Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a, poštovani zastupnice i zastupnici. Danas se pred vama nalazi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju, jedan od osnovnih razloga izmjena i dopuna Zakona o osiguranju je usklađivanje s pravnom stečevinom EU-e. Naime, radi ispunjenja obveza dosljednog prijenosa Direktive Solventnost II na što je ukazala EU komisiji Republici Hrvatskoj, kunski iznosi u Zakonu o osiguranju zamijenjeni su iznosima u eurima kako se ne bi svake godine morale pripremati izmjene i dopune Zakona o osiguranju. Nadalje, prijedlogom zakona izmijenjene su odredbe koje se odnose na izračun minimalnog potrebnog kapitala, uvjete koje trebaju ispuniti društva za osiguranje kako bi se kvalificirala kao mala društva te iznose uključene u velike rizike na način da su kunski iznosi zamijenjeni iznosima u eurima uz navođenje preračunavanja u kunsku protuvrijednost prema srednjem tečaju HNB-a koji se primjenjuje zadnjeg dana listopada prethodne godine. Slijedom toga i u cilju ujednačene primjene Zakona o osiguranju, iznosi iz druge direktive o distribuciji osiguranja koji su navedeni u kunskim iznosima u Zakonu o osiguranju, također će se zamijeniti iznosima u eurima. Nadalje, s obzirom da je u travnju 2018. stupio na snagu Bilateralni sporazum između EU-e i SAD-a o bonitetnim mjerama za osiguranje i reosiguranje, RH kao i sve ostale države članice EU svojim zakonodavstvom ne smije postavljati uvjet poslovnog nastana za poslovanje društava za reosiguranje iz SAD-a na području RH te su u tom smislu izmijenjene odredbe ovog zakona. Nadalje, prijedlogom zakona propisuje se obveza ishođenja prethodnog odobrenja od HANFA-e za obavljanje funkcije člana nadzornog odbora, društva za osiguranje, uvjeti te prestanak i ukidanje odobrenja za obavljanje funkcije člana nadzornog odbora, čime se osigurava standard za obavljanje funkcije člana nadzornog odbora neposrednom provjerom navedenih uvjeta, s obzirom na ulogu i važnost nadzornog odbora u društvu za osiguranje. Također, leasing društvima omogućeno je da u ime jednog ili više društava za osiguranje ili po nalogu stranke obavljaju poslove distribucije osiguranja. Također su izmjene i usklađene prekršajne odredbe te je dio odredbi dorađen radi jasnoće i nomotehničkog unaprjeđenja pojedinih odredbi. Na kraju, predloženo je da zakon stupi na snagu 8. dana od dana objave u Narodnim novinama. Hvala lijepo.
Nemamo replika pa bih onda pozvao izvjestitelje odbora ako žele uzeti riječ. Ne. Otvaram raspravu, prvi je na redu poštovani Ivan Lovrinović, Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, kako ga nema, gubi pravo govora. Drugi je na redu Klub zastupnika SDP-a Boris Lalovac, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Evo, pred nama se danas nalazi prijedlog zakona o osiguranju koji se donosi radi usklađivanja sa direktivom, tzv. Solvency II, radi ispunjenja daljnje obveze vezano za samo usklađivanje. Najvažniji dio odnosi se na usklađivanje valutnog odnosa odnosno da svi kunski iznosi su zamijenjeni iznosima u eurima kako se svake godine ne bi morale mijenjati ovaj zakon. Također, slijedom ispunjenja obveze primjene direktive, prijedlogom zakona izmijenjene su odredbe koje se odnose na izračun minimalnog potrebnog kapitala, uvjete koje trebaju ispuniti društva za osiguranje, kako bi se kvalificirala kao mala društva te iznos uključen u velike rizike na način da se kunski iznosi zamijene iznosima u eurima uz navođenjem preračunavanja. Ovdje se odnosi, odnosno da se mijenja izračun minimalnog potrebnog kapitala, ali čini mi se da sva osiguravajuća kuća već sada ovog direktivom Solvency II, svoj kapital imaju već na razini ovih svih direktiva, tako da, to možete i potvrditi, znači neće biti nikakvog značajnijeg mijenjana na tržištu osiguranja vezano za njihovu dodatnu razinu kapitala. Također, također, se u ovaj zakon se u cilju ujednačavanja primjene Zakona o osiguranju iz direktive u distribuciju osiguranja koji su navedeni u kunskim iznosima, također se oni zamjenjuju iznosima u eurima i to naj, prvenstveno iznosi premije osiguranja, iznosi osiguranja od profesionalne odgovornosti te iznosi raspoloživih financijskih sredstava posrednika. Također, kao što je ovdje uvodno bilo rečeno, budući da je nastupio na snagu 2018. g. Bilateralni sporazum između EU i SAD-a o bonitetnim mjerama za osiguranje, reosiguranje RH kao i sve ostale države članice svojim zakonodavstvom ne smiju ostavljati uvjet, bilo kakve dodatne uvjete poslovanjima društvima za osiguranje iz SAD-a na području RH. Također, usklađivanje sa delegiranog uredbom Komisije koja je izmijenila direktivu prema kojim njihovo nadzorno tijelo tzv. Eopija ima ovlasti redovito preispitivati iznose osiguranja od profesionalne odgovornosti i potrebe iznose raspoloživih financijskih sredstava, posrednika u osiguranju i reosiguranju, a sve kako bi uzele u obzir promjene EU indeksa potrošačkih cijena koje objavljuje Eurostat tako da je od 2013. do 2017. g. taj iznos, potrošački indeksa potrošačkih cijena iznosio negdje oko 4,03% i on se korigira svako 5 godina. Također, ono što ovdje uvodno rečeno je da se propisuje obveza ishođenja potrebnog odobrenja od agencije za obavljanje funkcija znači od HANFE da se dobije licenca da bi mogli biti član nadzornog odbora. Također …/nerazumljivo/… prestanak i ukidanje odobrenja za obavljanje funkcije člana nadzornog odbora. Ovo je samo jedan nastavak usklađenja budući da sve institucije koje zapravo kontrolira HANFA znači mirovinska društva i leasing kuće itd., svima je potrebno odobrenje HANFE ne samo za člana uprave nego i za nadzornog odbora, tako da se ovom direktivom zapravo taj dio ovlasti HANFE prošire i za na članove nadzornog odbora. I ona zadnja izmjena odnosi se da se leasing društvu omogućuje da ima u jednog ili više društava za osiguranje, a po nalogu stranke mogu obavljati poslovi distribucije osiguranja. Ovdje je jako bitno da to bude, a to smo jučer imali raspravnu na odboru, da to bude vrlo jasno, transparentno bez ikakvog monopola u obavljanju ovih funkcija osiguranja za leasing tržište kako bi potrošači mogli dobiti kvalitetnu ponudu, transparentu i da zapravo bude njima u korist. Znači budući da se ove izmjene ne samo što su u skladu s direktive nego idu i u jačanja tržišta osiguranja Klub SDP-a će to podržati. Zahvaljujem.
Idemo sada na raspravu Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege pa evo pred nama se nalazi još jedan da tako kažem tehnički zakon. Iskreno govoreći s obzirom da se radi o promjenama koje su definirane direktivom EU ne možemo mi tu puno toga promijeniti, ali u samim promjenama zakona uz ono što je rekao i državni tajnik i kolega Lalovac ja ću se nešto još kasnije malo osvrnuti u ime Kluba HDZ-a. Međutim, mislim da s obzirom na situaciju i vrijeme u kojem živimo, s obzirom na korona virus, s obzirom na negativan utjecaj na gospodarstvo, mislim da je ovo zgodna prilika da progovorimo o jednom segmentu financijskog sektora u RH. Financijskog sektora koji definitivno ima novce i koji u nekakvim kriznim trenutcima može sudjelovati u nekakvim projektima Vlade za pomoć hrvatskom gospodarstvu, a isto tako da vidimo malo tko je u stvari vlasnik tog kompletnog i nebankarskog financijskog sektora u RH. Pa kad malo pogledate podatke od HANFE sa stanjem 31.12.2019. vidjet ćete da je ukupna aktiva društava za osiguranje je 45 milijardi i 400 miliona. Od toga još uvijek najveći udio ima Croatia osiguranje 24,5%, zatim Allianz 12,6%, ali njihova bruto zaračunata premija je 10,5 milijardi i tu Croatia osiguranje sudjeluje ili participira ili ima dio od 26,1%, Allianz Hrvatska ima 13%. E sad, kad pogledate malo vlasničku strukturu ovih osiguravajućih društava onda ćete vidjeti da jedan osiguravajući dio osiguravajućih društava je vezan na tvrtke u RH koje su financijski bile moćne u svom poslovanju pa su kasnije došle do promjene poslovanja i iskoristili su ta sredstva za nešto drugo. Međutim, isto tako jedan dio osiguravajućih društava i te kako vezano uz banke. E sad kad uzmete tu povezanost tih osiguravajućih društava, kad uzmete da su praktički faktoring društva u vlasništvu banaka, kad uzmete u obzir da je 4 mirovinska, obvezna mirovinska fonda koja u ovom trenutku imaju potencijal od 110 milijardi gdje se nalazi drugi stup štednje hrvatskih građana je praktički u direktnom vlasništvu hrvatskih banaka i kad uzmete banke gdje je praktički preko 90% vlasništva je u rukama stranaca, onda je jasno u kojem smjeru treba ići priča kad se govori o tome što bi u budućnosti napravili, s kim treba razgovarati, tko ima financijski potencijal i tko ima financijsku moć i često se povlači paralela sa 2008., međutim financijska situacija Hrvatske danas i onda i općenito situacija na financijskom tržištu je itekako drugačija, međutim i tada je HNB oslobodio pričuvu i bankama dao mogućnost praktički da 4 milijarde kuna uz povoljniju kamatu plasiraju gospodarstvu, međutim onaj nalaz HABOR-a zapravo analiza oni koji su podnosili kredite je bio katastrofalan jer nažalost većina tražioca kredita nije imala kolateral da bi podigla kredit. I to sve trebamo imati na pameti kad danas govorimo o situaciji u kojoj se nalazimo. S obzirom da očigledno nema velikog interesa za ovu raspravu ja sam smatrao za potrebno iznesti ove neke osnovne podatke u ime Kluba HDZ-a jer ove promjene koje su predložene što se tiče tečaja da od 31. prosinca se koristi tečaj koji je bio u zadnjem listopadu i logična stvar ako je Hrvatska članica EU da ima nekakav tečaj na koji se treba vezati, a ne da se stalno mora preračunavati. Također, promjena zapravo mogućnost otvaranja društava za reosiguranje iz trećeg svijeta s obzirom na potpisane međunarodne ugovore logična stvar da se i to ugradi u zakon. Ono što je dobro, dakle dvije stvari su. Jedna da suglasnost za obavljanje dužnosti člana nadzornog odbora daje HANFA, to je dobro se ugrađuje u zakon. Također odredba članka, mislim da je to članak 8., to je u članku 59. stavku 6. postaje važećeg zakona kaže da su, pojašnjavaju dosadašnje odredbe budući da su ovakvim provjerama podložni suradnici članova nadzornog odbora što je bilo potrebno eksplicitnije navesti u zakonu radi izbjegavanja pravnih nejasnoća u primjeni. Dakle, predlagatelj zakona tj. Ministarstvo financija je naprosto primijetio, vidio da se događaju određene anomalije i to je pojasnio u zakonu i to je dobro. Ono što je također dobro je da se leasing društvima daje mogućnost da prodaju, da budu posrednici u osiguranju jer logična je stvar ako vi hoćete kupiti auto ili preko, na leasing, da praktički to leasing društvo može obavit sve. I ono što je rekao i kolega Lalovac, mislim jedino da bi tu trebalo bit transparentno da bi leasing društvo trebalo korisniku leasinga ponuditi praktički uvjete koje imaju sva osiguravajuća društva, tako da si neko, svako može odabrat koje osiguravajuće društvo ovoga želi i mislim da tu više nema šta dodati, dakle još jedan tehnički zakon. Dobro je da je predlagatelj, to ću ponovit, primijetio ovu nejasnoću što se tiče ovoga ljudi koji su povezani sa članovima nadzornog odbora da je to ispravio. A mi svi kad pričamo o tome šta je Vlada poduzela u ovim trenucima, šta nije poduzela, naprosto ovi podaci koji su ovdje, ko je u ovom trenutku vlasnik financijskog sektora u RH, ko ima novce i Vlada i Ministarstvo financija itekako radi na tome koje bi mjere trebala poduzet. Međutim, morate biti svjesni, jedno je pričati iz saborskih klupa, a drugo je doći i donest konkretnu mjeru i tu konkretnu mjeru primijeniti na gospodarske subjekte koji su se našli u razno raznim uvjetima, to pokuša složit i stavit u nekakve okvire. No s obzirom da kolega Marić ima jedno veliko iskustvo iz financijske i gospodarske krize 2008.-2009. nadalje, sigurno da on i kolege iz Ministarstva itekako, financija itekako koristeć se tim iskustvom i sa svim raspoloživim podacima koje imaju, rade na mjerama koje treba poduzet da hrvatsko gospodarstvo ne bi potonulo u naprosto nečemu na što ne možete niti utjecati, niti ništa, nego jednostavno to je koda se nalazite u nekakvoj divljoj rijeci i vi ste jedan jednostavno panj koji voda nosi, udara vas o hrid i e, sad ko će se iz svega izvuć, ali kažem, mislim da iskustvo prije svega kolege Marića koji ima tu iz one prve krize ovoga i operativno i stručno je dovelo do toga da ministarstvo radi. Zašto ovo govorim? Pa zato jučer, mislim da su bile nekorektne izjave nekih kolega iz ove govornice jer u situaciji kad je kriza onda onaj ko ima itekakve instrumente da upravlja s krizom ne smije na sav glas vikat kriza je, kriza je, mi ćemo napravit to i to, on naprosto treba pripremati stvari i kad se neke stvari prepoznaju da treba reagirat, da može promptno reagirat i to je smisao i ovog sastanka jučer sa ministrima i gospodarstvenicima i fijancijašima koji su imali u Vladi. Dakle, to naprosto pokazuje da se radi. A kažem, na početku sam samo htio iznijesti ko je vlasnik financijskog sektora u RH i da sa tim ljudima treba itekako surađivati jer oni su ti koji imaju novce, oni su ti koji u datom momentu pod određenim uvjetima mogu odgodit određene naplate, mogu ponudit novce gospodarstvenicima da prebrode određene stvari i sigurno da je danas situacija što se tiče RH i samim tim što je članica EU puno je više mogućnosti nego što smo imali 2008. jer sjetite se samo da su članice EU 2008.-2009. imale niz mogućnosti koje su koristile, RH je nažalost bila negdje pri završetku pregovora i morala se borit sa tom krizom. Međutim, ono što je vrlo bitno, niti jedna financijska institucija u gospodarskoj financijskoj krizi nije potonula, a to je dokaz ipak da su se određene stvari napravile dobro. Kažem, neke stvari naprosto treba javno i otvoreno reći jer najlakše je napadati. A ozbiljna i odgovorna je politika ljudi koji su svjesni kakva je situacija i moraju imat povjerenja u ljude koji u ovom trenutku izvršno vode, na izvršnim su pozicijama u RH i vode brigu o tome koje mjere treba poduzet. Dakle, Klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Prelazimo sada na pojedinačnu raspravu, trebala bi govoriti kolegica Grozdana Perić, nema je, pa gubi pravo govora, pa isto tako i kolega Saša Đujić, nema ni njega, gubi pravo govora i kolega Gordan Maras, nije nazočan, gubi pravo govora, tako da smo došli do kraja rasprave koju ja zaključujem, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. E sad, imamo problem jer imamo dva zakona čijih predlagatelja trenutno nema ovdje. Jedno je prijedlog Zakona o profesionalnoj mirovini, predlagatelj je Mirando Mrsić i prijedlog Ovršnog zakona, predlagatelj je Damjan Vucelić, a budući njih nema, pa da ne prekinemo sada saborsku sjednicu danas, dat ću stanku do 10,30 sati i onda ćemo pokušati obaviti tu raspravu, ako ih ne bude onda ćemo ić na slobodnu raspravu. Hvala vam. STANKA U 9,50 SATI Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju, prvo čitanje, P.Z. broj 851. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju i drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim, tko je protiv? Tko je suzdržan? I tko je za? Utvrđujem da je većinom glasova 118 za, 1 suzdržani i 2 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Prije nego krenem u obrazlaganje zakona, ja bih evo s ove govornice pozvao sve političke stranke u Saboru da sjednemo zajedno i da razmotrimo mjere koje treba poduzeti u Hrvatskoj da ovu epidemiju koja je sada pred nama, ograničimo i da s druge strane i se dogovorimo oko mjera koje treba poduzeti da spasimo hrvatsko gospodarstvo jer očito da ova epidemija neće tako brzo stati, a mi smo gospodarstvo koje je jako vulnerabilno na ovo što se sada dešava i mislim da treba skupiti sve glave zajedno, bez obzira na politički predznak, da se dogovorimo što i kako napraviti jer mislim da iz ove situacija niti jedna politička stranka ne bi trebala pokušati skupljati poene. Situacija je ozbiljna. Mi smo očito u ratu protiv virusa, ali isto tako smo i u ratu za održimo našu ekonomiju i da spasimo turizam i ovo što se spasiti da, pa evo, prije nego krenem dalje sa obrazlaganjem zakona, to je moj poziv strankama, nadam se da će to naići na pozitivan odgovor. Što se tiče samog zakona, zakon je usmjeren prema onima koji rade dugotrajan, težak i odgovoran posao, posao na izrazito stresnim, sa izrazito stresnim obilježjima u odnosu na prosječnu populaciju koja ne radi na poslovima sa beneficiranim stažem osiguranja, što bitno utječe na njihovu razinu temeljnih funkcionalnim i motoričkih sposobnosti. Poznato je da ljudi koji rade na tim mjestima, da njihova radna sposobnost opada već nakon 35. g. života, a sa pojačanim opterećenjem zbog nedovoljnog broja radnika na tim radnim mjestima i njihovog dodatnog opterećenja do 50. g. života, to dodatno utječe na rizik povećanja težine bolesti i smrtnosti unutar tih kategorija osiguranika. Predloženim zakonom uređuju se uvjeti za ostvarivanje prava iz mirovinskog osiguranja za određene kategorije osiguranika na način primjereniji ... [[Govornik se ne razumije.]] poslova od određivanja tih uvjeta općim ili drugim posebnim propisima. Zanimljivo je da je Vlada propustila priliku da uskladi naš sustav beneficiranog radnog staža sa sustavima koji vrijeme u zapadnoeuropskim zemljama. Ono što je vidljivo iz podataka koje imamo da u zapadnoeuropski zemljama sustav beneficiranog staža koji mi prepoznajemo i znamo ne postoji, i u tim državama se taj problem koji je i kod njih, dakle ne može se reći da nema kod njih zanimanja koje zahtijevaju da se na određeni način honorira to što radi na teškim poslovima, da unatoč svim mjerama zaštite ne mogu odraditi puni radni vijek se rješava na određeni drugi način pa ću ja iskoristiti evo, priliku da i odavde pozovem Vladu da razmisli o tim nekim drugim načinima razmišljanjima i ovaj zakon je upravo na tragu toga kako to izgleda u zapadnoeuropskim zemljama. Dakle, ako je riječ o štetnim i za zdravlje opasnim poslovima u zapadnoeuropskim zemljama, ti se poslovi obavljaju prema kraćoj dnevnoj satnici i više se plaćaju. Polazi se od činjenice da štetnost i opasnost rade na određenim poslovima su svakodnevne, tako npr. oni ne može svaki dan raditi puno radno vrijeme niti roniti niti biti u kesonu. Slično vrijedi i za rendgenologa koji može dnevno primiti samo određenu dozu zračenja i obično je to do nekoliko sati. Isto tako imamo poslove u farmaceutskoj i kemijskoj industriji. U svim tim situacijama nakon izvjesnog vremena nastupa u navodnike, kritični moment, kada treba prekinuti posao. Zato se zaštita na takvim poslovima ne ostvaruje pravom na povećani mirovinski staž, nego se ostvaruje smanjenjem dnevnog broja sati rada. Ako je riječ o obavljanju poslova vezanih uz određenu dob ili oni koji traže posebna znanja, vještine i prirodne sposobnosti, npr. baletni umjetnici, u tom se slučaju za takva zanimanja smanjuje starosna granica za rad, ali se ne priznaje povećani staž. U Njemačkoj čak i kod rudara se ne daje povećani staž, ali se smanjuje starosna granica, tako u Njemačkoj rudari stječu uvjete za posebnu mirovinu nakon 15 ili 20 godina provedenih u rudarskim ili sa njima izjednačenih poslovima. Sve te profesije nisu oštećene unatoč činjenici da im se ne priznaje povećani mirovinski staž, svi oni ostvaruju posebnu mirovinu prema propisima predviđenih za njihovu stuku i zanimanje, ali kad dožive propisane godine, koje vrijeme i za ostale osiguranike. Međutim, neovisno o tome, u zapadnim zemljama, svi oni mogu dalje na tržištu rada na osnovi svojeg preostalog zdravlja i dobi slobodno zarađivati i ispunjavati uvjete za drugu mirovinu prema općim propisima koji se primjenjuju na sva druga uobičajena i redovita zanima. Dakle, to je nešto što je u Europi uobičajeno i ovaj zakon je baš na tragu te, tog načina rješavanja mirovine ljudi koji rade na poslovima koji, na kojima ne mogu odraditi puni radni vijek. Vlada je donijela Zakon o stažu sa povećanim trajanjem ili beneficiranom radnom stažu, ali je propustila riješiti ili je omaškom se desilo pa evo prilika da evo i tu ukažem na problem sadašnjem Zakona o beneficiranom radnom stažu. Naime, ribari, ljevači, klesari, vozači teških kamiona koji su zaposleni kod obrtnika imaju pravo na beneficirani radni staž, ali ako rade i vlasnici su obrta onda nemaju pravo na beneficirani radni staž. Jer zakonodavac je nepravedno izjednačio obrtnike i dakle vlasnike i direktore tvrtki. Jasno je da onaj tko je vlasnik ili direktor tvrtke da rijetko da će on raditi na tim poslovima, ali obrtnici obično rade na tim poslovima i tu je jedan problem koji očito Vlada nije, nije uspjela razriješiti. Evo, moj dakle želja je da ukažem Vladi na taj problem da su vlasnici obrta koji ujedno i rade na mjestima sa stažem sa povećanim trajanjem, dakle zakinuti jer im zakon ne dozvoljava da koriste tu povlasticu. Što zakonom predlažemo? Zakonom o profesionalnoj mirovini predlaže se ostvarivanje prava iz mirovinskog osiguranja onih kategorija osiguranika koji stječu pravo uz sniženje dobne granice ovisno o dužini razdoblja za koje staž osiguranja se računa sa povećanim trajanjem. Radna mjesta i zanimanja svrstavaju se u 4 kategorije ovisno o stupnju otežanih uvjeta rada i prirode poslova koji zatim obavljaju te zatim odgovarajućim povećanjem staža osiguranja, dakle ono što je bilo i što je i u sadašnjem Zakonu o beneficiranom stažu 12 18, 12 16, 12 15 i 12 14. Ovim zakonom se krug osoba kojima se priznaje pravo na profesionalnu mirovinu su osiguranici kojima je dobna granica propisana za stjecanje prava na mirovinu prema Zakonu o računanju staža u povećanom trajanju dakle vozači, bušači, monteri, ribari, ronioci, baletni umjetnici itd. Odnosno oni kojima je dobna granica propisana za stjecanje prava na mirovinu prema posebnom propisu, a to su članovi posada broda, profesionalni vatrogasci i zaposlenici zaposleni na poslovima razminiranja te oni kojima se staž osiguranja računa uz posebne uvjete rada i posebni način određivanja visine prava, a to su državni službenici, djelatne vojne osobe, policijski službenici, ovlaštene službene osobe pravosuđa na poslovima izvršavanja kazne zatvora i mjera pritvora te odgojnih mjera upućivanja u odgojni zavod i osiguranja pravosudnih tijela i osobe s posebnim ovlastima u sigurnosno obavještajnom sustavu. Koji su uvjeti za ostvarivanje ovog prava prema ovom zakonu? Profesionalnu mirovinu može ostvariti osiguranik ovisno o godinama života i ukupnom navršenom stažu osiguranja u efektivnom trajanju, dakle osiguranik je morao efektivno provesti na tim poslovima propisano razdoblje. Propisanu mirovinu može ostvariti osiguranik u rasponu od 50 godina do 56 godina i 8 mjeseci života ovisno o kategoriji radnog mjesta uz efektivni staž osiguranja od najmanje 20 godina na poslovima provedenim na radnom mjestu zanimanja odnosno dužnostima na kojima staž osiguranja se računa u povećanom trajanju bilo da sa pola ili sa punim radnim vremenom. Cijelo ukupno razdoblje mirovinskog staža ne mora biti pokriveno stažem u uvećanom trajanju tako npr. policijski službenik prije odlaska u mirovinu mora imati status policijskog službenika ali ne mora biti na radnom mjestu na kojem se staž računa u uvećanom trajanju. Visina mirovine se određuje prema ukupnom stažu osiguranja u uvećanom trajanju te posebnom stažu prema posebnim propisima. Navršavanjem propisane dobne granice za profesionalno umirovljenje uz ispunjenje minimalnog uvjeta od 20 godina staža osiguranja osiguranik ostvaruje profesionalnu mirovinu ali kao korisnik mirovine može zbog potrebe posla ostati kod istog poslodavca odnosno u sustavu npr. MUP-a ili MORH-a te nakon toga zatražiti ponovni izračun profesionalne mirovine. Nakon ostvarenja profesionalne mirovine korisnik odlučuje pristaje li hoće li nastaviti i dalje raditi kod istog poslodavca ili ostati u sustavu i odlazi u privatni ili javni sektor uz korištenje dijela profesionalne mirovine. Ovaj zakon predviđa 3 razine 25, 50 i 70%. U ovom slučaju navršenjem propisane dobi i potrebnog mirovinskog staža osiguranik iz naknadnog radnog odnosa na poslovima u kojima nema staža osiguranja u povećanom trajanju ostvaruje pravo na mirovinu prema Zakonu o mirovinskom osiguranju. Tada njegova mirovina je kombinirana iz dvije razine, dakle ima dio koji je profesionalna mirovina i drugi dio koji je vezano uz Zakon o mirovinskom osiguranju. Mirovina se određuje na način da se na temelju ostvarenih plaća u najpovoljnijih 5 godina i to za godine u kojima osiguranik radio na poslovima s otežanim uvjetima rada. To je bolje nego što se sada. Dakle, u sadašnjim propisima je to 10 godina, mi predlažemo 5 godina i izračun se provodi u bodovnom sustavu kako bi visine mirovina ostale u korelaciji sa važećim propisima. Ukoliko osiguranik izađe iz sustava prije nego što može ostvariti pravo na profesionalnu mirovinu u trenutku ostvarivanja prava na mirovinu prema općem propisu izračunat će mu se razmjerni dio profesionalne mirovine te će mu taj dio mirovine biti uračunat u ukupno ostvarenu mirovinu u razmjernom dijelu. Jasno da ova mjesta su mjesta koja mogu u radnom vijeku izazvati i određenu razinu invalidnosti. Stoga smo i to predvidjeli, invalidska mirovina se određuje kao profesionalna mirovina za vrijeme radnog odnosa na radnom mjestu sa povećanim staža osiguranja, ali u skladu s odredbama iz Općeg mirovinskog sustava i ukolko se invalidska mirovina ostvaruje nakon tog razdoblja, ostvaruje se isključivo prema odredbama važećim za opći mirovinski sustav. Ove mirovine se jasno i nasljeđuju, tako da obiteljska mirovina se ostvaruje prema uvjetima iz općeg sustava uz izračun mirovine koja bi osiguraniku pripala u trenutku smrti prema ovom posebnom zakonu odnosno njegove mirovine koju je koristilo. Tu, evo, želim, koristim priliku da plediram na Vladu da riješi problem obiteljskih mirovina koji je dugo na tapetu u RH. Naime, dakle ne samo što se tiče profesionalnih mirovina, nego što se tiče svih mirovina jer u slučajevima kad imate dvije mirovine, kada jedan bračni drug premine, umre, tada ovaj drugi može uzeti ili svoju mirovinu ili 70% umrlog bračnog druga, to je nešto što te ljude onda gura u, ispod granice siromaštva je li troškovi su isti, režije su iste, a prihodi su manji, stoga plediram da Vlada i uvaži prijedloge koje smo dali u saboru. U saboru je prijedlog demokrata o izmjeni Zakona o mirovinskom osiguranju gdje predlažemo da, dakle umirovljenik ima pravo na svoju mirovinu i 50% mirovine umrlog bračnog druga. Predvidjeli smo i prijelazno razdoblje, u prijelaznom razdoblju do pune primjene predloženog sustava ostvarivanje prava na profesionalnu mirovinu ostvarit će se, ostvarit će prava na mirovinu na način da se primjenjuje sada važeći propis ukoliko je to za osiguranika povoljnije. Prednosti i posljedice prihvaćanja ovog sustava, omogućava se primanje umanjene profesionalne mirovine korisnicima koji ostvaruju pravo i zaposle se izvan sustava, s time se potiče zapošljavanje i samozapošljavanje tih korisnika. Naime, ono što sada imamo u sustavu zbog toga što ljudi ne mogu otići u mirovinu jer ne žele da odu u prijevremenu mirovinu, pa da zbog toga imaju manju mirovinu, da imamo slučajeva da smo u HNK-u imali jednu baletnu umjetnicu koja je imala 70.g. i još je bila zaposlena u HNK-u zbog toga što nije imala dovoljan broj godina staža da bi dobila mirovinu. Imamo problem kod vatrogasaca da ljudi ostaju u sustavu, a, dakle ako nisu u zapovjednom kadru čekajući mirovinu, a da u to vrijeme ne možemo zaposliti mlađe ljude, a da oni ne mogu izlaziti van na gašenje požara jel im to jednostavno dob i fizička sprema ne dozvoljavaju. Honorira se vrijeme provedeno u sustavu i ostvareni staž uvećan u trajanju kroz kategorizaciju radnih mjesta i mogućnost ranijeg umirovljenja pod uvjetima određenim za ostvarivanje prava na profesionalnu mirovinu. Po predloženom modelu koristiti profesionalne mirovine bi mogli ostati i u sustavu i raditi do maksimalne starosne dobi za profesionalnu mirovinu, a za posebne kadrove koji su važni i u sustavu osigurava se ostanak u sustavu i kasnije ostvarivanje prava na profesionalnu mirovinu. Ovaj zakon ima još jedan efekat, a to je da se te mirovine konačno miču iz onog dijela koji HZMO posebno iskazuje, a to su mirovine po posebnim propisima, povlaštene mirovine, kako se kolokvijalno zovu, jer one defakto i ne pripadaju tom sustavu jer su oni svi zaradili sve to što, što dobivaju, stoga obzirom da nema više saborskih mirovina, da smo to ukinuli, ja sam bio tada ministar koji je predložio taj zakon i taj sabor je to i prihvatio, dakle, nemamo saborskih mirovina. Kada govorimo o akademicima, defakto oni nemaju povlaštene mirovine jer oni svi odrade preko 40.g., ono što dobivaju je taj dodatak zato što su u akademiji. Ako maknemo ove mirovine iz toga jer one tamo ne pripadaju, defakto RH će ostati samo sa povlaštenim mirovinama koje su vezane uz braniteljski, uz braniteljski status i mislim da taj dio treba riješiti na taj način da se te mirovine prebace u sustav ili MORH-a ili Ministarstva branitelja. Što se tiče povećanja rashoda državnog proračuna, napravili smo jedan konzervativni izračun koji pokazuje da je opterećenje sustava prihvatljivo iz razloga što će dio ljudi koji budu dobivali profesionalnu mirovinu, a otići će ranije u mirovinu zbog toga što ne moraju čekati 65.g. života, da, ali će se dio njih zaposliti, defakto će oni sa doprinosima kojima, koji plaćaju, dakle na plaću i, dakle ono što ulazi u mirovinski sustav, defakto financirati taj raniji, raniji period i na taj način će utjecaj na proračun biti minimalan. Predvidjeli smo negdje otprilike da 30% njih se, će se vratiti u sustav i da će biti prosječno isplaćeno 50% njihove mirovine, a ne cijela jel su u radnom odnosu što nas dovodi do izračuna da je za recimo 2020.g. uz usklađenje od 1,5% godišnje otprilike i tu je očito i sada problem i ovoj Vladi jer je usklađenje recimo 0,7%, a jedan od razloga je i taj što su, što je jedan veliki dio plaće koji je ulazio u mirovinsku osnovicu u neoporezivom dijelu i to je ona reforma ministra Marića koja izgleda ovako na prvi pogled jako dobro, ali de facto radnicima smanjuje dugotrajno dakle njihovu mirovinu jer se neoporezivi dodaci ne računaju u osnovicu za izračun mirovine, a sadašnjim umirovljenicima je zbog toga smanjila povećanje mirovine jer povećanje plaća je minimalno jer se ne računaju ovi neoporezivi dodaci. Poslodavci de facto sve živo isplaćuju kroz neoporezive dodatke. Donošenjem ovog zakona osigurat će se preduvjet i za ostvarenje prava iz mirovinskog osiguranja za posebne kategorije koje obavljaju poslove kojim uslijed opasnosti i štetnosti i psihofizičkih napora koje uzrokuju prilikom njihovog redovnog obavljanja ne dozvoljavaju da rade dovoljno dugo kako bi prava iz mirovinskog osiguranja mogli ostvariti prema Zakonu o mirovinskom osiguranju. Uz osiguranje transparentnosti, jednostavnosti i ujednačenosti u ostvarivanju prava na mirovinu tih osoba koje sada prava ostvaruju temeljem niza važećih paralelnih propisa predloženim zakonom će se uspostaviti sustav prava iz mirovinskog osiguranja koji će se ostvariti temeljem ispunjenih posebnih uvjeta, ali će se način određivanja tih prava maksimalno približiti načinu određivanja prava u općem mirovinskom sustavu. Zakon o mirovinskom osiguranju i dalje ostaje temeljni propis na osnovu kojega se ostvaruju prava iz mirovinskoga osiguranja. Donošenje ovog zakona postojeći sustav nadopunjuje se novim načinom ostvarivanja prava na mirovinu osoba koje su osigurane temeljem rada u različitim sustavima osiguranja, a koji rade na poslovima i zanimanjima na kojima se staž osiguranja računa sa povećanim trajanjem, na jedinstven, lako prepoznatljiv i objedinjen način. Treba istaknuti da prijedlog zakona u potpunosti podržava opseg i sadržaj prava koji nalazimo u različitim propisima temeljem kojih se ostvaruje pravo na mirovinu tih kategorija osiguranika. Čak i dakle, ne samo da se zadržavaju prava koja imaju po postojećim zakonima nego s time da smo predvidjeli da se računa 5 najboljih godina, dakle da umjesto 10, znači 5 zadnjih umjesto 10 koje imamo sada da te mirovine su onda i veće nego ove mirovine koje sada ljudi dobivaju prema posebnim, posebnim zakonima. Poseban naglasak je stavljen na onu kategoriju koju se uplaćuju dodatni doprinosi ovisno o stupnju povećanja staža osiguranja koju trenutno ima poseban propis za ostvarivanje prava na mirovinu, ako je dodatno degradirana trajnim smanjenjem mirovine, destimulirana u mogućnosti ponovnog zapošljavanja i nemogućnosti izjednačavanja s ostalim korisnicima mirovine koji ostvaruju mirovine prema Zakonu o mirovinskom osiguranju, stoga ovdje predlažemo da se njima uveća mirovina za 27%. Dakle, postavljeni su svi zaštiti mehanizmi da donošenjem ovog zakona ljudi koji budu primali tu mirovinu njihova mirovina bude primjerena, bude adekvatna i bude veća nego što je sada. Smatramo da je u uvjetima nepovoljnog omjera osiguranika i korisnika u sustavu mirovinskog osiguranja kao i nepovoljnih demografskih kretanja te povoljnijih gospodarskih uvjeta sazrjelo vrijeme da za jednoznačno uređenje prava iz mirovinskog sustava. Hvala lijepa.
Zahvaljujem predlagatelju. Idemo sada na replike imamo ih 4. Prvi je na redu poštovani kolega Babić. Izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Mrsić kako ste vi bili ministar rada i mirovinskog sustava ne sumnjam uopće da niste razmišljali s ovakvim prijedlogom zakona, ali znate da je mirovinski sustav kao takav osjetljivi kad uvodimo nove institute, da se mora jako paziti na takve stvari i on se cjelovito kao takav može riješiti. Međutim, sjećam se vrlo dobro dok ste vi bili u oporbi uz SDP tada ste imali negdje oko 47 ili 8 zakona u tome mandatu, ali kada ste došli na vlast niste niti jedan takav zakon implementirali odnosno stavili ga u zakonodavni okvir. Dakle, niti jedan od onih koji ste govorili tada u oporbi. Shvaćam da ste i pretpostavljam da ste radili na ovome zakonu dok ste bili ministar, ali tada u tih 4 godine nije bilo naznaka da bi se ovakav zakon mogao donijeti. Recite mi, što se dogodilo da se nije donio i zašto ga sada predlažete ako ste mogli tada kada ste bili ministar? Hvala.
Hvala. Evo, samo sekundu prvo će odgovoriti na repliku kolega Mrsić onda ćemo dati zahtjev za stanku kolegi Zekanoviću. Evo, izvolite.
Poštovani kolega, pripreme za donošenje ovog zakona su počele 2012., dakle odmah kada sam postao ministar, ali prije jedan od preduvjeta za donošenje ovog zakona je bila revizija staža sa povećanim trajanjem. Tada smo formirali radne skupine koje su u slijedeće dvije godine radile na tome da se donese jedan revidirani popis poslova sa povećanim trajanjem staža, to je iskoristila HDZ-ova Vlada pa je na temelju tih rezultata donijela i ovaj zakon koji je sada na snazi. Ja sam, dakle kada je prestala moja dužnost ministra ostavio ministrici Šikić gotov Zakon o profesionalnoj mirovini u ministarstvu i rekao sam kad završite sa benficiranim stažem drugi korak vam je da samo implementirate ovaj zakon jer je to nešto što je na tragu i Europe i EU. Zašto to nije učinjeno to morate pitati vaše kolege iz HDZ-a.
Hvala, hvala vam. Izvolite kolege Zekanović.
Poštovani predsjedniče sabora tražim stanku u trajanju od 10 minuta ispred Kluba Hrvatskih suverenista naravno vezano uz konzultacije uz predmetni zakon, ali bih ovdje istaknuo još jednu stvar. Dakle, danas raspravljamo o nekoliko zakona, svaki zakon je važan, međutim smatram da bismo u Hrvatskom saboru kao najvažnijem mjestu za hrvatsku politiku, za hrvatsku državu, obvezno, žurno trebali raspravljati o novonastaloj kriznoj situaciji vezano uz korona virus. Dakle, svaka čast Vladi na mjerama koje poduzima, međutim upravo ovdje u ovom domu bi se trebalo raspraviti o ovoj najvažnijoj temi trenutno ne samo za hrvatsku državu nego reći ću i za čitavo čovječanstvo. I sramotno je što danas u Hrvatskom saboru nema dovoljan broj zastupnika, nažalost to nije neuobičajeno i smatram da bismo trebali trajno zasjedati upravo zbog ove iznimno, iznimno opasne krizne situacije. Dakle, vas kao predsjednika Sabora pozivam da se ova točka žurno stavi na dnevni red, da se trajno raspravlja o ovoj temi dok god opasnost od epidemije koronavirusom postoji u našoj državi Hrvatskoj. Mnoge dobre mjere se poduzimaju, međutim, smatram da mnogi hrvatski zastupnici koji imaju legitimitet izborni mogu ovdje dati neki savjet, neku kritiku i doprinijeti da se ova situacija što prije riješi jer, ponovit ću, nalazimo se u jednom od najopasnijih razdoblja za našu državu, općenito za čovječanstvo, a Hrvatski sabor se ponaša kao da se ništa ne događa. Dakle, ponovit ću, tražim i reći ću čak, molim vas, da hitno u proceduru stavimo raspravu o ovoj iznimno važnoj točki o iznimno važnoj temi koja se događa danas u Hrvatskoj.
Kolega Zekanović, dakle HS i čelništvo HS-a zajedno sa Tajništvom HS-a pozorno prati sve što se događa i u stalnom smo kontaktu sa nadležnim državnim službama. Evo upravo prije ove rasprave razgovarao sam s tajnikom Sabora i donijeli smo odluku da se odgode sve organizirane posjete ovdje u HS-u, da nema više tematskih sjednica, nema okruglih stolova, nema međunarodnih putovanja i kontakata, dakle mi smo smanjili sve obaveze ovdje u HS-u na najmanju moguću mjeru vodeći upravo računa o zdravstvenoj sigurnosti i zaštiti, ne samo zastupnika nego svih građana koji ovdje dolaze. Mi ćemo isto tako nastaviti pratiti sve što se događa i reagirati sukladno potrebama. Pratimo što radi Vlada, pratimo što radi Stožer civilne zaštite, slušamo što nam govore naši stručnjaci iz Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo i sukladno njihovim preporukama ponašat ćemo se i ovdje u HS-u. Vidim da je danas isto tako, najavljeno da će se ići na otkazivanje svih skupova na kojima je više od 100 ljudi, dakle i o tome ćemo voditi računa, a vjerojatno ćemo i tijekom sutrašnjeg dana obaviti konzultacije na razini predsjedništva zajedno sa klubovima zastupnika pa ćemo onda vidjeti kako ćemo postupiti. Ali, apeliram i na vas i na sve druge da ne koristimo ovu situaciju za bilo kakvo prikupljanje političkih bodova, budimo odgovorni, budimo savjesni, ovo je jedna situacija gdje je osobna odgovornost svakoga od nas, svakog hrvatskog građanina primarna i vjerujem da ćemo biti dovoljno savjesni, dovoljno odgovorni i da ćemo se znati nositi sa ovom situacijom. Sada dajem stanku do 11 sati i 20 minuta. STANKA U 11,08 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,36 SATI]] Nastavljamo s radom, imamo ... [[Govornik se ne razumije.]] replike, prvu repliku ima g. Vlaović.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Mrsić, ovim vašim prijedlogom zakona željeli ste jedno područje umirovljenika, jedan sektor njihov preciznije urediti ovim posebnim zakonom jer u postojećem zakonu oni spadaju u onu grupu povlaštenih mirovina iako ste dobro rekli da su oni svoju mirovinu zaradili, a nisu po nekim povlaštenim propisima ju ostvarili i ključ je u tome da se njihov status poboljša, kvalitetnije definira. Da po povoljnijim uvjetima odlaze u mirovinu, da imaju veću mirovinu. Koliko smo čuli obrazloženje zašto Vlada odbija vaš prijedlog jučer na odboru, da bi ovim vašim prijedlogom zakona hrvatski vojnici i branitelji bili u nepovoljnijem položaju, da bi imali manje mirovine i da zbog toga odbijaju vaš prijedlog zakona. Stoga vas pitam, radili ste vjerojatno izračune, što je prava istina, što će se konkretno dogoditi, da li će mirovine umirovljenika iz profesionalne mirovine [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] vojnika biti manji ili ne?
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo kolega Vlaović. Evo, još jedanput i sa ove govornice i kao ministar i kao netko tko zna materiju, kažem ne, neće se smanjiti prava, prava se ne smanjuju, ona se uređuju na drugu, povoljniji način, i ne samo to, s obzirom da predlažemo da se uzme 5 zadnjih godina, što je puno povoljnije nego što je u sadašnjim zakonima kada se uzima 10 godina. Po našim izračunima ta mirovina je negdje 10% veća nego mirovina koja se dobiva po sadašnjim zakonima, prema tome, vodili smo i tu, vodili smo se s time da ovaj zakon ne može i ne smije smanjiti prava ljudi, niti u vojsci niti u policiji, ali niti prava svih drugih koji imaju pravo na ovu mirovinu dakle, mirovinu, sa staž sa povećanim trajanjem, odnosno profesionalnu mirovinu. Svi će imati bolju mirovinu nego što ju imaju po sadašnjim propisima.
Hvala. G. Kirin.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi zastupniče. Moje pitanje je, profesionalna mirovina i ostanak u sustavu rada. Dakle oni koji bi odlazili ili odlaze u profesionalnu mirovinu nakon određenih godina rada ne bi smjeli više raditi u profesiji, mada je i to po meni individualno, ali, ako bi odlazili temeljem beneficiranog radnog staža, onda bi mogli ostati u profesiji ili ne? Hvala.
G. Mrsić.
Dakle, ovaj zakon ide za time da kada odete kao npr. vatrogasca, da bude jednostavnije, to znači vatrogasac koji je u profesionalnoj vatrogasnoj postrojbi navršenim, hipotetski, 52 godine odlazi u profesionalnu mirovinu, izlazi iz sustava profesionalne brigade, ali može raditi i kao profesionalac, recimo u HNK, tu u Saboru, dakle može ostati u struci, primati svoju profesionalnu mirovinu i zarađivati plaću. Dakle, mi smo tu i predvidjeli u kojem iznosu se isplaćuje onda njegova profesionalna mirovina. Kada ode u dakle, navrši dob i ode u mirovinu, onda mu se izračunava skupna mirovina, gdje onda ima dio koji je vezan prema Zakonu o mirovinskom osiguranju jer on onda više nije u sustavu beneficiranog radnog staža i + profesionalna mirovina koja je kombinirana od dva. Prema tome, ovo je nešto što je povoljno i što ljudima omogućava da su još u snazi za neke druge poslove [[Upadica: Fala ljepa]] i da mogu nastavit raditi [[Upadica: Fala]] a ne da čekaju mirovinu i blokiraju radno mjesto.
Fala ljepa. g. Culej, nema ga, gubi pravo. Idemo dalje, želi li, želi li, želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, prvi je g. Ivan Šuker koji će govoriti ispred Kluba HDZ-a, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS, gđo. državna tajnice sa suradnicima iz HZMO-a. Ovo je tema o kojoj kad čovjek govori onda uvijek mora birat riječi koje će koristiti iz razloga što sa svakom izgovorenom riječi možete na određen način pogodit nekoga ko ostvaruje neko pravo. I zato ću ja u ime Kluba HDZ-a se zadržati u većini odredbi na načelnoj razini. Jer čitajući ovaj prijedlog zakona prvo što mi je zapelo i moram pročitat, moram citirat ovu rečenicu jer naprosto strave me spopadaju od takvih rečenica jer ko pročita takvu rečenicu zgubi ovoga volju za čitanje daljnjeg teksta, a veli ovdje, veli osnovno pitanje koje treba uredit ovim zakonima. Sad slušajte ovu rečenicu „Ovim zakonom se predlaže urediti ostvarivanje prava iz mirovinskog osiguranja onih kategorija osiguranika koji stječu pravo na mirovinu uz sniženje dobne granice ovisno o visini razdoblja za koje se staž osiguranja računa s povećanim trajanjem i stupanju povećanja staža osiguranja prvenstveno propisivanjem posebne dobne granice za ostvarivanje prava uvažavajući činjenicu da obavljanje poslova na kojem rade osiguranici na koje se zakon odnosi iskazuje izuzetne napore, te da se ne mogu obavljati do godinu dana starosti koji su propisani kao dobna granica za ostvarivanje prava iz mirovinskog osiguranja iz Zakona o mirovinskom osiguranju.“ E sad ko pročita ovu rečenicu na početku i na kraju vrlo teško može znati, a u principu ta rečenica bi trebala da je razlomljena u 5-6 rečenica, trebala u principu reći koja je nakana predlagatelja zakona. Dalje, čitajuć ovaj zakon, on se čini tako jednostavan, on se čini tako lak i malo košta i dakle, stvorili su se svi preduvjeti da praktički svi bi trebali podržat taj zakon. Međutim, ono što mene posebno je zaintrigiralo i krenut ću od repa, a to je čl. 16. koji kaže, veli „O prijenosu sredstava iz osobnih računa iz st. 1. ovog članka središnji registar osiguranika mjesečno izvješćuje Ministarstvo financija i HZMO.“ Neko je donio zakon 2013. u svrhu spašavanja proračuna da iz II. stupa mirovinskoga treba uplatiti skoro 4,5 milijarde kuna u državni proračun, 4,5 milijarde kuna sredstava koji su u II. stup mirovinskog uplatili upravo ovi osiguranici koji se trebaju regulirat njihove mirovine. Sad, ne znam da li da koristim prema ovom posebnom zakonu ili da budem zločast, pa što kolege često rade kad su u pitanju hrvatski branitelji onda govore po mirovinama o Zakonu o posebnim propisima. Jer ovo su definitivno mirovine koje ulaze na ovaj popis od mirovina po posebnim zakonskim propisima. Slijedeće, dakle tada se 4,5 milijarde prebacilo iz II. stupa u državni proračun. I sad neko kaže nema veze, nije to naprosto istina. Zašto? Zato što svi ti ljudi koji su temeljem zakona uplaćivali u II. stup mirovinskoga, a kad idu u mirovinu temeljem posebnih propisa, ta sredstva se uplaćuju u državni proračun. Dakle, svi ti ljudi nisu otišli u mirovinu, neki će ići još slijedećih ohooooho godina i sve te godine će državni proračun ostat oštećen za taj dio uplate. Zašto? Zato što je te novce neko potrošio unaprijed i to su naprosto činjenice od kojih ne možemo pobjeć, a da mi ne mijenjamo mišljenje, to sam ja govorio i prije 6.g., 7 u stvari. Dakle, ništa tu se promijenilo nije. Dakle, zašto sam reko da čitajuć zakon? Pa na kraju krajeva iz uvodnog obrazloženja kolege Mrsića vi naprosto tu ne vidite puno nepoznanica. I to je ono u stvari što je mene najviše zaintrigiralo kad sam se spremao za ovu raspravu, prva dva pitanja na koja nisam dobio odgovor. Da li sa donošenjem ovog zakona mi moramo mijenjati osnovni Zakon o mirovinskom osiguranju? Ja baš ne bih rekao. Zašto? Zato što uvodimo nove kategorije mirovinskog osiguranja, mirovine, ne mirovinskog osiguranja. Druga stvar, uvodimo nešto što postojeći Zavod o mirovinskom osiguranju ne predviđa da praktički uz osnovnu mirovinu vi imate pravo na još neku mirovinu koju ćete ostvarit temeljem prava kad odete u profesionalnu mirovinu, pa ćete raditi ona 4 sata. To nije regulirano osnovnim Zakonom o mirovinskom osiguranju. Možda se koristi ona odredba u zakonu koja govori da se može radit 4 sata uz mirovinu, međutim s obzirom da se ovdje radi o posebnim mirovinama i govori se da se može raditi, da nakon godinu dana će se moć ostvariti neko pravo iz mirovinskog sustava, onda se postavlja elementarno pitanje da li treba mijenjat osnovni Zakon o mirovinskom osiguranju? Druga stvar, i pitanje koje se postavlja, da li se ovim zakonom umanjuju postojeća razina prava na mirovine koju, koje ovi pripadnici određenih skupina društva ostvaruju temeljem posebnih zakona u ovom trenutku? Dakle, mislimo o vojnicima, o ljudima koji rade u policiji, koji rade u pravosudnoj policiji, dakle to je definirano sa postojećim zakonom i možda je dobra nakana da se to stavi sve na jedno mjesto i da raščistimo neke stvari da ne bude ovisno koja politička opcija raspravlja o ovoj temi, moneta za potkusurivanje budu hrvatski branitelji, nekom će biti pripadnici narodnooslobodilačke borbe, nekom će biti ovo, ovisno o kome tko što u političkom trenutku treba, iako mislim da je ovo tema o kojoj ne bi trebali politički razmišljati. Zašto? Zato što svi građani Hrvatske su temeljem postojećih zakona uplaćivali iz svoje zarade, njihov poslodavac je uplaćivao njihovo mirovinsko osiguranje, onda temeljem toga, temeljem zakona koji mi ovdje donesemo ostvaraju pravo na mirovinu i prema tome, ja ne vidim tu da bi trebalo biti nekakve razlike, bez obzira na političku pripadnost nas u HS-u. Međutim, ono što, zašto sam spominjao one 4 i pol milijarde, 2013., pa ako su se tada mogla prebaciti sredstva, onda je netko isto tada mogao predložiti zakon jer za ovaj zakon, s obzirom da ne vidim ovdje, uz ovaj zakon raspravu sa zainteresiranom javnošću, ne znam tko je sudjelovao u raspravi. Tko je dao svoje promišljanje o ovom zakonu. Da li su oni koje se ovaj zakon tiče, da li su oni dali svoje razmišljanje, promišljanje, da li je ovakav zakon upravo ono što oni žele. Dakle, to je ono što meni osobno fali u ovom zakonu. I zašto ovo govorim? Zato što se stvarno želim zadržati na načelnoj razini jer ako bih išao u detalje, onda se tu postavlja niz pitanja oko izračuna. Da li je to baš trebalo biti ovako i da li je to baš trebalo biti onako. Ali, da je obavljena rasprava sa zainteresiranom javnošću, onda bi svakome tko se ovdje nalazi trebao netko tko predlaže ovaj zakon napraviti izračun za njega koliku će on mirovinu dobiti temeljem ovog zakona, kad stekne uvjete da ide u mirovinu, a koliku mirovinu bi dobio, zapravo dobiva temeljem postojećeg zakona kojeg gledam, recimo za djelatne vojne osobe koje je definirano u njihovom zakonu. Prema tome, to su naprosto stvari koje, kad se predlaže ovakav zakon, moraju dati odgovori na ova pitanja. Ne iz političkih razloga, nego, kolegice i kolege mi donosimo ovdje odluku o tome kakav će život biti za nekoliko desetaka tisuća naših sugrađana u bliskoj budućnosti. I zato naprosto neke stvari ne smiju ostati neodgovorene. I ja bih vrlo rado da, možda kolega Mrsić ima te izračune, ja bih vrlo rado da ih je on rekao. Onda ja ne bih govorio sad o ovome, nego bi govorio o nečem drugom jer kad pogledate sam zakon, onda ćete vidjeti da u čl. 8 dakle se jasno definiraju tko su osiguranici, kad stječu pravo na mirovinu, podijeljeni su u kategorije, čl. 9. govori o prijevremenoj mirovini, čl. 10. govori o izračunu i dakle, sad kad vi pogledate taj čl. 10. i onda se postavlja pitanje, da li temeljem ovog čl. 10., da li HZMO može napraviti izračun mirovine. To je ono što je meni ključno pitanje. Dakle pročitajte čl. 10., ja ne raspravljam o zakonu da ga nisam pročitao. Pročitao sam ga nekoliko puta i pokušao sam ga pretvoriti u realne brojke i vi kad pročitate čl. 10. onda se postavlja pitanje što je to, osobito u čl. 10. ovaj st. 6., mirovina prema st. 2.-5. članka ovog zakona povećava se za 27%. Mi točno znamo koji pripadnici temeljem općeg zakona imaju pravo na dodatak od 27%. Da li svi ovi na koje se odnosi ovaj zakon i sada i u budućnosti imaju pravo na ovih 27%? Dakle, to je ključno pitanje koje naprosto se treba odgovoriti. Međutim, vi ste ovdje definirali dakle, uz izračune ste rekli jasno u st. 6 da svi koji će dobiti mirovinu temeljem ovog zakona imaju pravo na dodatak od 27%. Ja ne znam da je to baš tako jer dobro znamo zašto je ta dodatak uveden od 27% i što se dogodilo sa mirovinama tih ljudi koji su dobili taj dodatak. Čl. 12., tako lijepo piše, veli, korisnik profesionalne mirovine koji se tijekom korištenja prava zaposli i počne obavljati djelatnost isplate profesionalne mirovine, nastavlja od dana zaposlenja u visini od 50% pripadajuće svote mirovine i to je to. I sad dolazimo do onoga pitanja, on počinje raditi, nakon godinu dana ostvaruje na mirovinu i temeljem Općeg mirovinskog zakona. A vi temeljem Općeg mirovinskog zakona nemate pojma dvije mirovine, imate samo jednu mirovinu. Dakle to su naprosto neke stvari koje se moraju odgovoriti, kažem, zato sam počeo svoju raspravu jednostavan i lak jer vi kad čitate ovaj zakon, onda se sve čini vrlo jednostavno, dobijete cifru, na to lupite nekakav postotak, izračunate temeljem godina, čovjek počne raditi, vi mu 50% isplaćujete, ostatak dobiva, on prestane raditi, on je uplaćivao, on temeljem toga što je uplaćivao dobiva nekakav dodatak neke mirovine koja nije opet definirana u zakonu i dakle to su sve stvari koje naprosto treba odgovoriti. Čl. 11., veli, korisnik mirovine koji nakon stjecanja prava na profesionalnu mirovinu nastavi raditi na poslovanju ... [[Govornik se ne razumije.]] čl. 2. ovog zakona i koji je navršio najmanje jednu godinu staža osiguranja može nakon prestanka zaposlenja ostvariti pravo na novu profesionalnu mirovinu. Nova mirovina odredit će se prema čl. 10. ovog zakona, prema ukupno navršenom stažu osiguranja s povećanim trajanjem i ostvarenim vrijednosnim bodovima za to razdoblje prije i poslije ostvarivanja prava profesionalne mirovine. Sad, ja bi volio nekoga vidjeti tko bi temeljem ove odredbe čl. 11. nekom mogao izračunati mirovinu jer ovdje je sve na načelnoj razini rečeno, ako, što i kako, bez i jednog matematičkog pokazatelja. Dakle, i kad se uzmu tu neke primjedbe Vlade ovoga onda će biti jasno zašto Vlada ne daje pozitivno mišljenje. Međutim, mi kao klub smatramo da ovo pitanje mirovina po posebnim propisima ako će se uređivat onda se treba urediti posebnim zakonom za sve, da treba to ugraditi i u osnovni Zakon o mirovinskom osiguranju jer, sad želim biti malo iskren jer u tome su sudjelovale sve političke opcije, dakle ovaj dodatak od 27% se dogodio zbog toga što je neko išao u intervencije mirovinskog sustava, a da nije sagledao posljedice, isključivo zbog toga. Isključivo zbog toga, nije sagledo što će se dogodit sa određenom skupinom umirovljenika i zato je došlo do potrebe uvođenja dodatka od 27% i s tim ću završit raspravu u ime Kluba HDZ-a. Dakle, zbog svega ovoga mi ne možemo podržati ovaj prijedlog zakona jer smatramo da ovoga tu fali puno odgovora na pitanja koja sam ja postavio u ime kluba, ja se nadam da će kolega Mrsić sad u dodatnih 5 minuta, ali bih, ja bih molio na konkretne upite i konkretno odgovorit. Hvala lijepo.
Fala i vama. Predlagatelj g. Mrsić iskoristit će svojih 5, g. Mrsić izvolite.
Hvala lijepo. Evo odgovor je na konkretna pitanja, u prvom redu oko Zakona o djelatnim vojnim osobama, dakle onaj čl. 6.a., 6.b., niti jedan pripadnik vojske i policije od 2000. na ovamo kad je donesen taj zakon, nije koristio sredstva iz II., dakle mirovinskog stupa jer im je bilo povoljnije da idu u mirovinu po ovom zakonu. Drugo, ne mora se mijenjati Zakon o mirovinskom osiguranju jer i sada prava koja vuku ti osiguranici su definirana drugim zakonima. Imamo 5 zakona koji to, koji to regulira. Mi sa ovim zakonom svih tih 5 stavljamo u jedan zakon. Prema tome, nema potrebe za mijenjanjem Zakona o mirovinskom osiguranju. Kad govorimo o mirovinama, jasno da smo radili izračune, pa recimo ovi koji ne idu po Zakonu o djelatnim vojnim osobama, dakle svi drugi koji imaju beneficirani radni staž, ako idu po sadašnjim rješenjima, njihova mirovina se uzima za cijelo razdoblje i onda će biti 3.580,66 kn, ako ide po zakonu ovom koji mi predlažemo, 5 najpovoljnijih uzastopnih kalendarskih godina onda će mirovina biti 3.891,00 kn, dakle 300,00 kn veća. Za djelatne vojne osobe MUP, obavještajce i ostalo, sada imaju 10 najpovoljnijih uzastopnih kalendarskih godina, pa jedan naš izračun na jednom, dakle primjeru policajca, 3.996,39 kn, ako idu po ovom zakonu, 5 najpovoljnijih uzastopnih kalendarskih godina onda je 4.342,87 kn. Ono što sam rekao, ovaj zakon omogućava da budu veće mirovine i da ne diramo u prava tih ljudi. Savjetovali se jesmo i ovaj zakon i je u dogovoru i sa MUP-om i sa policijom i sa sindikatima i omogućava njima puno jednostavniji način kada neko treba otići u mirovinu zbog potrebe službe il nečega nego što je to sada. Što se tiče dvije mirovine, ne postoje dvije mirovine ako ste dobro g. Šuker čitali ovaj zakon onda u zakonu jasno piše da idemo sa bodovnim sustavom zato da bi bili kompatibilni sa Zakonom o mirovinskom osiguranju. Prema tome, izračun profesionalne mirovine se računa prema bodovnom sustavu kao što se računa i mirovina po Zakonu o mirovinskom osiguranja i ne postoje dvije mirovine nego njegova mirovina se kombinira od onog staža koji je imao po ovom zakonu i staža koji ima prema Zakonu o mirovinskom osiguranju. Druga primjedba ili još jedna primjedba koju ste imali, a to je 27%. Baš smo i naglasili da je poseban naglasak stavljen na ovu kategoriju osiguranika kojima se uplaćuju dodatni doprinosi, a koja je bila dodatno degradirana trajnim smanjenjem mirovine destimuliranjem u mogućnosti ponovnog zapošljavanja i nemogućnosti izjednačavanja sa ostalim korisnicima mirovine koji ostvaruju mirovinu prema Zakonu o mirovinskom osiguranju. I zato im vraćamo tih 27%. Što se tiče primjedbe da je, dakle ovaj, ovaj zakon nije u skladu sa intencijom dužeg ostanka odnosno da je u koliziji sa čl. 6.a. i 6.b. Zakona o djelatnim vojnim osobama i policijskim službenicima. Duži ostanak na radu je nešto što mi promoviramo sa ovim i omogućavamo tim ljudima da nakon što odu u mirovinu da rade neke druge poslove. I u dogovoru je i sa vojskom i sa policijom i sa vatrogascima, svi su podržali ovaj zakon jer je zakon taj koji njima omogućava da jednostavnije u službi rade i oni koji planiraju službu, kadrove, zanavljanje kadrova, sa ovim zakonom je to puno, puno jednostavnije. Evo, nadam se da sam odgovorio na pitanja, al ono što je, još jedanput ponavljam, i za one koji nisu po Zakonu o djelatnim [[Upadica: Fala ljepa, vrijeme]] vojnim osobama i za ostale mirovina je veća nego što je po sadašnjim zakonima.
Fala. Prva replika g. Maras.
Hvala lijepo g. Mrsić. Mislim da ste vrlo korektno obrazložili ove upite g. Šukeru na njegova pitanja, dali potpuno jasne, nedvosmislene i logične na kraju krajeva odgovore. Zanima me, zanima me, zanima me dvije stvari. Znači, jedna, obrazložili ste da je potrebno, znači 5-6 zakona koje sad trenutno imamo zamijeniti ovim zakonom i zbog preglednosti i zbog jasnosti zakonodavstva, ja se s time slažem i mislim da je to dobro. A drugo šta me zanima, nakon što ste dali ove konkretne i jasne i logične odgovore g. Šukeru, da li očekujete, kao što je rekao, njegovu podršku ovom zakonu nakon šta ste mu ta pitanja pojasnili? Hvala lijepo.
g. Mrsić, izvolite odgovor.
Hvala lijepo. g. Maras, pa ono što ja očekujem, ne očekujem da će to Vlada podržati, niti jedna, dakle to pozicija nije baš odobrila zakone opozicije, pa ni kad smo mi bili na drugoj strani. Ono što mi je ovaj žao što Vlada i resorno ministarstvo ne rješava ovaj problem jer smo mislili da će samo izmjenom Zakona o beneficiranom radnom stažu će riješiti problem, a nisu riješili ništa, dapače i otvorili su još jedno pitanje koje sam napomenuo, obrtnika koji su vlasnici i radnici na i koji rade na, na tim poslovima, ali se nadam da će ovo na neki način stimulirati Vladu da to pitanje razriješi, jer kažem beneficirani radni staž je u 5 ili 6 zakona. Dakle, u Pomorskom zakonu, u Zakonu o djelatnim vojnim osobama, u Zakonu o razminiranju, u Zakonu o vatrogascu, vatrogastvu, dakle u svim tim zakonima je ova tematika, a ovdje je to sve stavljeno [[Upadica: Fala ljepa]] u jedan i sve ih stavljamo u isti odnos.
Fala. g. Šuker, druga replika.
Hvala lijepo. Kolega Mrsiću, ako ste primijetili iz moje rasprave, ja sam pročito itekako ovaj zakon i pročito sam mišljenje Vlade i postavio sam vam određena pitanja u ime Kluba HDZ-a. Vi ste kao predlagatelj, a to jako dobro znate, ove sve izračune koje ste ovdje pročitali morali napisati i obrazloženje zakona. Zašto? Zato da budu crno na bijelo, da se vidi dal je to to. Druga stvar, ne možete reći da ako neko, na profesionalnu mirovinu mu se računa neki novi dodatak temeljem onoga što je ostvario, da to nije zadiranje u mirovinski sustav i da to nije primanje mirovine po dva osnova. To je naprosto činjenica. Dakle, prvo pitanje koje sam ja vama postavio je bilo da li smatrate da se treba promijeniti osnovni Zakon o mirovinskom osiguranju? Vi ste rekli da ne treba. I sad meni nije jasno, ako se ne treba onda kako možete reći da uvodite neke nove novine koje sad ne postoje ako tvrdite da praktički prenosite prava iz postojećih zakona, onda to je nešto što ne štima i to je ono što sam ja tražio [[Upadica: Vrijeme, fala lijepa]] ovdje.
g. Mrsić odgovor.
Pa ako ste i čitali obrazloženje, a i članak ovaj zakona, u njemu vrlo jasno kaže da sustav koji se primjenjuje kod određivanja mirovine je bodovni sustav isti kao i sustav koji je vezan za one druge osiguranike koji nemaju staž sa povećanim trajanjem. I ni sada za ove zakone u kojima jesu ova posebna prava ne mijenjamo Zakon o mirovinskom osiguranju. Prema tome, Zakon o djelatnim vojnim osobama po kojem se izračunava mirovina za vojsku i policiju, dakle nema ga u Zakonu o mirovinskom osiguranju. I ono što sam već i naglasio da ovim zakonom tih 5 zakona svodimo na jedan i omogućavamo jasno i transparentno određivanje profesionalne, profesionalne mirovine. Kad kažemo oko 27% ne prenosimo ta prava iz Zakona o mirovinskom osiguranju nego izjednačavamo ove osiguranike sa osiguranicima koji primaju mirovinu po Zakonu o mirovinskom osiguranju jer su oni godinama bili zakinuti, [[Upadica: Vrijeme, Hvala ljepa]] kao što ste dobili 27% za ove ostale.
Vrijeme. Idemo dalje sa klubovima, sada je na redu g. Gordan Maras koji će govorit u ime Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Kad govorimo o ovom zakonu i kada govorimo o jednoj tako važnoj temi kao šta je mirovinska tema vezana uz određene profesije koje i sada možda imaju beneficirani staž, nemoguće je neoteti se dojmu da tijekom godina i usvajanja određenih zakona pojedine kategorije profesija nisu vrednovane isto i nisu na neki način postavljene transparentno i jasno kako bi svi mogli na jednom mjestu usporediti na koji način beneficiramo i omogućavamo određenim zaposlenicima u zbilja opasnim profesijama da ostvaruju beneficirani radni staž odnosno da idu nešto ranije u mirovinu. Kao šta je i predlagatelj rekao, u ovom trenutku to rješava nekolicina zakona i obično je to ad hoc rješavano, omogućavano pojedinim službama određene beneficije, a da na kraju nije uspoređeno na, na jednom mjestu i nisu vrednovane na neki način te profesije da bi se moglo reći da, ova zaslužuje da bude u prvoj kategoriji kao šta je rekao ovdje predlagatelj i njoj će svaki, svaka godina vrijediti toliko odnosno svaka godina staža će vrijediti umjesto 12, 18 mjeseci odnosno kategorija 2, 3, 4 i na kraju koja vrijedi 14 mjeseci. Znači, bilo bi dobro kada bi imali rješenje koje bi omogućilo da pojedine profesije pratimo na jednom mjestu, da bude potpuno jasno koliko ko ima pravo mirovinu bez obzira da uspoređuješ 5-6 zakona, što je nažalost specijalnost našeg mirovinskog sustava od početka. Možda je pogreška bila to da nismo to napravili i ranije jer kada se nepravda ispravljaju parcijalno obično se napravi i neka, neka nova nepravda. Znači, ja sam se evo prilikom rasprave Kluba zastupnika HDZ-a poveselio jer sam u jednom trenutku pomislio da će, da će kolege iz HDZ-a prihvatiti ovaj prijedlog, da pokažemo građanima da je moguće naći konsenzus oko nekih stvari. Ovo je jedna važna stvar, svi se mi sigurno ovdje slažemo oko toga da profesije kao što su djelatne vojne osobe ili kao šta su primjerice vatrogasci ili kao što su zaposlenici na poslovima razminiranja, imaju pravo na beneficirani radni staž, ali bilo bi dobro da pošaljemo vrlo jasnu poruku kao društvo i kao sabor da ćemo se složiti oko toga koliko je to, da se možda amandmanski nešto korigira ukoliko je problematično, a ne da se ad hoc odbija i na prvu odbija samo iz razloga zato što je to predložio oporbeni zastupnik. I ja ovdje mogu reći da ćemo mi u ime Kluba zastupnika SDP-a da ćemo mi podržati ovaj zakon i mislim da takav zakon treba donijeti i vjerujem da ćemo ga donijeti u roku manjem od godinu dana iako ga sada Hrvatski sabor ovdje odbije jer mislim da dosta je netransparentnosti u mirovinskom sustavu, dosta je nelogičnosti u mirovinskom sustavu, dosta je potkusurivanja i kupovanja svojih birača u mirovinskom sustavu šta je specijalitet nažalost ove Vlade i vidjeli smo kako to izgleda na početku mandata gdje se izričito traži od svojih i daje svojim glasačima, a nažalost naši umirovljenici generalno u 4 godine mandata kada podijelite su prosječno dobivali 30 do 40 kuna povećanje mirovine godišnje. To je ništa, to je nedovoljno i dok ne počnemo razmišljati o svima, dok ne počnemo stvari postavljati na transparentne osnove neće biti sreće. I sa te strane mislim da je ovo dobar početak odnosno primjer da u mirovinskom sustavu pokušamo neke stvari koje su bile možda i konfrontirane staviti na jedno mjesto, transparentno pod ja bi rekao analizu javnosti i onih koji se tim poslovima bave da na kraju krajeva dobijemo jedno kvalitetno rješenje. Da li je optimalno ovdje razvrstano po kategorijama, da li je možda trebalo staviti mjesec dana više ili manje beneficiranog staža, o tom se može raspravljati i o tome smo trebali raspravljati i kroz amandmane i kroz određene prijedloge, ali odma odbiti taj zakon, ideju odbiti, ja bi volio recimo da je Vlada prihvatila ideju pa onda izašla ona za mjesec ili dva dana sa svojim prijedlogom. Nažalost nemamo ni to nego se odbija i jednostavno se ne želi prihvatiti nešto šta je logično i oko čega bi se ovdje trebali svi složiti kao što je rekao prethodnik moj ovdje za govornicom iz Kluba zastupnika iz HDZ-a, znači ovo nije politička tema ovo je jednostavno tema koja bi trebala biti prihvatljiva svima i možda da imamo više ovakvih rasprava oko kojih bi se mogli zastupnici složiti. Da je sabor mjesto odlučivanja u RH možda ne bi ni bile prazne klupe u sabornici, možda bi više ljudi bili zainteresirani za predlaganje jer stvarno mislim da je najveći problem u našem društvu demokratski taj što je sabor u potpunosti marginaliziran i služi za donošenje zakona po principu dizanja ruke u petak vladajuće većine bez ikakve supstancijalne rasprave, bez toga da je jedan klub ili jedan zastupnik u proteklom periodu od nekoliko godina predložio zakon koji je usvojen u Hrvatskom saboru. To jednostavno nije parlamentarna demokracija i toga se treba ja mislim što prije riješiti i mijenjati sustav na način da ovdje dobivamo mogućnost jedne kvalitetne demokratske rasprave, a ne da gospodin Šuker bez obzira šta možda misli da je ovo ok, zbog toga što Vlada to ne prihvaća mora to odbiti. Znači to je nešto što imamo kao deficit u ovom trenutku i o tome treba vrlo jasno govoriti. I zbog toga ovaj mislim da i hrvatski građani osjećaju u nekim redovitim mjesečnim istraživanjima da Hrvatski sabor ne daje doprinos društvu koje bi trebao dati. Znači, sa te strane kolegice i kolege bilo bi dobro da prihvatimo ovaj zakon, evo mi u Klubu zastupnika SDP-a bez obzira na to šta to nije naš prijedlog ćemo ga prihvatiti. Ono šta možemo reći da po uspostavi novog saziva sabora sigurno moramo ići na usvajanje jednog ovakvog Zakona o profesionalnoj mirovini, da nije dobro da u ovom trenutku u Hrvatskoj Hrvatski sabor ne raspravlja gotovo niti o jednoj od tema koje su za hrvatske građane od najveće moguće važnosti, vidite i po dnevnom redu, vidite kako je završila prva točka, danas će zajedanje završiti vjerojatno do 2 sata. To jednostavno pokazuje potrošenost ovog sabora i bilo bi dobro da što prije ovaj se izabere novi. Nažalost u ovim trenutno situaciji će moć to morati čekati jesen da prođe ova, da ova kriza i da počnemo rješavati stvari u Hrvatskoj kako bi ih trebali rješavati. Sa te strane evo mi dajemo podršku, podršku zakonu, nadamo se da će i većina zastupnika u Hrvatskoj, u Hrvatskom saboru napraviti isto. Hvala lijepo.
Također gospodin Maras će nastaviti raspravu pojedinačno.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Još jednom apeliram na vodstvo sabora da konačno počne raditi svoj posao i da dobijamo rasprave u Hrvatskom saboru koje hrvatske građane muče i opterećuju. Bilo bi normalno u ovom trenutku i to prenesite predsjedniku Hrvatskog sabora da raspravimo temu i krizne situacije u Hrvatskoj možda na jednoj posebnoj sjednici, da dobijemo izvješće premijera i ministra zdravstva, pa ako je potrebno za mjere koje misle napraviti da dobiju i podršku Hrvatskog sabora i opozicijskih zastupnika. Znači to je nešto šta naše sugrađane u ovom trenutku najviše zanima i najviše muči. Jednostavno ne mogu prihvatiti ovu scenu u Hrvatskom saboru, poluprazne sabornice gdje se raspravlja o točkama opozicijskih klubova što se obično stavlja u određenom, u određenom periodu kasnih sati, ali danas više nema ni prijedloga Vlade. Znači to hrvatski građani moraju znati. Mi u dnevnom redu nemamo više prijedloga Vlade, Vlada nije predložila tjednima ništa šta bi se kvalitetno moglo ovdje raspraviti [[Upadica: Ok, a da pređemo na temu sada.]] i sa te strane, gledajte ja to moram reći kao svoje [[Upadica: Znam, ali možete to drugim, možete tražiti pauzu.]] nezadovoljstvo i ne znam da li ste [[Upadica: Sad molim vas pređite na temu, moram vam to reći.]] ne znam da li ste gospodine potpredsjedniče rekli jer sam to zadnji put vama isto govorio predsjedniku sabora ja vas molim da to prenesete.
U redu, u redu prenijeti ću, sad pređimo na temu.
Hvala vam lijepa. Znači, kao i u ime Kluba zastupnika SDP-a ja ću podržati ovaj prijedlog, mislim da ljudi koji, koji rade na poslu razminiranja, na poslu vatrogastva, posada broda, djelatne vojne osobe, policijski službenici, ali i neki drugi koje imamo sada definirane kao beneficirani radni staž, možda bi to trebalo također uvrstiti u ovaj zakon, znači to su osobe recimo koje rade ne samo kao članovi posade broda, nego članovi posade zrakoplova. Mi u ovom trenutku imamo beneficirani radni staž i za pilote i za kabinsko osoblje i mogu reći da sam ponosan na to da je Odbor za rad i mirovinski sustav upravo inicirao da se beneficirani radni staž da kabinskom osoblju i na kraju to je jedna od rijetkih inicijativa uopće koja je, koja je iz ovog sabora proteklih nekoliko godina odnosno cijeli ovaj saziv, 9. saziv HS, proizašla, ali ovaj želim reći da nažalost u ovom trenutku kolko god se mi suglasili oko toga koje su beneficirane struke i koje bi trebale dobiti određeni, određenu podršku za, za svoj, za svoj staž i, i određeni, i određenu mogućnost ovaj da, da dobiju koji mjesec više na godinu dana kada se radi o, o, o, o mirovinskom sustavu, mi nemamo ujednačeni sustav i nemamo transparentno postavljeno u RH da ljudi to znaju i vide na jednom mjestu. Znači, ti problemi se kod nas obično parcijalno rješavaju, nažalost obično se kupuje naklonost određenog biračkog tijela, neko dobije više, neko dobije manje, pa imamo i famozni Zakon o dužnosničkim mirovinama gdje se utrpalo po posebnim propisima, ne dužnosnički nego, nego, nego po posebnim propisima mirovina gdje je 50-60 000 ljudi sa 6, 7, 8, 9.000,00 kn, 10, neki i više tisuća kuna mirovine gdje se onda parcijalno može dizati, jer se to procijeni u HDZ-u da je to biračko tijelo koje, koje, koje HDZ voli sebi prisvajati i na taj način dobivati podršku, pa se procijeni da se njima na početku mandata digne 10%, 10% mirovina i na taj način se napravi određeni, određeni ovaj trošak u državnom proračunu, a onda sa druge strane vatrogasci koji nisu na taj način shvaćeni kao biračko tijelo HDZ-a, nemaju, nemaju tu istu mogućnost. Zato bi bilo dobro da napravimo, da napravimo apsolutno u potpunosti transparentan zakon, da obuhvatimo sve struke za koje se možemo ovdje složiti i da na kraju ljudi budu, budu svjesni odma u startu, aha znači vatrogasac ima prvu kategoriju, on će imati godinu i po za godinu ili policajac ili djelatna vojna osoba, a ne znam, članovi posade broda će imati godinu i 2 mjeseca. Znači, sa te strane mislim da bi bilo dobro da na taj način posložimo stvari, mislim da bi bilo dobro da se to ispiše u jednom zakonu i na kraju krajeva da se oko toga svi ovdje u HS složimo. Ukoliko to ne napravimo ostavit ćemo uvijek onu sjenku i sumnju da se, da se parcijalno rješavaju stvari kako bi se iz proračuna interveniralo prema određenom biračkom tijelu, nažalost to je tako sada i to pod hitno moramo mijenjati, pogotovo to moramo mijenjati jer nas možda očekuju dosta teška vremena u narednih godina, znači ja mislim da je Vlada potpuno podcijenila ovu situaciju što se tiče gospodarske strane jer mi ne vidimo niti jednu mjeru koja je okrenuta gospodarstvu zbog, zbog krize koja se trenutno dešava zbog ovog koronavirusa, građani su zabrinuti, zabrinuti su naravno prvenstveno za svoje zdravlje, bilo bi dobro da hrvatska Vlada pošalje vrlo jasne i oštre poruke jer vidimo da zemlje u okolici zatvaraju škole, da reguliraju i još strože prelazak granica, da ograničavaju javna okupljanja, znači očekujemo odgovorno ponašanje od Vlade RH, a nakon toga odgovorno ponašanje i prema gospodarstvu i prema umirovljenicima jer će ova vrsta krize se vrlo brzo preliti na novu recesiju koja će doći 2021., '22. i ko zna koliko će opet godina trajati što kraće, što kraće bi bilo i da traje što bolje. Tako da s te strane načelno podržavam ovaj zakon, glasat ću za njega, volio bi da se tom zakonu pridruže i drugi zastupnici da pokažemo da možemo oko nekih zakona postići suglasje bez obzira na političke strane. Hvala lijepo.
Hvala i vama. g. Vlaović je tražio repliku.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Maras, slažem se da ovaj zakon treba podržati i mi iz HSS-a ćemo glasati za ovaj zakon jer on na jedan transparentan način rješava problematiku više profesija koje obavljaju svoje poslove po posebnim uvjetima i imaju pravo na profesionalnu mirovinu zbog beneficiranog radnog staža. Dobro je da ste tu spomenuli problematiku ljudi koji su radili na razminiranju jer znamo kolko su oni bili podcijenjeni i male plaće imali, a naravno tu su i vatrogasci. Al ja želim evo potaknuti i ponovno dajem ideju da se riješi i problem više od 20000 poljoprivrednika koji su otišli u mirovinu iz poljoprivrede, koji imaju mirovine ispod 1.000,00 kn, da se i njima pronađe model na koji način im povećati mirovine jer one ne prate rad životnih troškova. Ti su ljudi i na granici siromaštva i da nemaju nekakve svoje još proizvode koje rade na svom obiteljskom gospodarstvu vjerojatno bi bili čista socijala. Stoga dajmo [[Upadica: Fala]] pomoć svima.
Izvolite g. Maras.
Hvala lijepo. Nažalost, velika većina tih ljudi i nema sredstava da nemaju, ovo što ste rekli, sami svoju zemlju i domaće životinje vjerojatno bi bili gladni u ovom trenutku jer na taj način se uspijevaju barem svoje obitelji i sebe prehraniti iz onoga što imaju. Problem mirovinskog sustava u RH je standardno problem koji se vuče dugi niz godina. Nažalost, nema velikih pomaka u protekle 4.g., imali smo veliki, veliki prosvjed protiv toga, skupljanje potpisa 750.000 građana je reklo palac dole za Vladu i za njihovo rješavanje tih problema. Tako da se tu nema šta posebno dodati osim da je ministar bivši Pavić pobjegao u drugo ministarstvo sad više ni ne znam uopće šta se dešava i šta radi ovaj možda je za Vladu to i dobro. Znači da se njega više nema toliko u javnosti, ali za umirovljenike nažalost nije dobro jer ova Vlada ne rješava probleme. Hvala lijepo.
I na kraju gospodin Stevo Culej, se ima svoju raspravu. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege, moja rasprava bi išla u smjeru ovog perfomansa, a koji kaže po tebi se ništa neće zvati, ali sam se malo prevario, po predlagateju ovoga zakona nešto će se ipak zvati po njemu, a to će biti inkubator Mrsićevih partizanskih mirovina. Dakle, ipak će ostati zabilježeno u povijesti da je jedan ministar rada i mirovinskog sustava uspio napraviti 6.000 novih partizanskih mirovina. Na koji način je on to uspio, ja ne znam, a građanima koji nas gledaju i slušaju dajem na razmišljanje i promišljanje da se okrenu oko sebe i da pokušaju vidjeti te sljedbenike tih mirovina koliko su stari, s kim žive i iz kojih rovova i Boška Buha akcija ih poznaju. No, to je samo jedan onako jedan mali uvod na ovaj cijeli prijedlog …
Sad morate prijeći na temu, jel da?
Pa naravno.
Da, izvolite.
… koji u dogmatskome stilu pokušavaju obraniti kako predlagatelj, a tako i pojedini zastupnici vodeći računa o interesu hrvatskih umirovljenika da bi oni mogli uživati u plodovima svojega rada zaboravljajući istodobno da su upravo oni kreatori ovoga kaosa koji će imati moguće u budućnosti nesagledive posljedice po mirovinski sustav i da li ćemo uopće moći ispoštivati obaveze prema umirovljenicima koji su dakle časno, odgovorno, na svojim radnim mjestima u dugotrajnom radnom stažu odričući se u svojemu radu mnogi i svoje sigurnosti i zdravlja ne bi li doprinijeli boljitku kako svojih poduzeća, a tako u manjem dijelu i svojih obitelji. Dakle, ti i takovi koji su svojim radom doprinijeli da bi mnogi od onih koje ću sada nabrojati isto tako uživali u svojim ili se snalazili u svojim mirovinama zbog čega smo tu gdje jesmo. Opće je poznato pored onih koji su svojim radom zaslužili svoje mirovine da postoje i oni koji su nekim drugim radom ili nekim drugim davanjem sebe za boljitak društva ostvarili to pravo, a to oni koji su sudjelovali u tim i takovim radovima tj. ratovima pa su temeljem toga uspjeli ostvariti ta prava. Teret posebno koji je propagirao uvaženi ministar bivši Mirando Mrsić odnosi se na one koji su bili u Domovinskom ratu, a to su hrvatski branitelji koji su označeni kao teret, kao balastne vode mirovinskog sustava, njih 58.000 kako je naveo. Zaboravljajući pritom da pored njih ima 20.000 partizanskih mirovina, od toga je 75% nasljednih. Ja ne znam koji drugi uživaju nasljedne mirovine osim njih, 5.800 bivših pripadnika JNA, dakle onih istih koji su po posebnim propisima ostvarili pravo na mirovine njih 5.800 koji su prije Domovinskoga rata 20 i više godina uplaćivali u mirovinski fond JNA-a u Beogradu i koje je RH preuzela, omogućila im mirovinu, a da nisu niti kune uplatili u HZMO. Znači, to je još jedna balastna otegotna okolnost na mirovinskom sustavu koji hrvatski građani ničim krivi ni dužni moraju plaćati. Zbog toga što je netko pametan se našao, predložio neki zakon i doneo ga na štetu hrvatskih građana i hrvatskoga proračuna da bi isplaćivao nešto što uopće nije ni bio dužan isplaćivati. Kome i zašto? Pored domobranskih mirovina, nećemo ih spominjati oni su iz toga vremena, ali tu postoji i 46.000 krajiških, pobunjeničkih mirovina. Zašto pobunjeničkih? To su oni koji su se u vrijeme Domovinskog rata nalazili na okupiranom području Hrvatske i koji su ni krivi ni dužni eto sada dobili šansu mnogi da od tih istih hrvatskih građana koje su okupirali, terorizirali, ubijali, mučili, palili, silovali, da im sada taj isti narod plaća njihovo životarenje, kako u Hrvatskoj tako i Srbiji. Oni ničim krivi primaju hrvatske kune koje im nisu mrske. A šta nas još čeka od toga? Udruženje financijski oštećenih umirovljenika koje je osnovano u Beogradu, a koje zastupa interese 50.000 krajiških umirovljenika procijenilo je svojevremeno da im Hrvatska duguje oko milijardu i po kuna. Ni taj iznos koji smo dosada isplatiti za krajiške mirovine nije konačan jer se drugi dio zahtjeva koji su priznati odnosi na staž za tih 5 godina koji će tek se uvrstiti u buduće mirovine, pa to je skoro još 250.000 osoba, jasan je broj krajiških mirovina koje će hrvatski građani moguće u budućnosti morati isplaćivati. Kome? Onima koji su u vrijeme napada na Vukovar dakle bili u postrojbama bjelih orlova, leve i desne supoderice, četničkih odreda Dušana …/nerazumljivo/… znači oni će za onaj datum kad su napadali Vukovar 18.11. kad je pao, za taj dan će dobiti mirovinu od hrvatskih građana. Dobit će mirovinu od sestre Blage Zadre od njegove obitelji, njegov sin će za njih raditi za ubojice svoga brata, sestra Marka Babića isto će se odricati umjesto za svoju djecu za te i takove. A da dam šlag na tortu pored onih svih JNA mirovina koje Hrvatska mora nekim kvazi oficirima plaćati za njihove usluge koje su eno eto doprinijeli Hrvatskoj, doprinijeli su svojim kukavištvom pa smo ih uspjeli istjerali iz Hrvatske, jedni su utekli jedni su još ostali ovdje da kao balastne vode ljuljaju ovaj hrvatski brod. A Milanović bratić ovog ovdje po njemu se ništa neće zvati koji je nakon 23 godine u mirovine postao tehnički direktor Nacionalnog parka Krka, oni su toga najbližeg bratića premijera Milanovića zaposlili u Nacionalni park Krka, a 23 godine je bio u mirovini. Šta reći o tome? Zapovjednik korvete, bele lađe, možda je zapovijedao Galebom u nekim prošlim vremenima, zamislite i on korvetira po Nacionalnom parku Krka. Čiji je bratić, kako je mogao uopće doći na to mjesto? Pa ja ne znam ni jednog hrvatskog branitelja da je došao, čak ni Ljiljanu Zmijanović koju moram spomenuti koja se bori protiv nepravde koja je učinjena u ovom našem vremenu prozivajući one koji su krivi, neću stati na vašima nego ću završit sa moji, a bela lađa nadam se da neće nikada [[Upadica: Na zakon, vratite se na zakon.]] zaploviti sa boljatom, prekidate me imam još minutu gospodine uvaženi [[Upadica: Na zakon, vratite se na zakon molim vas.]] dovoljno sam rekao razumjeli ste me i bez toga.
A sada bih ja htio reći neke dvije riječi samo prije nego što dajem replike. Ovaj Poslovnik Hrvatskog sabora meni veže ruke, ali inače u ovome saboru nitko ne bi trebao imati, smio imati niti, niti na svom kompjuteru, niti na svojim majcama, niti na slici ispred sebe propagandne, propagandne materijale. Parlament je mjesto gdje sa riječima govoriš, zato se i zove parlament, sama riječ kaže, parlament je mjesto gdje se sa riječima borimo, a ne kao na ulici ili na stadionu sa majcama, ispred kompjutera u tom slučaju čak predsjednika republike. Znači, ovo me veće jer to su napravili stranke međusobno jedan kompromis koji nije dovoljan. Nadam se da u slijedećem mandatu toga neće biti. Gospodin Glasnović je tražio repliku. Izvolite.
Da bojniče Culej nekima je istina bolna, svaka čast, evo tu sjede ljudi koji su pokrenuli međunarodnom sudu ovaj u Švicarskoj za rad da se isplate mirovine okupatorima oni koji su okupirali trećinu zemlje do integracije istočne Slavonije, tu sjede ti ljudi. Pitanje koliko mi plaćamo mirovina u Srbiji ljudi koji su okupirali ovu zemlju, koliko tisuća? Ne trebate vi odgovoriti to treba znati ovi naši suradnici iz Ministarstva rada i mirovinskog. Mi smo ova u dobitu, stotine milijuna smo EUR-a u dobitu s trgovine s Hrvatima u BiH, oni nisu poželjni ovdje kad ne plaćaju poreze. Ima jedna struja koja hoće odstraniti jedinstveno hrvatsko biće izvan domovine od hrvatske domovine. Kakve su mirovine Hrvatima u Srbiji, u Republici Srpskoj itd.? Zašto imamo dupli standard, koliko je UDBA-a će su dosjei u Beogradu, primaju danas tisuće, tisuće glava mirovine, to isto ne …/nerazumljivo/…
Hvala lijepa. Gospodin Šuker će završno u ime HDZ-a govoriti, nema osobe.
Hvala lijepa, ja ću javio sam se završno u ime kluba samo da pojasnimo još neke stvari jer nažalost neke kolege su pokušale politizirati ovaj zakon i ja naprosto, pa mislim niti kolega Mrsić niti ja nismo išli u toj namjeri nego smo naprosto iz nekakvog znanja i iz iskustva, on predlaže nešto ja sam u ime kluba pokušao reći što smatramo da nije dorečeno, dozvolite mi samo još nekoliko riječi. Zbog nekih stvari koje su se događale u mirovinskom sustavu porezni obveznici RH su u proteklim godinama itekako to skupo platili. Dakle, povrat duga umirovljenicima sjetite se onaj sporazum sa umirovljenicima negdje preko 15,5 milijardi kuna ne računajući kamate, a koji su vam to novci, za dio povrata tog duga je prodano praktički uzeti su novci od 20 i još nešto posto dionica zapravo 18% dionica INA i 30% HT-a. To je bilo samo dovoljno za pola, za ostatak se RH zadužila da bi mogla isplatiti taj dug umirovljenicima. Druga stvar kolegice i kolege svaki puta govorimo da iznos mirovna ukupan je bio do ove godine 37-38 milijardi od ove godine će biti preko 40 milijardi i kad od tog iznosa odbijete onaj iznos koji oni koji nemaju pravo na ovaj dodatak od 27% pa na onaj dodatak obračunajte 27% pa čete vidjeti koliko je to na godišnjoj razini, negdje blizu 10 milijardi kuna. A to je sve posljedica nečega da se ispravi nepravda prema umirovljenicima. Zašto? Zato što su se u datom momentu promijenili su se zakoni, a da se nisu sagledalo sve ono što će se događati u budućnosti. Prema tome, ovdje moramo biti svjesni ovo je zakon velikih brojki i dakle ni u jednom trenutku mi nije bila namjera umanjiti posao onih koji su predlagali ovaj zakon. U ime kluba smo temeljem iskustva, temeljen spoznaja pokušali upozoriti na neke stvari i završno uz ovo što sam napomenuo, želim dvije stvari reći i vama kolegice i kolege, a prvenstveno predlagatelju. Dakle, ovim zakonom ne prestaje važiti Zakon o vatrogastvu koje je snazi od 1.1.2020., mi smo s tim zakonom, dakle donijeli smo ga sad nedavno, definirali mirovine vatrogasaca. Prema tome, ovdje je trebalo naznačiti koji zakoni prestaju važiti, a što se tiče vojnih djelatnih osoba, dakle ukida im se, ustvari ukidaju se ovlasti umirovljenja odlukom predsjednika RH. Kako za djelatne osobe, tako i za pripadnike Oružanih snaga i ovaj Zakon nije u skladu sa Zakonom o Oružanim snagama. To su naprosto činjenice od kojih ne možemo pobjeći i zato postoje ovdje rasprave da svatko stvari argumente na stol i da o njima raspravljamo. I možda bi bilo bolje da konačno to riješimo jednim cjelovitim zakonom i da se prestanemo ovdje prepucavati tko je ostvario mirovinu po kojem osnovu jer taj koji je ostvario mirovinu nije ostvario on što je on htio, ovaj Sabor je donio zakon temeljem koga on ostvaruje pravo na tu mirovinu i nitko nema pravo prigovarati. Ponavljam, ovo nije politička tema. Mi ovdje raspravljamo o zakonu koji određuje, kaže, imovinsku budućnost naših sugrađana i kako mi donesemo, tako će biti i zato jesam rekao da u ovom prijedlogu zakona je moralo biti izračun što to znači po ovom zakonu, jer gledajte, ako ne treba mijenjati postojeći Zakon o mirovinskom osiguranju, kako će onda netko samo što se praktički ista stvar prenese iz jednog u drugi zakon ostvariti veće pravo? Ali, ovo sam naprosto osjećao potrebu još reći jedanput u ime Kluba HDZ-a jer nažalost svjedoci smo da u ovom Saboru se predlažu jedni zakoni kad si u oporbi, a kad dođeš na vlast onda nijedan taj zakon ne staviš na stol, bilo bi logično, ako imaš 40, 50 zakona i predložiš dok si u oporbi, kad dođeš na vlast, prvih 40 zakonskih prijedloga na stolu, to je ono što sam predlagao dok sam bio u oporbi. Međutim, lijepo je predložiti zakone koji ovako lijepo zvuče, međutim, kad ih ukalupite u kompletan zakonodavni sustav RH, nastavno kad ga stavite u proračun, onda ta priča izgleda malo drugačije. Stoga kažem, nažalost Klub HDZ-a ne može podržati ovaj prijedlog zakona. I još bi želio nešto reći. Iz korektnosti prema Vladi, mislim da se predlagatelj trebao očitovati o konkretnim primjedbama Vlade na ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala i vama. I sada predlagatelj će imati završnu riječ. Izvolite g. Mrsić.
Poštovani kolegice i kolege, nema kolege Culeja, kolege Culeja, ali bih prvo pojasnio dvije stvari da ostane zapisano. Dakle, sve mirovine koje su ili po Zakonu o mirovinskom osiguranju ili ove posebne mirovine ili mirovine po posebnim propisima se nasljeđuju. Dakle, svatko dakle ima pravo dobiti obiteljsku mirovinu, bio on, imao mirovinu po posebnom zakonu ili imao mirovinu po Zakonu o mirovinskom osiguranju. Prema tome, tako i braniteljske mirovine, dakle one će se također, nasljeđivati, dakle sve imaju po zakonu pravo na nasljeđivanje i ono što kolega Culej nije rekao da broj mirovina NOB-a stalno pada, broj mirovina rudara Tupljaka i Labina također, pada, dakle taj broj pada, jedino padaju, jedino rastu braniteljske mirovine, evo svaki dan se javljaju novi branitelji i to je od problema koji sam ja cijelo vrijeme govorio, prema tome ne bježim. Što se tiče mirovina JNA, dakle mirovine JNA su primali i general Bobetko, general Stipetić, moj ujak admiral Letica, dakle jesu to ljudi koji su rušili Hrvatsku ili su to ljudi koji su u Hrvatsku u Domovinskom ratu itekako zadužili. I ove mirovine JNA, to su ljudi koji su ostali u Hrvatskoj, koji nisu bili dakle na stranci srpske JNA i pustimo te ljude da u miru odrade svoj životni vijek sa mirovinama koje su onda nepravedno bile smanjene i oni su dovedeni na granicu siromaštva, mi smo u vrijeme SDP-ove Vlade to korigirali i doveli ih u onaj dio koji treba. Što se tiče primjedbi g. Šukera, kolege Šukera, dakle što se tiče zakona koji sam predlagao u oporbi i ono što sam kao ministar napravio, mislim da se to vidi da zakone koje sam predlagao iz oporbe, da sam ih predložio u Sabor i da oni i usvojeni, počevši od Zakona o mirovinskom osiguranju, Zakona o radu, Zakona o zaštiti na radu, zakonima onim koji su, razdvojili smo zakone dakle o obveznim i dopunskim mirovinskim fondovima, dakle u moje vrijeme smo definitivno ja mislim sve zakone koje trebalo smo donijeli, nismo uspjeli donijeti neke zakone koje nije vrijeme dopuštalo, žao mi je što HDZ te zakone na kraju nije donio. Zakon o mirovinskom osiguranju ne treba mijenjati jer dakle ove stvari koje su u ovom zakonu, ponovno ponavljam, su razasute po drugim zakonima i sad se riješilo dijelom u Zakonu o vatrogastvu, ali ta tematika ne treba biti u tim zakonima jer ćemo imati da će svaka struka željeti donijeti svoj zakon kako bi unutra riješila svoja mirovinska prava. Sa Zakonom o profesionalnoj mirovini rješavamo to na jedan transparentan i jasan način za sve struke sadašnje i ubuduće koje imaju staž ili će imati staž sa povećanim trajanjem. Na početku sam vrlo jasno rekao da Europa to ne priznaje, nama je relikt naših socijalizma i '80. godina. Dakle, oni to ne znaju kad kažete da imaju beneficirani staž oni vas gledaju ko tele u šarena vrata jer jednostavno kod njih to ne postoji. Dakle, ovo je na tragu rješenja koje imamo, imamo u EU. I nemojte miješati pravo predsjednika države da nekoga umirovi. To nema veze sa Zakonom o profesionalnoj mirovini jer on ne umirovljuje ljude zato što oni ne mogu dalje raditi, nego ih umirovljuje zbog nekakvih posebnih zasluga i umirovljuje i one koji su i vojnici i policajci, ali i oni koji su mineri, bušači ili ne znam tko sve jesu. Prema tome, ovaj zakon ne derogira taj zakon i nama veze, to je poseban zakon o toj predsjedničkoj, predsjedničkoj mirovini. I ja sam se naravno i htio osvrnuti na same navode Vlade ima toga dosta, na svaku primjedbu koju je Vlada dala sam ovaj dao svoje odgovore to ću uputiti Vladi pa da, i resornom ministarstvu pa slijedeći put kad se valjda bude pisalo da imaju i taj dio. U stavu Vlade je donešeno, značajno je prvo da je to paralelni sastav ostvarivanja prava na mirovinu odnosno nova vrsta prava iz mirovinskog osiguranja, da ne dužim previše ja ću to vrlo kratko reći, da u odgovoru Vladi vrlo jasno ističemo da nije nam namjera stvoriti paralelni sustav ostvarivanja prava na mirovinu naročito ne uvođenjem novih vrsti prava iz mirovinskog osiguranja. Ovim zakonom predlažemo nadopunu postojećeg sustava novim načinom ostvarivanja prava na mirovine osoba koje su osigurane temeljem rada u različitim sustavima osiguranja, a koji rade na poslovima kojima se staž osiguranja računa s povećanim trajanjem, na jedinstven, lako prepoznatljiv i objedinjen način. Suprotno od mišljenja Vlade koji kaže da se radi o paralelnom sustavu smatramo da se ovim prijedlogom zakona osigurala transparentnost, jednostavnost i ujednačenost u ostvarivanju prava na mirovinu tih osoba koja su sada se ostvarivala temeljem niza važeća baš točno paralelnih zakona što više predloženi zakon u potpunosti korelira sa novim zakonom o stažu osiguranja s povećanim trajanjem. I da ne dužim dalje da vas ne kapacitiram, odgovori su tu, ja ću uputiti te odgovore Vladi sa ciljem da Vlada se pokrene u tom pravcu i da riješimo taj problem. Kolega Šuker i ja nismo politizirali i nije nam bila namjera da politiziramo nego je jedna stvar koju moramo riješiti u Hrvatskoj ako ništa drugo zbog ljudi koji će dolaziti raditi u Hrvatsku, a nisu hrvatski državljani, oni u svojim sustavima ne prepoznaju beneficirani radni staž i šta ako netko iz zemalja EU dio svog radnog vijeka bude tu i radio na nekim poslovima koji imaju staž sa povećanim trajanjem imat će problema kako to objasniti u Europi jer oni kao što sam rekao na početku ne postoji povećani staž za ta pojedina zanimanja nego se to rješava na druge načine, pa ako ništa drugo Europa će nas vjerojatno natjerati da riješimo ovaj problem. Hvala lijepo.
Gospodin Šuker je tražio repliku.
Hvala lijepo. Kolega Mrsić mi smo se razumjeli oko ovih zakona koji se predlažu iz oporbe, nije se to odnosilo na vas nego dobro znate ovoga na koji period se to odnosilo. I zato kažem lako je predložiti, ali ako ste primijetili kad sam uvodno krenuo govoriti o ovom zakonu nisam govorio na takav način. Dakle, govorio sam o konkretnim stvarima i o tim konkretnim stvarima možemo razgovarati. Vi ste sad opet iznijeli na kraju svoje gledanje na, evo uzmimo na predsjedničku mirovinu. Ako je temeljem Zakona o oružanim snagama definirano kako se pripadnici oružanih snaga i djelatne vojne osobe mogu umiroviti, između ostalog je predviđena i predsjednička mirovina i vi sad kompletno ove modele umirovljenja mičete van sa posebnim propisom, a ovu mirovinu ostavljate unutra. Pa onda ako ćemo to pa možemo i ovo staviti u posebni propis. Zašto? Zato što je i to mirovina po posebnom propisu. Ja vam samo govorim o tome, ničem drugom, ajmo biti koncizni, pa ako rješavamo jedno ajmo riješiti do kraja, nitko ne uzima samo jednu rečenicu, molim vas, nitko ne uzima pravo predsjedniku države da nekog umirovi, ali nemojmo u jednom zakonu nego stavimo u drugi.
Hvala, vrijeme. Hoćete li odgovoriti? Izvolite.
Drago mi je da smo razgovarali argumentima i protuargumentima da se vratimo na predsjedničku mirovinu, dakle ona nema veze sa mirovinom koja je vezana uz ovaj zakon. Dakle, ovaj zakon dakle zakon koji govori o tome da se umirovljuju ljudi koji rade dugo na mjestima na kojima ne mogu odraditi svoj radni vijek. Predsjednička mirovina koje nije samo namijenjena za djelatne vojne osobe, dakle ili vojnike ili obavještajni sustav, ona je dakle namijenjena i za neke druge pa znamo da su se određeni crkveni velikodostojnici umirovili predsjedničkim ukazom. Dakle, to je predsjednički ukaz, predsjednička mirovina nema veze s ovim. Pitanje da li ta mirovina uopće treba biti jer sa ovim zakonom koji mi predlažemo nema potrebe za predsjedničku mirovinu jer se svi i ti slučajevi kada predsjednik nekoga umirovljuje mogu riješiti ovim zakonom jer će dobiti profesionalnu mirovinu.
Hvala, hvala lijepa. O dobro, zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Sada idemo na Prijedlog Zakona o profesionalnoj mirovini, prvo čitanje, P.Z. broj 770. Predlagatelj je zastupnik Mirando Mrsić, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: Ne prihvaća se Prijedlog Zakona o profesionalnoj mirovini. Tko je protiv? Tko je suzdržan? I tko je za? Utvrđujem da je većinom glasova donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Rezultat je sljedeći, 82 za, 2 suzdržana i 39 protiv.
Prelazimo, prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda to je: - Prijedlog Ovršnog zakona, prvo čitanje, P.Z. broj 672 Predlagatelj je zastupnik Damjan Vucelić na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe i Vlada je dostavila mišljenje. G. Damjan Vucelić vidim već dat će dodatno obrazloženje normalno, izvolite.
Kada nepravda postane zakon, otpor postaje dužnost. Sudbina je odredila da na dan kada mi je čast i dužnost predstavit prijedlog moje stranke Živog zida za ovršni sustav koji je pravedniji, bolji i učinkovitiji, da se na taj isti dan odvija još jedna od nesretnih i tužnih pokušaja deložacija od strane ilegalnih i lopovskih RBA zadruga na otoku Krku pored Baške. Moji stranački suborci na terenu danas su uspjeli u obrani obitelji i njihovog doma i u želji za bolje sutra, predstavljam vam prijedlog Živog zida za bolju Hrvatsku. Kada je sud EU-a u ožujku 2017. g. u presudama Pula parking d.o.o. protiv Svena Klausa Tederhana i Ibrica Zulfirkapašić protiv Slavena Gajera utvrdio da je postojeći hrvatski ovršni sustav protiv pravu EU-a i da se javni bilježnici ne mogu smatrati sudom. Naše vladajuće elite tada su krenule u sastavljanje tobožnje novog Ovršnog zakona. Ne zbog boljitka tisuća blokiranih ovršenih i stotina deložiranih obitelji, već od straha da bi zbog takvog nepravednog sustava mogli dobit ustvari packu od Bruxellesa. No takav njihov prijedlog samo je šminkanje postojećeg nepravednog sustava, čista kozmetika. Javni bilježnici su i dalje u postupku samo formalna sudska kontrola, FINA i dalje naplaćuje svoje naknade a gubitak jedinog obiteljskog doma zbog prenapuhanih potraživanja uvećani za odvjetničke i javnobilježničke troškove i kamate, ostaje stvarna opasnost za veliku većinu naših hrvatskih građana. Za razliku od tih kozmetičkih promjena sa zadovoljstvom vam mogu predstaviti prijedlog posve različitog ovršnog sustava uređenog po uzoru na slovenski model koji je proglašen najboljim u Europi. Dakle samo nekoliko kilometara od nas, od ovog mjesta, nalazi se najbolji ovršni sustav u Europi. U čitavoj Sloveniji ovrhe provodi svega 5 sudaca a u postupku ne sudjeluju javni bilježnici. Međutim, takav pravedan ovršni sustav koji imaju naši najbliži susjedi, vladajuće elite ne žele niti razmotriti jer to bi uništilo visoko profitabilne interese pojedinih odvjetničkih društava, javnih bilježnika te agencija za naplatu potraživanja i banaka. Pred sobom danas imate naš prijedlog posve različitog ovršnog sustava. Našim prijedlogom novog Ovršnog zakona vodi se mogućnost vođenja elektronskog postupka te se ukida ovrha na temelju vjerodostojne isprave. Ukidanjem vjerodostojne isprave koja sada može biti bilo što kao ovršnog temelja smanjio bi se broj ovršenih postupaka za više od 50%. U odnosu na postojeće rješenje, ostaje samo ovrha na temelju ovršne isprave. Time praktično nestaje uloga javnih bilježnika u cijelom postupku. Elektronski ovršni postupak se providi automatski, ako ovršenik ne uputi prigovor protiv takvog načina vođenja ovrhe ili ukoliko ovršni sud po službenoj dužnosti ocijeni kako ovršenik nije sposoban sudjelovati u elektronskom ovršnog postupku. Nadalje, uloga FINA-e čiji je način rada bio do sada predmetom kritika, zamjenjuje se Poreznom upravom Ministarstva financija koja također vodi i jedinstveni registar računa. Dakle u provođenju ovrhe, više ne sudjeluju javni bilježnici, ne sudjeluje FINA, već isključivo sud i tijela državne uprave s izuzetkom javnih komisionara kod prodaje nekretnina. Predloženim novim Ovršnim zakon, zabranjuje se provedba na nekretnini ukoliko ovršenik ili član njegova kućanstva nema u vlasništvu drugu nekretninu za zadovoljenje osnovnih stambenih potreba. Štiti se pravo na jedini dom. Također, predloženim rješenjem nije više moguće pokrenuti ovrhu na nekretnini za potraživanja manja od 60 000 kuna. Provedba ovrhe na nekretnina za potraživanja, znači veća od 60 000 kuna, mora biti zabranjena u zimskim mjesecima. Navedenim suštinskim izmjenama se učinkovitije štiti ustavno pravo na dom u odnosu na postojeća rješenja o stambenom zbrinjavanju ovršenika. Predloženim novim Ovršnim zakonom, najviše dopušteni iznos troškova postupka, fiksira se na ukupni iznos glavnice ovrhovoditelja i to potraživanja odredbom prisilne naravi. Nadalje, suprotno općem uređenju obveznih osoba kod novčanih tražbina, naplata zakonskih zateznih kamata u ovršnom postupku uređuje se na način da prvo na naplatu dolazi glavnica a zatim troškovi postupka i tek zatim zatezna zakonska kamata. Naknada banaka se ovim ograničavaju u omjeru naspram sudske pristojbe kao i naknade Poreznoj upravi koja sad provodi postupak prema sudskom nalogu. Novim prijedlogom Ovršnog zakona povećava se krug primanja koja su izuzeta od ovrhe kao što su božićnica, uskrsnica, regres, dnevnice, terenski dodatak, pomorski dodatak, sindikalne-socijalne pomoći i pozajmice, naknade za službeni put u inozemstvo, otpremnine, naknade za korištenje privatnog auta u službene svrhe, naknade za odvojeni život te rodiljne i roditeljske potpore kao i potpore za poljoprivrednike. Također, ograničava se iznos mjesečnih primanja fizičkih osoba ovršenika koje se može ovršiti. Predloženim Ovršnim zakonom propisuju se više prekršajne kazne za Poreznu upravu, banke i HNB, ukoliko postupaju protivno odredbama zakona, te se uređuje sustav javnih komisionara i komisione prodaje na način da u njemu ne sudjeluje HGK. Rješenja predloženog novog Ovršnog zakona moderniziraju i sistematiziraju naše ovršno zakonodavstvo, gotovo potpuno ograničavaju sudjelovanje javnih bilježnika u postupku a izvan sudsku ovrhu dopuštaju samo u iznimnim i vrlo ograničenim slučajevima. Predloženim rješenjem vrlo učinkovito se štiti obiteljski dom, smanjuju se troškovi postupka te se blagotvorno utječe na opterećenje pravosudnog sustava ovršnim postupcima zbog ukidanja ovrhe na temelju vjerodostojne isprave. Prijedlog je usuglašen sa pravosudnom stečevinom EU-a, također predložena rješenja su na tragu najboljih komparativno-pravnih europskih primjera zbog uvođenja digitalizacije cijelog postupka. Za provedbu ovog prijedloga novog Ovršnog zakona mogu se koristiti već predviđena sredstva državnog proračuna upravo osigurana Ministarstvu pravosuđa za razvoj aplikativnih rješenja i unaprjeđenje postojećeg sustava, ali ne i kozmetička, već ovaj put suštinski pravična. Dragi kolege i kolegice zastupnici, danas imate izbor, možete podržati istinski, novi, pravedniji i učinkovitiji sustav koji Živi zid predlaže ili možete i dalje pasivno podržavat profitabilne interese odvjetničkih društava, javnih bilježnika, agenciju za naplatu dugova i stranih banaka. Izbor je na vama. Kada nepravda postane zakona, otpor postaje dužnost. Hvala.
Želi li netko govoriti kao prvo u ime odbora? Ne. Želi li predstavnik Vlade dodat nešto? Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Vlada RH ne može prihvatiti navedeni prijedlog Ovršnoga zakona iz nekoliko razloga. Prije svega, poštovani kolega zastupniče, u velikom djelu vašeg prijedloga zakona ugradili ste ono što radna skupina odnosno novi Ovršni zakon već predviđa a to je kategorija socijalnih mjera. Naveli ste i sami krug primanja koji smo proširili i izuzeli od ovrhe, načini na kojima smo zaštitili jedinu nekretninu za život, povećali cenzus, načini na kojima smo odgodili deložaciju u zimskim vremenima po uzoru na pojedine europske zemlje i ono što svakako možemo komentirati kao pozitivno, to je da je to sve već inkorporirano u naš Ovršni zakon koji se trenutno nalazi u Hrvatskom saboru u trećem čitanju. Ono što ne možemo nikako prihvatiti a to je da smo u Ministarstvu pravosuđa pa tako i u Vladi RH a isto tako i u ovom Visokom domu, bilo kome pogodovali, bilo kome omogućavali da se dakle u ovršnom sustavu na teret ovršenika obogaćuje. Ono što je važno, vratiti temu Ovršnog zakona, Ovršni zakon sam po sebi nije nikakav socijalni zakon, to je zakon u svakoj državi pa tako i u Hrvatskoj, zakon koji treba omogućiti dakle vjerovniku da naplati svoj dug od ovršenika. Ono što mi vodim posebno računa u novom Ovršnome zakona a to smo već nekoliko rekli, neću ponavljati, a to je da nećemo dozvoliti da trošak glavnice, dakle trošak ovrhe bude višestruko veći od samoga duga. Isto tako, nećemo dozvoliti da niti jedan dužnik bude ovršen a da zato nije unaprijed obaviješten. Dakle na ovom sustavu Ovršnoga zakona uveli smo obveznu obavijest dužniku a o njegovom dugu, pa ukoliko priznaje svoj dug i plati ga na vrijeme, nema više onih troškova koji su narasli do nekoliko puta više. Dakle ono što je bio prigovor da neko je ovršen a da zato nije ni znao, to ovaj put se neće moći dogoditi. Isto tako digitalizacija sustava, e-ovrha, to je ono što predviđa novi Ovršni zakon, po uzoru na Republiku Sloveniju, taj sustav što morate znati kao zastupnici, u Sloveniji je trajao oko 4 g. da bi se uveo u ovršni sustav Slovenije, Hrvatska će to imati nešto kraće s obzirom da su tehnološki uvjeti i sustav uznapredovao u odnosu na vrijeme kada je to uvela Slovenija. Što se tiče ustavne kategorije vašeg prijedloga zakona, ukidanje vjerodostojne isprave, mi smatramo da bi se time dakle upravo trošak povećao na račun ovršenika jer bi ovrhovoditelj imao veće troškove a samim time u naplati svoga duga to bi u konačnici došlo na teret ovršenika. Što se tiče vašeg prijedloga o kamatama, o redoslijedu naplate, to smo već raspravljali ovdje u ovom Viskom domu, sam smisao kamata je potpuno drugačiji od onoga što vi predlažete u svom prijedlogu zakona. Isto tako, u vašem prijedlogu zakona smo detektirali da bi prebacivanje ovlasti na Poreznu upravu uzrokovalo upravo suprotni učinak a to je povećanje troškova jer sustav koji trenutno imamo, kojega redefiniramo funkcionira na način da je to sustav koji je već implematiziran, uhodan i da bi uvođenje Porezne uprave u sustav ovrhe dovelo do značajnih novih financijskih troškova na teret naglašavam, ovršenika. Isto tako, došlo bi do određenih značajnih poremećaja u ovršnom sustavu RH u globali kad gledamo prijedlog koji ste predložili pa tako Vlada RH u ovom djelu koji sam govorio što se tiče vjerodostojne isprave, što se tiče drugačijeg uređenja kamata, ne može prihvatiti vaš prijedlog zakona a sve ove pozitivne stvari koje ste naveli, upravo je ono o čemu smo mi javno govorili i inkorporirali u naš prijedlog zakona na kojemu radimo više od godinu i pol dana i trenutno se naš prijedlog nalazi ovdje u trećem čitanju. Ono što trebati znati, ja ne bih o ovoj temi politizirao, mi svakako želimo novim Ovršnim zakonom učiniti ono što smo obećali, a to je da učinimo ravnotežu između ovršenika i ovrhovoditelja na način da štitimo vladavinu prava, da štitimo sustav i državu u cjelini, ali da isto tako financijska kultura treba postojati da ovršenik treba znati da onaj dug koji je svojom voljom uzeo treba vratiti na način ali pod poštenijim uvjetima sa troškovima koji su minimalni, naglašavam ako dobije obavijest dužnik i prihvati platiti svoj dug nema onih dodatnih troškova, a i vidjet ćete sami za nekoliko tjedana da novi Ovršni zakon upravo ide na razinu onoga što smo htjeli postići, a to je pravedniji, pošteniji i moderniji ovršni postupak u cilju zaštite i ovršenika, ali i države u cjelini. Hvala lijepo.
Imate nekoliko replika gospodin Salapić. Prvu repliku vam daje gospodin Vucelić.
Poštovani, vi kao predstavnik Vlade i ministarstva vjerujem živite u jednom paralelnom svemiru u jednoj paralelnoj stvarnosti. Naime, u ovoj stvarnosti u kojoj ja živim ljude se izbacuje iz jedine nekretnine i to svakodnevno. Upravo danas je jedna deložacija od strane ilegalnih RBA zadruga, te ljude vi niste zaštitili, ti ljudi se i dalje ovršuju i deložiraju. I to pazite sad je 3. mjesec kažete da nema deložacija u zimskim mjesecima, kako je to moguće, kako je moguće da ljude danas izbacuju onda na cestu? Ja stvarno mislim da vi u ovoj Vladi ne živite tu s nama, ne živite, da ne živimo na istoj planeti. Kažete da ne pogodujete niti javnim bilježnicima, niti FINI, niti odvjetničkim društvima, niti agencijama za naplatu potraživanja, to je laž, upravo njima vi pogodujete. Vi sve zakone koje radite, radite da bi netko od njih mogao zaraditi, sa bi ljudi u tom lancu uzeli milione, 100-tine milijuna kuna godišnje. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče prije svega nema potrebe da pričamo o na način na koji ste vi krenuli govoriti. Nikoga mi ne štitimo, nikome ništa mi ne pogodujemo, ja sam vama pričao o novom Ovršnom zakonu koji još nije stupio na snagu. Dakle, vi pričate o deložacijama koje trenutno postoje, meni je žao što je to tako. Zakonski propisi koji su trenutno na snazi su potpuno drugačiji od onoga što mi predlažemo novim Ovršnim zakonom. Isto tako vi znate da su, što isto moramo napraviti to je regulacija tih otkupljivanja potraživanja od strane agencija. Dakle, to je nešto što ja sam pričao o novom Ovršnom zakonu, vi pričate onu priču koju uvijek, a to je vaše pravo da govorite kako hoćete.
Gospodin Bulj, druga replika.
Hvala lijepo. Tajniče, državni tajniče rekli ste da u prijedlogu Živoga zida su u biti stvari koje ćete vi novim prijedlogom zakona uputiti u proceduru. Taj zakon nije u proceduri tj. te izmjene pa znači da nemamo razloga da prihvatimo ovaj prijedlog, međutim nema nikakav prijedlog jer onda sve ispada da je u biti to predizborno nekakav zakon koji je čisto pamflet koji će biti do izbora trajati. Mene više zanima zbog čega hrvatska država i pravosuđe ne poštiva ono što je 2/3 donio sabor, to je Zakon o ništetnosti ovaj ugovora štednih kreditnih zadruga Raiffeisen koji je kolega spominjao, 2/3 većinskom većinom smo donili zakon nitko to ne poštiva. Zbog čega? To je ključni razlog. I sada te ljude ovršuju, ljudi su nastavli tužbama, povećaju im se troškovi na 100-tine tisuća kuna, a danas te kriminalne organizacije štedno-kreditne zadruge potpomognute iz Hrvatske iste ljude gone iz svojih kuća. Hvala lijepa.
Hvala, hvala lijepa. Odgovor.
Poštovani zastupniče Bulj, meni je drago da podržavate kolegin prijedlog zakona, ali me pomalo to i čudi ja vas moram podsjetiti da na trenutnom važećem zakonu, koji sad trenutno postoji, koji kolega kaže da pogoduje određenim skupinama ste vi radili odnosno MOST i vaš kolega Miroslav Šimić zastupnik MOST-a u Ministarstvu pravosuđa s nama nekoliko puta. Tako da možda vrijeme liječi rane, ali zaborav ne postoji, barem ovdje u ovom domu ne bi trebao postojati.
Gospodin Vlaović.
Hvala potpredsjedniče. Pa uvaženi državni tajniče i sam predlagatelj je u svom prijedlogu zakona rekao da žele zaštiti i vjerovnika, a i ovršenika i da svakako se zalažu za vladavinu prava u RH, ali žele taj postupak ubrzati kroz e-postupak i žele smanjiti troškove provođenja tog postupka kroz izbacivanje javnih bilježnika i drugih koji nisu potrebni nizu, a vi ste u ovom svom prijedlogu zakona koji je u raspravi ostavili javne bilježnike u postupku ako ih sud ovlasti da provodi ovršni postupak. Tu se vi, razlikuje vaš prijedlog i prijedlog Živog zida i mislim da bi ovaj prijedlog trebalo usvojiti jer tko zna kad će vaše prijedlog zakona doći u treće čitanje. Zanima me koliko je trenutno građana u Hrvatskoj blokirano, da li je itko izašao iz tog dužničkog ropstva prema postojećem zakonu odnosno planirate li obzirom na krizu koja se predviđa zbog korona virusa odgoditi provedbe ovrha zbog ljudi koji će doći u financijske probleme jer ne mogu ostvariti svoj prihod zbog zabrane prometa, zatvaranja granica i sl., da li Vlada išta radi na tome?
Hvala lijepa. Gospodin Salapić odgovor.
Poštovani kolega o svim mjerama koje se odnose na korona virus će Vlada i krizni stožer izvijestiti javnost, a svakodnevno to radi 2 puta na dan. Ja znam da je to popularno da oporba podržava oporbu ovdje u sabornici, a nisam ja rekao ništa suprotno od onoga što mi govorimo cijelo vrijeme dakle, ova Vlada i ovo ministarstvo. Vlada RH trima zakonima je smanjila ukupni broj blokiranih, omogućila je osobni stečaj potrošača, otpisala je određene dugove koje smo smatrali da se može otpisati do 20.000 kuna, a novim Ovršnim zakonom i to ćemo ponavljati cijelo vrijeme ništa mi ne skrivamo od javnosti, ono što je najvažnije zadržavanje sudionika u postupku ovrhe nije pogodovanje nikome, mi samo želimo napraviti ključnu stvar, a to je smanjiti troškove ovršnoga postupka da dužnik minimalno plati naknadu za svoj dug ako pravovremeno ne odluči platiti svoj dug sam prije nego što se pokrene ovršni postupak. Sustav obavještavanja dužnika je uređen na najbolji mogući način i ako ste u mogućnosti da platite svoj dug imate priliku po novom Ovršnom zakonu to potpuno drugačije učiniti. Hvala lijepo.
Gospođo Perić.
Hvala. Poštovani državni tajniče, dobro je da ste spomenuli usporedbu sa Slovenijom i ovdje se zaboravlja da u sadašnjem zakonu postoji zapravo prva nekretnina koja se ne ovršuje do duga koji prelazi 20.000 kuna, za režije i ostalo to se ne primjenjuje. Osim toga, važno je reći da u RH se za takve plaće 18 mjeseci, dakle država plaća smještaj. U Sloveniji je to slučaj da ovršenik plaća sam 3 godine najamninu za to razdoblje dok je ovrha u tijeku. Osim toga, treba reći da u Sloveniji ima svega 150 tisuća ovršenika, a da u Hrvatskoj kao dvostruko većoj ima više od 300 tisuća, dakle, pitanje je naš odnos prema naših dugovima.
Izvolite odgovor.
Uvažena kolegice, otvorili smo mi brojna pitanja u ovih dvije godine pa tako i danas u raspravi. Javno se ne govori, mi smo u postojećem već sustavu, a posebno ovom novom stavili više svoj pogled na ovršenika želeći pomoći ljudima u nevolji. Mi smo imali prigovore EU komisije na određena rješenja, zato ovaj Ovrši zakon duže stoji u proceduri nego što je inače jer sama zamisao ovrhe kao ovrhe u Europi, po cijelom svijetu je ravnoteža između ovršenika i dužnika, a lako je uzeti ono što je pozitivno iz nekog zakona, a onda reći e sad napravite još to, to i to, bez obzira što time rušite temelje države, što rušite temelj vladavine prava i temelj mene koji sam, ako sam vama nešto dao pošteno, vi meni to pošteno morate vratiti. To je financijska kultura i pismenost i mi ništa drugo ne tražimo od naših građana, tako se moramo svi ponašati, i ja i vi i svi koji ovdje sjedimo. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada ćemo… Izvolite g. Bulj.
Hvala lijepo. Tražim stanku od 10 minuta po pitanju predloženog zakona kolega iz Živoga zida. Morao bih kazati da, kad je donesen zakon, izmjene zakona jer je rekao laž i neistinu jedan od brojnih žetončića koji su uletili u neprirodnu koaliciju HNS, SDSS Milorada Pupovca i žetončići Bandićevi, i naravno i vi iz HDSSB-a Kosoričin velikih uzdanica, Jadranke Kosor. Morao bi kazati vam da je 10 amandmana dao MOST od ovršenih, niti jedan tada niste prihvatili. 10 amandmana, od toga da ako je 10 godina čovjek dužan, da se ne može naplatiti i brojne druge stvari koje smo navodili, niti jedan niste prihvatili. To je udruga Ovršeni tada zahtijevala, udruge, ljudi iz ovršenih, međutim, vi ste to glatko odbijali i zato ja podržajem ovo. Pa da je taj najgori zakon, pa da sam ga Miro Bulj donio, ako je nešto bolje onda je bolje. Međutim, vi konstantno predizbornim pamfletima obučeni i naučeni za vrijeme dok ste bili ljubimac Jadranke Kosor, a kasnije Branimira Glavaša koga ste najžešće napadali, sad ste njegov obično, jednostavno, to vam je jedina štanga jer samostalno i ne možete ništa, lažima, obmanama, predizbornim obećanjima, ne želite prihvatiti ove prijedloge koje su predložile moje kolege bez obzira tko je predložio. Vi kažete da ćete to predložiti. Kada? Na dan prije izbora? Na dan gašenja Sabora, ako bude prekid Sabora? Ja mislim da bi bio interes ovo, evo vidimo sad trenutno i krizu koju će uzrokovati gospodarski ... [[Govornik se ne razumije.]] virus koji će utjecati na brojne gospodarstvenike, poduzetnike, radnike, zbog ovršenih, da bi bilo dobro odmah po hitnoj proceduri donijeti ove mjere i poboljšati tim vašima. Ali vama je interes manipulacija, predizborna obećanja i sve s čime se koristite, ne u interesu boljitka naših građana jer da je vama interes boljitak, onda bi se poštivao Zakon o ništetnosti štedno-kreditnih zadruga, [[Upadica Radin: Hvala. Vrijeme.]] koji je donio Sabor većinom glasova [[Upadica Radin: Vrijeme.]] Hvala lijepo.
Vrijeme, ima li još netko? G. Lovrinović, izvolite.
Hvala, u ime Kluba Promijenimo Hrvatsku i Živi zid tražim stanku od 10 minuta također, da bi razmotrili posebno ovaj nastup državnog tajnika glede Ovršnog zakona, a posebno želimo raspraviti sljedeće i postaviti pitanje ovdje državnom tajniku, predsjedniku Vlade, ministru pravosuđa, a sljedeće: zašto još uvijek provodite ovrhe i želimo naglasiti da je već do sada bilo potrebno reagirati na razini prijedloga Ovršnog zakona, a to nismo čuli, ali i na razini pravne prakse. Naime, postojeća procedura izdavanja rješenja o ovrsi na temelju vjerodostojne isprave, što stalno upozoravamo, u dijelu koji se tiče potrošača nije dopuštena te je već trebalo promijeniti praksu. Takva rješenja se više ne smiju izdavati jer ne ispunjavaju ni minimum zatraženih standarda, prije svega, načelo djelotvorne zaštite, pazite. Rok za prigovor od 8 dana je prekratak za građane potrošače. Neprihvatljiv je zakonski zahtjev za potrošače, prigovor moraju obrazlagati da bi on bio dopušten i ne samo to, g. tajniče, vi ste iz EU komisije dobili izravan nalog, da postupite i jednostavno onemogućite provođenje ovrha. Vi kao Vlada, izvršna vlast ne slušate taj isti Bruxelles nego ste izmanipulirali i tražili čitavo vrijeme, i u ovom novom prijedlogu koji razvlačite do izbora, neće nikad bit gotovo, uopće nije bitno kad će biti, on je najgori Ovršni zakon ondje, civilizacijska sramota, ovog našeg trenutka, društva. Prema tome, pokažite gdje je vaš premijer, što sad radi, što ne provodi zakonske odredbe EU suda, EU komisije, obustavite sve ovrhe jer vas na to obvezuje nadređeni zakon, a to su direktive EU. Evo, to je to.
Još netko traži stanku? Dobro, odobravam stanku do 13 i 15 i onda ćemo nastaviti iznošenjem stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika. Izvolite. Nađemo se u 13,15. STANKA U 13,03 SATI. Nastavimo sa raspravom o zakonu, koju zapravo otvaramo sada. Prvi je na redu ispred Živog zida i Promijenimo Hrvatsku gospodin Ivan Lovrinović koji će dijeliti svoje vrijeme sa gospođom Sabolek. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani predstavnici Ministarstva pravosuđa, a posebno pozdravljam vas dragi građani. Odmah na početku ću reći da ispred Stranke Promijenimo Hrvatsku podržavam prijedlog Ovršnog zakona koji je predložio Živi zid jer je riječ zaista o jednoj namjeri, ozbiljnoj namjeri da se svi građani koji se nalaze u tako teškoj situaciji koje malo razumiju ljudi koji imaju hajmo tako reći dobre plaće, posebno ih malo razumiju oni koji su političkim vezama došli na određena mjesta. To su ljudi, ja pokušavam ih razumjeti tko su ti ljudi, kako oni mogu noću zaspati, s kojim razmišljanjima se bude. Oni niti mogu spavati, niti se normalno probuditi. Dakle, čovjek koji se nalazi pod prijetnjom ovrhe, on nije slobodan čovjek. Njemu je život sveden na jednostavno skupljanje svaki dan toliko i toliko kuna da može otplatiti određenu ratu. Zbog toga je ovaj zakon zaista, Prijedlog zakona dobro došao i neću sada prebrajati koliko ovdje ali kada očima prijeđem točno sjedi 6 saborskih zastupnika. Prema tome, iz toga se može iščitati da svima onima kojih ovdje nema, posebno vladajućih jer oni upravljaju, oni donose, izglasavaju zakone da smatraju da im je ovo potpuno nebitno pitanje u Hrvatskoj, maltene da ne postoji problem ovršenih, blokiranih itd. No dragi građani na nama je sve, kada dođe dan izbora onaj tko misli da je ovo dobro stanje pa izvolite i dalje glasajte za iste, ali nemojte se više žaliti, znate nemojte se više žaliti jer koliko ima građana koji su blokirani pod ovrhama. Ako samo oni izađu na izbore i svoj glas daju novim ljudima koji se stvarno bore za njih, pa mi ćemo nakon toga vrlo brzo ovdje prosijati ovaj Sabor. Jedan broj ljudi više nikada nećete gledati koji brane financijsku oligarhiju, koji brane ovo ovršnu mafiju i prema tome, čitavo ovaj hranidbeni lanac koji polazi znači od nekih malih neplaćanja HRT-ove pristojbe pa na tome zarađuju odvjetnički uredi, javni bilježnici, i naravno, na kraju FINA ovršuje bez da ikoga išta pita. Ono što bih ovdje želio naglasiti ispred naših stručni tim koji znači pozdravlja ovaj zakon, jest, a prijedlog je ovdje, ministarstvo, pa dajte, već 2, 3 godine vam predlažemo, unesite odredbu da u ovršnom postupku svaka strana plaća svoje troškove i odmah ćemo 70% ovrha učiniti, odnosno pokretanja takvih poslova besmislenim i oni se neće pokrenuti. Ali nećete vi, mi vam to prenosimo, vi radite 26. sada, 26. verziju Ovršnog zakona, ali ja znači i sada jednostavno vidim po ovoj argumentaciji koja je bila prije, ne želite ni ovo čuti. Ja ću iskoristiti ovu priliku, ponovo vas pozivam, izvršnu vlast pozivam, pozivam Ustavni sud, pozivam Vrhovni sud, da odgovore na pitanje zašto se provode u Hrvatskoj ovrhe kada je to sud EU kao nadređeni zakon, znači donesena je presuda da se ne mogu provoditi ovrhe na temelju javnobilježničke isprave, vjerodostojne isprave. Dakle, spriječite tu praksu, čujemo da se ponovno je počeo val deložacija iz stanova i kuća koji tamo žive. Zaustavite to, kršite zakonodavstvo EU-e. Sada bih rekao par riječi samo o jednom teškom problemu koji je vezan za naše građane koji su uzimali kredite vezane uz švicarskim francima. Čitam danas novine, jučer novine, posebno neke novine koje ujutro izlaze, tako se i zovu, oni su već presudili, pazite, oni plaše hrvatske građane koji su se zadužili u CHF kreditima, uzeli i što kažu, sada, poruka je sljedeća, banke trebaju nakon presude Vrhovnog suda odahnuti, a vi ćete građani, ustvari nastradati. Vidite, nije dovoljno da se građane plaši samo koronavirusom nego ih se plaši da, zbog čega, da odustanu od daljnje tužbe, da odustanu praktično od svojih prava i da time ono što su banke uzele, da im ostane, a to su nezakonito stekle. Ponavljam, poštovani građani, naš stručni tim pravni tim koji je jučer do kasno zasjedao i radio na ovome tumačenju, znači presude Vrhovnog suda RH, uz konzultacije sa istaknutim stručnjacima, autoritetima u području pravne znanosti i struke, došli smo do sljedećih spoznaja, zaključaka, koje ću ja ovdje u ime stranke Promijenimo Hrvatsku iznijeti, a vezani su za prijedlog Ovršnog zakona jer veliki broj ovrha proizilazi upravo iz ovih, nesretnog švicarca, kredita u švicarcima. Pa prema tome, smatramo, mišljenja smo, znači na temelju mišljenja pravnih stručnjaka, da je presuda odgovorila, Vrhovnog suda na postavljeno pitanje, tom prilikom se Vrhovni sud držao točno postavljenog pitanja, odnosno tužbenog zahtjeva koji je došao sa suda u Pazinu. Dakle u formalnom smislu Vrhovni sud je odgovorio na postavljeno pitanje. Međutim, sada mediji različito to tumače naravno u korist banaka. Pa znate da je neki prije mjesec, dva RB Raiffeisen banka tražila javno, PR agenciju koja će vršiti pritisak na sudstvo u RH. E to je bio razlog da sam osobno ja u ime strane Promijenimo Hrvatsku protiv njih podnio kaznenu prijavu i čekam sad što će poduzeti DORH. Nitko se ne javlja. Ali pitat ćemo ih, visit ćemo im nad glavom. Dakle u formalnom smislu, Vrhovni sud je odgovorio na postavljeno pitanje. Iz obrazloženja te odluke vidljivo da je Vrhovni sud slijedio argumentaciju Ustavnog suda koji je on iznio povodom prijedloga banaka da Ustavni sud privremenom mjerom suspendira primjenu Zakona o konverziji, što je Ustavni sud tada odbio, toga se sjećate. Ustavni sud je tada rekao da ugovore koji budu sklapani na temelju Zakona o konverziji ne treba promatrati kao klasične ugovore obveznog prava. zašto? Pa zato što je spomenuti zakon s jedne strane, propisao bankama da moraju potrošačima ponuditi sklapanje takvog ugovora, a potrošačima je ostavio slobodu izbora, dok je sadržaj aneksa ugovora Zakon o konverziji u bitnom dijelu propisao bankama da moraju, a što je propisao? Da moraju znači promijeniti jednu valutnu klauzulu, to švicarski franak u drugu, to je euro. Stoga je točno da se ovdje ne radi o tome da su obje strane slobodnom voljom ugovorile izmjenu osnovnog ugovora. Znači to je točno. Drugim riječima, temelj aneksa, ovog ugovora aneksa o konverziji je Zakon o konverziji, stoga na njega nisu primjenjiva standardna rješenja Zakona o obveznim odnosima i s te strane je ispravno i očekivano obrazloženje Vrhovnog suda. To je tako. Drugo, problem je međutim, što je u oglednom sporu propušteno odgovoriti, a jer je pitanje postavljeno bilo previše usko, na one stavove prema kojima Zakon o konverziji na temelju njega potpisani aneks ugovora između banaka i potrošača oduzima potrošačima ona prava koja im daje pravomoćna kolektivna presuda. A ta kolektivna presuda je bila da je ugovor ništetan. E, tako nešto ne dolazi u obzir iz ustavnopravnog gledišta. Naime, nijedan zakon, a pogotovo ne onaj koji je donijet i stupio na snagu nakon početka kolektivnog procesa, ne može anulirati pravni učinak kolektivne presude iz procesa koji je započeo ranije i koji su potrošačima pravomoćno priznata određena prava temeljem hrvatskog Zakona o potrošačima, a sve to na temelju Direktive EU iz 1993. g. Prava, znači, a to je definirao sud EU i u međuvremenu podigao na rang javnog poretka. Valjanost ugovora, i ovih aneksa, ima utjecaja samo kod izračuna visine štete koji potrošač ima pravo, odnosno da budem jednostavniji, vidite. Da me razumijete bolje. Prema tome, kako će priča na kraju završiti? Kod konačnog obračuna pošto se radila promjena valutne klauzule iz švicarskog franka u EUR-o kad se bude na kraju finalni obračun svodio građani će nešto manje dobiti nego što su očekivali, ali samo nešto manje. Prema tome, ne smijete dragi građani odustati od ovoga iako će banke ovih dana upregnuti sve da vam putem svojih novinara ili piskarala jel tako, utječu na vas, da vas plaše, da ne vodite i da odustanete. E, to oni čekaju. Znate da sam od 2011. godine tražio ukidanje valutne klauzule, bio sam u pravu Europski sud je potvrdio, prvostupanjska presuda, ostat ću s vama do kraja, borit ćemo se do kraja i dobit ćete svoje novce do kraja. Hvala.
Gospođa Sabolek će nastaviti iznošenje mišljenja o ovom zakonu svoga kluba.
Hvala vam predsjedavajući. Poštovani građani, kolegice i kolege jako mi je teško danas gledati ovako praznu sabornicu kada se raspravlja o ovako važnom pitanju. Jako mi je teško gledati ovako praznu sabornicu iz razloga što su moji kolege danas treći puta bili na deložaciji u roku tjedan dana, hvala Bogu uspješno su svojim pritiskom spriječili deložacije. Prijedlog Živog zida pojednostavljuje i pojeftinjuje ovršni postupak, nema posrednika, značajno se smanjuju troškovi provođenja ovrhe, ima rješenja koje štiti jedini dom. Glavna je namjera olakšati položaj dužnika da se dugovima, beskonačnim blokadama stane na kraj. Ovršnom ludilu mora se stati na kraj. To je vjerojatno svima jasno. Iako je svim nadležnim institucijama RH poznato da RBA zadruge ilegalno djeluju u Hrvatskoj jer nisu prijavljene kao pravne osobe niti imaju dozvolu HNB-a, ni Ministarstva financija za bavljenje kreditnom aktivnošću one i dalje tiho ubijaju brojne građane izbacujući ih na ulicu u trenutku kada više nisu u stanju otplaćivati njihove lihvarske zajmove. Uspjeli smo zadržati obitelji u njihovim domovima, uspjeli smo zadržati obitelj u domu na Remetama, prije nekoliko dana spriječili smo deložaciju obitelj Šurina, baka od 76 godina koja teži 38 kg i njezin suprug bolesnik od raka koji leži u krevetu ostali su u svome domu. Obitelj je digla kredit 2006. godine u iznosu od 31 tisuća 700 tisuća EUR-a, isplaćeno im je 27.000 EUR-a, provizija je bila 4.700 EUR-a, zamislite. Vratili su gotovo pola, sinu je RBA zadruga blokirala račun na 460.000 kuna i oteli su im zemljište koje je procijenjeno na gotovo milion kuna na Remetama. Što radi država? Još jednom pitamo kako je moguće da ilegalne zadruge kamatare naše građane i da to nikog nije briga? Ono što najviše šokira u cijelom tom slučaju, ali i u mnogim sličnim slučajevima je činjenica da je RH na ljude u teškim situacijama često šalje interventnu policiju i to zbog zaštite interesa austrijske kreditne zadruge koja ilegalno djeluje u Hrvatskoj i koja po svemu sudeći ne plaća ni kunu poreza u hrvatski proračun. Očito je da tu postoji skrivena snaga koja upravlja svime time. Ne znam što drugo reći i kako objasniti činjenicu da država štiti ilegalne zadruge. Jer ako netko nije registriran kao pravna osoba on ne može djelovati u RH i točka. Hvala.
Gospodin Damjan Vucelić govorit će u ime predlagatelja, izvolite.
Dragi građani, svi vi koji ste se našli u raljama ovrha, blokada i u konačnici deložacija vama ovaj moj govor neće biti nepoznanica, znate o čemu pričam, znate šta je Ovršni zakon napravio za vas, znate šta je napravio SDP kao začetnik Ovršnog zakona, a nastavila ekipa iz HDZ-a, znate u kakvu situaciju vas je dovela. Ali ostatak građana RH koji napominjem još nije došao u tu poziciju, a samo je pitanje kada će doći u tu poziciju jer je sustav napravljen da polovica građana kad tada dođe pod ovrhu da izgubi svoje nekretnine da izgubi sve šta ima na računu. Oni koji ne znaju šta se događa možete očekivati da će vas ta situacija zadesiti kroz par godina. Ja sam slušao šta je tu državni tajnik govorio, ja moram reći da toliko demagogije se nisam naslušao od prošlog tjedna od drugog državnog tajnika i svi govore isto. Svi govore jako uvjerljivo i mislite da ono što oni govore ima nekog smisla, a u stvarnosti što sam mu ja i rekao je totalno drugačija situacija. To je neka drugačija stvarnost u kojima oni žive i neke drugačije činjenice u koje vas oni uvjeravaju. Ja sam jučer govorio o korupciju koja vlada u Centru za vozila Hrvatska, kako je si je ekipa iz MUP-a podijelila unosan posao tehničkih pregleda vozila i registracija vozila. Ovo šta se događa u toj tzv. ovršnoj mafiji vam je isti modus operandi, naime bivši suci su si podijelili poslove, poslove javnih bilježnika oni na tome izvlače godišnje 100-tine miliona kuna, kada ja kažem da ova Vlada, da ovaj državni tajnik da njegovo ministarstvo štiti te ljude to je istina. Oni štite njihov profit i ne sam javnih bilježnika, nego isto tako i FINE koja je jedina agencija u Europi tog tipa, isto tako i odvjetničkih društava koji naplaćuju ogromne astronomske cifre gdje ljudima povećavaju troškove za mnogostruko puta više, pogotovo kod manjih iznosa, ljudima se zna dogoditi da duguju dvostruko ili više od glavnice. I ovo što državni tajnik govori ovim Ovršnim zakonom koji oni predlažu već po stoti put neće se ništa riješiti. Ovršenik se neće naći u boljem položaju. Trebam još spomenuti Agencije za potraživanja poput evo Smatrixa B2 kapitala. Ako niste znali oni vaše dugove otkupljuju za 20% od banaka ili recimo teleoperatera. Oni će na vama zaraditi jako puno. A još nije došlo vrijeme kada će ti lešinari krenuti u naplatu kompletno svojih potraživanja kada će vam početi oduzimati kuće. Ali vjerujte mi doći će i to i to će vam doći preko noći. Vjerujte. Budite uvjereni u to. Tada ćete vidjeti što jedne strane firme koje nije briga za naše građane mogu napraviti našim građanima. Ovo je tu još bilo ništa što vas čeka. A ovi ljudi poput ovog državnog tajnika oni štite te ljude. Sve te ljude od javnih bilježnika, pa sve do krajnjih banaka i tih Agencija za naplatu potraživanja oni štite i rade u njihovim interesima. Ne rade u interesima građana. Da rade u interesima građana zaštitili bi ih. Zaštitili bi ih od ovrha, zaštitili od gubljenja nekretnina. Mi te novce koliko mi moramo godišnje plaćati kroz kamate ne možemo vratiti. Nema šanse. Svake godine će biti sve više i vrše ovršenih. Ali zato dugovi se mogu otpisivati njihovim kompanjonima, to mogu. Ali najsiromašnijim građanima kakvih je najviše u Hrvatskoj njima se ne mogu. Njih će cijediti do krajnjih granica, dok se ljudi ne počnu ubijati što već i rade jer nemaju kuda, nemaju izlaza, ljudi na cesti završavaju i sada takvi ljudi, evo ja gledam po sebi. Oni ne bi trebali moći spavati ponoći, ali oni se najnormalnije dižu ujutro, najnormalnije, kod njih nema morala oni će to nastaviti dalje. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Marija Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Evo kratko ću ispred Kluba Hrvatske demokratske zajednice reći nešto o ovom prijedlogu. Ali prije nego što nešto kažem o samom prijedlogu, moram se osvrnuti i na izjave i predlagatelja i nekih kolega iz opozicije koji su sudjelovali prije mene u raspravi. Dakle, kada govorimo o ovako konkretnom zakonu, onda bih voljela da se zaista držimo teme i onoga što taj zakon je i što taj zakon uređuje. Dakle, ovo pitanje Ovršnog zakona zaista jeste važna tema, ali mi danas ne raspravljamo prvi puta u mandatu ove Vlade o ovoj temi. Ova Vlada je dakle pokrenula prvi put izmjene postojećeg Ovršnog zakona kada smo u dobroj mjeri popravili samim tim izmjenama koje su i sada na snazi položaj ovršenika. Isto tako donesena su tri zakona koja su stupila na snagu i koja olakšavaju položaj i ovršenih i blokiranih. I to pokazuje koliko je ova Vlada osviještena problemima u društvu koji se tiču i blokiranih i ovršenih. Tako da ne stoje ove demagoške teze koje smo čuli. Što se tiče Ovršnog zakona imali smo ga ovdje u dva čitanja. Puno smo raspravljali o njemu. I pred Božić 22. prosinca kada smo prije stanke zadnji put glasovali odlučeno je da zakon ide u treće čitanje. Dakle, nije točno da ova Vlada o Ovršnom zakonu ne brine i da u ovom mandatu nije o tome vođeno računa. Što se tiče ovog prijedloga, ja moram reći da je u stvari u velikoj mjeri u ovom Prijedlogu Ovršnog zakona prepisano sve ono što je u Prijedlogu Ovršnog zakona predložilo Ministarstvo pravosuđa. Neke samo, neki detalji su samo novelirani i predloženi na drugačiji način, a to se tiče prije svega te razlike se tiču brisanja odredbi o ovrsi na temelju vjerodostojne isprave, zatim povećanja broja primanja koja su izuzeta od same ovrhe, podizanju iznosa ispod kojeg se ne može provesti ovrha na nekretnini što je već Vlada učinila dakle u svom prijedlogu, izmjene redoslijeda uračunavanja propisivanje većih kazni za prekršaje i zamjena Financijske agencije kao tijela nadležnog za provedbu ovrhe na novčanim sredstvima sa Poreznom upravom. Dakle, što se tiče tih konkretno navedenih razlika samo ću u par crtica reći neke stvari. Prije toga željela bih reći ono što je rekao i sam državni tajnik i ono čega su svjesni i naši građani. Ako želimo biti uređena država onda moramo imati jedan Ovršni zakon koji će biti izbalansiran, koji će biti jednako će štititi i ovršenika ali isto tako i ovrhovoditelja koji je u tom slučaju vjerovnik. Dakle, dug je dug i dug treba vratiti. I od kada postoji ljudska zajednica uvijek su postojali dugovi i uvijek su se dugovi morali vračati. Tako da mislim da ne smijemo kada govorimo o Ovršnom zakonu previše podlijezati nekakvim demagoškim stvarima. Govoriti ovdje o RBA zadrugama nije mjesto na ovaj način zato što Ovršni zakon prije svega regulira kako na prisilan način vratiti dug od strane dužnika vjerovniku u situaciji kada dužnik taj dug nije vratio onako kako je bilo dogovoreno. Dakle, sada ću se samo kratko osvrnuti još i na ove razlike koje sam rekla koje ovaj Prijedlog zakona koji je predložio gospodin kolega zastupnik Vucelić predviđa, a to je kao što sam rekla da se ukida sustav ovrhe na temelju vjerodostojne isprave i predlaže da se ovrha provodi isključivo na temelju ovršnih isprava. To bi ustvari predstavljalo značajno povećanje troškova prisilne naplate vjerovnikovih tražbina i povećalo bi dugotrajnost postupka prisilne naplate. Isto tako, prisilna naplata putem redovnog parničnog postupka značila bi i znatan pritisak na sudove što bi dovelo do dugotrajnih postupaka za koje vrijeme bi isto tako tekla zatezna kamata što bi također povećalo onda isto tako troškove. Očito je da bi prijedlog učinio prisilnu naplatu neučinkovitom, dugotrajnom za vjerovnika i s povećanim troškovima prisilne naplate za ovršenika, što bi nužno dovelo do znatnog povećanja broja dugotrajno blokiranih građana. Predloženo uređenje dostave na način kako je to učinjeno u ovom prijedlogu zakona ne pruža dovoljnu pravnu sigurnost i na taj način u ovom prijedlogu zakona to nije dobro uređeno, jer odredbe o dostavi moraju biti jasne i nedvosmislene jer i o dostavi ovisi ustvari kad i na koji način počinju teći rokovi. Rokovi su važni jer oni nam određuju i kada možemo uložiti pravne lijekove ili koristiti druga odgovarajuća pravna sredstva u datoj situaciji. Vlada Republike Hrvatske u svom mišljenju isto tako ukazuje kako je sporno načelo podmirenje iz članka 15. ovoga Prijedloga zakona na način da ovrhovoditelj ima pravo na naknadu troškova samo do ukupnog iznosa glavnice ovrhovoditeljeve novčane tražbine. Naime, navedeno načelo je u suprotnosti s temeljnim načelom ovršnog prava da troškove postupka u vezi s određivanjem i provedbom ovrhe i osiguranja prethodno snosi ovrhovoditelj, a da je ovršenik odnosno protivnik osiguranja dužan ovrhovoditelju naknadno naknaditi troškove koji su bili potrebni za ovrhu ili osiguranje. Dakle, i danas smo ovdje u raspravi čuli od kolege Lovrinovića da bi prijedlog da bi svaka strana trebala snositi svoje troškove. E sada ja pitam sve vjerovnike, a i nas ovdje koji jesmo da se mi nađemo u poziciji vjerovnika da li bi nama takva odredba bila pravična. Tako da kada sam rekla da Ovršni zakon mora biti izbalansiran i u odnosu na ovršenika i u odnosu na ovrhovoditelja mislim na sve takove prijedloge da kada o njima govorimo i raspravljamo moramo imati u vidu prije svega i ravnotežu, isto tako načelo pravičnosti. Naime, nadalje, ograničenje troška na iznos glavnice značilo bi da u određenim slučajevima teret provedbe ovrhe bi bio na taj način prebačen na ovrhovoditelja što predstavlja i neuravnoteženost ovršnog postupka na štetu ovrhovoditelja što sam također rekla. Dakle, slijedom svega ovoga što sam navela Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice neće podržati ovaj prijedlog iz razloga što on nije dakle dobar, što način koji bi bio pravičan i dobar i za ovršenike i ovrhovoditelje ne predlaže dana rješenja, a isto tako u proceduri trećeg čitanja ćemo imati Prijedlog Ovršnog zakona predloženog od strane Vlade koji smo već kroz dva čitanja imali i vjerujem da će na taj način da ćemo doći do najboljeg mogućeg Prijedloga Ovršnog zakona koji ćemo nakon toga i izglasati. Hvala vam.
Hvala lijepa. Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Damjan Vucelić. Izvolite.
Zastupnice Jelkovac evo ja sam vas pažljivo slušao što ste pričali. Ja bih vas pozvao da na sljedeću deložaciju a otprilike su svaki tjedan jedna za koju mi znamo, za koju nam se jave ljudi, ja bih vas pozvao da vi dođete na jednu takvu deložaciju da obranite ljude od uzimanja nasilno njihovog doma, da čujete njihove priče. To su sve više-manje prevareni ljudi, pogotovo što se tiče RBA zadruga. Ja ne znam da li ste svjesni uopće na koji način su one funkcionirale i na koji još dan danas funkcioniraju jer im to dopuštate. Te RBA zadruge, ti prevaranti koji su ljudima uzimali novce oni su na … 30 tisuća eura ili 25 tisuća eura, ili 20 tisuća eura uzetog kredita oni su odmah na samoj primopredaji novaca po 5 tisuća eura spremali u svoj džep kao naknadu. Tako vam je modus operandi tih ljudi koji bi po meni trebali biti u zatvorima, a ne slobodno se šetati. Vi ste rekli dug je dug i dug se treba vratiti. Ja vas gospođo Jelkovac pitam, a kako će ljudi vratiti taj dug. Vi, HDZ-e, a neću ni SDP-e ostaviti neimenovan ste doveli do ove situacije da ljudi ne mogu vratiti dug. I mi cijelo vrijeme tupimo da se dug ne može vratiti u ovakvom sustavu. Jednostavno će svake godine biti sve više i više ovršenih ljudi, sve više i više ljudi koji će ostati bez svojih domova. I to vam je stvarnost Hrvatske, a vi ste to napravili. Napravili ste to pljačkom, korupcijom, nepotizmom, pogodovanjem. To ste vi napravili od Hrvatske. I onda od tih istih ljudi koje ste uništili koji nemaju što za jesti, ne znaju da li će sutra moći spavati pod krovom vi njima kažete dug je dug i dug se treba vratiti. A vjerujte mi većina njih nije kriva za to stanje u koje su došli. Nije kriva. Ima neradnika, ali većina ljudi nije kriva za to. Krivi ste vi vladajući. Ja nisam bio na vlasti, pa da se može reći e, Damjan ti si odgovoran za to. Ne, nego ste vi odgovorni koji tu sjedite u Saboru koji donosite odluke. Ja donosim uvijek negativne odluke tj. glasam protiv vaših zakona zato jer smatram i odgovorno tvrdim da odluke i zakone koje vi donosite u ovom Saboru nisu u interesu građana. Oni su u interesu pojedinaca, u interesu firmi, u interesu banaka, u vašim osobnim interesima da li to novčanim ili možda karijernim, ali u svakom slučaju u vašim interesima su. Ja tvrdim, vi ne radite za dobrobit ovog naroda. Ne radite i ovaj narod će moći jedino prodisati kada se vi maknete sa vlasti, a ovaj Ovršni zakon koji sada radite taj zakon neće ništa promijeniti. Znači ako želimo maknuti javne bilježnike i FINA-u iz cijelog tog ovršnog postupka i dati to sudovima da rješavaju to je potpuno moguće i realno. Pa u Sloveniji vam 5 sudaca cijelu Sloveniju rješava, 5 sudaca, a mi koliko stotina imamo zaposlenih u Hrvatskoj. Evo pitam vas koliko stotina sudaca mi imamo zaposlenih? Pa da mi kažete da ne bi moglo 10 ili 20 sudaca rješavati Hrvatsku, to je neistina. I samim time se kada bi ti suci vaši koji su inače uhljebi i neradnici i ne rade svoje posao i podmićeni su kada bi oni radili svoj posao, pa ne bi bio dugotrajan sudski postupak. Ne bi, niti ne bi bio skuplji za ovršenika, zato jer bi bio brzo riješen. A i u samom startu tvrdimo da bi se 50% ubrzao sami postupak kada bi išao na sudove, a ne preko ovih javnih bilježnika koji si stotine milijuna svake godine stavljaju u džep. A zašto? Zato što su opet jedna vrsta mafije kao što je i sve u ovoj državi. Sve je puno nekih interesnih skupina koji parazitiraju nad hrvatskim građanima i to vam je istina. To se događa i to svaki građanin zna. Toliko su ljudi svjesni toga da su već oguglali na to. Ja kada im govorim o kriminalu oni već imaju debelu kožu, kroz jedno uho im uđe kroz drugo izađe. Uopće ne reagiraju na to. Njima uopće više ne znači ništa kada im ja kažem netko je ukrao milijune, milijarde, ništa im to ne znači zato što nemaju tisuću kuna u džepu. Oni uopće ne mogu shvatiti koliki je pojam jedna milijarda, ne mogu. Ne zna što će sutra kupiti za jesti. Vi se ne krećete u takvim krugovima. Vi imate visoku plaću, ali da li vi znate da za jednu vašu plaću ljudi ostaju bez stanova? Ostaju bez kuća za jednu vašu plaću. I nećete ništa promijeniti s ovime što ste vi sada do 20 tisuća kuna. Ništa, zato što će zbog duga što nisu 5 godina plaćali struju sa kamatama, sa svim troškovima koje će im uzeti pljačkaški odvjetnici, neki pljačkaški odvjetnici, što će im uzeti javni bilježnici opet će to narasti za 20 tisuća kuna kroz 5, 8 godina i opet će ostati bez stana. I ono što je najgore na javnoj dražbi im se stan proda za pola cijene, za pola cijene i još su na kraju i dužni. Prodaju, stan vrijednosti za 100 tisuća eura prodaju za 50 tisuća eura na kraju im se ništa niti ne vrati novaca jer sve izgube. Nađu se na cesti bez kune evo to vam je stvarnost Hrvatske. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj Mosta nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, tajniče, građani ako netko prati izmjene zakona, Ovršnoga zakona prije svega bih rekao da je pošto je tajnik Ministarstva da bi prije nego što počnem o samome zakonu da bi bilo dobro razmotriti mjere Ministarstva pravosuđa tj. Vlada Republike Hrvatske koje će nanijeti štete u ovome trenutku zbog aktualnoga virusa tako da bi bilo dobro da Vlada tim mjerama olakša i poduzetnicima koji će imati štete i onima koji su u turizmu i koji već najavljuju se štete, a naravno i poljoprivrednicima, OPG-ovima to sam u stanci govorio. Smatram kada je tu već tajnik da čuje taj glas iz Sabora da bi bilo dobro da i ove mjere koje predlažu kolege da budu također malo ubrzane, jer u ovome trenutku će biti zasigurno puno više ljudi koji neće moći vraćati svoje obaveze ne isključivo zbog njih, nego zbog ovoga trenutka virusa koji ne prijeti samo po pitanju zdravstva, nego i po pitanju udara na naše gospodarstvo, našu poljoprivredu. Evo vidimo na naše transportne radnike i tvrtke, a poglavito to će se odraziti najviše na naš turizam tako da bi bilo dobro da se s nekim mjerama izađe pred naše građane po pitanju i ove teme, po pitanju ovršnih. Ma evo ja bih kratko rekao o ovome zakonu da u biti koliko sam ja shvatio tajnik se, državni tajnik se nije niti protivio ovim izmjenama kao što je kolegica iz HDZ-a ona je rekla da će biti implementirano u budućem zakonu koji će biti predizborni zakon tj. pamflet kao i svi pamfleti tako je kazao onda će to sve biti u nekakvom budućem zakonu jer sada je izbor pa će biti sada obećanja. Tako ne trebaju građani uopće voditi brigu o tome, sve će to biti riješeno kolega Vuceliću, vi kolege iz Živog zida sve će oni to sada napisati prije izbora bit će to … obećanja koja ćemo vidjeti. Međutim, realno govoreći vi ste u ovome trenutku kolega u jednom trenutku rekli da je Most sudjelovao u tome. Da, dao je 17 amandmana. Vi niste niti jedan prihvatili, samo toliko o čemu radimo. I ja naravno ako smo mi krivci određenog promašaja u ovome zakonu ja ću prihvatiti ovo što kolege daju ako … [[ne razumije se]] što vi prihvaćate ako olakšava našim građanima, pa znači to uopće nema problema. Lako se dogovoriti ako je nešto bolje za naše građane. Ali je pitanje jel' u interesu ovaj zakon lobija unutar javnih bilježnika, odvjetničkih lobija ja ne znam, jel' je u interesu građana? U čijem je interesu ovo i čiji interes vi ovdje zastupate? Meni nije problem prihvatiti od bilo koga dobar prijedlog bez obzira na slaganje, ja nemam nikakav problem s tim. Meni je žao što vi bojkotirate oporbene zakone ili ih sada gurate u proceduru prije svega jer su izbori u HDZ-u da prođe pa oporbeni zahtjevi će proći u sjeni, pa tako sutra je trebalo biti dva oporbena zakona. Jedan je moj o zabrani glifosata, otrova koji razara hrvatsku poljoprivredu, razara zdravlje, uništava prirodu i okoliš a pozivamo se. Međutim, nije bilo na odboru sada dovoljno članova. Sutra je taj zakon bio prvi. Namjerno se bojkotiraju da se raspravlja i o tome, a vrlo bitan je zakon. Tako da ja mislim da bi Ministarstvo ovdje pravosuđa ako već vi mijenjate zakon pa prihvatite djelomično bar djelomično ono što će pomoći našim građanima i ovršenima ako možete. Ja mislim da bi to bilo prihvatljivo i to bi bilo dobro za vas. To bi bila razumna poruka da vi ste prihvatljivi, da ste široki, da shvaćate ono što je dobro što mislite da ćete vi implementirati u budućem zakonu, pa djelomično vi ćete lako to promijeniti u jedan sveobuhvatan novi zakon koji najavljujete ako ima mjera koje su vama prihvatljive. Kolege su tu nabrojile znači udjele, … veliki troškovi javnobilježnički, FINA, oni su nabrojili tu neke stvari godinama spominju proširenje, znači oni koji će biti izuzeti od ovrha proširenje određenih primanja oni su također to nabrojili, prema tome ja ne vidim ovdje nikakav problem da vi to prihvatite, a ne da napadate. Ja ne znam zbog čega imate uvijek sa vlasti pozicije napadati nešto što je dobro. Ja se sjećam kad sam bio dio većine, nisam se slaga sa proračunom, glasa protiv proračuna bez problema ili oporbeni tada prijedlozi su bili čini mi se kolege iz SDP-a nešto je bilo u vezi hitne pomoći, mi smo to prihvatili, proša je njihov amandman. Ja ne vidim problem zbog čega mi kod bitnih stvari, a poglavito sad, evo sad govorimo o problemu Ovršnog zakona i problemi koji će uzrokovati ovaj virus, a i sama izbjeglička kriza koja je prijetila tj. ovaj ilegalni migranti da će uzrokovati brojne poteškoće našim poduzetnicima gubitkom radnih mjesta. Što znači da bi mjere već tribale su biti mjere ovdje pred saborom, već zakonske izmjene u ovom obliku ili sličnom obliku za olakšanje ljudima koji neće moći plaćati račune, jel ako netko nije na radnom mjestu, nema posla ili njegov ovaj poslodavac izgubi posao bilo to u transportu, bilo to u bilo kojoj drugoj grani, nećemo davat plaću svojim djelatnicima. I naravno da bi mi sad tribali o tome razgovarati, znači o problemu koji uzrokuje ovaj trenutno virus. Ne samo po pitanju sigurnosti zdravlja naših stanovnika što bi mi tribali sve učiniti da apsolutno blokiramo granice jer je najbitnije zdravlje, ali nažalost štetočine unutar minisatrstava su uništile našu prehrambenu proizvodnju, jer mi uvozimo prehranu pa smo još uvijek ovisni o uvozu, ali nažalost ja još jednom pozivam u ovome trenutku već kad pričamo u kontekstu sad je najbitnija sigurnost naših građana. Ništa trenutno nije bitnije nego sigurnost naših građana, zdravstvena sigurnost i na tome triba poraditi. Međutim, posljedica svega kad napravimo sigurnost će biti posljedice na određene naše gospodarske grane i ekonomiju. Prema tome, ja osobno još vas jednom pozivam, vas kao predstavnika Vlade da se što prije izađe sa mjerama, ljudi neće biti u mogućnosti plaćati svoje račune, da se vidi što vi možete kao Ministarstvo pravosuđa poduzeti, koje prijedloge dati i da nam date ovdje. A ne zadnjih 7 dana samo se guraju oporbeni prijedlozi, čak se neki izbjegavaju, evo ne može se čak naći ovaj većina za Odbor u poljoprivredi, tako u drugim je došla većina, kao 100 ljudi je zabranjeno sad skupa, pa nas ima 150, pa ne triba nama korona virus da bude prazna sabornica. Sabornica je prazna i po svim ovim teško će nekad dosegnut 100 osim u trenucima petka kad je glasanje, ne znam jel sutra glasanje, nije, prema tome nećemo imati taj problem. Tajniče, poštovani građani, poštovani predlagatelju, poštovane kolegice u malom smo broju i kolege, smatram da bi mjere trebale ići pod hitno pa i u ovome smjeru Ovršnog zakona jer mjere koje će sad zaustaviti trenutno uzroke virusa ne samo po pitanju, po pitanju znači zdravstvenih nego i gospodarskih učinaka koja će nažalost imati. Evo, hvala lijepo.
U ime predlagatelja ponovo poštovani zastupnik Damjan Vucelić. Izvolite.
Zastupniče Bulj evo postavili ste jedno jako dobro pitanje. Šta će se dogoditi sa poduzetnicima i sa vlasnicima malih obrta nakon ove sada pandemije? Naime, svima će njima pati profit, neki uopće neće imati posla. Šta će se dogoditi? Dogodit će se to da će za godinu dvije makar i dođe i novi Ovršni zakon na snagu, ti ljudi će biti ovršeni, gubit će opet nekretnine, gubit će svoje novce na računima ili će ostati blokirani do svoje smrti. Tako se i događa većini naših građana. I sad me baš zanima kako će ova Vlada zaštititi te ljude. Naime, ova Vlada uopće ne štiti svoje ljude, ona štiti svoje ljude u svojoj interesnoj skupini, a to su HDZ-ovci i ljudi povezani sa HDZ-om i njihove satelitske stranke i njihovi članovi. Ali vas građane kojih je 90%, vas ne štiti. Naime, da bi se ovih 10% moglo namiriti i da bi moglo živjeti kako žive netko mora raditi za njih, nekoga moraju stalno cijediti, a to ste vi. I to morate biti svjesni, oni žive na vašem znoju, na vašoj krvi. I ovaj Ovršni zakon sigurno neće to promijeniti niti njima nije u interesu da to promijene i zato se ja bojim šta će sada biti sa ljudima koji će izgubiti novce, svoje životne ušteđevine i ulaganja nakon ovog virusa. Al ne samo njih, brinem se za sve građane i uopće za budućnost ove zemlje. Smatram da nam se s ovakvom Vladom, a niti sa alternativom SDP-a ne piše ništa dobro. Morat ćete vi građani isto porazmisliti da li glas za njih je glas za vas, za vašu budućnost i za vašu dobrobit, jer ja sam uvjeren da nije. Isto moji kolege ovdje danas u sabornici koji podržavaju ovaj prijedlog Živog zida, ovog Ovršnog zakona smatraju da oni ne rade u vaše ime. Ja moram napomenuti da je Živi zid sad opet aktivno na terenu, brani ljude od deložacija. I ljudi nas zovu svaki tjedan, plaću se, boje se za svoju budućnost. Mi izlazimo na teren i štitimo ih od tih deložacija, ali zapitajte se prije godinu dana dok je Živi zid bio na 10, 12, 15% nije bilo deložacija. Deložacije tada nisu bile. A zašto? Zato što je ova Vlada dala naputak da se deložacije ne odvijaju kako se Živom zidu ne bi dodatno dizao rejting i tada nije bilo deložacija. Malo si razmislite, a sada sada su opet krenuli. Ove RBA zadruge su se razmahnitale, povampirile su se, sutra će to biti evo biti Smatrix, B2 Kapital, nisu ni Privredna, Zagrebačka ni druge banke ništa bolje, ali one paze kako rade i kako ljudima otipaju nekretnine iz razloga što oni rade na svom PR-a, ne žele negativnu reklamu, pa paze. Ali, vjerujte mi i one to rade. Ali ovi, B2 Kapital, EOS Matrix, pa to su stranci, strane firme, što njih briga za vas. Ova Vlada, ovaj državni tajnik, ovo ministarstvo, vas ne štite, a i zašto bi vas štitili. A dok ćete vi glasati za njih, dok će oni svake 4 godine misliti da prolazi na izborima, i nastavit će se tako ponašati. Ali, malo im zatresite, zaljuljajte stolicu pa ćete vidjeti kako će se promijeniti. Jer budite uvjereni, oni sve što rade, rade zato da bi dobili na izborima i točno će toliko vam obećati, toliko će vam toliko dati, kako bi dobili tih par glasova više da prođu, da imaju većinu u ovom Saboru. Isto tako radi i SDP. Hvala.
Repliku na vaše izlaganje ima poštovani zastupnik Bulj.
Kolega Vucelić, pa sad će se nažalost kad dođe određena ugroza vidjeti rezultati lošega rada hrvatske Vlade, vidjet će se da, vidjet će se kakvi su učinci po pitanju, kao što sam i rekao, mi imamo problem što nemamo dovoljno prehrambenih proizvoda, sve više uvozimo, sve više poticaja dajemo, a nikad manje domaće proizvodnje. To je znači pod velikim upitnikom i kad su ovakve ugroze, onda treba pozivati ljude, najprije treba zaštititi, najprije, zdravstvena sigurnost, treba odmah granici zatvoriti i ulagati u domaću proizvodnju. Međutim, sve će se tek vidjeti učinci što je radila uvoznički lobiji, što je radila ovršna mafija, sad će se vidjeti učinci loših upravljanja kod bilo kakve ugroze, a poglavito kod ovakve ugroze kao što je ovaj virus koji se pojavio, prema tome, pod hitno trebamo svi pozvati da kupujemo domaće i vratiti se našim proizvođačima. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Vucelića.
Da, zastupniče Bulj, potpuno ste u pravu, naime, Hrvatska je osmišljena kao jedna kolonija i ja o tome često govorim i naravno da je kolonizatorima u interesu da svoje proizvode guraju na naše tržište, a da naše sirovine crpe iz Hrvatske i od njih rade finalni proizvod u svojim zemljama i na tome one prosperiraju. A što se događa u Hrvatskoj? Događa se u Hrvatskoj koja je bogata, koja bi mogla 10 puta više stanovnika održavati jer imamo plodnu, bogatu zemlju, događa se to da mi ne bismo mogli prehraniti svoje stanovništvo sljedeća 3 mjeseca. I u slučaju da se stvarno neka katastrofa dogodi, pa mi smo prepušteni sami sebi, pa naši ljudi će gladovati. Ovo nije nikakva, nikakvo sad širenje neistine ili panike, to su činjenice. Znači nama je proizvodnja hrane, industrije, bilo čega, uništena, a namjerno. Zato da bi HDZ pogodovao stranim interesima i to HDZ radi. To radi već 30 godina i što je napravio od Hrvatske? Napravio je to da smo jadni, da nemamo za prehranit svoje stanovništvo ako do toga dođe.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava trebala je biti zastupnika Đujića, nema ga, gubi pravo na raspravu. Sljedeća je trebala biti poštovanog zastupnika Marasa, nema ga, gubi pravo na raspravu pa će završno u ime Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku ponovo govoriti poštovani zastupnik Damjan Vucelić.
Hvala predsjedavajući. Htio bi se u završnom govoru još osvrnuti na nešto što danas nismo spominjali, a to je vođenje elektronskog ovršnog postupka, tj. nismo ga spomenuli u dovoljnoj mjeri. Naime, zašto vladajućima bilo kakvo elektronsko nešto ne odgovara? Naime, vi ako biste vodili elektronski ovršni postupak, ne samo što biste ubrzali cijeli postupak nego bi taj i postupak bio transparentniji. A zašto vladajući ne žele transparentnost? Nije samo stvar kod ovrha, stvar je u svemu. Od uprave, državne uprave, gradskih uprava, općinskih uprava, one ne žele transparentnost, ne žele da na jednom mjestu bude sve. Što je više zapetljano u neke papire, u papirologiju gdje se ne može naći ništa, to je njima bolje, oni u takvim sistemima cvjetaju. I u takvim sistemima se može i najviše toga zamračiti. Mi predlažemo nešto što je u današnje doba ne samo poželjno nego i lako ostvarivo i to uz minimalne troškove. Vas će jedan lokalni HDZ-ov građevinar za obično neko popravljanje cijevi kanalizacije opljačkati za 2 milijuna kuna. Za 2 milijuna kuna će vam uzeti za to. I to je sigurno 3 do 5 puta preplaćeno. A za 2 milijuna kuna vi možete urediti cijeli jedan sustav. Evo, recimo za elektronsko vođenje ovrha i za te male novce koje već smo i u prijedlogu našeg ovršnog zakona predvidjeli od kud bi se mogli uzeti, mi možemo to sve urediti. Ali, nažalost nije svima u interesu da tako nešto bude. A mi živimo u, sad je evo 2020. g., živimo u jednom elektronskom dobu gdje bi sve trebalo biti digitalizirano, sve bi trebalo biti nadohvat miša. Mi to još nažalost ne radimo, još je sve nesređeno, od gruntovnica pa do ovoga. Jednostavno, Hrvatska je zapela u nekom mračnom vremenu od prije 30 g., ništa se nije bitno promijenilo niti se ne radi da se promijeni. Ako se nešto i mijenja, radi se ili zbog glasova ili da neki „rođo“, neki kum zaradi na tom poslu i tako jednostavno više ne možemo funkcionirati, upropaštavaju nas. I dok ova Vlada ne shvati da mora početi preuzimati prijedloge od Živog zida i od drugih stranaka jer predlažemo dobre promjene, dobre zakone, dobre izmijene zakona, dok oni praktički, evo u ovom mandatu Sabora su sve amandmane, sve prijedloge zakona odbili, to nigdje ne vodi. Pa što oni misle da su oni jedini u pravu? Mislim mi znamo da nisu u ničemu, ne rade za interese građana, ali mogli bi barem nešto preuzeti od nas što bi poboljšalo standard svima. Živi zid moli evo, sve zastupnike koji shvaćaju o čemu se radi ovdje da glasaju za ovaj prijedlog zakona. isto tako bi bilo dobro i da vidio koju ruku iz HDZ-a, da nisu kao stranački stroj, gdje slušaju samo naredbe od g. Brkića i od ekipe, g. Bačića, nego da razmišljaju svojom glavom, da se izbore i da kažu, gledaj, ovo su moji ljudi, koji su me izabrali u ovaj Sabor, ja sam bio na toj izbornoj listi ja ću zastupati njihove interese i da stvarno zastupanju njihove interese i da dignu ruku kada je njihov zakon protiv njihovih interesa ili kad je neki zakon za njihove interese. Neka budu zastupnici. To je pravo značenje te riječi, nek zastupaju ljude koji su ih izabrali, a ne da zastupaju HDZ i HDZ-ovu politiku koja vodi ovu zemlju u propast. Evo, hvala vam.
Hvala lijepo. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Vidjet ćemo se sutra u 9 i 30, počet ćemo sa dopunom dnevnog reda, a onda će biti prva točka Prijedlog Zakona o zabrani glifosata, prvo čitanje. P.Z. broj 751 predlagatelja zastupnika Mire Bulja. Želim vam ugodan nastavak popodneva. SJEDNICA PREKINUTA U 14,39 SATI.
Prijedlog Ovršnog zakona, prvo čitanje, P.Z. br. 672. Predlagatelj je zastupnik Damjan Vucelić, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Ne prihvaća se Prijedlog Ovršnog zakona. Tko je protiv? Tko je suzdržan? I tko je za? Utvrđujem da je većinom glasova donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Da vidimo točno koji je bio rezultat, 84 za, 5 suzdržanih i 35 protiv.