Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo saborski zastupnici. Dana 4. listopada 2011. godine Republika Hrvatska i Češka Republika su sklopile protokol uz postojeći Ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja u kojem se predlaže novi članak o razmjeni obavijesti. Osnovna razlika u odnosu na postojeći ugovor je što se razmjena obavijesti na temelju postojećeg članka 26. odnosi samo na porez na dohodak i porez na dobit što se tiče Republike Hrvatske, a u slučaju Češke Republike na porez na osobni dohodak, porez na dohodak pravnih osoba i porez na dohodak od nepokretne imovine. Novim člankom može se izvršiti razmjena obavijesti u odnosu na sve poreze koji su uvedeni bilo u Republici Hrvatskoj bilo u Češkoj Republici. Članak 26. predstavlja standard u državama članicama OECD-a pogotovo u svjetlu najnovijih pojačanih razmjena obavijesti na kojima inzistira i sam OECD radi prikrivanja zarade, odnosno izbjegavanja plaćanja poreza polaganjem novca na bankovne račune u drugim zemljama. Republika Hrvatska je također u posljednjih 5 godina zaključivala Ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja s takvom proširenom odredbom. Ovako proširena odredba obavijesti provodit će se u potpunosti prema pravilima Ugovorom o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja te komentara modela OECD ugovora. S obzirom na prirodu postupka potvrđivanjem međunarodnih ugovora kojim Republika Hrvatska i formalno izražava spremnost da bude vezana već potpisanim međunarodnim ugovorom kao i na činjenicu da se u ovoj fazi postupka u pravilu ne može mijenjati i dopunjavati tekst međunarodnog ugovora predlažemo da se ovaj prijedlog zakona raspravi i prihvati po hitnom postupku objedinjavajući prvo i drugo čitanje. Zahvaljujem.
Hvala i vama poštovani zamjeniče ministra. Da li izvjestitelji radnih tijela odbora žele uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Za raspravu se prijavio Klub zastupnika u Hrvatskom saboru klub HDSSB-a i poštovani zastupnik Boro Grubišić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Naime, ovaj prijedlog Zakona o potvrđivanju protokola između Republike Hrvatske i Češke Republike pa onda i ugovor između Republike Hrvatske i Češke Republike o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja porezima na dohodak i na imovinu s konačnim prijedlogom zakona je dosta učestao i obično nemamo rasprava oko toga. Kao što ni ja ne mislim duljiti puno u svezi ovoga zakonskog prijedloga. Ali s obzirom da koristim priliku da je ovdje zamjenik ministra, priupitao bih nešto što mi pomalo, s obzirom da možda moju medicinsku struku, a opet i nas dira porez, prirez i sve ostalo, pomalo i nije jasno. Točno je da je 4. listopada 2011. godine potpisan taj protokol, sad je evo 6 mjeseci, 8 mjeseci nakon toga na dnevnom redu Hrvatskog sabora po hitnom postupku. Točno je i to da članak 26. predstavlja standard u državama članicama Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj, pogotovo u svijetlu najnovijih pojačanih razmjena obavijesti na kojima inzistira i sama Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj. Međutim, ono što me zanima, što sam htio pitati da bolje znam i da bi smo svi znali, dakle to je sadržano u, na stranici 2, osnovna pitanja koja se predlažu urediti zakonom. Naime, radi se, čini mi se a eto može mi zamjenik ministra i reći je li to tako, o zapravo asimetričnim odnosima u svezi tih poreza koji su ovdje nabrojani. Dakle, govorim asimetrični u tome, dakle porezi u Republici Hrvatskoj i Republici Češkoj imaju zapravo nekakvu drugačiju definiciju, a zapravo čini mi se da se na kraju ipak radio o sveobuhvatnim i svim porezima koje, a ovdje i o prirezima je li tako? Pa evo to me, to je tako napisano, zamumuljeno, zakukuljeno da mi nije bilo jasno i zato sam se javio za riječ, da mi vi to potvrdite ili ne. Dakle, u prvi mah se čini jedan, dakle jedan asimetričan a ne recipročan ugovor ili sporazum, evo, a je li to tako ili nije, evo vi ste stručnjaci pa mi molim vas da mi to pojasnite. Jasno da će ovaj sporazum intenzivirati gospodarsku suradnji između Republike Češke i Hrvatske kao sadašnje članice Europske unije, evo i Hrvatske kao buduće članice Europske unije. A jasno i kao bivše članice CFT-e i dakle i jedne i druge države, koja ulaskom u Europsku uniju zapravo prestaje kao ekonomska organizacija, odnosno prestaje biti članica onaj tko postaje član Europske unije. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Time smo iscrpili listu prijavljenih zastupnika i listu prijavljenih klubova zastupnika. Zaključujem raspravu i prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda. Glasovat ćemo o ovom zakonu kad se steknu uvjeti. A sljedeća točka dnevnog reda je - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ. br. 106 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog zakona primili ste u pretince. U skladu s člankom 159. Poslovnika Hrvatskog sabora, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanja. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave u skladu sa člankom 164. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad i socijalno partnerstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik Vlade predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Ministre, da li želite obrazlagati prijedlog? Da. Poštovani Mirando Mrsić, ministar Ministarstva rada i mirovinskog sustava.
Poštovani gospodine potpredsjedničke Sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Pred vama je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju, najprije da objasnim razlog hitnosti. Razlog hitnosti je da smo Zakonom o poticanju zapošljavanja uveli novu kategoriju osiguranika, a to je sezonski rad u poljoprivredi i zbog usklađenja sa tim zakonom potrebno je ovaj zakon donijeti po hitnom postupku, jer je već počela provedba samog Zakona o poticanju zapošljavanja. I s druge strane, Zakonom o poticanju zapošljavanja omogućavamo umirovljenicima koji obavljaju te poslove, da te poslove obavljaju da primaju naknadu i da im se ne obustavlja isplata mirovine. Također, ovim zakonom, ovaj zakon usklađujemo sa Zakonom o doprinosima. Dakle, radniku koji je uz plaću ostvario i ostale primitke, u plaću za koju su obračunati doprinosi za mirovinsko osiguranje, vrijednosti bodovi za izračun mirovine određivat će se od osnovice koja služi za obračun doprinosa najviše do svoje najviše godišnje osnovice bez obzira na ostvareni staž osiguranja u toj godini. Čime će se izvršiti usklađivanje sa Zakonom o doprinosima. Pravnički malo nejasno, ali iz života to znači da oni radnici koji odlaze u mirovinu i dobiju otpremninu, do sada je ta otpremnina nije ulazila u masu koja je služila za izračun mirovine i zbog toga su neki naši umirovljenici bili zakinuti za dio mirovine. Dakle, sa ovom izmjenom zakona, s ovom izmjenom zakona otpremnina ulazi u masu koja služi za izračun mirovine. I zbog toga će neki umirovljenici imati veću mirovinu nego što su imali do sada. Mislimo da je to u redu prema tim umirovljenicima, jer otpremnina je dio ono što su oni zaslužili tijekom svog rada i nešto što do sada nije bilo uređeno. Ovom zakonom tu nepravdu ispravljamo. Također, počevši od 1. siječnja 2013. Povjerenstvo za reviziju invalidnosti u okviru ministarstva, dolazi u okviru ministarstva, dakle nadzor za mirovinski sustav. Povjerenstvo za reviziju invalidskih mirovina je bilo do sada u Zavodu za mirovinsko osiguranje. Dakle, povjerenstvo koje je imenovala Vlada, samo da kažem da to povjerenstvo u ovom trenutku je desetkovano s obzirom da su većina članova povjerenstva je otišlo u mirovinu, tako da u ovom trenutku imamo samo dvoje članova povjerenstva. Povjerenstvo i druge promjene u ovom sustavu će biti važne iz razloga što Hrvatska je jedna od zemalja koja ima najveći broj invalidskih mirovina, otprilike 27% invalidskih mirovina je od ukupnog broja umirovljenika u Hrvatskoj. Tu odstupamo značajno od cijele Europe, ali ne samo to nego godišnje je od ukupnog broja umirovljenika 12% odlazi u invalidsku mirovinu. Prosjek Europe je negdje od 6 do 8%. Mislim da nismo niti bolesniji od Europljana a niti da uvjeti rada u Hrvatskoj nisu 100% gori nego u Europi, da imamo 100% više invalida nego što ima Europa. Dakle, u tom dijelu invalidskih mirovina očito da treba napraviti određene promjene, da u invalidsku mirovinu odlaze oni koji stvarno to trebaju, a da oni koji pokušavaju prevariti sustav, a svjesni smo činjenice da je toga bilo, neki sudski procesi će se voditi. Ima indicija da je to bila jedna šira pojava. Dakle, moramo u tom dijelu napraviti vrlo značajne promjene. Jedna od tih značajnih promjena je uvođenje Centra za medicinsko vještačenje pri Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje u kojem će se obavljati vještačenje u postupku utvrđivanja invalidnosti, tjelesnog oštećenja i opće nesposobnosti, a radi objektivnog utvrđivanja zdravstvenog stanja i radne sposobnosti. Centar je osmišljen po uzoru na slične centra u Republici Austriji i Njemačkoj u kojima se provodi postupak medicinskog vještačenja. Naime, u Hrvatskoj je uzuzda kada jedanput imate određeni stupanj invalidnosti, da je taj stupanj invalidnosti trajan. Međutim, po struci i po pravilima koja vrijede u drugim zemljama naravski da invalidnost nije trajna. Ona može biti veća ili može biti manja. Iz tog razloga se u europskim zemljama osobe kojima je utvrđen određen stupanj invalidnosti u određenom vremenskom periodu ponovno pozivaju na revaloaciju stanja, odnosno na ponovno utvrđivanje stupnja invalidnosti. I to je nešto što želimo i u Hrvatskoj uvesti i kroz ovaj Centar za medicinsko vještačenje. S druge strane sustav vještačenja radne sposobnosti je i preduvjet za trajna prava koja se priznaju u sustavu mirovinskog osiguranja. I u elementu trajnog stanja, nesposobnosti za rad, razlikuje se od nesposobnosti za rad u zdravstvenom sustavu. Radi toga je izuzetno važno osigurati dodatni mehanizam za kontrolu medicinske dokumentacije. To ćemo raditi kroz ovaj centar, jer će medicinski vještaci koji budu radili u Centru za medicinsko vještačenje imati mogućnost da u onim slučajevima kada im je dostavljena medicinska dokumentacija za koju smatraju da nije dostatna ili postavlja se sumnja da medicinska dokumentacija ne odgovara stvarnom stanju oni će imati mogućnost da naprave dodatnu provjeru u ustanovama i kod neovisnih stručnjaka danas i u Republici Hrvatskoj. Ovaj Centar za medicinsko vještačenje također će omogućiti i da imamo bolju situaciju na području medicinskih vještaka iz razloga što stalno imamo nedostatak tog kadra. U nekim područjima, uredima čak i već dugi niz godina nemamo medicinske vještake nego se moramo ispomagati iz drugih područnih ureda. S druge strane, u medicinske vještake danas odlaze ljudi koji su pri kraju svog radnog vijeka, koji imaju dobro iskustvo, ali je problem da ih ne možemo dugo koristiti onda u sustavu s obzirom da ljudi moraju otići u mirovinu. A s druge strane što se tiče mlađih kolega jasno da je interes u nekim drugim strukama da za medicinsko vještačenje koje je izuzetno naporan posao, izuzetno odgovaran, stresan, ponekad i neugodan baš i nema velike potražnje. Dakle, želimo i sa ovim osnažiti struku, u Centar za medicinsko vještačenje dovesti medicinske vještake koji će biti dobro plaćeni, koji će biti educirani, koji će pratiti struku i biti objektivni stvarno da oni koji trebaju ići u invalidsku mirovinu u tu invalidsku mirovinu stvarno i idu. Što se tiče samog postupka u Centru za medicinsko vještačenje postupak će biti normiran posebnim Pravilnikom. Dakle, uredba o medicinskom vještačenju ostaje. Dakle, mi nju ne mijenjamo. Ona ostaje onakva kao što je. Razlog zašto smatramo da ovaj članak zakona treba stupiti na snagu 1.1.2014. godine je što nam treba godina dana da ustrojimo sam centar, ne samo sa pravne strane, nego i sa stručne strane i sve one preduvjete koje moramo napraviti želimo ih napraviti prije nego stupi na snagu ovaj zakon tako da smo predvidjeli da u godini dana će nam trebati, da će nam trebati godina dana da napravimo preustroj cijelog sustava, da dobijemo kadrove i da organiziramo sami sustav vještačenja. Naravski da ovo nije magični štapić i ne smatramo da ćemo sa ovim riješiti sve probleme koje imamo u ovom sustavu, ali smatramo da ćemo napraviti jedan važan iskorak koji će nam omogućiti da bolje kontroliramo sustav i da u sustavu imamo vrlo visoku kvalitetu. Također, ovim prijedlogom zakona smanjujemo broj članova Upravnog vijeća zavoda sa 13 na 9 članova u cilju racionalizacije troškova, te mijenjamo sastav Upravnog vijeća uvođenjem predstavnika zaposlenika Zavoda sukladno Zakonom o radu. Kad pogledate broj članova Upravnog vijeća sa strane Vlade i sa strane umirovljenika, poslodavaca, sindikata i predstavnika zavoda, onda su predstavnici Vlade u manjini, odnos je 4:5. Također, da bi ujednačili sustav na kojem je čelu Ministarstvo rada i mirovinskog sustava. Kao što znate u ostalom dijelu sustava ravnatelja se bira temeljem javnog natječaja na prijedlog ministra bira ga Vlada. Do sada je ravnatelja Zavoda za mirovinsko osiguranje birala Vlada na prijedlog ministra. Dakle, uvođenjem, prihvaćanjem ovog zakona ravnatelja Zavoda za mirovinsko osiguranje birat će Vlada temeljem javnog natječaja na prijedlog ministra nadležnog za rad. Također uvodimo institut zamjenika ravnatelja zavoda koji će imati primarno zadaću ustrojstvo Centra za medicinsko vještačenje i koje će imati od svih drugih obaveza koje će imati njegov primarni cilj je sustav ocjenjivanja invalidnosti i sam sustav invalidskih mirovina. Predlažemo ga kao i u ostalom dijelu sustava na kojem je čelu Ministarstvo rada i mirovinskog sustava da ga imenuje Vlada na prijedlog ministra nadležnog za mirovinski sustav. To je ista novela kao i za Zavod za zapošljavanje i ostale dijelove sustava. Također, izvršit ćemo usklađivanje sa odredbama zakona u sustavu državne uprave kojim se uređuje provedba upravnog nadzora nadležnog Ministarstva rada i mirovinskog sustava. Koristim priliku da najavim da je ovo jedna od vjerojatno zadnjih izmjena Zakona o mirovinskom osiguranju jer ćemo početkom jeseni krenuti u široku raspravu o razvoju mirovinskog sustava u Hrvatskoj. I vjerojatno će na klupe doći novi Zakon o mirovinskom osiguranju jer ovaj sadašnji ima 6 temeljnih izmjena i vrlo teško se u njemu snalaziti, tako da ćemo pokrenuti široku raspravu o samom mirovinskom osiguranju i donijeti novi Zakon o mirovinskom osiguranju negdje predviđamo u 4. kvartalu ove godine. očekujemo da svi daju doprinos u samom razvoju mirovinskog sustava. Ono o čemu smo stali na stanovište da ne mislimo reformirati sustav mirovinski, da je on dobar, da treba stajati na tri stupa, dakle prvi, drugi i treći stup, da trebamo podignuti postotak uplate u drugi mirovinski stup sa 5 na 7% ali ne na uštrb neto plaća i ne na uštrb prvog mirovinskog stupa jer drugi stup moramo osnažiti po onome kako je svugdje u svijetu negdje od 7 do 10% u drugom stupu osigurava dostojne mirovine u budućnosti. Također ćemo pokrenuti raspravu o usklađivanju mirovina, dakle raspravu o tome da li je švicarska formula dobra, da li se moramo odmaknuti od nje i na koji način ćemo usklađivati mirovine. Mirovine će se isplaćivati, mirovine će se usklađivati. Prvo sljedeće usklađivanje je u 9. mjesecu ove godine kada ćemo mirovine uskladiti prema članku 84. Zakona o mirovinskom osiguranju dakle po švicarskoj formuli. Također ćemo otvoriti raspravu i o tome na koji način će se mirovine u Hrvatskoj valorizirati na koji način ćemo osigurati da kupovna moć umirovljenika bude zadržana jer zamrzavanje mirovina koju smo imali u proteklom periodu dovelo je do toga da su mirovine najmanje da je kupovna moć pala najmanje za 10%, to znači da ono što ste prije dvije godine mogli kupiti za istu mirovine ove godine ih možete za manje od 10%. Što se tiče usklađenja, teško je reći koliko će biti povišenje mirovina. Ovisit će o tome koliko će biti porast troškova života i koliko će biti porast plaća, ali sasvim sigurno mirovine će se uskladiti i mirovine će se redovito isplaćivati. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani ministre. Da li izvjestitelji radnih tijela odbora Hrvatskog sabora žele uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Raspravu otvaramo po klubovima zastupnika. Prvi je klub SDP-a u Hrvatskom saboru i poštovana zastupnica Vanja Posavac. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče, ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Klub SDP-a podržava donošenje ovog zakona i to po hitnom postupku između ostalog i zbog osobito opravdanih državnih razloga s obzirom da se izvršava usklađivanje s odredbama Zakona o poticanju zapošljavanja, Zakona o doprinosima, Zakona o radu i Zakona o sustavu državne uprave, mijenja se način izbora ravnatelja zavoda te smanjuje broj članova upravnog vijeća zavoda. Dakle, ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se Zakon o mirovinskom osiguranju sa Zakonom o poticanju zapošljavanja što je nužno jer je uvedena nova kategorija osiguranika, sezonski radnik u poljoprivredi, a koji može biti korisnik mirovine. Na taj način ovim usklađivanjem omogućit će se prvo se dakle tom odredbom proširuje krug osiguranika koji su obvezno osigurani i na sezonske radnike u poljoprivredi, a omogućuje se umirovljenicima da obavljaju sezonske poslove, a da im se ne ukida mirovina. Ovim se zakonskim prijedlogom Zakona o mirovinskom osiguranju usklađuje isto tako odredba sa Zakonom o obveznim doprinosima tj. ubuduće bi se za utvrđivanje vrijednosnih bodova uzimala osnovica prema kojoj su obračunani doprinosi za mirovinsko osiguranje ali najviše do iznosa najviše godišnje osnovica propisane za tu godinu bez obzira na ostvareni staž osiguranja u toj godini. Ono što također kao klub podržavamo a to je upravo ono što će uslijediti nakon ovih promjena, a to je umirovljenici koji su dobivali otpremninu a nije im se računala u radni staž ubuduće će im se to računati. Posebno pozdravljamo osnivanje centra za medicinsko vještačenje u zavodu jer naime praćenje postupka za ostvarivanje prava na temelju invalidnosti u mirovinskom osiguranju pokazalo se posljednjih godina da je bilo slučajeva nepripadno ostvarenih prava na temelju nevjerodostojne medicinske dokumentacije i nedefiniranih kriterija u postupku vještačenja. Činjenica invalidnosti, tjelesnog oštećenja ili opće nesposobnosti za rad mora se ubuduće utvrđivati objektivno i nepristrano. Shodno tome dakle ovim zakonom se i predlaže osnivanje centra za medicinsko vještačenje koji će započeti svoj rad od 1.siječnja 2014.godine. Naime, i zavod je suočen s nedostatkom ovlaštenih vještaka, neujednačenim kriterijima vještačenja te će se osnivanjem centra uspostaviti jedinstveni kriterij medicinskog vještačenja i poboljšanje efikasnosti rada vještaka. Također reviziju invalidnosti koja se do sada obavljala u Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje ubuduće bi obavljalo povjerenstvo u ministarstvu nadležnom za mirovinski sustav koji nadzire rad zavoda u provedbi mirovinskog osiguranja što će biti puno kvalitetnije i efikasnije. Klub SDP-a također podržava smanjenje članova upravnog vijeća zavoda sa 13 na 9 i sama raspodjela unutar vijeća je puno kvalitetnija nego prije. Naime, 4 člana idu na prijedlog nadležnog ministra, 2 člana na prijedlog Udruga umirovljenika, 1 član na prijedlog Gospodarsko-socijalnog vijeća iz redova Udruge poslodavaca, 1 član na prijedlog Gospodarsko-socijalnog vijeća iz redova sindikata i 1 član predstavnika radnika zavoda sukladno Zakonu o radu, a dakle upravo ovo zadnje je bilo ono što prije nismo imali. Time će se naravno smanjenjem sa 13 na 9 članova upravnog vijeća smanjiti i ukupni troškovi. Također ovim zakonom predlaže se da ravnatelja zavoda nakon provedenog javnog natječaja na prijedlog ministra nadležnog za mirovinski sustav imenuje Vlada RH na vrijeme od 4 godine. to je dakle usklađivanje sa odredbom Zakona o ustanovama, a ujedno se predlaže da ravnatelj zavoda ima zamjenika koje imenuje Vlada RH na prijedlog ministra. I ono što posebno podržavamo dakle da će taj zamjenik biti nadležan upravo za ustrojstvo centra za medicinsko vještačenje, za invalidske mirovine i smatramo da će sustav biti daleko kvalitetniji. Do sada smo imali odredbu da ravnatelja i pomoćnike imenuje Vlada na prijedlog ministra nadležnog za rad. Iz svega ovoga iznesenog klub SDP-a podržava donošenje ovoga zakona tj. izmjena i dopuna Zakona o mirovinskom osiguranju. Hvala.
Hvala i vama. Klub HDZ-a u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Đuro Popijač. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Ovim izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju učinjeno je nekoliko tehničkih intervencija, odnosno usklađivanja s drugim ranije donesenim zakonima, ali su unesene i neke izmjene koje zapravo potvrđuju kontinuitet poteza ove Vlade koji uglavnom karakterizira izrazita strast prema kadroviranju i udomljavanju stranačkih podobnika. Omogućavanjem umirovljenicima da ponovno obavljaju sezonske poslove nužno je naravno bilo i riješiti njihov mirovinski status i ovdje se propisuje iznimka od pravila koja govori o situacijama kada se obustavlja isplata mirovine. Omogućavanje umirovljenicima da obavljaju povremene sezonske poslove u poljoprivredi, a da im se pri tome obustavlja isplata mirovina dobro je rješenje i korisno je za sve one poslodavce koji imaju potrebu za sezonskim poljoprivrednim radnicima i žele angažirati ljude koji su možda i godinama to radili pa su u mirovini i bez ugrožavanja njihovog mirovinskog statusa, a opet ih se može angažirati, a da se ne izlažu opasnosti da ulaze u sivu zonu. Ali to je naravno dobro i za umirovljenike koji si na taj način popravljaju materijalnu situaciju. Nadalje, ovim se zakonom vrši usklađivanje sa Zakonom o doprinosima, a vezano za utvrđivanje vrijednosnih bodova u dijelu koji se odnosi na primitke uz plaću tako da će se i ti ostali primici uključivati utvrđivanjem vrijednosti bodova. Ove dvije promjene bitne su i one su trebale biti donesene, no ovaj prijedlog donosi još jednu važnu promjenu i to u osjetljivom području odobravanja invalidskih mirovina. Naš mirovinski sustav suočen je s velikim problemima ili kako se to danas voli reći izazovima. Milijun i 200 tisuća umirovljenika i oko milijun i pola uplatilaca mirovinski sustav sam po sebi sugerira da postoji velika neravnoteža punjenja mirovinskog fonda prvog stupa i potreba za isplatom mirovina generacijske solidarnosti. Pored toga i struktura korisnika mirovina jasno ukazuje na suštinu problema našeg mirovinskog sustava. Oko 650000 umirovljenika prima starosnu mirovinu, 253000 umirovljenika prima invalidsku mirovinu, to je bez hrvatskih branitelja, njih ima oko 58000 koji primaju invalidsku mirovinu i oko 240000 ljudi prima obiteljsku mirovinu. Prema podacima HZMO-a oko 4-5 tisuća ljudi godišnje odlazi u invalidsku mirovinu. Nadalje, Hrvatska ima 82000 umirovljenika mlađih od 55 godina, a čak 180000 mlađih od 60 godina, bez hrvatskih branitelja. Treba reći da je 11000 umirovljenika mlađih od 24 godine. Prosječan mirovinski staž korisnika mirovine je 32 godine, invalidske je 23, a obiteljske 27 godina. Prosječno se u Hrvatskoj odlazi u starosnu mirovinu sa 62 godine, a u invalidsku sa 54 godine. Prijedlogom izmjena ovog zakona predviđa se osnivanje Centra za medicinsko vještačenje u kojem će se obavljati medicinsko vještačenje u postupku utvrđivanja invalidnosti. Centar će se osnovati u zavodu. Kako je jasna namjera predlagača da dodatno zaoštri problem oko odlazaka u invalidsku mirovinu i sprečavanje zloupotrebe kriminala nije posve jasno čime će se to osigurati da budući centar kao posebna ustrojstvena jedinica zavoda radi bolje, kvalitetnije nego što je to bilo u okviru postojećih mehanizama. Tim više što se uopće iz prijedloga ne vidi kako će taj centar biti organiziran, kako će obavljati tu svoju ulogu. Nije također posve jasno iz kojeg razloga će stručno povjerenstvo koje obavlja reviziju imenovati ministar, a ne Vlada kao do sada, a biti će u sastavu nadležnog ministarstva za mirovinski sustav. Samo ministarstvo time širi svoju nadležnost i ne bavi se sustavnim problemom reforme mirovinskog sustava već ulazi u nepotrebne operativne poslove. Ovdje se prijedlogom mijenja i struktura upravljanja HZMO-a, smanjuje se broj članova Upravnog vijeća od strane Udruge umirovljenika sa 3 na 2, sindikata sa 3 na 1, poslodavaca sa 3 na 1. Ostaju četiri člana na prijedlog ministra i dodaje se jedan član iz redova zaposlenika. Očito je da se želi umanjiti utjecaj socijalnih partnera, osigurati prevladavajući utjecaj Vlade i time dodatno minorizirati ulogu socijalnog dijaloga gdje je to god moguće. Očito je da se time želi umanjiti trošak, samo iz razloga da se može udomiti novi stranački podobnik u formi zamjenika ravnatelja koji do sada nije postojao, a bez ikakve argumentacije zašto je važno da se instalira još jedna nepotrebna funkcija. Upravo suprotno se radi od onog što se govori, umjesto da se krene u racionalizaciju i reformu ove institucije otvara se dužnosničko mjesto za instalaciju podobnih kadrova. Isto se dogodilo i u Hrvatskom zavodu za zapošljavanje, stoga cijenimo i ovaj zakon samo kao zadovoljenje potrebe nužne tehničke izmjene nekih članaka zakona, ali i formiranje centra i promjene u upravljanju kao nastavak prakse kadroviranja koje je jedino i karakteristika rada ove Vlade. Od reformi koje je Kukuriku koalicija najavljivala u kampanji u ovom sustavu nema ništa. Problemi u mirovinskom sustavu će se samo i dalje nagomilavati jer osim kozmetike ne događa se ništa, a s obzirom i na probleme u gospodarstvu rastuća nezaposlenost i daljnjem pogoršavanjem uvjeta rada za gospodarstvo možemo očekivati da bi ispunjavanje obveza prema umirovljenicima u ovoj godini moglo čak doći u pitanje. Zanimljiv će svakako biti odgovor ove Vlade na pitanje kako će osigurati dodatnih najmanje 400 milijuna kuna do kraja godine za koje proizlaze iz osnova usklađivanja, a i kako će izvršiti obveze iz osnove obveze povrata duga. Bez odgovora kako će se izvući hrvatsko gospodarstvo iz recesije u koju smo ponovno gurnuti teško će biti pronaći i odgovore na teška pitanja održivosti hrvatskog mirovinskog sustava. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Najprije jedna obavijest. U skladu sa člankom 207. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora ističe vrijeme u 11,20 za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta. Obavijest je točna, prema tome ističe vrijeme. Klub zastupnika u Hrvatskom saboru Hrvatskih laburista i poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Kolegice i kolege, poštovani ministre. Najprije ono što u prijedlogu zakona smatramo dobrim, a to je da se u osnovicu za izračun i utvrđivanje vrijednosti mirovina osim plaća uvrste i ostali primici uz plaću, a za koje postoji obaveza obračuna i uplate doprinosa. Ono što nas čudi, ali sada više i ne, je promjena broja i sastava upravnog vijeća i uvođenje još jedne političke dužnosti, funkcije u sustavu mirovinskog osiguranja. To je vjerojatno također sistem rotirajućih vrata ili kak se zovu ta vrata koja je premijer Milanović patentirao, uđeš pa izađeš ili uđeš pa te izbace, tako nekako je bilo rečeno. Obrazloženje da smanjenje predstavnika udruga umirovljenika Gospodarsko-socijalnog vijeća iz redova sindikata i redova poslodavaca je zbog pariteta ili poštivajući da ministar imenuje 4 člana za nas nije prihvatljivo. Jer koliko je meni poznato u dosadašnjem sustavu takvog rada upravnog vijeća nije bilo ozbiljnijih problema, a to je bio naglasak na poštivanje socijalnih partnera. Jer zbrajati predstavnike Udruge umirovljenika, sindikata i poslodavaca i to komparirati sa trećim partnerom Vlade nije korektno jer interesi poslodavaca i sindikata kao i interesi sindikata i udruga umirovljenika ne moraju biti nužno sukladni, isti, istovjetni. Pa zbog toga i jest bilo predviđeno da po broju svojih predstavnika oni imaju veći broj od predstavnika vlasti, Vlade. No ovo smatramo kao poruku da pitanje poštivanja socijalnih partnera i socijalnog dijaloga se svodi isključivo na formu i paritet, a ne značaj i mogućnost utjecaja. Ali to je politička odluka koju će znati vjerojatno vrednovati i udruge umirovljenika, sindikata i poslodavaca. Što se zamjenika ravnatelja tiče ako je sustav mirovinskog dosad funkcionirao i djelovao bez zamjenika ravnatelja koji su to razlozi da ravnatelj mora imati svog zamjenika, što će on raditi, koja je to bitna promjena u takvom ustroju i koliko još otprilike političkih imenovanja u sustavu koji, ministre Mrsiću, imate namjeravate do kraja ove kalendarske godine otvoriti? I koristim ovu prigodu da vas upozorim na jedan problem neusklađenosti propisa između zdravstvenog, mirovinskog i radnog sustava i molit ću vas ne zbog nas ili mene nego zbog šest slučajeva dosad koje takvih imamo da razriješimo jedan problem, a koji proistječe iz Zakona o zdravstvenom osiguranju, ali se tiče članka 4. ovih izmjena i dopuna. Naime, prema članku 39. Zakona o zdravstvenom osiguranju radnici mogu biti na bolovanju neprekidno do tri godine. I nakon toga više ne ostvaruju pravo na naknadu plaće zbog bolesti. Zakon o zdravstvenom osiguranju članak 39. Pet, šest puta invalidska komisija mirovinskog sustava odbila je utvrditi invaliditet i priznati pravo na invalidsku mirovinu. Teoretski tada se stječu uvjeti da poslodavac da osobno uvjetovani otkaz. Dakle, stječu se uvjeti da poslodavac da osobno uvjetovani otkaz. Međutim, za vrijeme bolovanja ne može teći otkazni rok pa je otkaz neostvariv i onda ispada da bi poslodavci trebali radnicima isplaćivati naknadu plaće kada prođe tri godine bolovanja. Smatramo nepravednim i prema bolesnim radnicima koji po ocjeni zdravstvene struke ne mogu raditi jer su doista na bolovanju i dokumente o kontroli i nadzoru zdravstvenog sustava također poštuje. Dakle, ne radi se o lažiranju. Mirovinski sustav ih ne želi prihvatiti kao invalide, poslodavci ne mogu nastavljati isplaćivati plaću jer za to ne postoji nijedan zdravorazumski razlog, dati otkaz bolesnom radniku koji je tri godine proveo na bolovanju i struka veli da ne može raditi, mirovinci ga ne žele primiti u svoj sustav a opet praktički je nemoguć zbog toga jer za vrijeme bolovanja ne može ići otkazni rok. U tom gordijskom čvoru neriješenog i neusklađenosti propisa zdravstvenog, mirovinskog i radnog zakonodavstva bi ili trebalo hitno intervenirati ili vas pozivam, molim vas, da tumačenjem te situacije pomognete u šest takvih slučajeva od kojih su tri u sudskom postupku. Mislim da je naša obaveza kao zastupnika ministra upozoriti da postoje takvi slučajevi, mislim da je obaveza Ministarstva rada na to intervenirati i da znamo da podjednako tumačimo propise da se i poslodavci i radnici, ali i zdravstveni i mirovinski sustav zna kako u tom slučaju postaviti. Ovdje se, gospodine ministre, radi o onim bolesnim radnicima koji nisu znali za Rubala, dakle o njima govorim. Ne oni koji su znali što je Rubalo nego oni koji su pošteno pokušali ostvariti svoje pravo kroz zdravstveni i mirovinski sustav i koji su prilikom svakog vještačenja prolazili kontrolu zdravstvene dokumentacije gdje je Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje proveo reviziju postupka i utvrdio da se radi o opravdanom bolovanju koje traje dulje od 3 godine.
Hvala lijepa. Za riječ se javio poštovani Mirando Mrsić ministar rada i mirovinskog sustava RH. Izvolite ministre.
Poštovane saborske zastupnice i zastupnici, poštovani potpredsjedniče. Dakle, više puta smo rekli i naglasili da isplata mirovina je sigurna, da sredstava za prvo usklađenje i za drugo usklađenje ima, oni su predviđeni proračunom, predviđeni su stavkom koja je vezana za isplatu mirovina u Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje i neće doći unatoč nekim tu očito zlogukim primjedbama da će doći do problema u isplati mirovina. Ne, mirovine se isplaćuju na vrijeme točno onako kako je zacrtano. Dakle, neće biti nikakvih poremećaja u isplati mirovina. Mirovine će se isplaćivati i mirovine će se uskladiti 1.09. sa porastom troškova života i porastom plaća prema švicarskoj formuli, a za sljedeću godinu ćemo vidjeti na koji način ćemo ih usklađivati, ali neće biti zamrzavanja mirovina, mirovine će se i dalje usklađivati i sljedeće godine i svih onih sljedećih godina dok je ova koalicijska Vlada na vlasti. Što se tiče sastava Upravnog vijeća od 35 milijardi kuna koje trošimo na mirovine, skupimo doprinosima otprilike oko 19 milijardi. Za isplatu mirovina po Zakonu o mirovinskom osiguranju nam treba negdje oko 23 milijarde. Dakle, država otprilike participira u samom mirovinskom sustavu negdje sa otprilike oko 17 milijardi manje ili više. Temeljem toga je i paritet u Upravnom vijeću. Prema tome, Upravno vijeće je Vlada u manjini, a što se tiče zastupljenosti ona je ravnopravno zastupljena. Jer Zavod za mirovinsko osiguranje nije samo zavod koji ima milijun i dvjesto i nešto tisuća umirovljenika, nego je zavod koji ima i milijun i četiristo tisuća radnika. Prema tome, to je zavod koji skrbi o jednom i drugom dijelu populacije. Ljudi obično misle da je Zavod za mirovinsko osiguranje samo zavod koji isplaćuje mirovine, ne, to je zavod koji se brine o naplati doprinosa, on će biti vrlo važna čvorna točka samog sustava mirovinskog osiguranja u Europi. Dakle, sa 1.7. 2013. mi počinjemo voditi brigu i o stranim državljanima koji će dolaziti raditi u Hrvatsku. I s druge strane bit ćemo veza sa mirovinskim sustavom Europske unije. Prema tome, nije to samo sa jedne strane, tako da ta primjedba da su umirovljenici podzastupljeni ne stoji. S druge strane osnivamo, već smo više puta rekli, evo ja se nadam kad dobijemo primjedbe od umirovljeničkih udruga, osnivamo Nacionalno vijeće umirovljenika koje će biti tripartitno tijelo u kojem će biti predstavnici umirovljeničkih udruga. Dakle, ne stranački, bit će predstavnici Vlade, dakle, nadležnih ministarstava i bit će predstavnici Sabora. Prema tome, mi ćemo poslati dopis u Sabor da se imenuju predstavnici tog trećeg dijela Nacionalnog vijeća, saborski zastupnici. Prema tome, i na tom Nacionalnom vijeću koje će biti vrlo važno mjesto gdje ćemo sa umirovljenicima raspravljati, sve ono o čemu ćemo mi predlagati, a Saboru usvajati ili neusvajati, bit će na tom Nacionalnom vijeću. I to Nacionalno vijeće će se nadam biti osnovano vrlo brzo, do kraja ovog mjeseca. Mislim da smo vrlo blizu usuglašavanja i Sporazuma i Poslovnika, i na tom Nacionalnom vijeću jedan od prvih točaka će biti usklađenje mirovina. Znači formula na koji način ćemo usklađivati mirovine u sljedećim razdobljima. I među umirovljenicima ima različitih mišljenja, jedni bi da to budu samo porast plaća, drugi bi da budu samo porast troškova života, sjest ćemo i dogovorit ćemo se. Al u svakom slučaju bit će usklađenje mirovina u sljedećim periodima. Što se tiče te usklađenosti Zakona o mirovinskom osiguranju i Zakona o zdravstvenom osiguranju, mi to znamo ne treba nas upozoravati, mi smo već se sastali, razgovarali sa resornim ministarstvom. Tu je problem između želje prijašnjeg ministra zdravstva da na neki način nasilno smanji postotak bolovanja. Pa je odredio da ako ste više od 3 godine na bolovanju, da automatski odlazite u mirovinu, bez obzira da li je vaše liječenje završeno ili nije završeno. S druge strane, mirovinski sustav daje trajno pravo za razliku od zdravstvenog sustava koji omogućava da se liječite. Prema tome, mi se tu moramo sjesti i dogovorit se na koji način ćemo to riješit. U Europi, recimo Njemačkoj taj sustav i dalje, sustav zdravstvenog osiguranja prati dalje te osigurane građane koji su trajno bolesni. Dakle, mi bi sa ovim omogućili jednostavno samo jedan prijelaz iz jednoga u drugoga, bez toga da je liječenje završeno, i tu je ta priča. Dakle, mi ćemo se vrlo brzo dogovoriti između ministarstava na način kako ćemo to riješiti i znamo i nisu samo ovih 6 slučajeva, ima ih još i više. Dakle, za sada smo sjeli i rekli za sada nećemo ići tim putem, jer nema smisla otvarati, jer definitivno vi iz jednog stanja liječenja, automatski prelazite, onda bi mogli svi. Automatski čim ste bolesni možete otići u invalidsku mirovnu. Prema tome, riješit ćemo i taj dio ćemo apsolutno poštivati u najboljem interesu tih ljudi, jer nisu oni krivi što su bolesni. I omogućit ćemo da nastave primati naknadu koju su primali do sada. Vjerojatno ćemo to vrlo brzo i zakonski, zakonski riješiti. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani ministre. Nastavljamo raspravu po kubovima i sada je na redu klub HSU-a i poštovani zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedničke, poštovani gospodine ministre sa pomoćnicom, kolegice i kolege. Dakle, drago mi je da se, odnosno da krenemo ovako. O ovom mirovinskom zakonodavstvu bi mogli raspravljati na dugo i na široko, ali ćemo se koncentrirati na ono što je predmet današnje rasprave, a to su izmjene i dopune Zakona o mirovinskom osiguranju. I ono što mi je drago da se i Klub Hrvatskih laburista složio je dobro u ovom zakonu, dobro rješenje u točki 2. ovog prijedloga izmjena i dopuna zakona. Koji osigurava da svi radnici koji su svojom voljom, ili ne svojom voljom otišli u mirovinu uz otpremninu koja je nešto veća od zakonom utvrđene otpremnine i državni platili poreze i doprinose, da ti doprinosi budu u funkciji stjecanja mirovinskih prava. I, dakle, ono što će biti, kako imate u prijedlogu ovog zakona, što će biti novi trošak to je puno manje od eventualnih sudskih tužbi koje bi Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje morao eventualno isplatiti po tom pitanju. I to je sigurno dobro rješenje. Drugo što, što može biti predmet svake polemike ovdje u Hrvatskom saboru i vidim da se tu polemika otvorila, da na neki način snizujemo standarde oko tripartitnog upravljanja Hrvatskim zavodom za mirovinsko osiguranje. Ja vas moram demantirati. Naime, u dosadašnjem rješenju Zakona o mirovinskom osiguranju nigdje nisu spomenuti sindikati izrekom kao partneri, nego je do sada glasilo da u članku, samo tren da budem precizni, u članku 131. do sada su bila četiri člana na prijedlog ministra nadležnog za mirovinsko osiguranje, tri člana na prijedlog udruga osiguranika. Da li vi znate i da li poznate neku udrugu osiguranika koja je registrirana i koja djeluje? Jer ovo je ad specificum. Dakle, ono baš u glavu kažem mora biti udruga osiguranika. Dakle, sindikati su ovdje bili izvedenica i moram priznati da je u dosadašnjem rješenju bio jedan kvazi tripartizam. Ako idemo sa druge pak pozicije, pozicije koja se često spominje u Hrvatskoj da država daje puno umirovljenicima. Ja sam spreman ustvrditi nešto drugo. Dakle, od kad postoji hrvatski mirovinski sustav, mirovinski sustav je puno više dao državi nego što država zadnjih godina vraća tom mirovinskom sustavu. Zapamtite da sve zgrade Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje kao javne ustanove, svi objekti, svi domovi umirovljenika izgrađeni su novcima odmarališta, izgrađeni su novcima osiguranika. Hoćemo bližu povijest? Pa i Hrvatska je naoružana dijelom novaca hrvatskog Zavoda za mirovinsko osiguranje i obranila se i na taj način između ostalog. Pa to su i rješenja koja su bila priznata o dugu, dakle prema umirovljenicima sama po sebi rekla da je to istina. No, gledajte kad bi kao što je kolega Lesar govorio o tripartizmu i o tim standardima, kad bi i govorili sa pozicije tko koliko doprinosi u uplati doprinosa onda je u dosadašnjem rješenju pisalo da ima i tri člana na prijedlog udruga poslodavaca. Hajde molim vas recite već 15 godina koliko poslodavci doprinose mirovinskom sustavu? Koliko oni to plaćaju u mirovinski sustav? Plaćaju eventualno dopunsko mirovinsko osiguranje, odnosno dodatno mirovinsko osiguranje zbog beneficiranog staža. Dakle to i to je sve. Dakle, nekad je tripartizam mogao biti zahtjev zato što smo imali pola doprinosa iz plaće, pola doprinosa na plaću. Toga više nemamo tamo od 95. čini mi se. dakle, poslodavci financijski ne participiraju i nema osnova da se inzistira na tripartizmu. Ali je dobro zbog radnih odnosa na kojima počivaju doprinosi da imaju svog predstavnika. Dakle, ne bih napadao i ne dozvoljavam da se ovaj zakon napada sa pozicije smanjenja standarda u upravljanju i tog kvazi tripartizma koji je bio do sada nominiran. I mislim da su ovo sasvim uredna rješenja. Naime, u prijedlogu imamo ono što se svuda uvodi, imamo predstavnika Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, a ono što bi se reklo to je jedno veliko poduzeće preko 3000 zaposlenih. I mislim da trebaju imati svog predstavnika u Upravnom vijeću. Naravno umirovljenici su životno zainteresirani i mi u koordinaciji sa umirovljeničkim udrugama, dakle znam da su se svi složili da to bude smanjenje sa tri na dva člana u upravnom vijeću i da su svi prihvatili na neki način ovu racionalizaciju. A opet je bolja situacija jer ovdje ćemo imati od 9 barem ćemo imati 5, barem 5 osiguranika koji bi trebali voditi računa što ih čeka u budućnosti. Prema tome, mislim da je ovo isto tako koliko god možda djeluje na prvi pogled smanjenje mislim da je to dobro rješenje. Što se tiče Centra za medicinsko vještačenje, da o.k. U redu je. Tu treba naravno dignuti to na višu razinu medicinsko vještačenje invalidnosti, učiniti ga transparentnijim, učiniti ga na neki način učiniti postupke i metode standardiziranim, a to može ako nije baš previše decentralizirano to medicinsko vještačenje. Dakle, možemo usklađivati i metode i postupke i standarde ako zna lijeva što radi desna. Ako svaki područni ured radi, vodi svoju politiku medicinskom vještačenju sigurno toga biti neće. I jedna opaska. Znate, mi smo kao što smo i kod kupovanja diploma tako smo i kod kupovanja mirovina našli one koji su to prodavali. Ali niti znamo koji su lažni diplomati, odnosno akademski građani, a niti bogme znamo što će biti i koji su ti korisnici lažnih mirovina. Dakle, tu sigurno u postupku revizije se još ima što raditi. Naravno da je to kazneno djelo, ali za sve to treba voditi sudske postupke, a mislim da bi to trebalo ići puno jednostavnije. No, to ćemo vjerojatno kao što je i ministar rekao raditi u drugom dijelu godine. Što se pak tiče povjerenstva koje će biti locirano u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava, e tu sad ja baš ne bih bio u ministrovoj koži. On si je dosta svraba navukao zato što će kod njega biti to žarište u kome će se rješavati eventualna problematika i ujednjačavanja i standarda i da li će drugostepeni postupak potvrditi prvostupanjski ili će biti različitih mišljenja. Prema tome, sigurno ja priznajem ministru i hrabrost i odlučnost da ovo, da se bori sa ovim problemom jer problem objektivno postoji. Ali unaprijed mu kažem da vjerojatno mu neće biti lako i da si je ovdje navukao dosta, sigurno dosta svraba i da će ga to dosta sigurno u budućnosti okupirati. Naravno ovdje je ministar rekao da će ravnatelj biti medicinske struke. Međutim, to se ne može napisati u zakon što ako, zamjenik da će biti medicinske struke. Što ako se na natječaj, javni natječaj za ravnatelja javi netko medicinske struke pa zašto ne bi bilo obratno. Dakle, zakon neće propisati da explicite mora biti zamjenik medicinske struke, nego će omogućavat ovu kombinaciju. Ovo je, mislim da je ovo više-manje rečeno zbog toga da se kaže, odnosno da se dokaže potreba za ravnateljem koji bi se više posvetio jednom dijelu sustava mirovinskog osiguranja. Naravno da raspisivanje javnog natječaja za ravnatelja HZMO-a je poprilično značajno jer ne možemo u istu nišu staviti npr. Hrvatski zavod za zapošljavanje iako tamo pak poslodavci uplaćuju doprinose za nezaposlenost, iako to nije ista priča. Njega možemo tretirati kao državni zavod Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje je javna ustanova i ona je uvijek u vlasništvu osiguranika i umirovljenika. On nije fond u kojem se akumuliraju sredstva i oplođuju sredstva. To je mjesto gdje se kontrolom uplate doprinosa stvara razina prava koja će ovisiti o tome kakvo će biti naše gospodarstvo kakva će biti mogućnosti uplate u onom trenutku kada odemo u mirovinu, ali si stvaramo uvjete da ta razina prava bude u određenom odnosu u određenom suodnosu sa nekom prosječnom plaćom. Često puta sam objašnjavao i našim umirovljenicima i radnicima da ne postoji fond zvan Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje gdje ulažemo novac i koji nas čeka kada idemo u mirovinu nego tekući rad financira mirovine, neka to bude 21 ili 23 milijarde kako je rekao ministar, ali tekući rad, živi rad financira isplatu mirovina u tim odnosima. I drugo, ja mislim da nitko nema pravo reći umirovljenicima da trebaju biti zahvalni na ovih drugih 17 milijardi koje se izdvaja iz poreznih prihoda države jer su to sve prava utemeljena na određenim zakonskim propisima. Na kraju krajeva te zakone je donio Hrvatski sabor, te zakone je predložilo resorno ministarstva ili resorna ministarstva jer su unutra i branitelji i sve one posebne kategorije koje nisu sve povlaštene. Ne možemo reći da su radnici koji su bili izloženi azbestu povlašteni, ne možemo reći da su mirovine labinskih rudara povlaštene. Država je rješavala ili gospodarske probleme ili socio-zdravstvene probleme i to ljudi moji košta. Prema tome, hoću reći izbor ravnatelja odnosno na neki način raspisivanje javnog natječaja za izbor ravnatelja mislim dobrim doprinosom učvršćivanja pozicije HZMO-a kao javne ustanove. Ne želim reći da sam suglasan i da ću pjevati hvalospjeve tom zavodu, znam i druga rješenja u kojima druga europska rješenja koji imaju npr. i dvostruke uprave tako da politička uprava npr. jednog takvog zavoda nikada ne može nametnuti tehničkoj upravi određena rješenja, ma koliko se političari ili socijalni partneri dogovaraju. Postoji sustav mirovinskog osiguranja koji nitko nema pravo narušiti jer on ima definitivno svoje zakonitosti. Naravno da se radujem da u kako je ministar sada najavio da u drugom dijelu godine počinjemo razgovarati između ostalog cjelovitom novom zakonu jer zakon je imao dosta promjena. Ne zbog reforme mirovinskog sustava koliko zbog transparentnosti zbog jasnoće samog zakona ali se radujem i onome što je naš prijedlog da ponovno ovaj mirovinski sustav radi pravičnosti uvedemo kategoriju punog radnog staža kada će radnik moći otići u mirovinu bez obzira na godine života, a da pri tome ne bude doživotno penaliziran, ne prejudicirajući da to mora biti 40 godina jer moramo razumjeti da se životni vijek naših građana bitno povećao od onog trenutka kada smo postavili temelje sustava mirovinskog osiguranja. Klub HSU-a podržat će ovaj prijedlog zakona jer mislimo da je suštinski dobar i da se radi prvenstveno o tehničkim izmjenama, a nikako ne o nekim većim sadržajnim izmjenama. Hvala lijepa.
Hvala vama. Sada ćemo čuti stavove kluba HDSSB-a. iznijet će iz poštovani zastupnik Dražen Đurović.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, gospodine ministre, zastupnice i zastupnici. Prvo, drago mi je zapravo što ministar Mrsić već kroz nekoliko zakonskih prijedloga koje donosi ovdje i dolazi osobno braniti što smo primijetili da je sve rjeđa praksa, sve češće prijedloge koji dolaze u ime drugih ministarstava dolaze braniti zamjenici, pomoćnici. Ako se ovakav trend nastavi uskoro će i šefovi odjela i službi dolaziti u ime ministarstava braniti prijedloge pred Hrvatski sabor. To na neki način možda i pokazuje odnos ove Vlade prema onome o čemu Hrvatski sabor navodno odlučuje. Pa eto s te strane mi je drago zapravo što ministar dolazi sustavno prijedloge koje dolaze iz njegovog ministarstva i braniti pred Hrvatskim saborom i obrazlagat. Što se tiče ovog prijedloga izmjena, mi ćemo biti suglasni s njime jer se radi o nekoliko logičkih izmjena. Nismo baš najsretniji sa uvođenjem zamjenika ali ajde, recimo da sadašnja vlast ima pravo ukoliko misli da onome koji vodi HZMO-a treba i zamjenik. No, sve ove druge izmjene koje se navode su logične i zapravo smisle i neće štetiti, već će na neki način koristiti funkcioniranju mirovinskog sustava pa i to uvođenje otpremnina u masu za obračun plaća, također mogućnost da uvođenje umirovljenika u obavljanje sezonskih poslova. Iako rekao bih sada je gospodarska situacija takav kakva je ali svi trendovi i svi pokazatelji jasno ukazuju da će kroz sljedećih godina Hrvatska imati velike probleme sa manjkom radne snage, bez obzira na sadašnje stanje nezaposlenosti. Kada se ciklus promijeni kroz desetak godina mi ćemo imati problem s manjkom radne snage. Radna snaga će se naveliko morati uvoziti. A s druge pak strane imamo vojsku umirovljenika i velik broj i nesrazmjerno velik broj umirovljenika koji imaju iznimno niske mirovine. I mnogi od njih kada bi bilo prilike ne bi se vraćali nazad u tvornice, ali kad bi bilo prilike i zakonskog okvira kojeg danas još uvijek nema osim što se sad otvara za sezonske poslove, vrlo rado bi radili određene poslove, sat-dva dnevno, tjedno ili mjesečno. Mislim da će sigurno trebat razmislit o tome da se otvori prostor i mogućnost da umirovljenici mogu sudjelovat u tom tržištu rada, a bez da njihove mirovine na bilo koji način budu ugrožene, da se taj rad jednako na neki način normira, da se njega oporezuje, a da njihove mirovine ostanu jer tu je sigurno jedan veliki prostor za kojim će Hrvatska morat posegnut kad je riječ o umirovljenicima. To su ljudi sa velikim iskustvom i sa velikim znanjem i bogatim iskustvom i sa mnogim sposobnostima, a mnogi su u prethodnim godinama odlazili vrlo rano u kojekakve prijevremene mirovine i danas su još uvijek prilično vitalni. Prema tome, taj će se prostor sigurno otvorit i za Hrvatsku će sigurno biti bolje da iskoristi, a s druge strane tim ljudima će povećat prihode da iskoristi taj svoj resurs koji sada ima nego da iste takve ljude dovozi, a dovozit će ih i uvozit će ih. Pa tako i ovaj korak sada o uvođenju, dakle omogućavanju sezonskog rada umirovljenicima je jedan ispravan korak. Naravno još jedanput spominjem, to ne treba i ne smije ni na koji način ugrožavat niti njihove statuse niti njihove mirovine. E sad što se tiče medicinskih vještaka, možda je ovo prilika, evo život me nanio da sam u nekoj fazi radio kao medicinski vještak, možda je ovo prilika nešto reći o medicinskim vještacima. I ta tema kao i mnoge druge teme sasvim drukčije izgleda kad s pogleda sa vrha Sljemena i sa vrha Papuka, sasvim drukčije ta tema izgleda sa pozicije Grada Zagreba i sa pozicije ostatka Hrvatske, i sa Slavonije, ali i drugih manjih sredina. Zašto je ona drugačija? Ona je drugačija zato što u svim županijama, u Požeško-slavonskoj županiji iz koje ja dolazim imate jednog vještaka mirovinskog osiguranja, u Brodsko-posavskoj dva, u Vukovarsko-srijemskoj dva, u Virovitičko-podravskoj jednog. Kad u Zagrebu vi dođete na vještačenje za mirovinsko invalidsko osiguranje u prvom stupnju, mislim da se u Tvrtkovoj odvija, vi imate 10, 20 vrata, nepoznati ljudi, dakle to je anonimnost na neki način u pravilu zajamčena. Ove vještake u našim županijama pola žitelja županije zna tko je vještak, kad je rođen, gdje živi, koja su mu djeca, odakle mu je otac, dakle tu nema nikakve anonimnosti u malim županijama u Hrvatskoj. Svi znaju tko je vještak mirovinskog invalidskog osiguranja, tko je ta osoba kojoj će doći njihov predmet. To nije korupcija, to je problem za te ljude koji rade taj posao i tim ljudima nije lako. Oni su s jednima išli u školu, s drugima žive, treći im poznaju obitelj, s tim ljudima se susreću i žive. Jedna od mogućnosti je zasigurno kao što nitko nije prorok u svom selu tako da i ti vještaci ne rade tamo gdje žive i na prostoru gdje žive. To je jedan problem. Drugi problem rada tih vještaka jesu njihove iznimno bile male plaće. Oni su puno godina, godinama, a danas još to uvijek nije usklađeno, bili znatno manje plaćeni nego što su plaćeni liječnici u zdravstvenom sustavu. A posao je zaista, zaista težak, odgovoran i nezahvalan za te ljude koji to rade. Što je problem vještačenja, i da, spomenuto je također, evo gospodin Hrelja je spomenuo da se ne zavaravamo kako je država rješavala svoje gospodarske i socijalne probleme u nekim fazama umirovljenjima. Pa je, rješavalo se, da, čuli smo da se rješavalo. I naravno da su na tako stvarani modeli, slike, prikazi određenih nepravdi, jel vi mislite da činite pravdu jednoj skupini, činite nepravdu prema drugoj skupini i ta nepravda vuče sljedeću nepravdu. Kako reći osobi a da osobe b i c idu u mirovinu, neku invalidsku ili je to sada interes ove županije. Kako to reći tom vještaku. Kad je to jedanput napravljeno taj začarani krug se stalno vrtio. Pa ako je to učinio za interes svoje zajednice pa kako neće za interes svoga susjeda. I tako smo stvarali, stvarali i onda eto ispliva neki slučaj tu i tamo, tipa slučaj Rubalo. To je i tako zapravo vrh sante leda čitavog tog sustavnog problema. Što je problem vještačenja u drugom stupnju? To je uvijek bio problem. Mi možemo uspostavit centar za medicinsko vještačenje, možemo uspostavit kakav god hoćemo centar, problem vještačenja u drugom stupnju je uvijek bio što su na ta vještačenja u drugom stupnju dolazili papiri, ali nije bolestan papir niti medicinski nalaz, bolestan je čovjek i koliko god papira dolazilo na vještačenje u drugi stupanj oni vrlo često malo ili nimalo govore o bolesnom ili zdravom čovjeku. Može se vještačit papir koliko hoćete, ali treba vidjeti čovjeka i to je uvijek bio problem tih vještačenja u drugom stupnju. Govoriti o nekakvoj standardizaciji postupaka vještačenja predstavlja iluziju zato što Republika Hrvatska do sada nije uspjela ni standardizirati postupke liječenja, a kamoli da će sada standardizirati postupke vještačenja. Prema tome, to je što se tiče vještaka i mislim da sam tu bio jasan. Vještake rotirati, vještake rotirati, vještake bolje platiti u prvom stupnju, to je jedini način. Dakle ukupno ovaj prijedlog, ovako kako sada stoji, HDSSB-a će podržati. Hvala.
Hvala lijepa. Time smo iscrpili sve prijave za raspravu po klubovima i prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi na redu je uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo, potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi gospodine ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Ja bih ovaj zakon doživio kao jedan način otvaranja našeg tržišta rada, dakle prije svega i kao usklađivanje sa već postojećom zakonskom regulativom o poticanju zapošljavanja, ali tada i kao mjeru otvaranja tržišta rada. Kako? Naime, povremeni rad kao i volontiranje umirovljenika je trend koji je sve više prisutan u zapadnom svijetu i u Europi ako hoćete jer suočeni sa starenjem stanovništva, ali isto tako i sa boljom medicinskom njegom, zdravijim načinima života itd. mnogi ljudi odlaze u mirovinu još vitalni i još spremni raditi i još spremni doprinositi na neki način svojoj zajednici. Kako to rade? Najčešće volontiranjem, dakle kroz različite nevladine udruge i slično, ali ponekad i radom. Naravno taj rad je primjeren njihovim godinama, obavezama, željama jer ti ljudi su odradili svoj radni vijek pošteno. Znači otišli su u mirovinu nakon što su ispunili sve uvjete, ali još na neki način žele ostati aktivni, radno aktivni, uz naravno konzumiranje svojih prava mirovine. Ja ovaj zakon doživljavam kao mjeru da umirovljenicima omogućimo upravo to. Dakle, da na legalan način rade uz svoju mirovinu bez da moraju mirovinu zamrzavati, dakle privremeno od nje odustajati. To je posebno bitno za sezonske poslove, ako govorimo o poljoprivredi, ako govorimo o turizmu, ali ako govorimo i o nizu drugih gospodarskih aktivnosti. Nažalost, mnogi naši umirovljenici će možda biti motivirani konzumirati ovakav način rada i zbog niskih mirovina. To je hrvatska stvarnost, žalosna hrvatska stvarnost. Možemo se pitati zašto je tome tako, evo kolege prije koji su raspravljali u ime klubova su o tome i govorili, ali ova mjera će svakako ići i u smjeru poboljšavanja standarda umirovljenika. Dakle, da na legalan način mogu nešto zaraditi, znači imati određena primanja uz svoju mirovinu. Dozvolite mi još nekoliko osvrta općenito na naše umirovljenike i na stanje u našem mirovinskom sistemu. Naime, iznenađujuće je veliki broj novih umirovljenika koji odlaze svake godine u invalidsku mirovinu. U Hrvatskoj je taj postotak veći od 12%. Malo sam istražio koliki je europski prosjek, on se obično kreće oko 6%. Znači, u Hrvatskoj je broj umirovljenika koji odlaze u invalidsku mirovinu duplo veći. Ako računamo da je hrvatski prosjek znači ljudi koji se umirove svake godine oko 60 tisuća tada dolazimo do brojke da u invalidsku mirovinu odlazi godišnje 7 200 ljudi. Složit ćete se da je to zaista velik broj i opet se postavlja pitanje zašto je tome tako, kako je to moguće i mislim da će mjere koje ovaj zakon propisuje vezano uz medicinska vještačenja pridonijeti da se ta brojka i smanji. Također bih upozorio, dakle možda jedna sugestija ministru za buduća zakonska rješenja, ali svakako nešto što treba razmatrati je činjenica da oni koji odlaze u invalidsku mirovinu iz nje nikad ne izlaze. U kojem smislu? Znači ukoliko su prijevremeno umirovljeni zbog invalidnosti, određenog stupnja invalidnosti, oni ostaju u invalidskoj mirovini i nakon 65. godine, nakon što se ispune svi uvjeti da budu u redovitoj mirovini. Dakle, moja sugestija je ministru da se to također pokuša regulirati, odnosno da se na tom problemu poradi. Prema tome, ovaj zakon doživljavam kao usklađivanje sa postojećom legislativom koju smo donijeli u ovom sazivu u ovom Saboru, ali isto tako i kao jedan novi iskorak u hrvatskoj praksi da se umirovljenicima, dakle ljudima koji imaju svoje prihode omogući da uz te prihode rade na legalan način te zarađuju dakle plaćajući doprinose i sve ostalo. Hvala lijepo.
Na ovo izlaganje imamo jednu repliku, poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Uvaženi kolega Hajduković ma prvo sam htio ispravljati netočni navod kolege iz HDSSB-a ali ste vi ponovili tu priču da treba omogućiti rad umirovljenika. Rad umirovljenika je moguć bez zamrzavanja mirovine, moguć je na temelju Zakona o doprinosima. Naime, ako umirovljenik radi ne mora zamrznuti mirovinu i ne plaća tada doprinose, plaća samo poreze. To je jedno rješenje koje je već u praksi. Međutim, tu imamo jedan drugi problem. Tu imamo problem da onda inspekcije rada imaju rigidna tumačenja da li on može raditi jer su sredstva rada u njegovom vlasništvu ili? Mislim gledajte, ako tržište, mislim da taj dio treba liberalizirati ne zato što je rad umirovljenika jeftiniji nego objektivno ako postoji potreba za njihovim radnim iskustvom i vještinama onda to treba i omogućiti. Naravno možda treba razmišljati o tome da im se omogući i plaćanje doprinosa ako si žele poboljšati mirovinu jer svaka uplata doprinosa kao i kod ovih u sezonskom radu u poljoprivredi nakon određenog vremena kumulira određeno mirovinsko pravo. Ali činjenica je da je rad umirovljenika moguć ugovorom o djelu, jedino što moramo tu te rigidne stavove inspekcije srediti, odnosno trebalo bi to malo ublažiti, odnosno na neki način dovesti u vezu sa realnošću. I čak i invalidske mirovine po osnovi profesionalne sposobnosti mogu raditi, a da ne moraju zamrzavati mirovinu. Prema tome, ima tih mogućnosti, ali slažem se s vama da možemo to još jednom proanalizirati i na neki način učiniti transparentnijim. Hvala lijepa.
Sada će poštovani zastupnik Domagoj Hajduković odgovoriti na ovu repliku.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Pa evo kolega Hrelja zapravo mislim da smo na istom tragu jer sam i ja govorio o tome da po mom mišljenju ovaj zakon će otvoriti tržište rada i umirovljenicima na jedan bolji način kao bolje zakonsko rješenje nego što je bilo dosada. Tako da se u principu i slažemo. To posebno se odnosi i na umirovljenike koji su otišli u mirovinu dakle prije reforme mirovinskog sustava jer to su sve ljudi koji su pošteno, redovno uplaćivali svoje doprinose, a na kraju su završili sa mirovinom koja je nerealno mala. Druga stvar je dakle mi koji štedimo sada u drugom stupu ili trećem ovisno mi ćemo imati onoliku mirovinu koliko uštedimo, nama je to jasno. međutim, onima koji su na drugačiji način otišli u mirovinu to nije i zbog toga mislim da se tim ljudima treba omogućiti da sudjeluju na tržištu rada. Dakle, sigurno imaju ekspertize, mnogi od njih i volju da još uvijek budu radno djelatno aktivni i slažem se s vama da tu svakako treba ispraviti ovaj rigidni stav inspekcije rada. Hvala.
Pojedinačnu raspravu nastavljamo govorom uvaženog zastupnika Mladena Novaka. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. U ime kluba zastupnika je već rečeno ono što je pozitivno u ovome i inače svaka izmjena zakona koja ide u pozitivnom smjeru mi je pozdravljamo. Na početku je rečeno da je 27% svih umirovljenika su iz kategorije invalidnih mirovina i to je realno rečeno stvarni problem čak ako sam dobro čuo mi smo jedinstven primjer po tom pitanju u svijetu. Ono što je još novotarija u ovoj izmjeni je Centar za medicinska vještačenja koji, u obrazloženju se navodi malte ne garancija da će se sada radit poštenije i da će bit sve pod kontrolom, da će to bit garancija kvalitetnog i poštenog rada. Međutim, to definitivno nije i sad ću ponovno ponoviti izjavu od jučer, od gospođe Ruže Tomašić kada je rekla da kod nas nedostaje jedan zakon koji bi regulirao da svi moraju sami sebe prijaviti kad ne rade po zakonu. Tako i ovo, ova bivša, sad već bivša verzija, s obzirom da će ovo danas biti sigurno izglasano, sama po sebi nije garancija nepoštenja ili nekorektnog rada, nego su u pitanju ljudi koji to provode i ljudi koji to rade. Zbog toga se i pojavio sad već i sad da ne kažem otrcani slučaj doktora Rubale, ali možda i nije loše da imamo tako neko zvučno ime u toj priči. Kolega Đurović je u ime kluba i kolega Silvano su, kolega Hrelja su otvorili isto jedno pitanje koje, rješavanja određenih grupacija ljudi kroz ajmo reć sustav. Iako su tu, kolega Hrelja je naveo pozitivne primjere poput rudara, ali mi imao u povijesti i one krajnje negativne primjere. Tako da je recimo na oglasnim pločama u pojedinim firmama stajalo da se pozivaju radnici da se jave zbog odlaska u invalidsku mirovinu. Tako da, to je još jedan dokaz da nije sam propisa, nije uvijek problematičan, nego način provođenja i još više način kontrole provođenja nekog propisa. Gospodine ministar je spomenuo racionalizaciju Upravnog vijeća sa 13 na 9, što je ne znam koliko uopće bitno, al u cilju racionalizacije nije uvođenje novog radnog mjesta koji je zamjenik. Pri čemu kolega Hrelja navodi da je, nije nužno da to bude zdravstvene struke, može biti bilo koje druge struke. To možda zato što češće imate otklonu od mišljenja Vlade, pa niste dobro informirani. Možda čak se zna i koje struke. Ono što mi je problematično je da je nedefiniran broj pomoćnika. Kako možete složit neki plan rada neke, plan poslovanja neke bilo kakve ustanove, bilo kakvog poduzeća, ako nemate definirano sistematizaciju, broj radnih mjesta, odnosno masu za plaće. Dal se tu stvara prostor da će se masa za plaće ostat ista, al će se onda reducirat na nekim nižim pozicijama, ne znam jer pomoćnike je vjerojatno ipak nešto bolje plaćen. Također, nenajavljeno da će mirovine se usklađivati sa novim zakonom, i vjerojatno i hoće, uopće ne sumnjam u vašu izjavu i dobru namjeru po tom pitanju. Jedini je problem, treba živjet do tad, jer i ovaj pad se već desio i on već traje. I sad do donošenja novog zakona sa padom koji ste vi spomenuli od 10%, a mislim da kod umirovljenika čak i veći. Definitivno je toj grupaciji koja je najugroženija, to možda i najveći problem, ne možda nego sigurno. I spomenuli ste uvođenje novog tripartitnog tijela, ako sam dobro zapamtio Nacionalno vijeće za umirovljenike, jel tako? Koje će se sastojati od predstavnika umirovljeničkih udruga, predstavnika Vlade i predstavnika Sabora. Ovo je malo ironije, nadam se da neće ić prijedlog za imenovanje preko Odbora za izbor i imenovanja, s obzirom da imamo praksu da odbor to odradi mimo članova odbora, odnosno predsjednik odbora to odradi samostalno i onda nas retroaktivno obavještava sa antidatiranim dopisom. Ovo ne ide više na vas, ovo ide na nešto drugo, ali spojeno ugodno s korisnim. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Iduća na redu je [[Upadica: Replika.]] Oprostite, replika gospodin Hrelja.
Pa uvaženi kolega Novak, ja doista ne vidim gdje sam ja to u otklonu sa mišljenjem ministra, naravno nikad ni nećemo imati isto mišljenje, jer je to tako ljudski. Imamo pravo na različite poglede, i kako na mirovinski sustav, tako na život, tako na sve. Prema tome, međutim ja sam pohvalio samu činjenicu da ste razumjeli, kao Klub Hrvatskih Laburista da je dobro rješenje u članku 2. ovog zakona u kojemu uplate doprinosa rezultiraju određenim mirovinskim pravom. I ja zaista to iskreno ne mislim. Ne radi se o nikakvom otklonu, ja se ne moram složit u svemu ni s ministrom, ni s vama, ni s kim. Dobro proučavam i poznajem ovaj mirovinski sustav, ali jednom treba reći ovaj je zakon dobar i nudi dobra rješenja i šta sam trebao prešutiti da će ovaj moguće zamjenik biti u slučaju medicinske struke. Ukoliko se na natječaj za ravnatelja ne javi neko i ne udovoljava uvjetima, a da je medicinske struke, u tom slučaju bi vjerojatno zamjenik bio netko tko je stručnjak za mirovinsko osiguranje. Dakle, ne vidim nikakvog otklona, a nije ni da se pravdam, ali vam radi provokacije koje mora biti sastavni dio političnog djelovanja u Hrvatskom saboru, dižem ovu repliku. Hvala lijepa.
Poštovani Mladen Novak će odgovoriti na tu repliku.
Hvala lijepo. S obzirom da ste i sami rekli da je ovo provokacija, pa ćemo vam na isti način i vratit. Zakon o tripartitnosti ili kako ste ga vi malo drugačije nazvali je dao do znanja da ste vi ipak u nekim stvarima na različitim putevima od Vlade, odnosno imate različita razmišljanja. Čak štoviše suprotstavili ste se dosta burno, dosta zvučno i to je nama drago, al da niste to napravili možda bi u ovim materijalima vi dobili ime i prezime osobe koja, za koju to je namijenjeno. Ovako ste možda malo, malo, niste previše osoba od povjerenja pa je to možda iz tih razloga. Hvala lijepo.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom za koju se prijavila i uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Ali kako je nema gubi pravo na raspravu o ovoj temi. Pa to pravo stječe idući po redu prijavljen za raspravu uvaženi kolega Branko Vukšić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani ministre, kolegice i kolege. Evo da ja odgovorim gospodinu Hrelji. Ja sam razumio isto dobre intencije ovoga zakona. I mislim da ima nekoliko stvari koje ovaj prijedlog zakona rješava u korist umirovljenika. Prije svega, vrlo je dobra stvar, najbolja stvar je upravo što otpremnine idu u masu za utvrđivanje mirovine. Mislim da je to ispravljena pogreška svih ovih ranijih godina i da će time barem malo se podići visina ionako premalih, preniskih mirovina u Hrvatskoj. Sljedeća dobra pozitivna stvar, mada je gospodin Hrelja prije tumačio da se moglo i prije, ali da je ipak bilo onemogućavano inspekcijskim službama dodatno umirovljenicima dodatni rad, odnosno rad da se ne zamrzavaju miro vine. To je prije svega pomoć umirovljenicima koji su još u životnoj snazi, a takvih je vidimo po prosjeku, po godinama umirovljenja u Hrvatskoj jako puno. Mirovine koje su niske neki će od umirovljenika moći popraviti kućne budžete dodatnim radom. Jedan od prijedloga u zakonu, zapravo obrazloženja zakona kaže se da će se vještačenje omogućiti objektivno utvrđivanje zdravstvenog stanja. To je sasvim sigurno nužno zbog toga što znamo, opet ću spomenuti jedno ime koje se često spominje. Mislim da to nije otrcano. To je doktor Rubala, s tim da se to ime spominje 20 godina. To ime su znali svi u zdravstvenom sustavu, to ime su znali ne po tome što je on doktor i što je zabavljač na raznim radijskim i televizijskim postajama, nego upravo bila je javna tajna da je sređivao za određenu sumu prvo maraka, potom švicaraca i eura prijevremeni odlazak u mirovinu. Jedna od najbitnijih stvari je upravo to objektivno utvrđivanje zdravstvenog stanja i ako se uspije ovim zakonom i ako uspije ova Vlada napraviti da ima što manje, jer je nemoguće kažu i u najdemokratskijim zemljama recimo sjevera Europe i tamo kažu ima, ali vrlo mali broj slučajeva ako će uspjeti svesti na minimalnu mjeru da će doprinijeti sasvim sigurno jako puno prvo pravednosti, a drugo suzbit će jedan oblik korupcije. Jedna stvar koju se ne slažem u obrazloženje ministra koji je rekao da 19 milijardi se skupi za mirovine i 17 milijardi daje država. Država ne daje, država uvijek vraća. To nije novac države. To je novac poreznih obveznika. To je novac i tih umirovljenika i treba pri tome napomenuti ono što je čini mi se gospodin Hrelja govorio. Devedesetih godina su upravo umirovljenici na svojim leđima iznijeli veliki dio tereta kada su bili zakidani za mirovine koje su rekli su išle dio tih novaca je išao za obranu Republike Hrvatske, a dio je išao po staroj hrvatskoj navadi u džepove mnogih ljudi koji su se nazivali stupovima društva. Prema tome, mislim da umirovljenicima ništa ne poklanjamo, ništa im ne dajemo, nego im vraćamo. I sasvim sigurno da je utješno to što je gospodin ministar rekao da će biti usklađivanje mirovina. Evo to je jedna dobra vijest na petak, nije danas 13. ali dobra vijest je da će biti i nadam se da vas možemo držati za riječ, da će to ova Vlada ispuniti to svoje obećanje jer umirovljenici sasvim sigurno sve teže i teže žive, a svi znamo zbog čega. Dakle, i kada spominjete racionalizaciju koju omogućuje ovaj zakon sasvim sigurno da vlast ima pravo na potpuno novi ustroj. Mislim da i nije tako veliki problem uvođenje zamjenika ravnatelja s tim da ste pojasnili da će on voditi Centar za medijsko, pardon za medicinsko vještačenje, ne medijsko. U nekom drugom zakonu sam izgleda. Pa i ovo smanjenje broja planova Upravnog vijeća zavoda sa 13 na 9 i sastav Vijeća s tim čak i nije bitno koliko članova Vijeća je i u kojem su sastavu ako stvarno postoji dijalog između socijalnih partnera. Prema tome, mislim da ovaj zakon donosi dobre stvari i da je on pomak u naprijed. Hvala lijepa.
Hvala vama. Na redu je uvažena zastupnica Branka Juričev- Martinčev.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvaženi poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. Danas je na našim klupama Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju i to kao što je uobičajeno u ovom sazivu Sabora u hitnom postupku. Složit ćemo se da treba hitno uskladiti ovaj zakon sa već donesenim odredbama Zakona o poticanju zapošljavanja, Zakona o doprinosima, Zakona o radu i Zakona o sustavu državne uprave, pa čak i hitnost smanjenja broja članova Upravnog vijeća zavoda radi racionalizacije troškova je opravdana. Međutim, predlagatelj kroz ovaj zakon, kroz ove opravdane izmjene nije mogao odoljeti, propustiti priliku za hitno otvaranje prostora za svoje nove kadrove. Bilo bi to manje licemjerno da ova Vlada, da se nije hvalila da ima za trećinu manje državnih tajnika i ravnatelja od prethodne, a istina je da je ova Vlada smanjila broj istih za 80, a već i osnivanjem novih i jedne agencije, jednog ureda i jednog centra omogućila zbrinjavanje novih više od 90 i time prešla brojku kojom je prozivala prethodnu vladu. Ali ide se i dalje. Tako ovaj zakon uvodi novo radno mjesto zamjenika ravnatelja zavoda kojeg naravno imenuje Vlada na prijedlog ministra. Pitam se što će pored jednog ili više pomoćnika ravnatelja zavoda još jedan zamjenik, posebno što se u obrazloženju navodi da se planira smanjiti broj radnika u zavodu odlascima u mirovinu, odlascima iz zavoda, te nezapošljavanjem novih radnika? Kakva je to racionalizacija troškova kada na manji broj radnika treba nam veći broj šefova? I to zadovoljstvo naravno platit će naši građani sa preko 300 tisuća godišnje. Ovim zakonom se predviđa osnivanje jednog novog centra tzv. centar za vještačenje koji će vjerojatno imati svog ravnatelja, svog zamjenika, jednog ili više pomoćnika. O tim pak troškovima predlagatelj ništa ne piše. Ono što je racionalizacija troškova i predstavlja uštedu od svega 70 tisuća godišnje je smanjenje broja članova upravnog vijeća zavoda sa 13 na 9. Ali građanima treba reći da predlagatelj Vlada i ministarstvo nisu štedjeli na sebi da ne bi to netko pomislio. Ne, oni će kao što se može i pretpostaviti štediti na drugima. Tako je broj članova koje predlaže ministar ostao isti 4 i dodaje se još jedan predstavnik zavoda. Dok se broj članova koje predlažu udruge osiguranika, poslodavaca i umirovljenika preimenuju i smanjuju sa 9 na 4. Također ovim zakonom se nalaže da predsjednik upravnog vijeća mora biti netko koga je predložio ministar. I tako eto nama i u hitnom postupku još jedan novi centar, jedan novi zamjenik, a u sljedećem hitnom postupku za ovaj centar još jedan ravnatelj, zamjenik, jedan ili više pomoćnika zatim članova upravnih i stručnih vijeća vjerojatno sve uz naknadu. Sljedeći na dnevnom redu Sabora je Prijedlog Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti koji također donosi novinu i to da ravnatelj zavoda može imati jednog ili više pomoćnika. I tako redom. Vjerojatno je jedan od modela kako nova Vlada planira smanjiti broj svojih nezaposlenih. Hvala.
Hvala vama. Čut ćemo i još jednu pojedinačnu raspravu, uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre sa suradnicom, uvažene kolegice i kolege. Pa evo tijekom dosadašnje rasprave čuli smo kako je ova žurna hitna izmjena zakona u prvom redu uvjetovana usklađivanjem sa drugim zakonima, Zakonom o posredovanju pri zapošljavnju i Zakonom o doprinosima pa prema tome možemo ih smatrati u jednoj velikoj mjeri jednom tehničkom intervencijom u postojeći tekst zakona. Iako pored tog usklađivanja zakon ima i druge izmjene koje nisu samo tehničke naravi i koje bi u određenom dijelu trebalo podržati. Ja osobno podržavam ovaj dio koji se odnosi na činjenicu da ovim zakonom se omogućava da se otpremnine uračunavaju u osnovicu za izračun visine mirovina i to je dobra stvar koju ovaj zakon svakako donosi. Smanjenje broja članova upravnog vijeća osim što će smanjiti troškove funkcioniranja upravnog vijeća ne vidim nekakvu posebnu nužnost tim više što se to smanjenje odvija na uštrb socijalnih partnera dakle na uštrb sindikata i poslodavaca i s druge strane donosi veći utjecaj Vlade prilikom odlučivanja o radu HZMO-a jasno i time veći utjecaj prilikom rada samog Zavoda za mirovinsko osiguranje. Složio bih se sa kolegicom Martinčev kada govori i problematizira uvođenje zamjenika ravnatelja HZMO-a, tim više kada to promatramo u kontekstu drugoga zakona koji je također na sjednici Sabora a odnosi se na izmjene Zakona o posredovanju pri zapošljavanju gdje se čitava izmjena zakona svodi samo na jedan članak kojim se uvodi zamjenik ravnatelja u Hrvatski zavoda za zapošljavanje. Prema tome, to možemo iščitavati kao želju vladajućih da na određeni način udome kako je već ranije rečeno svoje članove ili stranački podobne dužnosnike, tim više evo ja sam prije dva mjeseca u aktualnom prijepodnevu postavio pitanje da li je izmjenom Zakona o sustavu državne uprave smanjen broj državnih dužnosnika ili je pak povećan. I od tada u svega dva mjeseca evo možemo bilježiti da je samo u ministarstvima imenovano 20 novih državnih dužnosnika, tako da je danas taj broj negdje oko 126 u odnosu na 85 državnih dužnosnika koliko ih je bilo u prošloj Vladi. No ono što želim reći i podržavam to što je ministar rekao da nas na jesen očekuje jedna sustavna izmjena zakona ili novi zakon koji će na određeni način značiti novu reformu u mirovinskom sustavu. Ja držim da je ta reforma nužna čim prije. Naime, svjedoci smo do sada nezabilježenog povijesnog disbalansa u RH između broja osiguranika i broja korisnika. Prema podacima koje imamo negdje u ožujku je bilo oko milijun 450 tisuća osiguranika, a s druge strane milijun 215 tisuća korisnika odnosno umirovljenika što govori o odnosu od 1:1,19. Kažem to je povijesno, nezabilježeni disbalans i ovakvim trendom vrlo brzo bi se u Hrvatskoj broj umirovljenika izjednačio sa brojem osiguranika. Kaže se da je održivi mirovinski sustav onaj u kojemu bi pri ovakvom zakonu na jednog umirovljenika trebala biti 2,5 osiguranika i da bi to na određeni način omogućilo jedan održivi mirovinski sustav. To znači da bismo u Hrvatskoj trebali imati milijun novih osiguranika kako bi taj sustav bio održiv i kako iz državnog proračuna onda ne bi izdvajali dodatna sredstva za podmirivanje mirovina. U ovom trenutku prema vašim riječima, a i činjenica je da se negdje oko 17 milijuna kuna izdvaja iz državnog proračuna kako bi se mogle isplaćivati mirovine, a to je otprilike razina gotovo 2 deficita državnog proračuna. Prema tome, ta činjenica da je negdje oko 17 milijardi ili gotovo dva deficita proračuna godišnje se treba izdvajati iz državnog proračuna da bi sustav bio održiv svakako nalaže hitnu, brzu izmjenu kompletnog mirovinskog sustava jer kažem na ovaj način svakako ne može se dugoročno ovaj sustav biti održiv. Prema tome, ta najava gospodina ministra da bi negdje u rujnu ili na jesen imali reformu mirovinskog sustava svakako je dobrodošla i bila bi praktično prva prava reforma koju bi ovaj Sabor raspravio. Naime, u proteklih 6 mjeseci ove Vlade mi doista u Saboru nismo imali niti jednu značajnu, važnu, financijsku, strukturnu, socijalnu reformu i na taj način je svakako dobrodošla ova izjava gospodina ministra da nas bar u mirovinskom sustavu očekuju prave reforme. Hvala.
Hvala lijepa. Pozivam sada ministra rada i mirovinskog sustava za završno obraćanje.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Dakle da razjasnimo pitanje 17 milijardi, dakle 17 milijardi koje nam nedostaje u sustavu mirovinskog osiguranja nisu samo sredstva koja su namijenjena za mirovine prema osnovnom Zakonu o mirovinskom osiguranju nego su to sredstva koja je država odlučila dati drugim kategorijama umirovljenika. Dakle oni umirovljenici koji ne idu po Zakonu o mirovinskom osiguranju je država rekla bez obzira koliko vi izdvajali i koliko radili vi ćete imati tu i tu mirovinu. Dakle od tih 17 milijardi 4 milijarde idu za po Zakonu o mirovinskom osiguranju jer nam treba 23 milijarde, a ostatak je onaj po ovim zakonima koji su neovisno o Zakonu o mirovinskom osiguranju, ono što smo nekad zvali povlaštene mirovine. Mi smo ukinuli saborske mirovine, vrlo brzo će doći vam na klupe i Zakon o predsjedničkoj mirovini, dakle ispunjavamo i tu obvezu. Dakle to su one mirovine koje isplaćujemo po posebnim zakonima. Što se tiče zamjenika, on će biti reguliran statutom, bit će medicinske struke kao što je i definirano da ravnatelj Zavoda za mirovinsko osiguranje je osoba pravne ili ekonomske struke, tako i zamjenik će biti definiran da će on biti medicinske struke. Prema tome, ne govorimo niti o osobi niti nemamo osobu koja će to mjesto zauzeti. Mogu vam reći da se baš s obzirom na plaće koje su u Zavodu za mirovinsko osiguranje vjerojatno ćemo i za to mjesto kao što ima problem sa medicinskim vještacima i za to mjesto ćemo imati problem naći odgovarajuću osobu koja će se htjeti uhvatiti u koštac sa ovim problemom. Što se tiče diskusije poštovane zastupnice, mi ne kupujemo fotelje, ne kupujemo mjesta, ne uhljebljujemo ljude, a kad govorimo o samom Zakonu o mirovinskom osiguranju, o zamjeniku, ide nakon ovog usvajanja ide promjena organizacije Zavoda za mirovinsko osiguranje gdje od 158 rukovodećih mjesta smanjujemo na 74 jer racionaliziramo cijeli sustav. A kad govorimo o tome da li je racionalno ovaj centar osnivati ili ne, da taj centar ima vrlo kvalitetne ljude, samo da napomenem da je prosječna invalidska mirovina 2000 kuna, ako i netko uživa neopravdano 20 godina to je pola milijuna kuna. Prema tome, temeljeno i opravdano je da se ovaj centar osnuje i apsolutno odbacujem bilo kakve insinuacije da je to zbog uhljebljenja bilo koga jer kažem, jedna neopravdana invalidska mirovina nas košta preko 500 tisuća kuna, pola milijuna kuna, pa sad računajte koji je to trošak. I što se tiče Zavoda za zapošljavanje to ćemo onda naknadno u točci. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na glasovanje o Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju protokola između Republike Hrvatske i Češke Republike uz Ugovor između Republike Hrvatske i Češke Republike o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja porezima iz dohotka na imovinu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 107. Rasprava o tekstu je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Konstatiram da smo zakon donijeli jednoglasno i to sa 111 glasova za. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 106. Rasprava je zaključena. U skladu sa člankom 154. Poslovnika Hrvatskog sabora i prijedloga Odbora za zakonodavstvo dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Utvrđuje se da za povratno djelovanje članka 2. Zakona postoje osobito opravdani razlozi. Molim da dizanjem ruke se izjasnimo o ovome zaključku. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Konstatiram da je sa 84 glasa za i 20 suzdržanih donesen zaključak, pa onda dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Ima suzdržanih? Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova 86 za i 25 protiv donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
Do 12 sati kad smo najavili glasanje stignemo odraditi još jednu točku dnevnog reda, iduću koja nam je po redu jer nema puno prijavljenih. Prema tome prelazimo na - Prijedlog zakona o dopuni Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti, prvo čitanje, PZ br. 105 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za rad i socijalno partnerstvo, a izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti? Ministar rada i mirovinskog sustava doktor Mirando Mrsić, izvolite.
Hvala lijepo. Dakle u principu jedna vrlo tehnička izmjena zakona, samo da napomenem da je Zavod za zapošljavanje ključna institucija kada uđemo u Europsku uniju 1.7.2013., preko tog zavoda ćemo korespondirati sa ostalim zavodima u Europi, preko tog zavoda će se zapošljavati i preko tog zavoda će naši ljudi odlaziti u druge zemlje. S obzirom da želimo urediti sustav na kojem je čelu Ministarstvo rada i mirovinskog sustava i do sada je ravnatelj Zavoda za zapošljavanje imao pomoćnike ali ih je imenovao autonomno, jedina promjena je da će ih imenovati Vlada na prijedlog ministra nadležnog za rad. Prema tome, ne povisujemo broj, ti ljudi već i jesu tamo, želimo samo da u sustavu bude jednako jer i pomoćnike Zavoda za mirovinsko osiguranje, pomoćnika i drugih dijelova sustava na kojem je nadležno ovo ministarstvo imenuje Vlada na prijedlog ministra rada, prema tome, samo jedna tehnička izmjena. Ti ljudi već jesu tamo, rade svoju funkciju, samo će ih imenovati Vlada.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba SDP-a poštovani zastupnik Vedran Babić.
Hvala. Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama se nalazi još jedna izmjena Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti iako se u trenutku donošenja ovog zakona još krajem 2008. smatralo da je prilično dobar jer je na zadovoljavajući način rješavao pitanje osnovne djelatnosti Hrvatskog zavoda za zapošljavanje, a to je upravo posredovanje između nezaposlene osobe i mogućeg poslodavca. Prvim izmjenama koje je ovaj saziv Sabora usvojio u veljači ove godine uvedena je institucija zamjenika ravnatelja zavoda, ali nije uređeno i pitanje odnosno status pomoćnika ravnatelja, a čije je postojanje i uloga do sada uređivana internim aktom odnosno statutom Hrvatskog zavoda za zapošljavanje. S obzirom da će Hrvatski zavod za zapošljavanje kao vodeća institucija na tržištu rada imati važnu ulogu u razdoblju koje slijedi, a to je do i nakon ulaska u EU, bitno je zakonom urediti njegov ustroj kako bi mjere politike zapošljavanja bile provedene po najvećim standardima europskog socijalnog fonda. Klub SDP-a podržava predložene korekcije smatrajući ih bitnim i korisnim za harmonizaciju našeg zakonodavstva, a tako i javnih ustanova osnovanih sukladno nadležnim zakonima. Klub SDP-a će stoga prihvatiti prijedlog Zakona o dopuni Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti. Izmjene postojećeg zakona omogućit će efikasnije djelovanje i što bolje funkcioniranje ustanove koja je u vrijeme nezaposlenosti diljem cijele države prva slamka spasa za sve one koji se nađu u njenoj evidenciji. Predloženim izmjenama usklađuje se i ujednačava međusobna pozicija osoba koje obavljaju funkciju pomoćnika ravnatelja Hrvatskog zavoda za zapošljavanje ustrojem funkcije unutar npr. Hrvatskog zavoda za mirovinskog osiguranje i Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje koji su baš kao i Hrvatski zavod za zapošljavanje osnovani kao javne ustanove u vlasništvu RH. Kao što sam ranije naveo status, položaj i funkciju ravnatelja Hrvatskog zavoda za zapošljavanje dosada je uređivao statut navedene javne ustanove donesen temeljem Zakona o ustanovama i Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti. Predmetni statut određivao je da pomoćnike ravnatelja na prijedlog ravnatelja zavoda imenuje Vlada dok je npr. Zakonom o mirovinskom osiguranju određeno da pomoćnike ravnatelja Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje imenuje Vlada na prijedlog nadležnog ministra. Kako ne možemo dopustiti da dvije identične funkcije u različitim javnim ustanovama imenuje Vlada na prijedlog različitih osoba te da pitanje pomoćnika ravnatelja Hrvatskog zavoda za zapošljavanje nije uopće zakonski regulirano u svoje ime i u ime kluba SDP-a pozdravljam izmjene i dopune ovog zakona. Klub SDP-a prihvatit će izmjene Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti kojima se određuje funkcija pomoćnika ravnatelja Hrvatskog zavoda za zapošljavanje kojeg će imenovati Vlada na prijedlog nadležnog ministra, odnosno ministra rada i mirovinskog sustava. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. A sada u ime kluba HDZ-a poštovani zastupnik Đuro Popijač. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre evo pet do dvanaest je, što reći o meritumu predloženih izmjena i dopuna ovog zakona, dakle o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti? Prijedlog zakona govori da će zavod pored ravnatelja, zamjenika ravnatelja imati nepoznati broj pomoćnika. Koliko će ih biti utvrdit će se statutom, imenovati će ih Vlada na prijedlog ministra, nažalost bez javnog natječaja. Podsjećam da smo krajem 2. mjeseca promijenili zakon i uveli zamjenika ravnatelja. U obrazloženju se argumentira ova promjena potrebom efikasnije suradnje sa Europskim socijalnim fondom no međutim vjerojatnija je činjenica da niste uspjeli udomiti sve političke podobnike u javna poduzeća, zavode, ustanove, agencije pa morate mijenjati zakone kako bi novim dužnosničkim mjestima otvarali prostor za njihovo zbrinjavanje. Hrvatski zavod za zapošljavanje javna je ustanova osnovana zakonom. Osobito je značajna za RH i njezine građane i može se konstatirati da je i postojeće ustrojstvo i dosadašnji rezultati u potpunosti omogućavalo ispunjavanje temeljnih zadaća zavoda. Na primjer posredovanje pri zapošljavanju prošle godine je preko 185 tisuća građana zaposleno putem posredovanja Hrvatskog zavoda za zapošljavanje. Provođenje aktivnih mjera koje obuhvaća niz mjera aktivnosti iz Nacionalnog plana za poticanje zapošljavanja u 2011. godini 34 tisuće osoba obuhvaćeno je tim mjerama, a isplaćeno je po tom osnovu 281 milijun kuna. Poseban značaj Hrvatski zavod za zapošljavanje daje uslugama prema poslodavcima, a što je i temeljna zadaća HZZ-a, učiniti kvalitetnu komunikaciju među sudionicama tržišta rada i aktivno poboljšavati sustav ponude i potražnje radnih mjesta. Ostvarivanje prava tijekom nezaposlenosti isto su tako jedan od važnijih ili ako ne i najvažnijih zadataka koje HZZ obavlja. No upravo na području projekata sa potporom Međunarodne zajednice HZZ je dosada pokazao visok stupanj efikasnosti. HZZ sudjeluje i u tri komponente IPA-e, pomoć u tranziciji, jačanje institucija, prekogranična suradnja i razvoj ljudskih potencijala. Unutar tih komponenti provedeni su mnogi projekti i to sve bez zamjenika, bez pomoćnika, bez nepotrebnih šefova uglavnom visoko pozicioniranih. To potvrđuje da ova izmjena nema nikakve veze s poboljšanjem efikasnosti rada HZZ-a nego samo otvaranje novog prostora za zbrinjavanje političkih podobnika. Ali, s obzirom na evo ako to Vlada smatra na važnost ovih izmjena za funkcioniranje HZZ-a i države ne znam zapravo zašto nije bio prijedlog da zakon kao i svi dosada zakoni ne bi išli u hitnu proceduru. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Time smo iscrpili listu prijavljenih za raspravu po ovoj temi. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kad se steknu uvjeti, odnosno malo kasnije. Sljedeći je prijedlog Zakona o dopuni Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti, prvo čitanje, P.Z. br. 105. Rasprava je zaključena. U skladu sa prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se prijedlog zakona o dopuni Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagatelju radi pripreme Konačnog prijedloga zakona. Molim da se dizanjem ruke izjasnimo tko je za predloženi zaključak? Hvala lijepa. Ima li netko protiv? Ima li netko suzdržan? Hvala lijepa. Konstatiram da je većinom glasova, 78 za, 30 protiv i 3 suzdržana donesen predloženi zaključak.