosječna plaća je 2 tisuće eura to nije neki velik novac, međutim što mi imamo problem? Mi imamo problem što postoji razlika između života prosječnog Nijemca i njihovog zastupnika i našeg zastupnika i znači našeg građana. Znači kad bi naši građani živjeli bolje, kada ne bi morali kopati po smeću, kada ne bi morali jest u pučkoj kuhinji, kada ne bi im prijetila deložacija kao gospodinu Mirku Dukiću kojeg za 2 dana deložira ilegalna RBA zadruga na adresi Sveti duh 8, tada ne bi nitko potezao pitanje hoće li stranke za jednog zastupnika dobit 200, 300 ili 400 tisuća kuna. Ali kad mi imao situaciju gdje je preko 300 tisuća građana u blokadi i bez osnovnih sredstava za život, gdje se ljudima iskapča struja i voda, gdje ih izbacuje na ulicu, gdje im se plaće ne isplaćuju, gdje ih ovršavaju Hanžekovići i razni drugi lihvari tad se mora postaviti pitanje da li je moralno da stranka za svakog zastupnika mjesečno dobije 30 tisuća kuna. Dame i gospodo pokušajte zamisliti HDZ i SDP ako imaju recimo 40 zastupnika koliko je to novaca na mjesečnoj bazi. I kada onda pogledate kako ti ljudi žive njima je dobro, njima je ovaj sustav dobar i naravno da će gospodin reći da u tome ne vidi ništa sporno jer je njemu sve u redu. Ali kada bi se prizemljio i kad bi vidio kako je drugima vidio bi brzo da su stvari nažalost gore nego što se njemu čini.
Zahvaljujem zastupniku Pernaru. Slijedeći koji se javio za repliku je uvaženi zastupnik Horvat.
Zahvaljujem se. Uvaženi mladi kolega Pernar, naravno da se mora reagirati na ovo vaše izlaganje jer ste prilično odustali od vjerodostojnosti i ozbiljnosti političke a mislim i da imate puno frazeologije u vašem izlaganju, da ne kažem demagogije. Zašto kažem to? Cijelo vrijeme govorite ovdje šaljete javnosti poruku kako su stranke preplaćene, kako imaju previše sredstava, a upravo ste, upravo je notorna činjenica da ste do zadnje sekunde pred Ministarstvom uprave stajali i čekali da vam se registrira nova stranka, iz osnovnog razloga da bi dobili pripadajuća sredstva koja vas naravno po zakonu trebaju pripadati. Da ste se bolje organizovali vjerojatno bi sad imali ta sredstva. Drugo, ja dolazim iz male sredine i živim sa narodom. I nemojte pričati priču da zato što moja stranka treba dobiti određena sredstva oni ljudi po kontejneru traže hranu. Kod mene u Baranji je 10 hiljada ljudi na birou ne zato što je stranka dobila novce, nego zato što je onaj tko je kupio Belje u roku od godinu dana poslao 8 hiljada ljudi na biro i o tom treba govoriti. I to je prava istina. I nemojte prodavati ljudima lažne poruke i služiti se nekakvim demagoškim frazama jer to nije život. Vi ste daleko od realnog života. Osim toga i demokracija i parlamentarizam koštaju i to vrlo, vrlo puno koštaju. I vi ovdje koštate i ja koštam i sve ove moje kolege koštaju, ali je to demokracija.
Zahvaljujem zastupniku Horvatu. Odgovor na repliku zastupnik Pernar.
Htio bih reći opet gospodinu Horvatu, ne bi bio problem da stranke dobivaju toliki novac, da građani normalno žive. Znači, da ovaj Sabor u zadnjih 25 godina nije radio sve što je mogao da građane baci na koljena kroz, što kroz Zakon o Narodnoj banci kojim je zapravo novac privatiziran, što kroz valutnu klauzulu dame i gospodo koju vi uporno štitite godinama i koja je ljude opljačkala i dovela na prosjački štap, što kroz Ovršni zakon koji ih izbacuje na ulicu. Znači, da vi niste te ljude upropastili danas nitko ne bi postavljao pitanje vaše privilegije. Ali što se dogodilo? Ljudi propadaju, a vaše privilegije ostaju. I kad sam postavio pitanje da ih treba prepoloviti, tada ste se svi digli na stražnje noge. To najviše govori o vama, ne o meni. Hvala vam.
Zahvaljujem zastupniku Pernaru. I sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Branimir Glavaš.
Gospodine Pernar, osvrnut ću se samo sa nekoliko riječi na ovo spominjanje Ministarstva gospodarstva i gospodina Panenića. Je činjenica i istina da se u vrijeme predizborne kampanje emitirala serija plaćenih emisija od strane Ministarstva gospodarstva na određene teme gdje su se prezentirali određeni rezultati. Podsjetit ću za one koji to tada nisu registrirali u eri predizborne kampanje HDSSB se obratio Državnom izbornom povjerenstvu sa jednim prigovorom. Državno izborno povjerenstvo je uputilo naš prigovor Etičkom povjerenstvu i mi smo vrlo brzo dobili odgovor. Tu se ne radi o nikakvoj zlouporabi u smislu kaznenog djela. Etičko povjerenstvo je sugeriralo i ukazalo na taj problem da to baš nije najzgodniji timing, vrijeme predizborne kampanje kada se emitiraju i plaćaju takove emisije iz proračuna Ministarstva gospodarstva i sugeriralo da se ministarstvo, odnosno ministar Panenić suzdrži za vrijeme predizborne kampanje. Dakle, želim naglasiti da se ne radi o kaznenom djelu i da se ne radi o nekoj vrsti zlouporaba koje bi spadale u sferu kaznenog djela, a mi smo kao stranka HDSSB tada ovoga ljeta na to ukazali nadležnim državnim institucijama.
Zahvaljujem zastupniku Glavašu. Odgovor na repliku, zastupnik Pernar.
Ako neka stranka u vrijeme predizborne kampanje plaća, odnosno reklamira dostignuća svoja, svojeg lika i djela i to preko valjda 20 agencija za oglašavanje na svim mogućim televizijama jasno je da je to u propagandne svrhe, znači a ne u svrhe, ne znam informiranja javnosti. Jer za informiranje javnosti postoje znači postoji informativni program. Bože mili, znači postoje dnevnici, postoje vijesti, znači vijesti koje su relevantne se objavljuju. Znači, jasno je iz aviona da je to oglašavanje bilo u svrhu izborne kampanje i da je novac poreznih obveznika otišao na to što je otišao. A naravno da znači institucije koje je ta ista stranka kontrolira neće vidjeti ništa sporno u tome za razliku od građana kojima se to sve gadi. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Pernaru. Sada prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi koji se javio od zastupnika je poštovani zastupnik Tomislav Žagar.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Nastojat ću u svojoj raspravi govoriti o principu, ne o iznosima iako u ovom trenutku mi se čini da je više iznos prevladao u našoj raspravi. Ja sam od one grupe zastupnika koji se protivio hitnosti procedure, jer smatram da je ovo iznimno važan zakon, zakon koji ne regulira izborni proces već ga vodi. Pokušat ću to kasnije malo objasniti. Mislim da bi ovakvom jednom prijedlogu zakona trebao biti puno širi pristup, jer osim što regulira u ovom trenutku količinu novca koji se izdvaja iz proračuna postoji velika količina novca koji je zapravo teško nadzirati ili teško je nadzirati motive zašto su oni upućeni u predizborne kampanje. Da li je namjera dobra možemo se oko toga složiti, ali da li će ona dovest do rješenja ili će izazvati nove probleme to ćemo tek vidjeti. Naime, smatram osobno da se iako je kolega Šimić u obrazlaganju prijedloga, ovog zakonskog prijedloga se izrazio da se stranke trebaju financirati i iz državnog proračuna osobno smatram da bi se stranke isključivo trebale financirati s javnim novcem, nikako ne s donacijama. Zašto to kažem? Donacije je teško kontrolirati. Ne znam, nekad čini mi se da li je riječ o mitu, postotku ili je jednostavno riječ o reketu. Tko može donirati danas i kome? Je li normalno ili pošteno da pravna osoba koja na jednoj županiji obavlja gotovo većinu poslova, koju potpisuje ugovor, potpisuje župan s tom pravnom osobom kasnije taj isti župan se nađe na izbornoj listi i ta naravno, to poduzeće je donator te političke opcije. Jednako tako se događa naravno i sa tzv. bagatelnom nabavom gdje mi zapravo imamo uvijek jedne te iste izvođače radova i naravno da su oni onda svesrdno i donatori političke stranke. Tu se zapravo postavlja pitanje koliko je pošten izborni proces u Republici Hrvatskoj? Je li osnovna premisa demokracije poštivana? A osnovna premisa je da smo svi politički jednaki. Nismo svi jednaki naravno ali politički moramo biti jednaki, moramo ići u istoj utakmici sa istih pozicija. Međutim, nekad mi se čini da u političkoj borbi mi zapravo ratujemo s moći ne ratujući sa svojim političkim suparnikom već ratujemo s onim što stoji iza njega, a to je vjerujte mi isključivo novac. Doživio sam to i osobno kada u izbornoj kampanji gotovo na svakom ćošku da se tako izrazim stoji plakat moga protivnika, a moj evo tamo jedino stoji u kukuruzu jer jednostavno nemate novca da to platite. Izdašni su donatori, često puta zaboravljamo da i ti donatori su prošli predstečajne nagodbe i tu je nekakav javni novac završio. Da priču nekako ovako sažmem možda bi bilo najbolje rješenje da političke stranke mogu donirati članovi stranke. Neka se svatko izjasni, neka bude fizička osoba i neka bude član stranke. Čudno je da u izbornoj promidžbi, evo doživio sam i to da za vrijeme izborne šutnje moja kćer dođe kući sa utakmice i ja kažem što je to a kaže ona to je to. Župan je dao na toj utakmici djeci majice. I to je u redu? Djeca su sretna zbog toga, međutim postavlja se pitanje tko je te majice platio? Danas nam se to događa da se javnim novcem, vi ste ovdje to spominjali, javnim novcem se financira kampanja na različite načine. Bilo preko lokalnih medija, bilo preko nekakvih drugih načina okupljanja umirovljenika ili svega što se netko tko je promoćuran naravno dosjeti. I mislim da su to problemi s kojima se moramo pozabaviti. Ili članak 23. ajmo promijeniti onda. Zašto bi se vjerskim zajednicama zabranilo da doniraju političke stranke? Zašto biskup Košić ne bi mogao donirati stranku koja je njemu po volji? Ako ćemo tako razmišljati onda doista nećemo napraviti u RH u budućnosti i dalje političku utakmicu koja je ravnopravna. Osim ovih primjera koje sam naveo još ću jednu stvar spomenuti, mislim da je u Zakonu o izboru zastupnika i članova predstavničkih tijela mislim da se i MOST na tome zalaže da se ne mogu kandidirati osobe koje su osuđene za kaznena djela. Nama se u ovom zakonu dozvoljava da i takve osobe mogu donirati političke stranke. Političke stranke su interesne organizacije i teško me razuvjeriti da netko tko donira, a posebno kad je riječ o pravnim osobama, ako netko donira političku stranku da nema određeni interes iza toga. Dakle da zaključim, ako bi zakonsko rješenje bilo, ako bi imalo širi pristup posebno u ovom dijelu koji se odnosi na pravednost i na ravnopravnu političku utakmicu onda bi svakako valjalo podržati. Ovo parcijalno rješenje mislim da neće dovesti do onog cilja koje bi trebalo. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Žagaru. Sljedeći zastupnik u pojedinačnoj raspravi je zastupnik Gordan Maras, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Kada govorimo o ovom zakonu i u biti zbog čega otvaramo na neki način ovo zasjedanje odnosno ovaj saziv Sabora upravo s ovim setom zakona moramo se prisjetiti da je atmosfera koja je stvorena u javnosti oko određenih uvjeta koje MOST postavlja pred buduću Vladu stavila neke zakone na dnevni red i ti zakoni su predstavljeni kao ovi suštinski, reformski zakoni koji bi kao trebali u budućnosti ispraviti i neke nepravde odnosno dovesti do bolje situacije i boljih rješenja nego što je to bilo prije a kao ti problemi su oni koji jako i najviše muče hrvatske građane. Zbog toga danas ovdje raspravljamo o zakonu koji će smanjiti političkim strankama iznos za 6 milijuna kuna na godišnjoj razini kao ključan problem u ovom trenutku u RH s čime nemamo nikakav problem. Znači niti mi u SDP-u a ja ne vjerujem da će ijedna stranka reći da je taj iznos nedostatan odnosno da se ne treba smanjivati i na taj način pokazati određenu solidarnost, ali to nisu ključni problemi. S druge strane postavlja se pitanje i sada ćemo vidjeti nakon ovih zakona koliko treba novoj Vladi da pošalje sljedeće zakone u proceduru jer iz iskustva iz proteklog mandata znamo da je to trebalo nekoliko mjeseci da bi se počelo raditi. Imamo ovdje par ad hoc zakona koji su na dnevnom redu i koji bi trebali stvoriti dojam da se nešto krucijalno promijenilo, a u biti promijenilo se ili neće se promijeniti gotovo pa ništa. Zbog čega se neće promijeniti ništa? Zbog toga što princip sa rashoda na prihode ne znači nikakvu uštedu i dolazimo do paradoksa, znači de facto porezni prihodi će tvoriti osnovicu po kojoj će političke stranke dobivati godišnje novce iz proračuna. Drugim riječima ako iz toga izvedemo što veći porezi i što viši porezi veći prihodi političkim strankama. Zamislite taj paradoks. Znači MOST je predložio model po kojem će stranke na vlasti biti u poziciji motivirane povećati poreze da bi dobile više iz proračuna. Dal' to ima vama neke logike? Za mene nema nikakve logike. S druge strane u narednom razdoblju očekujemo svi da će deficit padati, da će više rasti porezni prihodi nego što će rasti porezni rashodi. Ja sam uvjeren da to i vladajuća većina želi. Da ne želite da rashodi rastu više. Prevedeno po ovom modelu će strankama više prihodi rasti nego da je model ostao stari. Zbog toga ako bi rashodi rasli manje nego prihodi manje bi bilo i povećanje. Znači, imamo jedno rješenje koje apsolutno nije u redu u ovom trenutku. Za tri godine ako budu očekivanja ispunjena ona koja svi očekujemo da rast bude 2%, 3% godišnje prihodi po osnovi poreza odnosno ovaj model bit će veći za stranke nego što su to danas. Zato ne govorimo ovdje o nikakvoj uštedi nego o stvaranju dojma. Kada bi govorili o uštedi onda bi se mi ovdje u Saboru dogovorili koji je to iznos na godišnjoj razini koji je potreban za funkcioniranje političkih stranaka, da li je to 40, 45, 50 milijuna, to bi bio prijedlog za unesti u proračun i ne bi uopće brinuli o poreznim prihodima i poreznim rashodima. Na taj način ja bi rekao najbolje uredili ovaj sustav i mogli bi svake godine donositi odluku koja je primjerena trenutku u kojem se nalazimo. Ovako dolazimo do paradoksa. Po ovom modelu će prihodi stranaka rasi više nego da je ostao stari model, zbog toga što očekujemo da će porezni rashodi rasti sporije nego porezni prihodi. Što se tiče javnih izvora financiranja, ja mislim da je svakome u interesu i u ovom Saboru i u RH da se stranke politički sustav što više financira iz javnih izvora kako bi bio transparentan. Onda ne bi došli u situaciju da nas netko sumnjiči kao što je sada gospodin Pernar osumnjičio gospodina Panenića da si je financirao kampanju iz državnog budžeta nego bi građani RH vidjeli svaku kunu, svaku lipu financiranja određene kampanje i određenog troška kampanje. Ja sam pobornik da se ograniči visina donacija čak i na manji iznos nego što je to danas kako bi imali što više malih donatora u odnosu na one koji su veliki koji kasnije htio to čovjek ili ne htio imaju određeni pristup onome koji su financirali. S te strane za hrvatske građane je uvijek jeftinije i transparentnije da imaju u potpunosti javne izvore i u budućnost možda bi rješenje koje bi možda bilo najviše zadovoljavajuće za naše građane bilo da bude skoro sve financirano iz javnih izvora kako bi na taj način prekinuli moguće sumnje koje bi imao neko prema određenom donatoru u budućnosti. Tako da se vratim na početak ove rasprave, ovo nije nikakva reforma zbog čega smo suzdržani oko toga, zbog toga što i kada nemaš reformu i kada bi trebao donijeti neki zakon trebala bi biti uključena javnost, komunicirati to sa zainteresiranom javnošću da vidimo što ljude misle i da se ne postavljaju raznorazni lažni reformski potezi kao nešto što će bitno promijeniti život naših građana i što će bitno promijeniti uređenost našeg sustava. Jer opet kažem, po starom modelu stranke bi dobivale manje nego što će dobivati po novom modelu. Vidim da me gospodin Marić gleda, nije čuo ovu argumentaciju da će 3% rasta BDP-a svake godine dovesti do toga da će za tri godine više stranke imati iz proračuna po ovom modelu nego što imaju danas. Znači mi smo napravili u biti, odnosno ne mi nego to predlaže HDZ i MOST su napravili model po kojem se više dobiva iz proračuna nego za tri godine nego što je to danas i koji stimulira stranke na vlasti da dižu porezna opterećenja. Što znači da dobro rade? Pa vi možete sa poreznim opterećenjem dignuti također masu poreznih prihoda, jel tako i sutra na taj način sebi dignuti prihode stranke. Mislim da je možda motivacija i želja bila dobra, da definitivno rješenje nije dobro, a definitivno nije ono što se pokušava prikazati hrvatskoj javnosti da se radi o određenoj reformi jer se ne radi o reformi, radi se isključivo o jednom potezu koji bi trebao pokazati da se ta suradnja uvjetuje sa nečim inače suradnje ne bi bilo. A nažalost, očito to tako funkcioniraju stvari u našoj većini gdje se mora pokazati da MOST kontrolira HDZ jer inače tih 10% biračkog tijela više ne bi imalo razloga glasati za MOST. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem zastupniku. Prvi koji se javio za repliku je zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. Gospodine Maras prije pola godine vi ste ovaj model objeručke potpisali, dobro bi bilo da ga podržite, pa možete slobodno provjeriti ako niste zaboravili što ste potpisali, isključivo da biste opstali na vlasti. Imali ste izbore i nedavno, narod vas nije izabrao i Bogu hvala što prihodi rastu u državi. Nažalost, za vrijeme vas jedino što je raslo to je bio dug, odlasci mladih. Naravno, vi kritizirate ovu bivšu Vladu, kritizirate MOST, a evo vidite i s takvim MOST-om i takvom vladom u državi se ide naprijed. Kritizirate ministra Panenića, ako je išta napravio protuzakonito neka sva tijela odrade svoj posao. A vi ste inače rekorder koji nije objasnio ni nama u Saboru, a pitao sam vas u proteklom mandatu koliko ste dali za reklame ili inače … navodili kako da se snime reklame iz restorana … koliko ste vi platili za reklame iz svoga Ministarstva poduzetništva. Ja sam vas to pitao jedno tri, četiri puta u replikama najmanje. Vi ste ovdje otvoreno sada kazali za gospodina Panenića, kao pozvali ste se na gospodina Pernara pa bi dobro bilo da vi to kažete. Znači kažete i javni izvor, naravno da su najbolji javni izvori. MOST se u protekloj kampanji financirao isključivo iz tih izvora, to je lako provjerljivo, pa možete vi potvrditi možda je i SDP tako se financirao i koliki su znači ti bili iznosi. Jednostavno kriteriji moraju biti isti, ali ovo je dobro podržati jel ne možete objasniti da je 57 milijuna manje od 51 milijun kuna. To je 6 milijuna kuna manje za političke stranke. A ako budu prihodi rasli, ako politika bude odrađivala svoj posao, ne na temelju toga što vi govorite, na temelju samo poreza, podizanja, nego na temelju da država ide naprijed, da se zapošljava ljude, da imamo bolje prihode, tada će naravno rasti taj dio. Ja se sada … gospodina Pernara da neće biti upitno tada koliko se političkim strankama izdvaja, ako budu ljudi radili, ako mladi ne budu bježali kao što su za vrijeme dok ste vi bili na vlasti. Moramo se sjetiti da je samo u tom periodu … 100 tisuća ljudi iselilo. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Bulju. Odgovor na repliku gospodin Maras.
Hvala vam lijepa. Gospodine Bulj vjerujte nikada u životu nisam objeručke potpisao ništa. I potpisujem se jednom rukom. A druga stvar pa normalno ne znam da li to shvaćate, ali ako porezi su osnovica pa normalno je da će poreznim opterećenjima ako ono bude raslo političke stranke dobivati više. I to sam rekao. Ja sam rekao da princip nije dobar. Mogli ste u zakonu definirati da se godišnjom odlukom Sabora definira koliko je to u proračunu za političke stranke i staviti 50 milijuna, narednih 5 godina. Mogli ste tako zakonom definirati. Ali ste napravili upravo nelogičan sustav jer ako su porezi viši stranke dobivaju više. Ja sam samo to rekao. Što je veće porezno opterećenje hrvatskih građana i hrvatskih poduzetnika stranke će dobiti više. HDZ i MOST su taj princip uveli u zakon. To je ono što sam ja htio reći. Što se tiče gospodina Panenića ja nisam riječju rekao oko toga, ja sam samo rekao da ne bi bilo potrebe da gospodin Pernar uopće to spominje a oko odgovora na ovo pitanje to je ministarstvo javno objavilo tako da možete se informirati u ministarstvu poduzetništva pa ćete vidjeti koliko je to i šta je to bilo. Samo je princip bitan. I hvala Bogu kažete vi, znači zadnjih godinu dana je sve krenulo naprijed i mladi su se počeli vraćati u Hrvatsku jeste li to rekli? Otkada je MOST preuzeo odgovornost mladi se više ne iseljavaju iz Hrvatske. Znači to je vaš zaključak. Zadnjih godinu dana je sve procvalo. Nažalost mislim da niste u pravu i možete pogledati statistike, zadnjih godinu dana su se trendovi nastavili kakvi jesu odlazaka mladih iz Hrvatske i mi bi se trebali zajedno truditi da se to zaustavi. Ali nemojte ići po kriteriju kada sam ja na vlasti super je a kada si ti na vlasti ništa ne štima. … [[Upadica se ne čuje.]] Ma pokazatelji.
Zahvaljujem zastupniku Marasu. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Branko Grčić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Kolega Maras, ovo što ste vi govorili implicira znači da bi eventualno vlast se ponašala na način da povećava poreze, da bi prihodi stranaka bili veći. Ja naravno ne vjerujem u to niti želim vjerovati da će se takvo nešto događati. No, iskoristio sam ovu priliku da kažem nešto puno važnije. U petak prošli, kada smo se ovdje prvi put našli i konstituirali Sabor svi novinari ovdje u predvorju su me pitali i mene i moje kolege što mislite o ovoj najnovijoj najavi, koju ja doduše nisam čuo, da se razumijemo, ali je loše ako se o tome priča, barem kuloarski, da nema onog obrnutog procesa koji je najavljen u kampanji od svih stranka ali u ovom trenutku je važno da je to najavljeno od vas koji činite vladajuću većinu a to je upravo smanjenje poreza. A koristim kažem ovim priliku da isprovociram to pitanje i ovdje u Saboru i da naravno isprovociram Vladu koja će ovaj tjedan biti izglasana da što prije u ovoj dom uputi zakonska rješenja vezano za smanjenje, možda ne u ovom trenutku PDV-a, tu možemo se složiti s vama da treba s time pričekati ali svakako najavljeno smanjenje poreza na dohodak i povećanja plaće za naše građane, to je prva stvar koju očekujem od vas. Ukoliko vi to ne napravite napraviti ćemo mi kao oporba. I druga stvar koju očekujemo od vas to je smanjenje poreza na dobit koji ste također najavili i obećali. Prema tome, evo stvari moraju ići u tom smjeru, nikako ovako kako je kolega Maras htio na neki način samo karikirati. I naravno da to znači onda i smanjenje prihoda za stranke što će svakako i građani pozdraviti. Hvala lijepa.
Zahvaljujem zastupniku Grčiću. Sljedeći koji se javio za repliku je zastupnik Tomislav Ćorić.
Pa evo hvala lijepa predsjedniče. Prije svega bih zahvalio kolegi Grčiću koji je upozorio na tu krivu pretpostavku kolege Marasa. Ona uistinu ne stoji. Dakle ovaj model, novi model funkcioniranja odnosno financiranja političkih stranaka biti će zasnovan prije svega na gospodarskom rastu a ne na poreznoj presiji kako ste vi gospodine Maras u svom izlaganju aludirali. Što se tiče poreznog rasterećenja ukoliko se samo kratko mogu osvrnuti, dakle cjelovita porezna reforma biti će predstavljena od strane budućeg ministra financija onog trenutka kada se konstituira nova hrvatska Vlada i hrvatski građani neće biti ni na koji način oštećeni. Hvala lijepa.
Zahvaljujem zastupniku Ćoriću. Odgovor na repliku, s isprikom za prošli odgovor na repliku.
Sve je u redu. Hvala vam lijepa. Znači gospodine Ćorić a kako mi to možemo znati? Na „majke mi“? Kako se to vidi u proračunu na čemu je temeljeno ovo što vi govorite? Da li se tamo vidi ili u projekcijama u budućnosti koliko će biti manje na temelju poreznog opterećenja odnosno više na temelju gospodarskog rasta. To su jedno te isti prihodi. Ja vam govorim da princip nije dobar. Ja isto ne govorim kao kolega Grčić ovdje da priželjkujem i da će to netko koristiti. Ja vam govorim da naši građani i poduzetnici gledaju i kažu, gledaj ja plaćam taj porez a što je veći prihod od poreza, što ja više plaćam stranke dobivaju više. Ja govorim da je princip i načelo loše. Ili čete vi sada meni ovdje reći pred svima ili netko iz HDZ-a koji će biti za to zadužen da porezni prihodi naredne tri godine ili četiri godine uopće neće rasti. Možda ćete i to reći. U tom slučaju ja prihvaćam vašu argumentaciju ako će oni ostati isti na konto rasta odnosno poreznog rasterećenja onda to ima smisla ali inače se to ne može izmjeriti. Sa te strane kažem da ste izabrali krivi princip. Da li u brzini, da li pod pritiskom MOST-a, gospodina Bulja ili nekog trećeg, ja ne znam, ali princip je krivi. Jer kako bih rekao ako je porezno opterećenje osnovica za nečije prihode po meni je to krivi princip. Mogli ste komotno odrediti da je to 50 milijuna kuna godišnje i neka tako ostane naredne 4, 5 ili 7 godina. To bi onda bio … [[Upadica se ne čuje.]] smijete vi reći sve što hoćete, ali što znači statično? … [[Upadica se ne čuje.]]
Zastupniče Ćoriću ja bi zamolio samo da se suzdržite od replika na odgovor na repliku.
Ali po toj logici, po toj logici gospodine Ćorić upravo ste mi sad dali za pravo da vlast, HDZ i MOST će inzistirati na povećanju poreznih prihoda, odnosno poreza. I da sa te strane će biti veći prihodi političkih stranaka. Znači upravo ste mi sad rekli. Vi ne želite da se smanjuju prihodi političkih stranka nego da budu dinamički i da rastu. Da svake godine imamo 3, 5% veće prihode za HDZ i za MOST.
Zastupnik Maras hvala. Ja sam namjerno pustio gospodina Marasa ovaj put mrvicu duže zato što prošli put nisam primijetio odgovor za repliku. Tako da sam time vratio nazad. Slijedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Anđelko Stričak.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Kolega Maras vi ste naveli da je paradoksalno da se proračunska izdvajanja za rad političkih stranaka uzimaju prema proračunskim prihodima a ne rashodima. Ja ću vas samo podsjetiti da već sad imamo niz zakonskih rješenja i skoro sva govore kad se radi o tim izdatcima za institucije ili društva bitnih za našu domovinu da se izdaci za njih računaju prema proračunskim prihodima a ne rashodima. Tako imamo Zakon o vatrogastvu koji u članku 45. kaže da se izdvajanja za vatrogastvo čine temeljem prihoda proračunskih, ne rashoda. Pa imao Zakon o Hrvatskom crvenom križu članak 30. isto kaže da se izdvajanja vrše temeljem proračunskih prihoda. Znači imamo niz već sad zakonskih rješenja gdje se izdaci za određene institucije, društva bitna za funkcioniranje države vrše prema proračunskim prihodima a ne rashodima pa nitko ne govori da bi to bilo paradoksalno. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Maras ima odgovor na repliku.
Gospodine Stričak, pa upravo ste rekli nešto što je fak. Znači vatrogastvo i određene druge stvari imaju osnovu na prihodima, ali cijela rasprava danas se ovdje vodi oko toga da bi se trebalo smanjiti 6, 7 milijuna političkim strankama. Ja samo govorim da po ovom modelu koji ste vi predložili će ti prihodio stranaka za 3 godine biti veći nego što danas. Kako bi rekao gospodin Ćorić dinamično. Rasti će 3, 4% godišnje, na kraju će biti viši nego što su danas. To je ono što sam ja rekao. Mi moramo biti svjesni i kako će naši građani i poduzetnici čuti ovu poruku. Da će što više njih oporezujemo to prihodi stranaka biti viši. Samo je ta poruka bitna da dođe do ušiju naših poduzetnika i građana da vide o kakvoj se reformi radi koju predlažu HDZ i MOST. Znači o tome se radi. I ja sam zadovoljan. Znači danas sam dobio i potvrdu. Gospodin Ćorić mi je rekao da on očekuje rast prihoda političkih stranka narednih godina. To je dobro, iz poreznih prihoda koje ostvaruje državni proračun. Drugim riječima, što vas više oporezujemo stranke će dobiti više.
Zahvaljujem zastupniku Marasu. Slijedeći od zastupnika koji se javio za riječ, za repliku je zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa kolega Maras, stvarno ne vidimo od kuda je toliko vaših demagoških priča danas naišlo, ali ono što ste sada u zadnjem odgovoru priznali čak se i slažem s time da ovaj zakon donosi 6 milijuna kuna uštede iz ovog proračuna. I to je ono bitno. Zaštitni mehanizmi da ih želite predložiti rekli bi evo tu dopunimo samo sa jednom stavkom da ne mogu bit veći od 50 milijuna ili 55 milijuna ili 57 milijuna i tu je kraj priči. Ako bi se, a daj Bože, nadamo se svi da će to biti i gospodarski pomak koji će se dogoditi, gospodarski rast i da će rasti ti prihodi pa ćemo u kratkim izmjenama i dopunama ako to treba staviti i taj mehanizam zaštite kako ne bi stranke dobile previše kako vi to predviđate, a državni proračun bi rastao i porezni prihod bi rastao. No, međutim kada svima stvarno želite biti poklopac ja bi samo htio reći da sjećamo se riječi velikog vođe kako je on to rekao promijenit ćemo zakon jer tako će morati biti da bi stranka imala što više. Poslije toga nema izvješća o prikupljenim sredstvima i potrošenim sredstvima u kampanji jedne godine, pa vam se uskrati 5 milijuna kuna. Pa to je bio pritisak na pravosuđe, na sve institucije, na odbore za Ustav, Poslovnik, na sve život. To su bile strašne rasprave. Kazna koja je isplaćena od strane SDP-a iznosila je 614 tisuća kuna, da bi se oslobodilo po Ustavnom sudu 5 milijuna kuna jer je ukinuo u međuvremenu postupak. Dvije godine za redom o transparentnosti trošenja i puno puta čujemo ovdje prozivanje kako se vodi postupak, [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] da postupak se vodi ali ovo je kazna koja je upotrijebljena već prema vama.
Hvala. Zastupnik Maras odgovor na repliku.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine Đakić, pa ja ne znam da li može biti kraća izmjena i dopuna od ovog što smo mi danas dobili. Znači tu je trebalo još pola rečenice napisati. Pa napišite, imate vremena. Još su dvije rasprave. Sročite, proslavite se. Budite vi gospodin Josip Đakić taj koji je ograničio političke stranke da ne dobiju više od 51 milijun kuna. Evo ja vam dajem ideju, budite vi ta osoba koja će spriječiti da se narednih godina povećaju prihodi političkih stranka. Znači to je posao od 15, 20 sekundi, pola minute. Napravite to, imate vremena i ja ću glasati za vaš amandman. Evo nećete vjerovati ali glasat ću. A što se tiče velikog vođe, ne znam na kog ste mislili? Da li ste mislili na Ivu Sanadera ili Karamarka? Stvarno mi nije jasno, jer kod vas se velike vođe vrlo brzo mijenjaju. Imate svaka tri mjeseca novog velikog vođu. Ovog ste skoro istukli u Lisinskom, pa je sad postao veliki vođa. Ne? Hvala vam lijepo.
Hvala zastupniku Marasu. Sljedeći koji se javio za riječ je poštovani zastupnik Lovrinović. Izvolite.
Gospodine Maras, imam jedno pitanje za vas. Slažete li se s tim, a i da predložimo budući da je ovo prigoda da promijeni se nešto u zakonu, da se onemogući financiranje političkih stranaka od strane poduzeća, bilo privatnih ili javnih. Naime, pojedine stranke su uzimale, dobivale kredite od nekih poduzeća u koje država, nekoliko stotina milijuna kuna javnog novca, znači plasirala potpora i ti krediti nisu vraćani. To smo čitali prije dva, tri mjeseca. Mi smo pozvali u predizbornoj kampanji Ured za državnu reviziju da objavi točne podatke koliko koja stranka ima toga, pa evo konkretan prijedlog. Dakle, MOST je pokrenuo, treba pozdraviti tu inicijativu da se to dovede u red. Ali hajmo iskoristiti priliku da onemogućimo trgovačkim društvima da financiraju stranke jer to su skrivena financiranja koja ponekad i ne vrate se, otpišu se krediti itd. Dakle, evo dobre prilike da to dopunimo. I ako zaista želite da zajednički djelujemo u interesu građana koje štitimo od bacanja javnog novca. Evo to je to. Što vi o tome mislite i je li ovo društvo ovdje uvaženih zastupnica i zastupnika spremno na taj korak?
Uvaženi zastupnik Maras, odgovor na repliku.
Znači moj je stav osobni taj da idemo što više u smjeru javnog financiranja. Ja bih iskreno zabranio donacije preko određenog iznosa koje može biti simbolične naravi 1000, 2000 kuna. Znači sa te strane da naše političke stranke imaju maksimalno javne izvore. Inače tvrtke već i sad imaju zabranu javne financiranje. To je kontra zakona. Doduše nekad se malo kroz FIMI Mediu nešto skrene, ne. Ali kad-tad na kraju to dođe na svoje, odnosno vide ljudi da to nije u redu i na kraju se vode neki postupci. Ne? To gospodin Đakić zna dobro kako u Virovitici njegov gradonačelnik je radio dok je bio ministar. Tako da sa te strane ja sam za maksimalno javno financiranje svih stranaka lokalnoj razini i na državnoj razini kako bi građani imali potpuno ne pod kontrolom financije nego da bi građani financirali na neki način ne bi dovelo se uopće u sumnju da postoji mogućnost nekog interesa, sukoba interesa u budućnosti bez obzira da li bilo objavljeno, ne bilo objavljeno to također nije po zakonu ovo što ste vi rekli da se ne objavi da li je nekome nešto financirao bio usluga ili novac u pitanju. Tako da ukoliko bi ostala takva volja i ukoliko se svi sad tu evo vidim u rasprava i kunemo u to da želimo da javni izvori financiranja budu dominantni ne vidim razloga zašto se to ne bi na ovaj način i osigurala, da se maksimalna donacija sa 200 000 kuna smanji na tipa 5 ili 10 000 kuna. U toj situaciji vjerujem da nitko ne bi vidio nikakav potencijalni sukob interesa u budućnosti. A što se tiče posudba vidjeli smo da su neki posuđivali i na koji način su posuđivali to od tvrtki koje su jako vezane uz državni proračun, odnosno [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] uz sektor koji je jako interesantan pojedinim strankama koje sad čine vlast. Znači, radi se o energetici [[Upadica predsjednik: Zastupnik Maras vrijeme!]] Nitko se ne otima energetiku zbog toga što je altruist. Ne?
Hvala. Sljedeći zastupnik koji se javio za pojedinačno sudjelovanje u raspravi je uvaženi zastupnik Branimir Glavaš.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Dosta je toga rečeno u izlaganju gospodina Marasa i replikama koje su uslijedile, pa nema razloga da se ponavljam. Rekao bih samo kratko, da uistinu vjerujem da će se izvršiti predizborna obećanja koja su dana u predizbornoj kampanji, a podsjetit ću SDP je u predizbornoj kampanji najavljivao 140 000 radnih mjesta, HDZ je najavljivao 180 000 radnih mjesta. Gledajući što je tko nudio biračkom tijelu hvala Bogu da je pobijedio HDZ pod pretpostavkom da uistinu izvrše ono što su obećali. Dakle, 180 000 novih radnih mjesta u ovom narednom mandatu za četiri godine nije mala brojka. I ako Bog da to izvršite što ste rekli, što ste obećali duboko, duboko vjerujem da će doći do gospodarskog rasta u Republici Hrvatskoj i da će zahvaljujući tom gospodarskom rastu i političke stranke za svoj rad i djelovanje bez obzira što se u ovom prijedlogu navodi 0,075% od ostvarenih poreznih prihoda, da će to biti povećanje i za sve političke stranke. Ako se to dogodi mislim da neće nitko u Republici Hrvatskoj ni jedan građanin gledati sa animozitetom na političke stranke u smislu da se financiraju bezrazložno iz državnog proračuna, jer će i tada stanje u Republici Hrvatskoj biti puno, puno bolje. I zbog toga ja ću podržati ovaj zakon, ovaj prijedlog zakona jer vjerujem da nije motiv i namjera vladajuće većine kada su podnijeli ovaj prijedlog izmjene i dopune ovoga zakona da povećaju poreze kako bi političke stranke dobile veći novac, veća sredstva za svoje političko djelovanje već dapače da je razlog sasvim drugačiji, odnosno da su ti razlozi vođeni iz pozitivnih pobuda. I vjerujem da će političke stranke vrlo brzo doći na svoje. Inače što bih rekao kao primjedbu, ali to nije u domeni velikih stranaka da se ovaj zakon će se reflektirati na štetu manjih političkih stranaka. To nije problem velikih političkih stranaka jer onaj tko ima puno ako mu uzmeš malo još uvijek će imati puno, a onaj tko ima malo ako mu uzmeš i od toga malo ostat će mu malo i još manje. No bez obzira na to duboko vjerujem da neće ni te manje političke stranke zbog tog ja bih rekao minimalnog iznosa u odnosu na cjelokupan državni proračun tih 6, 7 milijuna kuna da će propasti odnosno da će biti onemogućene u svom radu i djelovanju. I završavam sa naglaskom da ću kao zastupnik HDSSB-a kao gest dobre volje prema vašoj dobroj namjeri u što sam duboko uvjeren podržati ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona.
Zahvaljujem zastupniku Branimiru Glavašu. Prvi zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Davor Vlaović, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Glavaš rekli ste u svom izlaganju da priželjkujete, i ja priželjkujem, da se dogodi zapošljavanje 180 tisuća ljudi. Jedino što morate znati da je preduvjet za to gospodarski rast jer bez investicija i bez stvaranja novih vrijednosti nema ni novih radnih mjesta, a i ja i vi priželjkujemo da se ta radna mjesta dogode upravo u Slavoniji i Baranji jer najviše ljudi iseljava iz Slavonije i Baranje i najveća stopa nezaposlenosti je upravo u Slavoniji i Baranji. I nama je najteže u Slavoniji naći sponzore i donatore jer većina jakih gospodarskih tvrtki je registrirana u Zagrebu i okolici, u Slavoniji ih je vrlo malo i većina ih teško posluje. Tako da i mi iz HSS-a zagovaramo da se što više financiranje političkih stranaka definira iz javnog novca i da to treba biti u kontekstu gospodarskog rasta a ne previše na teret naših sugrađana. Nažalost, u ovom trenutku je dojam da političke stranke troše novac, a novca nema. Naravno da tu se mora naći kompromis i da mi iz HSS-a razumijemo naše članice i članove jer trenutno se najteže živi u Slavoniji i Baranji. Hvala.
Hvala zastupniku. Odgovor na repliku, zastupnik Glavaš.
Pa kolega normalno da je gospodarski rast pretpostavka da se zaposli 180 tisuća radnih mjesta više ili manje. Dakle, bez gospodarskog rasta nema zapošljavanja. A da bi se stvarni taj gospodarski rast osjetio tada se ti ljudi moraju zaposliti. Ako se oni zaposle normalna očekujuća posljedica svega toga mora biti i povećanje ostvarenih poreznih prihoda u državnom proračunu. Dakle, ja vjerujem da će HDZ koji je obećavao u predizbornoj kampanji, i želim vjerovati, da će HDZ koji je obećavao u predizbornoj kampanji da će otvoriti 180 tisuća radnih mjesta da će ovaj puta kao ozbiljna politička stranka i izvršiti svoje obećanje. Ako ga izvrši ja ću se istinski radovati i dati potporu takvoj jednoj političkoj opciji. A pretpostavljam da tu brojku od 180 tisuća novootvorenih radnih mjesta u sljedećem 4-godišnjem mandatnom razdoblju ta politička opcija nije istresla ovako napamet iz rukava već da iza te brojke iza koje su najavili da će realizirati i ostvariti stoji jedan kvalitetan gospodarski program za naredno 4-godišnje razdoblje u koje mi istina dosada nismo puno ili gotovo ništa čuli pa očekujem da ćemo u srijedu prilikom sastavljanja nove Hrvatske vlade imati više informacija i više argumenata što će biti dodatni razlog da vjerujemo da će se ono što se za vrijeme predizborne kampanje najavljivalo i ostvariti.
Hvala zastupniku Glavašu. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je poštovani zastupnik Tulio Demetlika, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Kolega Glavaš lijepo je što ste spomenuli predizborna obećanja i nadu koju ste izrazili da će se sve ovo ostvariti upravo vezano za gospodarski rast i to stvarno izgleda lijepo i idealno i političke stranke u budućnosti ne moraju brinuti po ovoj vašoj matematici o sufinanciranju rada političkih stranaka. Međutim, ja želim napomenuti da isto tako te političke stranke, da li SDP, da li HDZ, govorim one najveće, bile su pune riječi decentralizacije. I sad ja postavljam si otvoreno pitanje, ako dođe do decentralizacije pogotovo one fiskalne opet će se u tom državnom proračunu smanjiti prihodi pa ja vidim da će ipak stranke imati puno manje u budućnosti ako se drže onog obećanja koje su dale velike stranke po pitanju decentralizacije koji po nama je prvi preduvjet upravo da dođe do ovog gospodarskog rasta koji su svi obećali. Hvala.
Odgovor na repliku, može.
Pa samo kratko ću reći, gotovo sve političke opcije u svim dosadašnjim predizbornim kampanjama ali nažalost samo za vrijeme predizbornih kampanja su najavljivale decentralizaciju. Pa tako i u ovoj predizbornoj kampanji koja se odvijala prije mjesec, dva dana. Puna su usta bila i lijevoj i desnoj političkoj opciji upravo ovog pojma decentralizacije. Kolega ja osobno ne vjerujem da će doći do decentralizacije, barem ne do te razine da bi se ostvarila ova pretpostavka o kojoj ste vi govorili, ali bez obzira na to želim vjerovati da će doći do gospodarskog rasta i želim vjerovati i istinski očekivati da HDZ kao pobjednička opcija na ovim izborima ispuni predizborno obećanje u 4-godišnjem razdoblju o otvaranju 180 tisuća radnih mjesta.
Hvala. I zadnji zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Maras, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine Glavaš. Vi ste spomenuli u svojoj raspravi male političke stranke da su one najviše pogođene tim zakonom. Htio bih u ovoj raspravi spomenuti situaciju iz kampanje ove prošle parlamentarne gdje je jedna mala politička stranka za koju čovjek uopće ne zna odakle joj toliki prihodi je imala najbogatiju, najraskošniju kampanju po broju i plakata i jinglova. To je bilo nešto nevjerojatno. Kada god si otvorio radio javljali su se za tog kandidata za premijera i za tu kampanju, ali jednostavno ne znaš odakle novac. Ja sada pitam ovdje sve nas zastupnike i hrvatsku javnost, što treba napraviti, koliko to skupa kampanja u parlamentarnim izborima treba biti da bi se netko pokrenuo? Tip, ne znam tko, bojim se spomenuti policiju jer će odmah reći evo viš vrši politički pritisak, traži da se istražuje itd., ne tražim. Mene zanima šta treba napraviti da bi neko uopće postavio pitanje otišao u agenciju i pitao odakle novci, tko je platio, želimo znati. Ja želim znati kao zastupnik, građani žele znati. A ne da se pravimo mutavi, da ne reagira niko nikad ništa i da takve stvari idu u nedogled. To smo imali 2007., 2008., 2009. znamo kako su te stvari završile po sudovima, sada ne spominjem HDZ da se ne misli, ali takvih stvari još u Hrvatskoj ima u kampanjama se koristi, a niko ništa ni da pita. Nadam se da dva zastupnika ne čine razliku onoga koji može jer ta dva zastupnika su važna i onoga koji ne može. Neka neko pokaže u ovoj Hrvatskoj da se takve stvari u budućnosti više neće moći raditi. Hvala vam lijepo.
Odgovor za repliku zastupnik Glavaš.
Zastupnik Maras još sam u onom trenutku pomislio kada ste rekli o maloj političkoj stranci da mislite na moju političku stranku, no iz vašeg daljnjeg izlaganja sam zaključio da ne mislite na moju političku stranku. Slažem se u potpunosti sa vama. HDDSB je potrošio 840 tisuća kuna za predizbornu kampanju što je i transparentno objavljeno, a išli smo u izbore samo u dvije izborne jedinice, 4. i 5. i mislim da se nismo previše razbacivali. Kampanja je bila osrednja, dakle u financijskom smislu 840 tisuća nije malo novaca, ali 840 tisuća kuna u dvije izborne jedinice nije ni previše. Jer kada to preslikate na 10 izbornih jedinica možete bez problema možete doći do zaključka, nećete puno pogriješiti da je takva jedna mala politička stranka potrošila između osam i 10 milijuna kuna najmanje. Sve ostalo što se stavlja u izvješća, ako je to stavljeno, ja nisam analizirao ničija izvješća osim svoje stranke, ako je ispod toga je nerealno, je prikriveno i kampanja je vođena i plaćana crnim novce. Slažem se sa vama da se i tome treba stati na kraj i smatram da je to pitanje nadležnih državnih tijela, državnih institucija, neka se time pozabave. Tu ne treba biti puno mudrosti i mudrolija, uzeti izvješća pregledati što je sve korišteno prilikom vođenja te predizborne kampanje, počevši od tiskanih medija, elektronskih medija, džambo plakata, ostalih vrsta promidžbenog materijala i vrlo brzo i približno realno će se doći do stavke koliko je ta mala politička stranka potrošila. Slažem se u potpunosti sa vama da se to treba raščistiti, suziti prostor za način i djelovanje takvih političkih stranaka bile one male ili velike, sada se bavimo malima, u prošlosti su to radile i velike stranke [[Upadica: Vrijeme.]] politici i znam, dakle u potpunosti vas podržavam da se sa time pozabavi Hrvatski sabor. Hvala.
Hvala zastupniku Glavašu. I sljedeći koji se javio za pojedinačnu raspravu je zastupnik Željko Lacković. Izvolite.
… pozdravljam kolegu predsjedavajućeg predsjednika i ostale kolegice i kolege. Ono što me ponukalo da sudjelujem u ovoj raspravi nije činjenica da je ovo zaista prijedlog koji treba podržati jer predstavlja smanjenje ne financijski bitno nego smanjenje koje pokazuje vjerojatno ima intenciju da otvori put da će se i u budućnosti donositi zakoni koji će imati financijsku komponentu smanjenja racionalizacije i štednje i ja i moje kolege ćemo podržati ovaj prijedlog. Ali ono što me zapravo ponukalo da se javim i da sudjelujem je činjenica da mi evo drugi dan radni Hrvatskog sabora raspravljamo samo i isključivo o sebi, o svojim pravima, zaboravljajući apsolutno sve ono što se govorilo u kampanji. Mi nemamo više fokus na probleme hrvatskog čovjeka, mi se fokusiramo i ponašamo ovdje slušajući predstavnike političkih stranaka koji govorili u ime klubova i pojedinačno kao trgovci kao predstavnici sindikalni prilikom kolektivnih pregovaranja kome je malo, a kome puno. Zaista mi je žao kada se kolega Pernar ne doživljava ozbiljno, a zapravo on kroz svoje rasprave jako dobro pokazuje jaz koji postoji između običnog hrvatskog čovjeka i političkih elita koje sjede ovdje. Nisu svi ovdje političke stranke, ovdje su i nezavisni politički zastupnici. Ono što je bitno da mi raspravljajući cijeli dan o jednom prihodu koji predstavlja ispod jednog promila hrvatskog budžeta proračuna smo možda više napravili troška nego što smo uštedjeli. Kada bi ovakvim tempom radili u budućnosti, vjerojatno šest milijuna dnevno to bi značilo da bi mi u konačnici u jednoj godini mogli raspraviti oko milijardu kuna što je opet ispod 1% hrvatskog proračuna. Ja smatram da ovo nije primjeren način uopće raspravljanja o primarno svojim pravima, da su ovo klubovi trebali dogovoriti, da se to trebalo izglasati u 20 minuta, bez ikakve velike filozofije i propitivanja odakle kome novci za kampanju jer svi vi gospodo iz svih političkih stranaka imate jako puno putra na glavi i nije umjesno od bilo koga ukazivati da kampanju na premijera jer svi koriste prikrivena oglašavanja od onih koji upravljaju javnim ustanovama i javnim tvrtkama do onih koji vode pojedine resore i ministarstva. Dakle, nije čudo kada u Sjevernoj Koreji uvjeravaju ljude da igraju njihova nogometna reprezentacija u finalu sa Brazilom jer nemaju interneta, nemaju pristup nikakvim medijima, ali ovo što mi radimo hrvatskim građanima to je daleko iznad toga. Mi na njihove žive oči, zdrave, njih uvjeravamo da je njihov interes da izaberu ljude koji će sjediti u Hrvatskom saboru i raspravljati o svojim pravima cijeli jedan dan da li će dobiti 51 ili 57 milijuna kuna. Ako je to racionalno način i svrha ovoga Sabora onda zaista mislim da su građani uzalud izlazili na izbore i birali osim ukoliko nije intencija ovoga zakona ne propitivati da li treba biti više privatnog ili javnog novca u političkim strankama nego jedna smjernica koja će ukazivati da će se krenuti racionalno i da će se krenuti rezati i onima koji su možda potrebiti ali da će biti uskraćeni u svojim pravima jer će to nalagati pravila proračuna. Zaključno, dakle podržavamo ova prijedlog i ja ću se uvijek javljati za riječ kada smatram da Hrvatski parlament ne obavlja svoj posao i da vodi ovakvu raspravu jer kao nezavisni zastupnik jednako gledam na sve političke opcije ali još ću jednom podsjeti sve one koji su upirali na kampanju dakle gospodina Bandića da prvo pometu pred svojim vratima ako imaju kakva saznanja da postoje državne institucije. I nemojte zaboraviti gledaju nas hrvatski poduzetnici i građani, hrvatski poduzetnici nisu lopovi i treba omogućiti da sudjeluju, dakle sa svojim novcem u kampanjama. Jer zbog čeka ja kao poduzetnik ne bi financirao određenu opciju koja će mene razumjeti? I zašto ja ne bi utjecao na nju da donosi zakone kakve treba donositi a razlog da kroz javni novac ćemo dobiti nešto drugo nije i nije točan jer 25 godina vidimo da to se nije uspjelo osigurati javnim novcem. Hvala.
Hvala poštovanom zastupniku. Prvi koji se javio za repliku je zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega, možda je ova rasprava čudna, ali demokracija je takva. Znači na ovaj prijedlog možete slobodno dati vi amandman. Iz ove rasprave date amandman, mi ovdje saborski zastupnici, točno imaju službe koje će vam pomoći odraditi taj amandman i znači ove izmjene možete nadopuniti i možemo glasati ako imate ideju. Ali opet na kraju ste sami kazali da ćete podržati ovo jer ipak je 57 manji od 51 milijuna kuna, znači 6 milijuna kuna a inače nije tu bitno toliko ni tih 6 milijuna kuna koliko u biti je puno bitnije načelo dodjeljivanja sredstava na osnovu prihoda. Ovdje je bila intencija MOST-a na osnovu prihoda a ne na strani rashoda tako da su bile neujednačene i puno nerealnija izdavanja političkih sredstava političkim strankama. Demokracija je čudna, zbog toga još jednom kažem, svaki vaš prijedlog kao saborskog zastupnika, pojedinca će dobro doći. Ali osobno da vi kažete da mi nemamo doticaja ostali saborski zastupnici, jedino vi kolega Pernar to je laž. Ja dolazim iz sela gdje živi 500 ljudi, 600, svaki dan sam u doticaju sa sirotinjom, sa ljudima koji nemaju doslovno ništa, nemaju radnih mjesta jer dolazim iz tih krajeva i živim sa tim ljudima koji uglavnom teško žive, bave poljoprivredom ili nemaju radna mjesta, direktno živim sa njima. Ja ne znam ako se u ulozi možda gradonačelnika, možda s gradonačelnike se to toliko dobro ne vidi koliko kao običan čovjek koji se zalaže za malog čovjeka. Hvala lijepa.
Hvala zastupniku Miri Bulju. Odgovor na repliku zastupnik Lacković.
Dakle moja intencija je da se ne treba bojati poduzetnika, ja sam osobno poduzetnik, radio sam kao gradonačelnik 40 mjeseci bez ijedne kune i postavljalo se pitanje kako se tu sada krije zlopotna igra ili kakav dogovor ili moj interes. U hrvatsku politiku se trebaju uključivati poduzetnici kojima će biti vrlo jasno što treba u ovoj našoj državi napraviti. A ja vam kažem da je uzaludno potraćen ovaj cijeli dan u kojemu smo raspravljali o 6 milijuna i nismo se dotakli bitnih ljudi i bitnih stvari a kolegu Pernara sam samo apostrofirao jer je on upravo krenuo iz tog polazišta. Hvala.
Hvala zastupniku Lackoviću. Sljedeći zastupnik koji se javio za riječ za repliku je zastupnik Bunjac.
Hvala gospodine predsjedniče. Čudi me ako doista u ovom Domu postoji netko tko gospodina Pernara ne doživljava ozbiljno, ako koga treba doživljavati ozbiljno ja mislim da treba doživljavati upravo njega. On je naime ušao u Sabor sa zadnjega mjesta na listi što je ja vjerujem privilegij samo vrlo malog broja zastupnika. Vodio je kampanju sa vrlo skromnim sredstvima od nekoliko 10-ak tisuća kuna. I ono što je najbitnije sve ono što je govorio prije izbora nastavio je govoriti i nakon izbora. Pa prema tome ako ga bilo tko ne doživljava ozbiljno bilo bi vrijeme da promijeni mišljenje jer gospodin Pernar je sasvim ozbiljan. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Gordan Maras.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. U vašoj raspravi učinilo mi se kao da ste rekli da svi koriste u predizbornoj kampanji nedopuštena tzv. crna sredstva, pa bih volio da još jednom to ponovite jer ako svi koriste onda koristite i vi, to podrazumijeva da ste i vi u kampanji koristili nedopuštena sredstva. Ja vas samo upozoravam da u ovoj situaciji ako netko sluša bi vas trebao pozvati na obavijesni razgovor ako imate te informacije da svi koriste ili ste se možda zaigrali ili ste malo lepršavije to rekli i niste mislili ozbiljno. To su vrlo ozbiljne stvari. Znači ne možete u svojoj raspravi reći da prvo počiste ispred svojih vrata a ionako svi to koriste pa zašto ne bismo i mi. Evo tako sam ja shvatio a vjerujem i dosta ljudi u sabornici ovdje ovu vašu izjavu. Pošto se radi o kampanji u kojoj ste vi sudjelovali, vjerojatno onda imate takvih saznanja i možete decidirano reći da li je to istina ili nije. Evo ja se nadam da ćete dignuti odgovor na repliku i reći šta ste pod tim podrazumijevali. Hvala lijepa.
Hvala zastupniku Marasu. Odgovor na repliku gospodin Lacković.
Gospodine Maras dakle vi morate znat da se nešto zbiva ili ne zbiva ovisno o tome da li vi to želite priznati ili ne želite priznati, da li želite o tome govoriti ili ne želite govoriti. Dakle, netko tko je u nezavisnoj politici kreće korak po korak. On nema niti stranačke prostorije, nema imovinu koju iznajmljuje, dakle nema startnu poziciju u Saboru. Sve ono što vi odnosno SDP imate. S druge strane, sami ste bili ministar i jako dobro znate kako se funkcija ministra vrlo lako i lagano prilagođava u predizborno vrijeme, dakle u političkoj utakmici. Ja sam govorio o tom načinu prikrivenog financiranja a kampanje jer mi se možemo pretvarati da ne znam oglašavanje HEP-a koje je nemilice u vrijeme prije izbora nema nikakve veze sa kampanjom. Ali tako isto i ljudi u Sjevernoj Koreji mogu navijati za svoju reprezentaciju u finalu protiv Brazila koji se ne igra, ali su njih uvjerili i zatvorili su im oči i oni nemaju mogućnost to vidjeti. Ja to vidim, a ja ako sam taj koji treba ići na obavijesni razgovor, treba ići na obavijesni razgovor onaj koji je to trebao i morao vidjeti i koji za to prima plaću, a to je državni odvjetnik, to je neovisno pravosuđe, to su svi oni koji dobivaju svaki dan plaću pa između ostaloga da gledaju i ovaj naš nastup ovdje, pa dapače neka istraže sve ovo što je govorio ne znam kolega Pernar, što sam rekao ja, a i što znamo svi mi zajedno. Dakle dapače neka izvole, neka dođu pa ako nemaju, neko ko ima zdrave oči pa ćemo im pokazati, izabrati jednog među njima koji ima dobre oči pa neka nam profunkcionira pravna država i ne moramo se onda bojati ni prikrivenog financiranja, ali ne moramo se bojati niti ovakvih optužbi kakve ste vi iznosili na kampanju gospodina …/Govornik isključen./… A ja mu nisam odvjetnik, tako da mislim da nema potrebe da vam obrazlažem dalje u detalje. Hvala.
Hvala zastupniku Lackoviću. Slijedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Nikola Grmoja.
Evo gospodine Lackoviću, vi ste iznijeli po meni dvije opasne tvrdnje. Ova koju je spomenu gospodin Maras znači da svi to čine, a i druga da bi poduzetnici trebali i da je to po vama normalno davati svoj novac i onda utjecati na politike koje će provoditi određena stranka. To su jako opasne tvrdnje. Ja nemam ništa protiv da nekakvi sitni iznosi se doniraju političkim strankama, ali svaki veći iznos obvezuje onoga koji je donaciju primio da možda provodi onu politiku koju je taj čovjek ili ta tvrtka ili taj poduzetnik dao određeni novac. Tako da su to ovako dosta opasne tvrdnje. A što se tiče ovoga što mi danas raspravljamo ovdje u Hrvatskom saboru, ja mislim da ste vi u svom izlaganju pohvalili inicijativu MOST-a da ovaj prijedlog ide po hitnoj proceduri da što manje raspravljamo o ovome, da ovo donesemo jer i sami ste rekli da je ovo jedan dobar prijedlog kojim se smanjuju sredstva političkim strankama za 6 milijuna kuna. Vezuju se uz proračunske prihode tako da mislim da nema spora da je ovo nešto za što svi trebamo dignuti ruku. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Grmoji. I odgovor na repliku zastupnik Lacković.
Dakle intencija je ispravna, intencija je uredu. Ono što sam rekao i dalje stojimo kod toga, ono što se zbiva ako o tome ne govorimo ne znači da se ne događa. Dakle, neovisno o načinima na koji se nešto prikriveno oglašava ili što se prikriveno reklamira u vrijeme izbora ako vi to nećete staviti u troškovnik svoje predizborne kampanje to se neće zvati trošak kampanje. To rade svi i to je bitno da se kaže jednostavno jer nema tog čovjeka koji je u kampanje ili njegove stranke da neće. Mi to možemo nazvati legitimnim, ali ja vam kažem da će toliko koliko manje novaca recimo se sad ode odavde. Treba pratiti koliko će novaca iz javnih ustanova, javnih tvrtki otići u predizborno vrijeme i kako će se brendirati pojedine i kako će se brendirati pojedini projekti i kako je to sve zapravo u tom jednom nevjerojatnom ciklusu predizbornom zbivanja koja se dešavaju u Hrvatskoj svake dvije godine ili ovako godinu za godinom. I zato mi jesmo tu gdje jesmo. I zato ljudi, građani, poduzetnici nemaju povjerenja. A to što će netko investirati i podržavati određenu politiku to znači da gospodarstvo mora birati svoje političare a ne da politika diktira gospodarstvu. I zato je naše gospodarstvo i tromo i ne može se nositi s konkurencijom jer toliko ovisi o javnom novcu, o budžetskoj potrošnji i o politikama. Jer ako nemate u politici nikoga neće vaša firma niti raditi. I to je javna stvar i vi se protiv toga borite i vi morate znati da su takvi principi u Hrvatskoj i ne možemo se pretvarati da oni ne postoje samo zato jer mi nećemo priznati da oni postoje.
Hvala zastupniku Lackoviću. Slijedeći zastupnik koji se javio za repliku je poštovani zastupnik Batinić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Lacković, vi ste iznijeli tu nekoliko stvari na koje bih htio skrenuti a kolege su vam već i ranije, Sabor ne radi svoj posao, naime nema, sve ono što dolazi u saborsku proceduru nema više ili manje važnih stvari. Ovo možda po vama nije, međutim ukoliko ste pažljivo slušali rasprave i klubova svi smo se složili da je ovo izuzetno važna tema. Jeste, mijenja se cifra sa 0,005 na 0,,75 međutim posljedice toga, svi smo ukazali na to. Stoga smatram da nije korektno s vaše strane da iznosite taj stav iako je to vaše mišljenje, da se ne radi dobro u Saboru. To je jedna stvar. Druga stvar, morate uvažavati činjenicu koju ste mogli primijetiti, Vlada nije imenovana, Vlada nije potvrđena, Vlada je jedan od glavnih predlagatelja u Saboru iako sad ovaj slučaj demantira, ali strpimo se. Ja sam samo, nadam se da će i Vlada počet što prije radit svoj posao. I treće, vi ste dio koalicije koliko ja razumijem, pa zašto niste u vašim dogovorima predložili svojim partnerima, koaliciji ili što već jeste da određene stvari ubrzaju? Poduzetnike u politiku slažem se, svaki građanin RH može biti biran, ima pravo biti biran, može birati. Pa gdje su? Zašto se ne žele uključiti u politiku? Ja samo vama želim mandat od četiri godine i da vidite da ovo posao politike, mislim da svi koji smo ovdje u Saboru i koji smo i bili u prethodnim mandatima ovo je na neki način kruh sa sedam kora. Za ništa što radite ovdje nećete dobiti pohvalu. Dobit ćete špot i bit ćete krivi. To je posao od interesa za sve građane i svi ga tako doživljavamo, pa vjerujem da ćete i vi nakon već godinu dana promijeniti mišljenje o tome.
Hvala zastupniku Batiniću. Odgovor na repliku gospodin Lacković.
Ne bih sam htio biti takav pa razvlačiti ovu raspravu. Moram odgovoriti. Dakle, ovo je tema koja je bitna za političke stranke, ali ne i za građane. Dakle, politika toliko snažno utječe danas na gospodarstvo, pravosuđe i sve cikluse koji se u društvu zbivaju da nitko normalan od poduzetnika se ne usudi ulaziti u politiku i to je ono što bi trebalo promijeniti. A kada ćete imati više poduzetnika u politici onda se oni neće bojati šta će raditi poslije kraja mandata ili šta ću ja raditi nakon godinu dana i kako ću ja misliti nakon godinu dana. Ja ću za godinu dana misliti jednako kao što mislim danas i jednako ću misliti za 11 godina jer imam svoje zanimanje, svoj posao i između ostaloga neusklađivanjem ovog primanja prava i smanjivanja roka kroz koji se ja neću moći baviti svojom djelatnošću neće toliko utjecati na moje ukupne životne prihode, nego na prihode države je neće dobiti one porezne prihode koji daleko nadilaze iz mog rada ono što ja ostvarujem ovdje kao prihod. Hvala.
Hvala zastupniku Lackoviću. I zadnji zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Richemergh. Izvolite.
Kolega Lackoviću, iznijeli ste nekoliko tema koje su iznimno opasne kad se kažu u Parlamentu. Vaše teze pripisat ću samo uvjetno neiskustvu. Vi niste neiskusan političar, u Saboru ste dva dana možda, ali u politici ste mnogo duže. Reći u ovome Domu kolegicama i kolegama zastupnicima da previše govore o nečemu što je kao efemerna tema. Dragi moj kolega Lackoviću vi ste do sada o ovoj temi govorili 8 minuta. Da je svaki od 151 zastupnika govorio toliko ova rasprava bi trajala 20 sati. Ona traje samo tri. Dakle, to je prva stvar. Druga stvar. Došli ste u Hrvatski sabor, to je Parlament. Korijen riječi Parlament je glagol koji znači govoriti. Mi nemamo ni jedno drugo sredstvo u svojim rukama uvjetno rečeno nego riječ. Nama se mora dozvoliti da govorimo pa makar i o onim stvarima koje se vama ne sviđaju. A ako je tema suzbijanje korupcije u financiranju političkih stranaka vama nevažna i efemerna onda ja doista imam problem u shvaćanju koja je vaša misija u politici. I posljednje. Reći da bi poduzetnici trebali imati svoje zastupnike. Pa to je blasfemija kakva se u ovome Domu nikada čula nije. Možda je neki poduzetnik svoga zastupnika i kupio, ali ja nikad ne bih volio doživjeti dan da će ovdje u ovim klupama na lijevoj strani stajati zastupnici Agrokora, na desnoj Podravke, u sredini Atlantika ili Plive. Ne, ja želim živjeti u slobodnoj zemlji u kojoj svatko onaj tko je poduzetnik može ostvariti svoje legitimne interese kao birač i kao građanin, ali ne na način da kupuje i da šalje svoje predstavnike ovdje. Biračko pravo s obzirom na imovinski cenzus ova je zemlja ukinula prije više od stotinu godina i dala svim građanima pravo da glasuju. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, zastupnik Lacković.
Dakle, bit će deset minuta ako smo to lijepo skrojili. Dakle, ono što ja kažem, kažem jasno i ne morate izvrtati ono što sam ja rekao jer ja nisam rekao da poduzetnici trebaju imati svoje zastupnike nego se ne trebate vi bojati poduzetnika u politici i onih koji mogu slobodno govoriti, a rekli ste da je Parlament mjesto gdje ćemo slobodno govoriti onda dozvolite i da ja slobodno govorim. Ja sam se javio da sudjelujem u ovoj raspravi ne zato da bi osnažio ili posebno dao svoj doprinos ovom prijedlogu kojeg sam rekao da ću podržati i koji je ispravan, nego zbog činjenice da osoba evo kolega Pernar je bio u svojim primjerima kako je opisao nesrazmjer, dakle između života građana i njihovih pitanja i problema i prava koje ostvaruju političke stranke neshvaćen po mojem slobodnom uvjerenju kojeg opet u ovom Parlamentu imam pravo imati i onda ne mora biti točno. Dakle, ne morate mi govoriti što nisam rekao, a ono što sam rekao iako je izrečeno drukčije smisao je jasan. Dakle, pustimo sve one koji žele financirati političke stranke i ovisite između ostaloga u kvaliteti donošenja zakona ne samo o tome koliko će vam biti glavarina nego i da li ćete donositi zakone koji će doprinositi rastu gospodarstva od kojeg vi očekujete mnogo i evo očekujemo svi zajedno. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Lackoviću na odgovoru za repliku. Time smo iscrpili ovaj dio rasprave. Zaključujem raspravu. Ono što mogu samo primijetiti prije nego utvrdimo kvorum je da ipak bez obzira na diskusiju nisu se uložili službeni amandmani, tako da u ovom dijelu neće biti.
U ime kluba SDP-a tražimo stanku od 15 minuta prije glasanja. Hvala.
Onda ćemo imati stanku od 15 minuta pa ćemo onda utvrđivati kvorum i glasovati. Hvala. STANKA U 16,30 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,45 SATI]] Nastavljamo s radom, molim vas. Klub zastupnika SDP-a zatražio je bio stanku. Zamolio bih njihovog predstavnika zastupnika Arsena Bauka za 5 minuta objašnjenja.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Dakle, ovaj zakon ako bude donesen bit će donesen tzv. metodom lomljenja preko koljena. To je vrlo jasno i izvjesno jer nije bilo ustvari potrebe da ovo ide na ovakav način prije izglasavanja Vlade po hitnom postupku. Ali evo da se na neki način sačuva vjerodostojnost jedne od koalicijskih stranaka da je barem jedno tzv. jamstvo ispunila onda je dobila poklon od drugog koalicijskog partnera od HDZ-a da ovaj zakon donese ali ne onako kako su oni htjeli nego kako je htio HDZ što je isto u redu. O čemu se radi? Jutros na sjednici Odbora za zakonodavstvo dakle bilo je obećanje jednog od predlagatelja da će se dati amandman na način da se maksimalni iznos ograniči na 50 milijuna kuna ali evo niti 7, 8 sati nakon tog obećanja taj amandman nije došao. Zašto nije došao? Vjerojatno zato što se predlagatelji dva kluba između sebe nisu mogli dogovoriti oko tog amandmana. O čemu se radi? 2011. godine potpore političkim strankama po ovome zakonu iznosile su 59 milijuna kuna. A onda je došla ona nenarodna vlast i političkim strankama smanjila to za 9 milijuna kuna na 50 milijuna i 200 tisuća kuna. Toliki je iznos bio i za 2013. a 2014. i 2015. godine taj iznos je bio 55 milijuna kuna sukladno važećem zakonu. U svibnju 2015. godine Sabor je u prvom čitanju izglasao prijedlog zakona koji je govorio o tome da političkim strankama iz proračuna bi trebalo pripadati 0,08% poreznih prihoda što se u jednom dijelu poklapa s ovim prijedlogom zakona ali uz ograničenje da taj iznos ne može biti veći od 50 milijuna kuna. I da je taj amandman došao, što nije, on bi bio u skladu sa našim prijedlogom zakona iz 2015. godine. Nismo dobili u prijedlogu zakona iznos koliki će biti za političke stranke 2016. godine, on će prema našem izračunu kada se ovaj zakon provede i zakon koji je sada na snazi biti 59,5 milijuna kuna što je najveći iznos do sada koji smo dobili kao politička stranka. Prema tome, bez velikog učinka ovaj zakon nije trebalo donositi po hitnom postupku, ovo je bila samo jedna predstava za javnost. Prema projekcijama proračuna za 2016. godinu u kojem su navedene projekcije proračuna za 2017. i 2018. godinu iznosi će biti 52,8 milijuna kuna u 2017. i 54,2 milijuna u 2018. godini, a ako se ostvari ono što ste obećali zbog rasta to će biti još i više. Prema tome, ovaj zakon doista je samo jedna predstava za javnost, bacanje pijeska u oči, MOST-u će omogućiti da kaže da su ispunili jednu od svojih sedam jamstava odnosno navodno su ispunili jer će izvješće proračuna za 2016. godinu pokazati da nisu. HDZ-u je dobrodošao da malo pokaže mišiće i da kaže nećemo ograničiti na 50 milijuna kuna, to bez nas ne možete i zakon vam neće proći. I nije baš najbolji početak novog saziva Hrvatskoga sabora i druge verzije koalicije HDZ-a i MOST-a. Zbog toga, klub SDP-a ne može podržati ovaj prijedlog zakona, mi ćemo ostati kao što sam još jutros najavio suzdržani. A želio bih još samo jednom reći dakle 2% rasta BDP-a povećava porezne prihode za negdje milijardu i 400 milijuna kuna, a političkim strankama po ovome negdje milijun, milijun i 50 tisuća kuna svake godine, tako da doista ostat ćemo mi bliže 60 nego 50. Trebali ste dati amandman, imati hrabrosti barem neko od zastupnika MOST-a kada već nije mogao klub i dati amandman da se ovo ograniči na 50 milijuna kuna kao što je bio naš prijedlog. Prema tome, korak u dobrom smjeru ali nedovoljan i onako rekao bih više polukorak. Zahvaljujem. I mislim da nema replike na izlaganje kluba. Hvala.
Povreda Poslovnika. Potpredsjednik Reiner.
Poštovani gospodine predsjedniče. Skrećem pozornost da je povrijeđen članak 250. naime uvaženi zastupnik je zlorabio situaciju i govorio nakon što je rasprava završena o istoj temi, o istoj temi nakon što je rasprava završena. To je protivno članku 250. Poslovnika Sabora. Hvala lijepa.
Hvala vama. I povreda Poslovnika još jednom, gospodin Bauk.
Gospodine predsjedniče, mislim da je gospodin Reiner povrijedio članak 33. koji govori o obvezama predsjednika Sabora inzistirajući na tome da ste vi u nečem pogriješili, a vi ste nastupili točno kako je trebalo po članku 250. Poslovnika na koji se on pozvao, zaključili ste raspravu kada se utvrdi da nema više prijavljenih govornika i u trenutku kada ste vi zaključili raspravu doista više nije bilo prijavljenih govornika. Predsjednik stvarno ovaj puta nije pogriješio.
Prvo ćemo utvrditi kvorum. Molio bih sve da se prijave. Utvrđujem da kvorum postoji, 114 prisutnih zastupnika. Molio bih da pristupimo glasovanju. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe. Molim vas uključite se. Tko je za to da se ovaj zakon prihvati? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je potrebnom većinom glasova 82 za, 36 suzdržanih, niti jedan zastupnik protiv donesen Zakon o izmjeni Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe. Prelazimo na sljedeću točku dnevnoga reda: - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospodina Žarka Tušeka da podnese izvješće.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 2. sjednici održanoj 17. listopada 2016. godine pisani zahtjev zastupnika Josipa Katalinića kojim je izvijestilo predsjednika Hrvatskog sabora da stavlja svoj zastupnički mandat u mirovanje temeljem članka 14. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor s danom 15. listopada 2016. godine. MOST Nezavisnih lista, MOST sukladno članku 42. stavku 2. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredila je kao zamjenika zastupnika Marka Sladoljeva. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Josipa Katalinića kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti njegovog zamjenika Marka Sladoljeva. Slijedom navedenog Mandatno-imunitetno povjerenstvo temeljem članka 14., 11., 42. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor i članka 9. stavka 2. i 116. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o mirovanju zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika dana 15. listopada 2016. godine znači započinje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Josipa Katalinića, a Marko Sladoljev zastupnički dužnost zamjenika zastupnika sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskog sabora započinje obnašati 17. listopada 2016. godine. Zahvaljujem.
Zahvaljujem predsjedniku Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Tko je za? Utvrđujem da je većinom glasova 117 za, 1 suzdržan i niti jedan zastupnik protiv donesena odluka kako je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Prelazim na sljedeću točku. Nakon Izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva zastupnik koji počinje obnašati dužnost daje prisegu. U članku 7. Poslovnika utvrđeno je da predsjedatelj pročita tekst prisege a nakon toga poimenično proziva zastupnika. Zastupnik kada je prozvan ustaje i izgovara „Prisežem“. Tekst prisege glasi: „Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske.“ Zastupnik Marko Sladoljev?
Prisežem.
Čestitam zastupniku na položenoj prisezi. Želim uspjeh u obavljanju časne i odgovorne zastupničke dužnosti. [[Pljesak.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 21,20 SATI]] Nastavljamo s radom. Molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospodina Žarka Tušeka da podnese izvješće.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 3. sjednici održanoj 19. listopada 2016. godine pisani zahtjev zastupnika Andreja Plenkovića od 19. listopada 2016. godine kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da stavlja svoj zastupnički mandat u mirovanje zbog obnašanja dužnosti predsjednika Vlade Republike Hrvatske koje je nespojivo s obnašanjem zastupničke dužnosti u smislu odredbe članka 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. Hrvatska demokratska zajednica odredila je Ljubicu Lukačić kao zamjenicu zastupnika Andreja Plenkovića. Slijedom navedenog Mandatno-imunitetno povjerenstvo jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje Odluke o mirovanju zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika. Dana 19. listopada 2016. godine započinje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Andreja Plenkovića a na dužnost stupa sa današnjim danom zamjenica zastupnika Ljubica Lukačić.
Zahvaljujem predsjedniku Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Ako želite objediniti?
Može, može. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 3. sjednici održanoj 19. listopada 2016. godine pisani zahtjev zastupnika Davora Ive Stiera sa današnjim danom kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da stavlja svoj zastupnički mandat u mirovanje zbog obnašanja dužnosti potpredsjednika Vlade Republike Hrvatske i ministra vanjskih i europskih poslova koja je nespojiva s obnašanjem zastupničke dužnosti u smislu odredbe članka 9. Zakona o izboru zastupnika u Hrvatski sabor. Hrvatska demokratska zajednica odredila je Majdu Burić kao zamjenicu zastupnika Davora Ive Stiera. Slijedom navedenog Mandatno-imunitetno povjerenstvo jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje Odluke o mirovanju zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora na današnjoj sjednici održanoj današnji datum uvažilo je pisani zahtjev zastupnika Tomislava Ćorića kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da stavlja svoj mandat u mirovanje zbog obnašanja dužnosti ministra rada i mirovinskog sustava Vlade Republike Hrvatske koja je nespojiva s obnašanjem zastupničke dužnosti u smislu odredbe članka 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. Hrvatska demokratska zajednica odredila je Ivana Ćelića kao zamjenika zastupnika Tomislava Ćorića. Slijedom navedenog jednoglasno Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Hrvatskom saboru donošenje Odluke o mirovanju zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Također, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora na današnjoj sjednici razmotrilo je pisani zahtjev zastupnika Damira Krstičevića kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da stavlja svoj zastupnički mandat u mirovanje zbog obnašanja dužnosti potpredsjednika Vlade Republike Hrvatske i ministra obrane koja je nespojiva s obnašanjem zastupničke dužnosti u smislu odredbe članka 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. Hrvatska demokratska zajednica odredila je Blaženka Bobana kao zamjenika zastupnika Damira Krstičevića. Slijedom navedenog povjerenstvo jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje Odluke o mirovanju zastupničkog mandata zastupnika i o početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je pisani zahtjev zastupnika Milana Kujundžića kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da stavlja svoj mandat u mirovanje zbog obnašanja dužnosti ministra zdravstva u Vladi Republike Hrvatske koja je nespojiva s obnašanjem zastupničke dužnosti u smislu odredbe članka 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. Hrvatska demokratska zajednica odredila je Dragicu Roščić kao zamjenicu zastupnika Milana Kujundžića. Slijedom navedenog jednoglasno predlažemo Hrvatskom saboru donošenje Odluke o mirovanju zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je pisani zahtjev zastupnika Gorana Marića kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da stavlja svoj zastupnički mandat u mirovanje zbog obnašanja dužnosti ministra u Vladi Republike Hrvatske koja je nespojiva s obnašanjem dužnosti zastupnika u smislu odredbe članka 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. HDZ odredila je Matu Čička kao zamjenika zastupnika Gorana Marića. Slijedom navedenog povjerenstvo jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o mirovanju zastupničkog mandata zastupnika i počeku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je također pisani zahtjev zastupnika Ivana Penave kojima je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da stavlja svoj zastupnički mandat u mirovanje temeljem članka 14. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor s danom 20. listopada 2016. godine. HDZ odredila je Marijanu Balić kao zamjenicu zastupnika Ivana Penave. Slijedom navedenog povjerenstvo jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o mirovanju zastupničkog mandata zastupnika i počeku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je također pisani zahtjev zastupnika Dražena Milinkovića kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da stavlja svoj mandat u mirovanje temeljem članka 14. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor s danom 20. listopada 2016. godine. HDZ odredila je Davora Miličevića kao zamjenika zastupnika Dražena Milinkovića. Slijedom navedenog povjerenstvo jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o mirovanju zastupničkog mandata zastupnika i počeku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je pisani zahtjev zastupnika Ivana Kovačića kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da stavlja svoj zastupnički mandat u mirovanje zbog obnašanja dužnosti potpredsjednika Vlade RH i ministra uprave koja je nespojiva s obnašanjem zastupničke dužnosti u smislu odredbe članka 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. MOST Nezavisnih lista MOST odredila je Maru Kristića kao zamjenika zastupnika Ivana Kovačića. Slijedom navedenog povjerenstvo jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o mirovanju zastupničkog mandata zastupnika i počeku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je pisani zahtjev zastupnika Zlatka Hasanbegovića o obnašanju zastupničke dužnosti kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da mu je 19. listopada 2016. godine prestala dužnost ministra u Vladi RH čime mu je prestala nespojivost dužnosti sa obavljanjem zastupničke dužnosti. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje mandata Zlatku Hasabegoviću započelo 14. listopada 2016. godine zbog nespojivosti dužnosti iz članka 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, te da je zastupničku dužnost zamjenicu zastupnika istog dana započela obnašati Sanda Kulić Makar. Slijedom iznijetog povjerenstvo jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika s datumom 27. listopadom. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je pisani zahtjev zastupnika Darka Horvata o obnašanju zastupničke dužnosti od 19. listopada 2016. godine kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da mu je 19. listopada 2016. godine prestala dužnost ministra u Vladi RH čime mu je prestala nespojivost dužnosti sa obavljanjem zastupničke dužnosti. Povjerenstvo je također utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata Darku Horvatu započelo 14. listopada 2016. godine zbog nespojivosti dužnosti iz članka 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, te da je zastupničku dužnost zamjenice zastupnika istog dana započela obnašati Nikolina Babić. Kako je Darko Horvat sukladno članku 13. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor podnio pisani zahtjev predsjedniku Hrvatskoga sabora u zakonskom roku, povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti, te da mu mirovanje zastupničkog mandata prestaje osmog dana od podnošenja zahtjeva, a sa istim danom prestaje obnašanje dužnosti zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Nikolini Babić. Slijedom iznijetog povjerenstvo jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika sa 27. listopada 2016. godine. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je pisani zahtjev zastupnika Antona Klimana o obnašanju zastupničke dužnosti od 19. listopada 2016. godine kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da mu je 19. listopada 2016. godine prestala dužnost ministra u Vladi RH čime mu je prestala nespojivost dužnosti sa obavljanjem zastupničke dužnosti. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata Antona Klimana započelo 14. listopada 2016. godine zbog nespojivosti dužnosti iz članka 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, te da je zastupničku dužnost zamjenice zastupnika istog dana započela obnašati Monika Udovičić. Kako je Anton Kliman sukladno članku 13. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor podnio pisani zahtjev predsjedniku Hrvatskoga sabora u zakonskom roku, povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti, te da mu mirovanje zastupničkog mandata prestaje osmog dana od dana podnošenja zahtjeva, a sa istim danom prestaje obnašanje dužnosti zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Moniki Udovičić. Slijedom iznijetog povjerenstvo jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika s datumom 27. listopadom 2016. godine. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je pisani zahtjev zastupnika Mire Kovača o obnašanju zastupničke dužnosti od 19. listopada 2016. godine kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da mu je 19. listopada 2016. godine prestala dužnost ministra u Vladi RH čime mu je prestala nespojivost dužnosti sa obavljanjem zastupničke dužnosti. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata Miri Kovaču započelo 14. listopada 2016. godine zbog nespojivosti dužnosti iz članka 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, te da je zastupničku dužnost zamjenika zastupnika istog dana započeo obnašati Martin Baričević. Kako je Miro Kovač sukladno članku 13. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor podnio pisani zahtjev predsjedniku Hrvatskog sabora u zakonskom roku povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti te mu mirovanje zastupničkog mandata prestaje 8 dana od dana podnošenja zahtjeva, a sa istim danom prestaje obnašanje zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Martina Baričevića. Slijedom iznijetog povjerenstvo jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika sa 27. listopadom 2016. godine. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 3. sjednici održanoj 19. listopada 2016. godine pisalo izjavu o ostavci na zastupničku dužnost zastupnika Natka Felbara upućenu predsjedniku Hrvatskog sabora aktom od 19. listopada 2016. godine. Povjerenstvo je utvrdilo da je Natko Felbar započeo obnašati zastupničku dužnost zamjenika zastupnika dana 14. listopada 2016. godine umjesto izabranog zastupnika Vlahe Orepića. MOST Nezavisnih lista MOST sukladno članku 42. stavku 2. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredila je Davora Romića kao zamjenika zastupnika Vladu Orepića. Slijedom navedenog povjerenstvo jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o prestanku zastupničkog mandata zamjenika zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika sa 19. listopada 2016. godine. Zahvaljujem na pozornosti.
Zahvaljujem predsjedniku Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Otvaram raspravu. Izvolite zastupnik Bauk.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Bit ću vrlo kratak. Ja predlažem obzirom da u dnevnom redu imamo dva zakona koji se tiču zastupničke dužnosti da se propiše da nije nespojivo biti ministar u tehničkoj Vladi i zastupnik dok se ne izabere nova Vlada. Tako da ljudi koji su tu nekoliko dana ne moraju ispunjavati imovinsku karticu, ne moraju imati sve one zabrane koje imaju po Zakonu o sprječavanju sukoba interesa i da se ova procedura nešto pojednostavi i skrati. Zahvaljujem.
Razmotrit ćemo. Ako nema nikog drugog zaključujem raspravu. Dajem, ajmo utvrditi prvo kvorum. Molim vas. Kvorum je utvrđen, ima 104 prisutna zastupnika. Dajem na glasovanje prijedlog svih odluka Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim glasujte. Utvrđujem da je jednoglasno sa svih 106 zastupnika donesena odluka kako ju je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Želio bih obavijestiti cijenjene zastupnice i zastupnike da je nastavak sjednice sutra u 11 sati po utvrđenom dnevnom redu. Prva točka će sutra biti prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, prvo čitanje, P.Z.BR.11. Hvala. SJEDNICA PREKINUTA U 21,40 SATI. Poštovane gospođe i gospodo, sve vas srdačno pozdravljam. Prije nego pređemo na raspravu prema dnevnom redu zastupnici koji danas započinju obnašati dužnost zastupnika dati će prisegu. U članku 7. Poslovnika utvrđeno je da predsjedatelj pročita tekst prisege, nakon toga poimenično proziva zastupnike i zastupnice. Zastupnici kada su prozvani ustaju i izgovaraju „Prisežem“. Tekst prisege glasi: „Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak RH.“ Marijana Balić.
Pisežem.
Davor Miličević.
Prisežem.
Hvala lijepa. Čestitam zastupnici i zastupniku na položenoj prisezi i želim uspjeh u obavljanju časne i odgovorne dužnosti. Gospođe i gospodo zastupnici utvrđena je dopuna dnevnoga reda. Prelazimo na slijedeću točku to je izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molio bih predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospodina Žarka Tušeka da podnese izvješće.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 4. sjednici održanoj 2. studenog 2016. godine pisani zahtjev zastupnika Branimira Glavaša kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da stavlja svoj zastupnički mandat u mirovanje sa danom 2. studenog 2016. godine a temeljem članka 14. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. Hrvatski demokratski savez Slavonije i Baranje HDSSB sukladno članku 42. stavku 3. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredio je magistra znanosti Josipa Salapića kao zamjenika zastupnika. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Branimira Glavaša kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Josipa Salapića. Slijedom navedenog povjerenstvo je jednoglasno sa 5 glasova za predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o mirovanju zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Dana 2. studenog 2016. godine započinje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Branimira Glavaša. Zastupničku dužnost zamjenika zastupnika Josip Salapić sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskog sabora započinje obnašati kada Saborom odlukom utvrdi zakonske pretpostavke za primjenu instituta zamjenjivanja. Zahvaljujem.
Zahvaljujem predsjedniku Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva, tko je za? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je jednoglasno sa 118 glasova za prihvaćena odluka Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Sljedeća točka na dnevnom redu su: - Izbori, imenovanja i razrješenja; Molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove Antu Sanadera da obrazloži prijedlog Odluke.
Gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Na temelju članka 105. stavka 1. podstavka 1. i 3., članka 161. i stavka 1., članka 273. Poslovnika Hrvatskoga sabora Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslova Hrvatskog sabora podnosi Hrvatskom saboru Prijedlog odluke o izboru predsjednice, potpredsjednika i članova Odbora za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora. U Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora predlažu se za predsjednicu Grozdana Perić, za potpredsjednika Davor Bernardić, za članove Tomislav Ćorić, Branko Hrg, Domagoj Ivan Milošević, Dražen Milinković, Robert Janković, Ivana Ninčević Lesandrić, Branko Grčić, Gordan Maras, Boris Lalovac, Božica Makar i Ivan Lovrinović.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove za izbor predsjednice, potpredsjednika i članova Odbora za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora. Molim uključite se. Glasujmo. Zaključujem glasovanje. Utvrđujem da je sa 111 glasova za, 6 suzdržanih i 1 zastupnikom protiv donesena odluka kako ju je predložio Odbor. Molio bih predsjednika Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove za sljedeću odluku.
U Odbor za pravosuđe Hrvatskoga sabora predlažu se za predsjednika Arsen Bauk, za potpredsjednicu Marija Jelkovac, za članove Marko Šimić, Željko Raguž, Ivan Šipić, Ermina Lekaj Prljaskaj, Stevo Culej, Marko Vučetić, Peđa Grbin, Marta Luc-Polanc, Nada Turina-Đurić i Goran Aleksić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog dluke Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za pravosuđe Hrvatskoga sabora. Molim uključite. Glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 112 za, 4 suzdržana i 2 protiv donijeta odluka kako ju je predložio Odbor. Molio bih sljedeći prijedlog odluke.
U Odbor za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskoga sabora predlažu se za predsjednika Goran Marić, za potpredsjednika Nenad Stazić, za članove Andrija Mikulić, Irena Petrijevčanin Vuksanović, andro Krstulović Opara, Kažimil Varda, Veljko Kajtazi, Hrvoje Runtić, Damir Tomić, Darko Parić, Bojan Glavašević i Goran Beus Richembergh.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje pPrijedlog odluke Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskoga sabora. Molim glasujmo. Zaključujem glasovanje. Utvrđujem da je sa 111 glasova za, 5 suzdržanih i 2 protiv donijeta odluka kako ju je predložio Odbor. Molim predsjednika Odbora za sljedeći prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskoga sabora.
Predlažu se za predsjednika Tulio Demetlika, za potpredsjednika Vladimir Bilek, za članove Branka Juričev-Martinčev, Josip Borić, Branko Hrg, Tomislav Klarić, Mato Franković, Tomislav Panenić, Damir Mateljan, Marko Vešligaj, Ivan Klarin i Milorad Batinić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za lokalnu i područnu(regionalnu) samoupravu Hrvatskoga sabora. Molim uključite se. Glasujmo. Zaključujem glasovanje. Utvrđujem da je većinom glasova 109 za, 6 suzdržanih i 2 protiv zastupnika donijeta odluka kako ju je predložio Odbor. Molim predsjednika odbora za prijedlog odluke o razrješenju i izboru članova Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora.
Predlaže se da se razriješe članovi Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora Damir Felak, Josip Križanić i Tomislav Klarić. A da se za članove Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora predlože Ljubica Maksimčuk, Anđelko Stričak, Miro Totgergeli, Vlatko Kopić i Željka Josić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke o razrješenju i izboru članova Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora. Molim glasujmo. Zaključujem glasovanje. Utvrđujem da je većinom glasova 107 za, 6 suzdržanih i 2 protiv donijeta odluka kako ju je predložio odbor. Molim predsjednika odbora za slijedeći prijedlog odluke o razrješenju predstojnice Ureda predsjednika Hrvatskog sabora.
Odbor predlaže da se razriješi predstojnica Ureda predsjednika Hrvatskog sabora gospođa Antonija Rimac Gelo.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove za razrješenje predstojnice Ureda predsjednika Hrvatskog sabora. Molim glasujte. Zaključujem glasovanje. Utvrđujem da je većinom glasova 115 za, 2 suzdržana i niti jedan protiv donijeta odluka kako ju je preložio odbor. Molim predsjednika odbora za slijedeći prijedlog odluke.
Odbor predlaže da se za predstojnicu Ureda predsjednika Hrvatskog sabora imenuje Petra Mandić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove o imenovanju predstojnice Ureda predsjednika Hrvatskog sabora. Molim uključite se, glasujemo. Zaključujem glasovanje. Utvrđujem da je većinom glasova 108 za, 6 suzdržanih i 1 protiv zastupnik donijeta odluka kako ju je predložio odbor o imenovanju predstojnice Ureda predsjednika Hrvatskog sabora. Dragi kolege zastupnice i zastupnici nastavak sjednice je sutra u 11 sati s točkom dva današnjeg dnevnog reda o HRT-u. Molim predsjednike radnih tijela da do početka sutrašnje sjednice rasprave točke iz njihove nadležnosti kako bi sutra mogli nesmetano raditi. Hvala. SJEDNICA PREKINUTA U 17,25 SATI. Sljedeća točka je - Izbor, imenovanja i razrješenja Molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove Antu Sanadera da obrazloži prijedlog odluka. Samo prije nego se predsjednik odbora očituje molio bih ukoliko je to moguće da ne idemo sa pojedinačnim, nego da idemo sve u paketu, ako se saborski zastupnici slažu. Zastupnik Peđa Gbin.
Poštovani gospodine predsjedniče, prije točno dva tjedna na dan samog konstituiranja Sabora napravili ste jednu veliku grešku. Dakle, tada ste odredili da o glasovanju o tri odbora Hrvatskog sabora glasujemo istovremeno i istovremeno smo glasovali o imenovanju Odbora za Ustav i Odbora za zakonodavstvo. Moguće je provesti objedinjenu raspravu što bi trebali znati o više predloženih točaka dnevnog reda, ali glasovati morate o svakoj točki pojedinačno. Hvala.
Zato sam i ponudio na mogućnost saborskim zastupnicima. Prihvaćam i ići će se pojedinačno. Hvala. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, pozdravljam vas i sve kolege. Na temelju članka 105. stavka prvog podstavka prvog i drugog članka 161. stavka prvog i članka 273. Poslovnika Hrvatskog sabora Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na drugoj sjednici održanoj 27. listopada 2016. podnosi Hrvatskom saboru sljedeće prijedloge. Prijedlog odluke o razrješenju i izboru predsjednika, razrješenju člana i izboru člana Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora Miroslav Šimić, a za predsjednika Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora predlaže se doktor znanosti Robert Podolnjak. Razrješuje se član Odbora za Ustav i Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora Ante Sanader, a za članove Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora predlažu se Siniša Hajdaš Dončić i Marija Jelkovac.
Glasovat ćemo pojedinačno. Vi objedinite ovaj dio.
Prijedlog odluke o razrješenju članova, izboru člana i prestanku mandata članova Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. Predlaže se razrješenje članova Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora Damira Felaka i Mladena Karlića, a za članove Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora biraju se: Maro Kristić, Marija Jelkovac i Davor Miličević. Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za EU poslove Hrvatskog sabora. U Odbor za europske poslove Hrvatskog sabora predlažu se za predsjednika Domagoj Ivan Milošević, za potpredsjednike Tomislav Saucha i Franjo Lucić. Za članove doktor znanosti Irena Petrijevčanin Vuksanović, Hrvoje Zekanović, Marija Balić, Ivan Ćelić, doktor Miro Kovač, doktor Drago Prgomet, doktor Robert Podolnjak, doktor Vesna Pusić, Joško Klisović, Peđa Grbin, Siniša Varga, doktorica Romana Jerković i Marin Škibola. Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora. Odbor za vanjsku politiku Hrvatskog sabora predlažu se: za predsjednika doktor Miro Kovač, za potpredsjednika Joško Klisović, za članove: Gordan Jandroković, doktor Miroslav Tuđman, doktor Božo Ljubić, Jasen Mesić, doktor Milorad Pupovac, Marko Sladoljev, doktorica Vesna Pusić, Tomislav Saucha, Orsat Miljenić, doktor Romana Jerković, Ivan Pernar. Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora. U Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora predlažu se za predsjednika Ranko Ostojić, za potpredsjednika Darko Milinović, za članove: Milijan Brkić, doktor Miroslav Tuđman, Ante Sanader, Ermina Lekaj Prljaskaj, doktorica Ines Strenja Linić, Nikola Grmoja, Goran Beus Richembergh, Igor Dragovan, Predrag Matić, Milanka Opačić i doktor Branimir Bunjac. Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za obranu Hrvatskog sabora. U Odbor za obranu Hrvatskog sabora predlažu se za predsjednika Igor Dragovan, za potpredsjednika Josip Đakić, za članove: doktor Drago Prgomet, Stevo Culej, Petar Škorić, Ivan Anušić, Mladen Karlić, Miro Bulj, Ivan Vrdoljak, Zdravko Ronko, Joško Klisović, Ana Komparić Devčić i Franko Vidović. Prijedlog odluke o razrješenju i izboru članova i prestanku mandata članova Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora. Razrješuju se članovi Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora Dražen Milinković i Branko Hrg. Za članove Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora predlažu se: Anton Kliman, Dragica Roščić, Damir Felak. Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora. U Odbor za gospodarstvo Hrvatskog sabora predlažu se za predsjednika Darinko Kosor, za potpredsjednika Mihael Zmajlović, za članove magistar Miro Totgergeli, Franjo Lucić, Darko Horvat, Damir Felak, Ivana Ninčević Lesandrić, Tomislav Panenić, Ivan Vrdoljak, Siniša Varga, Joško Klisović i Saša Đujić. Prijedlog Odluke o izboru predsjednika, potpredsjednice i članova Odbora za turizam Hrvatskog sabora. Za predsjednika dr. Branko Grčić, za potpredsjednicu Ljubica Ambrušec. Za članove Anton Kliman, Dragica Roščić, Josip Borić, Mato Franković, Ivan Kirin, Petar Škorić, Marija Puh, Ivan Klarin, Mario Habek, Sabina Glasovac. Prijedlog Odluke o izboru predsjednika, potpredsjednice i članova Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora. U Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora predlažu se za predsjednika dr. Furio Radin, za potpredsjednicu Ana Komparić Devčić. Za članove Bruna Esih, Ljubica Lukačić, Dražen Barišić, Hrvoje Runtić, Vladimir Bilek, Robert Janković, dr. Milorad Pupovac, Veljko Kajtazi, Mile Horvat, Boris Milošević, Ermina Lekaj Prljaskaj, Bojan Glavašević, Domagoj Hajduković. Prijedlog Odluke o razrješenju člana o izboru članova Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora. Razrješuje se član Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora Ivan Šipić, a za članove Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora predlažu se Davor Miličević i Igor Dragovan. Prijedlog Odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora. U Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora biraju se za predsjednika dr. Mirando Mrsić, za potpredsjednika Željko Lacković. Za članove Ljubica Lukačić, Josip Đakić, Ivan Kirin, Mladen Karlić, Boris Milošević, Davor Romić, Silvano Hrelja, Saša Đujić, Damir Tomić, Predrag Matić i Marko Vešligaj. Prijedlog Odluke o izboru predsjednice, potpredsjednika i članova Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskog sabora. U Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskog sabora predlažu se za predsjednicu dr. Ines Strenja-Linić, za potpredsjednika Siniša Varga. Za članove Darko Milinović, akademik Željko Reiner, Vlatko Kopić, Ljubica Lukačić, Kažimir Varda, Marko Sladoljev, Bernarda Topolko, dr. Željko Jovanović, Ana Komparić Devčić, dr. Romana Jerković i Ivan Pernar. Prijedlog Odluke o izboru predsjednice, potpredsjednika i članova Odbora za obitelj, mlade i sport Hrvatskog sabora. U Odbor za obitelj, mlade i sport Hrvatskog sabora biraju se za predsjednicu Nada Turina-Đurić, za potpredsjednika Miro Bulj. Za članove Vesna Bedeković, Ivan Šipić, Željka Josić, Mato Čičak, Blaženko Boban, Hrvoje Zekanović, Ana Komparić Devčić, Tomislav Žagar, Sabina Glasovac i Marin Škibola. Prijedlog Odluke o izboru predsjednika i članova Odbora za Hrvate izvan Republike Hrvatske Hrvatskog sabora. U Odbor za Hrvate izvan Republike Hrvatske Hrvatskog sabora predlaže se za predsjednika dr. Božo Ljubić. Za članove Milijan Brkić, Željko Raguž, dr. Andrija Mikulić, Mato Čičak, Ljubica Maksimčuk, Miroslav Šimić, Darko Parić, Domagoj Hajduković, Marta Luc-Polanc, Tomislav Žagar. Prijedlog Odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora. U Odbor za ratne veterane Hrvatskog sabora predlažu se za predsjednika Ivan Anušić, za potpredsjednika dr. Branimir Bunjac. Za članove Josip Đakić, Bruna Esih, Milijan Brkić, Željko Lacković, Miro Bulj, Hrvoje Runtić, Nenad Stazić, dr. Željko Jovanović, Zdravko Ronko, Franko Vidović. Prijedlog Odluke o izboru predsjednice, potpredsjednika i članova Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora. U Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora biraju se za predsjednicu Anka Mrak-Taritaš, za potpredsjednika Josip Borić. Za članove Pero Ćosić, Davor Lončar, Blaženko Boban, mr. Miro Totgergeli, Darinko Dumbović, Tomislav Panenić, Zdravko Ronko, Vedran Babić, Franko Vidović. Prijedlog Odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora. U Odbor za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora predlažu se za predsjednika Gordan Maras, za potpredsjednika dr. Josip Križanić. Za članove Dražen Barišić, Darko Horvat, Branko Bačić, Ante Sanader, Hrvoje Zekanović, Ljubica Ambrušec, Marija Puh, Mihael Zmajlović, Damir Mateljan i Ivan Vilibor Sinčić. Prijedlog Odluke o izboru potpredsjednice i članova Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora. U Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora biraju se za predsjednika Andro Krstulović Opara, za potpredsjednicu Sabina Glasovac. Za članove dr. Goran Dodig, akademik Željko Reiner, dr. Zlatko Hasanbegović, dr. Milorad Pupovac, dr. Marko Vučetić, Marko Sladoljev, dr. Mirando Mrsić, dr. Željko Jovanović, Bojan Glavašević, Veljko Kajtazi, dr. Branimir Bunjac. Prijedlog Odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za poljoprivredu Hrvatskog sabora. U Odbor za poljoprivredu Hrvatskog sabora predlaže se za predsjednika dr. Davor Romić, za potpredsjednika Domagoj Hajduković. Za članove dr. Josip Križanić, Branko Hrg, Franjo Lucić, Mile Horvat, Vladimir Bilek, Ljubica Ambrušec, Milorad Batinić, Damir Tomić i Ivan Vilibor Sinčić. Prijedlog Odluke o izboru predsjednice, potpredsjednika i članova Odbora za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora. U Odbor za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora predlažu se za predsjednicu Branka Juričev-Martinčev, za potpredsjednika Damir Mateljan. Za članove Marijana Balić, Grozdana Perić, Mile Horvat, Darinko Dumbović, Ivana Ninčević-Lesandrić, Maro Kristić, Milorad Batinić, Siniša Varga, Stjepan Kovač i dr. Branko Grčić. Prijedlog Odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za pomorstvo, promet i infrastrukturu Hrvatskog sabora. U Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu Hrvatskog sabora predlaže, za predsjednika Pero Ćosić, za potpredsjednika Vedran Babić, za članove: Josip Borić, Tomislav Klarić, Petar Škorić, Branko Bačić, Miro Bulj, Nikola Grmoja, Bernarda Topolko, Tomislav Žagar, Darko Parić, Marko Vešligaj, Saša Đujić. Prijedlog odluke o razrješenju članice i izboru člana Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora. Razrješuje se članica Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora Ana Komparić Devčić, a za člana za Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora predlaže se Stjepan Kovač. Prijedlog odluke o izboru predsjednika i članova Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora. U Odbor za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora predlažu se, za predsjednika Zdravko Ronko, za članove: dr. Zlatko Hasanbegović, Žarko Tušek, Vlatko KOpić, Vesna Bedeković, Davor Lončar, Hrvoje Runtić, Orsat MIljenić, Vedran Babić, Mario Habek. Prijedlog odluke o izboru predsjednika i potpredsjednika Odbora za međuparlamentarnu suradnju Hrvatskog sabora. Odbor za međuparlamentarnu suradnju Hrvatskog sabora predlaže se, za predsjednika Siniša Hajdaš Dončić, a za potpredsjednika Darko Horvat. Prijedlog odluke o izboru predsjednika i prestanak mandata predsjednika i izboru člana Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora. Za predsjednika Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora predlaže se Jasen Mesić. Dana 19. listopada 2016. dužnost predsjednika Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora prestao je obnašati dr. Goran Marić zbog mirovanja zastupničkog mandata. Za člana Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora predlaže se Davor BErnardić. Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednice i članova Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora. Za predsjednika se predlaže Ivan Vilibor Sinčić, za potpredsjednicu dr. Irena Petrijevčanin Vuksanović. Za članove: Vesna Bedeković, Ljubica Lukačić, Ljubica Maksimčuk, Majda Burić, Marijana Balić, Ljubica Ambrušec, Silvano Hrelja, Marija Puh, Siniša Hajdaš Dončić, Siniša Varga i dr. Romana Jerković. Prijedlog odluke o razrješenju i izboru potpredsjednika i izboru članova Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskog sabora. Razrješuje se dužnosti potpredsjednik Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskog sabora Vladimir Bilek, a za potpredsjednika Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskog sabora predlaže se Boris Milošević. Za člana Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskog sabora predlaže se Stjepan Kovač. Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Mandatno-imunitetnog povjerenstva Hrvatskog sabora. Razrješuje se člana Mandatno-imunitetnog povjerenstva Hrvatskog sabora Domagoj Hajduković, a za člana Mandatno-imunitetnog povjerenstva Hrvatskog sabora predlaže se Gordan Maras. Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije. Za predsjednika Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije iz reda zastupnika predlaže se dr. Željko Jovanović, za potpredsjednika Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije iz reda zastupnika predlaže se Anđelko Stričak. Za članove Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije iz reda zastupnika predlažu se: Majda Burić, Milorad Batinić i Damir Tomić. Prijedlog odluke o imenovanju voditelja članova i zamjenika članova Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe, predlažu se za voditelja Mato Franković, za članove: Anton Kliman, Jasen Mesić, za zamjenika članova Domagoj Ivan Milošević, dr. Robert Podolnjak. Prijedlog odluke o imenovanju voditelja i članova Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini NATO-a, predlažu se za voditelja dr. Miroslav Tuđman, za članove: dr. Miro Kovač i dr. Furio Radin. Prijedlog odluke o izboru voditelja člana i zamjenika članova Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini organizacije za europsku sigurnost i suradnju, predlažu se za voditelja dr. Milorad Pupovac, za člana akademik Željko Reiner, za zamjenika člana Petar Škorić. Prijedlog odluke o imenovanju člana i zamjenika člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj dimenziji srednjoeuropske inicijative, predlažu se za člana Darko Horvat, za zamjenicu člana Ljubica Ambrušec. Prijedlog odluke o imenovanju voditeljice članice i zamjenika članova Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Mediterana. U Izaslanstvo Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Mediterana predlažu se za voditeljicu Dragica Roščić, za članicu Grozdana Perić, za zamjenike članova: dr. Zlatko Hasanbegović i dr. Ines Strenja-Linić. Prijedlog odluke o imenovanju člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Unije za Mediteran, predlaže se Blaženko Boban. Prijedlog odluke o imenovanju člana i zamjenika članova Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini SEECP-a, predlažu se za člana dr. Marko Vučetić, za zamjenike članova: Majda Burić i Mladen Karlić. Prijedlog odluke o izboru potpredsjednika i članova Izvršnog odbora Nacionalne grupe Hrvatskog sabora pri Interparlamentarnoj uniji, predlaže se za potpredsjednika Maro Kristić, za članove: Ivan Šipić, Marijana Balić i Ivan Čelić.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Prvi klub koji se javio za sudjelovanje u raspravi je Klub zastupnika HSS-a i njihov predstavnik zastupnik Krešo Beljak. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Mi u Klubu zastupnika Hrvatske seljačke stranke smo malo razmišljali oko ovih odbora. Sada je gospodin Sanader tu pročitao jako, jako puno imena. Uz ta imena idu određene funkcije, idu određene naknade i mi smo odlučili u ime svih naših predstavnika u odborima, odreći se svih naknada koje idu uz to. Pa pozivam kolegice i kolege … … [[Upadica se ne čuje.]] Ima naknada, ima, za predsjednička mjesta. Pozivamo sve kolegice i kolege iz HDZ-a, iz SDP-a, iz MOST-a, iz IDS-a, iz Živog zida da naprave isto i da se odreknu svih naknada u humanitarne svrhe. Hvala vam lijepa.
Poštovane zastupnice i zastupnici, molio bih da možemo nastaviti. Ja bih zamolio za malo mira. Zastupnica koja se javila za repliku je zastupnica Ana-Marija Petin.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa evo kolega, gospodin Beljak, vi ste spominjali da postoje naknade za rad u tijelima, saborskim tijelima pa mene zanima tko dobiva naknade za taj rad, kolike su to naknade da građani RH čuju koliko ih košta i rad u saborskim odborima.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Dakle problem je u tome što nas nitko apsolutno nije konzultirao oko ničega i što mi kao saborski zastupnici nemamo odgovore na te informacije. Zato ću lijepo zamoliti prije svega predsjednika Sabora da izvijesti javnost ali i nas koje su te naknade, kolike su, koje su obaveze saborskih zastupnika, odnosno članova tih odbora. Pa dobro, svakakve priče idu, pa recite nam, recite cijeloj javnosti. To je prva stvar. Druga stvar, moram protestirati što nas nije se konzultiralo oko apsolutno ničega. Premjestili ste nas bez da ste nas pitali na ovo mjesto. Nije problem, možemo sjediti bilo gdje, ali netko nas je valjda trebao pitati da li vi želite sjediti ovdje. Dali ste nam prostorije koje su manje nego imaju pojedini predsjednici određenih odbora, dakle i to su neke stvari. Ja molim da nam se daju pojašnjenja i molim gospodina Petrova koji je obećao veću demokratičnost da ubuduće konzultira ne samo uže predsjedništvo Sabora nego i predsjednike klubova ostalih stranaka. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Beljaku. Sljedeći klub zastupnika koji se javio za sudjelovanje u raspravi je Klub zastupnika HDZ-a i u njihovo ime predstavnik kluba, zastupnik Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Htio bih radi istine ovdje u ovome Domu a i radi upoznavanja javnosti reći kako je tekao dogovor oko raspodjele predsjedničkih i potpredsjedničkih mjesta u Hrvatskome saboru. Naime, sukladno broju zastupnika koji su se opredijelili za podržavanje Vlade i onih koji su se izjasnili da će biti vladajući u ovome 9. sazivu Hrvatskoga sabora su sa predstavnicima oporbe dogovorili broj i ključ raspodjele pojedinih predsjedničkih i potpredsjedničkih mjesta u svim radnim tijelima, dakle u odborima, u Nacionalnom vijeću za praćenje Strategije suzbijanja korupcije i u izaslanstvima a koja smo upravo malo prije i čuli po prijedlogu Odbora za izbor i imenovanje. Prema onome što je u tom razgovoru usuglašeno to je da će zastupnici Hrvatske seljačke stranke participirati u radu Hrvatskoga sabora kao oporba. I prema tome mi smo, političke stranke koje su se izjasnile da će, predstavljaju vladajuće u Hrvatskom saboru, dogovorili smo između nas, dakle između Hrvatske demokratske zajednice i MOST-a, stranke Milana Bandića 365 i Reformista i Nacionalnih manjina definirali smo predsjednička i potpredsjednička mjesta. Nakon toga od strane HSS-a nam je rečeno kako oni nisu mogli participirati u predsjedničkim i potpredsjedničkim mjestima u onom dijelu koji pripada oporbi. Mi smo u Klubu Hrvatske demokratske zajednice i nakon toga bili spremni iz naše kvote, dakle kvote Hrvatske demokratske zajednice prepustiti Hrvatskoj seljačkoj stranci odgovarajući broj sukladno broju zastupnika i zastupljenosti ovdje u Hrvatskom saboru neko od potpredsjedničkih mjesta. No, zbog toga, kao što možete vidjeti klub Hrvatske demokratske zajednice nije predložio sva ona potpredsjednička mjesta koja mu temeljem takvog dogovora pripadaju i ostavio je mogućnost i naknadno da se klub Hrvatske seljačke stranke uključi u rad tih odbora na račun i u kvoti Hrvatske demokratske zajednice. Prema tome, što se kluba Hrvatske demokratske zajednice tiče mi smo vrlo savjesno, u skladu sa dobrom parlamentarnom praksom koja je postojala ovdje u ovom Hrvatskom saboru i nakon što se Klub HSS-a opredijelio da će biti oporba u Hrvatskome saboru bili spremni ustupiti klubu Hrvatske seljačke stranke jedno od potpredsjedničkih mjesta koja bi dolazila iz kvote Hrvatske demokratske zajednice. Evo toliko, mislim da je to bilo potrebno reći zbog potpune istine kako je tekao dogovor oko formiranja radnih tijela. Hvala.
Zastupnik Krešo Beljak javio se za repliku.
Hvala lijepa gospodinu Bačiću, hvala vam na pomoći koju HDZ HSSU pruža već dugi niz godina, nadam se da će to biti i dalje tako. Hvala vam što ste napokon izrekli činjenicu da je HSS opozicijska stranka. I hvala gospodinu Hasanbegoviću što me upozorio na ovaj vodič za zastupnike u kojem lijepo piše da prava na plaću, dakle ne na naknadu nego na povećanu plaću imaju i predsjednici radnih tijela Hrvatskog sabora sa većim, dakle uvećanim koeficijentom te potpredsjednici radnih tijela Hrvatskoga sabora. Ponavljam, pozivam vas sve koji ste imenovani ili koji ćete biti imenovani da se odreknete tog ostatka na plaću u humanitarne svrhe.
Zahvaljujem zastupniku. Odgovor na repliku zastupnik Bačić. Zastupnik Saucha molio bi molim vas.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Beljak, čini mi se da se klub HSS-a sam opredijelio gdje pripada u ovome Saboru. Mi smo imali namjeru na vaš prijedlog, dakle nije to bio naš prijedlog, nego prijedlog koji je došao iz kluba HSS-a da za članove i zastupnike vaše stranke ustupimo neko mjesto u radnim tijelima. I na tom tragu je bio dogovor da vam se prepusti jedno potpredsjedničko mjesto. Prema tome, ta inicijativa išla je od strane HSS-a, kasnije ste od toga odustali i to neposredno pred sastanak Odbor za izbor i imenovanje. Prema tome, tu HDZ apsolutno nema nikakve potrebe se ispričavati niti dodatno obrazlagati nego samo navesti kako stvari stoje.
Zahvaljujem zastupniku Bačiću. Slijedeći klub zastupnika koji se javio za sudjelovanje u raspravi je klub HNS-HSU. Njihov predstavnik zastupnik Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Naime, činjenice radi, istine radi, radi hrvatskih građana postoje koeficijenti što se tiče predsjednika, potpredsjednika saborskih odbora, isto tako i predsjednika kluba, znači nema naknade. Nadalje, što se tiče raspodjele mjesta u odborima i funkcija u odborima odnosno predsjedničke, potpredsjedničke uvijek je običaj bio, ovo mi je treći saziv i uvijek je to funkcioniralo neovisno koja politička opcija je bila u poziciji, koja je bila u opoziciji. Praksa je da se predsjednici najjačih klubova sa jedne i sa druge strane sastanu, da se dogovore, raspodjela je mislim kakva je već bila nekoliko svih saziva i uvijek se to poštivalo. Međutim, isto tako svjesni smo toga da se svaki od nas ovdje saborskih zastupnika mora opredijeliti kojoj strani pripada. Koliko se moglo iščitati vaš klub gospodine Beljak svrstao se uz poziciju. I tu vam sada jasno predsjednik kluba gospodin Bačić ponudio uključite se idemo razgovarati. E pa ne možete malo bit na jednoj stolici, malo na drugoj stolici. Znači na vama je da se odlučite o tome a ovo sad nažalost nisam sklon tome, ali moram konstatirati da ovakav populizam naprosto mislim da nije uredu i da nije korektno prema svim nama ostalim kolegicama i kolegama koji sjedimo ovdje. Sjednite s kolegom Bačićem, dogovorite se ali ne možete tražiti i na jednoj i na drugoj strani nešto. Naprosto jer je parlamentarna praksa takva. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Batiniću. Za repliku se javio zastupnik Krešo Beljak. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine Batiniću. Mene dosita nitko kao predsjednika kluba HSS-a nije nigdje zvao, niti gospodin Bačić, on je kontaktirao sa nekim našim članovima ali nije me zvao. Valjda me je netko trebao zvati da kažemo stajalište koje je vrlo dobro jasno cijeloj javnosti. Niti su nas pitali kad su nas tu premještali valjda bliže HDZ-u da bi onda ne znam što to trebalo značiti. No, dobro mi ćemo kroz glasovanja ubuduće jasno pokazati na koju stranu pripadamo, ali to ne mijenja ništa na našem zahtjevu za koji vas molim da podržati, da se odreknete tog ostatka za plaću u humanitarne svrhe. To nema apsolutno nikakve veze sa populizmom. Pa dajte, imate tako i tako dovoljno velike plaće pa dajte se onda odreknite tog djela naknada odnosno viška u humanitarne svrhe. To je sve što mi tražimo. Hvala.
Hvala. Zastupnik Batinić odgovor na repliku. Poštovane zastupnice i zastupnici ja bi zaista molio za malo mira da nastavimo, da možemo preći na druge točke. Hvala.
Hvala lijepo, hvala predsjedniče. Naime, kolega Beljak nije mi uopće bila namjera raspravljati o tome. Poslovnik Hrvatskog sabora je vrlo jasan, nedvosmislen što se tiče prava, dužnosti, obaveza, ne bi želio da me krivo ne shvatite ali pročitajte Poslovnik, to je prvo. Druga stvar, što se tiče razgovora sa kolegom Bačićem, ponovit ću ono što sam rekao vi ste se opredijelili kod glasanja o povjerenju Vladi da ste pozicija i po logici stvari trebali ste se razgovarati sa pozicijskim klubom. Nadalje što se tiče ovih naknada, znači još jednom neka vas iz stručne službe Sabora upoznaju znači da za rad u odborima neovisno o funkciji ne postoje naknade. Dajte pokušajte razumjeti i shvatiti to, to nije ništa komplicirano samo treba čitati Poslovnik i treba se informirati u službama Sabora.
Zahvaljujem zastupniku Batiniću. Slijedeći zastupnik koji se javio za pojedinačno sudjelovanje u raspravi je zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa ja zapravo imam jedan apel poučen iskustvom iz prošlog saziva kada se cijeli saziv nisu izabrali vanjski članovi odbora. Dakle da bi odbori kvalitetno radili postoje i vanjski članovi, a vijeće, Nacionalno vijeće za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije ček ne može ni raditi zato što vanjski članovi predstavljaju većinu. Ja bi stoga molio da vi svojim autoritetom zatražite da Odbor za izbor i imenovanje već idući tjedan raspiše natječaj za sve vanjske članove kako bi što prije bili izabrani. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Razmotrit će se navedeni prijedlog. Ukoliko nema daljnje rasprave, odnosno želje za raspravom zaključujem raspravu. Prelazimo na pojedinačno glasovanje o svakoj odluci. Stavljam na glasovanje prijedlog odluke o razrješenju i izboru predsjednika, razrješenju člana i izboru članova Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora onako kako je predloženo. Glasujmo. Zaključujem glasovanje. Sa 115 glasova za i 3 glasa protiv prihvaćen i usvojen je prijedlog. Sljedeći prijedlog, Prijedlog odluke o razrješenju članova, izboru članova i prestanku mandata člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. Prema predloženome dajem na glasovanje. Glasovanje je završeno. Sa 115 glasova za i 4 protiv prijedlog odluke je usvojen. Sljedeći prijedlog odluke je o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za Europske poslove Hrvatskog sabora. Prema predloženom glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom sa 116 glasova za, 1 suzdržan i 4 protiv prihvaćena odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći prijedlog je odluka o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za europske poslove Hrvatskog sabora. Glasujmo onako kako je predloženo. Glasovanje je završeno. Sa većinom glasova 114 za i 4 protiv, većinom znači donesena odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći prijedlog odluke za glasovanje je Odluka o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora. Molim glasujte o danome prijedlogu. Glasovanje je završeno. Sa većinom glasova, 116 za, 4 protiv, većinom glasova donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći prijedlog odluke je Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora. Molim cijenjene zastupnike da pristupe glasovanju. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 115 za, 2 suzdržana i 4 protiv prihvaćena odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći prijedlog odluke je o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za obranu Hrvatskog sabora. Molim cijenjene zastupnike da pristupe glasovanju. Glasovanje je završeno. Sa 115 glasova za i 4 protiv većinom glasova donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći prijedlog je Odluka o razrješenju, izboru članova i prestanku mandata člana Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora. Molio bih zastupnike da pristupe glasovanju. Glasovanje je završeno. Sa 117 glasova za, 4 protiv donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći prijedlog odluke je Odluka o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora. Molio bih zastupnike da pristupe glasovanju. Glasovanje je završeno. Većinom zastupnika 117 za i 4 protiv donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći prijedlog je Odluka o izboru predsjednika, potpredsjednice i članova Odbora za turizam Hrvatskog sabora. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. Sa većinom glasova 114 za i 5 protiv donesena je odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći prijedlog je Odluka o izboru predsjednika, potpredsjednice i članova Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora. Molim zastupnike da glasuju o prijedlogu. Glasovanje je završeno. Sa 112 glasova za, jednim suzdržanim i 4 protiv donesena je odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći prijedlog je Odluka o razrješenju člana i izboru članova Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora. Molim zastupnike da glasuju o prijedlogu. Glasovanje je završeno. Sa 116 glasova za, 1 suzdržanim i 4 protiv donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći prijedlog je Odluka o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora. Molim zastupnike da glasuju o prijedlogu. Glasovanje je završeno. Sa 118 glasova za, 4 protiv donesena je odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći prijedlog je Odluka o izboru predsjednice, potpredsjednika i članova Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskog sabora. Molim cijenjene zastupnike da pristupe glasovanju. Glasovanje je završeno. Sa 113 glasova za i 4 protiv donesena je odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći prijedlog je Odluka o izboru predsjednice, potpredsjednika i članova Odbora za obitelj, mlade i sport Hrvatskog sabora. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. Sa 117 glasova za, 1 suzdržanim i 4 protiv donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći prijedlog odluke je prijedlog Odluke o izboru predsjednika i članova Odbora za Hrvate izvan Republike Hrvatske Hrvatskog sabora. Molim cijenjene zastupnike da pristupe glasovanju. Glasovanje je završeno. Sa 116 glasova za i 5 protiv donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći je prijedlog Odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. Sa 115 glasova za i 4 protiv donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći je prijedlog Odluke o izboru predsjednice, potpredsjednika i članova Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora. Molim zastupnike da pristupe glasovanju. Glasovanje je završeno. Sa 112 glasova za, 4 protiv donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći prijedlog Odluke je o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. Sa 117 glasova za i 4 protiv donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći je prijedlog Odluke o izboru predsjednika, potpredsjednice i članova Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora. Molim cijenjene zastupnike da glasuju o predloženom prijedlogu. Glasovanje je završeno. Sa 116 glasova za, 1 suzdržanim i 4 protiv donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći je prijedlog Odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za poljoprivredu Hrvatskog sabora. Molim da glasujete o danome prijedlogu. Glasovanje je završeno. Sa 115 glasova za i 4 protiv donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći je prijedlog Odluke o izboru predsjednice, potpredsjednika i članova Odbora za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora. Molim cijenjene zastupnike da pristupe glasovanju. Glasovanje je završeno. Sa 114 glasova za i 4 protiv donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći je prijedlog Odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za pomorstvo, promet i infrastrukturu Hrvatskog sabora. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da većinom od 115 glasova za, 1 suzdržanim i 4 protiv donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći je prijedlog Odluke o razrješenju članice i izboru člana Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora. Molim zastupnike da glasuju o danom prijedlogu. Glasovanje je završeno. Sa 116 glasova za, 1 suzdržanim i 4 protiv donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći je prijedlog Odluke o izboru predsjednika i članova Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. Sa 115 glasova za i 4 protiv donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći je Prijedlog odluke o izboru predsjednika i potpredsjednika Odbora za međuparlamentarnu suradnju Hrvatskog sabora. Molim cijenjene zastupnike da pristupe glasovanju. Glasovanje je završeno sa 116 glasova za i 4 protiv donijeta je odluka kakvo ju je predložio odbor. Sljedeći je Prijedlog odluke o izboru predsjednika i prestanku mandata predsjednika odbora za izboru člana odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno većinom sa 117 glasova za i 4 protiv donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći je Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednice i članova Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno većinom sa 117 glasova za i 4 protiv donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći je Prijedlog odluke o razrješenju i izboru potpredsjednika i izboru člana Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskog sabora. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno većinom sa 117 glasova za i 4 protiv donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći je Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora. Molim cijenjene zastupnike da glasuju o danom prijedlogu. Glasovanje je završeno većinom glasova, 117 za i 4 protiv donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći je Prijedlog odluka o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Nacionalnoga vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno sa 115 glasova za i 1 suzdržanim i 5 protiv donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći je Prijedlog odluka o imenovanju voditelja, članova i zamjenika članova Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno sa 109 glasova za, 1 suzdržanim i 4 protiv donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći je Prijedlog odluke o imenovanju voditelja i članova Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini NATO-a. molim glasujmo. Glasovanje je završeno sa 115 glasova za, 1 suzdržanim i 4 protiv donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. Nakon toga je Prijedlog odluke o izboru voditelja, člana i zamjenika člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Organizacije za europsku sigurnost i suradnju. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno sa 112 glasova za i 4 protiv donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći je Prijedlog odluke o imenovanju člana i zamjenice člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj dimenziji Srednjeeuropske inicijative. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno sa 117 glasova za i 4 protiv donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći je Prijedlog odluke o imenovanju voditeljice, članice i zamjenika članova Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Mediterana. Molim cijenjene zastupnike da glasuju. Glasovanje je završeno sa 116 glasova za i 4 protiv donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. Također dan je Prijedlog odluke o imenovanju člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Uniji za Mediteran. Molim glasujmo o danom prijedlogu. Glasovanje je završeno sa većinom glasova 115 glasova za i 4 protiv donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. Sljedeći je Prijedlog odluke o imenovanju člana i zamjenika članova Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini SEECP-a. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno sa 115 glasova za i 4 protiv donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. I zadnji prijedlog odluke je o izboru potpredsjednika i članova Izvršnog odbora nacionalne grupe Hrvatskog sabora pri Interparlamentarnoj uniji. Molim glasujemo o danome prijedlogu. Glasovanje je završeno sa 117 glasova za i 4 protiv, donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. Zahvaljujem cijenjenim zastupnicama i zastupnicima. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici, sjednicu nastavljamo sa glasovanjem o raspravljenim točkama. Molim uključite se radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum pa da možemo pravovaljano odlučivati. Prva točka je izbor, imenovanja i razrješenja. Molim predsjednika Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Antu Sanadera da obrazloži prijedlog odluke.
Hvala gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Na temelju članka 105., stavka 1. podstavka 1. i 2. članka 161. stavka 1. i članka 273. Poslovnika Hrvatskog sabora. Odbor za izbor i imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora podnosi Hrvatskom saboru prijedloge: prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. Predlaže se razrješenje člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora Milorada Batinića a za člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora bira se, predlaže se Goran Aleksić.
Otvaram raspravu. Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi prijavio se zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Pa ja ću ponoviti ono što sam ponovio prije dva tjedna i to ću ponavljati dok se ne raspiše natječaj za vanjske članove odbora Sabora, posebno za Nacionalno vijeće za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije koja ima većinu u redovima vanjskih članova i ne može početi sa radom. Stoga apeliram na vas da se što prije raspiše natječaj za vanjske članove svih saborskih odbora i ostalih radnih tijela. Hvala lijepo.
Zahvaljujem zastupniku Jovanoviću. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog Odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. Molim glasujte. Utvrđujem da je većinom glasova 115 za, 3 protiv i bez suzdržanih donijeta odluka kako ju je predložio odbor. Izvolite.
Prijedlog Odluke o izboru člana Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora za člana Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora predlaže se doktor Ivan Lovrinović.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog Odluke o izboru člana Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Sa 117 glasova za, bez suzdržanih i 3 protiv donijeta je odluka kako ju je predložio odbor. Izvolite.
Prijedlog Odluke o izboru članice Odbora za obitelj, mlade i sport Hrvatskog sabora. Za članicu Odbora za obitelj, mlade i sport Hrvatskog sabora predlaže se Anka Mrak-Taritaš.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog Odluke o izboru članice Odbora za obitelj, mlade i sport Hrvatskog sabora. Molim glasujte. Zaključujem glasovanje sa 118 glasova za, bez suzdržanih i 3 protiv donešena je odluka kako ju je predložio odbor.
Prijedlog Odluke o izboru potpredsjednika Odbora za Hrvate izvan RH Hrvatskog sabora. Za potpredsjednika Odbora za Hrvate izvan RH Hrvatskog sabora predlaže se Ivica Mišić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog Odluke o izboru potpredsjednika Odbora za Hrvate izvan RH Hrvatskog sabora. Molim glasujmo. Zaključujem glasovanje sa 118 glasova za, bez suzdržanih i 4 protiv donešena je odluka kako ju je predložio odbor.
Prijedlog Odluke o razrješenju člana i izboru potpredsjednika i izboru člana Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora. Razrješuje se dužnosti član Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora doktor Zlatko Hasanbegović. Za potpredsjednika Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora predlaže se doktor Zlatko Hasanbegović. Za člana Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora predlaže se Mato Čičak.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog Odluke o razrješenju člana i izboru potpredsjednika i izboru člana Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. S većinom glasova za 119, bez suzdržanih i 3 protiv donešena je odluka kako je ju predložio odbor.
Prijedlog Odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu Hrvatskog sabora. Predlaže se razrješenje sa dužnosti člana Odbora za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu Hrvatskog sabora Josipa Borića, a za člana Odbora za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu Hrvatskog sabora predlaže se doktor Andrija Mikulić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog Odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu Hrvatskog sabora. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. S većinom glasova 114 za, bez suzdržanih i 4 protiv utvrđujem da donešena odluka kako ju je predložio odbor.
Prijedlog Odluke o izboru potpredsjednika, razrješenju i izboru člana Mandatno-imunitetnog povjerenstva Hrvatskog sabora. Za potpredsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva Hrvatskog sabora predlaže se Darko Parić. Razrješuje se član Mandatno-imunitetnog povjerenstva Hrvatskog sabora Ivan Klarin a za člana Mandatno-imunitetnog povjerenstva Hrvatskog sabora predlaže se Ivan Pernar.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog Odluke o izboru potpredsjednika, razrješenju i izboru člana Mandatno-imunitetnog povjerenstva Hrvatskog sabora. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. S većinom glasova za 118, bez suzdržanih i 3 protiv donešena je odluka kako ju je predložio odbor.
Prijedlog odluke o imenovanju članova i zamjenika članova izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe. U izaslanstvo Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe predlažu se za članove: Goran Beus-Richembergh, Domagoj Hajduković. Za zamjenike članova: Orsat Miljenić, Gordan Maras, Mihael Zmajlović.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju članova i zamjenika članova izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. S većinom glasova za 117, jednim suzdržanim i tri protiv utvrđujem da je donešena odluka kako ju je predložio odbor.
Prijedlog odluke o imenovanju zamjenice voditelja i člana izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini NATO-a. U izaslanstvo Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini NATO-a predlažu se: za zamjenicu voditelja doktorica Romana Jerković, a za člana doktor Nenad Stazić [[Upadica: Doktor?]] Ispričavam se.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju zamjenice voditelja i člana izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini NATO-a. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova, 118 za, jednim suzdržanim i tri protiv donešena odluka kako ju je predložio odbor.
Prijedlog odluke o izboru predsjednika i člana Izvršnog odbora nacionalne grupe Hrvatskog sabora pri Interparlamentarnoj uniji. U Izvršni odbor Nacionalne grupe Hrvatskog sabora pri Interparlamentarnoj uniji predlažu se: za predsjednika Saša Đujić, za člana doktor Mirando Mrsić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o izboru predsjednika i člana Izvršnog odbora Nacionalne grupe Hrvatskog sabora pri Interparlamentarnoj uniji. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova od 118 za, bez suzdržanih i 3 protiv donešena odluka kako ju je predložio odbor.
Prijedlog odluke o izboru člana i zamjenice članova izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Organizacije za europsku sigurnost i suradnju. U izaslanstvo Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini organizacije za europsku sigurnost i suradnju predlažu se: za člana Mihael Zmajlović, za zamjenice članova doktorica Romana Jerković i Nada Turina Đurić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o izboru člana i zamjenica članova Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Organizacije za europsku sigurnost i suradnju. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova, 118 za, bez suzdržanih i s 3 protiv donešena odluka kako ju je predložio odbor.
Prijedlog odluke o imenovanju člana i zamjenika člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Mediterana. U izaslanstvo Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Mediterana predlažu se: za člana Ivan Klarin, za zamjenika člana dr. Željko Jovanović.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju člana i zamjenika člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Mediterana. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova od 117 za, jednim suzdržanim i tri protiv donesena odluka kako ju je predložio odbor.
Prijedlog odluke o imenovanju voditelja, člana i zamjenika člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj dimenziji Srednjoeuropske inicijative. U izaslanstvo Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj dimenziji Srednjoeuropske inicijative predlažu se za voditelja Peđa Grbin, za člana Damir Mateljan, za zamjenika člana Mihael Zmajlović. Prijedlog odluke o imenovanju članica izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Unije za Mediteran. Za članicu izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Unije za Mediteran predlaže se Sabina Glasovac.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju članice Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Unije za Mediteran. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 119 za, bez suzdržanih i 3 protiv donešena odluka kako ju je predložio odbor.
Prijedlog odluke o imenovanju voditelja i članova izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini SCP-a. U izaslanstvo Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini SCP-a predlažu se: za voditelja Predrag Matić, za člana Vedran Babić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju voditelja i člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini SECPA. Molim glasujmo. Glasovanje je završno. Sa 118 glasova za, bez suzdržanih i 3 protiv, donešena je odluka kako ju je predložio odbor.
Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za podjelu državnih nagrada za znanost. Za članove Odbora za podjelu državnih nagrada za znanost iz reda istaknutih znanstvenih djelatnika predlažu se: akademik Željko Reiner, potpredsjednik Hrvatskoga sabora, doktorica Nina Obuljen Kožinek, ministrica kultura, akademik Zvonko Kusić, predsjednik HAZU-a, profesor, doktor Davor Romić, Agronomski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, profesor doktor Nedjeljko Perić, Fakultet elektrotehnike i računarstva Sveučilišta u Zagrebu, profesor, doktor Amir Hamzić, profesor emeritus Prirodoslovno-matematički fakultet Sveučilišta u Zagrebu, profesor, doktor Maria Stefania Antica, Institut „Ruđer Bošković“, profesor, doktor Roko Andričević, Fakultet građevinarstva, arhitekture i geodezija Sveučilišta u Splitu, profesor, doktor Stipan Jonjić, Medicinski fakultet Sveučilišta u Rijeci, profesor, doktor Vlado Guberac, Poljoprivredni fakultet Sveučilišta Josipa Juraja Strossmayera u Osijeku, profesor, doktor Ivo Družić, Ekonomski fakultet Sveučilišta u Zagrebu i profesor, doktor Erna Banić-Pajnić, Institut za filozofiju u Zagrebu.
Otvaram raspravu. Izvolite.
… [[Govornica nije uključena.]] za imenovanje članova Odbora za podjelu državnih nagrada za znanost. Međutim evo ovdje u ime predlagatelja sam očekivala barem ispriku svim znanstvenicima i istraživačima i novacima u RH jer upravo zbog činjenice da osam mjeseci po isteku mandata starim članovima Odbora za podjelu državnih nagrada za znanost i ne imenovanja novih koji dolaze na klupe zastupnicima tek danas po prvi put u povijesti imamo situaciju da državne nagrade za znanost nisu dodijeljene unatoč činjenici da su sredstva u proračunu osigurana u iznosu od milijun kuna i usprkos činjenici da je već u prosincu 2015. godine proveden natječaj. Mislim da RH koja uz Cipar, Rumunjsku i Latviju izdvaja najmanje sredstava za znanost u RH i uz ta mala sredstva imamo zaista ljude u znanstvenom istraživačkom sustavu koji i uz mala sredstva uspijevaju postizati iznimna dostignuća, popularizirati znanost i dati jednu dodanu vrijednost ne samo razvoju znanosti nego i društva u cjelini, mislim da nije dobro da nakon što smo imali skandal, tako ću reći sa ne dodjelom Nagrada „Luka Ritz“ koji isto na ovaj način nakon što su mediji od toga napravili nažalost skandal jer to jesu skandali se dovodimo u situaciju da tek kada istina bude otkrivena da je napravljen propust onda reagiramo. Evo ja ću iskoristiti priliku pa ću se u ime svih nas zastupnika iako ne snosim odgovornost za to, ispričati svim znanstvenicima u RH što unatoč provedenom natječaju nagrade još uvijek nisu provedene. A mislim da biste se i vi trebali ispričati jer ste vi najodgovorniji za to što se nisu ovi prijedlozi našli na klupama zastupnika čak osam mjeseci.
Hvala zastupnici. Zaključujem raspravu. Dajem na Prijedlog odluku o imenovanju članova Odbora za podjelu državnih nagrada za znanost. Molim glasujmo. Glasovanje je završno. S većinom glasova 116 za, 4 suzdržanih i bez protiv, donešena je odluka kako ju je predložio odbor.
Prijedlog odluke o imenovanju Državnog povjerenstva za procjenu štete od elementarnih nepogoda. U Državno povjerenstvo za procjenu štete od elementarnih nepogoda predlaže se za predsjednika: Tomislav Panenić, za članove: dr. Josip Križanić, Josip Đakić, Robert Janković, Marta Luc POlanc, Marko VEšligaj, Anka Mrak Taritaš, Jasmina Dejanović članica iz Ministarstva financija, Miljenko Rakić član iz Ministarstva poljoprivrede, Božica Marković članica iz HGK-a, Krešimir Frančić član iz osiguravajućih društava.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju Državnog povjerenstva za procjenu štete od elementarnih nepogoda. Molim glasujmo. Glasovanje je završno. Utvrđujem da je većinom glasova 113 za, bez suzdržanih i 3 s protiv, donešena je odluka kako ju je predložio odbor. Zahvaljujem predsjedniku odbora. Sve vas srdačno pozdravljam! Izvolite.