Mødet er åbnet. I dag er der følgende anmeldelser: Skatteministeren (Morten Bødskov): Lovforslag nr. L 90 (Forslag til lov om ændring af registreringsafgiftsloven og ligningsloven. Lovforslag nr. L 91 (Forslag til lov om ændring af aktieavancebeskatningsloven, dødsboskatteloven, ligningsloven og personskatteloven. Alex Vanopslagh (LA) m.fl.: Beslutningsforslag nr. B 65 (Forslag til folketingsbeslutning om at tillade salg af portionspakket snus i Danmark). Marie Krarup (DF) m.fl.: Beslutningsforslag nr. B 66 (Forslag til folketingsbeslutning om indførelse af en ny familiepolitik). Jens Henrik Thulesen Dahl (DF) m.fl.: Beslutningsforslag nr. B 67 (Forslag til folketingsbeslutning om byrådsmedlemmers og regionrådsmedlemmers vilkår i forbindelse med orlov og sygeorlov). Titlerne på de anmeldte sager vil fremgå af www.folketingstidende.dk (jf. ovenfor). Uddannelses- og forskningsministeren (Ane Halsboe-Jørgensen) har meddelt mig, at hun ønsker i henhold til forretningsordenens § 19, stk. 4, at give Folketinget en skriftlig Redegørelse om forsknings- og innovationsområdet 2019. 6). Eksemplarer vil blive omdelt, og redegørelsen vil fremgå af www.folketingstidende.dk.
Det punkt, som er opført som nr. 14 på dagsordenen, kan kun med Tingets samtykke behandles i dette møde. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg samtykket som givet. Det er givet.
Forhandlingen er afsluttet, og vi går til afstemning om de fremsatte forslag til vedtagelse. Der foreligger to forslag. Der stemmes først om forslag til vedtagelse nr. V 42 af Martin Lidegaard (RV), Annette Lind (S), Michael Aastrup Jensen (V), Søren Espersen (DF), Naser Khader (KF), Peter Seier Christensen (NB), Henrik Dahl (LA) og Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG). Og der kan stemmes. Afstemningen er afsluttet. For stemte 100 (S, V, DF, RV, SF, EL, KF, ALT, NB og LA), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Forslag til vedtagelse nr. V 42 er enstemmigt vedtaget. Herefter er forslag til vedtagelse nr. V 43 af Karsten Hønge (SF), Eva Flyvholm (EL) og Rasmus Nordqvist (ALT) bortfaldet. Hermed er forespørgslen afsluttet.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Det er ikke tilfældet, og så går vi til afstemning.
Afstemningen starter nu. Afstemningen er afsluttet. For stemte 96 (S, V, DF, RV, SF, EL, KF og ALT), imod stemte 5 (NB og LA), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der kan stemmes. Afstemningen er afsluttet. For stemte 100 (S, V, DF, RV, SF, EL, KF, ALT, NB og LA), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte 92 (S, V, DF, RV, SF, KF, NB og LA), imod stemte 10 (EL og ALT), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte 99 (S, V, DF, RV, SF, EL, KF, ALT og LA), imod stemte 3 (NB), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte 78 (S, V, RV, SF, KF, ALT og LA), imod stemte 22 (DF, EL og NB), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Forhandlingen drejer sig i første omgang om det stillede ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen om ændringsforslaget sluttet, og vi går til afstemning.
Hvis ikke afstemning begæres, betragter jeg ændringsforslag nr. 1 af skatteministeren som vedtaget. Det er vedtaget.
Forhandlingen drejer sig derefter om lovforslaget som helhed. Ønsker nogen at udtale sig om lovforslaget? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er afsluttet. For stemte 72 (S, V, RV, KF, ALT, NB og LA), imod stemte 20 (DF, EL og 1 NB (ved en fejl)), hverken for eller imod stemte 9 (SF). Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Forhandlingen drejer sig i første omgang om de stillede ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen om ændringsforslagene afsluttet, og vi går til afstemning.
Hvis ikke afstemning begæres, betragter jeg ændringsforslag nr. 1-4 af skatteministeren som vedtaget. De er vedtaget.
Forhandlingen drejer sig derefter om lovforslaget som helhed. Ønsker nogen at udtale sig om lovforslaget? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er afsluttet. For stemte 84 (S, V, DF, RV, KF, ALT, NB og LA), imod stemte 8 (EL), hverken for eller imod stemte 9 (SF). Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er afsluttet. For stemte 54 (S, RV, SF, EL og ALT), imod stemte 47 (V, DF, KF, NB og LA), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er afsluttet. For stemte 102 (S, V, DF, RV, SF, EL, KF, ALT, NB og LA), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Der kan stemmes. Afstemningen er afsluttet. For stemte 94 (S, V, DF, RV, SF, KF, ALT, NB og LA), imod stemte 8 (EL), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Der er en, der gerne vil udtale sig, og det er fru Marie Bjerre fra Venstre. Værsgo.
Tak for det. Jeg tager ordet for at sige, at vi i Venstre stemmer imod den her afgift. Jeg synes, det er vigtigt at få sagt, at en tredobling af afgiften på alt engangsservice og bæreposer ikke er grøn. Det kan godt være, at afgiften på overfladen lyder meget grøn, fordi man derved håber på at kunne nedbringe forbruget af bæreposer og engangsservice, men afgiften er bare ikke grøn. Det er en flad og rød afgift. Den hæmmer faktisk den bæredygtige omstilling. Problemet er, at man med den her afgift pålægger en afgift pr. vægt, og det betyder, at langt mere grønne og mere miljørigtige alternativer til engangsservice og til bæredygtige poser bliver markant dyrere. Produkter af genanvendt plast, biobaseret plast og bionedbrydelig plast er nemlig tungere, så det betyder, at stykprisen på de her produkter bliver højere end på produkter af ren ny plastik. Faktisk kan det betyde en afgift, der er 3-4 gange højere end på produkter af genanvendte materialer. Det bliver altså dyrere at genanvende. Det vil vi ikke være med til i Venstre. Vi vil have ægte grønne løsninger, og fordi det er svært, skal vi ikke afholde os fra det. Og det er jo altså ikke bare os i Venstre, der siger, at det her er en dårlig idé. Det er den entydige konklusion i høringssvarene fra det danske erhvervsliv og de grønne organisationer. Dansk Erhverv siger, og jeg citerer: »Afgiften bidrager heller ikke til at mindske forbruget af plastik og understøtter heller ikke Regeringens ønske om at mindske klimabelastningen fra brug af plastik igennem den cirkulær økonomi og genanvendelse. Afgiften er derfor på ingen måde grøn og skal alene betragtes som en afgift, hvis formål er at inddrive penge til andre formål.« Også Danmarks Naturfredningsforening kan se, at den her afgift er skidt for den grønne omstilling. De har sagt om den her afgift, og igen citerer jeg: Der er klart forskel på plastik, og det bør sådan en afgift tage hensyn til. Virksomheden Greenway Denmark, der producerer bionedbrydeligt engangsservice, er også bekymrede. De har udtalt, at »der kommer en utilsigtet straf på produkter, der reelt kunne være med til at afhjælpe problemerne med plastik.« I Venstre vil vi gerne styrke den grønne omstilling, og vi vil have reelle grønne løsninger. Vi har heller ikke noget problem med at bruge afgifter til at nå det mål, men den her afgift er altså ikke grøn, den er rød, og den bidrager ikke til den grønne omstilling, tværtimod, og derfor stemmer vi imod. Tak.
Tak for det. Er der andre, der ønsker ordet? Der er ingen korte bemærkninger. Jo, undskyld, der er en kort bemærkning til hr. Rasmus Nordqvist. Værsgo.
Tak. Først vil jeg sige, at jeg er rigtig glad for at høre, at Venstre gerne vil bruge afgifter i forhold til den grønne omstilling – det ser jeg frem til ved forårets forhandlinger om klimahandlingsplaner, altså at man ikke er bange for at bruge afgifter, som vi ellers har hørt. Men i forhold til det her specifikke spørgsmål kunne jeg rigtig godt tænke mig bare lige at få bekræftet, at det at bruge engangsservice i sig selv er mindre bæredygtigt end selvfølgelig at bruge service, som man kan vaske op og bruge igen og igen.
Det tror jeg er rigtigt nok, men det er jo også rigtigt, at det at bruge engangsservice, der er lavet af genanvendt plast, er mere bæredygtigt end at bruge service, der er lavet af helt ny plastik, og det er jo det, vi gerne vil have i Danmark. Vi vil jo gerne have en grøn omstilling, hvor vi genanvender mere. Det er faktisk det, der er hele problemet i Danmark, altså at vi ikke er gode nok til at genanvende, og med den her afgift gør vi det sværere at genanvende, for helt ny plastik bliver billigere end genanvendt plastik.
Hr. Rasmus Nordqvist.
Jeg anerkender fuldt ud den problemstilling, som Venstre rejser her, men igen synes jeg bare, det er så vigtigt, når vi snakker bæredygtig omstilling, at sige, at det altså handler om mindre brug og smid væk og mere genanvendelse. Det, vi taler om her, er jo netop eksempelvis engangsservice, og det er brug og smid væk, ligegyldigt hvordan det er lavet. Der skal vi blive bedre til at genanvende og ikke bare til at genbruge materialet.
Værsgo.
Jamen jeg er fuldstændig enig med hr. Rasmus Nordqvist i, at vi skal blive bedre til genanvendelse, men det gør den her afgift ikke, tværtimod.
Tak. Der er ikke flere, der har bedt om en kort bemærkning. Ønsker flere at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er afsluttet. For stemte 63 (S, RV, SF, EL, KF og ALT), imod stemte 38 (V, DF, NB og LA), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Forhandlingen drejer sig i første omgang om det stillede ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen om ændringsforslaget sluttet, og vi går til afstemning.
Hvis ikke afstemning begæres, betragter jeg ændringsforslag nr. 1 af skatteministeren som vedtaget. Det er vedtaget.
Forhandlingen drejer sig derefter om lovforslaget som helhed. Ønsker nogen at udtale sig om lovforslaget? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er afsluttet. For stemte 86 (S, V, RV, SF, EL, KF og ALT), imod stemte 16 (DF, NB og LA), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er afsluttet. For stemte 55 (S, RV, SF, EL og ALT), imod stemte 46 (V, DF, KF, NB og LA), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er afsluttet. For stemte 102 (S, V, DF, RV, SF, EL, KF, ALT, NB og LA), imod stemte 0, for eller imod stemte 0. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Det gør fru Pia Kjærsgaard. Værsgo.
Tak for det. Så står vi her igen. Det har vi gjort nogle gange, og vi kommer givetvis til det flere gange, når vi kommer om på den anden side af jul og nytår, hvor Socialdemokratiet skal lempe udlændingepolitikken. Det beklager jeg rigtig meget, for jeg må indrømme, at jeg er ærgerlig, og jeg er skuffet, og nogle gange kan jeg såmænd også godt blive vred over den måde, som man kører udlændingepolitikken på. Man har lempet vældig, vældig meget allerede i den korte tid, som den nye regering har siddet. I Socialdemokratiets eget oplæg til en retfærdig og realistisk udlændingepolitik ville man sørge for, at asylbehandlingen skulle foregå i centre uden for Europa. Det er man ikke kommet til endnu. Det er en af de mere fornuftige ting, men det har vi ikke hørt om. Tværtimod har vi hørt om rigtig mange lempelser: mere danskundervisning, børnene på Sjælsmark skal ud – det koster penge, og jeg er ikke sikker på, det er fornuftigt, slet ikke efter at have besøgt Sjælsmark, hvor jeg har fået en rigtig god forklaring af kompetente medarbejdere deroppe – og nu er der så et forslag, hvor man vil give flere penge til udlændinge i Danmark, som naturligvis vil betyde, at det vil rygtes, og at der vil komme flere. En enlig mor vil faktisk få over 22.000 kr. skattefrit mere om året. Det er temmelig mange penge, og hvordan kan det overhovedet motivere til at komme i arbejde. Jeg kan ikke se, at det er fornuftigt. Jeg synes, det er meget, meget ufornuftigt, og naturligvis stemmer Dansk Folkeparti imod. Vi har talt imod det, og vi har skrevet om det. Vi har været på mærkerne, om jeg så må sige, når det her er blevet debatteret, og der er slet, slet ingen tvivl om, at vi synes, den nuværende regering med dens støttepartier er kommet på vildveje. Så er der et forslag om, at man kan aktivere grundlovens § 42, og det synes vi i Dansk Folkeparti faktisk er en fornuftig idé, altså at man ved sin underskrift – og det kan man gøre elektronisk sådan helt stilfærdigt, så man behøver ikke at gøre forfærdelig meget ud af det – kan sige, at det vil man gerne. Så er det på plads. Og det gør Dansk Folkeparti naturligvis. Jeg husker 1992. Der stod jeg også på den her talerstol – jeg har stået her mange gange, og jeg har stået her mange gange for at tordne imod udlændingepolitikken, som jeg i ganske mange år har forsøgt at forhindre de værste lempelser af, altså forhindre de værste skridt til at gøre det nemmere, til at gøre det lettere og til at gøre det mere attraktivt at komme til Danmark og blive i Danmark. Dengang handlede det om de statsløse palæstinensere, som havde besat Blågårds Kirke. Der forsøgte jeg også med en underskriftsindsamling ved grundlovens § 42 at få aktiveret folketingsmedlemmerne. Det lykkedes ikke, desværre, og vi kan bare se følgevirkningerne. Det forslag havde slemme følgevirkninger, men jeg må nok sige, at forslaget denne gang viser sig at have nogle endnu værre: Ud af de 321 er der 204, der har fået en dom, og man er på passiv forsørgelse. Alt det, som jeg stod på talerstolen og plæderede for dengang, er desværre gået i opfyldelse. Jeg synes, det er ærgerligt, at man ikke allerede ved sin underskrift dengang markerede, at man ikke ønskede den lovgivning. Så havde vi været sparet for rigtig, rigtig meget. Det her er et signal, som Dansk Folkeparti nu sender i dag ved at sætte en underskrift på det her. Vi har lagt mærke til, at det kun er os og Nye Borgerlige, der vil skrive under på det her, men sådan er det desværre. Jeg kan appellere endnu en gang til Folketingets medlemmer om at tænke sig om her lige inden tredjebehandlingen og sørge for, at det her lovforslag kommer til en folkeafstemning. Det ville være fornuftigt. Det ville sætte ekstra gang i debatten. Det ville være virkelig godt, hvis det kunne lade sig gøre, og jeg synes, at man lige skal prøve at tænke sig om. Det er i sidste øjeblik. Vi stemmer lige om lidt. Desværre tror jeg, partierne har bestemt sig for, hvad de vil gøre, men som så ofte før vil jeg appellere til Folketingets medlemmer om, at man ikke giver los – at man ikke ønsker at ændre det her land for evigt. Det er godt på vej. Det er godt på vej. Jeg ønsker ikke, at det langsomt, men sikkert skal stile hen imod de tilstande, som vi ser i Sverige. Vi har dæmmet op for mange ting, men med den nye regering er jeg meget skeptisk, meget nervøs og meget ærgerlig over, at man lemper nu, og jeg er bange for, at vi går en tid i møde, som vi vil fortryde. Måske bliver det ikke lige med det samme, vi kan mærke det, men først om nogle år, præcis som med den palæstinenserlovgivning, som jeg forsøgte at aktivere en afstemning om dengang, men hvor det desværre ikke lykkedes, og hvor man kan se resultatet nu, som er ret håbløst. Her er endnu en gang bare en sidste appel: Det er altså noget, hvor man lige skal tænke sig rigtig godt om og lade være med at blive ved med at lægge op til lempelser. Specielt når man i en valgkamp har lovet, at det ikke var det, man ville. Det er det, man har gjort. Man giver flere penge. Man sørger for, at der kommer flere til Danmark – flere, som ikke vil integrere sig, og flere, som ikke vil forstå vores kultur, vores sociale forhold, og ikke vil blive en del af Danmark. Jeg synes, det her er så ærgerligt, som det overhovedet kan være, og det berører mig faktisk temmelig meget – mig, der har stået så mange gange og talt imod udlændingepolitikken – at man nu er på vej ind på en glidebane, hvor det er ved at blive gamle dage på en rigtig dårlig måde. Så min sidste appel skal være, at man siger ja til en underskrift – man behøver ikke gå ud i Vandrehallen, for man kan bare gøre det elektronisk – så vi kan få en folkeafstemning om det her. Det er ikke mange ekstra stemmer, der skal til for at nå 60, som er det, man skal have for at få en folkeafstemning. Mon ikke der i hvert fald er nogle af de borgerlige, der godt kunne have lyst. Men man har altså bestemt sig for, at det vil man ikke, og jeg må sige, at jeg undrer mig, men det har jeg jo gjort så tit. Det er bare ærgerligt for det danske folk.
Tak. Der er lige et par korte bemærkninger. Den første er til hr. Christian Juhl.
Tak. Jeg vil gerne appellere en lille smule til Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige: Det er god dansk kultur, og det er også en god kristen tradition, at man i hvert fald i den her måned viser en smule næstekærlighed – så kunne man ikke stilfærdigt vise den næstekærlighed ved at lade være med i december at tale til den indre svinehund, men i stedet prøve at sige, at alle mennesker i Danmark, der er her, uanset hvorfor de er her, skal have det lidt bedre, og at det også er derfor, vi er valgt som politikere? Vi kan da ikke glemme vores kulturbaggrund, vi kan da ikke glemme vores kristne tradition om at være næstekærlige, for det synes jeg lyder skidt i december.
Ordføreren.
Næh, men det er det, vi meget hurtigt kan komme til, for jo flere der er med muslimsk baggrund, jo mindre kan vi måske komme til at tale om kristendom. Jeg skal ikke nævne alle de tilfælde, som allerede har været oppe, hvor man forsøger at skjule kristendommen, og hvor der kommer mere og mere islam i Danmark. Og altså, hvorfor vi skulle være mere godgørende, som hr. Christian Juhl kalder det, i december måned og give større adgang til udlændinge med en anden baggrund end den kristne, kan jeg simpelt hen ikke få til at hænge sammen.
Hr. Christian Juhl.
Ja, ja, men jeg opgiver. Hjemme i vores familie er vi lidt bedre ved hinanden i julen – det er jo det, vi har fri til, og det er det, som er vores tradition. Selv om vi ikke når i kirke, prøver vi i hvert fald at besøge vores familie og vores venner, også dem, der har en anden hudfarve og en anden tro. Og det vil jeg gerne appellere til fru Pia Kjærsgaard om også at gøre. Jeg synes, det er at ødelægge julestemningen her med sådan nogle forslag – det er jeg ked af.
Tak. Og den næste ... Pia Kjærsgaard Nej, jeg har lige et svar. Man skal ikke tage ordet fra mig!). Undskyld, værsgo til ordføreren.
Hjemme i vores familie er vi faktisk også rigtig gode ved hinanden, og tænk, vi får faktisk også tid til at gå i kirke, for det er en rigtig god ting at gøre juleaften. Så jeg vil da appellere til hr. Christian Juhl om at gøre det; det kunne måske netop være med til at gøre hjerterne bløde, og at man tænker lidt over tingene. Det er en ganske god tradition.
Tak. Og så er det fru Pernille Vermund for en kort bemærkning.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at sige tusind tak til DF for at bakke op om aktiveringen af § 42. Det er vi rigtig glade for. Jeg vil også benytte lejligheden til at sige tusind tak til fru Pia Kjærsgaard for mange, mange års slid i en udlændingedebat, som har været hård, og som har været fyldt med ubehagelige situationer – en udlændingedebat, hvor vi har været mange, der har været for langsomme, men hvor fru Pia Kjærsgaard har stillet sig i spidsen. Tak for det. Det synes jeg fortjener respekt, særlig nu i en tid, hvor langt, langt de fleste har erkendt, at den politik, der er ført, har været forfejlet. Derfor bør det jo også være nu, man lytter til fru Pia Kjærsgaard og tænker: Burde vi have gjort det anderledes før? Og hvis vi burde have gjort det anderledes før, burde vi så ikke også gøre det anderledes i dag?
Fru Pia Kjærsgaard.
Jo, men så var der alligevel en, der var glad. Så det kan jeg jo også kun være glad for.
Den næste for en kort bemærkning er fru Lisbeth Bech Poulsen.
Altså, bortset fra at Jesus var født i Mellemøsten, hvorfra han udbredte det gode budskab, mener jeg helt alvorligt, at det simpelt hen er en skændsel over for de 65.000 fattige børn, der er i Danmark, lever i Danmark, og hvis forældre har svært ved at købe gaver og lave en helt almindelig juleaften, at man, fordi man giver en lille smule fattigdomshjælp, gør det her til udlændingepolitik. Jeg synes simpelt hen, det er en skændsel. Der har ikke været så mange fattige børn i det her land i mange, mange år – børn, der ikke har råd til at gå til fodbold, til at holde en juleaften som os andre, til at komme til børnefødselsdag. De børn bor i Vordingborg, i Aalborg, i Sønderborg – måske ikke i Gentofte, måske ikke dér.
Tak. Ordføreren.
Joh, men så skubber man endnu engang børnene foran sig. Det har vi oplevet før i udlændingedebatterne, og det er jo en udlændingedebat, det her. Det er der slet, slet ingen tvivl om. Jeg kan da godt høre, at regeringen og nu støttepartierne forsøger at gøre udlændingedebatten til alt muligt andet – til erhvervspolitik, til socialpolitik, til jeg ved ikke hvad – og det er bare ikke rigtigt. Det er udlændingepolitik, det her – det er Og jeg må til det der med at holde jul sige, at jeg jo bare kan konstatere, at over 63 pct. af dem, der modtager den her ydelse, altså er nogle, der ikke holder jul, for det er familier med anden baggrund end den, vi har her i Danmark, hvor vi holder jul. Så det er simpelt hen noget vrøvl. Jeg synes, det er helt grotesk, at man begynder at tale om fattige børn i den her debat. 22.000 kr. ekstra får en enlig mor – skattefrit! Det er ikke noget, en sosu-assistent, som er på nogenlunde det samme niveau som den enlige mor, der er på offentlig hjælp, får. Men nu får den her enlige mor med to børn altså 22.000 kr. ekstra, og det synes jeg er forkasteligt.
Tak. Fru Lisbeth Bech Poulsen.
Jeg synes i hvert fald slet ikke, at en tidligere formand for Folketinget, der tjener en utrolig høj årsløn, skal gøre sig til dommer over, hvad folk har at leve for, for det er jo det, man gør. Jeg vil som datter af en enlig mor – og for alle de andre enlige forældre, der er derude – sige, at enhver kan blive ramt af arbejdsløshed. Det kan gå galt for alle. Og så skal man sige: Vi har ikke engang hjertet til i det danske Folketing at sørge for, at fattige børn kan få en lille smule ekstra hjælp, specielt på den her tid.
Tak. Ordføreren.
Der er ufattelig mange, jeg har et varmt hjerte for. Jeg har et varmt hjerte for landets folkepensionister. Jeg har et varmt hjerte for folk, der ikke kan klare sig selv, er handicappede og skal have noget mere hjælp. Jeg har et varmt hjerte for Danmark i det hele taget, og det synes jeg at jeg har bevist i mine mange år som politiker – i mine rigtig Man kan gå tilbage og se på, hvad Dansk Folkeparti har stemt for, og det har i allerhøjeste grad modsat så mange andre partier været til fordel for folk, der ikke havde de bedste forhold i Danmark. Nu får de ikke så gode forhold, som de trods alt før har fået, fordi vi giver mere og mere til folk, der kommer her til landet, og det er det, jeg synes er så uretfærdigt.
Tak. Den næste med en kort bemærkning er hr. Rasmus Nordqvist.
Tak. Det, vi taler om i dag, er at handle imod børnefattigdom, og som sædvanlig vil fru Pia Kjærsgaard have det til at handle om udlændingepolitik. Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad fru Pia Kjærsgaard vil gøre ved den reelle udfordring, som er det, vi faktisk stemmer om, i stedet for igen at prøve at flytte fokus fra det, vi taler om.
Ordføreren.
Der har været nogle beregninger, og ud fra dem får en enlig mor med to børn 18.300 kr. om måneden. Det er faktisk et ret pænt beløb, så lad være med hele tiden at snakke om fattigdom i den her debat, for det er at afspore debatten. Det, det drejer sig om, er, at man giver flere penge til i hvert fald 63 pct. af familier med anden etnisk baggrund – folk, der ikke bliver motiveret til at komme i arbejde. Jungletrommerne lyder ude i den store verden, at nu får man ekstra, igen, igen, hvis man kommer til Danmark. Det, som Folketinget gør i dag, er ganske, ganske uholdbart.
Hr. Rasmus Nordqvist.
Nej, vi taler om børnefattigdom, og det er derfor, vi skal behandle L 45. Jeg synes, det er en skam, at fru Pia Kjærsgaard faktisk ikke vil forholde sig til det, som det her handler om. I stedet hører vi igen om udlændingepolitik. Hvad er svaret til de børn, som vi her og nu skal stemme om, fra fru Pia Kjærsgaards side? Er det bare, at de skal sendes ud, eller hvad er fru Pia Kjærsgaards svar?
Ordføreren.
Ja, jeg mener helt bestemt, at der er mange af de udenlandske familier, der er i Danmark, der skal sendes ud – jo før, jo bedre. Det mener jeg helt bestemt. Der er masser af dem, der ikke har grund til at være her, og der er mange, der ikke vil vende tilbage, f.eks. familierne på Sjælsmark. Vi skal jo ikke glemme, at det er familier, der ikke har en grund til at være i Danmark. Det synes jeg bliver nævnt alt, alt for lidt. Så ja, jeg vil rigtig gerne sende mange flere ud, for det er gået for vidt, og det kommer desværre til at gå endnu videre med det her forslag, som regeringen og dens støttepartier vedtager. Men for at komme tilbage til spørgsmålet, skriv under, lad os få en folkeafstemning, lad os høre, hvad folk mener.
Tak. Den næste med en kort bemærkning er fru Pernille Skipper.
Tak for det. Nu er jeg jo rigtig glad for, at det forslag, vi vedtager, handler om alle, uanset hvad deres baggrund er. Det handler om børn, uanset hvad deres baggrund er, og at de kan få lidt mere sikkerhed i deres liv. Jeg ville egentlig gerne spørge om noget. Fru Pia Kjærsgaard startede sin tale med at snakke om, at det her var en lempelse af udlændingepolitikken, og jeg kan forstå, at man går utrolig meget op i det, for enhver lempelse af udlændingepolitikken er den gale retning. I går vedtog vi et lovforslag, som skal sikre, at børn, som har en tilknytning til Danmark og deres familie her, kan få lov til at blive. Det var vel egentlig en lempelse af udlændingepolitikken, og jeg synes, det var helt fornuftigt, og det var der mange der gjorde. Jeg mindes også, at Dansk Folkeparti stemte for, at børn som Mint kan blive i Danmark. Så bare helt kort vil jeg spørge, om ikke det er korrekt, at Dansk Folkeparti så har stemt for en lempelse af udlændingepolitikken.
Ordføreren.
Jo, men fru Pernille Skipper behøver ikke stå og rynke på næsen og se tvivlende ud og ryste på hovedet og alt det sædvanlige, som fru Pernille Skipper plejer at gøre. Jo, det stemte vi for med åbent sind, selvfølgelig gjorde vi det. Vi har jo også længe sagt, at den udlændingepolitik er mange gange rigid, fordi man ikke forskelsbehandler, og det har vi ønsket. Der har været mange ting, hvor vi har tænkt, at det da er mærkeligt, at den og den ikke kan få sin amerikanske ægtefælle til Danmark, men det vil den her fløj jo ikke være med til, for alle skal bare skæres over en kam, men det er ikke vores holdning.
Fru Pernille Skipper? Nej. Så er det fru Samira Nawa for en kort bemærkning.
Der er en her i dag, der rynker på næsen og ryster på hovedet, som hun plejer; det må være fru Pia Kjærsgaard. Synes fru Pia Kjærsgaard, at det er rimeligt, synes fru Pia Kjærsgaard, at det er Danmark værdigt, at der findes familier i det her land, der ikke har råd til at give deres børn varmt nok vintertøj, især når vi er i en periode som lige nu med vinteren lige rundt om hjørnet og vi nærmest er trådt ind i den? Synes fru Pia Kjærsgaard, at det er Danmark værdigt, at der er børn, der tager på lejre, fordi de ikke har råd til at komme på sommerferie, og derfor på lejrene stopper mad i lommerne, fordi de ikke ved, hvornår det næste måltid venter dem?
Fru Pia Kjærsgaard.
Næh, det synes jeg lyder trist; det synes jeg. Jeg kender ikke de forhold, og jeg synes, vi skal passe på med ikke at gøre Danmark til et u-land, som det på ingen måde er. Vi har en tradition for, og vi skal blive ved med at have den tradition, at vi faktisk sørger godt for folk i Danmark, rigtig godt. Det skal vi blive ved med, og jeg kan ikke se, at der er nogen forhindringer for det, overhovedet ikke.
Spørgeren? Nej. Den næste korte bemærkning er så til hr. Ole Birk Olesen.
Jamen det er egentlig, fordi vi nu har hørt venstrefløjen tale rigtig meget om børn, der er fattige, og forældre, der ikke har råd til at købe vintertøj til deres børn, osv., og det er jo påfaldende, at det er 2 dage siden, vi havde debatten her i Folketingssalen om finansloven, hvor alle de røde partier måtte erkende, at den disponible indkomst hos de fattigste familier i Danmark som følge af finansloven bliver mindre – bliver mindre! Kan fru Pia Kjærsgaard bekræfte, at det forholder sig sådan, at de røde partier, som klager over fattige familier i Danmark, med deres finanslov gør disse familier fattigere?
Fru Pia Kjærsgaard.
Det kan jeg bekræfte. Selv om det var et ledende spørgsmål, svarer jeg meget gerne på det: Ja, det kan jeg bekræfte.
Tak for det. Der er ikke flere korte bemærkninger. Ønsker flere at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er afsluttet. For stemte 56 (S, RV, SF, EL og ALT), imod stemte 47 (V, DF, KF, NB og LA), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er afsluttet. For stemte 103 (S, V, DF, RV, SF, EL, KF, ALT, NB og LA), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er afsluttet. For stemte 103 (S, V, DF, RV, SF, EL, KF, ALT, NB og LA), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Forhandlingen drejer sig i første omgang om de stillede ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen om ændringsforslagene sluttet, og vi går til afstemning.
Hvis ikke afstemning begæres, betragter jeg ændringsforslag nr. 1 og 2 af beskæftigelsesministeren som vedtaget. De er vedtaget.
Forhandlingen drejer sig derefter om lovforslaget som helhed. Ønsker nogen at udtale sig om lovforslaget? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er afsluttet. For stemte 71 (S, V, DF, KF og LA), imod stemte 29 (RV, SF, EL og ALT), hverken for eller imod stemte 3 (NB). Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Hr. Hans Andersen har bedt om ordet.
Tak for det. Jeg har set meget frem til i dag, og det er jo ikke kun, fordi julefreden meget snart sænker sig over Christiansborg og vi alle kan puste ud for en stund og nyde juletiden med familien, nej. Det, jeg har set mest frem til, er selvfølgelig at stemme for dagens lovforslag om seniorpension og stemme det igennem i Folketingssalen i dag. For nu er det en realitet. Når kalenderen skifter fra 2019 til 2020, markerer det samtidig en ny rettighed for nedslidte seniorer. Fra den 1. januar 2020 får alle nedslidte danskere, som har 6 år eller mindre end 6 år til folkepensionsalderen, ret til at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet. Det gælder, uanset om man er murer, skolelærer eller sosu-assistent, og det har været helt afgørende for Venstre, at vi ikke gør forskel på hvert enkelt menneske. Er man nedslidt, skal man ikke arbejde. Punktum! Det må ikke være din uddannelse eller jobtype, der bestemmer, om du kan trække dig tidligt tilbage fra arbejdsmarkedet – det er simpelt hen ikke et brugbart kriterie – og det må heller ikke være dit postnummer. Derfor har Venstre stået stærkt fast på, at det skal være en økonomisk uafhængig myndighed, der skal administrere seniorpensionen, og det har været lidt af en kamp. For på den ene side af grøften har regeringen formildet alle bekymringer og problemer ved at fravælge kommunerne til at skulle stå for ordningen, men det lykkedes – heldigvis – til sidst at få regeringen med på den anden side, så ATP med tiden overtager ordningen fra kommunerne. Det glæder jeg mig meget over, for det skaber mest tryghed og retssikkerhed for borgerne. Seniorpensionen kommer til at tage hånd om tusindvis af nedslidte borgere. Det glæder jeg mig over, og jeg glæder mig over, at vi allerede – et halvt år efter at VLAK-regeringen, Dansk Folkeparti og Radikale indgik aftalen – kan få ordningen ud og virke hos dem, der har brug for det. Men tak til aftalepartierne for en helhjertet indsats for at få seniorpensionen gjort køreklar til den 1. januar, og tak til regeringen for, på trods af lidt tøven hist og her, at tilslutte sig aftalen. Det glæder jeg mig over, og det kan Arne, Lotte og andre nedslidte danskere også glæde sig over. Tak skal I have.
Tak til hr. Hans Andersen. Der er ingen korte bemærkninger. Den næste, der har bedt om ordet, er hr. Lars Boje Mathiesen. Værsgo.
Tak. Jeg skal gøre det kort. Vi støtter forslaget. Når vi så alligevel i dag kommer til at stemme gult, er det, fordi der lige her for et par dage siden kom en lille ekstraregning på 35 mio. kr. og jeg bare er typen, der godt lige vil have helt styr på, hvordan det hænger sammen. Vi er også godt klar over, at der er en masse derude, der venter på, at det her kan træde i kraft, så derfor vil vi ikke forhale det ved at bede om ekstra behandling af det. Vi stemmer derfor gult, men vi støtter selvfølgelig tankerne og forslaget i sin helhed. Så vil jeg også godt lige benytte anledningen til, når jeg står heroppe, at sige tusind tak for den modtagelse, vi har fået i Nye Borgerlige, efter vores første halve år herinde. Tusind tak til alle medarbejderne i sekretariatet, og tusind tak til Folketingets medlemmer. Jeg synes, det er på sin plads at sige, at jeg til trods for de politiske uenigheder, som vi har, og som vi skal have, herinde, så har oplevet en utrolig varme og åbenhed på tværs af politiske skel, som bare handler om at give råd og vejledning om, hvordan det er for mig som familiefar med to små piger at skulle have en hverdag til at fungere. Så af hjertet tusind tak. Det rører mig faktisk, at vi har sådan et folkestyre, hvor vi også kan gøre det. Så med ønsket om en glædelig jul og et godt nytår til jer alle samme siger jeg tak.
Tak for det. Der er ingen korte bemærkninger. Ønsker flere at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er afsluttet. For stemte 100 (S, V, DF, RV, SF, EL, KF, ALT og LA), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 3 (NB). Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Forhandlingen drejer sig i første omgang om de stillede ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen om ændringsforslagene sluttet, og vi går til afstemning.
Hvis ikke afstemning begæres, betragter jeg ændringsforslag nr. 1-7 af beskæftigelsesministeren som vedtaget. De er vedtaget.
Forhandlingerne drejer sig derefter om lovforslaget som helhed. Ønsker nogen at udtale sig om lovforslaget? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er afsluttet. For stemte 102 (S, V, DF, RV, SF, EL, KF, ALT, NB og LA), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er afsluttet. For stemte 103 (S, V, DF, RV, SF, EL, KF, ALT, NB og LA), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er afsluttet. For stemte 103 (S, V, DF, RV, SF, EL, KF, ALT, NB og LA), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er afsluttet. For stemte 102 (S, V, DF, RV, SF, EL, KF, ALT, NB og LA), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er afsluttet. For stemte 100 (S, V, DF, RV, SF, EL, KF, ALT, NB og LA), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om forslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er afsluttet. For stemte 22 (DF, EL og NB), imod stemte 80 (S, V, RV, SF, KF, ALT og LA), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget til folketingsbeslutning er forkastet.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om forslagets endelige. Afstemningen er afsluttet. For stemte 25 (DF, EL, NB, LA og 1 (S) (ved en fejl)), imod stemte 77 (S, V, RV, SF, KF og ALT), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget til folketingsbeslutning er forkastet.
Der er ikke mere at foretage i dette møde. Folketingets næste møde afholdes tirsdag den 7. januar 2020, kl. 13.00. Jeg henviser til den dagsorden, der fremgår af Folketingets hjemmeside. Jeg skal i øvrigt henvise til ugeplanen, der vil fremgå af Folketingets hjemmeside. Jeg ønsker nu alle medlemmer og medarbejdere i huset en rigtig glædelig jul og et godt nytår og siger tak for samarbejdet i 2019. Applaus fra salen