NASTAVAK NAKON STANKE U 13,00 SATI [[Govornik se ne razumije.]] jedan sat je već prošao. Idemo na iznošenje stajalište u ime kluba. Prvi se u ime Kluba Živog zida i SNAGA-e javio poštovani zastupnik Ivan Vilibor Sinčić, nema ga, gubi pravo na govor, pa će onda u ime Kluba zastupnika HNS-a govoriti poštovana zastupnica Bernarda Topolko, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovane kolege zastupnici. Naime, ja ću iskoristiti ovu stanku za slobodni govor, da velim nešto o Međumurju. I ono što muči nas Međimurce. Naime, znamo da Međimurje je najmanja i najrazvijenija županija RH. Sa najmanjem brojem nezaposlenih, smještena je između rijeke Mure i rijeke Drave, prema podacima iz 2015. godine imamo 112 731 stanovnika, 76 Međimuraca je dalo život u borbi u Domovinskom ratu i vjerojatno se pitate u čemu je problem. Međimurci su se tokom svoje povijesti 2 puta borili za oslobođenje. Prvi put na završetku 1918. godine i konačno su uspjeli na čelu s dr. Novakom 9. siječnja 1919. godine, prvi put i znači slavimo, ove godine smo slavili 100 godina oslobođenja Međimurja od Mađarske. Drugi put je bilo 6. travnja 1945. godine. 9. siječnja, ovaj Visoki dom proglasio je spomendanom Međimurske županije, ali što se desilo? Mi do danas nemamo u našoj himni niti rijeku Muru, niti Međimurje. Mi bi mijenjali himnu i dodali u nju rijeku Muru. S obzirom da se ove godine i obilježava 100 godina protjerivanja Mađara s našeg područja, smatramo da bi to bilo prigodno da konačno Mura uđe u himnu. Naime, Zrinska garda uputila je dopis ovom domu i traži uvrštenje rijeke Mure u himnu. To je bilo negdje otprilike prije mjesec dana, još za sad nemamo odgovor nikakav na tu temu, nemamo niti zakazano vrijeme kad bi to moglo biti na Odboru za Poslovnik i Ustav. Prije nekoliko godina isto je to predlagao i mons. Juraj Kolarić, međutim nije prošlo. Početkom, da je to moguće, evo samo nekoliko primjera ću navesti, a to je da je početkom 90-tih ubačeno Sinje more i to na prijedlog našeg Međimurca, pjesnika Milivoja Slavičeka koji je tada bio predsjednik zavičajnog društva Međimuraca u Zagrebu. Također, kroz povijest, naša himna doživljavala je nekoliko još promjena. To je, stavilo se sretna, prije je bilo česna, ... [[Govornik se ne razumije.]] je bila hitra, svoj narod je prije toga bio svog doma i ne vidimo razloga zašto se ne bi moglo ubaciti rijeku Muru, odnosno tekst himne glasi teci Dravo, Savo teci, pa umjesto ovog prvog teci, mi bi da se ubaci Muro, Dravo, Savo teci. Evo ja molim sve saborske zastupnike, pogotovo apeliram na Međimurce u ovom Visokom domu da podrže ovaj prijedlog i da iskoristimo priliku da za 100-godišnjicu obilježavanja oslobođenja i Međimurje dobi pripadanje himni. Hvala.
Hvala lijepa. Evo, time smo završili današnji rad. Ja sam najavio početak sljedećeg tjedna i točku, prema tome, želim vam samo ugodan vikend. Hvala vam lijepa. SJEDNICA PREKINUTA U 13,05 SATI. Slijedeći Klub zastupnika onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, ja bi želio danas malo samo reziminirati, a sigurno već u nekoj najavi novih lažnih vijesti, dezinformacija, redovnih dušebrižnika, uz sve napore i rezultate koje imamo pri provođenju kurikularne reforme, a općenito, u radu na sektoru obrazovanja u zadnji godinu i po gotovo gdje, gotovo dvije godine. Prvo je bilo lektira, velika bojazan, ukida se lektira, nešto što je bilo izborno, ostaje izborno, automatski znači da se ono ukida ako govorimo konkretno o Ani Frank. Međutim, tada je odma rečeno, učitelji biraju, izbor je osnova, ne nametanje, nego izbor svakog učitelja, nastavnika, profesora da u plejadi onoga što mu se nudi, izabere što je najbolje za njegove učenike, pa tako imamo sada najnovije rezultate gdje je tijekom veljače i ožujka sudjelovalo 8344 učitelja razredne nastave, nastavnika, knjižničara odnosno između 55 i 90% njihovog ukupnog broja gdje je odabrano više od 700 djela, među izabranima su upravo i „Dnevnik Ane Frank“ i „Lovac u žitu“, „Mali princ“ itd. Ali to nije sve, do sada godišnje je izdvajano 200.000,00 kn za opremanje knjižnica i lektira. Od iduće godine kroz razne, razno razne mjere to će biti 50 milijuna kuna, 200 tisuća, 50, al to je samo jedan od manjih dijelova od ukupno 2,5 milijarde koliko će se i koliko se osigurala za reforme i za visoko obrazovanje za osnovne škole, srednje škole i sve one, dakle, govorimo o strukovnim školama i sve ono što se radi na svim poljima. Tableti su bili dosta ovako zanimljiva tema, zamislite, neki tableti nisu imali kamere ili neki su samo imali do gotovo samo jedne knjige su imali Kju-ar kodove, druge nisu imale i to je velika bila afera kako će to, zamislite, moći funkcionirati. Sada idu tableti jel je Škola za život pokazala da u prvim razredima nije potrebno svakom djetetu, oni će dobiti za grupni rad, ali peti, sedmi, osmi, u onim strem područjima, srednja škola će svi dobiti, naravno, tablete sukladno javnoj nabavi i ta bojazan je nestala, a toliko smo se bojali za jadnu djecu kako neće imati kameru da skeniraju jednu od 26 knjiga sa Kju-ar kodom. Kurikulumi, također, prvi puta u povijesti usuglasila se, kako god hoćete nazvati, ljevica, desnica, povijest, 39 kurikuluma je doneseno, spremno i rade se knjige za novu školsku godinu, prvi puta u povijesti, a također se tu isto stavljalo sumnje različita dezinformacija. Zadnja od takvih istih natpisa, bojazni, dušebrižništva su bile mreže škole, niti u jednom dokumentu nije stajalo da se išta ukida, smjernice su donešene koje su sada na javnom savjetovanju, svi vi i mi možemo nositi primjere, a mreže škola donose osnivači odnosno gradovi i županije. Znači, niti u jednom dokumentu nije navedeno ukidanje. Što smjernice rade? Što je cilj njihov? Da se omogući jednaka dostupnost kvalitetnog obrazovanja. Zašto bi imali 5 matičnih škola sa 5 ravnatelja, 5 tajnica, 5 administrativnih osoblja, računovodstva i svega, kad to može biti jedna i ostaju škole i dalje profesori tamo. Mi danas imamo škola di imamo više profesora nego učenika. To smjernice govore. Da se podiže razina opremljenosti odgojno-obrazovnih ustanova. Svaka škola iduće godine dobiva milijun i pol kuna za opremu. Svaka škola. To će se vidjeti, to će se osjetiti. A vjerojatno će se i tu naći neka dlaka u jajetu. Dakle, racionalno raspolagati sredstvima iz državnog proračuna i decentraliziranim sredstvima, to je cilj. Ja bih još ovim putem, kao isto jedna od mjera, pozvao i sva ostala ministarstva i vertikalno sve državne institucije na provjeru diploma. Mi vidimo da je u prva dva mjeseca, 222 više odlaska učitelja iz škola ili profesora. Da li je to povezano, ne znam, ali sigurno i ovim putem želim pozvati fakultete da dostave vjerojatnosti isprave oko provjera diploma i da to jednom stanemo za kraj. Hvala.
Hvala.
U ime Kluba zastupnika HNS-a, poštovani kolega Stjepan Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. S obzirom da naredni tjedan ne zasjeda sabor, pa ću ja iskoristiti i ovaj posljednji dan, najbliži idućem tjednu i zapravo podsjetiti nas sve, da se 12. svibnja obilježava i kao, odnosno, obilježava međunarodni dan sestrinstva. Dakle, prije svega, samo kratka povijest, dakle, u Firenci, u Italiji, 12.svibnja 1820.g. rodila se upravo žena, koja će svojim radom promijeniti odnos sestrinstva u bolnicama i pomoći mnogim ratnim stradalnicima, da preživi u novoj borbi, zapravo poslije ranjavanja, odnosno, borbi za život. Dakako to je riječ o … [[Govornik se ne razumije.]] koja je ujedno i prva žena, koja je … [[Govornik se ne razumije.]] Crvenog križa, odnosno, koja je dobila, zapravo orden časti, 3 g. prije smrti 1910.g. a ona je ujedno i osnovala prvu školu, za izobrazbu medicinskih sredstava u Engleskoj. E sada di smo mi u toj cijeloj priči? Dakle, ovaj međunarodni dan, koji nam predstoji, zapravo obilježava se u sklopu međunarodnog tjedna, tjedna sestrinstva, koji je već počeo od 5-12. svibnja i ja želim upravo ovom prilikom, naravno čestitati i iskoristiti ovu priliku, da progovorim o nekoliko činjenica Govornik se ne razumije./... pred sve manje i manje kolega ali dobro. U Hrvatskoj je trenutno 38 000 medicinskih sestara odnosno tehničara koji rade pa mogu reći u ne baš idealnim uvjetima rada obzirom da prema procjenama u sustavu nedostaju gotovo 12 000, dakle nevjerojatno zvuči, 12 000 medicinskih sestara odnosno tehničara. Taj broj govori koliko su oni zapravo koji jesu zaposleni preopterećeni i promatrajući statističke podatke prema broju državama EU-a, dolazimo do poražavajućih podataka. Naime, prema broju medicinskih sestara na 100 000 stanovnika koji uglavnom se koristi kao parametar za brojne druge stvari a jednu ću i drugu spomenuto, RH sa 144 medicinske sestre je samo ispred Rumunjske koja ima 66. Dakle, najbolje nesrazmjer će reći da u EU recimo Luksemburg ima 1072, dobro, mala je država, možemo reći razumljivo no recimo susjedna Slovenija, 307. Gotovo duplo više. I više nego duplo. Kada kažemo da imamo danas smo razgovarali o broju policijskih službenika odnosno spominjalo se da imamo gotovo 500 policijskih službenika na 100 000 stanovnika gdje smo jedni od najbrojnijih u Europi, samo iza nas su Grčka 492, a mi 490 recimo, Malta i Cipar možemo razumjeti, onda vidimo zapravo možda šta nam je prioritet. Ja ne kažem da treba možda imati i manje policijskih službenika ali prije svega kažem da oni trebaju biti više plaćeni i rasteretiti određenog djela posla. baš zanimljivo kako je kolega Lenart otišao a rekao je kako nema nikog u Saboru, jel', sad me povrijedio sa time što ne sluša moju raspravu. Dakle, ono što je tu mislim presudno da nam fali i šta onda mi radimo u sklopu toga? Znači postoje određeni preddiplomski i diplomski studiji međutim, za sestrinstvo, dakle ono je trogodišnji i petogodišnji. Nakon toga imamo problem da razina ta obrazovanja medicinskim sestrama i magistrima sestrinstva nije priznata odnosno nije valorizirana koeficijentom na plaću osim ako su glavne sestre bolnice. Zašto nam je to bitno? Zato što nam odlaze. Odlaze radit za više novaca. Znači prvi problem. Nije sve. Imamo i neke dobre primjere, aktivna mjera HZZZ-a za potpore za zapošljavanje za stjecanje prvog radnog iskustva odnosno pripravništva je prošla završena prošle godine 30. studenog i nisu se potrošila sredstva i sada čekamo i dalje. Međutim ista ta mogućnost bi trebala biti i za magistre, dipl. medicinske sestre kojih je trenutno oko 1100 u svojem stupnju zvanja a dio svakako odgovara uvjetima za pripravništvo, isto čekaju i nisu zbrinuti, dakle nama fali ali ono što imamo, trebamo zadržati. I mislim da zaključno s time želim samo reći da trebamo apsolutno više se usredotočiti na i sve medicinske djelatnike, posebno tamo gdje je deficitarno, u deficitarnim zvanjima i da naravno u sklopu i ovog tjedna sestrinstva, ja želim naravno čestitati svima onima koji marljivo rade svoj posao i apsolutno im dati novu podstreku za daljnji rad i nadam se da će i Ministarstvo zdravstva to prepoznati i kroz omogućavanje pripravništva i kroz valorizaciju stečenog zvanja, adekvatno ih nagraditi i da onda nemamo takav problem ni sa manjkom nit sa odlaskom radne snage. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, kolega Čuraj.
Zastupnik Stjepan Ćuraj iz Kluba HNS-a prijavio se za iznošenje stajališta u ime svoga kluba. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, samo onda kratko nisam se javljao po ovoj temi ali dozvolite da samo kratko prokomentiram, da mislim da je vrlo jasno izvjesno kada radite i kada ministrica radi jedan od najboljih i najvećih poslova i u ovoj Vladi i općenito, pogotovo u segmentu reforme obrazovanja i kad imate jasno i nedvosmisleno izjave nas iz HNS-a da je to jedini i osnovni, glavni zapravo naš uvjet onda možemo tražiti zapravo motive negdje drugdje u ovakvim izjavama, jer ja vjerujem da one zapravo nisu uvedene na to, svedene na taj silni posao koji se radi nego na neke alternativne modele možda pregrupiranja u vladajućoj većini ili kako god, mi ostajemo po svom i ja mogu i dalje pozvati da se svi konstruktivno rade. Što se tiče udžbenika da, dodatna sredstva su osigurana idu i izborni, dakle jedna još veliki plus, mislim da apsolutno je svima tu jasno šta je cilj. No, ono što sam ja danas htio reći i govoriti po evo ovako kako ovdje pište, osmi puta i to računajući samo po točki rasprave o Zakona o državnim službenicima, dakle ne replike, pojedinačno klubovi, nego to je kao jedna rasprava. Osmi puta govorim o jednom antiuhljebničkom zakonu, koji ja želim da on bude, ja želim da se donese, a to je sustav i način prijma u državnu i javnu službu. Ovdje sam već kao što kažem, sedam i više puta prije isto predlagao i predlagat ću i dalje. Nadam se samo da ovaj broj neće biti ovakav, ja nadam se da ću imati točku pored sebe i da će on biti, uroditi plodom čim prije, a to je riječ o jedinstvenom sustavu prijma u državnu i javnu službu preko jedinstvenog natječaja, jedinstvene rang liste koji provodi neovisno tijelo, po uzoru ništa revolucionarno, nikakva topla voda, po uzoru na Agenciju EPSO koja radi to za Europsku komisiju. Provodi vrednovanje na temelju jasno određenih kriterija, za jasna područja i uspostavlja jedinstvenu rang listu. I onda ljudi s te rang liste se prijavljuju na otvorene natječaje za državnu ili javnu službu, po principu da bi najbolji, najkvalitetniji, sa najboljim rezultatima imali prilike konkurirati i biti pozvani u onaj uži krug razgovora i daljnje odluke. Malo možda više dajemo na jedan objektivni, objektivnu ocjenu, ali mislim da to nama i treba, jer mislim da je razlog zašto i naši mladi odlaze ne samo bolja plaća vani, nego i određena neperspektivnost jer uvijek i onako se provlači negdje sve je nešto već dogovoreno, sve se negdje već zna, svi su neki to tamo stranački, ovaki, onaki, prijatelji, kumovi kako god. Jednom bi trebali stati tim spekulacijama na kraj, jednom za svagda i upravo je to način, jedinstveni, neovisni natječaj koji provodi Agencija za vanjsko vrednovanje i obrazovanje, kao što provodi maturu, tako i radi testiranja sa svim potencijalnim kandidatima koji žele sutra raditi svoju karijeru nastaviti ili započeti u državnoj ili javnoj službi. Po jasno određenim kriterijima, jedinstvena rang lista, kada se pojavi natječaj ljudi se s te liste prijavljuju i ostvaruju svoje mjesto na temelju svoje pozicije na listi i ljudi kolko su se prijavili, da li su ispred ili iza njih. Nikakva mudrost. I time onda više, jednom za svagda maknemo sumnju da je netko negdje zaposlen ili nečiji bilo koji, čiji, šta god to značilo i dajemo vjeru u institucije, a time omogućavamo da najkvalitetniji, da što sposobniji ljudi rade u državnoj službi jer mi znamo uvijek da imamo 30% viška, 15% manjka, mi želimo da kroz slijedeći period kad prirodnim odljevom ljudi idu u mirovine, da novi koji dolaze, dolaze zbilja oni koji to žele kao karijeru, koji to znaju hoće i mogu raditi i time učiniti javni servis ekonomičnijim i efikasnijim što je njegova svrha i zato kažem, još jednom apeliram ja ću to nastaviti i dalje. I nadam se da zbilja ovaj broj, neće biti ovaj i da će on kroz i aktualni sat i kroz prijedloge Ministarstvu uprave zaživjeti pa makar na prvom koraku i da krenemo na takav način promišljati, raditi i ostvariti tu bolju perspektivu i život u Hrvatskoj. Jer to je zapravo ono što time dajemo i otklanjamo svaku sumnju u bilo kakve nečasne ili ne znam kakve druge radnje da se nekom prilikom netko zapošljava. Evo, zahvaljujem.
gđa. Božica Makar.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa u ime Kluba HNS-a danas bi govorila o preporukama Europske komisije vezano za reformu obrazovanja. Kad hvalite sami sebe, onda kažu da ne radite dobro, no kad vas pohvali međunarodna institucija, e tada to ima težinu i možemo reći da radimo odličan posao. Zato ću si uzeti za pravo da danas iznesem nekoliko činjenicama. Naime, pozitivne promjene u znanosti i obrazovanju koje se događaju zahvaljujući radu ministrice Blaženke Divjak i njezinog tima, ponovno su dobile međunarodnu potvrdu i pozitivnu ocjenu Europske komisije. Štoviše, jučerašnjim priopćenjem, odnosno preporukama, daju se potpore provođenju kurikularne reforme u Hrvatskoj te ne samo više kao pilot projekta nego se traži da one budu implementirane u cijelosti. Također tu imamo i obuku učitelja koja je potrebna i bez koje ova reforma ne bi mogla biti u cijelosti provedena. A upravo to što od nas traži Europska komisija događa se u našem obrazovanju. Reforma je od jeseni u svim školama. Navesti ću konkretne aktivnosti i podatke za koje je zaslužno Ministarstvo znanosti i obrazovanja, ministrica Blaženka Divjak i njezin tim. U posljednjih godinu dana pokrenuta su tri reformska procesa, kurikularna reforma općeg obrazovanja, reforma strukovnog obrazovanja što također od nas traži Europska komisija i promjene u visokom obrazovanju. U 74 hrvatske škole danas se provodi eksperimentalni program škola za život. Zakonske izmjene u strukovnom obrazovanju otvorile su mogućnost reforme strukovnog obrazovanja a time i napokon usklađivanje sa tržištem rada. Osigurano je 8 tisuća novih stipendija za studente. Po prvi puta imamo 3400 SEM stipendija godišnje a cilj tih stipendija je motivacija studenata da upišu studije studijskih programa iz STEM područja i povećanje uspješnosti i završenosti. Osigurano je 373 milijuna kuna za znanstvene centre izvrsnosti, milijarda kuna iz eu fondova za znanstvenu opremu i infrastrukturu. Osigurane su prilike za zapošljavanje 350 mladih znanstvenika a samim time ostanak njih i njihovih obitelji u Hrvatskoj. Tu su i znanstveni centri izvrsnosti, Hrvatska zaklada za znanost. Ministrica Divjak radi ozbiljan posao u ovoj Vladi i umjesto da svi zajedno se potrudimo u provedbi reformi i stvaramo konkurentno i zdravo društvo gdje će naši građani živjeti kvalitetnije, gdje će naša djeca imati bolje mogućnosti obrazovanja i rada, mi i dalje imamo pojedince iz skupine koje opstruiraju svaki pomak na bolje. Svi se zalažemo za reforme ali kad dođe do konkretnih koraka gdje treba nešto učiniti e tu se stvari mijenjaju. Tako i u ovom slučaju imamo s jedne strane Europsku komisiju koja hvali i podupire ministricu Divjak, a s druge strane imamo Milana Bandića koji ruši. A kad već pokazuje toliki interes za obrazovanje bilo bi mu stvarno bolje da novac uloži u opremanje škola, da uloži u sanitarne čvorove, u sanaciju azbestnih krovova. I na kraju, što reći, pametnome dosta.
Hvala.
Idemo na šesti klub, Klub zastupnika HNS-a poštovani kolega Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Kolegice i kolege, u rujnu kreće kurikularna reforma u sve škole, oni koji su ključni u provedbi ove reforme, nastavnici, učitelji, kompletno osoblje osnovnih i srednjih škola od njih se očekuje daleko više odgovornosti, autonomije, učenja, te svakako … [[Govornik se ne razumije]] HNS-a kao stranke koja je u ovoj Vladi preuzela odgovornost za provođenje kurikularne reforme da se taj dodatni rad i nagradi. Slijedom toga mi u HNS-u napravili smo prijedlog za povećanje plaća svim zaposlenim u osnovnim i srednjim školama, tu našu inicijativu, obavijestili smo partnere u Vladi, nadležna ministarstva. Ono što je također važno, cilj da ova povećanja sažive usporedo sa uvođenjem reforme obrazovanja u naše škole. Prema našem planu povećanje bi zahvatilo negdje preko 68000 zaposlenika svih, od učitelja, ravnatelja, suradnika u obrazovanju, tehničkog osoblja i naravno izračun koliko to će to opteretiti državni proračun. U prosjeku temeljem izračuna svakom zaposleniku u osnovnoj i srednjoj školi ovisno je i o stažu i o funkciji, plaća bi mogla rasti i do 600,00 kn. Krajnje je vrijeme da svi prosvjetni radnici dobiju povišicu, koliko me sjećanje, pamćenje, kolko pamtim mislim da je 2014. da su zadnje bile uredbe kada se o tome raspravljalo i kada su plaće koliko toliko rasle. Da bi provedba kurikularne reforme bila uspješna, naravno da oni koji provode moraju biti i dodatno stimulirani za to jer oni su u svakom slučaju stup obrazovne reforme. Kao partner u Vladi sa vrlo jasnom agendom i koju drži reformski tempo u svojim resorima, vjerujemo da će i koalicijski partneri svesrdno prihvatiti naš prijedlog i da će naši učitelji, nastavnici, već početkom ove školske godine dobiti i veće plaće. Naravno, obrazovanje nema alternativu što se tiče daljnjeg razvoja i prosperiteta RH. Opterećenje koje će biti, naš prijedlog je da povećanje bude 6%, znači djelomično ove godine, znači od 9. mjeseca, a nastavno u punom iznosu za proračun 2020.g. prvenstveno temeljimo na projiciranom rastu BDP-a koji bi se trebao približiti 3%, što je nekakvo povećanje od 6,5 do 7 milijardi do kraja godine. Ono što svakako želimo još naglasiti da je krajnje vrijeme da se određeni ključni elementi u našem društvu nagrade, to su prije svega ljudi koji rade u obrazovanju. U proračunima i ove i idućih godina, narednih godina, imamo dovoljno sredstava za njih, a jednako tako i da se kurikularna reforma može provesti u cijelosti. Stoga ovaj prijedlog vjerujem da ćete i kod izglasavanja proračuna u ovom HS svi kolegice i kolege prihvatiti, a vjerujem prije svega na uspješnu provedbu kurikularne reforme i prije svega ono što je važno da se naši prosvjetni radnici, učitelji, profesori, osjećaju i jednako vrijednima. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HNS-a, poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Eto, danas ću iskoristiti ovih 5 minuta da javnosti se obratim, prije svega, da ih izvijestim kako su danas na Vladi prihvaćeni konačni prijedlozi Zakona o subvencioniraju stambenih kredita i Zakona o društvenoj poticajnoj stanogradnji. Nešto što je jako interesantno, pokazalo se proteklih godina upravo za naše građane, jer prije svega, oba zakona imaju cilj poticanje i demografske obnove društva, ali i urbane regeneracije naselje te, naravno, smanjivanju iseljavanja, pogotovo mladih obitelji. Ono što je novo, mislim da, hajmo reći, idemo ponoviti ono što je zapravo smisao kad govorimo o subvencioniranju kreditima, a to je da ti država u 5 godina praktički plaća pola rate kredita, odnosno 30-51% rate kredita, ovisno o roku, ročnosti samog kredita, država u 5 godina ti zapravo sufinancira kamatu koju kroz anuitete, s obzirom da su svi krediti koji se dižu manje-više u anuitetima, znači, uvijek je ona prvih ne znam koliko godina je pola-pola, odnosno otplate glavnice i kamate i to je zapravo na najplastičnije primjeru od rate kredita od 3 i 4 tisuće kuna, zapravo 1 i pol ili 2 tisuće kuna efektivne rate koji naši građani bi mogli, odnosno mogu platiti. Tako je u 2017. predan, odobren zapravo 2315 zahtjeva, dok je već 2018. odobreno gotovo 3 tisuće zahtjeva, znači ukupno preko 5300 zahtjeva u protekle 2 godine, što je dobar trend i očekujemo tako isto oko 3 tisuće, možda i više odobrenih zahtjeva i ove godine i ono što želim isto također napomenuti da svi mogu krenuti prikupljati dokumentaciju, ako treba i potpisivati određene predugovore, naravno u suradnji sa svojim odabranim bankama jer u rujnu se očekuje upravo raspisivanje, kao i prošle godine sljedećeg natječaja. Mislim da ono što je novitet, što je svakako za pohvalu, da do sada je bilo, ukoliko se dijete rodi u periodu korištenja subvencioniranog kredita, znači unutar tih inicijalnih 5 godina, za 2 godine se produžuje subvencija, što nije mala stvar. Također, ono što je novitet i što je ovim izmjenama doneseno je upravo dodatno subvencioniranje kredita za 1 godinu za svakog člana kućanstva podnositelja zahtjeva koji u trenutku zaključenja ugovora ima manje od, odnosno nema 18 godina. Dakle, za svako dijete koje imate u obitelji, u kućanstvu, osobu koja je mlađa od 18 godina, imate ne 5 nego 6, 7 itd. i onda za svako rođeno dijete još dodatne dvije godine. Tako da mislim da je to zbilja hvale vrijedan i ova izmjena, a i sami konceptni projekt koji sigurno donosi rezultate, mnogo mladih obitelji upravo zbog toga, zbog tog jeftinijeg načina osiguravanja stambenog pitanja jer znamo da nekretnina veže i ljude, da onda oni teže se odlučuju otići dalje, a pogotovo ako im omogućimo to na jeftiniji, prihvatljiviji odnosno prikladniji i dostupniji način, to oni i biraju i ostaju ovdje, pogotovo tamo kad gledamo da smo različito subvencioniraju pojedina područja, tamo koja su niže stope indeksa rasta, da tamo apsolutno smo ih bilježili, pogotovo kad govorimo, recimo o Slavoniji i Baranji ili Osječko-baranjskoj županiji, veći interes i više prijavite. Mislim da, što se tiče nekih iznosa da je u 2019. osigurano 80 milijuna kuna, od tog 42 milijuna kuna za plaćanje subvencija iz prethodnih godina i 4 milijuna kuna za ove nove koji će biti. Dakle, ukupno u 2020. bit će 114 milijuna kuna, 2021. 150 milijuna kuna itd. Što se tiče Zakona o društveno poticajnoj stanogradnji, također isto tu ima nekoliko novih izmjena koji idu u korist našim građanima. Vrlo kratko, dakle, tu se omogućava rješavanje stambenog pitanja širem krugu građanstva koji kupuju stanove na slobodnom tržištu, posebno, tu moram naglasiti zaštićeni najmoprimac jer smo imali oko toga dosta polemike, ovdje se smanjuje kamatna stopa na javna sredstva u otplati sa 3 na 2%, što je izuzetno interesantno i time čini najpovoljnijim takvim financijskim aranžmanom na tržištu, a osim izgradnje tu se pojavljuje i kupnja, mogućnost kupnje stanova upravo za deficitarna zanimanja i uvodi se reda što se tiče sprečavanja zlouporabe tih javnih sredstava kod korištenja stanova, znate da je bilo onih natpisa medijskih oko iznajmljivanja itd., dakle, tome se staje na kraj i zabrani otuđivanja davanja upravo u najam i stanova kupljenih 10.g. prije stupanja na snagu ovog zakona, znači jasnije se definiraju granične visine građevinskog zemljišta i ostali uvjeti kako bi sve bilo povoljnije.
Zahvaljujem kolega Čuraj. Slijedeće iznošenje stajališta u ime Kluba HNS-a poštovani kolega Stjepan Ćuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, ja ću se, nisam namjeravao o ovome govoriti nego sam prije svega mislio ponoviti po 9 puta i za ovom govornicom prijedlog o osnivanju odnosno načinu, promjeni načina od zasnivanja radnog odnosa od primanja u državnu i javnu službu, ali dopustite mi za početak da se osvrnem i na ovu inicijativu tzv. zapravo lažnu inicijativu koja ima cilj diskreditirati ne samo ono što već ministrica Divjak radi u provedbi kurikularne reforme već i obezvrijediti rad struke jer zamislite pod onim parolama, kaže ne može knjižničar ili učitelj odlučiti što će se čitati u njihovim učionicama, temeljem njihovih predmeta, u njihovim predmetima temeljem kurikuluma. Zbilja malo čudno. Dakle, ovde samo ne se obezvređuje i dovodi u pitanje, kvazi pitanje sam rad ministarstva, nego i samih ljudi jer popis obvezne lektire je objavljen u siječnju u Narodnim novinama i svima je lako dostupan, a to nakon što je proveden anketni upitnik ministarstva u koje je sudjelovalo 8.344 osobe, od toga 4.770 učitelja razredne nastave, 1.598 učitelja hrvatskog jezika u osnovnoj školi, 1.011 nastavnika hrvatskog jezika u srednjoj školi, 752 knjižničara u osnovnoj školi i 214 knjižničara u srednjoj školi da ti ljudi očigledno nemaju poima, ne bi trebali ništa imati veze s time što oni podučavaju našu djecu itd., mislim da to svakom normalnom apsolutno taj argument ne stoji. I temeljem te ankete nas nastali li su i opsežni popisi djela za koje upravo te osobe smatraju da trebaju biti dio popisa izborne lektire. Dakle, nit je itko imao utjecaja na tu anketu, dakle to je ono što smo mi napravili upravo taj iskorak koji smo napravili, kao politički iskorak ako hoćete baš iz HNS-a da cijelo jedno ministarstvo je dalo i kroz kurikularnu reformu i kroz odabir upravo da se stvori jedna sinergije i politike, političkog okvira koji smo mi omogućili ali i struke da oni biraju kako bi zapravo se postigao najbolji rezultat, a to je da prije svega struka treba provesti reformu obrazovanja. Tako da bilo kakvo manipuliranje ovom anketom i optužbe na račun ministarstva i ministrice apsolutno su neprimjerene i mislim da je to možda samo uvod u nešto drugo, a to je da imamo po prvi puta od ponedjeljka 17.6. mogućnost da će knjige, udžbenike birati upravo ti nastavnici, učitelji i to putem aplikacije. I oni imaju pravo izabrati koji udžbenik najbolje njima odgovara i njihovom načinu predavanja i učenja i prenošenja znanja djeci. Anonimna aplikacija gdje oni nemaju šta objašnjavati svom ravnatelju i svojim sudionicima zašto su izabrali jedan udžbenik ili drugi. Ja vidim možda tu razloge jer je bilo pritisaka, najavljenih, jer tu se veliki novci vrte, koja knjiga će se gdje koristiti i za šta i u kojem obimu će se tiskati, koji su izdavači tu u igri i to opet ne radi ministarstvo nego struka. Ja jedino mogu tu vidjeti neke interesne lobije da zato idu i ovi prosvjedi na prethodni način odlučivanja, da ovdje zapravo se ovim načinom upravo, što bi se očigledno želilo obezvrijediti ako gledamo neku paralelu, se upravo želi eliminirati svaki mogući utjecaj. A svaki utjecaj na odabir je zakonom zabranjen, pa čak nakon što izađe prosvjetna inspekcija i ako se pokaže opravdana sumnja da se tu ima elemente kaznenog djela korupcije ili zlouporabe položaja onda tu i neka druga tijela bi se trebala uključiti. I ja jednostavno vidim da je to možda jedan preludij skriven iza nekih ideoloških ili neprimjerenih citata izvađenih iz konteksta knjiga koji su na izbornom sadržaju, širem popisu i koji ne znače da će uopće biti u jednoj učionici čitani, ne moraju jer su izborni i sami učitelji će procijeniti. Pogotovo više što se radi ti citati ako sam ja uspio vidit za srednje škole. To je ovaj osvrt, kažem još jednom ću i završit s ovim što sam počeo, a to je da razmislimo svi o mogućnosti natječaja za prijem u državnu i javnu službu koji će raditi i odrađivati vanjska agencija, Agencija za vanjsko vrednovanje obrazovanja, jedinstvenu listu koja će omogućiti da najkompetentniji, oni sa najboljim rezultatima bivaju pozvani na natječaje kada se prijavljuju i da jednom za svagda otklonimo bilo kakvu sumnju u bilo kakvo pogodovanje, a vidjeli smo nedavno neke natpise određenih kaznenih djela, gdje se neki testovi davali unaprijed, tog više ne smije biti u Hrvatskoj. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Čuraju.
Gospodin Stjepan Ćuraj, stajalište Kluba zastupnika HNS-a.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, ja bih se želio kratko osvrnuti naprijed jednom možda i poveznicom s obzirom da smo jučer ja mislim imali prilike čitati o određenim poteškoćama u jednom jako lijekom, jednom o jako lijepih i hvale vrijednih projekata, Projekat „Zaželi“. Ovo govorim naravno zato što su te poteškoće najvidljivije, gdje će drugdje, nego tamo gdje je možda i najlošije, a nažalost to je kod mene u Slavoniji i Baranji, pa to je onda riječ i o gradu ja smislim Belišće, općini Čeminac, ali i u brojnim udrugama ne samo na tom području nego diljem Hrvatske. Samo kratko što se tiče samog projekta, dakle on ima zadatak da sredstvima prije svega Europskog socijalnog fonda koji su gotovo milijardu kuna osigura dvogodišnje plaće za oko 7.000 žena koje u pravilu, znači oko 3.000 kuna neto plaće, koja u pravilu pomaže starijima i nemoćnima. Znači, projekt ima apsolutno slojevitosti na više razina impakta što ona te žene koje rade na onima koji su ciljani korisnici projekta u krajnjem ili na cijelom gospodarstvu i inkluziju teže zapošljivih ili kako je to navedeno teško zapošljivih žena. I te upravo, ta dva glavna cilja su ispunjena i mislim da je negdje kod potpisivanja zapravo sa ugovornim tijelom, a to je prije svega HZZ dogovoreno da se 40% iznosa isplati odmah, znači pro futuro, ukupne vrijednosti projekat, a ostatak se isplaćuje po evaluaciji. Evaluacija svaka 3 mjeseca nakon ispostavljenih izvješća za što je rok 45 dana da se provede izvješće odnosno evaluira i rokom isplate od 30 dana. I tu nastaje problem. To je ukupno 75 dana što netko treba čekati određena sredstva koja je vjerojatno i potrošio. I sad najveći problem je zapravo kod udruga koje imaju ograničenu mogućnost financiranja, dakle oni najčešće neki mogućnost financijskog okvira, zaduživanja, ljudi najčešće moraju garantirati svojom osobnom imovinom za projekte udruge, to se i prije događalo kod projekata EU jer uvijek se daju retroaktivno sredstva i tu neke su jedinice uskakale nisu, međutim čeka se gotovo ako sam ja dobro shvatio i na 6 mjeseci. I dovodi se cijeli taj hvale vrijedni i dobar projekt u pitanje. E sad zašto je to? U nekim zemljama tu dokumentaciju o evaluaciji rade čak privatne tvrtke, koje imaju jasno, striktno navedene mogućnosti u slučaju odnosno penalizaciji u slučaju kašnjenja ili bilo kakvih loše odrađenog posla. Kod nas to rada naši državni službenici. Ja vjerujem da ih ima sigurno dobrih, kao što uvijek je, ali očigledno da je negdje propust napravljen. Da li oni potkapacitirani, da li imaju previše posla, da li ih je premalo, da li možda neki i ne znaju, što god, ali ovu odgovornost treba se dovesti do imena i prezimena. I cijelo vrijeme govorimo o nekoj tromoj administraciji i danas ovdje kad govorimo o novom zakonu i zakonima i to je ono što cijelo vrijeme i govorimo. Sustav prijema je prvi korak da nam omogući najkvalitetnije, a ne najpodobnije i to ovdje govorim maltene već koji 10 put, omogućite neovisno tijelo da vrši testiranja i formiranja rang liste, jedinstvene rang liste za prijem u državnu i javnu službu. Točka. Onda nema ovih rasprava oko pomoćnika hoće li biti ravnatelj ili ne, tako svejedno, bit će onaj koji je zadovoljio najbolje na testu. Kako to radi Europska komisija? Pa tako možemo i mi, tko nam brani, zašto to nismo napravili prije 20 godina, prije 10 godina, prije 5 godina, zašto ja to ovdje već 10 puta govorim i govorit ću cijelo vrijeme. Apsolutno onda nevažno jel netko bio ministar, pomoćnik ministra, ovako onako, znači on ako je na rang listo od 1.000 ljudi 58 i prvi je koje se javio, ovi prije njega ih nije javio, on je prvi kandidat za razgovor i slijedećih 5 itd. Ona možda ne bi imali ovakvih problema, jer mi uvijek govorimo da imamo 30% viška zaposlenih, a 15% manjka. Zašto? 30% onih koji su slabiji radnici, a fali nam 15% koji su zbilja kvalitetni. Ajmo omogućit da ti kvalitetni dolaze, dajmo im perspektivu, onda ne bi imali ove rasprave da li će od ovih 92 pomoćnika netko biti posebni savjetnik sa 30% manjom plaćom il će biti netko ravnatelj kojih će biti 150 il će možda netko 3 bit itd., ako je nešto natječajem onda to mora biti jasno, glasno napravljeno da na temelju prije svega objektivnih kriterija. I ja očekujem od ministra Pavića da što prije nas izvijesti, imenom i prezimenom tko je odgovoran i zašto je došlo do propusta i da se što, to što prije riješi jer bilo što ugovara ovako hvale vrijedne projekte, a svi smo tog svjesni da jesu i da je jedan od mnogih, ne smije se događati više u budućnosti. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Pozdravljam predstavnice i predstavnike Hrvatske zajednice općina, ovdje su s nama i nama je drago, pozdravimo ih s pljeskom molim vas. [[Pljesak.]] Hvala.
Kolega Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ja ću iskoristiti ovu priliku još jednom da poduprem sva nastojanja gradskih i županijskih vlasti Osječko-baranjske županije i grada Osijeka zajedno sa svim općinama koje se ovih dana suočavaju sa jednom od najintenzivnijih najezdi komaraca koja ugrožavaju kvalitetu življenja na ovom području i predstavljaju ne samo veliki javnozdravstveni problem nego i gospodarski problem. Naime, prije svega kad govorimo o stočarstvu, kada govorimo o turizmu te sve grane gospodarstva trpe, pate naravno i ono što je najbitnije, govorimo i o zdravstvenoj zaštiti, odnosno svojevrsnoj zdravstvenoj potencijalnoj ugrozi jer znate da komarci nose sa sobom veliki rizik od prijenosa zaraznih bolesti, pa ne tako davno vremena bio je i onaj zika virus od kojeg smo svi strahovali, gdje su čak i bili slučajevi evidentirani i u našem susjedstvu. Naime, grad Osijek već standardno godinama osigurava sredstva za tretiranje komaraca, međutim to nije ni približno dovoljno s obzirom na lokaciju samog grada, blizinu Kopačkog rita odnosno naplavnosti dviju rijeka koje su unutar 20, 30 km od samog grada, dakle nešto što je apsolutno u doletu samih komaraca koji čak mogu i do 70 km se kretati. I što onda se događa? Ja bi samo znači bez obzira koliko god u Osijek i grad Osijek bude tretirao i tretira komarce, to očigledno se pokazuje nedovoljno ukoliko nerade to i okolne općine, ukoliko se županija ne angažira. Mislim da sada smo došli do grla, ja pohvaljujem sve napore naravno i najave iz Vlade da će pomoći, ja bi samo podsjetio da sam ja upravo ovdje u ovom domu to govorio u 11. mj. prošle godine, čak i amandmanom tražio da se osiguraju sredstva di sam dobio uvjeravanja da će se sva sredstva osigurati odnosno da će Vlada skočiti u pomoć kao što je to i bilo prijašnjih godina ukoliko dođe do potrebe najezde jer mi moramo razmišljati o preveniranju a ne o reaktivnim odnosno reagiranju kad je već kasno. Obveza je svake …
Samo sekundu, kolega Bulj, molim vas, može malo tiše? Hvala.
Zahvaljujem. Obveza je svake općine, grada, županija i grada Zagreba da prema Zakonu o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti osiguraju i provode tretmane i ugovore, stručni nadzor sa nadležnim zavodom s javnim zdravstvom no 60% općina na području Osječko-baranjske županije to nije napravilo, oni koji jesu, to su iznosi od 5000 do 50 000 kuna dakle sukladno vjerojatno njihovim fiskalni kapacitetima i više nego dovoljno i tu je već alarm da država se treba uključiti, to nije problem sada samo Osijeka, to je problem i Zadra, pa ja sam čuo neki dan i u Zagrebu se vrše tretiranja ali ovdje kada to dođe na razinu ugroze života i gospodarstva pa šta će biti recimo u Zadru da se to dogodi pa da nam turisti pobjegnu, mislim da će se svi alarmi upaliti da bi tamo trčali svaki mogući ministar i donosio vreću novaca samo da se to spriječi, jel' Osijek i Osječko-baranjska županija nešto drugačiji? meni je žao što se nije ranije uključio, što sad tek se i županija koja je trebala možda i ranije reagirati, morala je, žao mi je što nije, što obećanja premijera koje sam ovdje dobio nisu ranije urodila plodom jer sada je ovo gašenje požara a mi moramo raditi na prevenciji, na prevenciji, na tretmanima jer ona postoje i to je moguće i to treba promišljati unaprijed, nije trebalo biti preveliki stručnjak znajući da kad su temperature velike, naplavnost je još veća, da će se pogodovati bržem razvijanju i većem razvijanju i ličinki odnosno i komaraca. I to nek nam bude zadnji puta i opomena da ne čekamo da se vatra razbukta, da ne čekamo da to postane zdravstvena, gospodarska ugroza jer ja se pitam, Zadar ima komaraca uvijek ih je imao, ali da je ovako dođe sumnjam da bi to samo tako se čekalo zadnji trenutak i da bi to tako prošlo. I da kad nam počnu turisti odlaziti, a u Baranji turista i ima. Tako da pozdravljam sve napore Vlade i nadam se da će to biti kvalitetno riješeno i ovim zapravo najavljujem i nadam se da će to već biti uvršteno da neće biti sada iz nekih pričuvnih sredstava nego već u proračunu za iduću godinu, tu je i predstavnik Ministarstva financija i da upravo ćemo moći sustavno raditi na tom zdravstvenom i gospodarskom problemu koji je on postao. Hvala vam.
Poštovane kolegice i kolege, ja bih vas zamolio da oni koji ne žele nastaviti sa radom da iziđu. Kolegice Strenja Linić, ispričavam se. Izvolite gospodine Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Danas želim ovdje najaviti a i ujedno i predložiti možda i prije samog formalnog zakonskog prijedloga koji bi uputio na intervenciju vezano uz 3 porezna zakona, Zakona o porezu na dohodak, Zakona o porezu na dobit i Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Naime, s obzirom kako smo mi turistička zemlja i dočekujemo puno naših gostiju iz inozemstva u kojima vrijede neka druga pravila, neke druge očigledno navike pa u krajnjoj liniji i zakonske odredbe. Ja ću spomenuti recimo samo primjer uvodno Švedske koja planira u slijedećih nekoliko godina potpuno ukinuti valutu u smislu tiskanja novca, dakle prebaciti valutu u e- oblik apsolutno ukinuti novčanice, danas tamo mislim što čak ima svoje opravdanje, ima naravno i razloge koji su protiv, danas tamo jednostavno velika većina svih plaćanja se odvija putem transakcija na POS uređajima dakle odnosno kartičnim plaćanjima. I onda kad nam takvi gosti dolaze u Hrvatsku, donose svoje kartice i plaćaju karticama što nije sporno ali nam se događa jedna situacija gdje recimo nagrada zaposlenicima ili popularna napojnica koju inače gost daje u gotovini, nije u mogućnosti dati karticom odnosno je ali se ne tretira jednako. Po našem zakonu, ta ista napojnica nije predmet oporezivanja ako je u gotovini no međutim ako je dana putem kartice, POS uređaja, onda se na nju prije svega obračunava stopa PDV-a pa za neku recimo napojnicu od na iznosu 1000 kuna računa netko ostavi 100 kuna kao nekih 10% što je u zapadnim zemljama neki standard, samo radi vašeg snalaženja, odmah na to se 20 kuna uzme PDV-a. Na ostalih 80 se primjenjuju pravila o porezu na dohodak što znači da praktički kad se sva davanja oduzmu, njemu ostane otprilike oko 50% one izvorne nagrade. Dakle, mislim da je apsolutno odnosno kad izbacimo čak i PDV, znači i manje odnosno 40 od izvorne a 50% od ovoga što se obračunava porezom na dohodak. Smatram da bi jednom vrlo preciznom izmjenom navedenih zakona, poreznih zakona bi mogli omogućiti da se karticama upravo plaća i ta nagrada odnosno popularna napojnica koja bi u nekom iznosu od 10, 15% iznosa računa bila neoporeziva. Zašto to nije bilo prije? Prije nismo imali fiskalizirane račune i mogla se dogoditi teška zlouporaba istih, da netko prijavljuje putem kartice više stvari koje spadaju u onaj neoporezivi dio, sada svaki taj POS izvadak mora imati svoju drugu stranu u fiskaliziranom računu i onda je vrlo lako utvrditi što je tu kupac, korisnik usluge, koliko je htio i koliko je on platio stvarno uslugu, koliko je obračunato, na što je plaćeno sva davanja, koja je fiskalizirana i na drugu stranu kolika je onda ta napojnica. Onda nam se ne može dogoditi tzv. računi ponude, izbjegavanje fiskalizacije itd. i on kad ukuca POS određeni iznos, taj iznos mora imati evidenciju u računu odnosno onaj višlji iznos predstavlja samu napojnicu. Mislim da bi to puno značilo i našim zaposlenicima, pogotovo ugostiteljstvu kada svi govorimo da nam fali radnika i ovo je jedan od razloga gdje vani taj problem oni nemaju, njima pripada praktički cijeli iznos, s ovim ako ograničimo to na nekih 15%, do 15% neoporezivo, izbjegli bi moguće neke malverzacije a omogućili bi i povećanje osobni prihoda upravo svim radnicima u ugostiteljstvu i time bili još konkuretniji što se tiče zapošljavanja, radne snage i omogućili poslodavcima u krajnjoj liniji koji apsolutno kod zapošljavanja i kod nuđenja poslova, uvijek istaknu i taj prihod od napojnice, da li se on dijeli među svim konobarima ili radnicima u kuhinji, u šanku, to je stvar pojedinog dogovora ali uvijek se o tome raspravlja kad dođete u razgovor za posao. Mislim da je to prvi korak, naravno onaj daljnji bi također bio da ograničimo uopće mogućnosti uplate gotovog novca i korištenje gotovog novca u svrhu sprječavanja pranja novca i da se okrenemo upravo elektroničkom plaćanju ali ako jedna Švedska koja je prva uvela novčano plaćanje 1600. i neke godine, to radi sada, vjerujem da ćemo i mi do tog doći, zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Čuraju.
Idemo sad na Klub zastupnika HNS-a i poštovana kolegica Božica Makar, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Ovih dana često govorimo o političkoj odgovornosti. Mi u HNS-u smatramo kako je upravo politička i moralna odgovornost prioritet u obavljanju javne dužnosti. Očekujemo stoga da odluke koje se donose budu rezultat zdravog razuma i političke mudrosti. I ne to zbog nas, zbog političara već zbog građana koji od nas to traže i očekuju, građana koji su upravo zbog relativiziranja političke i moralne odgovornosti, izgubili vjeru u politički sustav i sve ono dobro čime kvalitetna politika rezultira. Hrvatska može i mora bolje a za to smo odgovorni svi mi. Reformski procesi moraju ići brže i hrvatski građani moraju znati što mogu očekivati od Vlade. Politički prioriteti HNS-a u periodu pred nama jasno su definirani a to su porast plaća za 6% svim zaposlenima u osnovnim i srednjim školama što bi obuhvatilo oko 68 000 prosvjetara s povišicom od 600 kuna u prosjeku. Dalje, tu je ukidanje nameta, dalje, smanjenje poreza i rezanje birokracije poput nedavne mjere prelaska s kilograma i kilograma papirologije na digitalno izdavanje dozvola u građevinskom sektoru. Na tragu svega toga, HNS-ovi ministri odlično rade posao. Od jeseni, reforma frontalno ulazi u sve škole. Ministrica Divjak prva je ministrica u povijesti koja je reformu obrazovanja uvela u učionice. U resoru graditeljstva i prostornog uređenja, reformski procesi i projekti poput subvencioniranja stambenih kredita, POS-ovih stanova i energetske obnove rezultiraju brojkom od 20 000 mladih koji neće iseliti iz Hrvatske već će svoj dom i dalje stvarati i ostati u Hrvatskoj. HNS radi dobar posao u ovoj Vladi. Očekujemo stoga da i svi ostali podignu reformski tempo na tempo HNS-ovih ministara i da rade svoj dio posla. naravno, uz punu političku i moralnu odgovornost i to ne prema nama već prema svim građanima, hvala.
Prelazimo na iznošenje stajališta Kluba zastupnika HNS-a, poštovana kolegica Božica Makar, izvolite kolegice.
Hvala lijepa g. predsjedavajući, kolegice i kolege. Posljednjih dana svjedoci smo brutalnih oblika nasilja koje pune crnu kroniku, posebno sablažnjava ono posljednje, ubojstvo socijalne radnice u Đakovu i teško ranjavanje njezinog kolege, službenika koju su samo radili svoj posao i čini mi se da što više govorimo o sprječavanju nasilja, što se više zalažemo za nultu stopu tolerancije na nasilje, ono je sve okrutnije i sve bezdušnije. Gdje je problem? Kako je moguće da nam se nasilje zavuklo u sve pore društva unatoč kvalitetnim zakonskim rješenjima i preventivnim mjerama. Mislim da smo zakazali, zakazali smo kao društvo jer nasilje se ne može iskorijeniti ako ga u svojoj srži ne osuđujemo ali i ako ga u potpunosti ne sankcioniramo. Trendovi u našem društvu su takvi da se nasilnike, prijestupnike i pojedince koji žive na rubu zakona ne sankcionira. Slučajevi se rješavaju stihijski, zakašnjelim reakcijama, naknadnom pameću i sve je dobro dok nema žrtava no kad se desi slučaj ubojstva, tek tada postajemo svjesni koliko nam je sustav ranjiv na svim razinama. Jednim djelom posljedica je to ekstremne polarizacije društva, netrpeljivosti prema drugima i drugačijima. U konačnici, posljedica je to relativiziranja političke i moralne odgovornosti čime građani gube vjeru u sustav i probleme sustava rješavaju na svoj način. U HNS-u pozdravljamo odluku premijera da socijalni radnici dobiju status službene osobe no isto tako, pozdravljamo i inicijativu ministrice B. Divjak da i odgojno-obrazovni radnici dobiju isti status. Takav prijedlog promjena statusa odgojno-obrazovnih radnika nalazi se i u akcijskom planu za prevenciju nasilja u školama koji je trenutno u javnom savjetovanju. Predlažemo izmjene Kaznenog zakona u članku 87. stavak 3. na način da se proširi definicija službene osobe dodavanjem odgojno-obrazovnih radnika. No prije svega svi mi kao društvo moramo činiti sve kako bi prevenirali bilokakav oblik nasilja počevši najprije od nas samih jer nažalost i u ovom Visokom domu često smo svjedoci rječnika neprimjerenog za jednog zastupnika a vidjeli smo osim verbalnog i fizičkog nasilja ovdje u sabornici. Zato krenimo od nas. Osim deklarativno pokažimo i primjerom da smo za nultu stopu tolerancije na nasilje u bilo kojem obliku, krenimo s preventivnim mjerama, nemojmo čekati da se dogodit tragedija, osudimo i sankcionirajmo svako nasilje, svi smo mi odgovorni i svi moramo glasno reći ne, ne govoru mržnje, ne nasilju, ne netrpeljivosti, ne korupciji i kriminalu i naravno ne političkoj i moralnoj neodgovornosti. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Makar.
Dobar dan svima. Možete sjesti na svojim mjestima. Hvala. Dobar dan, izvolite sjesti. Sve u redu, da. Moram dati jednu obavijest prije. Server ne radi, znači nećemo moći pratiti na ekranu vremena izlaganja niti popis izlagača, nego ćete se morati oslanjati na povjerenje koje imate u mene. I gledati na sat radi provjere povjerenja. Prijavili su se do sada za: - Prijedlog Zakona o meteorološkoj i hidrološkoj djelatnosti, prvo čitanje, P.Z. br. 629; Najprije da kažemo dvije riječi o zakonu. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85 Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS-a. prigodom rasprave o ovoj točki dnevnoga reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koji se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, ali samo trenutak, da kažem tko se prijavio, poslije tako da znamo. Znači, ispred Kluba zastupnika HDZ-a, g. Domagoj Mikulić, ispred… Proradio je server. Hvala lijepa, a uglavnom, da završim započeti posao, ispred Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a gđa. Anka Mrak-Taritaš i ispred Kluba HNS-a g. Tomislav Saucha i g. Goran Maras pojedinačno. Rekao sam Gordan. Gordan. Izvolite g. Horvat, državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike. Gordan. Hvala.
Zahvaljujem se potpredsjedniče HS-a, uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici. Prijedlog Zakona o meteorološkoj i hidrološkoj djelatnosti. Naime, meteorološka i hidrološka djelatnost, kao jedinstvena grana od osnovne je važnosti za potrebe održivog razvoja društva, obrane zemlje, obrazovanja, upravljanja prometom, energetskih i vodnim resursima te proizvodnjom hrane. Uz sve izraženije klimatske promjene i vremenske ekstreme, meteorološka i hidrološka služba zajednički je servis svim građanima i civilnim ustanovama društva. U RH u prosjeku 70% svih šteta i ekonomskih gubitaka od katastrofa u razdoblje od 80.-e do 2016. godine pripadaju meteorološkim i hidrološkim čimbenicima. Stoga je posve jasno da informacije o vremenu, klimi te stanju mora i vode i njihovim ekstremima, kao što su suše, poplave, olujni vjetar, toplinski valovi i sl. mora biti sastavni dio svake državne strategije upravljanja i smanjenja rizika od katastrofa. Kao dio europske i svjetske mreže nacionalnih meteoroloških i hidroloških službi, DHMZ je odgovoran za praćenje stanja atmosfere i voda te analizu i prognozu njihovog budućeg stanja. Poslovni hidrometeorološke službe, status i ovlasti Zavoda, normirani su ovog trenutka Zakonom o obavljanju poslova hidrometeorološke službe u Socijalističkoj Republici Hrvatskoj koje je na snazi od 78.-e godine. Pri tome, od stupanja na snagu do danas, on se mijenjao 3 puta. Stoga mislimo da je trebalo donijeti ovaj zakon i da ga je postojeći sustav potrebno modernizirati i uskladiti sa i standardima i stečevinama EU, odnosno sa pravilima međunarodnih relevantnih međunarodnih organizacija. Praksa primjene važećeg Zakona o obavljanju poslova hidrometeorološke službe u Socijalističkoj Republici Hrvatskoj pokazalo je da neka od pitanja koja uređuju nisu više pravno cjelovita te u provedbenom smislu nisu učinkovito u koherentno riješene, pa je potrebno ostvariti prilagodbe. Zato smo išli u donošenja ovog zakona. Sad ću u par riječi reći o institutima koji su karakteristika ovoga zakonskog teksta. Dakle, ovim zakonom uređuju se sljedeća osnovna pitanja. To je pružanje pouzdane i pravovremene informacije za potrebe temeljnih interesa države, a to su obrana, zaštita i spašavanje te osiguranje sigurnosti kopnenog i pomorskog prometa i za potrebe upravljanja na razini politika na širim područjima upravnog djelovanja, kao što su poljoprivreda, šumarstvo, promet, urbanizam, građevinarstvo, zaštita od poplava, opskrbe energijom, elektroničke komunikacije, zdravstvo, osiguranje kulturnog naslijeđa, druge gospodarske i negospodarske djelatnosti te za potrebe politika zaštite okoliša i upravljanja morem i vodama, za potrebe konkretnog odlučivanja pri upravnim poslovima zaštite okoliša i upravljanja morem i vodama. Ove informacije temelje se na uspostavi motriteljske državne mreže, to su meteorološka, hidrološka, ... [[Govornik se ne razumije.]] motriteljska državna mreža koje su ovim zakonom uspostavljaju na zemljištima u vlasništvu RH ili na zemljištima regionalne ili lokalne samouprave, što do sada postojećim zakonom nije bilo riješeno. Neke klimatološke i kišomjerne postaje, uspostavljene su na privatnim zemljištima i na taj način nisu definirane kao zaštićeno motrilište te na taj način nisu u tzv. zaštitnim zonama, pa su kroz vrijeme neke od njih kompromitirane kontaktnom gradnjom ili različitim neprimjerenim sadržajima i djelatnostima u zoni mjerenja koji su narušili vjerodostojnost podataka što ovaj zakon sada i ispravlja. To je regulirano odnosno definirano čl. 8 predloženog zakona. Zakonom je definirana i jasna svrha rada izvođača meteoroloških i hidrološke djelatnosti. Isto tako, definirana je jasna raspodjela dužnosti zadataka i područja odgovornosti izvođača djelatnosti to je DHMZ što predstavlja također čvrsti temelj za osiguranje sredstava za ispunjavanje tih zadataka. Isto tako nedvojbena je uloga Državnog hidrometeorološkog zavoda kao službenog središta za upozorenje na vremenske i atmosferske pojave te događanja na moru i vodama sa ciljem sprječavanja zbunjenosti i nejasnoće u javnosti. Da pojasnimo, dakle Člancima 13. do 18. ovoga zakona definira se što je službeni podatak, na koji način se dobiva, kojom metodologijom, na koji način se objavljuje i naravno pohranjuje. Novost ovog zakon je uspostava jedinstvenog državnog sustava meteoroloških i hidroloških upozorenja te izdavanje jedinstvenog upozorenja na vremenske nepogode što u proteklom periodu nije bio slučaj jer su se u različitim medijskim sustavima i platformama mogle naći informacije iz različitih neslužbenih izvora. Izostanak jedinstvenog službenog glasa često je problematičan u trenutku vremenskih i hidroloških nepogoda. Informacije iz različitih izvora mogu biti proturječne i stvarati zbrku u komunikaciji što stvara probleme u donošenju ključnih odluka, a ovim člancima dakle od 13. od 18. u ovom zakonu smo to pokušali jače odnosno jasnije definirati i ispraviti. Isto tako zakonom je definirano zakonsko osiguranje rada državne mreže meteoroloških i hidroloških postaja. U Članku 6. definirani su poslovi i financije djelatnosti Državnog hidrometeorološkog zavoda od interesa za RH, a namjena prihoda od aktivnosti isključiv idu u razvoj i poboljšanje njenog djelovanja. Dakle, prihodi su prihodi iz proračuna RH, prihodi od projekata koje ostvaruje DHMZ i usluge korisnicima. Najveći korisnici, ovdje moram reći, su korisnici HEP, Hrvatske vode, Hrvatske ceste dakle institucije sustava. I konačno neposredna međunarodna komunikacija nije bila definirana starim postojećim zakonom, Člankom 20. ovoga zakona Državni hidrometeorološki zavod predstavlja RH u međunarodnim organizacijama što do sada postojećim zakonom nije bilo definirano. Inspekcijski nadzor vrši Državni inspektorat to je riješeno Člankom 23., upravni nadzor nad zakonitošću rada provodi Ministarstvo zaštite okoliša i energetike, a definirano je Člankom 22. ovog zakona. Provođenje ovog zakona ima minimalne učinke na proračun RH i savjetovanje sa zainteresiranom javnošću, sa stručnom javnošću je provedeno od 13.2. do 15.3., većina primjedbi je usvojena, onaj, one primjedbe koje nismo prihvatili su uglavnom bile primjedbe nomotehničke naravi. I zaključno Državni hidrometeorološki zavod trenutno skrbi o meteorološkoj, hidrološkoj i državnoj mreži za praćenje kvalitete zraka koju je nužno modernizirati i automatizirati. U tom smislu uz potporu Ministarstva zaštite okoliša i energetike u provedbi je strateški projekat METMONIC modernizacija meteorološke motriteljske mreže u RH ukupne vrijednosti od 350 miliona kuna. Projektom će se uspostaviti i automatizirati 450 postaja od čega 6 radarskih postaja, 5 meteorološko oceanografskih plutača, 2 mjeraća profila vjetra te uspostaviti platforma za prikupljanje i kontrolu svih podataka koji će po završetku projekta koji bi okvirno trebao biti završen 2021. godine biti na raspolaganju javnosti sa meteorološkim podacima u realnom vremenu, a u intervalima od 10 minuta što do sada nije bio slučaj i što smatramo vrlo bitnim i kvalitetnim napretkom. Moram reći da ovog trenutka RH raspolaže sa svega 3 radara, to su Čepin, Bilogora i Puntijarka odnosno Sljeme. Jadran trenutno nije pokriven meteorološkim radarima, zato idemo u ovaj projekat da pokrijemo cijeli prostor RH sa ovom radarskom infrastrukturom. U provedi je projekat AIRQ, projekt proširenja i modernizacije državne mreže za trajno praćenje kvalitete zraka ukupne vrijednosti od 110 miliona kuna, on je sufinanciran iz strukturnih projekata EU prioritetne osi Klima i klimatske promjene i on će također ukoliko se završi uspješno i realizira doprinijeti da dobijemo kvalitetnu infrastrukturu u ovom prostoru koja će pokrivati cijeli prostor RH i biti na razini velikog dijela zemalja EU. Hvala vam.
Hvala i vama. Imate 4 replike, prvu repliku je tražio gospodin Gordan Maras.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče iz ovog izlaganja državnog tajnika kada slušamo to da će se ulagati sredstva, da će se infrastruktura meteorološka modernizirati i da će se bolje Hrvatska pokriti ne može čovjek na prvu biti protiv toga, a ne može ni na drugu. Ali kada malo zagrebemo ispod površine našim ljudima gospodine državni tajniče s obzirom da vi i vaše ministarstvo ne radite puno na otklanjanju nedostataka šta će vam sada najmodernije tehnologije za mjerenje kvalitete zraka kada naši ljudi bi možda čak bili u boljoj poziciji da ne znaju koliko se trujemo. Evo recimo u Novom Zagrebu kvaliteta zraka svaki dan odakle sam došao, gdje sam živio 30 godina ne zadovoljava kvaliteti dostojnoj čovjeka i šta ministarstvo radi [[Upadica: Vrijeme gospodine Maras.]] šta radi, kako pomaže tim ljudima u Novom Zagrebu [[Upadica: Hvala.]] da zrak bude kvalitetniji, da ne smrdi, [[Upadica: Hvala.]] da se ljudi ne razbolijevaju [[Upadica: Hoćete odgovoriti državne tajniče, izvolite.]] to je ono što nas zanima i na temelju [[Upadica: Hvala, hvala.]] čega bi mi trebali ovdje raspravljati.
Izvolite.
Zahvaljujem se uvaženi zastupniče Maras, ja razumijem vašu brigu za kvalitetu života građana u vašem gradu, međutim pitanje je da li je ministarstvo uopće nadležno za uređivanje ovog dijela i otklanjanje ovih vrsta odgovornosti i opasnosti. Ja ono što ovdje hoću reći mi radimo, ulažemo velike napore da moderniziramo sustav, da ga približimo standardima EU, taj sustav onda treba da odradi svoj posao da vrši mjeriteljske, da vrši motrenje kvalitete života i da upozorava, a postoje onda drugi sustavi koji to što ovaj sustav uoči motrenjem da otklone. Jedinice lokalne samouprave ne treba držati izvan tog dijela odgovornosti jer oni imaju svoj akcijski plan s kojima treba da urede upravo način rješavanja ovog pitanja.
Gospođa Grozdana Perić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, gospodo, suradnici. Dakle svi znamo koliko predvidivost i točnost informacija koje dolaze upravo od ove institucije je vrlo važna. I prema tome, trebalo bi, svi bi trebali biti vrlo ponosno i na jedan način zahvalni što će se dogoditi ovo ulaganje s obzirom da bilo poljoprivrednici, nautičari, bilo mi kao obični građani znamo koliko je ta predvidivost i ono što vi nama dajete kao informaciju važna. Prema tome, svaki razvoj ovog sustava bi trebao biti itekako pozdravljen. A što se tiče samih mjerenja, pa znamo da određene stvari mjere zapravo zavodi za javno zdravstvo a ne DHMZ što je recimo u ovom konkretnom slučaju.
Želite li odgovoriti? Izvolite.
Zahvaljujem se. Ja ću samo iskoristiti vašu repliku i samo istaknuti, dakle mi moramo ići u modernizaciju sustava. Ponavljam opet prostor Jadrana nije pokriven sa infrastrukturom. To je činjenica i mi to moramo uraditi. Moramo se, imamo priliku da to iskoristimo kroz financiranje iz sustava operativnog programa, ako ne, morati ćemo to u skoro vrijeme sami uraditi. Dakle država će morati tu vrstu investicija završiti.
Gospodin Ante Babić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kažu da građani RH, gotovo milijun ljudi se dnevno informira vezano za meteorologiju i koriste alate WMO-a, Aladina i slično, izmjene i dopune ovoga zakona su koliko je navedeno zbog pružanja pouzdanih i pravovremenih informacija u interesu države to svakako pozdravljam. No, nisam vidio da je posebno naznačena hidrometeorologija vezano za poljoprivredu. Dakle agrometerološke stanice što recimo u zemljama EU svi oni koji se ozbiljno bave poljoprivrednom i poljoprivrednim zemljištima imaju te agrometeorološke stanice, dakle to nisam vidio da je posebno naznačeno s jedne strane. S druge strane pozdravljamo ovo vezano za Hrvatsku uz Jadransko more, dakle od Istre do Prevlake. Konačno ovim zakonom će se to riješiti i taj cijeli dio će biti pokriven pa time dodatno pozdravljam donošenje ovoga zakona. Hvala.
Hvala. Izvolite gospodine Horvat.
Zahvaljujem se. Dakle mjerenje temperature, tla, vlažnosti i sve vezano za agrometeorološke podatke, parametre itd. je integrirano u ovaj sustav, integrirano je u rad odnosno djelovanje ovih 450 postaja.
I na kraju gospodin Ronko.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, ma o važnosti uopće nema potrebe raspravljati jer je ta djelatnost itekako prevažna. Samo bih htio se referirati na ovaj dio što ste spominjali informiranje i izbjegavanje zbunjenosti, to je bilo u ovom vašem izlaganju. Pa sam htio reći da je zbog zadržavanja odgovornosti a dakako i ozbiljnosti u objavljivanju tih meteoroloških podataka trebalo bi iznaći i kako nas osloboditi vakularizacije, katastrofičnosti, estradizacije, to je prešlo već po meni svaku, svaku mjeru kada se objavljuju takvi podaci jer to šteti i građanima i gospodarstvu a šteti i svim sferama života. Pa sam sad baš pogledao da samo podsjetim na članak 13 [[Upadica Radin: Vrijeme gospodine Ronko.]] gdje se spominje ovo objavljivanje, ispričavam se, …zadnja rečenica, [[Upadica Radin: Može.]] stvarno tamo ne treba štiti još službenike. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodine Horvat, izvolite.
Zahvaljujem se. Uvaženi zastupniče Ronko upravo kao što sam rekao člancima od 13. do 18. smo definirali novu kategoriju koja je vrlo bitna a to je službeni podatak. Dakle znamo što je službeni relevantni podatak. Svatko može nazvati preko mobitela i reći e ovdje sada pada kiša, prijeti tuča itd., to nije službeni relevantni podatak. Podatak je onaj koji će se obraditi u sustavu i iza kojih će netko i stajati. I to smo definirali upravo od članka 13. do članka 18. Znači stvaranja, korištenja i konzumiranja i pohranjivanja službenih podataka.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi je na redu gospodin Domagoj Mikulić ispred Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege saborski zastupnici. Prijedlog zakona koji se danas nalazi pred nama utvrđuje poslove meteorološke i hidrološke djelatnosti koje su od velikog interesa za cjelokupnu RH, njime definiramo nadležnost, odgovornost, opseg i sadržaj poslova unutar ovih djelatnosti kao i uvjete za njihovo obavljanje. Iz dosadašnje prakse u primjeni još aktualnog zakona koji datira iz 1978. godine i od tada je imao nekoliko izmjena uvidjelo se kako postoji potreba za prilagođavanjem modernim zakonodavnim institutima. Smatram da je nužno osuvremenjivanje ove djelatnosti upravo zbog važnosti ove jedinstvene grane za potrebe i civilnog društva i obrazovanja i obrane zemlje i upravljanja prometom, energetikom, poljoprivredom i svime onim ostalim. Njena potreba u svim navedenim segmentima dobiva poseban značaj s obzirom na klimatske promjene i brojne vremenske ekstreme kojim smo danas svi zajedno svjedoci i koji uvelike utječu i na društveni, pa i ekonomski razvoj RH. Brzo prepoznavanje sadašnjih i budućih meteoroloških promjena uvelike pomaže u prevenciji i sprječavanju ili barem ublažavanju posljedica koje te promjene imaju. Prevencija i rano prepoznavanje promjena je važna poglavito kada uzmemo u obzir da je u posljednjih 30-tak godina u RH u prosjeku 70% svih šteta i ekonomskih gubitaka od katastrofa kao što su suše, poplave, olujni vjetrovi, toplinski valovi, pripadaju upravo čimbenicima iz sfere meteorologije i hidrologije. Samo ovaj podatak jasno pokazuje kako informacija o klimi i vremenu, stanju mora i voda, moraju biti sastavni dio svake državne strategije upravljanja i smanjivanja rizika od katastrofa. Upravo ovim prijedlogom zakona uređuju se područja zakonskog osiguranja rada državne mreže meteoroloških i hidroloških postaja koje će vjerujem rezultirati pružanjem informacija onih pouzdanih i pravovremenih za potrebe i naše poljoprivrede i prometa i građevinarstva opskrbe energijom i svih onih gospodarskih djelatnosti. Svega onoga što predstavlja temeljne interese naših građana i naše države, ali ne samo naše države i naših građana, već i cijele međunarodne zajednice kroz standardizirano praćenje i evidentiranje podataka i promjena na svjetskoj razini. Usvajanjem ovog prijedloga zakona osuvremenit će se zakonski okvir u ovom području, osigurati će se neprekidno održavanje sustava motrenja stanja atmosfere i hidrosfere o čijoj važnosti sam govorio i ranije, osigurati će se uspostava jedinstvenog sustava upozorenja na nepogode, regulirati će se obavljanje međunarodnih obveza iz ovih djelatnosti, regulirati će se nadležnost državnog hidrometeorološkog zavoda kao izvršitelja ove djelatnosti i način financiranja istoga, ujedno i jačanje uloge meteorologije i hidrologije u prilagodbi klimatskim promjenama i izazovima koje danas imamo u ovome području. Kroz motrenje i sustavno prikupljanje podataka atmosferskih i hidroloških pojava unutar jedinstvenog informacijskog sustava uključenog u međunarodne informacijske sustave osiguravamo vitalne informacije za zaštitu života, prirode i materijalnih dobara. Samo uključivanje u jedinstvene sustave motrenja promjena osigurava nam dugoročan i kvalitetan razvoj ove struke u skladu sa znanstvenim i tehnološkim dostignućima na svjetskim razinama, što uz jasno definiranu organizaciju i način obavljanja poslova meteorološke i hidrološke djelatnosti zasigurno je i jamac ispunjenja ciljeva koje sam ranije spominjao. Upravo zbog svega ovoga navedenoga Klub HDZ-a će podržati prijedlog Zakona o meteorološkoj i hidrološkoj djelatnosti. Hvala.
Sada je na redu gđa. Anka Mrak Taritaš koja će govoriti ispred Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege, pred nama je u prvom čitanju Zakon o meteorološkoj i hidrološkoj djelatnosti. Mi u Klubu GLAS-a i HSU-a podržat ćemo ovaj zakon. Dakle, bazičan zakon odnosno da tako kažem onaj na koji se ovaj naslanja iz 78.g. i ovo je zapravo nekakvo, uz određene uvjete i uz određene analize prilagodba suvremenim zakonodavnim institucijama, slaganje novog zakona da bi bilo jednostavnije raditi i u tom smislu je taj zakon tehnički zakon i on je korektno i dobro napravljen i kao tako to treba reći i to treba pohvaliti. Novi zakon otvara niz tema i niz dilema, jedna od stvari o kojem treba s ove govornice progovoriti i trebamo češće govoriti o klimatskim promjenama. Klimatske promjene su činjenica, o klimatskim promjenama vi znate da jedan uvaženi državnik g. Trump govori da klimatskih promjena nema, pa ga onda priroda isti čas demantira jel mu isti čas pohara dio zemlje, što on puno jednostavnije sanira, nego što to mi saniramo u RH, ali klimatske promjene su činjenica. Klimatskim promjenama prilagodit će se biljni svijet, prilagodit će se životinjski svijet, ljudi se prilagođavaju, meni se čini nekako najteže i naj, s najviše otpora, bez obzira kolko otpora pružamo to su stvari koje će se mijenjati. Ono što moramo biti spremni da će zbog klimatskih promjena krenuti i novi val migracija jer ako živite u Africi ili u dijelovima svijeta gdje vi trebate dva dana doći do pitke vode, vi ćete napustiti taj dio i prilagodit će se i biljni, i životinjski svijet, ali na to moramo biti spremni. Ja sam u nekoliko navrata govorila i vrlo rado govorim o toj temi. Ovo stoljeće je stoljeće u kojem čovjek mora voditi računa o klimatskim promjenama, posljedice tih klimatskih promjena o čemu mora voditi računa su poplave kojih će ih biti još više. I jednako tako još jedna tema, tema otpada koji jednako tako se morate s problemom otpada na određeni način borit. U ovom zakonu i kad je riječ o klimatskim promjenama, ja čitam 3 stvari, te 3 stvari treba upozoravati. Prva stvar je dobri podaci i evidentiranje postojećeg stanja. Druga stvar je analiza svega toga i treća stvar je zapravo prognoza što zapravo činiti. Stoga, sva ulaganja koja ulažemo u tehnologiju, sva ulaganja koja ulažemo da osuvremenimo to sve zajedno su dobro došla i to trebamo napraviti. U neka druga vremena, dakle, danas imate, svi imamo ove pametne telefone, pa kao što je i meni zazvonilo, zazvoni nam jer zaboravimo stišati, na njima radimo sve, ja sam se u jednom času našalila i kažem ne samo da telefoniram, čitam poruke, šaljem poruke, čitam mailove, još jedino ne kuham na ovom pametnom telefonu. Jednako tako se svi uzdamo u Aladina i govorimo o tome kako je to sad sve umreženo, ali ljudi moji, ajdemo malo, ja koristim ovu priliku da se vratim malo u povijest, ja sam jedrila i u neka vremena kad je Aladin bila misaona imenici do toga niste mogli doći. Mi smo imali tada, imamo i sada odlične vremenske prognoze. Bio je onaj još uvijek je dakle radio prvi program koji vam je prvu prognozu već davao u 6 ujutro i davao vam je 12 + 12 sati, to se zvala ona prognoza za pomorce za nautičare kako ih god hoćete zvati. Ona vam je prognozna bila ako ste je slušali sve je bilo rečeno, problem nije u tome što je bila loša prognoza, problem je u tome što nautičari nisu slušali, pa su onda stradali jer nisu slušali. Dakle, kad vam je bila najava određenih vjetrova, određenog sveg to ste mogli u minutu voditi računa, sve ovo će vam poboljšati način na koji morate živjeti. Mi imamo dobru tradiciju, imamo dobre službe ajdemo im dati alate da budu još bolji, ali ono što zaista kao prvo čovjek mora slušati. To je karakteristika svih nas da zapravo ne slušamo, a sad kako imamo ove telefone tu malo vidimo pa nešto usporedimo. Prognoze su dobre prognoze i mi imamo zaista i tu treba pohvaliti cijelu službu koja radi da treba biti bolja, uvijek treba biti bolja. Jednom prilikom ja sam ovaj slušala ujutro prije posla prognozu i bilo je jako zgodno jer taj koji je govorio prognozu za taj dan je rekao u 11 sati će padati kiša, riječ je o Zagrebu. I ja dođem na posao bilo je sunce i kažem samo da znamo u 11 sati će padati kiša, kaže od kud ti to, ja velim ja sam slušala prognozu, pa izvolte. U 11 sati je počela padati kiša, mislim to je kao šala i kao anegdota, ali dakle i nisu svud sve iste. Ono što je u svakom poslu izuzetno važno, a to je i u ovom poslu, razumijevanje uzroka i onda možete definirati posljedice. To je ključna stvar da razumijete zašto se nešto dešava, zašto se neki procesi dešavaju jer vi onda možete prognozirati i posljedice. Postoji jedna djelatnost gdje se dosta opire toj činjenici, ja neću govoriti o drugom, uvijek govorim o onom što je meni najbliže, a to je, čak i nije problem djelatnosti građenja, problem je djelatnosti prostornog planiranja. Kad sam ja učila, tamo davnih dana tamo prostorno planiranje onda je jedna od karata koja je bila u prostornim planovima se zvala karta rizika. Tu su vam bile, bazično se ona odnosila na potresne zone iz kojeg razloga. Sad ću iskoristiti 2 minute i neću previše gnjavit s tim, dakle ja sam arhitekt i onda kad vi gledate neku kuću i uvijek vam se ko arhitektu dopadaju neke onako prozračne, lagane, na laganim stupovima, s laganim konstrukcijama jer onda imate prodor prirode u kuću, veza kuće s prirodom i onda su nama profesori na fakultetu rekli to vam može biti za neke druge prostore jer su druge potresne zone. Cijela Hrvatska su vrlo visoke potresne zone dakle 7, 8, 9 dakle to su najjače i vi tu tako ne možete projektirati. Te prve karte rizika koje smo imali su se odnosile na te potresne zone da znate di su visoke potresne zone da neke stvari vi ne možete predvidjeti da se rade. Slijedeće karte rizika koje sam ja imala prilike vidjeti je bilo vezano uz trusna područja dakle uz klizišta. Imali ste prilike vidjeti ne tako davno kad je u dahu otklizalo jedno brdo, karte klizišta. Slijedeće karte koje će trebati biti bit će određena poplavna područja iz kog razloga, da se jednostavno tamo više ne planira gradnja. Drugi riječima što hoću reći, kao što se čovjek opire tome da su te klimatske promjene što su činjenica i što će se ovo stoljeće i pokazati, jedna od struka koja vrlo promptno mora promijeniti i uvesti nove karte kad je riječ o prostornom planiranju su te karte koje će se odnositi na te klimatske promjene, jer više ne možete svud sve i neusporedivo je bolje da na određenim područjima ne planirate gradnju i da to ne bude građevno područje nego da vam iza toga to bude problem. Da zaključim, dakle ja bih sad još mogla dalje ali ću otići u neke stvari koje neće imati baš veze s ovim zakonom ali je ovaj zakon ima i to moramo razumijevati, veze sa svima. Ima veze i sa poljoprivredom, ima veze i sa šumarstvom, ima veze i sa energetikom, ima veze i sa prometom iz jednostavnog razloga što ono što je bazično i o čemu treba voditi računa, a to je da dobijemo što bolje stanje i da dobijemo i da zapravo unapređuje se cijela struka u razumijevanju tih uzroka jer onda ćemo moći odgovoriti na posljedice kao što sam rekla uvodno mi u Klubu GLAS-a i HSU-a podržat ćemo zakon. Riječ je o jednom tehničkom zakonu koji tehnički regulira određene situacije, ali klimatske promjene su zasigurno tema koja je zaslužila jednu dobru raspravu i dobro mjesto u ovom saboru jer će nam se u jednom trenutku ponovo desiti neke neprilike s kojima se nećemo znati na adekvatan način nositi. Hvala lijepo.
Imamo gospodina Vlaovića koji je tražio stanku. Izvolite.
Hvala, potpredsjedniče Hrvatskog sabora tražim stanku u ime Kluba HSS-a i demokrata kako bi se konzultirali oko daljnjeg sudjelovanja, a onda i na konačnici glasovanja vezano uz Zakon o meteorološkoj i hidrološkoj djelatnosti. Više je razloga za to, ali evo spomenute su već brze i velike klimatske promjene i održano je nekoliko znanstvenih skupova na ovu temu i država je, članice EU iz našeg okruženja su se već organizirale kroz tijela koja će pratiti klimatske promjene i davati smjernice i poljoprivrednim proizvođačima i ukupnom gospodarstvu pa i samim drugim državnim tijelima. Zašto Hrvatska nije išla k tome da se osnuje jedna agencija ili vijeće za praćenje klimatskih promjena i da se upozori naše poljoprivredne proizvođače na učestale klimatske promjene i na ono što nam slijedi da će doći u pitanje proizvodnja nekih kultura. Pa imamo primjer već ovo proljeće da su pšenice u Baranji i u istočnoj Slavoniji preoravane zbog nedostatka vlage. Zašto mi o tome šutimo, to je naša stvarnost ili ćemo uvozit pšenicu iz Bosne kao što smo uvezli 53.000 tona što je sramota. Mislim da mi moramo proizvodit hranu u Hrvatskoj u Slavoniji i da za to moramo stvoriti uvjete. Zato pozivam ministra Tolušića da se aktivnije bavi navodnjavanjem, problematikom navodnjavanja. On je izjavio tko god ima građevinsku dozvolu mi ćemo sve isfinancirati, a očito da nema dovoljno kapaciteta u lokalnim jedinima regionalne samouprave da sami to organiziraju. Zašto se tu aktivnije ne uključi Ministarstvo poljoprivrede i Hrvatske vode? I drugi je razlog je evo, 15.4. je krenula obrana od tuče. DHMZ to provodi kao državno tijelo. Najavljeno je ukidanje Zakona o obrani od tuče. Mi iz HSS-a smo protiv toga dokle god se znanstveno ne dokaže da obrana od tuče nije učinkovita, a to je znanstvena javnost podijeljena oko toga. Mi tražimo da se kupe rakete i reagensi, što DHMZ nije učinio iako je prikupio novce i od ministarstva i od županija. Tko, di su ti novci?
Hvala. Još netko traži stanku? Ne. Odobravam stanku od 10 minuta do 10 sati i 18 minuta. [[STANKA U 10,08 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,20 SATI]] Sada je na redu g. Tomislav Saucha ispred Kluba zastupnika HNS-a. izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče sa suradnicima. Dakle, danas je pred nama rasprava o Zakonu o meteorološkoj i hidrološkoj djelatnosti. Prije nekakvih sat vremena na jednom od vodećih tj. čitanijih portala obavljena je velika vijest. Dakle, pročitat ću vam ju. Kaže, danas stiže naglo zatopljenje, a onda velika promjena, moguće i snijeg. Dakle, to je vijest koja je prije sat vremena, koja je bila udarna vijest, što samo pokazuje u stvari, koliko važnost pridajemo prognoziranju vremena i koliko je svima nama izuzetno bitno da znamo kakvo nas vrijeme očekuje danas, sutra, za vikend, idući tjedan. Često smo se našli u situaciji da se ujutro, prije nego što idemo na posao zapitamo da li će nam taj dan trebati kišobran, da li će biti kiše, hoće li, neće li, kakvo će vrijeme biti za vikend, sad nam se bliži 1. maj, vjerojatno neki koji su u kampanji, razmišljaju o tome da li će taj dan morati unajmiti šator ili će moći organizirati dijeljenje graha i letaka na otvorenome. Dakle, tu su podaci koji zanimaju jedan široki spektar građana, ali ne samo i privatne građane, dakle koji se isto tako često se pitamo i gledamo i pretražujemo stranice, mrežne stranice DHMZ-a i tražimo podatak da vidimo kakvo će nam biti, recimo vrijeme za kada ćemo imati godišnji odmor. Ali, kao što sam rekao, nisu samo privatni građani ti koji ovise o podacima o vremenu koje nam predstoji nego su to i isto tako i naši poduzetnici, tj. poljoprivrednici, znači gospodarske grane, npr. naravno da se neće ići raditi neke radove koji su na otvorenome ako se za tjedan koji predstoji prognozira loše vrijeme, kiša. Znači, tu govorimo o poljoprivredi, o građevini, o svim onim poslovima koji su, na neki način uvjetovani hidrometeorološkim tj. meteorološkim uvjetima. Dakle, u gospodarstvu također još jedna od grana gospodarstva koja je izuzetno važna koja ovisi o dobrim prognozama, jednako tako jedna od naših najvažnijih gospodarskih grana, a to je turizam, gdje se onda o tome, kako će nam biti dugoročne prognoze, znaju i statički postaviti turistički djelatnici cjelokupni taj sektor. Dakle, kada govorimo o podacima koji su važni, znači, govorimo o tome da su oni važni i za sigurnost RH jer o prognozama dugoročnima recimo, npr. prijetnje od poplava ili od suše, koja onda može rezultirati požarima. Isto tako ovisi u kakvom će stanju pripravnosti biti službe i kako će se znati nositi sa prirodnim katastrofama kao što je, recimo poplava ili suša ili, kao što je rekao kolega ovdje sad prije mene, kad je tražio stanku, obrana od tuče. Dakle, to su sve izuzetno važne podaci za izuzetno važne djelatnosti i samim time se u stvari DHMZ i kao služba i kao djelatnost pozicionira kao jedna od strateški važnih djelatnosti za RH. Također ona je važna i za, potrebna je za održivi razvoj društva, obranu, zemlju, obrazovanje, upravljanje procesima, politikama, itd. DHMZ je institucija duge i bogate povijesti, prošlosti. Broji preko 70 godina kao krovna organizacija i do sada je djelovala po zakonu koji je bio u stvari, zastarjeli, ovaj zakon koji ćemo danas donijeti, tj. o kojem danas raspravljamo, trebao bi im stvoriti jedan novi, moderni zakonodavni okvir kako bi se ta služba koja je na opću korist svih građana RH i svih njezinih gospodarstvenika na veliku korist. Inače, DHMZ također mogu reći da je institucija sa vrlo velikim ugledom u javnosti i velikim autoritetom u znanstvenoj javnosti. U današnje vrijeme, spominjala je kolega koja je pričala i govorila prije mene, kolegica Mrak-Taritaš, spominjala je pametne telefone. Svi imamo po nekoliko aplikacija koje prave vremenske prilike i neprilike i stalno gledamo i proučavamo kakvo će biti vrijeme, ali nekako imam osjećaj da bez obzira na to što su nam dostupni podaci sa stranih servisa ipak nekako se još uvijek najviše vjeruje DMHZ-u i kad oni kažu da će biti, recimo vrijeme stabilno, to se onda uzima kao relevantan podatak. Evo, recimo, npr. jedan moj prijatelj će ovaj vikend, organizira roštilj i ja sam ga nazvao i rekao čuj, pa mislim tu na jedno portalu, jedna je aplikaciji, zovu kišu. On je rekao nemoj se ništa brinuti, ja sam provjerio na DHMZ-u, kažu za taj dan da će vrijeme biti oke. Tako da evo, to samo pokazuje koliko veliki ugled imaju, ne samo DHMZ kao institucija nego i njihove prognoze koje se uzimaju kao točne jer to isto od značajka njihove djelatnosti, da njihove prognoze, podaci, njihovi modeli budu točni, brzi, pravodobitni i da budu stvari, znači da ispunjavaju svoju svrhu, a to je da nam kažu kakve će biti vremenske prilike ili neprilike sa velikom sigurnošću. Dakle, mi iz Kluba HNS-a ćemo glasati za ovaj zakon. Smatramo da je ovaj zakon dobar, a DHMZ-u koji je inače tu naš susjed kao institucija, nalazi se zgrada, jedna prekrasna starinska zgrada, stara zgrada na Griču koji su sad, kako su mi rekli je u postupku preseljenja adekvatne prostorije i njima želimo puno sreće u daljnjem radu i veseli nas, evo, da ćemo moći prihvatiti ovaj zakon i nadam se da će nam prognozirati lijepo vrijeme za i toplo vrijeme i stabilno vrijeme za ovu turističku sezonu. Hvala lijepa.
Sada je na redu g. Gordan Maras koji će govoriti u ime Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, kada govorimo o prijedlogu Zakona o meteorološkoj i hidrološkoj djelatnosti i unaprjeđenju te službe u RH, nitko ne može imati protiv toga i naravno je da trebamo osigurati što bolju infrastrukturu, pouzdana i pravovremene informacije moramo imati i način na koji ćemo te informacije pružati i s našim građanima i onim službama koje su vitalno zainteresirane za te informacije da se otklone određene štete, kao što je rekao državni tajnik u svom uvodnom ugovoru, čak 70% svih šteta i ekonomskih gubitaka od katastrofa u razdoblju proteklih 36., 37.g., pripadaju meteorološkim i hidrološkim čimbenicima. E sada, postavlja se ono jedno logično pitanje, ukoliko napravimo sve, ukoliko uložimo u infrastrukturu, u tehnologiju, u edukaciju ljudi, ukoliko te informacije budu dostupne, zbog čega učestalo imamo štete koje smo možda mogli izbjeći? I sa te strane ljudi se pitaju, primjerice u karlovačkoj županiji svake godine poplave nanesu određene štete, ne čiste se odvodnja di bi trebala voda ić, nema kvalitetne prevencije, ljudi plaćaju naknadu za odvod odnosno za propuštanje vode da bi se na neki način to sve skupa održavalo, zbog čega se to ne radi? Znači, imamo dobre informacije, imamo kvalitetnu opremu, imat ćemo još i bolju opremu, očito nakon ovoga šta apliciramo ovaj projekt i preko 350 milijuna kuna što je rekao državni tajnik, zbog čega se učestalo dešava iz godine u godinu da imamo katastrofe odnosno da se naši građani ne osjećaju sigurno u RH, pogotovo u nekim dijelovima koji su učestalo izložene meteorološkim problemima. I sa te strane jasno je da nije dovoljno ulagati u tehnologiju, nije dovoljno niti čak nekada imati i pravovremenu informaciju ukoliko se nismo pripremali da se određene katastrofe izbjegnu. Kada na to nadodamo ovo što su i moji prethodnici rekli, a radi se o tome da se, nažalost, naš planet ne čuva ekološki, da imamo velike zemlje koje uopće ne razmišljaju o budućim generacijama, nego razmišljaju isključivo kratkoročno o svojoj industriji ili kratkoročnom interesu, da imamo globalno zatopljenje da se, pa to vidimo svaki dan, temperature mijenjaju po 10, 15 stupnjeva, da je moguće nakon ovakvog zatopljenja koje je na razini ljeta, gdje su temperature već blizu 30 stupnjeva, da sutra bude možda i snijega u nekim dijelovima RH, ne znam kome treba veće upozorenje i veća akcija da se konačno probudimo i da shvatimo da ova zemlja na kojoj svi živimo, nije samo za nas i za generaciju koju ćemo mi doživjeti ili za generacije koje će sa nama živjeti, nego bi trebala biti zemlja koja će na jedan kvalitetan način omogućiti da ljudi žive još tisućama i tisućama godina. I sa te strane, ono šta je moje osnovno, osnovna briga koja ovdje želim reći ispred Kluba zastupnika SDP-a, nije tehnologija, nisu meteorološki aparati, nisu hidrološki aparati, nego je briga o tome kako će i naša zemlja izgledati za 10, 50 ili 100.g. i ne trebamo olako shvaćati upozorenja da će globalno zatopljenje doći do povišenja razina mora, da će neki naši gradovi, možda i otoci nestati u tom periodu ukoliko se nešto dramatično u ponašanju onih koji najviše onečišćuju okoliš i koji imaju najveću moć da nešto promijene da se nešto ne promijeni i sa te strane EU ima jednu agendu koju treba snažno podupirati, ali isto tako treba RH kao članica EU, treba imati aktivniju ulogu i prema onim zemljama koje, nažalost, odstupaju od nekih potpisanih sporazuma kao što su to SAD napravile vezano uz Pariški sporazum. Znači, sa te strane, to je ono što mene kao građanina zemlje, ne sada RH ili EU, nego zemlje brine jer vidim da se i dalje neodgovorno ponašamo prema našem planetu. I nevjerojatno je da u nekim situacijama čak i naša djeca, mladi ljudi vide to puno bolje, nego šta to vide oni koji donose odluke i bili smo svjedoci prije nekoliko tjedana ovdje jednog globalnog protesta mladih da se zaštiti okoliš i naš planet na kojem bi trebali, kažem, živjeti ne samo generacije poslije nas, nego puno, puno, puno generacija. Sa te strane mi ćemo dati podršku ovom zakonu, ali inzistiramo na tome da hrvatska Vlada bude aktivnija, da naš premijer, ministar zaštite okoliša i prirode, energetike, da budu aktivniji i da budu vidljiviji po tom pitanju na razini politike EU jer nije bitno da li je neka zemlja članica manja ili veća, ukoliko ste proaktivni ukoliko imate ideje, ukoliko ste probitačni moguće je iz relativno manje ili možda manje moćne pozicije postići veliki efekt, jer ako se čuje glas jedne mlade djevojke u cijelom svijetu uvjeren sam da se može čuti i glas našeg premijera i našeg ministra koji se s tim područjem bavi. Nažalost tog glasa uopće ne čujem, on se bavi ko zna čime i koje kakvim temama koje nisu uopće od interesa prvenstveno za građane RH, a još manje za građane EU. Vidim da je sav u problemu obilazi organizacije HDZ-a okolo i objašnjava i propagira kandidata za kojeg do jučer nitko nije čuo. Tako da sa te strane, sa te strane ono što vam želi reći ovdje, samo naprijed sa edukacijom, uvođenjem novih tehnologija, uvođenjem stvari koje će Hrvatskoj dati i pouzdane informacije i pravovremene informacije koje će nam omogućiti da imamo kvalitetne informacije za potrebe upravljanja na razini politika, ali onda te politike bi trebali i donositi, onda bi te politike trebali napraviti vidljivima, dostupnima, napraviti široki konsenzus u društvu. Zbog čega Vlada RH ne bi mogla napraviti jedan protest kao što su to napravili srednjoškolci da se vidi koliko bi ljudi izašlo da da podršku brizi o našem planetu i onome šta se na našem planetu dešava i da na neki način pošaljemo jednu tu jaku poruku. Nažalost te naše politike ne da nisu vidljive nego imam osjećaj da ih uopće ni nema, nažalost sve ovo što ćemo danas usvojit sve ono šta će hrvatska vlada napraviti po pitanju infrastrukture, po pitanju raspodjele dužnosti, zadataka i područja odgovornosti rada i izvođača tih djelatnosti vezano uz meteorologiju i hidrologiju neće dati ona rješenja koja mi želimo, a to je da se zaustavi pogubno ponašanje, pogubno ponašanje prema našoj planeti, a da ne govorim naravno Hrvatskoj koja će biti jako izložene u narednim desetljećima. Nažalost hrvatska vlada ne vodi računa, a to se vidi i po plutajućem LNG terminalu koji se, koji se gura na jedan ja bih rekao neprimjeren način, financijski interesi su očito puno važniji Vladi HDZ-a nego građani Primorsko-goranske županije ili otoka Krka i na taj način se pokušava napraviti jedan atak također na prirodu, ali evo ministra nažalost tu nema da i o tim stvarima malo progovorimo da vidimo zbog čega je to uvijek na kraju prioriteta. Zbog čega na kraju prioriteta dolaze one teme koje su životne koje su važne za našu zemlju, a ne dolaze na prvo mjesto? Zbog čega je na prvom mjestu uvijek nešto šta je važno isključivo interesnim, poslovnim lobijima, a ne građanima i građankama RH. Sa te strane još jednom želim reći da ćemo podržati ovaj zakon, nismo protiv nikakvog progresa odnosno napretka vezano uz ovo područje, želimo da imamo kvalitetnu i infrastrukturu i informacije, ali ukoliko nećemo raditi politike, ukoliko se nećemo pripremati za buduća razdoblja, ukoliko nećemo imati kvalitetne političare i one koji prenose poruke interesa građana RH, ništa od ovoga nam neće koristiti i nažalost imam osjećaj da će Hrvatska što se tiče globalnih promjena u zaštiti okoliša odnosno u globalnom zatopljenju emisijama CO2 da će Hrvatska na kraju biti jedna od zemalja koja će proći najlošije. S obzirom da imamo dugačku obalu, s obzirom da imamo puno otoka, s obzirom da možemo biti jako, dotaknuti se tom temom, možda mi ovdje koji sjedimo to nećemo vidjet svojim očima, ali to nas ne treba manje brinuti zbog toga. Dolaze iza nas slijedeće generacije, dolaze mladi ljudi, naša djece, dolaze i njihova djeca i Hrvatska bi trebala biti jedan od predvodnika u EU borbe protiv globalnog zatopljenja i pokazati malo veći input u tom smislu. Biti samo onaj koji slijedi u ovoj situaciji nikad nije dobro, a da se može sa malo napraviti puno pogledajte samo šta su djeca uspjela napraviti u cijelom svijetu. Znači svi su se pokrenuli jer su svjesni nažalost puno više nego neki lideri problema koji nam dolazi i svjesni su da se za svoju budućnost jedino nažalost s obzirom rekao sam nerazumnost nekih svjetskih lidera moraju moći sami izboriti. I ja vas pozivam da im pomognemo i pozivam vas da taj problem shvatimo puno ozbiljnije nego šta ga dana u ovom saboru i u Hrvatskoj i u Vladi RH shvaćamo. Hvala vam lijepo.
Sada je na redu gospodin Željko Lenart koji će govoriti ispred Kluba zastupnika HSS i Demokrata, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege, nažalost hidrometeorološka služba u RH nije potpuno dobro shvaćena od svih vlasti i ja smatram da se premalo novca ulaže u ovaj zavod, da se premalo novca ulaže u znanstvena istraživanja i znanstvenike s obzirom da hidrometeorološki zavod ima daleko veće značenje za gospodarstvo nego što mi to danas iz ovih klupa možda vidimo jer kad sjedite ovdje u HS onda vam je vrlo malo bitno kakva je prognoza jer ovdje je klima, nije neugodno, no međutim, ja kao poljoprivredni proizvođač već danima pratim prognozu jer me čeka sjetva i vrlo bitno mi je kakve prognoze će izdati hidrometeorološki zavod. Stoga apeliram na Vladu da odobri više sredstava za ovu znanstvenu disciplinu, mogao bih slobodno reć, hidrometeorologiju, jer o njoj ovisi cijelo gospodarstvo RH u određenom dijelu. Mi smo turistička zemlja, mi smo zemlja koja ima veliki potencijal za poljoprivrednu proizvodnju, to što ga ne koristimo, to je naša sramota, ali u budućnosti … [[Govornik se ne razumije]] smatram da će gospodarstvo puno ovisiti o kvalitetnim i točnim, kako kratkoročnim, tako i dugoročnim predviđanjima hidrometeorološkog zavoda. Svjesni smo i suša, svjesni smo ovih klimatskih promjena koje su sada evidentne i nitko ih ne može pobiti, svjesni smo da one donose vrlo brze promjene koje mogu ostaviti vrlo velike negativne posljedice na gospodarstvo ukoliko nismo spremni na njih barem koliko, toliko, a da bismo bili spremni trebamo imati vrlo kvalitetan hidrometeorološki zavod koji će to koliko je god moguće unaprijed vidjet. Žao mi je što se protugradna zaštita odbacila pod izlikom nekih globalnih zagrijavanja, pod isprikom da je bolje koristiti se osiguranjima i na taj način se štititi od tuče i takvih nepogoda. Ja kao poljoprivredni proizvođač mogu vam reć da to možda samo djelomično je istina, ali kada imate jednu proizvodnju, kada imate kupca, kada imate ugovore, onog trenutka kada tuča odnese vašu proizvodnju vi ste izgubili kupca, izgubili ste mogućnost da poštujete ugovore i to je dugoročna šteta za svakoga proizvođača jer danas je kupca najteže vratiti. Ja na svom imanju već godinama imam praksu osiguranja svoje proizvodnje jer u poljoprivredi je, mogao bih reć vrlo glupo uć u proizvodnju, uložiti velika sredstva, a to onda ne osigurat. No, međutim, bio bih zadovoljniji i da osiguram svoje usjeve, ali i da funkcionira protugradna zaštita kao što je nekada funkcionirala i da se mogućnost šteta od tuče koje nastaju smanji jer ipak djelovanjem raketara ta služba je uvelike umanjivala štete koje su nastajale. Ako nije spriječila u potpunosti tuču, ona ju je usitnila, tu su bili i mnogi vinari koji su bili zadovoljniji time tj. vinogradari, oni danas ostaju bez cjelokupnih svojih uroda, a znate što jednom vinaru i vinogradaru znači kada isto izgubi svoje kupce i klijente za koje proizvodi i kada ostaje bez godišnje proizvodnje. Bez obzira koliko se svi trude i ubjeđivati da nam protugradna zaštita ne treba, ja im to nikada neću povjerovati bez obzira što su navodno i neke zemlje oko nas prestale sa time, smatram da smo trebali ostaviti ovakvu zaštitu, unapređivati ju i bez obzira na ovaj argumenat globalnog zatopljenja i pridonošenja tomu, mislim da mnoge države oko nas pridonose daleko više globalnom zatopljenju nego mi jer smo mi jednostavno svoju industriju uništili. Uništavanjem mreže raketara koji su uglavnom po ruralnim područjima, ostavit ćemo i mnoge ljude bez nekakvih prihoda koji su njima bili bitni, to je još jedna stvar koja ne doprinosi demografskoj obnovi i ostanku živjeti na selu sa svojim familijama. Uz te vremenske neprilike koje nam dolaze u obliku razno raznih padavina koje ili rade štetu ili korist, suša je evo ove godine već evidentna, poljoprivrednici su već sada svjesni da ove zime nije bilo snijega, da se nisu akumulirale vodne zalihe u tlu, u dubljim slojevima za ljeto, da bunari imaju dosta niske nivoe i ukoliko neće biti padavina ovog ljeta, da ćemo jako osjetiti na svojim proizvodnjama ono što će se događati ovog ljeta vezano uz sušu. Ja znam da je teško predvidjeti u ova dinamična i turbulentna vremena tako dugu prognozu, no mislim da podaci koji su unazad prikupljeni, ukazuju na nekakve trendove u RH da nam se količina padalina onih iskoristivih smanjuje jer kada vi imate u jednom danu 100 litara, 100 litara se ne upije u tlo, najveći dio odlazi u kanale i postaje neiskoristiv za poljoprivrednu proizvodnju, tako da raspored tih padalina kakve one danas jesu koje dolaze u kratkom vremenu, u velikim količinama, nije povoljan ni za gospodarstvo, ni za poljoprivredu. Kvaliteta zraka u pojedinim gradovima RH je vrlo loša, Slavonski Brod, Sisak, Zagreb, pa i Kutina. Mi imamo mrežu mjernih postaja u RH koje iskazuju neke brojčane vrijednosti određenih tvari koje zagađuju zrak. No, međutim, naši građani iz tih brojčanih vrijednosti ne mogu zaključiti da li je taj zrak zagađen iznad normalnih vrijednosti ili je on u granicama dozvoljenih vrijednosti. Ne znam zašto nitko nije htio stavit na takve mjerne postaje grafički prikaz sa nekakvom linijom koja kaže evo iznad toga je prekomjerno zagađeno da li zato da možda ljudi ne bi vidjeli taj podatak koji se ne želi vidjeti jer uvijek se govori o prosječnim vrijednostima, a znate što vam je prosjek, jedni jedu rižu, drugi meso, u prosjeku je sarma, tako su i prosječne vrijednosti u zagađenju zraka. Smatram da moramo svoje građane obavještavati na pravi način, pokazivati im prave vrijednosti, upozoravati ih u određeno doba dana, tjedna ili godine kada je taj zrak zagađen kako bi se i oni mogli ponašati prema tome ili se zatvoriti u zatvoreni prostor ili koristiti neka sredstava zaštite ili sami odlučivati da li će raditi i šetat po tako zagađenom zraku ili neće. Na ovaj način, na ovim mjernim postajama oni to dobro ne vide. Evo, Klub HSS-a i demokrata će podržati ovaj vaš zakon i smatramo da je hidrometeorološki zavod vrlo vrijedna ustanova u RH, nadam se da će to i Vlada shvatiti više nego to shvaća i da će više novaca uložiti upravo u te naše znanstvenike kojih, hvala Bogu, još uvijek imamo koji nisu otišli iz ove države i da će uložiti u novu tehniku i tehnologiju kako bi te prognoze bile što kvalitetnije, što dugoročnije i kako bi se gospodarstvenici mogli što bolje prema tome ravnati. Hvala lijepo.
Prelazimo na pojedinačne rasprave, na redu je g. Gordan Maras, izvolite.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. Ova tema je jedna od važnijih tema za našu zemlju i za naše građane i ovo su mi dali kolege iz HSS-a, moram ih maknuti jer ima gore stranačko obilježje, a znate da naš predsjednik HS nije baš sklon tim stvarima. Htio bi vam, jednu stvar samo da razjasnimo, znači, ja sam, kao što vidite, naljepnica više nije ista, nadam se da to je u redu, vidim da me ne upozoravate, tako da ljudi znaju da se može na ovaj način komunicirati politički u HS i slati određene poruke [[Upadica: A da se držite teme g. Maras]] ali kada koristimo ovu temu [[Upadica: E tako]] kada govorimo o našem okolišu, meteorologiji i hidrologiji vrlo važno je napomenuti i vrlo važno je napomenuti i to sam rekao već u uvodnoj replici kolegi državnom tajniku da naši ljudi moraju imati ne samo kvalitetnu informaciju i infrastrukturu, nego moraju biti ravnopravni sa drugim europskim zemljama, moraju imati kvalitetnu prevenciju određenih katastrofa šta u RH nemaju. Ponekad je ljudima bolje i da ne znaju neke stvari s obzirom da naša Vlada ne čini ništa u Slavonskom Brodu da se poboljša kvaliteta zraka, ne čini ništa u Zagrebu, u Novom Zagrebu u, evo ga, nekoliko kilometara zračne linije od ovog mjesta gdje smo mi, stotine tisuća ljudi je izloženo niskoj kvaliteti zraka, smradu koji se širi iz odlagališta otpada na Jakuševcu i nikome ništa, nikome ništa, mi možemo evidentirati što god želimo, al dok se ne pokrenemo i ne napravimo ono što bi trebalo, a trebalo bi biti to da naši građani budu ravnopravni kao i u drugim zemljama EU i imaju zaštitu svoje Vlade na način na koji bi to trebali imati. Naša Vlada, nažalost, očito štiti privatni interes, poslovni interes, evo primjerice Slavonskog Broda, tu je interes ruskih kompanija, njima puno važniji, nego šta je interes građana stotinu tisuća direktno ugroženih naših sugrađana u Slavonskom Brodu. Ja sam predlagao i Vladi RH i vama kolegice i kolege iz HDZ-a da se usvoji zakon koji možemo regulirati da li ćemo dovoditi plin u postrojenje u Bosanskom Brodu, ništa, niste se na to uopće ni trepnuli, oglušili ste, u ovom trenutku bi mogli na taj način utjecati da zaštitimo naše sugrađane i možemo mi mjeriti što se tiče i zraka i vode i vremena, možemo ulagati stotine milijuna kuna u te resurse, ali na kraju nećemo imati ono što želimo, a to je da se naši građani osjećaju sigurno, da im omogućimo da imaju kvalitetne uvjete, da imaju kvalitetan zrak, da imaju sigurnost kada ima više oborina. Znači, svake godine imamo situacije gdje zbog oborina u istim dijelovima RH zbog toga što Hrvatske vode ne odrade svoj posao ili privatni kooperanti koji su odabrani od Hrvatskih voda ne odrade svoj posao, ne čiste se odvodi i građani imaju poplave koje možda ne bi trebali imati. Znači, to je problem o kojem ovdje treba govoriti i na koji treba upozoravati i na koje bi Vlada i resorno ministarstvo trebalo promptnije reagirati, bez toga neće biti koristi niti od ove opreme, niti od ovog zakona koji ćemo vrlo vjerojatno svi u ovoj sabornici, u ovom HS podržati. Da je situacija dramatična, dramatična je, da je problem sa vodama, sa zrakom velik, velik je. Pa pogledajte samo kolegice i kolege moji u Dalmaciji, u Splitu recimo, pa tamo se koriste još uvijek vodovodi od Dioklecijana, svaki puta kad malo jača kiša padne, ljudima se zamuti voda i nemaju najosnovniji resurs koji bi im država trebala osigurat, a govorimo o tome da smo turistička zemlja. Zato svaka čast onima koji razmišljaju o tome da imamo bolju informaciju, al imamo mi već dovoljno dobre informacije, kvalitetne informacije koje bi na temelju njih bi trebali djelovati. Nažalost, mi uopće ne djelujemo. Niti u Splitu, niti u Slavonskom Brodu, gledam tu zastupnike iz tih dijelova Hrvatske i nevjerojatno mi je da se oni ne bune. Evo, ja sam iz Zagreba, ja se bunim protiv toga da naši ljudi u Splitu nemaju kvalitetnu vodu, da nemaju kvalitetan zrak u Slavonskom Brodu, da imaju užasnu neugodu u praktično 10 km odavde na Jakuševcu u Gradu Zagrebu, ali ništa se ne mijenja. I sa te strane g. državni tajniče, postavite vi opremu najmoderniju. Po cijeloj Hrvatskoj. Imajte sve informacije, ali donosite i politike, donosite i rješenja jer samo po sebi napraviti infrastrukturu ne znači ništa. Ukoliko na temelju tih podataka ne donosimo kvalitetne odluke, rješenja i radimo ono što je u interesu naših građana, na kraju nitko od toga neće imati koristi. Neće imati niti građani, nećete imati na kraju niti vi jer će građani opravdano, kao što to već sada rade, upozoravaju HDZ na propuste koji se dešavaju i u Slavonskom Brodu i u Splitu i u Dubrovniku i u Gradu Zagrebu gdje najsnažniji koalicijski partner u biti gradonačelnik Bandić bez kojeg Vlade ne bi bilo. I bilo bi dobro kada već, evo smo poklonili funkciju, uhljebili g. Mikulića za glavnog inspektora državnog da inspekcija malo bolje radi svoj posao. Da on jedan cijeli radni dan ne potroši u kampanji sa svojim kandidatima umjesto da radi svoj posao, da inspekcija ode, da inspekcija ode u Novi Zagreb i da pogleda što se tamo dešava konkretno na terenu s obzirom na veliku nekvalitetu zraka, s obzirom na veliki smrad koji ljudi tamo osjećaju i s obzirom da svaki dan sa strepnjom i sa zebnjom građani Novog Zagreba gledaju na Internet stranicama kakva će biti kvaliteta zraka tog dana. To su one stvari koje mi moramo rješavati, nažalost ne rješavamo ih. Neki koji to mogu, ne rješavaju ih, oni koji bi to htjeli riješiti, njih se ne sluša i uopće je nevjerojatno koliko malo pažnje Vlada posvećuje problemima stotina i stotina tisuća naših sugrađana. Kada vidimo te neke stvari koje se ne rješavaju, a koje su nam de facto pod nosom, onda se ne trebamo čuditi što uopće nismo aktivni na međunarodnom planu odnosno međunarodnim politikama koje su vezane uz globalno zatopljenje, povećanje razine mora i sve ono što nam u budućnosti prijeti kao zemlji koja je sa svojom obalom tom problemu jako izložena, a nitko o tome očito ne vodi računa. I na kraju, evo, želio bih dati podršku ovom zakonu. Htio bih da imamo malo više konsenzusa oko ovih nekih stvari, možda bi se onda riješio problem prije i Slavonskog Broda, možda bi se onda riješio problem i Grada Zagreba, Novog Zagreba, odlagališta u Jakuševcu, možda bi se riješio problem i zamućene vode i neimanja najosnovnijih uvjeta za život koji ima drugi po veličini grad u RH, Split, možda bi na kraju krajeva onda i HDZ mogao konkretno nešto odraditi. Znači, evo, mi tu čak i nudimo neku vrstu želje da se nešto što prije napravi, da HDZ nešto odradi, ali ne vidimo nikakav pomak odnosno nije nam jasno zbog čega nema nikakve aktivnosti u tom smislu. Hvala vam lijepo.
Izvolite g. Borić traži riječ.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Molim stanku od 15-tak minuta u ime Kluba HDZ-a s obzirom da govorimo o zakonu koji nam je podosta važan, izazvao je veći interes nego što je to bilo kad smo krenuli u njega, a pojavljuju se i određene dvojbe nakon govora, uvodnog govora državnog tajnika u smislu dijela u kojem je govorio o obvezi korištenja podataka od strane javnih poduzeća, od strane onih kojima su najvažniji prema hrvatskim građanima jer ih najviše koriste. Upravo u tom smislu evo, tražim 15-tak minuta kako bi mogli to iskoordinirati na klubu. Hvala.
Hvala lijepa. Do 11 i 15 pauza zapravo za konzultaciju. STANKA U 11,00 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,17 SATI]] Idemo dalje sa pojedinačnim raspravama. Na redu je gospođa Grozdana Perić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, pa evo ovo je zakon koji kao što je već rečeno u dijelu možemo reći tehničkih zakona koji su vrlo značajni za cijelu državu i za svaki segment našeg društva. Potrebno je reći da Državni hidrometeorološki zavod ima 70-to godišnju tradiciju i s time možemo biti izuzetno ponosni s obzirom na sve ono što je činio svih ovih godina i kao što evo mogu reći za svoj lokalni dio mi imamo isto tako jednog našeg meteorologa Duška Kraljeva koji nam puno znači kada se ujutro oglasi i kad nam kaže kakvo će biti vrijeme u Zadru. Jako je važno i spomenuti da djelovanjem tih i takvih ljudi se promiču i tehničke znanosti pa se i osnovne škole uključuju u razvoj meteorologije pa neke škole na području Zadra i Zadarske županije imaju i svoje meteorološke postaje. To je škola Zadarski otoci, a isto tako i Osnovna škola Škabrnja. To je jako važno jer time zapravo promičemo sve ono što djeca trebaju naučiti, a vidimo koliko meteorologija i hidrometeorologija, oceanografija i fenološka, fenološke postaje koliko zapravo znače za sve ono što se događa na našem području. Ovdje u materijalima je rečeno koliko zapravo je preko 70% svih šteta koje su se dogodile u RH i gubitaka od katastrofa od '80., '980. pa na ovamo pripadaju zapravo meteorološkim i hidrometeorološkim čimbenicima, to je izuzetno puno i tim više zapravo moramo polagati veliku pažnju upravo u razvoju ove djelatnosti. Jako je važno spomenuti isto tako, a spomenuo je gospodin državni tajnik u samom uvodu da područje Jadrana zapravo je vrlo, našeg Jadrana do sada vrlo nepokriveno. Tamo postoje zapravo dvije pomorsko meteorološki centri, to su Rijeka i Split, koji očito ne mogu zadovoljiti sve potrebe, pa često mi koji smo dole i koji smo plovili zapravo smo uvijek upozoravali svakog pridošlicu koji bi došao da poštuje zapravo meteorološke upute, da sluša radio, da bude i da poštuje more jer na taj način možemo spriječiti puno, puno nesreća koje se zapravo događaju upravo zbog nepoštivanja upravo onoga što nam sve te institucije daju. Sva saznanja i sve ono što na ovaj način prikuplja ovaj zavod i ova znanost zapravo daje i strateške smjernice kako upravljati i kako razvijati se u budućnosti. Oni koji su dobronamjerni onda mogu na stranicama zavoda vidjeti koliko projekata je do sada napravljeno i koji su projekti u tijeku, pa između ostalog ja bi spomenula da je evo jedan od projekata kada se govori o poljoprivredi je ova procjena adaptibilnosti hrvatskog sortimenta kukuruza i soje u funkciji oplemenjivanja za tolerantnost na sušu. Dakle, vidimo da je u tijeku nešto što je vrlo važno za razvoj naše poljoprivrede. Zatim, vitalitet obične bukve u izmijenjenim klimatskim uvjetima, dakle sa puno projekata se bavite i važno je da svi oni koji trebaju te podatke koji iz toga mogu zapravo dobiti vrlo kvalitetne informacije, da se onda i informiraju i da vide kako to zaista izgleda i što se radi. Isto tako, vidimo da ste i u projektima EU fondova pa to je kao npr. informacijska platforma otpornosti za jadranske gradove i mjesta itd., dakle Adia more, evo sve su elementi i zapravo projekti koji nam mogu i te kako u budućnosti puno toga dati kvalitetnog, a sve ono što vi vrijedno prikupljate i dajete projekcije i analize zapravo nam daje isto tako određene parametre i smjernice kako i na koji način kreirati kako poljoprivrednu, tako i svu ostalu politiku i razvoj. Dakle, u svakom slučaju Člancima 3. gdje se definiraju određeni pojmovi, pa sve dalje Članak 4. i dalje zapravo se omogućava da vrlo kvalitetno i prvenstveno da uđete u sustav, međunarodni sustav gdje ćete biti prepoznati kao kvalitetna institucija kojima ćemo mi kao država isto tako doprinijeti razvoju ove znanosti, a isto tako se uključiti u sve ove promjene i pratiti, a isto tako i utjecati na kvalitetu života i na taj način biti zapravo aktivni sudionici ovog našeg društva. Ostavljajući dakle, za budućnost svima onima da procjenjuju što se radilo, a isto tako da imaju kvalitetne podatke kojim će moći projicirati neke buduće događaje pa evo, kao što je vaš kolega, g. Sijerković to radio u ono doba sa puno manjim kapacitetima tehničkim i tehnološkim, dakle, možemo na ovaj način biti sigurniji da uključivanjem u sve ove međunarodne institucije i poboljšanjem kvaliteta i metoda rada da ćemo biti kvalitetni sudionici ovog europskog prostora. Hvala lijepa.
Prvo, znači repliku, gđa. Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvažena kolegice Perić, vi ste u svom izlaganju spomenuli jedan vid turizma koji je izuzetno važan, a to je nautički turizam. Nautički turizam, pogotovo iz grada iz kojeg vi dolazite, vi sami znate kako to izgleda u ljetnim mjesecima gdje, odnosno subotom kad se preuzimaju jedrilice je sve puno. Ja moram priznati da pogotovo Kornati, kada izađete tamo izgleda kao autocesta dakle ide jedrilica za jedrilicom, a svi još se i nauče upravljati brodovi ili imaju ekipu, ali ostaje ovaj dio, slušaju vremenske prognoze, značaj vremenskih prognoza znači to da Jadran bude kvalitetno pokriven svim, ali i značaj čovjeka. Dakle, mi tu uvijek zaboravimo tu ulogu čovjeka i drago mi je da ste spomenuli gospodina koji je značajan za vaš kraj jer postoji jedna uzrečica, hvali more, drž' se kraja. Ali, sad u kontekstu klimatskih promjena i sve ostalo i promjene koje su na moru su izuzetno se brzo dešavaju [[Upadica: Hvala.]] i zbog toga je [[Upadica: Hvala lijepa.]] i važnost praćenja [[Upadica: Hvala.]] i onda i važnost ukazivanja na posljedice.
Hvala lijepa. Odgovor, gđa. Perić.
Hvala lijepo. Da, zato sam i napomenula da puno ljudi plovi, ali malo je onih koji zaista prate i poštuju more. Dakle, prate meteorološke prognoze, a evo, g. Kraljev je jedan od onih ljudi koji na vrlo simpatičan i dopadljiv način zapravo daje na važnosti sve to što treba svatko od nas paziti, pogotovo na moru gdje je, gdje zaista mora se paziti gdje će se usidriti, kakva će biti vjetar, kakvo će biti vrijeme da ne bi dolazilo do strašnih havarija kakve se mogu dogoditi na moru.
Hvala lijepa. Pozdravljam učenice i učenike i djelatnice i djelatnike osnovnih škola koji pohađaju hrvatsku nastavu u Crnoj Gori, a i na galeriji vidim i jedna obitelj iz Pule, također, pozdravljam vas sve zajedno. … [[Pljesak.]] Lijepo što ste s nama. Idemo dalje, g. Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Pa evo želim nešto reći o ovom zakonu jer mislim da je dosta važan u smislu naših života i da nas praktički on kao okvir koji se postavlja danas nakon 40-tak godina, mislim da je i to jedan od razloga, da nije ništa, pa i taj od 40 godina da je već na snazi jedan drugačiji iz nekih drugih vremena bilo bi dobro to izmijeniti, čisto radi nas samih i radi vremena u kojem živimo. Tih 40 godina podosta se toga izmijenilo i zaista ovaj zakon kao okvir koji treba urediti jedan središnji državni ured, kao što je hidrometeorološki zavod, jednostavno je bio potreban kako bi se moglo ostvariti ono što ste, što smo mogli čuti u uvodnom govoru državnog tajnika, znači, prije svega da se uspije modernizirati u svom radu tj. da se iskoristi sredstva koja vam stoje na raspolaganju, a iznos nije mali niti beznačajan, 300 milijuna kuna je veliki iznos, jednostavno nas treba učiniti novima u svemu. I gledaju život koji mi dnevno živimo svi zajedno od najmlađih do najstarijih, pogotovo putnici i svi oni koji ovise o onome što će nam netko sugerirati gdje i na koji način da putujemo, da idemo i što nas čeka u određenom prostoru, danas je to postalo nešto što je na neki način i stil života. Jednostavno, evo reći ću za svoj primjer, dolazim sa otoka i prvo što moramo pogledati prije nego li bilo gdje krenemo je plovidbeni red i vremensku priliku da bi bili uopće svjesni ili sigurni da ćemo mi doći tamo gdje želimo doći taj dan. Kad sam već kod svog otoka, reći ću da mi imamo jednu glavnu hidrometeorološku postaju koja ima i svog djelatnika i taj sustav vjerojatno će se razvijati. Nedavno smo imali već prve početke i zahvaljujem na tome da se i na drugom dijelu otoka stavi još jedna hidrometeorološka postaja, to je iz tih sredstava o kojima govorimo, međutim, došli smo do problema. I taj problem je možda trebalo riješiti zakonom malo jednostavnije, gdje napraviti takvu postaju, pokazali smo 10-tak pozicija, nijedna ne odgovara. Odgovara samo neka koja je u privatnom vlasništvu. A do privatnog vlasništva vode putevi i svima nam komplicira jedan mali prostor jednostavno nam komplicira svima nekakve aktivnosti. Znači, želimo postaju, želimo da se zna, želimo da znamo točno što nam se događa u toku godine, turistička smo destinacija, važno nam je svaki podatak i jednostavno nam je važno da i tu postaju dobijemo. Hoćemo li dobiti, na ovakav način malo teško, znači općina svojih prostora koji odgovaraju nema, država ima, ali ne odgovaraju ni oni, e baš odgovaraju samo neki koji su u privatnom vlasništvu. Možemo li tražiti od tih službi da budemo još detaljniji, da više vremena provedu na terenu, da ne bude to jedan, dva sata ili tri sata dnevno koji dobiju taj dan, nego da zaista se potrudimo, ne, uvijek smo spremi pomoći, ali neka te službe zaista onda uzmi vremena jer veliki su to prostori i sigurno se može nešto naći, a da odgovara uvjetima koje treba imati jedna postaja koja se želi napraviti. Što se tiče odredbi koje su možda izazivale prijepor u raspravi je to tko smije objavljivati određene podatke, čuli smo evo danas portali već najavljuju loše vrijeme vidimo neka ljude koji su došli iz nekih vremenskih prognoza koje znamo kao takve i oni su ti nositelji praktički svih informacija koje ljudi upijaju. I zaista se desi nekada, a opet dolazim na svoju priču sa svog otoka, da imamo mirno more u dvije luke gdje plovi trajekt, a da nam bura puše u Senju i da imamo zatvorene ceste. Tu su problemi koje bi po mome trebalo riješiti i kroz ovaj zakon da se ne znam na neki način obvežu javna poduzeće na ažuriranje podataka i to ne ažuriranje u 3 dana ili 7 sati, nego trenutna ažuriranja jer nam se događa da nam se zatvaraju ceste preko vikenda za prvu skupinu vozila, recimo to su uglavnom turisti, kamperi, svi oni koji imaju veća vozila, a da je vrijeme sasvim normalno i da nema problema u prometu. I svi postajemo robovi nekih loših informacija. Isto je tako i u pomorskom prometu, katamarani ne voze, čitamo što piše Hrvatski hidrometeorološki zavod, čitamo što piše HAK i to nije usklađeno, to jedno s drugim veze nema. I onda se sve ovisi o procjeni nekog kapetana i trenutnih prilika i dešava nam se u godini 20-tak i 30-tak puta da nam ne plove katamarani, a to su nam najvažnije praktički linije poveznice posebno za mlade ljude i starije osobe koje njima putuju u središta županija, a nisu možda prilike takve da oni ne bi ploviti mogli. Znači tu mora doći od strane i vas, ali i svih ostalih koji su u tome i Hrvatskog autokluba i svih ostalih koji sudjeluju u cijelom tom procesu, protok informacija brži, sigurniji i da im on jednostavno odgovara trenutačnom stanju na određenim prostorima. Naravno da ne možemo znati u svakom trenutku točno što se negdje događa, ali da to bude približno i da odgovara nekakvim istinama. Jednostavno danas postoje tehnologije, postoje web kamere, postoji ovaj sve ono što nas treba telefoni, postoje ne znam razno razni načini kojima se mogu obavještavati građani da jednostavno ili ne troše svoje vrijeme uzalud ili da oni koji od toga trebaju živjeti mogu svoj posao obavljati kako treba. Čitao sam neke detalje kada je zakon već bio u pripremi tamo negdje prije gotovo godinu i pol onda su se pobunili neki manji da će biti ugašeni, ja ne znam hoće li biti sa ovim zakonom, da će im se zabraniti rad, ja mislim da je to korigirano i da jednostavno mi koji pratimo svih, pa i posebno prostor Istre, Primorsko-goranske županije itd., imaju i oni svoje nekakve aktivnosti koje nisu beznačajne. Moramo uvažavati i takve i pokušati da ovaj svi zajedno stvorimo jedan sustav koji će biti još bolji od ovoga koji nije loš, koji je stvarno dobar, ali ga nadograditi kad već imamo toliko sredstava na raspolaganju i da tu pokažemo da ćemo napraviti iskorak u slijedećih godinu, dvije dana kad se donese ovakav zakon. Evo, samo toliko, hvala.
Hvala i vama, sada je na redu gospodin Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, poštovana ravnateljice Državnog hidrometeorološkog zavoda, poštovani pomoćniče ministra, nisam se imao namjeru javiti za ovu točku dnevnog reda, ali me rasprava očito kao i kolegu Borića, za raspravu me ponukala činjenica da poslije podne plovim preko Jadrana i svaki puta prije nego što krenem pogledam izvještaj Pomorsko meteorološkog centra u Splitu da znam kakvo me more očekuje do Korčule. I kako sam pratim, obično i redovno pratim podatke Pomorskog centra u Splitu prisjetio sam se važnosti podataka koje vaš zavod, a u ovom o čemu ja želim nešto reći, što znače podaci Pomorskog meteorološkog centra u Splitu. Naime, 2006. 8 godine vodio sam kao tada državni tajnik u Ministarstvu mora radnu skupinu za izradu pravilnika o lukama odnosno mjestu zakloništa. Presudni podaci koje smo tada koristili, a nositelj tog, te studije bio je Hidrografski institut iz Splita su podaci kojima vi raspolažete i kojima raspolaže i Pomorski centar u Splitu. O čemu se naime radi? Nakon što je svijet u stvari Europu, u stvari Španjolsku i Francusku 1999. i 2001. godine zahvatilo katastrofično onečišćenje mora zbog potonuća odnosno zbog havarije tankera Prestige i Erika, međunarodna pomorska organizacija utvrdila da kako bi se izbjegle takve havarije i toliko ogromne onečišćenja pomorskog okoliša da je potrebno na razini međunarodne pomorske organizacije odnosno svih obalnih država svijeta promisliti o definiranju posebnih mjesta, posebnih luka gdje bi se tankeri ili brodovi koji dožive pogibelj, gdje prijeti onečišćenje mora izlijevanjem nafte, ulja i itd., da onda obalna država svjesno onečisti jedan uži prostor, jednu luku, jedno a ne dopušta da se to izlijevanje događa 20, 30 milja od obale kao što je bio slučaj sa Erikom i Pestige-om gdje je kažem onečišćena Francuska i Španjolska obala. Na taj način je preporučeno dat i međunarodna pomorska organizacija dala je smjernice obalnim državama da na temelju podataka koje posjeduju hidrometeorološki zavodi i pomorski centri, u smislu vjetrova i valovanja, definira na obali te luke koje su najbliže određenom mjestu gdje bi se eventualna havarija dogodila. Na taj način smo 2008. godine napravili taj pravilnik o mjestima zakloništa, koji je kao što sam rekao u stručnom smislu radio Hidrografski institut u Splitu, ali sve to što je rađeno osim tih maritivnih uvjeta koje posebne luke imaju ono što je bilo važno, presudno, to su bili podaci pomorskih centara odnosno hidrometeorološkog zavoda. Koliko je to tada uspješno napravljeno, taj pravilnik koji je izrađen i na temelju kažem vaših podataka bio je priložak međudržavnoj pomorskoj organizaciji da ga predloži i drugim, i drugim državama, obalnim državama. Tako smo na prostoru Jadrana bili definirali 303 luke i mjesta zakloništa gdje smo propisivali u kojim vremenskim prilikama se koja luka koristi. Za potrebe državne pomorske administracije za potrebe državne pomorske administracije definirana je nacionalna središnjica za traganje i spašavanje u Rijeci koja bi onda u suradnji sa pomorskim centrom u eventualnim pomorskim havarijama odredila gdje će se pojedini broj dotegliti i tada svjesno onečistiti jednu luku, kako ne bismo uništili cijeli Jadran ili ogromni dio Jadranske obale. Dakle s time sam htio pokazati na važnosti tog pravilnika ali koji kažem bez vaših podataka bi bio mrtvo slovo na papiru jer se ako ne budu točni i precizni podaci pomorskog meteorološkog centra onda mi možemo dovesti doista brod u jednu luku a onda napraviti još i veću štetu zbog krive prognoze vremena, zbog krive prognoze mora, visine valova napraviti veću štetu nego korist koja bi se u takvim prilikama dogodila. To sam rekao i iz razloga da, to sam i u razgovoru sa ravnateljicom Hidrometeorološkog zavoda čuo da je za potrebe pomorskog centra u Splitu potrebno definirati prostor, opremu koliko čujem planirana je lokacija u Divuljama pa evo gospodine državni tajniče vama, ministarstvu a i drugim ministarstvima, jer posao Državnog hidrometeorološkog zavoda je interdisciplinaran, njega koriste, čuli smo ministarstva, Ministarstvo poljoprivrede i poljoprivrednici, pomorci, nema niti jedne grupacije, nema nikoga u Hrvatskoj tko ne koristi podatke Hidrometeorološkog zavoda a nas koji živimo uz obalu je pomorski centar Hrvatske kao što je gospođa Grozdana Perić rekla ujutro, umjesto dobro jutro, slušate kakvo je vrijeme, kakvo je more i što vas očekuje tijekom dana, pogotovo ako idete ribariti, pogotovo ako idete na more, ako idete ploviti, ako idete na bilo koji način se baviti poslom koji je vezan uz pomorstvo. Prema tome, bilo bi dobro da se doista Vlada, odnosno resorna ministarstva a prije svega Ministarstvo energetike i zaštite okoliša uključe u brzo rješavanje tih prostora i same zgrade i opreme ne bi li doista mogao Pomorski meteorološki centar imati odgovarajuće i prostore, odgovarajuću opremu da uistinu ispunjava svrhu zbog čega je, koja je ovim zakonom i definirana. Prema tome, evo taj jedan segment koji se odnosi na pomorstvo, što podaci koje vodite u katalogu, čini mi se da je to članak 10. ovog zakona koji govori o podacima koji su važni. I još jedna dimenzija koja je vrlo važna, naime, vjerujem da se ... [[Govornik se ne razumije.]] na cijelom Jadranu radi negdje oko 30-ak različitih investicija u pomorski sustav, prije svega u izgradnju luka. Nema niti jedne luke koja se gradi, dograđuje, rekonstruira, koja nema svoju maritimnu studiju. Nema niti jedne maritimne studije koja nema studiju valovanja, koja nema studiju, koja definira ružu vjetrova, koja pomaže praktično arhitektu da osmisli kako i na koji način riješiti pojedinu luku nautičkog turizma kako ne bi ustvari izgradnjom luka, izgradnjom riva, izgradnjom lukobrana privezište ili bilo čega ne bi ustvari napravili štetu i onemogućili jedno cirkuliranje mora, čišćenje same luke. A upravo u tome, kažem studije valovanja, studije koje se odnose na izgradnju maritimnih, odnosno maritimne studije su bez ovakvih podataka gotovo nezamislive i nije moguće krenuti u bilo kakvu izgradnju na moru a da se ne koriste podaci koji su u velikom dijelu pohranjeni u katalogu kojeg vodi Pomorski meteorološki centar odnosno DHMZ. Zato je ovaj zakon vrlo važan, on je, jest kao što smo mi rekli tehničke naravi, ali ono što on znači za cjelokupni život u Hrvatskoj dovoljno govori ta činjenica što svatko od nas se gotovo svakodnevno se koristi podacima koje vi imate pa u tom smislu ga i podržavam. Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, poštovana ravnateljice Državnog hidrometeorološkog zavoda, poštovani pomoćniče ministra, nisam se imao namjeru javiti za ovu točku dnevnog reda, ali me rasprava očito kao i kolegu Borića, za raspravu me ponukala činjenica da poslije podne plovim preko Jadrana i svaki puta prije nego što krenem pogledam izvještaj Pomorsko meteorološkog centra u Splitu da znam kakvo me more očekuje do Korčule. I kako sam pratim, obično i redovno pratim podatke Pomorskog centra u Splitu prisjetio sam se važnosti podataka koje vaš zavod, a u ovom o čemu ja želim nešto reći, što znače podaci Pomorskog meteorološkog centra u Splitu. Naime, 2006. 8 godine vodio sam kao tada državni tajnik u Ministarstvu mora radnu skupinu za izradu pravilnika o lukama odnosno mjestu zakloništa. Presudni podaci koje smo tada koristili, a nositelj tog, te studije bio je Hidrografski institut iz Splita su podaci kojima vi raspolažete i kojima raspolaže i Pomorski centar u Splitu. O čemu se naime radi? Nakon što je svijet u stvari Europu, u stvari Španjolsku i Francusku 1999. i 2001. godine zahvatilo katastrofično onečišćenje mora zbog potonuća odnosno zbog havarije tankera Prestige i Erika, međunarodna pomorska organizacija utvrdila da kako bi se izbjegle takve havarije i toliko ogromne onečišćenja pomorskog okoliša da je potrebno na razini međunarodne pomorske organizacije odnosno svih obalnih država svijeta promisliti o definiranju posebnih mjesta, posebnih luka gdje bi se tankeri ili brodovi koji dožive pogibelj, gdje prijeti onečišćenje mora izlijevanjem nafte, ulja i itd., da onda obalna država svjesno onečisti jedan uži prostor, jednu luku, jedno a ne dopušta da se to izlijevanje događa 20, 30 milja od obale kao što je bio slučaj sa Erikom i Pestige-om gdje je kažem onečišćena Francuska i Španjolska obala. Na taj način je preporučeno dat i međunarodna pomorska organizacija dala je smjernice obalnim državama da na temelju podataka koje posjeduju hidrometeorološki zavodi i pomorski centri, u smislu vjetrova i valovanja, definira na obali te luke koje su najbliže određenom mjestu gdje bi se eventualna havarija dogodila. Na taj način smo 2008. godine napravili taj pravilnik o mjestima zakloništa, koji je kao što sam rekao u stručnom smislu radio Hidrografski institut u Splitu, ali sve to što je rađeno osim tih maritivnih uvjeta koje posebne luke imaju ono što je bilo važno, presudno, to su bili podaci pomorskih centara odnosno hidrometeorološkog zavoda. Koliko je to tada uspješno napravljeno, taj pravilnik koji je izrađen i na temelju kažem vaših podataka bio je priložak međudržavnoj pomorskoj organizaciji da ga predloži i drugim, i drugim državama, obalnim državama. Tako smo na prostoru Jadrana bili definirali 303 luke i mjesta zakloništa gdje smo propisivali u kojim vremenskim prilikama se koja luka koristi. Za potrebe državne pomorske administracije za potrebe državne pomorske administracije definirana je nacionalna središnjica za traganje i spašavanje u Rijeci koja bi onda u suradnji sa pomorskim centrom u eventualnim pomorskim havarijama odredila gdje će se pojedini broj dotegliti i tada svjesno onečistiti jednu luku, kako ne bismo uništili cijeli Jadran ili ogromni dio Jadranske obale. Dakle s time sam htio pokazati na važnosti tog pravilnika ali koji kažem bez vaših podataka bi bio mrtvo slovo na papiru jer se ako ne budu točni i precizni podaci pomorskog meteorološkog centra onda mi možemo dovesti doista brod u jednu luku a onda napraviti još i veću štetu zbog krive prognoze vremena, zbog krive prognoze mora, visine valova napraviti veću štetu nego korist koja bi se u takvim prilikama dogodila. To sam rekao i iz razloga da, to sam i u razgovoru sa ravnateljicom Hidrometeorološkog zavoda čuo da je za potrebe pomorskog centra u Splitu potrebno definirati prostor, opremu koliko čujem planirana je lokacija u Divuljama pa evo gospodine državni tajniče vama, ministarstvu a i drugim ministarstvima, jer posao Državnog hidrometeorološkog zavoda je interdisciplinaran, njega koriste, čuli smo ministarstva, Ministarstvo poljoprivrede i poljoprivrednici, pomorci, nema niti jedne grupacije, nema nikoga u Hrvatskoj tko ne koristi podatke Hidrometeorološkog zavoda a nas koji živimo uz obalu je pomorski centar Hrvatske kao što je gospođa Grozdana Perić rekla ujutro, umjesto dobro jutro, slušate kakvo je vrijeme, kakvo je more i što vas očekuje tijekom dana, pogotovo ako idete ribariti, pogotovo ako idete na more, ako idete ploviti, ako idete na bilo koji način se baviti poslom koji je vezan uz pomorstvo. Prema tome, bilo bi dobro da se doista Vlada, odnosno resorna ministarstva a prije svega Ministarstvo energetike i zaštite okoliša uključe u brzo rješavanje tih prostora i same zgrade i opreme ne bi li doista mogao Pomorski meteorološki centar imati odgovarajuće i prostore, odgovarajuću opremu da uistinu ispunjava svrhu zbog čega je, koja je ovim zakonom i definirana. Prema tome, evo taj jedan segment koji se odnosi na pomorstvo, što podaci koje vodite u katalogu, čini mi se da je to članak 10. ovog zakona koji govori o podacima koji su važni. I još jedna dimenzija koja je vrlo važna, naime, vjerujem da se ... [[Govornik se ne razumije.]] na cijelom Jadranu radi negdje oko 30-ak različitih investicija u pomorski sustav, prije svega u izgradnju luka. Nema niti jedne luke koja se gradi, dograđuje, rekonstruira, koja nema svoju maritimnu studiju. Nema niti jedne maritimne studije koja nema studiju valovanja, koja nema studiju, koja definira ružu vjetrova, koja pomaže praktično arhitektu da osmisli kako i na koji način riješiti pojedinu luku nautičkog turizma kako ne bi ustvari izgradnjom luka, izgradnjom riva, izgradnjom lukobrana privezište ili bilo čega ne bi ustvari napravili štetu i onemogućili jedno cirkuliranje mora, čišćenje same luke. A upravo u tome, kažem studije valovanja, studije koje se odnose na izgradnju maritimnih, odnosno maritimne studije su bez ovakvih podataka gotovo nezamislive i nije moguće krenuti u bilo kakvu izgradnju na moru a da se ne koriste podaci koji su u velikom dijelu pohranjeni u katalogu kojeg vodi Pomorski meteorološki centar odnosno DHMZ. Zato je ovaj zakon vrlo važan, on je, jest kao što smo mi rekli tehničke naravi, ali ono što on znači za cjelokupni život u Hrvatskoj dovoljno govori ta činjenica što svatko od nas se gotovo svakodnevno se koristi podacima koje vi imate pa u tom smislu ga i podržavam. Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, poštovana ravnateljice Državnog hidrometeorološkog zavoda, poštovani pomoćniče ministra, nisam se imao namjeru javiti za ovu točku dnevnog reda, ali me rasprava očito kao i kolegu Borića, za raspravu me ponukala činjenica da poslije podne plovim preko Jadrana i svaki puta prije nego što krenem pogledam izvještaj Pomorsko meteorološkog centra u Splitu da znam kakvo me more očekuje do Korčule. I kako sam pratim, obično i redovno pratim podatke Pomorskog centra u Splitu prisjetio sam se važnosti podataka koje vaš zavod, a u ovom o čemu ja želim nešto reći, što znače podaci Pomorskog meteorološkog centra u Splitu. Naime, 2006. 8 godine vodio sam kao tada državni tajnik u Ministarstvu mora radnu skupinu za izradu pravilnika o lukama odnosno mjestu zakloništa. Presudni podaci koje smo tada koristili, a nositelj tog, te studije bio je Hidrografski institut iz Splita su podaci kojima vi raspolažete i kojima raspolaže i Pomorski centar u Splitu. O čemu se naime radi? Nakon što je svijet u stvari Europu, u stvari Španjolsku i Francusku 1999. i 2001. godine zahvatilo katastrofično onečišćenje mora zbog potonuća odnosno zbog havarije tankera Prestige i Erika, međunarodna pomorska organizacija utvrdila da kako bi se izbjegle takve havarije i toliko ogromne onečišćenja pomorskog okoliša da je potrebno na razini međunarodne pomorske organizacije odnosno svih obalnih država svijeta promisliti o definiranju posebnih mjesta, posebnih luka gdje bi se tankeri ili brodovi koji dožive pogibelj, gdje prijeti onečišćenje mora izlijevanjem nafte, ulja i itd., da onda obalna država svjesno onečisti jedan uži prostor, jednu luku, jedno a ne dopušta da se to izlijevanje događa 20, 30 milja od obale kao što je bio slučaj sa Erikom i Pestige-om gdje je kažem onečišćena Francuska i Španjolska obala. Na taj način je preporučeno dat i međunarodna pomorska organizacija dala je smjernice obalnim državama da na temelju podataka koje posjeduju hidrometeorološki zavodi i pomorski centri, u smislu vjetrova i valovanja, definira na obali te luke koje su najbliže određenom mjestu gdje bi se eventualna havarija dogodila. Na taj način smo 2008. godine napravili taj pravilnik o mjestima zakloništa, koji je kao što sam rekao u stručnom smislu radio Hidrografski institut u Splitu, ali sve to što je rađeno osim tih maritivnih uvjeta koje posebne luke imaju ono što je bilo važno, presudno, to su bili podaci pomorskih centara odnosno hidrometeorološkog zavoda. Koliko je to tada uspješno napravljeno, taj pravilnik koji je izrađen i na temelju kažem vaših podataka bio je priložak međudržavnoj pomorskoj organizaciji da ga predloži i drugim, i drugim državama, obalnim državama. Tako smo na prostoru Jadrana bili definirali 303 luke i mjesta zakloništa gdje smo propisivali u kojim vremenskim prilikama se koja luka koristi. Za potrebe državne pomorske administracije za potrebe državne pomorske administracije definirana je nacionalna središnjica za traganje i spašavanje u Rijeci koja bi onda u suradnji sa pomorskim centrom u eventualnim pomorskim havarijama odredila gdje će se pojedini broj dotegliti i tada svjesno onečistiti jednu luku, kako ne bismo uništili cijeli Jadran ili ogromni dio Jadranske obale. Dakle s time sam htio pokazati na važnosti tog pravilnika ali koji kažem bez vaših podataka bi bio mrtvo slovo na papiru jer se ako ne budu točni i precizni podaci pomorskog meteorološkog centra onda mi možemo dovesti doista brod u jednu luku a onda napraviti još i veću štetu zbog krive prognoze vremena, zbog krive prognoze mora, visine valova napraviti veću štetu nego korist koja bi se u takvim prilikama dogodila. To sam rekao i iz razloga da, to sam i u razgovoru sa ravnateljicom Hidrometeorološkog zavoda čuo da je za potrebe pomorskog centra u Splitu potrebno definirati prostor, opremu koliko čujem planirana je lokacija u Divuljama pa evo gospodine državni tajniče vama, ministarstvu a i drugim ministarstvima, jer posao Državnog hidrometeorološkog zavoda je interdisciplinaran, njega koriste, čuli smo ministarstva, Ministarstvo poljoprivrede i poljoprivrednici, pomorci, nema niti jedne grupacije, nema nikoga u Hrvatskoj tko ne koristi podatke Hidrometeorološkog zavoda a nas koji živimo uz obalu je pomorski centar Hrvatske kao što je gospođa Grozdana Perić rekla ujutro, umjesto dobro jutro, slušate kakvo je vrijeme, kakvo je more i što vas očekuje tijekom dana, pogotovo ako idete ribariti, pogotovo ako idete na more, ako idete ploviti, ako idete na bilo koji način se baviti poslom koji je vezan uz pomorstvo. Prema tome, bilo bi dobro da se doista Vlada, odnosno resorna ministarstva a prije svega Ministarstvo energetike i zaštite okoliša uključe u brzo rješavanje tih prostora i same zgrade i opreme ne bi li doista mogao Pomorski meteorološki centar imati odgovarajuće i prostore, odgovarajuću opremu da uistinu ispunjava svrhu zbog čega je, koja je ovim zakonom i definirana. Prema tome, evo taj jedan segment koji se odnosi na pomorstvo, što podaci koje vodite u katalogu, čini mi se da je to članak 10. ovog zakona koji govori o podacima koji su važni. I još jedna dimenzija koja je vrlo važna, naime, vjerujem da se ... [[Govornik se ne razumije.]] na cijelom Jadranu radi negdje oko 30-ak različitih investicija u pomorski sustav, prije svega u izgradnju luka. Nema niti jedne luke koja se gradi, dograđuje, rekonstruira, koja nema svoju maritimnu studiju. Nema niti jedne maritimne studije koja nema studiju valovanja, koja nema studiju, koja definira ružu vjetrova, koja pomaže praktično arhitektu da osmisli kako i na koji način riješiti pojedinu luku nautičkog turizma kako ne bi ustvari izgradnjom luka, izgradnjom riva, izgradnjom lukobrana privezište ili bilo čega ne bi ustvari napravili štetu i onemogućili jedno cirkuliranje mora, čišćenje same luke. A upravo u tome, kažem studije valovanja, studije koje se odnose na izgradnju maritimnih, odnosno maritimne studije su bez ovakvih podataka gotovo nezamislive i nije moguće krenuti u bilo kakvu izgradnju na moru a da se ne koriste podaci koji su u velikom dijelu pohranjeni u katalogu kojeg vodi Pomorski meteorološki centar odnosno DHMZ. Zato je ovaj zakon vrlo važan, on je, jest kao što smo mi rekli tehničke naravi, ali ono što on znači za cjelokupni život u Hrvatskoj dovoljno govori ta činjenica što svatko od nas se gotovo svakodnevno se koristi podacima koje vi imate pa u tom smislu ga i podržavam. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imate repliku od gospodina Borića.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, nešto sam zaboravio u svojoj raspravi pa sam htio sada replicirati vezano uz ovo korištenje podataka. Opet, vraćam se na tu našu buru koja je u podvelebitskom prostoru jednostavno pojava koja traje desetljećima, povijesno, stotinama godinama i imamo samo jedno mjesto u Senju i onda imamo jednu veliku dugačku liniju do Karlobaga i zatvara nam se cesta sa puno različitih uvjeta i zato molimo Hidrometeorološki zavod sa tamo tavi nekoliko postaja na najvažnija mjesta da se točno zna razlika jer nam se kažem događa da nam se zatvaraju ceste i da to ovisi o jednom zaposleniku Hrvatskih cesta koji obilazi dionicu i kaže sada zatvori. To ne može ovisiti o pojedincu, to mora biti bazirano na podacima koji se brzo mjere, koji se brzo šalju i koji brzo reagiraju jer jednostavno ne želimo više biti robovi pojedinaca koji nam zatvore cestu u petak i u ponedjeljak je otvore kad dođu ponovno na posao. To se ne smije događati, a imamo taj potez vrlo širok, skroz dugo dolje do Zadra, sv. Rok, tuneli itd. i tu Hidrometeorološki zavod mora napraviti veliki iskorak sa ovim sredstvima koja su na raspolaganju.
Hvala lijepa. Državni tajniče poduzeti odgovarajuće mjere. A sada odgovoriti će vam gospodin Bačić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Borić, zatvaranje pojedinih dionica cesta ili autocesta o kojima ja vrlo često svjedočim, nisu u nadležnosti DHMZ nego Hrvatskih autocesta i Hrvatskih cesta. Ja isto mislim da zbog mjera preventive se autoceste u Hrvatskoj zatvaraju više nego na drugim dijelovima gdje god putujem po Europi. Rijetko kada se autoceste zatvaraju po Europi što jest slučaj u Hrvatskoj. Zbog toga ne krivim zavod koji daje točan podatak da li je uvijek nužno zatvoriti autocestu, nisam siguran iz razloga što često puta umjesto da se vozim autocestom koja je široka i dovoljno sigurna upućuje me se na državnu cestu preko Obrovca, Gračaca i Obrovca gdje mi se čini da sam puno nesigurniji nego na onoj autocesti koja je zatvorena. Prema tome, to je posao o kojemu ćemo raspravljati kada dođe Zakon o sigurnosti na cestama, odnosno Zakona o javnim cestama gdje ćemo svakako trebati istaknuti i ove primjedbe. Hvala.
Hvala i vama. Sada će završnu riječ iznijeti gospodin državni tajnik Mile Horvat. Izvolite.
Zahvaljujem se uvažene zastupnice i uvaženi zastupnici. Ja vam se zahvaljujem na razumijevanju ove naše inicijative i potrebe da donesemo ovaj zakon. Pošto je to prvo čitanje mi smo zapisali sve vaše primjedbe, one će u drugom čitanju biti, biti unešene odnosno tekst će biti prema njima popravljen. Kolegama iz HSS-a koje ovdje nema, ja imam potrebu samo da, reći par rečenica oko sustava odbrane od ledo tuče raketnim sustavom da ne ostane u zraku nedorečeno. Dakle, Zakon o sustavu odbrane od tuče regulira tu materiju i to je isključivo ingerencija Ministarstva poljoprivrede da je DHMZ samo ovdje provedbeno operativno tijelo. Međutim, ovdje što treba reći, vjerojatno ta tema traži jednu opširniju raspravu jer postoje već stručne analize, stručne, ocjena domaće, domaće pameti, domaće struke, o učinkovitosti tog sustava odbrane od tuče postoje strana iskustva, postoje mišljenje Europske komisije, a postoje i naravno na drugoj strani postoje i nekakvi pokazatelji sa, sa terena i to će trajati jednu raspravu opširniju. Ono što ovdje hoću reći da ne ostane u zraku, dakle u EU nema operativne odbrane od tuče na razini nacionalne meteorološke mreže, ona postoji samo kod nas i u Srbiji, dakle, nigdje više u europskome ni nema, Rumuni i Bugari imaju nekakve svoje varijante, agencije u sklopu Ministarstva poljoprivrede, u ostalim zemljama EU odbrana od tuče postoji samo na malim područjima i provodi se na inicijativu ili pojedinaca ili lokalne samouprave i to različitim aktivnostima i tehničkim rješenjima, kao što su prizemni generatori ili zrakoplovi. Prema tome, ovakav sustav kakav mi danas imamo u RH koji egzistira po još ovom postojećem zakonu, nema, EU ne poznaje. Osim toga, bitno je reći da ovim sustavom nije pokrivena cijela RH, nego samo sjever RH. Što se tiče financija, jer ovdje je bilo rečeno, postavilo se pitanje gdje su novci, samo ću kratko reći, prema informacijama iz DHMZ-a 2017.g. sustav odbrane od tuče košta RH negdje oko 13 i pol milijuna kuna, po zakonu RH iz proračuna svake godine izdvaja redovito izdvaja 9 milijuna kuna i to nije upitno, upitno je, dakle, participacija županija koje moraju izdvajati 1% svog proračuna, pokazatelji pokazuju da pojedinim županijama trend uplate tih sredstava participacije drastično opada, čak je u polovinu manji nego prije 5-6.g., tako da vidimo da u tom prostoru od 13 milijuna kuna, gdje 5 milijuna kuna koštaju samo plaće poslužitelja odnosno raketara i prizemnih generatora što rade, što rakete i, servisiraju prizemne generatore, košta 5 milijuna kuna, 3 milijuna su 2017. je bila tekućina za prizemne generatori, onda vidimo sami koliko nam ostaje sredstava za financiranje i kupovinu novih raketa, izračun je, mi imamo sad negdje po ovim pokazateljima DHMZ-a da se zna u 2018. imamo nekakvu rezervu od 2 hiljade raketa, da li je to dovoljno ili nije, mi o tom nećemo sad govoriti, o tom treba da kaže netko drugi tko bude projicirao cijelu politiku zaštite od ledo tuče na takav način i završavam time da kažem, dakle, podaci DHMZ-a govore da 45%, 45% šteta na poljoprivredi je od suše, pa onda od mraza, pa onda od tuče, pa onda od poplava, vjetra itd., itd. Prema tome, ledo tuča nije osnovni uzrok odnosno najveći uzrok u postotku šteta na poljoprivrednim kulturama. Hvala vam.
Hvala i vama. Imate 3 replike, prvu repliku je tražio g. Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kako se ne mogu obratiti ravnateljici DHMZ-a, vama repliciram u stvari, da bi bilo dobro da se zajedno sa Hrvatskim cestama na temelju ove inicijative koju je maloprije g. Borić rekao, napravi nekakva analiza, evolvacija zatvaranja autocesta u RH. Ja jako puno koristim hrvatske autoceste, pogotovo cestu prema Splitu i na godišnjoj razini je to doista, doista veliki broj zatvaranja govorim, a često mi koji smo zbog toga prinuđeni ić na drugu cestu se osjećamo kud i kamo nesigurnijima nego da smo ostali na autocesti, pa prema tome, mislim da se zajedno sa Hrvatskim autocestama i Hrvatskim cestama kad je u pitanju državna cesta Karlobag ili Senj, da se doista napravi nekakva analiza, usporedba sa drugim državama da se vidi do koje mjere i kako i na koji način doista zatvarati autoceste zbog sigurnosti prometa i zbog sigurnosti putnika. Prema tome, milim [[Upadica: Vrijeme]] da bi to [[Upadica: Hvala…]] bilo dobro da se o tome malo više razmisli. Hvala.
…lijepa. Hvala. g. Mikulić.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, evo sam sam htio vam malo pomoći i čuli smo ovdje kolege koji su govorili u biti o neaktivnosti ministarstva po pitanju borbe sa klimatskim promjenama, pa samo bih evo napomenuo i ovdje da je u fazi, da je u izradi jedna strategija prilagodbe klimatskim promjenama koja upravo RH, za cilj ima učiniti RH otpornom na klimatske promjene, ona se sada nalazi u javnom savjetovanju, pa svi oni koji su danas imali puno toga za reći vezano za klimatske promjene i borbu protiv njih, imaju priliku uključiti se i u javno savjetovanje i pridonijeti ovom velikom problemu. Hvala.
Hvala i vama. I na kraju gđa. Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Za pravo sam vas pažljivo slušala i na kraju ste spomenuli sušu. Dakle, suša je ta koja je karakteristična za pojedine krajeve, suša je ta koja ima trajne posljedice, suša je ta koja izaziva i posljedice suša velike požare negdje i tema je, čak je danas jedan zgodan članak, ja sam ga pogledala, o tome koliko je životinjskih vrsta nestalo zbog klimatskih promjena, al će se živ, dakle, biljni i životinjski svijet se prilagođava novim uvjetima, nešto je nestalo, neki drugi će nastati zbog svih tih, ali čovjek se kontinuirano odnosi kao da toga nema, to je činjenica. Naši kra, ja mogu sad samo ovih par sekundi reći, šuma Repeš je meni odličan primjer, šuma Repaš koja su rekli da će izumrijet, a nije dakle, … [[Govornik se ne razumije]] je pustilo duže i tražilo je vodu [[Upadica: Hvala lijepa]] dakle, ono što čovjek svojim djelovanjem je napravio [[Upadica: Hvala]] klimatske promjene i sad mora vidjeti kako se njima prilagodit.
Hvala. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o meteorološkoj i hidrološkoj djelatnosti, prvo čitanje, P.Z. br. 629. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: 1. Prihvaća se prijedlog Zakona o meteorološkoj i hidrološkoj djelatnosti i 1. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta Konačnog prijedloga zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno sa 122 glasa ZA, donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Prelazimo na slijedeću točku, ujedno i zadnju točku danas dnevnoga reda. - Izvješće o provedbi plana protuminskog djelovanja i utrošenim financijskim sredstvima za 2018.g. Podnositelj izvješća je Vlada RH na temelju čl. 7. Zakona o protuminskom djelovanju. Raspravu je proveo Odbor za obranu i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Želi li predstavnik podnositelja, zapravo imamo dva predstavnika, dvaju ministarstava, dati dodatno obrazloženje? S nama su državni tajnik u MUP-u g. Žarko Katić i državni tajnik u Ministarstvu obrane g. Zdravko Jakop, vjerojatno će obadva reć ponešto, izvolite. Prvo je g. Katić, prvi je g. Katić.
Hvala vam lijepa g. podpredsjedniče HS, poštovane gđe. zastupnice i gospodo zastupnici, dopustite da vas izvijestim o provedbi plana protuminskog djelovanja i utrošenim financijskim sredstvima u 2018.g., kao što je uvodno rečeno, o razminiranju vojnih objekata i građevina, izvijestit će vas državni tajnik g. Jakop. Zagađenost minama je veliki gospodarski, humanitarni i opće društveni problem s kojim je RH bila suočena završetkom ratnih djelovanja. Dakle, bili su razminirani, minirani mnoga područja vitalna za život ljudi za gospodarske aktivnosti u rasponu praktično od naše istočne granice na Dunavu, pa sve do krajnjega juga do dubrovačkoga područja. Na taj način bio je onemogućen rad mnogim djelatnostima, prije svega onima koji se obavljaju na otvorenom prostoru, poljoprivredi, šumarstvu, određenim infrastrukturnim radovima, nije se moglo provoditi dovoljno kvalitetno mjere zaštite od poplava, zaštite od požara, onemogućen je bilo korištenja mnogih područja koja su zanimljiva za lovce, za planinare, za turiste, dakle, ljude koji borave vani, ali znamo da su bile minirane i mnoge okućnice, ceste, pruge, plovni putovi itd. Prema podacima koje su hrvatske vlasti nakon završetka rata 1996. dobile od UN-a, minski sumnjivo je bilo čak 13 milijuna km2 što je u stvari četvrtina od kopnenog teritorija RH koji kao što znate, ima nešto malo manje od 56 milijuna km2. Nakon što smo preuzeli te podatke i izvršili određene redukcije, što je trajalo određeno vrijeme, sa 1. siječnjem 2005.g. utvrđeno je da je u RH minski sumnjivo još 1174 km2 koji su tada bili obilježeni sa 17000 tabli i od tada, dakle, iako je razminiranje krenulo odmah na početku, ali, dakle, od tada se može pratiti iz godine u godinu smanjenje ovog minsko sumnjivoga prostora. Za to vrijeme RH izgradila je i svoju operativu, svoj jedan poseban sustav za rješavanje minskoga problema, pa tako danas imamo 40 tvrtki koje aktivno sudjeluju na poslovima razminiranja sa oko 700 pirotehničara i pomoćnik djelatnika u razminiranju sa oko 50 voditelja radilišta, osim, dakle, ljudi koji su najvažniji, imamo i 50-tak strojeva za razminiranje, imamo 90 pasa, jer to je jedna od metoda razminiranja pomoću pasa i smanjene su površine na području, dakle, od 14 županija koje su bile minski sumnjive, da su zagađene minama, trenutno smo došli na 8 županija i 54 grada i općine. Ukupan minski sumnjiv prostor koji je ostao na dan 31.12.2018.g. za koju podnosimo ovo izvješće, dakle, iznosio je još 355 km2. Ukupno smanjenje u prošloj 2018.g. bilo je 56 km2, od čega je poslovima razminiranje, samog razminiranja minsko sumnjivog područja smanjeno za 48,8 km2, a tehničkim i općim izvidom za dodatnih 7,2 km2. Pri tom su realizirana 92 idejna plana razminiranja, izdane potvrde o isključenju iz minski sumnjivih površina. Od ukupno 397 milijuna 777 tisuća 791 kunu koje su bile osigurane u 2018.g., realizirano je 386 tisuća 774 tisuće, 317 kuna. Nastavljen je pri tome trend iz ranijih godina oko osiguranja sredstava za razminiranje iz Europskih fondova, tako je u 2018.g. udio bespovratnih sredstava iz Europskih fondova iznosio ukupno 36,8% od ukupnosti osiguranih financijskih sredstava i izvora a prvenstveno iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj. Nastavljeno je razminiranje poljoprivrednog zemljišta te su Ličko-senjska, Sisačko-moslavačka i Požeško-slavonska županija izvršile plaćanja za obavljene poslove razminiranja u vrijednosti od 66,5 milijuna kuna iz bespovratne potpore Europskog fonda za ruralni razvoj. Kad govorimo o strukturi minski sumnjivog prostora ... [[Govornik se ne razumije.]] misleći da je na kraju prošle godine ostalo još oko 4% poljoprivrednog zemljišta ukupno minski sumnjivom prostoru, 95,7% šuma, dakle pretežito su šume i 0,3% ostaloga zemljišta to su dakle obale, stijenje, močvare klizišta itd. Na projektima koji su u cijelosti završeni u prošloj godini za koje je izdana potvrda o očišćenosti pronađeno je uništeno 979 komada minsko eksplozivnih sredstava i 1409 komada neeksplodiranih sredstava. Najviše je minsko-eksplozivnih sredstava pronađeno u Sisačko-moslavačkoj županiji a neeksplodiranih ubojnih sredstava u Ličko-senjskoj i također Sisačko-moslavačkoj županiji. Možda ćete se pitati i reći da je ovo relativno mali broj, dakle nešto manje od 1500 ukupno mina ili drugoga materijala, međutim to su ona područja za koje je izdana potvrda o isključenju definirana zakonom, dakle a stvarno ostvarenje realizacija je bila veća i otprilike u prošloj godini pronađeno je približno 9 tisuća komada minsko eksplozivnog sredstava ili neeksplodiranih ubojnih sredstava ali dakle potvrda o isključenju izdana je nakon 31. prosinca dakle u prethodnim mjesecima. Vrlo važna je i educiranost i informiranost građana o minski sumnjivom području i na koncu prošle godine minsko sumnjivo područje bilo je obilježeno sa 12 tisuća 800, ispričavam se 12 tisuća 280 tabli upozorenja na minsku opasnost odnosno to bi kada se preračuna ispalo bi 34 table po četvornom kilometru minski sumnjivog područja što je također veća obilježenost za otprilike 15% po četvornom km u odnosu na godinu ranije. Najvažnije je ipak da se prošle godine nije dogodio, dakle u 2018. niti jedan minski incident, odnosno minska nesreća, nije bilo poginulih niti ozlijeđenih osoba. Nažalost u ukupnom razdoblju od 1. nakon rata bilježimo od 1. siječnja '96. do kraja prošle godine bila su ukupno 423 minska incidenta gdje je 595 osoba stradalo, od toga nažalost 203 osobe smrtno. Stoga je Hrvatski centar za razminiranje u prošloj godini u suradnji sa tijelima državne uprave i jedinicama lokalne i područne samouprave, civilnim sektorom i lokalnim stanovništvom kontinuirano provodio informiranje i edukaciju o opasnostima od, dakle od mina na minski sumnjivom području te je kroz 95 aktivnosti informirao i educirao približno 21 tisuću građana. Dakle ponavljam još jednom na kraju prošle godine minski sumnjivo područje iznosilo je 355,4 km kvadratna, danas je ono za nekih 10-ak km/2 manje i po planu za ovu godinu trebalo bi smanjiti ovaj minski sumnjivi prostor za 50, nešto malo više od 50km kvadratnih. Prema dostupnim minskim zapisnicima još na ovom području koje sam spomenuo se nalazi oko 30 tisuća mina koje treba izvaditi i vratiti dakle područje gospodarstvu i građanima. Naravno nikada nećemo moći reći sad da je to definitivna brojka jer još uvijek se pronađe i neki zapisnik ili se dobije dojava o nekom području koje treba onda provjeriti, ustanoviti je li tamo bilo ratnih djelovanja, je li bilo miniranja itd.. Ali ono što je evidentno, što imamo sasvim pouzdano to su zapisnici za još oko 30 tisuća mina koje treba izvaditi iz i ukloniti sa zemlje ili iz zemlje. Evo od 8 preostalih županija koje treba razminirati a istakao bih da je u prošloj godini dobivena potvrda o isključenju od mina za Brodsko-posavsku županiju, ovih preostalih 8 županija uglavnom su kao što, iz ovih podataka koje sam rekao ostali su manje-više šumska područja, recimo ako govorimo o trima dalmatinskim županijama gdje je u Splitsko-dalmatinskoj i Šibensko-kninskoj ostalo oko 20-ak km/2 u Zadarskoj 30km kvadratnih, osim vrlo malog područja negdje još u Ravnim kotarima to su u pravilu ostala planinska područja, dakle južni obronci Dinare na području Splitsko-dalmatinske županije i Svilaje, također ta područja planinska u Šibensko-kninskoj i u Zadarskoj pretežito područje Velebita, kažem jedan manji dio još koji se izvodi oko, u području Ravnih Kotara. Na kraju ću još spomenuti da što ste sigurno bili upoznati, da je 30. studenoga 2018. g. na 17 sastanku država članica Ottawska konvencije, usvojen zahtjev RH, za produžetak roka, dovršenja obveza, utvrđenom člankom 5. Ottawska konvencije, dakle, očišćenost od mina, i uništenje protupješačkih mina. Taj je naš, dakle, zahtjev je jednoglasno i bez primjedbi usvojen, rok je produžen za narednih 7 g. dakle, do 1. ožujka 20126. g. Sa postojećim kapacitetima, koje imamo i metodama koje koristimo, RH, će se u tome razdoblju razminirati i to minirano područje vratiti na uporabu, gospodarstvu i građanima RH. Hvala vam lijepo.
Hvala. Sada će nastaviti državni tajnik u Ministarstvu obrane, poštovani Zdravko Jakop, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Razminiranjem vojnih lokacija i građevina u 2017. g. provodila je inženjerijska postrojba, odnosno, inženjerijska pukovnija Hrvatske kopnene vojske, u provedbi zadaća razminiranja, obavljeno je 7 zadaća razminiranja, od kojih je 5 bilo planskih, te 2 izvan planske aktivnosti, vezano za provođenje vježbi. Pri tome je razminirana površina više od 185 tisuća metara kvadratnih, gdje je pronađeno i uništeno 16 protupješačkih mina i 12 komada raznih, neeksplodiranih ubojitih sredstava. Provodana su razminiranja na vojnom poligonu Eugen Kvaternik na Slunju i na vojnom poligonu Gašenci ali i u 2 vojarne. Ukupni trošak razminiranja vojnih lokacija u 2018. g. za Ministarstvo obrane iznosio je oko 2 milijuna kuna, 2 milijuna i nešto malo više, a radovi razminiranja vojih lokacija, provedeni su na učinkovit način, tako da nismo imali nikakvih izvanrednih događaja, uz dosljednu primjenu procedura i standarda humanitarnog razminiranja. Kompletnije izvješće je dato u prilog. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo 1 repliku, poštovanog zastupnika, pardon, prvo imamo na državnog tajnika Katića imamo više replika, ja sam samo vidio ovu zadnju. Prvo će poštovani zastupnika Varga.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodin Katić, gospodin Jakop zahvaljujem na vašem izlaganju i pohvalio bi sve mjere za razminiravanje RH. Moje pitanje je za jedno od vas dvoje, ako mi možete pomoći, obzirom da je Hrvatska turistička zemlja i ova izvješća koja vi sastavljate na ovu temu i na ovu našu današnju raspravu, prati medije i prati strane agencije kao turistička zemlja. Kada god se spomene riječ Hrvatska i mine, to je nešto što nije sukladno dobroj slici Hrvatske, kao turističke destinacije. Imali smo nekoliko slučajeva, jedna je na otoku Visu, jedna je bilo 2005. g. norveški turista je nagazio na zaostalu minu od JNA koju su ostavili po povlačenju iz vojnih objekata i to je nešto. Moje pitanje je kada ćemo moći smatrati Hrvatsku, zemlju koja je bez mine? Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Poštovani gospodine zastupniče, kao što sam u svom izlaganju rekao i napomenuo da je produžen rok za razminiranje RH i on sada iznosi kao krajnji rok 1. ožujka 2026 g. truditi ćemo se svi skupa koji radimo na tom poslu, da to bude i ranije, znamo koliko je važno da možemo reći, da smo potpuno sigurna zemlja, za domaće stanovništvo i za turiste, ali minski problem, koji smo se suočili bio je iznimno složen, velik i rješavamo ga na najbolji mogući način. U interesu ja da to učinimo i prije roka koji smo formalno dobili i koji nam je odobren. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, državni tajniče. Hrvatski sabor je 24. rujna 2009. g. donio jedan strateški dokumenat pod nazivom, nacionalni program protuminskog djelovanja, kojim je predviđeno, da će se sva razminiravanja završiti do 1. ožujka 2019. g. S obzirom da smo evo, sada u 2019. g. da li je u pripremi, jedan novi takav strateški dokumenat, s obzirom da je još 355,5 km pod minama ili sumnjivo da je zagađeno minama. I da li će u tom dokumentu biti predviđeno što sa ovih 40 tvrtki, onda, 700 pirotehničara nakon što se završe sva razminiravanja? Hvala.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Poštovani gospodine zastupniče, da od 2009. do zaključno sa 1. ožujkom 2019. ove godine, je važio je nacionalni program protuminskog djelovanja, on je istekao i radi se intenzivno, novi nacionalni program za preostalih, nešto manje od 7 g. tu će biti u njemu uključena i tzv. izlazna strategija za i naše tvrtke, ne želimo da ovih 40-tak tvrtki i nešto više od 700 pirotehničara, sazna da više nisu potrebni zadnji dan. Dakle, oni se moraju na vrijeme pripremiti, dakle da se preorijentiraju na druge poslove ili da za svoja znanja i iskustva koje imaju nađu poslove u drugim državama.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi državni tajniče Katić, dakle, jedno vrlo iscrpno izvješće i jednom jednostavnom matematikom, ako je ostalo 355 km otprilike 50-tak km je godišnje moguće svladati, to je 7 g., dakle, tu ste iz vaših izlaganja dakle, jednom jednostavnom matematikom onog što moramo biti svjesni toga, mi još uvijek s vremena na vrijeme sporadično imamo i mine iz Drugog svjetskog rata. Bez obzira na to sve zajedno mi smo zemlja u kojoj će se sigurno još desiti i iz ovog rata. Tim više što u izvješću kada govorite o postotku glavnina tog postotka koja vam je ostala, ostalo vam je u šumama. Prema tome, riječ je o jednom vrlo, vrlo osjetljivom poslu i meni se čini da je bolje i tražiti i produljenje tog roka, odnosno ne robovati roku i probati što čišću situaciju imati svjesni toga da je vjerojatno idealno stanje teško očekivati.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Naravno nažalost Hrvatska je osim minama iz Domovinskog rata postoji još uvijek i pronađu se mine iz oba Svjetska rata, i I. i II. Svjetskog rata, one su najčešće u akvatoriju, morskom akvatoriju i zakon koji izradi i nacionalni program uključiti će i te aspekte, dakle uklanjanja avionskih i drugih mina koje su, koje se nalaze u našem podmorju osobito na području koje je atraktivno za plovidbu za nautičare i za gospodarsko iskorištavanje. Dakle kad ovaj posao, kako ga privoditi kraju uključiti ćemo i rješavanje problema mina koje se nađu u hrvatskom podmorju.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Alena Preleca.
Hvala poštovani predsjedavajući. Pa poštovani državni tajniče Katiću, ja se slažem s vama kada kažete da je to jedan složen posao i apsolutno sigurno nije ni jeftin ni jednostavan. Međutim mislim da se možemo svi složiti da to nije dobra situacija da nakon 20 i nešto godina otkada smo imali zadnjih akcija recimo u ratu da još uvijek imamo minska područja koja su jasno opasnost za sve naše građane. Ali to je onako evo koliko para toliko muzike. Ali samo jedan dobronamjeran, odnosno ja se nadam da neće biti ovih 7 godina koliko nam je potrebno da bi do 2026. razminirali, da će to biti puno prije. Ali jedan dobronamjeran savjet kako je rekao kolega Varga, mi smo turistička zemlja. Evo ja sam bio nedugo na moru i uz autocestu prema Zadru, ova naša, jasno, prekrasna autocesta, na području Perušića nekoliko metara od autocesta piše opasno mine. To je jedna jako loša slika, pa evo ja bih joj onda dao možda da li prioritet, vi najbolje znate prioritete ali to je stvarno jedno područje koje bi trebalo očistiti zbog turista i zbog sviju nas. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Svakako da su turistički objekti oni objekti koji su od važnijeg gospodarskog interesa prioritetni i da će se oni razminirati prije. Pa uostalom cijelo vrijeme smo to i radili da su se najprije razminirale okućnice, infrastrukturni dakle putevi, pruge itd., da bi sad došli do uglavnom šumskog i planinskih područja. Međutim, teško ćemo to moći preko noći napraviti. Ja sam za uskršnje blagdane bio u Paklenici gdje je bilo puno i stranih i domaćih turista, znaju se sigurni putevi a ima još uvijek na Velebitu, svima je poznato još uvijek miniranog područja. Žurno ćemo uklanjati mine sa onoga područja koje je najvitalnije za život i rad ljudi. Hvala.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Evo pa kao što je i kolega Prelec govorio o Lici, kada pogledamo da je zapravo Ličko-senjska županija površinom najviše bila zahvaćena i da je svega tu 20km/2 očišćeno, dakle ostaje još preko 110km/2 što je jako puno a s obzirom, spomenuli ste ovaj dio naš zadarske gdje je smanjeno ali ne toliko, međutim ostalo je upravo na ovom dijelu Velebita, ali s obzirom da se naslanjamo na, kao izborna jedinica i u obuhvatu je Ličko-senjska zaista brine ova površina koja je tu jako, jako velika i evo nadamo se da će što prije se to napraviti.
Hvala. A sad na poštovanog državnog tajnika Jakopa, imamo repliku poštovanog zastupnika Sladoljeva.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, ja isto imam na gospodina Katića, samo sam prekasno digao, samo dok je on pričao, je li to neki problem? [[Upadica Reiner: Dobro, dobro.]] Ma evo ja bih samo pohvalio dakle izvješće i zapravo u vašem izvješću se zapravo jedna nelogičnost otkriva a to je dakle vi se sjećate kada je bila ove Izmjene zakona o protuminskom djelovanju, vi se sad hvalite zapravo centrom za razminiravanje koji je postigao 99% plana u 2018. godini i koji ste prispojili MUP-u. Vi se sjećate da smo mi u MOST-u bili vrlo žestoko protiv pripajanja MUP-u Hrvatski centar za razminiravanje jer je imao ovakve rezultate koje ste vi sad pokazali u 2018. i bojimo se da zbog tog pripajanja u 2019. neće biti takvi rezultati.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Poštovani gospodine zastupniče, pripajanje, dakle Hrvatski centar za razminiranje, njegovi ljudi, njegovo stručno osposobljeni djelatnici nisu nestali, oni su sad inkorporirani u MUP i nastavljaju raditi svoj posao. To će biti nešto malo, dakle donekle izmijenjenim zakonodavnim i stručnim okvirom ali oni će i dalje iznijeti glavni teret razminiranja RH u preostalih 7 možda, a nadamo se i manje godina. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. U ime Obora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost poštovani zastupnik Petar Škvorić, potpredsjednik Odbora inače.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Odbor za nacionalnu sigurnost i unutarnju politiku jučer je raspravljao o ovom izvješću i mogu zaključiti da je Odbor pohvalio postignuće iz ovog plana pogotovo pozdravio je što ovo izvješće za 2018. je puno kvalitetnije i sadržajnije u odnosu na prethodna izvješća. Ono što je posebno za pohvaliti je završetak razminiranja gotovo u cijelosti svih poljoprivrednih površina u našoj zemlji i evo, s ovim praktički završetkom rada je Brodsko-posavska županija je proglašena područjem bez mina. Ono što je značajno je da u prošloj godini nije zabilježen niti jedan minski incident niti jedna minska nesreća i niti jedna osoba nije stradala. Doprinos tome je i preventiva i sigurno table, povećan broj 15% obilježavanja minski sumnjivih područja. Bila je jedna okolnost o kojoj smo raspravljali na odboru, a ticala je se broja zaprimljenih dojava o pronalascima minski eksplozivnih sredstava na područjima koja su već bila predmet razminiranja. Imali smo određene tu nejasnoće vezano za pitanje nadzora na tim područjima koje, dakle, postoje 2 tijela, jedno od Hrvatskog centra za razminiranje i drugo od mješovitog povjerenstva u kojem je i MUP, ali evo, i tu smo situaciju razjasnili. U svakom slučaju, zaključili smo da ubuduće da u svim budućim izvješćima jasnije i preciznije se opiše taj postupak jer imamo jedan nesrazmjer i ispada da povjerenstva Hrvatskog centra za razminiranje je u nesrazmjerno manjem broju su uočili nedostatke nego što je ovo napravilo povjerenstvo mješovito nakon završetka. Ali, evo i te su nam nedostaci objašnjeni i odbor je s jednim glasom suzdržanim prihvatio ovo izvješće. Hvala.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Marko Sladoljev. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Dakle, pred nama je Izvješće o provedbi plana protuminskog djelovanja i utrošenim financijskim sredstvima za 2018. godinu. Vezano za izvješće, izvješće nije problem, dapače, vidi se ostvarenje plana protuminskog djelovanja za 2018. g. i to gotovo 99%. Tehnički izvid je malo podbacio, ali zbog potkapacitiranosti, što je rezultat odljeva stručnog kadra, 29 pirotehničara odlazi u mirovinu, što je i objašnjeno u samom izvješću, stranica 22. Ono što mi smatramo da je problem, kad se tako dobro radilo prošle godine, a i prijašnjih 20 godina, koliko je Hrvatski centar za razminiravanje i postoji, osnovan je u veljači 1998. godine kao institucija s rokom trajanja. Zašto se ova institucija prepoznata u svijetu kao lider u uspostavi i provedbi protuminskog sustava i to baš zbog svoje ... [[Govornik se ne razumije.]] ukinula, odnosno pripojila MUP-u 1.1.2019. godine. Što to znači za sustav protuminskog djelovanja u RH i kako će se to odraziti na samo razminiravanje u ugled u svijetu nećemo ni govoriti. Pitanje također, s obzirom da u RH ustavno odobren drugi zahtjev za produžetak ispunjenja ciljeva iz Ottawske konvencije koju je ratificirao Sabor, ja mislim 1999. godine, prema kojem bi i minski sumnjivi prostor u RH trebao biti u potpunosti riješen do 1. ožujka 2026. godine. Zahtjev je odobren, na temeljima i pretpostavkama na dan 1.1.2018. godine. HCR kao neovisna institucija odvojena od ministarstva te kapacitetima, ljudi, strojevi i oprema i drugo, koji su postojali na taj dan. Da li su ti kapaciteti isti danas postavljam? Ja mislim da ne. Puno je ljudi napustilo sustav, pirotehničari i administrativni djelatnici stručno osposobljeni baš za taj sustav. Neki su i otišli u mirovinu, struka jer imaju beneficirani staž ili napustili instituciju i otišli unutar MUP-a na druga radna mjesta nevezana za protuminsko djelovanje. Da li će RH unutar MUP-a moći ostvarivati preuzete obveze do početka 2026. godine te nastavno na ovo pitanje i spajanje koje se dogodilo 1.1.2019. g., da li je sad sustav, to je temeljno pitanje, brži i učinkovitiji? Mi mislimo da ne, dakle, izvješće podržavamo, ali ove izmjene zakona koji su bili ne podržavamo. Hvala lijepo.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDZ-a sada će govoriti poštovani zastupnik Anđelko Stričak.
Potpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege, državni tajnici. Kada govorimo o tematici razminiravanja, ne možemo, a da ne naglasimo da je to posljedica brutalne velikosrpske agresije na RH, čije posljedice dan danas saniramo. Prema podacima koje je u rujnu 95. godine iznio Glavni stožer HV-a, u Hrvatskoj je postavljeno oko 3 milijuna protuoklopnih i protupješačkih mina te uz to se nalazilo još preko 100 tisuća neeksplodiranih granata odnosno minama i topovskim projektilima zagađeno je oko 300 hektara zemljišta, a za uklanjanje neeksplodiranih projektila, trebalo je pregledati još oko milijun hektara zemljišta. Proces razminiravanja odvijao se u tri faze i to, prva tijekom Domovinskog rata, kada nije bilo posebnog zakonodavnog okvira, odnosno razminiravanje su odrađivale jedinice HV-a i policije. Drugo razdoblje proteže se od 96.-98. godine, kada HS-a donosi prvi zakon vezano na razminiravanje, a djeluje jedna državna tvrtka, AKD-MUNGOS d.o.o., koja poslove razminiravanja obavlja na nekomercijalnoj osnovi. Sada se nalazimo u 3. razdoblju koje je počelo 98. godine kada se pristupilo donošenju prvih izmjena i dopuna Zakona o razminiravanju kojim je predviđeno da poslove razminiravanja mogu obavljati pravne osobe registrirane za obavljanje poslova razminiravanja, a da se mogu registrirati ako ima odobrenje MUP-a. Prvi put je uveden i razrađen institut stručnog nadzora nad obavljanjem poslova razminiravanja. Također od 98. do danas, potrošeno je ili utrošeno na razminiravanje preko 6 milijardi kuna iz državnog proračuna EU, donacija i potpora Svjetske banke i sl. Kada govorimo o desetogodišnjem okviru, naglašavam da je upravo HS 24. rujna 2009.g. donio strateški dokumenat vezan za ovu temu pod nazivom „Nacionalni program protuminskog djelovanja“ čiji je rok istekao 1. ožujka 2019.g. i danas smo imali prilike čuti od državnog tajnika da se priprema novi. Cilj tog dokumenta je bilo prvo, potpuno uklanjanje minske opasnosti s područja RH, drugo, održavanje obilježenosti minski sumnjivog područja u svim fazama rješavanja minskih problema, treće, izrađivanje i provođenje programa edukacije cjelokupnog stanovništva koje živi ili je vezano uz ta područja, četvrto, nastavljanje s pružanjem skrbi i rehabilitacije uključujući i psihosocijalnu rehabilitaciju i ekonomsku reintegraciju svim žrtvama mina i peto, pozicioniranje i promoviranje hrvatskog sustava protuminskog djelovanja u međunarodnoj zajednici. U tom desetogodišnjem okviru bilo je predviđeno da će se minski sumnjivo područje smanjiti za 944 km2, za što je bilo potrebno osigurati 4 milijarde i 140 milijuna kuna, međutim, smanjeno je za 627,9 km i utrošeno 3 milijarde i 60 milijuna kuna. Kada govorimo o 2018.g. valja napomenuti da je plan protuminskog djelovanja donijela Vlada RH na svojoj 86. sjednici održanoj 22. ožujka 2018.g., da je u njemu sudjelovalo 11 ministarstava, Državna uprava za zaštitu i spašavanje, te 8 županije koje, na čijem području se još uvijek nalaze mine. U 2018.g. minski sumnjivo područje nalazilo se na području 8 županija, 59 gradova i općina i ono što je bitno za naglasiti u, brodsko-posavska županija je 11. lipnja 2018.g. proglašena županijom bez mina. 1.siječnja 2018.g. minski sumnjivo područje je iznosilo 411,5 km2, da bi 31. prosinca 2018.g. to područje iznosilo 355,5 km2. Kada govorimo o županijama, napominjem da u karlovačkoj županiji je 49,8 km2, od ili sumnjivog područja, ličko-senjskoj 138,2, osječko-baranjska 55,7, požeško-slavonska 24 km2, splitsko-dalmatinska 20,1, sisačko-moslavačka 70,6, šibensko-kninska 22,2 i zadarska 30,9. U 2018.g. pregledom tih područja uništeno je ukupno 989 komada minskih eksplozivnih sredstava i 1409 komada … [[Govornik se ne razumije]] Kada bi uzeli u obzir županije u kojima je najviše pronađenih minsko eksplozivnih sredstava i neeksplodiranih ubojitih sredstava na prvom je mjestu ličko-senjska sa 1039, na drugom sisačko-moslavačka sa 813, na trećem karlovačka sa 276, na četvrtom šibensko-kninska sa 143, na petom zadarska sa 45, na šestom mjestu požeško-slavonska sa 29, na sedmom splitsko-dalmatinska sa 25, na osmom osječko-baranjska sa 16 i deveta brodsko-posavska svega 2, dvije protupješačke mine odnosno kao što sam već naglasio u 2018.g. je proglašena županijom bez mina. Tijekom provođenja završnih kontrola kvalitete, povjerenstvo je u 30 slučajeva utvrdilo da poslovi nisu obavljeni kvalitetno, te je naložilo ponavljanje poslova na ukupno 320,483 m2. I ono najbitnije, u 2018. nije bilo incidenata odnosno nijedna osoba nije smrtno stradala, a nije bilo ni ranjenih, ni ozlijeđenih i ali, bitno je ovdje naglasiti da od 1.1.2006., pa do 31.12.2018. dogodila su se 423 minska incidenta i nesreće u kojima je ukupno stradalo 525 osoba, od toga 203 osobe, 203 smrtno, 281 teške tjelesne ozljede, a 120 je zadobilo lake tjelesne ozljede. I na kraju, pred nama je novo razdoblje, donošenje nove strategije gdje će se stvoriti preduvjeti za izlaskom iz tog procesa i naravno ono što me veseli, što je državni tajnik naglasio da će se u tom strateškom dokumentu naći i rješenja za tih 40 tvrtki koje se bave tim poslom i za njihovih preko 700 uposlenika. Klub zastupnika HDZ-a će podržati ovo izvješće. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Saša Đujić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo, vrlo kratko, ja neću sad detaljno ulaziti u ovo izvješće ali neke stvari koje želim naglasiti je to što mi u SDP-u smatramo da je važno a to je da smo zadovoljni što nakon gotovo više od 20 godina ovaj cijeli proces razminiravanja Hrvatske polako dolazi svome kraju što je jako bitno i ne samo zbog sigurnosti naših građana nego i zbog gospodarskih djelatnosti budući da je veliki dio naše zemlje i onih poljoprivrednih područja i svega bio prekriven minama. Ovaj rok se zadnjih godina već polagao u nekoliko navrata produžavao i on je sada po planu još za 2 godine mi se čini završit cijeli proces razminiravanja iako ja mislim da će i u budućnosti to trajati, nikada ne možemo do kraja očistiti cijelo područje naše države. Evo svjedočanstvo tome je jedan događaj koji se dogodio u mom kraju prije 5, 6 dana, dakle jedan stariji gospodin je preminuo i nakon što je, su njegovi nasljednici išli čistiti njegovu kuću u podrumu su našli avionsku minu iz Drugog svjetskog rata koju je on držao u svom podrumu na kojoj je ravnao čavle u radionici, ne znajući uopće kolikoj pogibelji se izlaže, to je bilo naime u Crikvenici i sada je to tako sanirano, dakle to je ono mina iz Drugog svjetskog rata zaostala tako da, vjerojatno ćemo mi ubuduće koliko god ovo završimo uvijek će se biti izloženo i tim nekakvim događajima i u budućnosti. Dakle zbog toga i kad ovaj cijeli proces završi treba i dalje nastaviti i na edukaciji naših građana i stalno upozoravati na te opasnosti. U priobalnom dijelu Hrvatske evo gdje ja živim često su upravo pronalasci mina iz Drugog svjetskog rata i u moru koje su zaostale i tako. Tako da je to jedan stalni problem koji je prisutan. Međutim, ovo krupno raščišćavanje kojem se približavamo je vrlo važno. Vrlo važno je i 2018. godina što nema stradalih u cijelom ovom procesu, to je, uvijek je dobro kad nema nikakvih ekscesa i da nitko nije ozlijeđen ali to govori i koliko su naši pirotehničari ajmo reći izvještili taj posao u zadnjih nekoliko godina i to je ono što želimo sada naglasiti. Dakle jedan veliki dio naših pirotehničara će kad ovaj proces za nekoliko godina završi praktički ostati bez posla i o tome treba početi razmišljati. Dakle o tome gdje mi vidimo tu priliku, dakle vidimo da naši ljudi koji su, jedan dio će naravno otići u mirovinu, jedan dio će otići u neke druge poslove, ali jedan veliki dio njih bi se mogao naći posao za njih izvan granica Hrvatske. Znači u zemljama koje imaju problem. Mi smo u Hrvatskom saboru, prije godinu i pol dana sam bio u delegaciji Sabora koja je primila ministricu vanjskih poslova Kolumbije na jednom sastanku i Kolumbija ima ogroman problem sa miniranim područjima i upravo smo gospođi tamo spomenuli situaciju da bi Hrvatska kroz 2, 3 godine trebala završiti svoj proces i ona je pokazala veliki interes Kolumbije za naše iskustvo, za naše znanje i za naše stručnjake. I to su ti prostori gdje bi naši ljudi mogli i zarađivati i dobro raditi ali i prenositi neka iskustva koja su stekli u ovom našem, našoj situaciji i našoj toj nedaći koju smo imali i gdje mogu prenesti svoja znanja i na druge ali i zaraditi, imati posao za sebe ali i zaraditi za zemlju. Tako da to je jedan prostor koji se tek otvara i ja evo apeliram i na vas da o tome vodite računa jer ima još vremena ali bi bilo dobro da u trenutku kad to završi u Hrvatskoj da naši ljudi budu spremni i da mogu već krenuti na strana tržišta. Nismo još uvijek zadovoljni, odnosno nismo sigurni da li je ovo pripajanje MUP-u bilo dobro, to će još vrijeme pokazati, imamo tu još neke dvojbe, ali evo za sad nećemo iznositi nikakve kritike nego ćemo pustiti da ipak nekakav protok vremena napravi svoje pa da to vidimo. I također se pridružujemo apelima da u budućim izvještajima bude detaljnije prikazan ovaj nadzor dodatnog razminiravanja su kontrole jer tu je bilo dosta praznog prostora, ajmo to tako reći kada na temelju jedne pronađene mine pa se onda, nije detaljno prikazano zbog čega je kontrola utvrdila određena područja da nisu dobro očišćena, dakle nisu te informacije dane ajmo reći tako precizno, što otvara odmah prostor da se ne zna da li se možda ponovo razminiravalo već razminirano područje, što ja vjerujem da nije. Ali zbog toga bi upravo u budućnosti ti podaci trebali biti ono ipak precizniji i detaljniji da bi se otklonile sve te sumnje. Uglavnom evo mi isto mislim da ćemo u konačnici i podržati ovo izvješće. Dakle sa samim izvješćem nemam nikakvih problema, treba nastaviti i dalje i što bolje odraditi ovaj posao u narednom periodu i dočekati spreman sam završetak tog procesa. Evo, hvala lijepa.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu za koju se javi poštovani zastupnik Petar Škvorić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Pa evo, više-manje kolege su sve kazale što se tiče izvješća, uvijek nije na odmet u ovakvoj situaciji kao što je i kolega Stričak spomenuo posjetiti zašto mi imamo minirana područja, šta su uzroci tome, tko ih je stvorio, tko nam je stvorio probleme, zbog čega smo izgubili tisuće i tisuće ljudi i zbog čega evo i u poratnom razdoblju, dakle i 25 godina od rata danas ljudi u Hrvatskoj stradavaju, strepe i onemogućeni su doći u posjed svojih dakle zemalja i općenito zbog čega nemamo potpuno čistu i slobodnu domovinu od minskih područja. Razlog je naravno velikosrpska agresija. Evo, malo koja zemlja je na ovaj način zasuta minama što potvrđuje evo i genocidnost i bestijalnost praktički neprijatelja kojemu je bio cilj prije svega ne samo okupirati područja nego i ubijati, sijati dakle žrtve na svakom koraku i te posljedice nažalost država i danas trpi ne samo na području razminiranja nego i danas imamo više od tisuću još nestalih osoba koje tražimo i to će nas pratiti i u budućnosti. Sve u svemu ovo izvješće i ovaj plan u biti koji je predstavljen za prošlu godinu je kvalitetan, dobar, sadržajan. Mene više zabrinjava isto budućnost i razdoblje koje dolazi. Dakle vidimo da se rokovi produžavaju da su stvari nepredvidive i Ottawskom konvencijom je produžen rok do 2026. sljedeće godine, a izlazi rok do kada su bila osigurana europska sredstva, čini mi se 36% tih sredstava za razminiranje, 26% je bilo iz korisnih funkcija Hrvatskih šuma, ostatak iz državnog proračuna. Evo mislim da već sada se treba pripremiti, na koji način će se nadomjestiti, to petogodišnje razdoblje financiranja, nadam se da će se naći nekakve druge mogućnosti i izvori, da neće se isključivo posezati, za državni proračun. Također vidimo da po 50-tak kilometara kvadratnih, se godišnje razminira, ne znam kakve su ocjene sposobnosti s ovim tempom, da li će se do kraja ovog razdoblja, taj posao, uspjeti i završiti i da li ćemo 20206. imati Hrvatsku bez mina. Toliko od mene.
Hvala lijepo. Sada će u ime završno, u ime izvjestitelja, nešto reći, poštovani državni tajnik u Ministarstvu unutarnjih poslova, Žarko Katić, izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Gospođo i gospodo zastupnici. Svima vam zahvaljujem na vašim sugestijama i prijedlozima i na koliko sam čuo podržavanju ovoga izvješća. Ovo je vrlo osjetljiv, težak, ozbiljan posao, pun opasnosti i cilj je svima nama, da se on obavi na najkvalitetniji način, da se dobro vrši nadzor od onog nadzora u tijeku razminiranja, završi nadzor, ali i nadzor, zato to ide na Hrvatski sabor i nadzor, dakle, Vlade, i Hrvatskog sabora, kako bi što brže, što kvalitetnije, u realnom mogućem roku, razminirali RH i spriječili pogibe ljude, ali naravno i gospodarske štete. Bilo je iznijeto ovdje, … [[Govornik se ne razumije.]] u ovaj novi, pripajanje Hrvatskog centra za razminiranje, Ministarstva unutarnjih poslova, mi ćemo sve učiniti, da iskoristimo pozitivne strane tog pripajanja, dakle, manje utrošenih sredstava. Da se iskoriste, logističke službe koje ima Ministarstvo unutarnjih poslova, prije svega vezano je na pisanje projekata i privlačenje europskih sredstava, dakle, da oni budu još kvalitetnije, projekti, kvalitetniji pripremljeni, i privučeni, kvalitetno utrošeno, što više sredstava. I kao što je rečeno, mislim, da ćemo za izvješće za ovu godinu, to moći i dokumentirati. Miniranost hrvatskog područja je recimo u prošloj godini bila potencirala opet u svjetlu migrantske krize i prolaska migranata kroz teritorij RH, a on se ugl. Odvijao i pritisak je ugl. Bio na onom području, koje, dakle, ovih središnjih županija, gdje je kao što ste vidjeli iz podataka i jest najveća minirana površina, dakle, područje Sisačko moslavačke, Karlovačke, Ličko senjske županije. Na sreću nije bilo, bar, nam nije poznato, stradalih migranata, zbog ovog problema, zbog niskog problema. Nažalost, stradali su zbog nekih drugih situacija na terenu, voda ili nepreglednih terena. Dakle, bilo je interesa i stranih nekakvih medija o tome, izvijestili smo i domaću i stranu javnost o tom problemu i radit ćemo da se minski problem riješi kao što je planirano, najkasnije do 2026. g. Hvala vam još jednom.
Hvala lijepo. Imamo 2 replike na vaše izlaganje. Prava je poštovanog zastupnika Davora Ive Stiera. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče. Spomenuta je i u raspravi i međunarodna suradnja, po ovom pitanju, konkretno i slučaj Kolumbije, pa čisto da se upotpuni ta informacija i ono što je vlada učinila preko Ministarstva vanjskih i europskih poslova, čini mi se krajem 2016. ili početkom 2017. Hrvatska se pridružila europskom fondu za razminiranje Kolumbije i time se otvorio prostro za našu suradnju s Kolumbijom, ali i naravno i hrvatskim tvrtkama, koje imaju golemo iskustvo u razminiravanju. Hvala vam.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Samo to da je prošle godine isto je vidljivo u izvješću, su bili kontakti sa službama i vladama i dogovornim tijelima, Sudana i Tadžikistana. Dakle, tu su neki razgovori u pitanju i svakako ova izlazna strategija mora uključiti i radimo na tome i ono što će naše tvrtke naši pirotehničari raditi kada se minski probleme riješi u RH. Nažalost ima puno zemalja, koji su još pod minama i već naši pirotehničari rade u mnogim zemljama. Hvala.
Hvala. sljedeća replika je poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Čisto samo kratko oko ovih dvojbi pripajanju MUP-u, dakle zašto su tu dvojbe. Dakle, centar za razminiravanje, dok je bio, ajmo reć, tako van MUP-a, ipak je tu onda jedna neovisnost i profesionalnost, malo veća, jer nije pod nekakvim strukturama. Ali ne mora biti loše, recimo djelatnici MUP-a, gradovi i općine, kada, opet kažem, iz primjera mog kraja gdje živim, ako se nađe nekakva mina zaostala npr. u moru, taj posao u pravilu odrađuje spacijalna policija. Da nema specijalne policije, iako znam da je u MUP-u bilo razmišljanja prije par mjeseci, možda da se osim u Zagreba, ugase postaje po Rijeci, Splitu i Osijeku, od toga se odustalo, tako da, to mi je drago, jer bi to dovelo jedan cijeli proces događanja u upitnost. Ali, recimo specijalna policija odradi taj posao za gradove i općine. Da nema specijalnih policija i njihovih pirotehničara, gradovi i općine bi morale angažirati tvrtke, bi morali to plaćati, a to su troškovi od preko milijun kuna i nisam siguran uopće da bi gradovi, općine, tako mali u priobalju uopće imali sredstva za to. Tako da recimo, to je ona dobra strana unutar MUP-a kroz koju se odrađuju ovi poslovi. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Time bi zaključio raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovati kada se steknu uvjeti. Dozvolite mi sada, da vam kažem, da ćemo nastaviti s radom u četvrtak, 2. svibnja u 9,30 i prva točka biti će Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o tržištu električne energije, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 625. Sada bih dao stanku od 12 minuta do 13h kada će biti onda iznošenje stajališta u ime klubova, kao što je to i uobičajeno. STANKA U 12,50 SATI
Izvješće o provedbi plana protuminskog djelovanja i utrošenim financijskim sredstvima za 2018. godinu, podnositelj izvješća je Vlada RH. U skladu s prijedlogom saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće o provedbi plana protuminskog djelovanja i utrošenim financijskim sredstvima za 2018. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 115 za i 1 suzdržani i 4 protiv donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.