Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani gosti, otvaram 8. sjednicu Predstavničkog doma, koja počinje uobičajeno himnom. [[INTONIRANJE HIMNE]] Još jednom pozdrav svim narodnim poslanicima, pozdravljam predsjedavajućeg i članove Savjeta ministara i ostale goste. Imamo 36 prisutnih, zato sam podsjećao da se prijavimo, čini mi se da nas ima i više. Odsustvo su prijavili gospođa Ljubica Miljanović i gospodin Mirsad Kukić, kao i ministar finansija i trezora gospodin Vjekoslav Bevanda. Budući da imamo kvorum, postoje uslovi za rad, samo da podsjetim da smo između dvije sjednice pokušali da obezbijedimo tehničke uslove bolje nego na prošloj sjednici, oni još uvijek nisu optimalni, jer ovo što ima je kombinacija naše stare tehnike, kao što vidite i novih mikrofona, moguće malo nesnalaženje u samom početku rada. Pozdravljam predstavnike sredstava informisanja, koje takođe molim da se prilagode novim uslovima rada u kojima se nalazimo. U skladu sa članom 167. Poslovnika na početku svake sjednice, što smo podvukli u pozivu, prije rasprave o dnevnom redu poslanicima će biti omogućeno postavljanje poslaničkih pitanja. U skladu sa narednim članom, dakle 168. Poslovnika najave za postavljanje poslaničkih pitanja u usmenoj formi dostavili su sljedeći narodni poslanici: Snježana Novaković-Bursać predsjedavajućem Savjeta ministara, Sanja Vulić predsjedavajućem Savjeta ministara, Borjana Krišto zamjeniku ministra za ljudska prava i izbjeglice, Predrag Kojović predsjedavajućem Savjeta ministara, Mirjana Marinković-Lepić ministru komunikacija i transporta, Nenad Stevandić ministarki civilnih poslova, Jasmin Emrić predsjedavajućem Savjeta ministara BiH, Branislav Borenović predsjedavajućem Savjeta ministara i Damir Arnaut ministru finansija i trezora. Ove najave u skladu sa članom 168. Poslovnika dostavljene su predsjedavajućem Savjeta ministara i onom članu Savjeta ministara na koga se pitanje odnosi. Želim da podsjetim da je obezbjeđen i direktan TV prenos ovog dijela sjednice u skladu, takođe, sa članom 167. Poslovnika. Možemo početi sa radom. Riječ ima gospođa Snježana Novaković-Bursać. Izvolite, pitanje dva minuta.
Uvaženi predsjedavajući, poštovani kolege poslanici, uvaženi članovi Savjeta ministara. Ja postavljam pitanje gospodinu Zoranu Tegeltiji, predsjedavajućem Savjeta ministara, a vezano za trenutni status i funkcionisanje institucije Ured zastupnika Savjeta ministara pred Evropskim sudom za ljudska prava sa posebnim akcentom na trenutni radno- 2 pravni status agenata, a imajući na umu mnogobrojne natpise u štampi od prije nekoliko sedmica koje, koji su ukazivali na moguće i potencijalne nelogičnosti ili nedosljednosti u primjeni radno-pravnih propisa, a i u funkcionisanju konkretno te institucije. Hvala lijepo.
Gospodine Tegeltija, izvolite.
Članovi radnog predsjedništva, dame i gospodo poslanici, uvaženi gosti, dozvolite mi da kratko pokušam odgovoriti na pitanje poslanice Novaković-Bursać. Problem mandata naših predstavnika u Kancelariji za ljudska prava pred Sudom u Strazburu, tim članovima je istekao mandat davno negdje 2019. godine, u nekoliko navrata njima je produžavan mandat i dobijali su status v.d. na tri mjeseca. Poslednji njihov mandat v.d. na tri mjeseca istekao je u februaru 2020. godine. Poslije toga nije bilo spremnosti u Savjetu ministara od određenih političkih partija da glasaju da se produži mandat još na tri mjeseca istim osobama koje su četiri puta dobivale status v.d. zastupnika. Ja se nadam da ćemo na sledećoj sjednici Savjeta ministara postići saglasnost da se produži mandat i da se okonča konkurs koji je u toku, a nije završen. Isto tako želim da kažem da nama to predstavlja probleme u radu i činjenica je, naravno, da su nekakvi postupci tih osoba koje tamo rade izazvale pažnju javnosti i potrebu da policija interveniše u njihovim kancelarijama. Hvala lijepo.
Gospođa Novaković, imate komentar.
Hvala lijepo. Pa upravo bih podržala ova nastojanja da se što prije razriješi status, imajući na umu da građani Bosne i Hrcegovine imaju oko dvije hiljade predmeta pred Evropskim sudom za ljudska prava. I drugo, što su stvarno, evo da kažem, meni je lično na, prilično djelovalo uznemirjuće ti natpisi koji su išli u pravcu da se stvarno, ovaj, ne deševa u takvoj jednoj instituciji nešto, da se dešava nešto što je potpuno neprimjereno. I molim vas, evo sugestija još jedna, da ukoliko trenutno ne postoji, nije niko od osoba zvanično agent da se takve stvari urede i na web sajtu i u ostalim publikacijama koje trenutno ima Savjet ministara, a koje se tiču ove institucije.
Hvala. Gospođica Sanja Vulić, takođe predsjedavajućem Savjeta ministara.
Hvala predsjedavajući. Moje pitanje je za gospodina Tegeltiju, prema mojim saznanjima Ministarstvo finansija intenzivno priprema prijedlog zakona o budžetu institucija BiH i međunarodnih 3 obaveza BiH u skladu sa zaključkom Predsjedništva. Moje pitanje za Vas je – da li će sredstva za provođenje lokalnih izbora biti predviđena i dostupna i kada? Hvala.
Predsjedavajući Savjeta ministara.
Hvala lijepo. Želim da kažem da je Savjet ministara utvrdio Prijedlog nacrta budžeta i uputio ga u proceduru prema Predsjedništvu BiH, trenutak kada smo donosili budžet i trenutak kada smo ga pripremali se značajno razlikovao sa stanovišta potreba i problema koji su se pojavili u cijelom društvu, pa i u Bosni i Hercegovini vezano za pandemiju virusa korona. Na sjednici Predsjedništva na kojoj sam i ja bio prisutan donesen je zaključak da se budžet zajedničkih institucija vrati Savjetu ministara kako bi se taj budžet pripremio u skladu sa novonastalom situacijom i potrebama koje se javljaju i posledicama ove pandemije koje se, pred kojim smo se našli cijelo naše društvo. Zaključak Predsjedništva je bio da Savjet ministara do 31. marta prijedlog novog budžeta dostavi prema Predsjedništvu BiH sa prijedlogom da se uvaži ovo stanje i da se svi nepotrebni troškovi koji su u ovom trenutku nisu možda nepotrebni nego postoje troškovi koji imaju veći stepen prioriteta od onih koji su definisani u budžetu, da se prema tome vodimo. Što se tiče izbora i finansiranje lokalnih izbora jasna je obaveza Savjeta ministara koje ima prema tome i u budžetu koji je dostavljen Predsjedništvu BiH, prvom, definisana je pozicija za provođenje lokalnih izbora upravo u onom iznosu u kome je to definisano. Sigurno je da će i u ovome budžetu koji će biti dostavljen Predsjedništvu, a poslije toga i Parlamentarnoj skupštini naće se planirana sredstva za izbore. Ukoliko, naravno, se i desi da postoje neke poteškoće sa usvajanjem budžeta, moram da vam kažem da Savjet ministara ima mogućnost da donese potrebnu odluku da se obezbijede sredstva za provođenje izbra i ako budemo u sistemu privremenog finansiranja. Moj apel je prije svega Centralnoj izbornoj komisiji da nastavi sve te izborne ranje koje su neophodne za provođenje lokalnih izbora, a da problem finansiranja ostavi Savjetu ministara. Hvala lijepo.
Hvala. Komentar, gospođica Vulić.
Hvala Vam, predsjedavajući. Pa imajući u vidu da ja znam koliko ste Vi odgovoran i profesionalan čovjek nisam ni sumnjala da će odgovor biti negativan. Međutim, ono što je i te kako bitno i važno napomenuti, jeste da mi ovdje imamo jednu nesvakidašnju pojavu, vjerovatno nesvakidašnju u svijetu, a to je da je jedna nelegalno izabrana predsjednica CIK-a vrši ucjenu, ne samo nad predsjedavajućim Savjeta ministara, ministrima, već ucjenjuje cijelu Bosnu i Hercegovinu, uključujući i ovaj Dom. Tako da evo ja sugerišem našim kolegama, koji su podržali kršenje zakona, danas sam sasvim slučajno saznala da je predsjednica CIK-a i snaha kolega iz SDA, udata je za vašeg kolegu, tako da pretežno snahe kad dođu negdje u neku novu porodicu se trude da budu i poslušne i dobre, pa bar joj objasnite da nema pravo da ucjenjuje Bosnu i 4 Hercegovinu, imajući u vidu da 98% opština i gradova je obezbijedilo sredstva koja su potrebna za provođenje lokalnih izbora. Ova sredstva koja treba Savjet ministara, odnosno, da Savjet ministara da obezbijedi sigurno će biti dostupna i ona u ovom trenutku nisu neophodna da bi se gospođa tako bahato ponašala, ucjenjivala i dovela nas sve u poziciju da ne da da se krene u proceduru sprovođenja lokalnih izbora. Imajući u vidu da ste vi kolege iz SDA jedna od najjačih, bar ja tako mislim, političkih partija u Federaciji smatram da je i vaš interes da se lokalni izbori provedu i ako jeste vjerujem da ćete joj sugerisati da konačno da rokove i Poslovnik, te da se krene u izbore. Jer ja ne znam kome je interes da se za Svetog Nikolu održavaju izbori. Toliko i hvala.
Hvala gospođici Vulić. Riječ ima gospođa Borjana Krišto, zamjenik predsjedavajućeg, pitanje je upućeno zamjeniku ministra za ljudska prava i izbjeglice.
Hvala lijepa. Pozdrav Vama, predsjedavajući, svim kolegicama i kolegama i svim uvaženim gostima na današnjoj sjednici Zastupničkog doma. Evo kako je najavljeno ja ću prvo krenuti sa obrazloženjem, nažalost svjedoci smo ovih dana neprimjerenih i zlonamjernih napada na uzoritog kardinala Vinka Puljića, kao i na Katoličku crkvu u Bosni i Hercegovini zbog svete mise koja bi se u Katedrali u Sarajevu trebala odžati u spomene na nevine žrtve blajburške tragedije. Ovaj orkestrirani napad na kardinala Puljića i pokušaj da se sveta misa za nevine blajburške žrtve prikaže kao provokacija i pokušaj rehabilitacije ustaštva zapravo je ništa drugo doli vrijeđanje vjerskih obreda, ograničavanje slobode vjeroispovijesti u kojoj je sadržano pravo služenja svete mise za pokojnike, narušavanja temeljnih ljudskih sloboda, pa samim time i pokušaj zabrane sjećanja na nevine žrtve. Evropskom konvencijom o ljudskim pravima i osnovnim slobodama u članku 9. navedeno je – svako ima pravo na slobodu misli, savjesti i vjeroispovijesti i bilo da je sam ili zajedno s drugima javno ili privatno ispoljava vjeru ili uvjerenje molitvom, propovjedi, običajima ili obredom. Također Ustav BiH u članku II garantira vjerske slobode. Takođe važnim smatram podsjetiti da Temeljni ugovor između Svete Stolice i Bosne i Hercegovine koji su poštujući međunarodno priznata načela odvojenosti vjere i države o slobodi vjere sklopile Sveta Stolica i BiH u kojem je između ostalog u članku 4. navedeno – poštujući pravo na vjersku slobodu Bosna i Hercegovina priznaje Katoličkoj crkvi i njezinim zajednicama bilo kojeg obreda slobodu vršenja njezinog apostolskog poslanja, posebno u onome što se odnosi na bogoštovlje, upravu, učiteljstvo i djelatnost društva. U članku 7. Ugovora takođe Bosna i Hercegovina jamči Katoličkoj crkvi slobodu obavljenja bogoštovlja i jamčki nepovredivost mjesta za bogoštovlje crkava, kapela, te popratnih crkvenih prostora. Zato moje pitanje je zamjeniku ministra za ljudska prava i izbjeglice da mi odgovori – Što je Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice produzelo, što namjerava poduzeti u cilju organiziranog napada na vjerska prava i slobode, ljudska prava uzoritog kardinala Vinka Puljića, kao i na vjerske osjećaje katolika i hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini, jer 5 zapravo ovim napadima došlo je do kršenja odredbi Evropske konvencije za ljudska prava, odredbi Ustava BiH i odredbi Temeljnog ugovora između Svete Stolice i BiH? Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Dževad Mahmutović.
Poštovani predsjedavajući, poslanici, predsjedavajući Vijeća ministara, članovi Vijeća ministara i gosti. Zahvaljujem gospođi Krišto na ovom pitanju i kao odgovor mogu da kažem sledeće, da mi svjedočimo, vi ste svi svjedoci je li da, ovaj, ovih dana je najavljena misa, je li, u sarajevskoj katedrali koju će predvoditi kardinal Vinko Puljić. Ova najava je izazvala buru reakcija u javnosti usmjerenih prema Katoličkoj crkvi i kardinalu Puljiću. Organizirani su protesti, najavljuju se rezličiti oblici javnog protesta protiv održavanja iste. Mi smo u Ministarstvu postupajući u skladu sa Zakonom o slobodi vjere i pravima crkava i vjerskih zajednica u BiH zatražili informaciju od nadbiskupa vrhbosanskog o tome šta se priprema, ko je organizator i sve što je u vezi sa održavanjem ove najavljene mise. U informaciji koju potpisuje kardinal Puljić stoji da se misa organizuje za žrtve Križnog puta koji su bez suda pobijene i strašno masakrirane. Misa zbog stanja sa korona virusom biće služena u Katedrali u Sarajevu bez prisustva vjernika. U dostavljenom materijalu kardinal je istako da se digla politička i medijska hajka, naročito od gospode iz Predsjedništva, kako on kaže, gospodina Bakira Izetbegovića i Željka Komšića, ovakva hajka je prema mišljenju kardinala stvorila klimu netrpeljivosti gdje je ugrožen njegov život i tolikih katolika, kako kaže. U informaciji kardinala Puljića stoji da oni ne mogu raditi na smirivanju ovih tenzija jer nemamo medije koji jednakopravno vrednuju argumente. Kardinal Puljić se ogradio od nastale klime, a kako kaže o svemu je upoznao i Svetu Stolicu. Ja vas ovdje želim podsjetiti da prema našem Zakonu o slobodi vjere u članu 4. stav (3) stoji da pored ovoga, je li, pored ovih argumentiranih činjenica koje ovdje iznosi kardinal Puljić, da u članu 4. stav (3) Zakona o slobodi vjere stoji da crkve i vjerske zajednice ne smiju djelovati svojim sadržajem i načinom obavljanja vjerskih obreda i drugi očitovanja vjere koji su protivni pravnom poretku, javnoj sigurnosti, moralu, ali i na štetu života i zdravlja, odnosno na štetu prava i sloboda drugih. Nažalost, prema istom ovom Zakonu ovo Ministarstvo nema nikakvih mogućnosti da djeluje niti zbog ugrožavanja prava i slogode organizatora mise, niti zbog ugrožavanja prava i sloboda drugih koji su, koja su očito ugrožena. Zbog svega ovoga, ali i nemogućnosti da išta drugo poduzmemo obavijestili smo Ministarstvo sigurnosti o ovim navodima i zatražili da poduzmu mjere iz njihove nadležnosti. Hvala.
Hvala. Komentar, gospođa Krišto.
6 Zahvaljujem na odgovoru, sa kojim naravno nisam zadovoljna ni izbliza, odgovorom zamjenika ministra za ljudska prava i izbjeglice i ja tražim od ministra da mi dostavi odgovor u pisanom obliku. Osuđujem svaki zločin bilo tko ga je počinio i u bilo kojem vremenu, ali moramo dopustiti da svaka nevina žrtva ima pravo na pijetet. Kada govorimo o blajburškoj tragediji i Križnom putu ne smijemo zaboraviti da su životi cijelih obitelji obilježeni ovim zločinom za koji nikad niko nije odgovarao, pa ga na ovakav način nije pravno ni valorizirao, čak je i samo jedna jedina nevina žrtva da je ubijena na Križnom putu od Austrije do Makedonije ona zaslužuje pijetet i svetu misu. Radi podsjećanja, ministre, kad ste govorili 50. obljetnica Blajburške tregedije i Križnog puta obilježena je u Sarajevu komemoracijom i polaganjem vijenaca i molitvom. Nakon 75 godina s pravom se možemo pitati – da li su to neki drugi ljudi, da li je to neko drugo Sarajevo ili je to neko drugo vrijeme? Vrijeme znamo da jeste neko drugo, pa umjesto da se bavimo onim što je nadležnost Parlamenta i interes Bosne i Hercegovine mi medijskom hajkom udaramo na autonomiju katoličke crkve, na vjerske slobode, skrećemo sa bitnih tema kojima bi se trebali baviti, od raznoraznih afera, diploma, afera Asim, netransparentnog i nezakonitog trošenja novca poreskih obveznika 10,5 miliona maraka u aferi Respiratori itd. mi imamo danas ovakvu priču i ovakav jedan odgovor. Neka se svi zamislimo, sve što budemo radili mi ćemo raditi s ljubavlju prema svim narodima u Bosni i Hercegovini i prema pijetetu prema svim žrtvama svih totalitarnih režima. Hvala.
Hvala. Gospodin Predrag Kojović, ima pitanje za predsjedavajućeg Savjeta ministara. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući i pozdravljam sve kolegice i kolege, kao i sve prisutne. Jednim dijelom pitanje koje sam želio postaviti vezano za finansiranje lokalnih izbora je odgovoreno, samo bih podsjetio na zakonski rok od 14 dana koji teče od momenta objavljivanja izbora da bi se novac, je li, sredstva za lokalne izbore morala prebaciti na adekvatne račune. Moje pitanje je sada vezano za sledeće – Da li Vijeće ministara je uradilo i šta, ili planira uraditi, na implementaciji presude kojom je naloženo održavanje izbora u Mostaru? Znači, da li je Vijeće ministara, da li radi ili planira raditi na izmjenama i dopunama Izbornog zakona koje bi omogućile da se izbori u Mostaru održe prvi put nakon 12 godina. Hvala.
Riječ ima gospodin Tegeltija.
Hvala lijepo na postavljenom pitanju. Što se tiče finansiranja valjda nam je jasno da danas polovinom maja niko ne treba novac za izbore, ne znamo zašto nešto uslovljavamo i ovo je još jedanput poziv da se definišu sve radnje izborne koje su potrebne kako bi se političke stranke, pojedinci i svi oni koji misle 7 izaći na lokalne izbore pripremili, a Savjet ministara će obezbijediti onaj dio novca koji pripada, odnosno spada na teret Savjeta ministara vezano za lokalne izbore. Što se tiče održavanja lokalnih izbora u Mostaru, ovo što govorim iz, na osnovu mojih ličnih informacija, do mene nije od strane Centralne izborne komisije, niti bilo kog drugog organa u Bosni i Hercegovini do sada nije došla bilo kakva informacija da je potrebno nešto da Savjet ministara uradi da bi se održali lokalni izbori u Mostaru. Naravno, ja ću barem iskoristiti priliku da ovu informaciju provjerim, ovo Vaše pitanje koje ste dostavili i obavijestiću Vas u pismenoj formi, izvinjavam se što nisam bio u prilici da Vam preciznije odgovorim na ovo pitanje. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Kojović, komentar. Nema. Dobro, hvala. Naredno pitanje je od poslanice, gospođe Mirjane Marinković-Lepić. Izvolite, pitanje je upućeno ministru komunikacija i transporta.
Ja se zahvaljujem i takođe pozdravljam sve prisutne, a moje pitanje je vezano za izbor direktora Regulatorne agencije za komunikacije, dakle upućeno je ministru komunikacija. Obzirom da smo svjedoci da je u posljednje vrijeme velika žurba za imenovanjem direktora, iako znamo da su čak pojedini direktori i po dva mandata obavljali bez provođenja konkursne procedure. Dakle, ja konkretno želim da pitam kako će se cijeniti kod izbora direktora, odnosno imenovanja, obzirom da znamo da je predloženi kandidat Draško Milinović, kako će se cijeniti kreteriji potvrđene rukovodne sposobnosti koje su, dakle kriterij koji je utvrđen Zakonom o komunikacijama da bi direktor bio izabran, znači to je jedan od uslova, obzirom da se radi o osobi koja je bila direktor Javnog RTV servisa, a za čijeg mandata i za čijeg direktorovanja je izrečeno 19 izvršnih mjera od strane iste te Regulatorne agencije za komunikacije i čak je gospodin imao i lično, znači, novčanu kaznu kao odgovorno lice, a vidimo da je Zakonom, dakle, utvrđen kriterijum potvrđenih rukovodnih sposotnosti. Takođe, ja bih ovdje naglasila i da Vijeće RAK-a, dakle Vijeće Regulatorne agencije za komunikacije već treću godinu radi, a mandat joj je, dakle, istekao 27.12. čini mi se 2018. godine i pardon 23.12.2017. godine je istekao mandat Vijeću RAK-a i Vijeće RAK-a radi i dalje, obzirom da Parlament nije donio odluku o pokretanju postupka konkursne procedure, a takođe smo svjedoci i da je nakon ovog prijedloga za imenovanje direktora upućenog od Vijeća RAK-a predsjednik Vijeća dao ostavku. Dakle, moje pitanje je – Kako će se cijeniti, dakle, ispunjavanje uslova predloženog kandidata koji su navedeni u Zakonu o komunikacijama?
Hvala. Riječ ima gospodin Vojin Mitrović, ministar komunikacija i transporta. 8
Hvala lijepo, gospodine predsjedavajući. Uvažena poslanica Mirjana Marinković-Lepić je postavila pitanje koje je sama i obrazložila, a odnosi se na provođenje konkursne procedure i dostavljanje prijedloga generalnog direktora Regulatorne agencije za komunikacije Savjetu ministara BiH na potvrđivanje. U svome pitanju, a kasnije i u svom obrazloženju uvažena poslanica je dala i odgovor oko nadležnosti same procedure, raspisivanje konkursa, provođenje procedure i izbora generalnog direktora, ali ja ću ovdje napomenuti da je Regulatorna agencija za komunikacije nezavisna i to je definisano Zakonom o komunikacijama tako da Ministarstvo ne učestvuje u postupku provođenja konkursne procedure za izbor generalnog direktora Regulatorne agencije za komunikacije. Konkursna procedura, kao što ste i sami naveli, definisana je članom 39. i 40. izbora generalnog direktora Regulatorne agencije za komunikacije provodi Savjet Regulatorne agencije za komunikacije i u skladu sa članom 40. Zakona o komunikacijama dostavlja prijedlog generalnog direktora na potvrđivanje Savjetu ministara. Shodno prethodnom, uzimajući u obzir i Zakon o komunikacijama i ovo što ste Vi naveli, vidljivo je da Ministarstvo nije nadležno i mi smo proslijedili navedeno pitanje poslanice Mirjane Marinković-Lepić Regulatornoj agenciji za komunikacije koja o dostavljanju obrazloženja, jer vidim ovdje da se traže pojedinosti oko same konkursne procedure i određenih detalja, po dostavljanju odgovora od RAK-a mi ćemo isti odgovor proslijediti Savjetu ministara na razmatranje i utvrđivanje, tako da u tom slučaju ćete dobiti odgovor. Znači, Ministarstvo u sprovođenju same procedure zaista nema nikakve ingerencije prema Zakonu o komunikacijama. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa Lepić, komentar.
Pa moj komentar je da li to znači da bi svaki predloženi kandidat bio prihvaćen zato što Ministarstvo samo potvrđuje, dakle, ili uzima u obzir obrazloženje Vijeća RAK-a i da li se uopće provjerava da li je kandidat ispunio zakonske uslove? Dakle, u tom smislu sam apsolutno nezadovoljna odgovorom jer na osnovu toga proizilazi da bi se odluka o kandidatu mogla donijeti i ukoliko se ne ispoštuju svi zakonski uslovi. Ja se nadam da kod donošenja ove odluke se naravno, ima i obrazloženje i, dakle, sve potvrde da kandidat ispunjava uslove i da će ipak Ministarstvo o tome povesti računa, ali evo kad dobijem pismeni, nadam se da ću dobiti i pismeni odgovor, pa vidjet ćemo šta tu piše.
Hvala. Nastavljamo dalje, gospodin Nenad Stevandić ima riječ i ima pitanje za ministarku civilnih poslova. Izvolite.
Dobar dan. Hvala lijepo. 9 Za gospođu ministricu civilnih poslova, Ankicu Gudeljević. Pitanje – zašto ministrica civilnih poslova narušava nacionalnu strukturu zaposlenih na štetu srpskog naroda? Zbog čega ovo Ministarstvo se time čini nefunkcionalnim? Na poziciji sekretara dosada je bila osoba iz reda sprskog naroda koja kada je otišla na trudničko bolovanje, imenovana je osoba iz reda hrvatskog naroda bez ikakvih konsultacija, potpuno samovoljno, a dosadašnja praksa je bila da se slična radna mjesta uvijek popunjavaju osobama iz istog naroda, i sa konsultacijom. Prema Pravilniku o unutrašnjoj organizaciji u Ministarstvu civilnih poslova na poziciji 02-2.3 ima i radno mjesto savjetnika ministra, jedan izvršioc, koja nije popunjena i koju ministar trenutno odbija da popuni iako za tu poziciju ima predviđena sredstva i u doba pandemije bilo bi dobro da je taj kabinet funkcionalan. Istovremeno, osporava imenovanje savjetnika u kabinetu zamjenika. Pored toga je uspjela da zaposli troje na drugoj funkciji praveći trik varijantu da prvo onoga koga vi hoćete pozapošljavate, pa da na kraju zapošljavate one iz reda savjetnika. To dosada nije rađeno i Ministarstvo nije privatna svojina, ne podrazumijeva privatno odlučivanje i ne podrazumijeva diskriminaciju nego saradnju, kolegijalan odnos i odgovornost. Pored toga, vi ste dana 01.05. imenovali još jednog savjetnika u kabinet ministra BiH iz hrvatskog naroda i time popunili kabinet sa tri savjetnika, dok u kabinetu zamjenika osporavate popunjavanje. Dakle, ministar civilnih poslova imenovanjem i osporavanjem savjetnika u kabinetu zamjenika ministra i imenovanjem sekretara po svojoj ličnoj procjeni narušava nacionalni balans zapošljavanja i čini ovo Ministarstvo nefunkcionalnim. Poštovana gospođo, ovo je za sada, a o trgovini uticajem, kršenju zakonskih procesa i krivičnoj i pravnoj odgovornosti ću neki drugi put. Hvala lijepo.
Hvala. Riječ ima ministarka civilnih poslova, gospođa Ankica Gudeljević.
Poštovani predsjedatelju, poštovani dopredsjedatelji, uvaženi zastupnici. Optužba da ja narušavam nacionalnu strukturu u Ministarstvu civilnih poslova apsolutno ne stoji. Kada je u pitanju pozicija tajnika Ministarstva civilnih poslova, na tu poziciju niko iz vana nije primljen. Tajnica je trenutno na bolovanju, ona će se vratiti na svoje radno mjesto i još uvijek je zaposlenik Ministarstva civilnih poslova. Kada već govorimo o nacionalnom balansu, moram napomenuti da od devet tajnika u Vijeću ministara dva su Hrvata. A da vas upoznam i sa nacionalnom strukturom Ministarstva civilnih poslova koju sam ja zatekla i nisam ništa mijenjala. 48,9% je Bošnjaka, 11,5% je Hrvata, 37,5% je Srba, 2,1% Ostalih. Što se tiče popunjenosti, odnosno popunjavanja kabineta moram naglasiti da dosada oba kabineta nisu u potpunosti popunjena, što znači ni kabinet ministrice, to jeste moje kabinet, ni kabinet zamjenika nisu u potpunosti popunjeni iz razloga što je instrukcijom za proračunske korisnike broj zaposlenih u Ministarstvu civilnih poslova ograničen, što nam onemogućava do kraja popunjavanje još uvijek opražnjenih pozicija u oba kabineta. Za vašu informaciju trenutna popunjenost kabineta zamjenika iznosi 80%, a trenutna popunjenost kabineta ministrice 60%. Toliko od mene za sada.
Hvala. 10 Komentar gospodina Stevandića.
Pa gospođa ministrica je upravo potvrdila sve ono što sam ja rekao. Nije popunjavala kabinet ministra i zamjenika ministra, nego je 01.05. imenovala još jednog savjetnika u kabinet koji nisu ... i upravo narušila nacionalni balans i nije ničim demantovala da je nakon što je otišla na trudničko bolovanje osoba iz jednog naroda, imenovala osobu iz drugog naroda. Ako treba tu još hrvatskih pozicija, ja ću dignuti ruku za da bi kabinet ministra bio funkcionalan, ali ako Vi nakon toliko vremena nama kažete da niste uspjeli ni da formirate kabinet, ni svoj ni zamjenika, Vi ste pokazali da i ne znate da radite svoj posao. A kažem, o ovome drugome, sve što sam rekao je tačno, a o ovome drugome, naćemo i tamo gdje je krivično-pravno Vaša odgovornost takođe nesumnjiva. I Vaša nesposobnost ne može biti način da se blokira rad Ministarstva, ili radite svoj posao kvalitetno, ili nemojte osporavati drugima koji bi to htjeli da rade.
Hvala. Riječ ima Jasmin Emrić, pitanje je upućeno predsjedavajućem Savjeta ministara. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pitanje koje postavljam predsjedavajućem Vijeća ministara BiH glasi – da li je i na koji način Republika Hrvatska obavijestila organe i institucije BiH o sječi šume koju vrši preduzeće Hrvatske šume d.o.o. na planini Plješevici u području bivšeg aerodroma Željava u blizini grada Bihaća? Članom 7. stav (3) Ugovora o državnoj granici između BiH i Republike Hrvatske koji se privremeno primjenjuje od dana potpisivanja 30.07.1999. godine određeno je sljedeće – ugovorne stranke mogu na svom području u svako doba obavljati radove predviđene uputom iz stava (1) ovog člana, ali o tome moraju obavijestiti drugu ugovornu stranku najmanje deset dana prije početka radova. Granica između naše države i Republike Hrvatske na ovom dijelu nije precizno određena niti je vidno označena, te je sporno što su Hrvatske šume jednostrano pristupile sječi šume bez prethodno označene granice, a što je u nadležnosti Međudržavne komisije za granice. Očigledno je da postoji spor oko identifikacije i povlačenja granične crte na ovom području bivšeg aerodroma Željava jer je članom 2. stav (1) Ugovora utvrđeno da se državna granica između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske određuje na terenu putem granice između rubnih katastarskih općina, u konkretnom slučaju radi se o katastarskoj općini Baljevac u gradu Bihaću. Hvala.
Hvala. Gospodin Tegeltija, predsjedavajući Savjeta ministara.
Hvala lijepo na postavljenom pitanju. 11 Vrlo neobično i pitanje i, da ne kažem nekom, malo iznenađujuće. Mislim da mi bilježimo 20 godina od potpisivanja Ugovora o granici između BiH i Hrvatske. Istina da taj Ugovor nije ratifikovan i da nisu mogle da se provode sve potrebne radnje kada je u pitanju identifikacija granice. Nekoliko godina sam, takođe prije jedno desetak godina, radio u Komisiji za granice BiH i kada se razgovaralo o granicama postojale su neke sporne tačke o kojima smo razgovarali, počev dole sa krajnjeg juga, u rejonu Neuma, pa skroz gore do sjevera vezano za ponajviše najspornija tačka oko Kostajnice, ali nikada do sada nije se pojavilo pitanje granične linije, da je sporna granična linija u rejonu tog aerodroma. Ja sam jučer u popodnevnim satima dobio ovo pitanje i pokušao sam zaista da provjerim šta se to dešava i prema onim informacijama koje sam ja dobio, koje sa vama želim da podijelim, da su Javno preduzeće Unsko-sanske šume se obratile Graničnoj policiji BiH da se šume Hrvatske obavljaju radove po tom području za koje su Unsko-sanske šume procijenjivale da predstavlja zonu njihovu, odnosno da kažem, njihovo vlasništvo, šume ne mogu biti vlasništvo javnog preduzeća to znamo. Oranizovan je sastanak sa strane Bosne i Hercegovine gdje je bila Granična policija i predstavnici tog Javnog preduzeća Unsko-sanske šume, a sa druge strane su se pojavili predstavnici Ministarstva unutrašnjih poslova, odnosno Granične policije Hrvatske i Hrvatske šume. I kako to uvijek po dobrom običaju bude, kad se utvrđuju granice oko šuma, pokazalo se kao i u privatnom, onaj ko sječe kaže da sječe u svojoj šumi, a ovaj drugi tvrdi da sječe u njegovoj šumi. Tako se, nažalost, ovo je državno granično pitanje, ali upravo se to pokazalo. Na stolu su bile karte koje je donijelo preduzeće Unsko-sanske šume, koje je verifikovala Federalna uprava za geodetske i imovinske pravne poslove kao valjane granice, a sa druge strane Hrvatske šume su pokazale karte koje je, takođe, verifikovali njihova Geodetska uprava Hrvatske i pokazalo se nepoklapanje granica u jednom dijelu tog područja, odnosno nije se moglo utvrditi zaista ko gazduje tim šumama u tom području. Dogovor je bio da se privremeno obustave radovi, da se definiše to pitanje. Granična policija je putem Ministatstva bezbjednosti ovo pitanje proslijedila prema Ministarstvu inostranih poslova BiH da kroz note to riješimo sa Republikom Hrvatskom gdje se nalazimo, i takođe je proslijedilo Komisiji za granice BiH da pokuša da identifikujemo zaista tu tačku, da li ima sporno pitanje granične linije. Prema informacijama koje danas postoje od Granične policije tamo se, naravno govorim o informacijama koje su bile jučer od Granične policije, tamo se trenutno ne vrše nikakvi radovi i ja se nadam da će se u skorom vremenskom periodu identifikovati ta dosada nesporna granična linija između Bosne i Hercegovine i Hrvatske. Hvala vam lijepo, ukoliko bude bilo kakvih dodatnih informacija ja ću Vas pismeno o tome obavijestiti.
Hvala. Gospodine Emriću, imate pravo na jedan minut komentara.
Zahvaljujem predsjedavajućem Vijeća ministara na ovom odgovoru. Naravno podržavam sve ove aktivnosti koje već vode, te stoga s obzirom na hitnost jer je sječa šume na Plješevici bila u toku, i ja koristim priliku da pozovem i Vijeće ministara BiH i nadležne institucije BiH kao i Predsjedništvo da zvanično traže od vlasti Republike Hrvatske da se zaustavi sječa na ovom području dok se ovo pitanje granične linije i granice konačno ne razriješi, utvrdi i na kraju da granica bude nesporna, te da se tek tada mogu raditi bilo kakvi radovi koji su u blizini granice sa Bosnom i Hercegovinom. Hvala lijepo. 12
Hvala. Narodni poslanik Branislav Borenović ima pitanje za predsjedavajućeg Savjeta ministara. Izvolite.
Hvala. Evo, sad će skoro pola godina kako ste preuzeli vođenje Savjeta ministara BiH kao ključni nosilac izvršne vlasti u zajedničkim institucijama BiH. Stiče se objektivan utisak da je rad Savjeta ministara nevidljiv i da ne daje određene rezultate, da ne radite ili je to možda rezultat netransparentnosti u vašem radu. Iako ste najavili na jednoj od prvih sjednica kako ćete biti potpuno otvoreni za rad Savjeta ministara i prema medijiima i prema građanima, nema Vas, ne čujemo Vaše stavove, nema Vaših komentara i ono što se može pročitati jako je nedovoljno. Posebno ćutite oko aktuelnih dešavanja u posljednje vrijeme, a mislim da kao predsjedavajući Savjeta ministara bi trebali da maksimalno date kvalitetne informacije oko svega što se tiče i Savjeta ministara i zajedničkih institucija Bosne i Hercegovine u skladu sa Vašim nadležnostima. Ono što posebno zabrinjava je činjenica da nemamo od Vas odgovore na ključna pitanja vezana za određene strateške dokumente. Ne možemo da dođemo do sadržaja tih dokumenata. Postavljali smo nekoliko puta pitanje i mislim da je sasvim logično da ako učestvujete u kreiranju finansijskog dokumenta koji se tiče Pisma namjere BiH prema Međunarodnom monetarnom fondu kojim se ova zemlja i ovi građani zadužuju za 330 miliona eura, da taj sadržaj Pisma i objavite, da bude dostupan, a ne da za njim tragamo i da dobijamo preko nekih medijskih kanala što u svakom slučaju postavlja pitanje autentičnosti takvih dokumenata. Vjerovatno ste bili upoznati, trebali bi da ste upoznati sa jednim dokumentom koji ima svoje strateško opredjeljenje, to je Program reformi BiH kao prvi godišnji dokument kojim se aktivira MAP, akcioni plan za članstvo u NATO. Još uvijek danas zvanično nemamo sadržaj tog dokumenta, bez obzira koliko puta smo i kao poslanici tražili od Vas još uvijek nema zvaničnog dokumenta koji potvrđuje autentičnost tog Godišnjeg programa, obavezu i to strateško opredjeljenje u kojem ste vjerovatno trebali i Vi učestvovati i vjerovatno u tome ima značajnu i možda i najveću ulogu Savjet ministara BiH sa određenim članovima Vašeg kabineta, a da ne govorim ovaj dio koji se odnosi prema finansijskim angažmanima. Vjerovatno ste upoznati i sa jednim i sa drugim, da li imate namjeru da to objavite, da stavite na zvanične stranice Savjeta ministara BiH ...
Vrijeme gospodine Borenoviću.
.. da bude dostupno građanima, ili namjeravate i dalje sa tom praksom koja je dosta, dosta netransparentna ...
Dva minuta. 13
i koja zahtjeva promjenu?
Gospodine predsjedavajući, izvolite.
Hvala lijepo na postavljenom pitanju, mada čini mi se da je ovdje bilo više komentara, nego pitanja, pa ako i moj odgovor ne bude baš precizan razumjet ćete da je on određen načinom na koji je postavljeno pitanje. Pitanje Pisma namjere koje je usvojilo i koje je ovoj zemlji, ne postoji niko ko ga nije dobio i ko ga nije vidio. Na zahtjev Vaš zvaničan da Vam se dostavi taj dokument, ja sam to proslijedio na Ministarstvo finansija i trezora da Vam dostavi jer Vi dobro znate gospodine Borenoviću kada smo radili na nekim drugim pozicijama, da ste uvijek Pismo namjere tražili od mene kao ministra finansija, ja sam smatrao da je potrebno da to Vama gospodin Bevanda zvanično dostavi. Stav Ministarstva finansija je da to ipak dostavi predsjedavajući Fiskalnog savjeta i ja sam to uradio, upravo dostavio ... Pismo namjere i mislim da je dostupan svima. Tražiti od mene da Vam dostavim Program reformi koji je usvojilo Predsjedništvo da Vi se uvjerite u autentičnost dokumenta nije realno jer morate tražiti dokument od onoga ko ga je usvojio da ukoliko Vi ne vjerujete na onim dokumentima koji su stavljeni Vama na raspolaganje. O tome kako radi Savjet ministara, postoji situacija kada se procjenjuje gdje radi Savjet ministara, mi radimo apsolutno javno i transparentno i ne postoji nijedan dokument koji smo usvojili da nije dostupan javnosti i svaki put će biti tako. Ukoliko ... smatrate i ova priča, da sam trebao da budem u javnosti pogotovo u periodu korone, ja smatram da političari nisu trebali popunjavati ovaj prostor, već da su trebali da rade svoj posao i ono što se od njih očekivalo. Ja sam se tako upravo ponašao i tako se ponašao i Savjet ministara. Sve obaveze koje su se postavljale pred Savjet ministara, prije svega od zdravstvenog sektora koji je nosilac ove borbe sa panemijom, smo doslovno ispoštovali od situacija da kontrolišemo ulazak i domaćih naših državljanja i stranih, do situacije da obezbijedimo dodatna finansijska sredstva za zdravstveni sektor jer znamo da oni u ovom trenutku troše ogroman iznos sredstava, značajno izvan njihovog budžeta i svjedoci ste da je potpisan sporazum i da je obezbijeđeno 66 miliona KM za zdravstveni sektor u Bosni i Hercegovini. Obezbijedili smo od svoje linije snadbijevanja jer je u jednom trenutku izgledao kako će cijeli transport stati i danas nemate problem nedostatka nijednog robe, ni sirovine ni robe široke potrošnje, i obezbijedili smo, kroz naše pregovore, obezbijedili smo Bosni i Hercegovini aranžmane u vrijednosti od 700 miliona eura, od čega će 600 miliona eura biti operativno do kraja šestog mjeseca 2020. godine. Možda smo mogli bolje, uvijek može da bude bolje, ali Savjet ministara je radio sve ono što je bilo potrebno i što je bilo u njegovoj nadležnosti. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Komentar gospodina Borenovića. 14
Pa sad vidite koliko je pitanje bilo na mjestu, jer imam osjećaj da smo svjedoci brojnih afera koje se dešavaju u vašem kabinetu od strane Vaših ministara i zamjenika ministara koji su objektivno kršili mjere i zdravstvene preporuke tokom ove pandemije što je dokazano u brojnim slučajevima u kojima su pravili raznorazne derneke i zabave po restoranima, urlikali na građane i komšije i na taj način izvrgavali ruglu sve one koji doslijedno poštuju zdravstvene preporuke i mjere. Iz najbolje namjere sam želio da Vas podsjetim na ono što ste obećali 30. decembra kada ste javno rekli da ste donijeli odluku o potrebi otvaranja sjednica za javnost, da je Vaše opredjeljenje da sjednice Vijeća ministara budu otvorene za javnost i da nemate tehničke i ... mogućnosti, ali da ćete roku od 60 dana to rješavati kako bi otvaranje sjednica za javnost bilo od najveće koristi za građane i novinare. Imam osjećaj da ste Vi opterećeni brojnim aferama o kojima danas slušamo i kroz ova poslanička pitanja i da Savjet ministara apsolutno nije odgovorio onom ključnom zadatku da kao jedna ozbiljna, ključna, izvršna institucija u zajedničkim institucijama BiH pomogne i građanima i narodima koji žive u ovoj zemlji, nego ste se jednostavno uvukli u raznorazne afere koje su rezultat Vašeg rada u zadnji šest mjeseci.
Hvala. Riječ ima narodni poslanik Damir Arnaut koji upućuje pitanje ministru finansija i trezora Vjekoslavu Bevandi. Izvolite.
Hvala predsjedavajući, državni poslanik. Moje pitanje ministru finansija BiH, gospodinu Bevandi vezano za ukupan trošak usluga VIP salona koje dužnosnici Bosne i Hercegovine iz institucija Bosne i Hercegovine, dakle, ministarstava, Predsjedništva, Vijeća ministara, ove Parlamentarne skupštine itd., troše na aerodromima kako u Bosni i Hercegovini, tako i širom svijeta. Pitanje je ponukano činjenicom da Parlamentarna skupština BiH već neko vrijeme iz Ministarstva vanjskih poslova zaprima fakture vezane za troškove korištenja VIP salona na aerodromima od strane rukovodstva oba doma Parlamentarne skupštine. To su zaista ogromni iznosi uzimajući u obzir da se za njih dobiva pola sata do sat boravka u jednoj prostoriji umjesto drugoj, dok zvaničnik čeka na avion. Tako su naprimjer gospodin Dragan Čović iz Kolegija Doma naroda i gospođa Borjana Krišto za korištenje VIP salona na aerodromu u Zagrebu potrošili 1.039 eura, dakle, to su iznosi faktura koje je Ministarstvo vanjskih poslova dostavilo, a gospodin Zvizdić je u januaru samo tokom jednog boravka u Briselu sa delegacijom, korištenje VIP salona tamo je koštalo 2.117 eura. Pored činjenice da je iz ovoga samo vidljivo da VIP salon u Zagredu košta duplo jeftinije od onog u Briselu, moje pitanje za ministra finansija, ja sam to već uputio pisanim putem, ali interesantno, ne dobivam već mjesecima odgovor – koliki je ukupan iznos koji je tokom 2019. i ranijih godina počev od 2015. godine plaćen na ime korištenja VIP salona od strane zvaničnika institucija BiH na aerodromima širom svijeta? Hvala.
Hvala gospodinu Arnautu. Nema gospodina Bevande, ima li zamjenik? 15 Nema. Podsjetićemo gospodina Bevandu da Vam pismeno odgovori ako ste saglasni gospodine Arnaut.
Evo, radi zapisnika, dakle, tražim da dobijem odgovor u pisanoj formi. Hvala.
Dobro, hvala. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Prije toga, želim da podsjetim u 12:45 biće pauza do 13 časova ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Do 14, da, da. Od 12 i 45 do 14. Dakle, imamo još pola sata da radimo i prelazimo na tačku utvrđivanje dnevnog reda. Kad su u pitanju izmjene dnevnog reda, podsjećam, na dnevni red smo dodali: Tačka 3. Potvrđivanje imenovanja ministra za ljudska prava i izbjeglice u Savjetu ministara BiH, broj: 01/7-34-1-934/20 od 12.05.2020. Dnevni red je dopunjen je: Tačkom 14. - Prijedlog zakona o izboru sudija Ustavnog suda BiH koje je prethodno birao predsjednik Evropskog suda za ljudska prava, predlagači poslanici: Nebojša Radmanović, Snježana Novaković Bursać, Nenad Stevandić, Nenad Nešić, Jakov Galić, Obren Petrović, Dragan Bogdanić, Sanja Vulić, Ljubica Miljanović, Borjana Krišto, Nikola Lovrinović, Mijo Matanović, Predrag Kožul i Darijana Filipović, broj: 01-02-1-550/20 od 25. 02. 2020. godine (prvo čitanje), s Mišljenjem Ustavnopravne komisije; Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Izvolite. Narodni poslanik Dženan Đonlagić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Kolegice i kolege, poštovani članovi Vijeća ministara BiH, poštovani predstavnici medija sve vas srdačno pozdravljam. Vezano za ovu tačku dnevnog reda, predlažem prijedlog dopune i izmjene dnevnog reda 8. redovne sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH zakazane na dan 15.05.2020. godine i to na osnovu člana 71. stav (1) dopune i izmjene dnevnog reda i člana 72. usvajanje dnevnog reda Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i u ime Kluba predlažem sljedeću dopunu i izmjenu dnevnog reda sjednice ovog Doma koja glasi : 16 Prijedlog odluke o izboru i stupanju na funkciju i prestanku funkcije člana Centralne izborne komisije BiH broj 01-50-1-15-7/20 od 11.03.2020. godine. Radi se o obaveznoj tačci dnevnog reda i radi se o tačci koja po poslovničkoj proceduri ide u drug krug, drugi krug glasanja. S tim u vezi ja sam očekivao da ova tačka bude uvrštena svakako u dnevni red redovne sjednice jer se radi o obaveznoj tačci dnevnog reda koja ne bi trebala da bude izostavljena. S obzirom da je nema na dnevnom redu, u skladu sa članom 72. ja sam dostavio prijedlog ovaj u pisanoj formi sa materijalom u obrazloženju koji ste svi dobili i tražim gospodine predsjedavajući da Dom glasa o ovoj predloženoj izmjeni. Hvala.
Hvala. Riječ ima Damir Arnaut. Izvolite.
Hvala. Citiram – treće subote u maju, 16. maja, u Blajburgu, Zagrebu i Sarajevu održat će se komemoracija za žrtve Blajburške tragedije i Hrvatskog križnog puta. Program bi započeo polaganjem vijenaca u Blajburgu i molitvom uz nazočnost hrvatskog veleposlanika u Austriji kao predstavnika državnog vrha. Na Mirogoju bi se održala molitva i položili vijenci, umjesto na Blajburgu sveta misa održat će se u sarajevskoj Katedrali. Pokrovitelj ovog događaja biće Sabor Republike Hrvatske. Sve ovo je citat, izjavio je ovo gospodin Gordan Jandroković, predsjednik tog Sabora. Svoje jasno protivljenje ovom događaju kako ga gospodin Jandroković naziva, čija je sutrašnja misa u sarajevskoj Katedrali jedan od dijelova usprotivile su se ambasade naših prijateljskih i demokratskih zemalja SAD-a i Izraela. Jevrejska zajednica u Bosni i Hercegovini i „Simon Vizental“ centar, Svjetski jevrejski kongres i brojne antifašističke organizacije, kao i građani Bosne i Hercegovine. Da budem jasan, ovo je direktan povod i motiv da Klub Naša stranka-Nezavisni blok predloži Rezoluciju o poštivanju žrtava ustaškog režima koji je univerzalno u cijelom svijetu prepoznat po svom fašističkom i zločinačkom karakteru. Tekst predložene Rezolucije ste svi dobili. Ona je jasna, konkretna, ne govori Katoličkoj crkvi šta da radi, već fokus stavlja na poruku Republici Hrvatskoj. Prema nama je vrlo jasan izbor, ovaj događaj, kako ga je gospodin Jandroković nazvao, se trebao održati u Sarajevu sutra. Pokrovitelj tog događaja je Sabor susjedne države i o događaju smo saznali od predsjednika tog Sabora. Gordan Jandroković nam već sedmicama priča šta će biti u Sarajevu. Danas, da bude jasno svima, smo suočeni sa samo jednim pitanjem, hoće li mu Bosna i Hercegovina reći šta mi o tome mislimo? Jučer ovaj prijedlog nije dobio podršku na proširenom Kolegiju. Saglasnost nisu dali HDZ, SNSD i SDA. Gospodin Radmanović je lično glasao protiv. Na kraju ove Rezolucije stoji da je potpisuje predsjedavajući Predstavničkog doma, to ste Vi gospodine Radmanoviću i imali ste priliku ući u historiju kao predsjedavajući čiji potpis stoji na Rezoluciji i osudi takozvane Nezavisne Države Hrvatske. Ne samo da ste propustili tu priliku, već ste digli ruku protiv. Predsjedništvo BiH nije reagovalo na konkretan način. Svi mi danas ćemo svojim glasovima, ali i svojim potezima poslati poruku koja će se jasno čuti širom svijeta, nemojte imati sumnje oko toga, širom svijeta. Biće jasno i ko je zaista htio da ovaj Rezolucija bude usvojena, ko je zaista htio da se pošalje jasna poruka danas zbog onog što će se desiti sutra, a ko je uradio sve da je obrnuto. Neki amandmani, ako ovo bude uvršeno na dnevni red će biti dobronamjerni, s 17 ciljem jačanja te poruke, slanja te poruke danas za ono sutra. Neki drugi amandmani će biti napisani s ciljem obaranja Rezolucije, baviće se stvarima kojima se Gordan Jandroković sam nije bavio, pokrovitelj tog događaja zakazanog za sutra, u sred Bosna i Hercegovine, u sred Sarajeva. Niko neće moći sakriti svoju pravu namjeru, ne samo svojim glasovima nego i svojim potezima danas. Hvala.
Hvala. Gospođica Sanja Vulić.
Hvala predsjedavajući. Pa prvo da Vam kažem predsjedavajući i sekretaru i ovom sekretaru Kenanu, što nam stalno piše nekakve mejlove, prenos je nemoguć, upravo sam dobila poruku da prenos ne funkcioniše, tako da građani nemaju mogućnost da prate ovu sjednicu, stalno nešto pokazuje da internet nije u redu i ostalo, tako da znate za sledeću sjednicu riješite tehniku, jer to nije nemoguće. A kada je u pitanju dnevni red, kada već govorimo o članovima CIK-a, ja prosto imam potrebu da upoznam kolege, pošto vi mislite imam, imali smo određen broj ruku, imali smo većinu, mi smo svoje završili i to je to, to je vaš pravo da mislite, a moje pravo je kao neko ko sam izabran da se borim da dokažem da ste prekršili i zakon i Ustav, odnosno Dejtonski mirovni sporazum, pa na krilima toga sam uputila pisma predsjedniku Republike Hrvatske, predsjedniku Republike Srbije, jer su njihove zemlje potpisnice Dejtonskog mirovnog sporazuma i fino ih informisala gdje ste i u kom članu prekršili Ustav nelegalnim imenovanjem članova CIK-a na sjednici. Takođe uputila sam pisma svim ambasadorima od OSCE-a, Amerikancu za koga se vi toliko kunete da vam je saradnik i ostalo, pa ćemo vidjeti ko je, da li je na strani veliki broj rukica u tom trenutku ili je, ovaj, ili su i oni na strani zakona i Dejtona, odnosno Ustava. Pa imajući u vidu šta je kolega Đonlagić predložio, ja predlažem sledeće, da na osnovu člana 85. Poslovnika Predstavničkog doma donesemo odluku o stavljanju van snage Odluke o izboru i stupanju na dužnost i prestanku dužnosti članovima Centralne izborne komisije BiH, stavlja se van, koja bi glasila ovako – Stavlja se van snage Odluka o izboru i stupanju na dužnost i prestanku dužnosti članovima Centralne izborne komisije BiH usvojene na 7. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 11. marta, broj taj i taj, objavljene u „Službenom glasniku“ broj: 18/20 i odluka stupa na snagu danom donošenja i odmah se objavljuje u „Službenom glasniku“. A ne kako ste vi tamo napisali, što ne mogu da vjerujem toliko pravnika i to, napisli ste – odluka stupa na snagu odmah. Ne može stupati na snagu odmah, logično je, ali dobro vi eto najbolje znate jer ste u tom trenutku imali većinu. I obrazloženje će ići, s obzirom da je u skladu sa Izbornim zakonom BiH na 2. sjednici Zajedničke komisije za administrativne poslove, održanoj 03.02.2020. godine izvršeno imenovanje tri člana Zajedničke komisije za administrativne poslove, između članova Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH u Komisiji za izbor i imenovanje u skladu sa odredbama člana 2.5. stav (3) Izbornog zakona BiH da je 26.02.2020. održana konstitutivna sjednica Komisije za izbor i imenovanje članova Centrlane izborne komisije, da je u skladu sa članom 2.5. stav (1) i (5) Izbornog zakona BiH u „Službenom glasniku“ objavljena Odluka o raspisivanju javnog konkursa za izbor i imenovanje članova Centralne 18 izborne komisije BiH od 10.03. Komisija za izbor i imenovanje članova Centralne izborne komisije raspisala javni konkur za izbor i imenovanje. Suština ovog obrazloženja jeste da treba Komisija da završi svoj posao, da se vratimo u okvire zakona, da poštujemo Dejton, odnosno Ustav, jer gospodo vi svi nama mladim ljudima govorite kako treba da imamo prosperitetnu zemlju, kako trebamo ovo, kako trebamo ovo, a vi dajte primjer kako se krše zakoni i vi gospodo koji ste glasali „za“. Koliko god me nekada nervirao kolega Arnaut, koji stalno imam nekakve prijedloge novih zakona i ostalog, pogledajte on nije glasao za taj izbor članova CIK-a. Zašto? Zato što poznaje zakon i zato što ne želi da učestvuje u rušenju zakona. U, po ovom vašem primjeru ako građani žele da nas slijede i
Vrijeme.
Vrijeme, ali gdje je vrijeme, ja ne vidim vrijeme, nito nam niste obezbijedili. U svakom slučaju ja predlažem ovu tačku
Završite.
dnevnog reda, neka se svi članovi Centralne izborne komisije biraju ponovo.
Prije nastavka podsjećam da postoji vrijeme za i tri minuta se diskutuje i svi pokušavaju da to preskoče. Za riječ se javila, javio gospodin Saša Magazinović.
/nije uključen mikrofon/
O pardon, nisam vidio. Povreda Poslovnika, gospodin Dženan Đonlagić.
Poštovani predsjedavajući, dakle kad se predlaže izmjena i dopuna dnevnog reda Poslovnik izričito kaže da se ne radi elaboriranje suštine pitanja, nego samo da se predloži izmjena i dopuna dnevnog reda. Dakle, ova elaboracija je vanposlovnička i nije bila potrebna, dakle mogao sam i ja elaborirati zašto predlažem izmjenu i dopunu, ali ako ćemo se držat Poslovnika onda se samo predloži izmjena i dopuna i naziv tačke bez elaboracije. Hvala.
Hvala, razumijemo. Ispravka krivog navoda, gospodin Zlatan Begić. 19
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Pa bez namjere je, a na tragu ovoga što je kolega Đonlagić rekao, da ulazim u bilo kakvu polemiku i da idemo u beskrajna neka nadmudrivanja ovdje, ali doista želio bi upozoriti pojedine kolegice i kolege ovdje, ja se inače bavim pojavama, ne bavim se ličnostima, ali ako treba uperićemo i prstom je li o kome se radi, da se suzdrže od olako datih izjava, da je nešto neustavno, da je nešto nelegalno, da je nešto kriminalno. I želio bi da pitam, vidimo neko je pozvao jel' predsjednike susjednih država da se upliću u unutrašnje odnose u BiH, hoće li ko od Bošnjaka pozvati Redžepa Tajiba Erdoana. Samim tim, a ovi što su, pa nije pazite to što su oni potpisnici, kad već dobacujete iza svog mjesta, je direktni dokaz, bez namjere da ja ulazim u bilo kakvu polemiku te naravi, direktni dokaz o involviranosti tih zemalja u sukobe u Bosni i Hercegovini i to ne daje nikome pravo da se miješa u unutrašnje odnose Bosne i Hercegovine i samim tim se, dakle, krši ustavnopravni poredak Bosne i Hercegovine. A mi ostali vidjećemo kome ćemo se obratiti, ne znam onaj imamo li mi kakvog predsjednika dopunskog i dodatnog. Tako doista u najboljoj namjeri, budući da su pred nama tri teške godine, moraćemo ovdje teške odluke da donosimo, da se suzdržavamo od teških kvalifikacija. U ovoj zemlji postoji sud, svi oni koji smatraju da su oštećeni bilo kojomo odlukom imaju mogućnost sudske zaštite svojih prava. Isti onaj sud protiv kojeg se raspisuju referendumi, odnosno pokušavaju da se raspišu referendumi, u ovom slučaju može da zaštiti prava svih onih koji se osjećaju pogođeni bilo kojom odlukom ove institucije, naravno na ... nivou. Nemojte da mi ovdje preuzimamo ulogu suda i da eksplicite tvrdimo da je nešto neustavno, nezakonito itd. Da ja dalje ne bi elaborirao, a i želim da se pridržavam Poslovnika, ukoliko neko ima dileme u pogledu ovoga, ja se vrlo rado stavljam na raspolaganje da elaboriram ovu čitavu pravnu situaciju, mada smatram da ipak izabrani zastupnici koji sjede i zastupnice naravno, koji sjede u ovim klupama trebaju da se upoznaju sa zakonskom regulativom i onda bi shvatili da je ovaj Parlament i ovo tijelo davno prije trebalo ovo da uradi zbog propušanja, činjenja dužnih radnji nadležnih komisija i odgovornih pojedinca, blokada Parlamenta, pa onda sve to se nekad zna vratiti kao bumerang upravo na ovaj način. Naravno, sve u skladu sa zakonom i sa Ustavom i još jednom vas molim da se uzdržavamo od teških kvalifikacija, u ovoj zemlji postoje sudovi koji mogu o tome da odlučuju i izvinjavam se ako sam prekoračio vrijeme predviđeno za diskusiju. Hvala vam lijepa.
... na monitoru svom vrijeme koje govorite, većina je prekoračila vrijeme, a ja još uvijek blago upozoravam na to, imamo obiman dnevni red, već povodom ovoga prijavljen veliki broj učesnika, molim vas da se držite predviđenog vremena, da ne bi moralo doći do isključivanja. Ispravka krivog navoda, gospođica Sanja Vulić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Da, kolega Đonlagić je apsolutno u pravu ne poštujem Poslovnik, ali ni Vi, kolega, niste poštovali zakon, prekršili ste ga. Imate, ja sam i gospodina Džaferovića podsjetila 2012. 20 godine koja je njegova izjava bila, jeste ovdje je prekršen i zakon i Ustav i vama je u interesu da se o tom više ne govori, da se ćuti, da CIK prećutimo i vi ćete onda tako, ok to je prošlo kako je prošlo. Gospodo vi slobodno ćutite, ja imam pravo da govorim, ja odlično znam šta su moja prava i Deklaracijom o ljudskim pravima definisana i ovim Poslovnikom, ali ako vi, koji ste meni trebate biti primjer, kršite zakon, narušavate Ustav ove zemlje, očekujete da ja poštujem Poslovnik, pa izvinite niste mi vaspitač i nećete mi davat smjernice, ja ću raditi ono što smatram da, na šta imam pravo, a vi me tužite ako smatrate da griješim. A 2012. godine kada je bila tema CIK-a gospodin Džaferović, koji u SDA i generalno u Bosni i Hercegovini slovi za jednog od najboljih poznavalaca prava, Ustava i slično, je rekao – izborni proces je u toku i nema zahvata kada su imenovanja u pitanju, to piše jasno u zakonu. Dakle, mi danas ne treba da se izjašnjavamo, što se mene tiče i koliko ja razumijem Izborni zakon mandat ljudima kojima formalno ističe mandat u izbornom periodu zbog ove zakonske odredbe praktično traje dok se ne okonča izborni proces. Takođe, podsjetiću vas, da je gospođa Čolo 2012. godine bila kandidat za člana Centralne izborne komisije, nije imenovana preko noći u ovom Domu, kao što ste vi to uradili. Gospođo Čolo zašto ste se prijavili na konkurs, niste tad imali, je li, podršku ovdje kolega da Vas tek tako izglasaju? Ne, Vi ste se prijavili zato što je to zakon definisao, da treba da se prijavite na konkurs i zato gospodo nemojte da govorite da nešto nije što jeste.
Ispravka krivog navoda, gospodin Saša Magazinović.
Odustajem, pošto se otišlo u drugom pravcu, ja ću kad se vratimo na ovu temu.
Dobro, ispravka krivog navoda, gospodin Dragan Mektić.
Hvala. Pozdravljam kolegice i kolege i sve uvažene goste ovdje, ja bih Vas zamolio, predsjedavajući, da nas nekako pokušate zaštiti ovdje od iznošenja, da kažem, ovdje i nekog, neke vrste zlostavljanja i maltretiranja raznim teorijama ovdje. Ja mogu da shvatim da neko može da ne zna neke stvari, ali da elementarno neznanje iznosi ovdje i ubija nas ovdje na takav način i u pojam, ja jednostavno nisam dužan da slušam i trpim takve stvari ovdje i mislim da Vi trebate reagovati. Gospođa ili gospođica, nisam siguran sada, Sanja Vulić ovdje govori o nelegalnom, nelegitimnom, protivustavnom, protivzakonitom izboru članova Centralne izborne komisije ... članovi Centralne izborne komisije su izabrani ovdje u redovnoj poslaničkoj proceduri. Ako je nešta protivustavno, ako je nešta nezakonito, pa zna se ko utvrđuje to i ko treba da o tom, da odluči. Pa ne može ovdje niko da iznosi nekakve kvalifikacije takvog karaktera i takvog oblika, jer nije nadležan i nije ničim pozvan da iznosi takve kvalifikacije i da ovdje predstavlja neke stvari protivustavne i protivzakonite. Dakle, nemam ništa protiv da se u okviru pozitivnog pravnog sustava preispita svaka odluka, pa i odluka ovog Parlamenta i da o tome odluče organi koji su pozvani i nadležni. A ovdje ovakvu vrstu drila i obmanjivanja javnosti i slušanje gluposti, dajte nas zaštitite molim Vas od toga. Hvala. 21
Hvala. Nastavljamo diskusiju, riječ ima gospodin Saša Magazinović.
Ovdje se predsjedavajući, prije svega pozdravljam Vas i zamjenike i sve ostale, ovdje se dvije teme, ovaj, prepliću, jedna je ova oko Centrlane izborne komisije gdje mislim da je, hajde ako sad bude na dnevnom redu reću sve što mislim, da ne trošim vrijeme. Druga je stvar ovo što je predložio kolega Arnaut i klubovi stranaka vezanih za dokument koji se zove Rezolucija o poštivanju žrtava ustaškog režima. Ja želim samo da podsjetim da ovo što je predloženo nije prvi put u Parlamentu i da je ovaj Parlament već jednom reagovao usvojivši svoj stav da poziva nadležne organe da se u najkraćem roku ukinu neprimjerni nazivi ulica, koji nose imena zvaničnika fašističke NDH, Mile Budaka, Jure Francetića, Ante Vokića i Mladena Lorkovića. Dakle, to je usvojeni stav Parlamenta, ovog u prošlom mandatu. Ovo posmatram kao nastavak i jako mi smeta kada se borba za antifašističke vrijednosti na kojima počiva i Evropa, posmatraju kroz prizmu da neko nekom želi uskratiti vjerske slobode ili da se neko upliće u rad vjerskih zajednica. Zapravo to nije tako. Meni je ovdje najznačajnija stvar to što parlament druge države po priznanju šefa tog parlamenta je pokrovitelj određenih aktivnosti ovdje. Ja ću to prihvatiti legalistički, ne na nivou vrijednosti, ako mi kažete da je bilo koja institucija države Bosne i Hercegovine dala svoju saglasnost. Da li ste vi, kao rukovodstvo Parlamenta, od vaših kolega upitani je li to u redu? Ako jeste i ako ste vi dali odobrenje, onda ćemo govoriti i o teme. Ako je to tako onda pretpostavljam da na bazi reciprociteta i vi kao rukovodstvo Parlamenta možete tražiti i biti pokrovitelj da se, inicijative, dakle, da se u zagrebačkoj katedrali održi misa za žrtve ustaškog terora u Bosni i Hercegovini u Jasenovcu i da je predvodi kardinal Bozanić, na bazi reciprociteta, ako Jandroković može u Sarajevu onda valjda možete i vi u Zagrebu. Što se mene lično tiče ovu inicijativu posmatram, bez obzira na vrijednosti koje ja baštinim, više kroz tu prizmu da neko iz druge države može raditi šta god hoće. Šta je sledeće? I na koncu, jako mi smeta da se uvaženi kardinal krije iza naroda, on ne predstavlja narod, njega narod nije izabrao, on predstavlja crkvu i to radi na način kako je odabrao. Ali ne može, da je sto puta vjersko svešteno lice, se kriti iza naroda, jer on taj narod nije ni pitao za ono što ima namjeru uraditi. I ovo me neodoljivo podsjeća na političare koji pokraše Boga Oca iz ove države, a kad dođe do toga da trebaju odgovarati štite se bošnjačkim, hrvatskim i srpskim narodom koji je ugrožen, a oni će ga spasiti. Dakle, ja ću podržati da ovo uđe u dnevni red i govoriću isključivo o onome što su međudržavni odnosi i mogućnost da vi, kao naše rukovodstvo, promovirate anitifašističke vrijednosti
Vrijeme.
Bosne i Hercegovine u Zagrebu, kao što Jandroković ovdje u Sarajevu želi nešto drugo da promovira. 22
Stalno podsjećam na vrijeme. Gospodin Borenović.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Koristim poslovničku mogućnost da na osnovu člana 71. stav (1) Poslovnika ovog Doma predložim novu tačku dnevnog reda za ovu sjednicu sa prijedlogom zaključka o potvrđivanju Privremene istražne komisije Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za utvrđivanja stanja u pravosudnim institucijama BiH kao konačni pokušaj da se završi ova čitava agonija, koja traje skoro godinu dana, oko primjene Zaključka koji je donio ovaj visoki Dom. Napominjem, mi smo 14. i 26.06.2019. godine donijeli set zaključaka, između ostalih i Zaključak kojim se definiše da se osnuje Privremena istražna komisija Predstavičkog doma čiji će ciljevi biti da istraži stanje u pravosudnim institucijama u Bosni i Hercegovini s posebnim osvrtom na sposobnosti VSTS-a da učestuje u procesima neophodnim za put Bosne i Hercegovine ka članstvu u Evropskoj uniji. Definisano je da Komisija broji najmanje pet, a najviše devet članova, da svaki klub koji želi učestvovati u radu Komisije može dostaviti jednog člana najkasnije u roku do sedam dana od dana usvajanja ovog Zaključka, da po isteku navedenog roka, ako nisu ispoštovane odredbe člana 30. stav (2) Poslovnika u smislu entitetske zastupljenosti, klub koji je već dostavio članove iz datog entiteta može dostaviti nedostajući broj članova iz istog entiteta u dodatnom roku od tri dana. Zaključak usvojen, objavljen, u roku sedam dana plus tri nedostajuća dana, sve ispoštovano, 2020. godina, maj mjesec, već sam sam sebi dosadio, predsjedavajući, svaku sjednicu o ovome govorim. Ovdje se radi o Zaključku koji smo mi usvojili, da li se to nekom svidjelo ili ne, on je validan, on je obavezujući, godinu dana slušamo priču kako će se to uraditi na sledećoj, u naradnih 10 dana, 15, mjesec dana, ne ulazim u te opstrukcije, ne ulazim u vaš stav unutar Kolegija, uopšte me to, vjerujte, u ovom slučaju ne interesuje. Pa smo nekoliko puta potvrđivali ovaj Zaključak, tražili da se ispoštuje odluka Parlamenta, pa smo 11.03.2020. godine, znači prije pandemije, na poslednjoj sjednici, koja je održana u tim nekim redovnijim uslovima, donijeli Zaključak, opet većinom glasova, gdje se Predstavnički dom zadužuje, zadužuje sekretara Doma da u roku od 10 dana od dana usvajanja ovog Zaključka sazove konstitutivnu sjednicu Privremene istražne komisije koja je osnovana Zaključkom Doma na 2. hitnoj sjednici, kao što sam rekao 14. i 26.06.2019. godine, a čiji su članovi imenovani na osnovu i u skladu sa navedenim Zaključkom. Da ne ulazimo više u to,
Vrijeme.
poziciju u kojoj se nalazi sekretar i vi, Kolegijum, odlučio sam kao poslanik da predložim potvrđivanje ove Privremene istražne komisije i da to konačno već završimo i da ono što je Parlament donio kao svoju odluku kroz određeni zaključak počnemo da radimo.
23 Zastupniče Borenoviću, vrijeme.
Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Borenoviću. Riječ ima predsjedavajući, gospodin Radmanović. Izvolite kolega.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani gosti, javljam se da kažem nekoliko rečenica o predloženoj Rezoluciji, kako kaže, o poštivanju žrtava ustaškog genocida. Ne znam zašto je bilo potrebno da gospodin Arnaut kaže da sam ja bio protiv, ali evo ja potvrđujem da sam rukovodeći proširenom sjednicom Kolegija bio protiv da ovo bude tačka dnevnog reda. Odmah da kažem, ja sam antifašista i svi znaju to, ja sam protiv obilježavanja Blajburga bilo gdje i to takođe svi znaju i nije prvi put da o tome govorim, ali to ne znači da prihvatam bilo kakav prijedlog rezolucije i o tome sam malo juče govorio. Mislim da ovo ne treba biti danas tačka dnevnog reda i evo obrazloženja. Kad se političari bave dnevnom politikom i uđu u prošlost imamo nevjerovatan problem, probleme nesulćenih razmjera imamo, a ovo jeste bavljenje prošlošću u funkciji dnevne politike, u funkciji sutrašnjeg dana i rješavanja tih pitanja i to nije dobro nikada, bez obzira ko je na kojoj strani, ali to je samo bio djelić razloga zašto sam protiv da ova Rezolucija bude na dnevnom redu. Sam sadržaj onoga što je predloženo u Rezoluciji uopšte ne odgovara nazivu da je to Rezolucija o poštivanju žrtava ustaškog zločina i ustaškog režima, čak obrnuto u ovih nekoliko alineja, koje svaka za sebe, ne može se reći da su netačne, krije se prava istina, sakrivena je prava istina. Ovdje su svi stavljeni u isti koš, podsjećam vas dame i gospodo da je istorijska nauka rekla da više stotina hiljada nevinih ljudi je stradalo u ustaškim zločinima, da je nesporno dokazano da se radi o genocidu nad srpskom, srpskim narodom, jevrejskim i Romima i to svi znaju, a to ovdje nigdje ne stoji. Ne možemo glasati za to kad to ne stoji ovdje, ne možemo glasati kad su svi tretirani na isti način, kad nije rečeno, osim u jednoj alineji, ništa o tom zločinačkom sistemu ustaških logora ovdje, nego je pokušano da se uopšti u šemi borbe protiv fašističkog terora u cjelini, a bio je ne samo zločinački i fašistički režim, nego onaj koji je izvršio genocid i napisao da će biti genocid, objavio u svojim „Narodnim novinama“ kao u službenom glasniku da će izvršiti genocid i izvršio ga je i ne možete staviti u jednu alineju sve narode kad se zna ko je stradao, kad znamo ko je bio u kojim, na kojoj strani i to smo više puta rekli. Parlament Republike Srpske je usvojio rezoluciju u kojoj je jasno dao ocjene o svemu ovome i one su potpuno različite u odnosu na ovo što stoji ovdje. Dakle, ne govorim u ovom dijelu, u ... druge četiri tačke Rezolucije. Iako sam protiv obilježavanja Blajburga, ne mislim da trebamo govoriti o onome šta se dešava unutar crkve bilo koje, ni unutar džamije i bilo kog vjerskog objekta i mislim da se odgovoran parlament mora tako ponašati i mislim da zato pored ostalog opet ne treba ovo biti tačka dnevnog reda danas. Siguran sam, a mogu još obrazlagati to i više, da nema u ovoj sali nikoga ko je iz reda srpskog naroda koće kad ovo sagleda glasati za ovo nešto, ovdje nije pitanje dnevnopolitičko, ovo je pitanje suštinsko, pitanje ocjene prošlosti, a ovdje je ona sakrivena. Mislim da bi ovakve moje stavove podržali širom Republike Srpske, nacionalno gledano, ali i širom Bosne i Hercegovine antifašisti koji razmišljaju, koji se ne bave dnevnopolitičkom pričom. Zbog toga moj prijedlog, dame i gospodo, da ovo ne bude tačka dnevnog reda. Hvala vam. 24
Hvala zastupniku Radmanoviću. Riječ ima zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite gospodine.
Hvala ljepa.
Evo, još da Nikola završi. Hvala.
Predsjedavajući, pozdravljam vas, kolegice i kolege, goste, medije. Dakle, braćo vjernici sve tri zakona, ovu Rezoluciju su predložili nevjernici danas da i mi o njoj raspravljamo, ili nek kažu da sam u krivu. Zašto ovo govorim? Zašto što sam gospodo jučer na proširenom Kolegiju bio zatečen prijedlogom ovog dokumenta od jednog Kluba, od kolege, je li, da ga nismo mogli ni vidjeti. Prije toga iščitan nam je sa tableta i, ovaj, bio sam toliko povrijeđen, uznemiren, da sam možda čak loše postupio, loše, nisam loše govorio, loše sam nastupio prema kolegama, mogao sam to i mirnije govoriti ali toliko me to uznemirilo, da evo i danas pokušavam ušutkati emocije na ovo što je predloženo i govoriti tako da me svi razumijete, pa ću to, naravno, pokušati stvarno da uradim, ali vam moram reći da sam ja član ovoga Parlamenta i da smo mi članovi ovoga Parlamenta iz Kluba kojeg predstavljam, a mi smo katolici i Hrvati. Dakle, vi danas pokušavate uvesti ovaj Parlament u raspravu o stanju u vjerskim zajednicama. Dakle, vi danas pokušavate da kažete vjerskim zajednicama kako će i šta raditi. To nemate pravo, to nemamo pravo i na to ja ne mogu pristati. Ovaj put smo prvo mi na udaru, a bojim se da, kako je krenulo, sutra ćemo dobiti rezoluciju da skinem križ iz kuće, da mi se odredi jelovnik na meniju na kući, da mi se odredi ko će mi biti gost. Gospodo, ja vas pozivam da ovo ne prihvaćamo, pozivam vas da ovo ne prihvaćamo zato što su ovdje iznesene niz neistina i laži od onih koji su dali uvodno obrazloženje, niti u ovome što je pred vama kao tekst koji smo, evo, vidjeli na način na koji ste vidjeli. Prije svega, dakle, sam naslov Rezolucije govori o poštivanju žrtava ustaškog režima, on naravno aludira da bih i ja trebao dignuti ruku da poštivam žrtve ustaškog režima, a bilo ih je, mi to ne niječemo, a onda se u meritumu Rezolucije govori o svetoj misi, ne o takozvanoj, nego o svetoj misi. Mi to pišemo sa sv. misa, velikim, a ne takozvana. Druga stvar, dakle, to je meritum, dakle, ovdje je samo u naslovu prevara da kolege iz reda bošnjačkog naroda, da kolege iz reda srpskog naroda privuče, a evo, i ja ne bih kao Hrvat smio reći da nije bilo, kako je Radmanović maloprije govorio, iako bi o tome trebali raspravljati na posebnoj točci i nemam ništa protiv da raspravljamo o zločinima Drugog svjetskog rata i ... ali ne na način da pričamo o svetoj misi. Sveta misa se držala u ovom Sarajevu '95. godine, drži se svih ovih godina i po cijeloj Bosni i Hercegovini. Nitko ništa nije imao do ovog trenutka nekakvih zamjerki zašto se ta sveta misa drži. Sveta misa ima nakanu, gospodin Jandroković niti je magao niti jeste zapovjedio kardinalu Puljiću, niti kardinalu Bozaniću da drži mise, niti on to može. On je pokrovitelj događaja oko mise, a to su komemoracija, predstavljanje knjige i ne znam, prevoz vjernika, ali on ne može crkvi zapovjediti hoće li držati misu ili neće držati misu i za koga će je držati. Misa se gospodo drži za nakanu. Ovo su vam predložili ljudi koji ne znaju šta je misa, ne znaju šta je katolički kanon ili neće da znaju, neće da znaju. Dakle, gospodin Magazinović je rekao da Jandroković, 25 Jandroković može da bude pokrovitelj, on je pokrovitelj vjerojatno rekao, događaja u Blajburgu da ... Sabor, i ranije su bili, događaja oko toga, oko onog čega je i Austrija govorila, nema mitinga, nema, ne znam, neprimjerenog ponašanja, obilježja itd. Svetu misu u Austriji nikad niko nije zabranio, bila je i prošle godine. Ove godine je zabranio korona virus pa nije održana, a vjerovatno bi bila održana i kardinal Puljić je trebao gore ...
Gospodine Lovrinoviću, vrijeme. Kao vjernik trebali bi voditi računa i o obavezama drugih vjernika zbog kojih smo pauzu i pravili.
Dajte, nemojte sad i Vi biti kardinal gospodine predsjedavajući, neće mi sad i Vi držati mise.
Možete nastaviti poslije pauze.
Pa pustite me, ja pokušavam biti fin, Vi me ...
Pa možete li nastaviti poslije pauze Nikola?
Završiću, kardinal, dakle, kardinala ne bira Parlament ili Središnje izborno povjerenstvo kao nas gospodine Magazinoviću. Tamo ima poseban kanon, dakle, ne bira njega ... kako Vi to tvrdite ovdje, dakle, ima način kako se kardinal postaje, odnosno biskup, ... Šta se kardinal, kaže, krije iza naroda. Ne krije se kardinal, kardinal je biskup ovog katoličkog okupljanja, govorim u ime katoličke zajednice na čijem je on čelu. Gospodo, gospodo, dakle, imat ćemo vremena polemizirati. Ja vam sugeriram da ne podržite ovu točku dnevnog reda, radi se o svetoj misi koja će se održati u katedrali. Dakle, sveta misa ima svoje pravilo ponašanja i, rekao sam, ona se služi za nakane, ona se služi za pokoj dušama pobijenih među kojima je bilo i zločina. Prema tome, nikakva druga namjera, ni sa čim se ne poistovjećuje i nikoga ne brani, niko ga ne kuje u zvijezde. Ne možemo državni Parlament i nas katolike, Hrvate, uvoditi u priču da mi govorimo, niste pozvani gospodo, misa će se održati i držat će se, donesite kakve god hoćete rezolucije. Kakve ćete to gospodine predlagaču narediti mjere Predsjedništvu da on zabrani misu kardinalu, da zabrani katoličkom ...? De donesite da vidim te, donesite te rezolucije, donesite ih ša ćete vidjeti da će biti misa. Dok je ova Bosna i Hercegovina ovakva, mi smo katolici ... [[isključen mikrofon]]
Ne snima.
.. mikrofon mu isključen.
26 [[nije uključen mikrofon]]
Mikrofon Vam je ..., čuje se odlično ali mu je mikrofon isključen. Samo, gospodine Lovrinoviću dobit ćete riječ poslije pauze odmah, da nastavite Vi. Je li može tako? Pauza do 14 časova. [[PAUZA]] Molim vas da zauzmete mjesta, nastavljamo rad. Zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Zvizdić. Hvala. Prekinuli smo gospodina Niku Lovrinovića, dva minuta za nastavak. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Dakle, pokušat ću ove dvije minute da rezimiram ono što sam govorio u prethodnom dijelu diskusije. Naime, poštovane kolegice i kolege, ja vas još jedanput pozivam, radi se ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Pardon, ne čuje se je li? Ne čuje se? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pardon, je li samo vi u tom redu ne čujete gore? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
A baš ste vi trebali čuti.
Molim tehniku da nešto pokušamo napraviti. Gospodine Lovrinoviću, mala pauza.
Ja bih volio da ste vi čuli nego ovi dole iz SDA. ____________(?) 27 [[nije uključen mikrofon]] Molim? Šta ćemo predsjedniče?
Ne čuju.
A kad za govornicu se izađe?
Ne, ne. A je li uopšte ne čujete ili možda treba sjediti poslanik koji govori zbog, takvi su mikrofoni novi? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa je li čujete mene?
Čuje li me sad? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] A to znači da ovdje treba govoriti, u mikrofon.
Dobro, da, pa...
Nije nego ovo atak da me zbune, ali neće. Može li predsjedniče?
Hajde da pokušamo, pa ćemo vidjeti, moramo nešto popraviti. Izvolite gospodine Lovrinoviću.
Dobro, dakle, evo, kako sam rekao da probam ovo sabrati u nekakvu završnu misao, ovoga što sam govorio u prethodnom dijelu sjednice. Naime, apeliram na vas kako sam već najvećim dijelom govorio, žao mi je što neke kolege to nisu čule, da se ipak ova Rezolucija u ovakvom obliku ne stavlja danas na dnevni red, izaziva puno prijepora. Ja vam samo mogu reći da ona ima smisao ovako kako je napravljena da se ide na izmjenu, dakle, ovoga 28 temeljnog ugovora sa Svetom Stolicom u kojem ćete previdjeti da će ova država određivati kad će se držati svete mise. U suprotnom ova Rezolucija nema nikakvoga smisla. Ako ćete da pričate o zločinima, pa i ustaškim zločinima, i NDH, dakle, možemo postaviti jednu novu točku, drugu točku na drugoj sjednici pa ćemo razgovarati o tome, nikakav problem nije, ali temeljni razlog zbog čega je ovo predloženo, kako se meni čini, je priča o sutrašnjoj svetoj misi na koju mi gospodo ne možemo niti utjecati niti hoćemo. Ja ću vas podsjetiti, dakle, samo to da Katolička crkva postoji preko 2.000 godina i ne vjerujem da će ova naša Rezolucija izmijeniti bilo šta u tome. Biskup, mjesni ordinarij, određuje kad će biti sveta misa, za koga će se ona izreći i kakvog će oblika biti. S druge strane, dakle, istina oslobađa, vi to prihvatili ili neprihvatili, komunizam je totalitarni režim, činio je zločine, činio je zločine kao i svi totalitarni režimi slični njemu,a s ove pozicije, pošto je ovako stanje kako jeste, sa ovom pandemijom, mi jednostavno ne možemo sutra nazočiti, svi koji smo htjeli, svetoj misi, nego će biti jedno izaslanstvo Hrvatskog narodnog sabora. Mi dajemo apsolutnu potporu, tražimo da to bude sve u redu, dakle, da tijela vlasti poduzmu sve što treba. Misa će se održati u katedrali i ona će ako Bog da biti završena onako kako je planirano bez ikakvih tenzija, bez ikakvih tenzija, za ono za šta je bila namjenjena i zbog toga vas pozivam da ovo ne prihvatite da ide na dnevni red, nego možda da za neku drugu sjednicu pripremi se, ako se želi razgovarati o zločinima, pa i NDH, dakle, da razgovaramo, da iznesemo argumente, ali bez, dakle, miješanja osjećaja i miješanja poruka jer ovdje je toliko toga postavljeno u ovoj Rezoluciji, primaljivo, a zapravo se radi samo o tome, o sutrašnjoj svetoj misi o kojoj mi ovdje ne možemo donositi ovdje nikakve odluke niti rezolucije, niti one imaju smisla. Ja se zahvaljujem na razumjevanju i nadam se da ćete biti razumni. Hvala lijepo.
Hvala. Je li čujete bolje? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] I može se nastaviti ovako sada? Molimo onda poslanike da učestvuju u raspravi sjedeći. Očito je pitanje i mikrofona tu. Riječ ima gospodin Damir Arnaut, ispravka krivog navoda.
Hvala predsjedavajući. Dakle, ispravka krivog navoda. Gospodine Radmanoviću, Vi ste spomenuli svoju antifašističku tradiciju, a mene optužili da guram dnevno političku priču. Idemo jedno po jedno. Antifašizam se dokazuje djelima, a ne pozivanjem na tradiciju. I gospodin Mladen Bosić, Vaš prethodnik na tom mjestu, je antifašista. I on je prije dvije godine odbio dati saglasnost gospođi Krišto da putuje na komemoraciju u Blajburg o trošku ovog Parlamenta. Pozvao se on na svoju antifašističku tradiciju i djeda kojeg su ubili ustaše, ali je također, 29 povukao konkretan potez. I kako sam ja tad bio ponosan, da šef Parlamenta ovog je imao hrabrosti da ustašluku kaže ne, da za Blajburg kaže ne, da podvuče konkretan potez. Antifašizam se dokazuje djelima. Što se mene i Vašeg navoda o dnevnoj politici tiče ja Vas podsjećam da u ovom mandatu na moj prijedlog je usvojena prva i jedina incijativa iz državnog Parlamenta, da se javna površina u nekom dijelu Bosne i Hercegovine nazove po heroju antifašističke borbe. Park u centru Sarajeva sada se zove park Jelena Vitas. Gospodine Radmanoviću, antifašizam se djelima dokazuje glasovima u ovom Parlamentu. Gospodin Bosić je također svjedočio da je gospođa Krišto nakon njegove zabrane da ona putuje u Blajburg stavila veto na brojna druga putovanja. Kad sam predložio da se Dom o tome očituje, da Dom o tome raspravlja, Vi ste gospodine Radmanoviću tada glasali protiv. Još jednom, antifašizam se djelima dokazuje i sve ono što ste rekli samo jednu svrhu ima, zaštitu HDZ-a od strane SNSD-a, zaštitu tog strateškog partnerstva. I šta god da kažete, neće promijeniti tu činjenicu. Što se tiče gospodina Lovrinovića, ovo nije, kako ga je gospodin Jandroković nazvao, događaj unutar crkve. Imate živi prenos na HRT-u. Pogledajte najavu programa za subotu na HRT-u, ovaj živi prenos je najavljen. Sabor ...
Vrijeme gospodine Arnaut.
Ma čekajte, gospodin Lovrinović je deset minuta, završit ću za pola minute. Sabor Republike Hrvatske ...
Dobro, nadam se da ćete završiti.
je pokrovitelj ovoga, kako ga je gospodin Jandroković nazvao, događaja. Ništa u Rezoluciji nije usmjereno prema vjerskoj zajednici. Rezolucija čak vrlo pažljivo uvaženim predstavnicima Katoličke crkve sugeriše samo, sugeriše da razmotre ovu incijativu Hrvatskog sabora i takozvanog Počasnog blajburškog voda. Ova Rezolucija se primarno osvrće na bilateralna pitanja između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske. Predsjednik Sabora Republike Hrvatske nam je rekao da organizuje, sponzoriše, šta već, događaj o Blajburgu u Sarajevu, u Bosni i Hercegovini. Pa valjda je red da mu Parlament BiH kaže šta misli o tome. I konačno, gospodine Lovrinoviću, ovo nisu predložili nevjernici, kako ste rekli, stavovi iz ove Rezolucije su identični onom što smo već čuli iz Ambasade SAD-a, Izraela, „Simon Vizental“ centra, Svjetskog jevrejskog kongresa. Ovo je čisto civilizacijsko pitanje i svi mi ćemo se danas o tom pitanju odrediti i ni o čemu drugom. Hvala.
Ponovo molim poslanike da se drže vremena. Imamo mnogo tačaka dnevnog reda i ako svako od nas bude duže govorio, onda još komplikujemo situaciju. 30 Ispravak krivog navoda, gospođa Aida Baručija.
Ja pozdravljam sve prisutne. Ja ću se samo osvrnuti na uvodni dio izlaganja gospodina Lovrinovića, reagirala bih odmah kao što sam rekla, ali zaista nisam čula. Gospodine Lovrinoviću, nemate pravo u ovom Parlamentu nekome reći da je nevjernik. Dakle, možete argumentirano da komentarišete Rezoluciju i da kažete zašto da ili zašto ne, ali da potpisnike deklarišete kao nevjernike je zaista nemate pravo. O tome da li smo mi i koliko smo vjernici nije tema ovog Parlamenta nego je naša privatna stvar i o tome ovdje nećemo raspravljati. Ja od Vas očekujem izvinjenje na ovo, a reći ću i zašto, jer ja, dakle, mjesec je ramazan, ja postim, dakle, danas i jučer i sve ove dane, i zaista se osjećam vjernikom. To što ste Vi uradili je baš nekako, reću ću isključivo, napad na mene. Ne znam da li ima potrebe da više išta kažem, mislim da sam dovoljno rekla. Hvala.
Hvala Vama. Ispravka krivog navoda, gospodin Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem. Prije svega, gospođi Baručija, dakle, ja sam rekao da su je predložili nevjernici ako me ne uvjere u suprotno. Ako ste vjernica, gospođo, onda znate da ova deklaracija govori o svetoj misi, a to je naše i samo naše, katoličko. Ja ne diram ni u ramazan, ni u iftar, ni u džumu, ni u šta, nemam, dakle, pravo, mogu s Vama prijateljski razgovarati, ali nemam pravo govoriti o odrednicama šta i kako, a da se ovdje radi o misu i kvertanje u prava katolika u Bosni i Hercegovini, i demantirao gospodina Arnauta, pa i Vas na neki način, zato mi niste dokazali, kaže u prvoj točci merituma ove, nazovi Rezolucije, u prvoj riječi kaže – poziva uvažene zvaničnike Katoličke crkve, ali u drugoj rečenici kaže – i da se suzdrže od organiziranja iste, a u drugoj stavci, točci kaže – traži od Predsjedništva BiH i Vijeća ministara BiH da sazove mješovitu i da zahtijeva otkazivanje mise iz Blajburga. Znate li vi šta ovo znači? Ja sam vam rekao fino, znači treba onda staviti na dnevni red Temeljni ugovor sa Vatikanom, izmijeniti ga i kazati tamo da će sveta misa u Bosni i Hercegovini se držati onda kad kaže Parlament BiH, odnosno Predsjedništvo BiH, ako vam na to pristane papa. A ovako, dakle, postaviti Rezoluciju i pričati da se ne kvertate i da pričate o antifašizmu i fašizmu, kakve to veze ima, dakle? Jasno vam je rečeno i od kardinala i od mene danas, mi se ne svrstavamo ni u .. niti opravdavamo, niti opravdavamo zločine, niti se svrstavamo ni na čiju stranu, mi samo molimo za pobijene i pogubljene bez grobišta, bez suda, bez išta. Ne tvrdimo da su zločinci i da nisu zločinci, ako ćete o tome, stavit ćemo drugu točku dnevnog reda pa pričati, ali nemojmo s tim miješati svetu misu koju mi držimo godinama. Pa držala se i ovdje u Sarajevu gospođo, '95., bacalo se cvijeće u Miljacku. Ne razumijem, je li ja pričam španjolski? Dakle, govorimo o svetoj misi i meritum ovoga je sveta misa, a ne Jandroković, pustite vi Jandrokovića. Jandroković vam, odgovorno tvrdim, nije mogao ni tražiti ni zapovjediti kardinalu Puljiću da se drži misa u Sarajevu.
31 Vrijeme.
To samo može odrediti kardinal Puljić i biskup mjesni. Nema toga Parlamenta koji to može kazati, i papa naravno. A onda to morate poznavati, ako ste vjernica, poznajite to, pa evo, nikakv problem nije. Ja se ne petljam gdje će se fatiha držati, nikad, niti ću se petljati, niti mi pada na pamet, ni kome. Hvala ljepo.
Hvala Vama. Nastavljamo sa redovnim diskusijama. Riječ ima gospodin Nermin Nikšić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. Ja se neću izjašnjavati o prijedlozima drugih, ovaj, kad budemo glasali o dnevnom redu imat će svako priliku da kaže da li je za ili protiv. Želim da predložim dopunu dnevnog reda, da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, svi smo svjedoci posljednjih afera oko nabavke medicinske opreme, sredstava, testova, koji su se dešavali u oba entiteta i to je nešto što je u nadležnosti entitetskih parlamenata, ali ono što može biti i što jeste u nadležnosti državnog Parlamenta i ovog Doma je to da tražimo od Agencije koja je u nadležnosti i koja je u državnom nivou od Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH da nam dostavi tačnu i preciznu informaciju o tome kako je moguće da, i kako je došlo do donošenja odluke o davanju saglasnosti firmi Srebrena malina za nabavku respiratora. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima Adil Osmanović, šef Kluba SDA. Izvolite.
Hvala. Predsjedavajući. Uvaženi dopredsjedavajući, kolegice i kolege poslanici, predsjedavajući Vijeća ministara, članovi Vijeća ministara. Ova Rezolucija nosi naziv Rezolucija o poštivanju žrtava ustaškog režima. Ko može biti protiv Rezolucije koja izražava poštivanje žrtava, žrtvama svih fašističkih režima, pa i ustaškog? Cijenim da niko ovdje u sali, a nisam primjetio ni u dosadašnjim diskusijama ne može biti protiv toga. Međutim, da Rezolucija nosi naziv – Rezolucija o poštivanju žrtava ustaškog režima, a da se ne spominju drugi fašistički pokreti i režimi koji su iza sebe ostavili ogromne, nažalost, žrtve, bojim se da bi time povrijedili one žrtve koje su stradale od drugih fašističkih režima. Stoga, Klub poslanika SDA će ukoliko ova tačka dobije dovoljan broj poslaničkih glasova i bude uvrštena u dnevni red na današnjoj sjednici i predložiti nekoliko amandmana. 1. Smatramo da Rezolucija o poštivanju treba da nosi naziv – Rezolucija o poštivanju žrtava ustaškog, četničkog i drugih fašističkih i totalitarnih režima. 32 2. Rezolucija mora jasno osuditi, ne samo četničke i ustaške režime i pokrete, nego i pojavu neočetničkih i neoustaških pokreta, kao i osuditi genocid u periodu 1941.- 1945. godina, 1992.-1995. godina kao jasna osuda jezika mržnje. 3. Ovakvim našim pristupom amandmanskim Rezolucija treba biti sveobuhvatna. Sutra je već 16., a mi imamo svakog 13. marta u Višegradu obilježavanje i veličanje Draže Mihajlovića od strane Ravnogorskog četničkog pokreta. Nećemo svaki puta donositi rezolucije kada se dešavaju ovakve neke stvari. Cijenimo da ova Rezolucija dolazi sa određenim zakašnjenjem. Mi smo jučer imali priliku da je vidimo na proširenoj sjednici Kolegija, a vidimo ovdje da neke tačke kao što su 2. i 3., koje su predložene, neće biti vremena za njihovu realizaciju, jer sutra je već 16. Ono što posebno želimo istaknuti, a to je akcenat u ovoj Rezoluciji treba staviti na osudu pokroviteljstva od strane Sabora Republike Hrvatske. I na kraju, ono što želim da istaknem, a to je da građani BiH nikada neće zaboraviti ni historijsku ulogu Katoličke crkve o podršci za održavanje referenduma za nezavisnu i suverenu državu Bosnu i Hercegovinu koji je održan 29. i 1. marta 1992. godine. Hvala.
Hvala. Gospodin Nenad Stevandić, redovna diskusija.
Dobar dan. Poštovani predsjedavajući, cijenjene kolege. Drago mi je što sam čuo ovo što je govorio kolega Osmanović, ali i sve ono što je jučer bilo na Kolegijumu i o čemu danas pričamo, to je već dio koji u javnosti ima svoj odjek kakva god da je naša odluka bila, ili da kažemo neko je uspio da se na ovome izreklamirala, nekom da se nanese šteta i to je već proces koji je u eteru bez obzira kakvu mi odluku donijeli. A donošenje odluke na brzinu i sa svjesnom namjerom da se od toga napravi velika predstava je takođe, ovaj, upitna. Rekao sam jučer na Kolegijumu da mi je ovih prvih devet stvari u uvodu Rezolucije, o poštivanju žrtava ustaškog režima, polazeći se od činjenice da je to režim NDH, univerzalno poznat po fašističkom karakteru ... žrtava fašističkog režima opredjeljeni ... dostojanstvo i u sličnom tonu, opredjeljeni za institucionalno djelovanje u skladu sa Ustavom, zakonom i međunarodnim obavezama BiH. Zatim imamo četri stvari koje smo i jučer stavili kao problematične u smislu nekakvog merituma. Prve tri stvari koje su poziv zvaničnicima Katoličke crkve da preispitaju incijativu, da se traži od Predsjedništva da revidira ugovor sa Svetom Stolicom i da se traži od Predsjedništva i Ministarstva vanjskih poslova ... organizaciju bilo kakvih događaja vezano ... na teritoriji Bosne i Hercegovine i učešće pokroviteljstva Sabora Republike Hrvatske u tome. To su tri stvari koje zadiru u mnogo ozbiljniji meritum. Četvrta, ... saučešća žrtvama ustaškog režima je sasvim prihvatljiva. Ove tri stvari su razlog zbog čega želim da izrazim svoj jasan stav. Znači, meni je potpuno jasno da niko pametan neće nikome osporiti misu, niko nikom pametan neće osporiti nekom parastose ili običaje Islamske vjerske zajednice i da je to nemoguće da Parlament to ospori ili da pokuša da na neki način diskredituje ili na bilo koji način bude medijator u tome 33 šta koja vjerska zajednica može ili ne može da slavi. Taj dio ovoga teksta je uistinu problematičan. Eh, ali da budem iskren, kao neko čijeg su dedu uhapsile ustaše pa ga onda predale SS-ovcima i koji je završio na kraju u logorima Mauthausen i Dachau, neko ko, čija porodica pripada partizanskom pokretu, a ovo navodim zato što ću kasnije morati da kažem nešto Osmanoviću, mislim da ili ovaj dokument treba da se potpuno preradi, da se izbrišu i izbace sve one stvari koje prave međudržavne, da kažem, implikacije, a svoje mišljenje o toj misi ja mogu da dam samo da kažem da organizovanje mise u svrhu nečega predstavlja vrijednosni sistem i da je to vrhunsko etičko pitanje i da o tome imamo potpuno dijametralno suprotna mišljenja, ja koji sam potomak onih koji su doživljeli progon, iznanstvo, pokolj od ustaškog režima čiji su neki pripadnici završili u Blajburgu, i nekoga ko sa svoje tačke stanovišta smatra da ako je neko ubijen bez presude, da taj neko ima pravo da bude na neki način oplakan ili da mu se izrade zadušnice. Nikad u životu mi ne bi palo na pamet da osporim bilo kojem narodu ...
Vrijeme.
Pustili ste druge, pa ćete i mene gospodine Radmanoviću.
Tako je, ali preko tri minute već govorite, četri.
Ovo je diskusija o dnevnom redu. Ja sam mjerio gospodina Lovrinovića, na 14. Prema tome, svi smo ovdje jednaki. Želim da kažem da je to zaista pitanje vrijednosnog sistema, etičko, i da mi ne pada na pamet da nekome držim predavanje o tome, jer svi taj etički sistem sami nosimo i predstavljamo i ja neću da nikome govorim da je njegov lošiji. Što se tiče ovoga što je govorio gospodin Osmanović, i to smatram veoma bitnim, odnosno ubacivanje sada u kontekst takozvanog četničkog režima, ja mislim da treba osuditi zločine koje su počinile četničke formacije, ali morate biti historijski odgovorni, precizni, da nije postojao četnički režim, niti je postojala četnička država. Draža Mihajlović je bio klasični gerilac čija je država izgubila rat i objavila kapitulaciju. Tu nema režima. Ovo je, prije svega, ispalo vrhunsko političko pitanje, ne vjersko, ne, da kažemo, pitanje ...
Preko pet minuta više već govorite, najduže dosada, da znate ...
Mjerim gospodine Radmanoviću, a sve što me prekinete ja ću nastaviti. Takođe, to političko pitanje može se dovoditi u vezu i sa pokušajem da se ovdje ubace nekakvi klipovi između odnosa Srba i Hrvata, da se djeluje na izbore u Hrvatskoj sistematizacijom biračkog tijela koje odgovara HDZ-u, znači i to je posljedica svega ovoga 34 što mi danas ovdje radimo. To je objektivno. I na kraju, želim da vam kažem, ukoliko želimo zaista da objektivno govorimo Narodna skupština Republike Srpske je 28. marta usvojila Deklaraciju o genocidu NDH na Srbima, Jevrejima i Romima tokom Drugog svjetskog rata gdje su zapisani podaci koje možete vidjeti u Staroj Gradini kada idete na komemoraciju, pred kojima se klanjaju svi ambasadori jednako i američki i ruski i OEPS-a i visoki predstavnici. Tu je, dakle, zapisano 700.000 žrtava, 500.000 Srba, 33.000 Jevreja, 40.000 Roma, 20.000 djece i 127.000 antifašista, dakle i Bošnjaka, muslimana, Hrvata i ... To su historijske činjenice koje niko nije doveo u pitanje. Ako govorimo o historijskim činjenicama, da one koje su usvojene gdje su postojale, onda ih stavljamo u tu Rezoluciju, a to o ovoj Rezoluciji, gospodo, čestite kolege, braćo i sestre, prijatelji, protivnici, nedostaje. Želim da vam kažem da sam se potrudio da vam podijelim ovu Deklaraciju Narodne skupštine i da vam kažem da kada je ona usvojena, nju je predložio kolega Čavić koji je tada bio, da kažem, na suprotnoj strani od onoga gdje sam ja, da sam ja za to glasao, da su glasali svi i da Vijeće naroda, i Hrvata, i Bošnjaka, imalo primjedbe ...
Dobili smo, gospodine Stevandiću dobili smo Deklaraciju.
... da nije bilo od vitalnog nacionalnog interesa i da nije pokrenut sudski postupak. Pa vam sugerišem da je to nešto što je prihvatljivo i gdje su se i Hrvati i Bošnjaci izjasnili da ne vrijeđa ničija osjećanja. Hvala.
Hvala. Poslednje upozorenje bilo kome ko hoće ovako da se ponaša kao gospodin Stevandić. Dakle, čak i ako sam propustio da nekoga prekinem više neću, tri minuta je rasprava o dnevnom redu, tri minuta je krivi navod, dva minuta je povreda Poslovnika i toga ćemo se držati i ubuduće. Nastavljamo raspravu, riječ ima Zkan Helez, redovna diskusija.
Zahvaljujem. Gospodine predsejdavajući, uvaženi dopredsjedavajući, predstavnici Vijeća ministara, kolegice i kolege zastupnici, evo predsjedavajući drago mi je da ovo se na meni prelomi, da tri minute budu ograničenje i ja ću poštovati to, cijenim i Vas i ovaj Dom i tako ću nastojati da i diskutujem u tim vremenskim gabaritima. Ma nesumnjivo da, da ne samo u ovom Parlamentu, nego misa za žrtve Blajburga je izazvala pozornost cijele svjetske javnosti i zato ja mislim da ova misa, pa i sama Rezolucija kao odgovor na to, je izašlo izvan vjerskih nekakvih obreda. Da se to željelo u miru održati misa bi bila kao i svaka druga misa za koju većina nas i ne zna da se održi i ne čuje i da je to u tu svrhu, u to ime ne bi se to iznosilo u javni diskurs, u javni politički prostor gdje je normalno da se onda ovako diskutuje i da svi oko toga polemišu. Da sam u pravu govore činjenice da, pazite apsurda, Sabor susjedne države Hrvatske, odnosno predsjedavajući Sabora 35 koji predstavlja Sabor je jedan od sponzora te mise i podržava tu misu, tzv. Hrvatski narodni sabor, nevladina organizacija ima pravo da podrži to, je li, nije politika, a zaboga samo mi, Parlament BiH koji ustvari predstavlja, koji je najveći zakonodavni organ naše države i Bosnu i Hercegovinu predstavlja u svijetu sa svojim stavovima, zaključcima, rezolucijama, nemamo mi pravo. Ja pitam javno Jandrokovića i Hrvatski narodni sabor – Zašto nisu sponzori mise u Zagrebu za žrtve Blajburga, zašto to javno ne urade? Ja imam i odgovor, zato što ne smiju jer su članica Evropske unije, jer tamo vladaju drugi aršini i to je jedna dvolična politika oficijelne vlasti Hrvatske, ponavljam oficijelne vlasti prema Bosni i Hercegovini. Ili pitam ih – Zašto nisu sponzori te iste mise u Beču, da se održi, gdje takođe nema teorije da se održi? Ovo je došlo u javni prostor i neko je diskutovao, ja mislim da je ovo čista politika i meni je žao što su gospodina Puljića zloupotrijebili, ovaj, političari u regionu, kao što znate održavaju se izbori u Hrvatskoj, održavaju se izobori u susjednoj Srbiji i održavaju se lokalni izbori u Bosni i Hercegovini. Imajući u vidu da su neki politički subjekti dobro uzdrmani u Bosni i Hercegovini, a i u susjedstvu, ovo je idealna prilika da se preko crkve i preko ovog događaja da se homogeniziraju nacionalna biračka tijela. I odgovorno tvrdim ovo nema nikakve veze sa religijom, Hrvatska demokratska zajednica skoro da je nestala u Livnu, u dobrom dijelu Bosne i Hercegovine je potpuno uzdrmana i sad treba vratit utjecaj i političku moć – kako je najlakše? Pa najlakše je preko zloupotrebe crkve. Također, HDZ u Hrvatskoj, ova misa joj u Sarajevu treba da bi homogenizirali svoje biračko tijelo, čak me ne bi iznenadilo da i Vučić u Srbiji kaže, evo saće i nama ovdje nešto Blajburg itd. pobili su Srbe u Jasenovcu itd. i da se to i tamo iskoristi u ove političke svrhe. Ja ću podržati ovu Rezoluciju, naravo i ja bih imao šta dopuniti u ovoj Rezoluciji, ali mislim da se ona konkretno odnosi na ovaj događaj i podržaću je kao takvu, mada se mogla proširit možda ne u onoj mjeri koju je govorio, ovaj, kolega Adil Osmanović i mislim da je jako bitno da ovo tijelo, Parlament BiH, pošalje svjetskoj javnosti poruku da BiH preko ovog tijela zakonodavnog baštini antifašističku tradiciju i da jasno kažemo na kojoj smo strani. U Blajburgu je ta vojska poražena, ne samo u Blajburgu nego u čitavom svijetu fašizam je tad pobijeđen, on nije iskorijenjen ima ga i danas, evo kao što vidimo ponekad i u nekim diskusijama provejava, ali on je tad poražen i mora se na to stavit konačno tačka. Nisam vidio tamo, čitao sam, izučavao, dio mi je struke to, ali nisam vidio neko dijete da je tamo stradalo kao što se želi prikazati da je bilo nevinih, mislim da jeste, ali sad da se to stavlja kao da su svi nevini tamo koji su stradali itd. i da se to baš u Bosni i Hercegovini ovdje, koja je multietnička, koja je međunacionalna, da se ovdje instalira, to nije dobro za Bosnu i Hercegovinu. I samo još jedna rečenica, gospodine predsjedavajući rekli ste genocid u Jasenovcu, čini mi se bio sam nekoliko puta u Jasenovcu i žao mi je i poklonim se žrtvama tamo, ali bih volio da sve genocide, posebno u Vašoj državi koji su učinjeni, da isto posmatrate kao i taj genocid, jer žrtva je svaka žrtva. Hvala vam lijepo.
Hvala gospodinu Helezu. Branislav Borenović ima riječ, redovna diskusija.
36 Pa zaista je pomalo tužno ili mučno slušati pojedince iz poslaničkih klubova koji traže izgovor kako da ne podrže ovu Rezoluciju, koja ustvari najbolje oslikava gdje se mi trenutno danas nalazimo. Neću da se bavim kolegama iz Poslaničkog kluba HDZ-a oni imaju određene, naravno, političke motive, ali zaista je tužno slušati kolege iz drugih poslaničkih klubova koji traže načina kako da zaustave Rezoluciju kojom se želi izraziti poštovanje žrtvama ustaškog režima i dati konkretan stav Parlamenta povodom sutrašnje blajburške mise. Da ponovim, kao Branisav Borenović, kao čovjek, kao predsjednik stranke, kao i najveći dio građana, ogromna većina ove zemlje, bez obzira da li dolazim iz Republike Srpske i da li dolazi iz nekog drugog dijela ove zemlje, smo protiv i protiv sam održavanja ove mise, protiv smo uplitanja Hrvatskog sabora, Hrvatskog parlamenta u organizaciju blajburške mise i mislim da je krajnje nedopustivo ponašanje Kolegijuma i vas pojedinaca koji jedno govorite ovih dana, a potpuno drugačije se ponašate ovdje u Parlamentu. I najbolja poruka i najbolji stav će biti da ljudi pročitaju ovu Deklaraciju ili ovu Rezoluciju i da poslušaju vaše diskusije, izuzimam kolege iz HDZ-a. Sve vas koji ste toliko mučno, toliko jadno tražili izgovor kako da ovo zaustavite, isključivo iz jednog razloga, da se ne zamjerite svojim koalicionim partnerima iz HDZ-a. Takav servilan, snishodljiv odnos, posebno mojih kolega koji dolaze iz političkih stranaka iz Republike Srspke, nisam vjerovao da može da bude oko toliko jasnih stvari koje su, po meni, dovoljno izbalansirane, dovoljno čiste, dovoljno čestite, dovoljno očigledne i koje su neophodne da se ovaj Dom izjasni kada je u pitanju poštivanje i žrtava, osuda ustaškog režima, ali i izražavanje saučešća potomcima žrtava ustaškog režima. Vrlo kratko, kada uzmete ko je gdje tražio izgovor, pa jedan dio reprezentacije Republike Srpske kaže – preambula mi je u redu, ali me ne odgovoraju četri stavke, a drugi dio reprezenzacije, vladajući, iz Republike Srpske kaže – preambula mi ne valja, pa potpuno kontra. Pogubili ste se u svojim lažnim, besmislenim izgovorima oko toliko osjetljivih, emocijama nabijenim i ljudski važnim stvarima. Mi ćemo podržati sadržaj ove Rezolucije, ali koliko vidim, očigledno je vaša namjera da politkom pozovi prijatelja u vlasti zaustavite Rezoluciju koja u ovom obliku, sa ovim tekstom je potpuno, potpuno prihvatljiva i može da bude jedan jasan antifašistički stav osude ustaškog režima, uplitanja drugih država u nešto što je neprihvatljivo za sve nas i neka vrsta saučešća potomcima, svim potomocima žrtava ustaškog režima.
Zamjenik predsjednika, gospođa Krišto. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo ja ću se nastaviti jednim dijelom na raspravu o dnevnom redu, s tim da u skladu sa Poslovnikom imaću i prijedlog, naravno, svoje odluke, a tiče se iste materije. Zapravo predlaganje da se glasa u drugom krugu o razrješenju člana Centralne izborne komisije i imenovanju drugog, ja bih rekla to je zapravo kontinuitet nezakonitosti koji se temelji na Izbornom zakonu, znači protivan je njemu, koji se nastavlja, znači, od 11. ožujka 2020. godine, znači sa 7. sjednice Zastupničkog doma. Ja ću se takođe referirati na određeni broj, ne znam koliko to više nekog ovdje od vas zanima, obzirom na poznate stavove, ali naravno moja dužnost i nadam se svih nas jeste pozivati sa ne odredbe zakona, pa tako ću i ja kao i evo mnoge kolege koje su se danas raferirali, pozvali se i na članak 2.15. stavak (4) Izbornog zakona u kojem je navedeno – da ako članu Izbornog povjerenstva mandat ističe u izbornom razdoblju, mandat mu se produžava do isteka izbornog razdoblja, odnosno provođenja izbornih rezultata. 37 Takođe članak 2.5. stav (2) Izbornog zakona kaže – da kandidate za Središnje izborno povjerenstvo zajedno predlažu članovi Povjerenstva za izbor i imenovanje, kandidati za Središnje izborno povjerenstvo bit će pravni stručnjaci sa iskustvom u provedbi izbora ili izborni stručnjaci i ne mogu obnašati dužnost u tijelima stranke, udruge ili zaklade koja je organizacijski i financijski povezana sa strankom, niti mogu biti uključeni u bilo kakvu stranačku aktivnost. Iz svega ovoga i odluke koja nam se danas predlaže mi zapravo ne znamo kakvo iskustvo ima gospodin koji se predlaže za imenovanje u provedbi izbora, koliki je izborni stručnjak, jedino što znamo u ovom trenutku i što možemo provjeriti jeste da čovjek obnaša funkciju savjetnika u Predsjedništvu BiH, što se može provjeriti na službenoj web stranici Predsjedništva. Takođe, želim podsjetiti da postoji Kodeks Venecijanske komisije, odnosno Kodeks dobrog vladanja u izbornim pitanjima, kao i smjernice i obrazloženja u kojem je između ostalog navedeno – samo transparentnost, nepristranost i neovisnost od politički motivirane manipulacije osiguraće pravilno provođenje izbornog postupka od predizbornog razdoblja do kraja obrade rezultata. Ne znam da li treba još jednom podsjećati, vidim da su se i mnogi, ali evo i ja ću se podsjetiti uvažavajući, ovaj, svog poštovanog kolegu i iz prošlog mandata, sada člana Predsjedništva koji se takođe, evo kao štu su i drugi rekli, često puta stavlja u funkciju tumača kako Ustava, tako i zakona, pa je rekao – da je jasno da izborni proces u tjeku nema zahvata kad su u pitanju imenovanja u pitanju i da to jasno piše u zakonu i kako god se pogleda Izborni zakona i protumači vidi se da to zapravo se odnosi i na izborne komisije, misleći na lokalnoj razini, a i na Centralnu izbornu komisiju. Takođe je naglasio – da je mandat ljudima koji formalno ističe mandat u izbornom periodu i zbog ove zakonske obveze praktično traje dalje sve dok se ne okonča izborni proces. Međutim, danas nisam čula ni od kog od vas, možda vas to i ne zanima, ali ja ću podsjetiti ovaj cijenjeni Parlament, mi danas imamo jednu novonastalu situaciju kad je u pitanju član Centralnog izbornog povjerenstva, pa tako gospodin Stjepan Mikić je podnio ostavku zbog odlaska u mirovinu i podsjećam sve vas i sve nas na odredbu članka 2.5. stavak (8) Izbornog zakona, koji kaže – u slučaju kada član Središnjeg izbornog povjerenstva BiH ne može obavljati dužnost iz razloga utvrđenih člankom 2.15. ovog Zakona, između ostalog se spominje znači i ova ostavka, Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH u tom slučaju imenuje novog člana iz istog konstitutivnog naroda, uključujući i ostale iz kojeg je bio prethodni član, novi član imenuje se sa kandidatske liste koju je dostavilo Povjerenstvo za izbor i imenovanje. Stoga poštovane i drage kolege ja predlažem Odluku o razrješenju člana Središnjeg izbornog povjerenstva BiH i imenovanju sljedećeg člana Središnjeg izbornog povjerenstva sa liste kandidata za imenovanje člana Središnjeg izbornog povjerenstva. Prijedlog odluke ćete dobiti, mislim da se u ovom trenutku dijeli, a vama na savjest i na poštivanje odredbi kako Izbornog zakona, tako i svega drugoga, hoćemo li ga poštovati ili ćemo ovdje donositi neke druge odluke kad je u pitanju funkcioniranje demokratskih institucija u Bosni i Hercegovini. Hvala lijepo.
Hvala. Tri ispravke krivog navoda, podsjećam po dva minuta po Poslovniku. 38 Riječ ima gospodin Damir Arnaut, ispravka krivog navoda.
Hvala. Potrošili ste mi 10 sekundi. Izbor koji je danas pred nama je jednostavan, za ili protiv fašizma u Sarajevu i Bosni i Hercegovini sutra. Na početku sam rekao da će biti dvije vrste amandmana, nekih kojim se iskreno želi poboljšati ova Rezolucija i nekih čiji je cilj da ona padne. Adil Osmanović je najavio ove druge, svima je jasno da vas iz SDA ne interesuje zabrana četnika, da vam je to prioritet vi ne bi glasali za Nikolu Poplašena u Domu naroda u prošlom mandatu. Glas SDA Seada Kadića je bio osmi glas i presudio je, Genjac i Safet Softić, koji ovdje sjede, su tad bili suzdržani. Pa ljudi Nikola Poplašen je četnički vojvoda, a vi kao fol protiv četnika. Da SDA interesuje zabrana četnika ne bi Lejla Brčić iz Naše stranke bila prva u istoriji koja je podnijela krivičnu prijavu protiv Ravnogorskog pokreta. Mi ovdje imamo istorisjku priliku da spasite ugled Sarajeva pred Amerikom, Izraelom, pred Evropom danas zbog onoga što nam je Jandroković najavio za sutra u sred Sarajeva. Ali SDA i SNSD će, vidimo, naći svaki izgovor, jer vam oboma treba HDZ zbog raznih talova i zbog MMF-a i još pokušavate da ispadnete patrioti, svo troje, ovi kao fol brane kardinala, a ovi kao napadaju četnici, a ovi treći kao fol ne daju. Nemam ja taj kompleks da nasjedam na takve igre, niti mi kompleks možete nabiti, moja je nena koja danas ima 96 godina bježala od četnika i vjernica je i išla je na hadždž u bivšem režimu o svom trošku nije joj to neko platio kako je sad postala moda i mrzi ustaše. A moja baka partizanka, prvoborac i za nju rat nije završio 9. maja '45. već nekoliko mjeseci kasnije, jer je po Majevici još dugo lovila četničke bande koje se nisu predale i mnoge je ulovila, da znate, i sad Adil našao meni da priča o četnicima i misli da će me pokolebati tim jeftinim šibicarskim trikovima. Izbor je ovdje vrlo jasan, misa je sutra, glasanje je danas, svačija namjera će biti jasna, nikog nećete prevariti. I kao što ja danas sa ponosom pričam o svojoj baki koja je lovila četnike i mnoge je ulovila, i moj unuk će s ponosom pričat o meni i današnjoj sjednici, a vi ostali vidite šta ćete, vjerovatno će kao u onom vicu svojim unucima reći – a ja, mene su strijeljali.
Hvala. Gospodin Zlatan Begić, ispravka krivog navoda.
Poštovane kolegice i kolege, dakle vrlo kratko. Ja bih uputio vas sve na sudsku Odluku broj: S1 3U U1 2004 12 U2 Suda Bosne i Hercegovine u kojoj se eksplicitno navodi da se odredba o, koja se odnosi na izmjene članova izbornih komisija u toku izbornog perioda odnosi na opštinske izborne komisije, jer je i situirana u tom dijelu Izbornog zakona i ja vam mogu navesti sudsku presudu u ovom predmetu gdje ćete vidjeti, inače riječ je o predmetu gospodina Vedrana Hadžovića koji je vodio taj postupak. Ukoliko nemate tu presudu, ja sam voljan da vam je i dostavim, vidjećete dakle da takvi navodi u cjelosti otpadaju. Druga stvar, mi imamo ovdje jedan pokušaj manipulacije, pazite mi danas treba da se izjasnimo o setu zakona kojima trebamo da obezbijedimo određena sredstva, pa i iz naših naknada za pomoć građanima u slučaju pandemije. Šta znači razrješenje po našem prijedlogu koje je upućeno u martu mjesecu, naš prijedlog je podnesen u martu mjesecu, pazite, dakle naš prijedlog je upućen u martu mjesecu za razliku od ove ostavke koju je gospodin Mikić 39 podnio jučer, po principu „prior tempore, pocior jure“ prvo treba da se izjasnimo o našem prijedlogu. Koja je razlika? Razlika je u nekih 40 hiljada maraka. Ako mi gospodina Mikića razriješimo po našem prijedlogu on neće imati mogućnost da dobije naknadu u iznosu šest plaća. Ukoliko on bude razriješen, a ne može mu mandat prestati dok ne bude razriješen, po osnovu svoje ostavke on ima pravo na naknadu u iznosu od šest plaća. Ne treba posebno podsjećati kolike su plaće članova Centralne izborne komisije i da bi to građane ove zemlje koštalo oko 40 hiljada maraka. To je petogodišnja zarada jedne učiteljice, jednog srednjoškolskog profesora od kojih ima i doktora nauka, to je osmogodišnja zarada jednog policajca, recimo, u Banovićima ili u Lukavcu i molim vas da imajući sve ove okolnosti u vidu postupite u skladu sa Poslovnikom, u skladu sa zakonom i u skladu sa Ustavom ove zemlje. I naravno, ja ću pozvati one koji su bili apsolutni gospodari ovog procesa i koji su ga obustavljali, blokirali, blokirajući rad kompletnog ovog Parlamenta, pa im je sad to sve eksplodiralo u lice, da drugi put poštuju zakon, da drugi put poštuju poslovničke procedure, pa sami sebe neće dovesti u ovu poziciju. Prema tome, smatram Prijedlog odluke o razrješenju po osnovu ostavke besramnim zavlačenjem ruke u džepove građana Bosne i Hercegovine. Gospodin Mikić je trebao ovu ostavku podnijeti kada mu je istekao mandat, a ne sada kada je došao u situaciju da ostane bez otpremnine da se dosjeti da, možete misliti, dan prije sjednice ovog Parlamenta da podnese ostavku. Dakle, ta njegova ostavka i taj njegov akt lični može biti potpuno bezpredmetan nakon izjašnjenja o našem prijedlogu. Zato vas molim, to je još jedan razlog više koji u parama iznosi preko 40 hiljada maraka, da glasate svi ovdje zajedno i da se izjasnimo po našem prijedlogu koji je upućen u redovnu proceduru prije skoro evo tri mjeseca. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravka krivog navoda, gospodin Adil Osmanović.
Hvala predsjedavajući. Pa ne mogu da razumijem ovu diskusiju poslednju kolege Arnauta. Ovu Rezoluciju su potpisala četiri poslanika Predrag Kojović, Mirjana Marinković-Lepić, Damir Arnaut i Aida Baručija, ta četiri potpisa, naravno, nisu dovoljna da ova Rezolucije bude usvojena. Rekao sam da ovu Rezoluciju smo juče imali priliku tek da vidimo, trebali ste daleko prije organizirati vanrednu sjednicu ovog Parlamenta, pa predložiti ovu Rezoluciju da bi ona bila moguća, provodiva ovako kako ste vi naveli. Član 2. stoji – traži se od Predsjedništva BiH, Vijeća ministara BiH da sazove mješovitu komisiju ustanovljenu članom 18. Temeljnog ugovora između Svete Stolice i Bosne i Hercegovine i zahtjeva otkazivanje mise. Kaće to Predsjedništvo sazvati ovu mješovitu komisiju kad je sutra 16. Očekujete od nas, poslanika SDA, a svjesni ste da ne može biti usvojena ova Rezolucija bez naših glasova, ali niste spremni da damo naše sugestije, naše poglede da ova Rezolucija bude bolja, kvalitetnija i da bude na kraju usvojena. Ako smatrate da je dovoljno da vas podrže samo kolega Borenović, koji je maloprije diskutovao i rekao da će podržati Rezoluciju o poštivanju žrtava ustaškog režima, onda ste mogli prepisati i Deklaraciju o genocidu Nezavisne Države Hrvatske nad Srbima, Jevrejima i Romima koju je usvojila Narodna skupština Republike Srpske. Mi želimo rezoluciju koja će biti sveobuhvatna i koja će osuditi sve fašističke pokrete koji su bili ovdje na prostoru Bosne i Hercegovine i koji su iza sebe ostavili strašne žrtve i ostale, da kažemo, stvari. Prema tome očekujete da rezolucija nosi naziv – Rezolucija o 40 poštivanju žrtava ustaškog režima i da vas podrže poslanici iz entiteta Republika Srpska i ne smijete ni pomenuti četnički pokret i četnički režim, to nije korektno, ako ćemo osuditi ovdje ustaški režim, a vidio sam da ga svi ovdje osuđujemo. Volio bi da ovdje i kolega Borenović pored ustaškog režima osudi i četnički režim i četničke pokrete i ono što su oni uradili, s te strane želimo da posmatramo Rezoluciju, a ne da danas možda donesemo Rezoluciju o poštivanju žrtava ustaškog režima, a kroz 15 ili mjesec dana pokrenemo rezoluciju o poštivanju žrtava četničkog režima ... nema podršku i da prođe. Prema tome, s tre strane želimo da ona bude sveobuhvatna i naravno spremni smo podržati i spremni smo amandmanski učestvovati u njenoj dogradnji. Hvala.
Ispravka krivog navoda, Nenad Stevandić.
Hvala lijepo. Pa maločas sam sugerisao kolegi Osmanoviću, ovaj, da kada spominje ... režim da je ona vezana za državno ustrojstvo i ja neko ko je partizansko dijete ... naravno osuđujem i zločine koje su počinili i četničke formacije, samo nije postojao četnički režim, nije postojala država u kojoj četnici biraju predsjednika, imaju ministarstvo unutrašnjih poslova, vojsku i tako, jer je to bio gerilski pokret nastao raspadom Kraljevine Jugoslavije i te vojske i kapitulacijom. Znači, molim vas da razmišljate o meritumu stvari. Sa druge strane što se tiče tretmana, odnosno kvalifikacije, ja nisam kriv što su Mihajlovića odlikovali, ne znam, u Australiji ili ovi Amerikanci i američki predsjednik, znači ja nisam za to kriv. Prema tome, zato je i istorijski revizionizam blokiran na tom polju. Danas postoje udruženja čiji ja nisam član, jer sam rekao sam iz kakve porodice, koja se zovu Ravnogorski pokret ... koji organizuju neke te manifestacije koje osuđujete. Ja moram reći, to su udruženja koja imaju ime, prezime svoga osnivača, registrovana su u sudu, uplaćuju budžet i vi i ja od njih dobijamo platu. Znači, sve što govorimo mora imati neko svoje materijalno pokriće i meritum. Ja naravno nisam, kako bi rekao, odan nikakvim pokretima sličnim, ni jednom ni drugom, samo vam govorim da moramo biti precizni i govoriti o meritumu, a ne davati političke kvalifikacije koje nemaju ni pravno, ni istorijsko uporište. Hvala.
Hvala. Redovna diskusija, gospođa Snježana Novaković-Bursać.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo s obzirom da govorimo o uvrštavanju ili ne uvrštavanju ove Prijedloga rezolucije dozvolite mi da kažem svoje dijelom mišljenje, najvećim dijelom mišljenje Kluba, odnosno stavove je iznio gospodin Radmanović. Iskreno za mene je ova tema žrtava ustaškog režima toliko bolna, da jednostavno me vrijeđa mene činjenica da na brzinu sklepana deklaracija ili rezolucija, kako god hoćete da 41 kažete, koja je pokušaj i dobro je ovo na kraju, drago mi je što sam ovoliko dugo čekala na riječ, fino je to gospodin Arnaut se na kraju razgolitio i lijepo rekao u svom poslednjem obraćanju čemu ovo njemu u suštini služi, za dnevnopolitički obračun, za spašavanje ugleda Sarajeva itd. Gospodine Arnaut, spašavajte Vi ugled Sarajeva nazivima ulica, nazivima osnovnih škola, koja neki od njih nose imena saradnika ustraškog režima itd. nemojte, molim Vas, imajte na umu ovu Deklaraciju, hvala gospodinu Stevandiću što nam je podijelio, imate ovdje nekoliko prebolnih brojeva, u ovom drugom stubcu imaju i konkretni brojevi djece žrtava ustaškog režima i ne dozvoljavam da svoje političke sitne ćarove preko ovih i ovih pojmova uopšte ostvarujete, to je drugo. Kad spominjete Blajburg, pošto sam rekla da sam, evo znate svi kako se prezivam, neću reći da sam ja iz te porodice, djeca su mi direktni potomci narodnih heroja, među kojima je i Marija Bursać, i nećete Vi nama ovdje držati i uslovljavati preko ove bjedne, dijelom i revizionističke rezolucije ko je na kojoj strani i ko je za fašizam, a ko je Bože moj, protiv fašizma, niste Vi gospodine mjera toga ni u kom pogledu. Kad je kod Blajburga riječ i ovih što se pozivaju na to kako mi kao suverena država treba da štitimo, pa ja ću vas da podsjetim, pogotovo kolege iz SDP-a, a i ove koji podržavaju EPP i koji su u EPP-u da su, republika Hrvatska je već, mislim, najmanje 25 godina, možda i više preko svojih službenih organa, prije svega Sabora, pokrovitelj svih dešavanja koja su vezana za ta, za tu, kako oni kažu, Križni put, Blajburg itd. A od dva premijera jedina su bila Ivica Račan i Ivo Sanader koji su direktno bili u Blajburgu, iz svojih razloga u koje ja ne ulazim, nemam, ja nemam trenutno saznanja, ali i ovo što, ili ste vi juče sjetili, da Sabor Hrvatski to je pokrovitelj ili ste stvarno neznalice, ali evo ako jese da vam kažem da je svih ovih godina Sabor Hrvatske pokrovitelj svih događaja koji se tiču Blajburga, a vama sada treba da nešto iz nekih razloga, ovaj, da kažem, razvlačite Jandrokovića ili bilo koga drugo i, a preko žrtava ustaškog režima, stavljajući njih samo u naslov, a nigdje drugo kako treba ne kvalifikujući ni žrtve, a pogotovo ne kvalifikujući i odnosno ne karakterišući ni antifašističku borbu na pravi način. I ja se ne slažem ... ovo da kažem, ni s ovim, ali ... jer se zna ovdje vrlo dobro ko je i koji narod je bio nosilac antifašističke borbe, do kojih godina, a koji narod uopšte nije, mislim da kažem i kad je bio, kad je pristupio i u kojoj mjeri. Prema tome za mene je ova lično kvalifikacija samog teksta jedan pokušaj suptilne revizije antifašizma na ovim prostorima u svrhu jedne opšte tendencije koja se nažalost dešava širom svijeta, gdje imamo ogromen, ogromne nasrtaje na antifašističku tradiciju i na stvarne činjenice vezano za Drugi svjetski rat, kojeg smo bili, ko je pratio, nažalost, svjedoci i čak i oko 9. maja gdje su velike sile pokušale da razvrstaju stvari onako kako nisu bile. Ja ne želim lično, niti će SNSD učestvovati ni u jednom jedinom dijelu revizije onoga što se, ni naznake revizije onoga što se dešavalo u Drugom svjetskom ratu, a pogotovo, gospodine Arnaut, nećemo Vam dati povoda za sitne čaršijske razračune preko, dovodeći u kontekst žrtve ustaškog režima sa nekim drugim stvarima. Hvala lijepo i oprostite ako sam bila preemotivna, rekla sam na početku kad god se sjetim ovih 42 hiljade djece, ne mogu biti a da nisam emotivna. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravka krivog navoda, gospodin Zukan Helez.
42 Hvala predsjedavajući. Pa gledajte, ovaj, uvažena zastupnica je pomenula SDP kao Hrvatska je i ranije podržavala, slažem se, ali prvi put je da je Hrvatski sabor je pokrovitelj u Sarajevu, i to baš sad. I zato smatram i diskutovao sam da treba ovaj Dom da usvoji ovu Rezoluciju o konkretnom ovom slučaju. Sve se slažem, i da je Vaš, i da su Vaši preci, ja sam, recimo, evo, nisam želio govoriti, ali već je otišla i diskusija u tom smjeru, dobio sam ime po čovjeku, po svom dedi, djedu, kako hoćete, čovjeku, zvao se Zukan koga su ustaše zarobile, odvele, i nikad se ne zna više za tog čovjeka, niti je znala porodica, a drugog brata njegovog su odveli četnici i našli su ga zaklanog. A što se tiče antifašističke te tradicije Vaše porodice u Drugom svjetskom ratu, moja porodica je bila i u Drugom svjetskom ratu, ali i u ovom ratu je bila na antifašističkoj strani, a Boga mi neki neka se preispitaju da li je ta tradicija zadržana i od '91. do '95. Hvala lijepo.
Gospodin Predrag Kožul, redovna diskusija.
Kolegice i kolege. Kada pričamo o stavljanju na dnevni red ove Rezolucije ja moram reći da je ovaj dokument za mene duboko uvredljiv. On vrijeđa i moje osjećaje, ali i zdrav razum. Kada u ovoj nekakvoj preambuli se spominje sjećanje na milione žrtava fašističkog režima i to povezuje sa svetom misom i u to ime zahtjeva otkazivanje svete mise. To duboko vrijeđa moje katoličke i vjerske osjećaje, ali kada se u istoj preambuli kaže da posvećeni principima slobode misli, savjesti i vjere tražimo otkazivanje svete mise, to mislim da vrijeđa zdrav razum. Jedini pridjev koji meni pristoji uz misu je sveta, a kada u ovoj Rezoluciji uz misu vidim pridjev takozvana to govori o dubokom prijeziru predlagatelja ove Rezolucije prema katoličkoj vjeri, ali mislim i prema drugim religijama. Govorio je ovdje netko da kasno ovo radimo, da smo trebali prije nekada ovo uraditi. Ja ću neke u ovom Domu podsjetiti, a za neke će biti novina kad kažem da smo kolega Lovrinović i ja u dva navrata u prošlom mandatu u prikladno vrijeme predlagali da se u ovom Parlamentu raspravlja o relevantnim rezolucijama Vijeća Evrope i Evropskog parlamenta, u kojima se osuđuju svi zločini evropskih totalitarizama u XX stoljeću, i nacizma i fašizma, ali i komunizma. Ni jedan put nije bilo volje za tu raspravu. Evo, ja ću Vam reći zašto, čitajući samo dvije točke iz Rezolucije Vijeća Evrope 1481 iz 2006. godine. Parlamentarna skupština snažno usuđuje masovno kršenje ljudskih prava od strane totalitarnih komunističkih režima, izražava sućut, razumijevanje i priznanje žrtvama tih zločina. Također, poziva sve komunističke ili postkomunističke partije da u svojim zemljama, ako to dosada nisu učinile, ponovo procijene povijest komunizma i svoju vlastitu prošlost, jasno se distanciraju od zločina počinjenih od strane totalitarnih komunističkih režima i da ih osude bez ikakvih nejasnoća. Nema, nije bilo u ovom Parlamentu niti ima u ovom društvu snage da se zločini komunističkog režima osude bez ikakvih nejasnoća i to je razlog što to nije bilo na dnevnom redu. Ove rezolucije osuđuju sve totalitarizme, snažno i nacistički i fašistički i sve njihove marionete, ali i komunistički teror. I zato ja neću vas ovdje pozivati kao, evo, moj kolega da ne stavljate ovu Rezoluciju na dnevni red. Ja ću biti protiv toga, ali se radujem raspravi o ovoj Rezoluciji gdje ću imati prilike opširnije i detaljnije govoriti zašto Blajburg, zašto komemoracija i koji su to zločini koji se tu komemoriraju. Hvala. 43
Ispravka krivog navoda, Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Nema mi kolege Osmanovića, dakle, upravo je izrekao nešto na tragu ovoga što je govorio gospodin Kožul. Međutim, ne može ova Rezolucija biti potka, dakle, temelj za takvu vrstu rasprave i amandmanskog dograđivanja. Zato mi i predlažemo da se danas o ovom prijedlogu ne raspravlja, da se ne stavlja na dnevni red, a kada neka skupina, ili ova ili druga, bude spremna da predloži na tragu onoga što je govorio kolega iz SDA ili na tragu ovoga što je govorio gospodin Kožul, ovaj, jednu cjelovitu raspravu o svemu, nemamo ništa protiv. Međutim, ne može ova, ovakav prijedlog Rezolucije gdje je, dakle, meritum sveta misa, da mi govorimo sada o svemu i svačemu. Dakle, da ovdje, i onako smo samo u dnevnom redu, vidite šta smo sve iznijeli. Dakle, jednostavno je nemoguća misija. A kolegi Zukanu, dakle, kaže gospodin Zukan, ne bi ovo ni bilo dosad, ne bi to bilo da neko nije iznio, ko je iznio u javnost? Nit je to kardinal iznosio u javnost, niti smo mi to iznosili u javnost. Dakle, koliko ja znam Hrvatski narodni sabor se očitovao prije dva dana kad su napadi na kardinala bili toliki da se više nije moglo šutiti. I ponovno Vam govorim, nema sponzorstva crkvi, misi. Dakle, vi ili ne čujete ili ja ne znam kako da Vam kažem. Ne može nikakav Jandroković, nitko ne može biti sponzor nikakvoj misi. Šta je Vama? Nema tu sponzora. Događaj je nešto šire, događaj je, nešto sam o tome govorio, da se ne ponavljam. Prema tome, ne možete tako govoriti, a misa se drži, dakle, ona se govori za pokojne duše i one koji su nestali, i za nevine i za krive. Dajte da se više ne ponavljamo. Prema tome, tražim da se, da, da ne raspravljamo na ovom materijalu. Ne možete, rekao sam na početku, ne možete vi ni hrvatske zastupnike dovesti u situaciju da kada ovako postavite naslov da oni neće osuditi zločine. Naravno da ćemo osuditi zločine, ali ne možete mi u meritumu dati govor o misi i onda tražiti od mene da ja podržavam takve materijale ili da mi podržavamo. Pozivam vas na razum, kolege iz SDA posebice, dakle, neka se napravi novi materijal, neka se predloži na neku od narednih sjednica, neka ovo danas ne ide, dovoljno je izazvalo pozornosti. Ne može se završiti, kako ste sami rekli, prema tome, a i ovih drugih stvari koje su iznešene od kolege Borenovića itd., ako dođe do rasprave da ćemo raspraviti, kako je on to mislio, dakle, šta će on podržati pa ću ja nešto predložiti pa da vidim hoće li on podržati iz Republike Srpske, pa ćemo vidjeti.
Gospođica Sanja Vulić, ispravka krivog navoda.
Hvala predsjedavajući. Pa ja bih zamolila kolegu Đonlagića da nam ipak iskopira ovu presudu o kojoj je govorio jer imam, na moju sreću, 2012. godine, na Vašem mjestu je sjedio gospodin Milorad Živković, Dobojlija, pa sam itekako informisana, imam, ovaj, sve infomacije šta se dešavalo, kao i izvode iz zapisnika koji su i kolegama dostupne. Gospodin Vedran Hadžović je izgubio na sudu jer je Predstavnički dom tada birao na osnovu liste Komisije i po proceduri i nije ista situacija tada jer je Predstavnički dom, sada i tada, jer je Predstavnički dom tada odgodio izbor članova CIK-a dok se ne steknu uslovi i birao na osnovu liste i Vedran je izgubio. 44 Vedran Hadžović i Tihomir Vujičić su se žalili jer su novi članovi CIK-a birani u paketu sa liste nepojedinačno i tako dalje. Pa ja molim kolegu Đonlagića da on svakako nama umnoži tu presudu pa da vidimo ko je u pravu.
Hvala. Gospodin Dženan Đonlagić, ispravka krivog navoda.
Pa nisam ja ni govorio. Uvežena kolegice Sanja, ja sam Dženan Đonlagić, ja sam osoba A, Dženan Đonlagić. Osoba B, Zlatan Begić, neka se predstavi osoba B.
Hvala. Javlja se gospodin Begić, dobro.
Naravno, dostavit ću vam i tu odluku, a i odluku iz 2018. godine. Citat iz te odluke – nemoguće je predmetnu odredbu člana 215 primjenjivati na članove CIK-a BiH, jer članovima CIK-a BiH mandat ne može biti produžen samo do isteka izbornog perioda. Ovo, jer je odredbom člana 25.9 Izbornog zakona propisano da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH provodi postupak imenovanja CIK-a BiH. Ako to ne učine članovi CIK-a, nastavit će obavljati svoju dužnost do imenovanja novih članova CIK-a BiH. Dakle, Vijeće zaključuje da bi potpuni pravni non sens bio kada bi se odredba člana 25.9 Izbornog zakona za koju je naznačeno da se odnosi na izbor članova CIK-a BiH tumačila u duhu odredbe člana 215 itd., itd., sve vam dostavim, nikakav problem. Dobit ćete sutra tokom dana. Prijatno.
Hvala. Zaključujem raspravu. Konačno, nakon nekoliko časova zaključujem raspravu. Gospodin Begić je dobio treći put mimo Poslovnika i ja sam kriv, ispravku krivog navoda, ali popravit ćemo to ubuduće. Izjašnjavamo se o prijedlozima za nove tačke dnevnog reda. Izjašnjavamo se redoslijedom koji je služba zapisala, kako se predlagalo. 1. Prijedlog gospodina Đonlagića koju je on formulisao kao odluka o izboru i stupanju na funkciju, međutim to mora da glasi kao – Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti Prijedloga odluke o izboru i stupanju na funkciju i prestanku funkcije člana Centralne izborne komisije. Dakle, glasamo o ovom prijedlogu. Glasamo da bude tačka dnevnog reda, mislim da sam to rekao potpuno precizno. Molim vas da ponovite. 39 prisutnih – 25 glasalo za, 12 protiv, 2 uzdržana. Ima opšta većina, ima entitetska većina. Biće tačka dnevnog reda. 45 2. Prijedlog – Prijedlog rezolucije o poštovanju žrtava ustaškog režima, predlagači: poslanici Predrag Kojović, Mirjana Marinković-Lepić, Aida Baručija i Damir Arnaut. Pokrenite glasanje. Ukupno prisutnih 39 – za 26, protiv 7, uzdržanih 6. Ima opšta većina, ima entitetska većina. Prijedlog se uvršava u dnevni red. 3. Prijedlog – Prijedlog odluke o stavljanju van snage Odluke o izboru i stupanju na funkciju i prestanku funkcije članova Centralne izborne komisije BiH, predlagač gospođica Sanja Vulić. Ukupno 39 prisutnih – glasalo za 13, protiv 25, jedan udržan. Nema opšte većine, prijedlog nije prošao. 4. Prijedlog – Potvrđivanje imenovanja članova Privremene istražne komisije Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za utvrđivanje stanja u pravosudnim institucijama Bosne i Hercegovine, predlagač: poslanik Branislav Borenović Za 26, protiv 12, 1 uzdržan. Ima opšta većina, ima entitetska većina. Prijedlog prošao. 5. Prijedlog – Prijedlog zaključka poslanika Nermina Nikšića koji glasi: „ Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH preciznu informaciju o tome kako je došlo do davanja saglasnosti firmi „Srebrena malina“ za nabavku respiratora Glasamo. 34 za, 1 protiv, 4 uzdržana. Ima opšta većina, ima entitetska većina. Prijedlog prošao. Šesti prijedlog, je li ima nekih primjedbi? Jesu li svi glasali? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 6. Prijedlog – Prijedlog odluke o razrješenju člana Centralne izborne komisije BiH o imenovanju sljedećeg člana Centralne izborne komisije BiH o imenovanju sljedećeg člana Centralne izborne komisije sa Liste kandidata za imenovanje člana CIK- a, predlagač zamjenica predsjedavajućeg Predstavničkog doma, gospođa Borjana Krišto. Glasamo. Ponovite glasanje. Za 12, protiv 22, uzdržanih 5. Nema opšte većine. Prijedlog nije prošao. Završili smo glasanje o dopuni dnevnog reda. Pauza 15 minuta da dobijemo prečišćen dnevni red o kojem se izjašnjavamo. 46 [[PAUZA]]
Hvala lijepa predsjedavajući. Iako ova točka nosi naslov – Komentari na dobivene odgovore i ja sad tek čujem da sam dobio odgovor, kojeg nisam vidio, a htio sam prokomentirati, dakle, postavljeno zastupničko pitanje u sklopu kojeg je i jedna inicijativa, postavljeno je 13. sječnja 2020. godine i postavljeno je ministru, Ministarstvu sigurnosti gospodinu Fahrudinu Radončiću, ministru. Pitanje je glasilo – Koji je status budućeg graničnog prelaza Svilaj na Koridoru 5C imajući u vidu činjenicu da izlazni dio tog Koridora kod Bijače ima BIP status? Dakle, pitanje je bilo vrlo kratko i jednostavno, a usput je bila inicijativa da u već postojeći i važeći Sporazum između Bosne i Hercegovine i Hrvatske o statusu graničnih prijelaza molim da se izvrši aneks i da budući granični prelaz ima BIP status. Dakle, evo četiri i više mjeseci nisam dobio odgovor, a u međuvremenu je izgrađen most na rijeci Savi kod Svilaja i konačno je počeo sa radom izgradnja graničnog prelaza. Ovo moje pitanje je imalo smisla u tom vremenu, jer ovisno o tome koje je kategorije taj granični prelaz i sam projekat graničnog prelaza će biti tako urađen. Stoga bi molio, vjerovatno nisam dobio odgovor koji zavređujem, evo postavljam ga ponovno, a dostaviću ovoga naknadno isti. 54
Hvala. Komentar, gospodin Damir Arnaut.
Hvala predsjedavajući. Upravo ste rekli da ćemo raditi samo do 17:30 i ja bi zamolio da se ovaj Prijedlog rezolucije o poštivanju žrtava ustaškog režima umjesto tačka 59. da se odma raspravlja o njemu i da odma glasamo, jer ovaj najavljeni događaj pod pokroviteljstvom Hrvatskog sabora je sutra. Ja opet podsjećam, kao predsjedavajući imate te ovlasti da redoslijed samo promijenite, a imate priliku da Vaš potpis bude na ovoj Rezoluciji kao predsjedavajućeg ili da uđete u istoriju kao neko ko je ovo stavio tek na 59. tačku i time onemogućio da se o ovome izjasnimo prije te, tog sutrašnjeg događaja. Hvala.
Dobili ste riječ za komentar na postavljeno pitanje, a ne za ovo. Utvrdili smo dnevni red, pročitali tačno redoslijed dnevnom redu, mislim bilo bi neprimjereno vraćati se na početak. Nastavljamo rad, Nenad Nešić komentar na postavljeno pitanje.
Hvala predsjedavajući. 26. februara postavio sam poslaničko pitanje predsjedniku Skupštine Hercegovačko- neretvanskog kantona, predsjedniku Skupštine Zapadnohercegovačkog kantona i predsjedniku skupštine Posavskog kantona u kojem sam ih pitao – Kaće kantonalne skupštine promijeniti Ustav kako bi Srbi i u tim dijelovima BiH 24 godine nakon potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma konačno postali konstitutivan narod i imali pravo na svoj jezik i pismo? Dosad sam dobio odgovor samo od Posavskog kantona iz kojeg tvrde da će to uraditi do kraja drugo kvartala ove godine, to je znači u roku od još mjesec dana, dok se ostali nisu ni udostojili odgovoriti. E pa kad su Srbi precrtani kao konstitutivni narod, nemaju osnovno ljudsko pravo na svoj jezik i svoje pismo možete zamisliti kako im je tek doći do posla u ovim kantonima i kakve uslove za život imaju kada nisu čak ni ostali. Zato ne treba da nas čudi da po poslednjem popisu u Zapadnohercegovačkom kantonu živi tek 0,1% Srba, u HNK kantonu od nekadašnjih 14% iz 1991. godine danas živi 2,9% Srba i u Posavskom od nekadašnjih 11,1% sada živi 1,9 Srba. I ako mi dozvolite predsjedavajući, i na drugo pitanje koje sam postavio, a tiče se komentara za Komisiju za koncesije BiH. Od 2005. godine do kraja 2019. godine Komisija za koncesije BiH je potrošila 15.510.400,00 KM broj zaposlenih se kretao od 10 do 14, danas je koliko mi je poznato 12. Znate li koliko je Bosna i Hercegovina za to vrijeme odobrila koncesija i koliko im je zahtjeva predato? Odgovor je nula. Znači, sedam ljudi, članova Komisije, sekretarice, vozači, automobili, kancelarije poreski obaveznike su koštali preko 16 miliona KM da bi radili – šta? Ništa. Zato smatram da ovu instituciju treba odma ugasiti, 55 ukinuti, a novac preusmjeriti tamo gdje je potrebniji, a nema gdje nije potreban. Zlonamjerne su interpretacije da neko ovim ruši državu itd. pa u prošlim sazivima upravo Demokratska fronta je insistirala na ovoj temi, ali i još nekim besmislenim agencijama. Zašto ne priznati da nešto nije dobro urađeno, da je bespotrebno, da postoji bolji i efikasniji način da se određeni posao uradi, cilj ove inicijative i jeste da Savjet ministara nađe bolje, svrsishodnije i racionalnije rešenje. Hvala.
Hvala. Gospodin Predrag Kožul.
Ja ću komentirati ... unutar ovog, ove točke dnevnog reda činjenicu da na postavljena zastupnička pitanja već pet ili šest mjeseci ne dobijam odgovore. Pitanje koje sam postavio ministrici vanjskih poslova, a tiče se školske spreme i radnopravnog statusa trenutne ministrice(?) Bosne i Hercegovine u Češkoj Republici, ja već pet-šest mjeseci ne dobijam. Uvažene ministrice ovdje nema, po ustaljenoj praksi navedenog ministarstva, ali ja ću ipak ovdje i ministrici, ali sve nas upozoriti na Zakon o parlamentarnom nadzoru, na članak 64. Zakona o parlamentarnom nadzoru koji definira i kaznene odredbe za neodgovaranje na zastupnička pitanja. Hvala.
Hvala. Gospodin Nikola Lovrinović, komentar.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Nešto slično na tragu ovoga što je rekao gospodin Kožul, dakle ja imam od ranije tri, čini mi se, pitanja postavljena Tužiteljstvu, jedno gradonačelniku Bihaća, kad je u pitanju izbjeglice, ova migrantska kriza i nisam, dakle, dobio odgovore do danas. Također par mjeseci je od toga prošlo i ja čak i urgencije uputio preko Kolegija, pa ni na to nema odgovora, pa vidjeću šta ću dalje, hoću li tražiti ovo da se pokrene postupak ovaj o kojem govori gospodin Kožul. Također ima jedna inicijativa koja je otišla prema Vijeću ministara, čuo sam da je bila na sjednici Vijeća ministara, radi se o prijevozu zaposlenika tijela uprave Bosne i Hercegovine, čuo sam da je nešto bilo na sjednici Vijeća ministara, da je upućeno ministarstvu da vidi neko rješenje u Pravilniku koji regulira ta pitanja, pa evo i to očekujem. Ali dobio sam odgovor, kako ste rekli dva, ja sam doduše jedan vidio, ne znam taj drugi koji sam dobio, pa se ispričavam možda je jedan od ovih koje sam naveo, a taj odgovor koji sam dobio je od predsjedavajuće Općinskoga vijeća Ane, gospođe Ane, samo da vidim, Ana Baltić. Dakle, prethodno sam isto pitanje postavio gospodinu načelniku Koldži koji, a radi se o imovini Franjevačke provincije Bosne Srebrene ovdje na Kovačićima, koja je 56 djelom, ustvari vraćena im je na korištenje i na popravljanje, ali zapelo kod lamele C i to sad stoji da, ne mogu ljudi dalje raditi, je istina Bog i ovo je vraćeno na privremenoj osnovi jer nema zakona o restituciji. Međutim, koliko ja poznajem zakone i propise, što je urađeno sa dijelom već ove imovine, Vlada Bosne i Hercegovine je '96. godine donijela odluku o davanju ovog kompleksa na korištenje Provincijalatu i postupku vraćanja u posjed ove imovine, to je '98. godine izdala i Rješenje za obnovu koje je potvrđeno 2000. godine, međutim Općina Novo Sarajevo 2003. kojeg li čuda, ovaj, koincidencije kada je gospodin Komšić došao u Predsjedništvo, on je bio i vamo i načelnik, dakle oni su onda to stavili na vlasništvo Općine i sad to više ne daju. U odgovoru načelnika je bilo da on ne može bez zakona o restituciji, ja sam ga pitao da donese odluku na tragu ovih ranijih odluka Vlade BiH i ovih ranijih odluka ove Općine, da se odlukom ustupi na korištenje ova imovina dok se ne donese zakon o restituciji. Isto pitanje sam postavio gospođi predsjedavajućoj Općinskog vijeća, ona mi je samo rekla da sam dobio odgovor od načelnika, jer Općinsko vijeće zapravo donosi tu odluku. A, recimo, na tragu te rasprave koju smo danas imali kod one rezolucije, samo ću vam reći da je ta nekretnina oduzeta od Franjevačke provincije Odlukom Sreskog suda II i IV... Grada Sarajeva 10.03.'47. godine i na osnovu Zakona o potvrdi i izmjeni i dopuni Zakona o oduzimanju ratne dobiti, stečene za vrijeme neprijateljske okupacije. Dakle, podsjetiću vas da je to imovina vazda pripadala franjevcima i prije formiranja NDH i u Drugom svjetskom ratu, e eto na kraju Drugog svjetskog rata našli su se ovi osloboditelji i rekli da je to stečeno kako ne treba, pa je to onda nastavila tako raditi i Općina Novo Sarajevo, dakle proknjižavati da je to vlasništvo. Mogu razmjeti da nema zakona o restituciji i povratu te imovine, ali ne mogu razumjeti da odlukom ne vrate tu i ne dopuste nastavak radova na lameli C kad su već dopustili na dvije lamele, ali evo vidjeću šta ću dalje sa ovim. Hvala lijepa.
Hvala. Nema više komentara na dobijene odgovore. Zaključujem tačku dva. Tačka tri, Ad. 3. Potvrđivanje imenovanja ministra za ljudska prava i izbjeglice u Savjetu ministara BiH, broj: 01/7-34-1-934/20 od 12.05.2020. Dozvolite, dame i gospodo, da podsjetim da je predsjedavajući Savjeta ministara, gospodin Zoran Tegeltija 08.05.2020. dostavio Odluku o stavljanju van snage Odluke o imenovanju ministra za ljudska prava i izbjeglice u Savjetu ministara, tu Odluku ste dobili. Takođe podsjećam da je procedura potvrđivanja i imenovanja članova Savjeta ministara regulisana članom 152. Poslovnika. Članom V stav (4) Ustava BiH propisuje se način imenovanja predsjedavajućeg i članova Savjeta ministara. Predsjedavajući Savjeta ministara Zoran Tegeltija dostavio je 12. maja 2020. godine Odluku o imenovanju ministra za ljudska prava i izbjeglice Savjetu ministara, potpisanom Izjavom kandidata čiju je formu i sadržaj propisala Centralna izborna komisija, a u kojoj su sadržani podaci iz člana 10d. stav (1) tačka a) alineje 1) do 6) Zakona o Savjetu ministara. Službenom potvrdom Centralne izborne komisije u skladu sa članom 10c. Zakona o Savjetu ministara kojom se potvrđuje da predloženi kandidat za ministra ispunjava sve potrebne uslove imenovanja konačnim izvještajem o istinitosti informacija koje sačinila Državna agencija za istragu i zaštitu u vezi sa postupkom imenovanja. Komisija za pripremu izbora Savjeta ministara održala je sjednicu, razmotrila sve raspoložive 57 informacije u vezi s imenovanjem ministra za ljudska prava i izbjeglice u Savjetu ministara, te je Predstavničkom domu dala preporuku za potvrđivanje imenovanja gospodina Miloša Lučića za dužnost ministra za ljudska prava i izbjeglice u Savjetu ministara BiH. Kao što je uobičajeno u skladu sa članom 152. Poslovnika pozivam predsjedavajućeg, gospodina Zorana Tegeltiju, predsjedavajućeg Savjeta ministara da pročita Odluku o imenovanju. Pardon gospodin Tegeltija, pardon, prioritet Damir Arnaut ima povredu Poslovnika, ali ostanite tu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala. Poštovani predsjedavajući i članovi Kolegija, dame i gospodo poslanici, cijenjeni gosti dozvolite mi da na osnovu člana 10. a u vezi člana 5. Zakona o Savjetu ministara predložim na potvrđivanje Odluku o imenovanju ministra u Savjet ministara BiH. Za ministra za ljudska prava i izbjeglice imenuje se Miloš Lučić. Predlažem Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH da ovu Odluku razmotri i potvrdi. Hvala lijepo.
Hvala predsjedavajućem. Gospodin Damir Arnaut, povreda Poslovnika.
Hvala predsjedavajući. Dakle i zaista vas molim da se poštuje Poslovnik, jer je bar po ovom pitanju vrlo jasan. Dakle, predsjedavajući može prekinuti sjednicu maksimalno do sat vremena, Poslovnik predviđa da ukoliko se predviđa pauza, odnosno prekid sjednice duži od sat vremena, da to stavite na glasanje. S obzirom da sam već ukazao, odnosno zamolio da se ovaj Prijedlog rezolucije o žrtvama, poštivanju žrtava ustaškog režima stavi na početak dnevnog reda kako bi moglo biti usvojeno do sutra, ja zaista smatram da bilo kakvo odgađanje, odnosno pomjeranje sjednice, nastavka sjednice za utorak ima za svrhu da se poslanici o tome ne mogu izjasniti prije sutrašnjeg događaja koji se održava pod pokroviteljstvom Sabora Republike Hrvatske. Prema tome, obavezni ste staviti, ukoliko će prekid trajati duže od sat vremena obavezni ste to staviti na glasanje i onda nek se svi izjasne hoće li to trajati duže od sat vremena i hoćemo li se imati priliku prije sutrašnjeg dana izjasniti o ovoj Rezoluciji, to će jednostavno biti jedan litmus test za sve nas ovdje, ali Poslovnik je vrlo jasan, obavezni ste svaki prekid duži od sat vremena staviti na glasanje. Hvala.
Hvala Vama. 58 Nastavljamo sa tačkom tri, odnosno čuli smo Odluku, otvaram raspravu. Izvolite. Ko se javlja za riječ? Niko se ne javlja. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nisam vidio.
Prijavio sam se ja.
O, da, da, pardon, pardon. Zukan Helez ima riječ, izvinjavam se.
Uvaženi predsjedavajući, ma evo samo nekoliko rečenica, smatram da bismo trebali, većina nas diskutovat o ovom imenovanju, jer prvo što je dugo bilo krnje Vijeće ministara i po Ustavu ono je nelegalno, je li, nije u skladu sa Ustavom dok ne budu svi imenovani, tako da su upitne sve odluke, al' odluka nije nešto ni bilo, jer nije radilo Vijeće ministara, tako da ovaj gospodin Lučić, je li, nije ništa propustio. Ono što sam mogao iz medija da pročitam, jer nisam dobio zvanično biografiju, čovjek se predstavlja kao bankar, a onda navodi tamo da je radio u nekoj banci sa srednjom školom pa nije mogao redovno studirati, je li. Ja koliko znam bankar je čovjek koji je vlasnik banke ili koji je menadžer u nekoj banci ili u nekoj, je li, bankarskoj korporaciji, a sa srednjom školom svi znamo ovdje u ovoj sali da čovjek može raditi u banci na šalteru. Tako da mislim da je jako neozbiljan prijedlog od predlagača da čovjek sa šaltera iz banke dođe u Vijeće ministara, jer time derogiramo i Vijeće ministara i ovu državu. Također pročitao sam u biografiji da je jedna od stavki jako bitnih u ovom našem društvu na Balkanu, da je kum nekome, je li, predsjedniku ili nekome tamo od tih u rokovodstvu te stranke. Također bi želio da smo danas ovdje imali i imovinski karton ovoga gospodina, jer čitajući neke imovinske kartone od nekih članova Vijeća ministara, pa odjedanput kad budu imenovani ili budu četiri ili osam godina u Vijeću ministara, pa evo i u vladama entiteta kao odjedanput da dobio dionice Telekoma ili ne znam nekih svjetskih firmi, kao što je Mercedes ili ovaj Siemens. Čitao sam neki dan od gospođe Biser Turković, pa kaže pet stanova, pet kuća, tri stana, dva u Hrvatskoj, jedan u Australiji, druge nekretnine od djece itd. Pa onda napravite klaster u ministarstvu, ne znam zet Hrle ambasador, ćerka OSCE, sin u Ambasadi u Kataru, pa bi dobro bilo ovako na početku ili da nam neko kaže otprilike šta ti ljudi imaju i šta posjeduju, da ne bismo došli u situaciju nakon četiri godine da i ovaj gospodin ili evo dvije i po, ovaj, do kraja mandata ili ustvari u ovoj državi se nikad ne zna koliko će mandat trajati, pa da znamo šta je imao na početku, a šta na kraju mandata. Svakako zbog ove biografije i 12 ili 9, ne znam, potpuno nebitno, godina studiranja i čovjek da dođe u Vijeće ministara, za mene je to jako bitno, mislim da ne zaslužuje i neće dobit podršku mene i neću glasati za dotičnog gospodina. Hvala.
Hvala. Gospodin Branislav Borenović. Pardon, povreda Poslovnika gospodin Arnaut. Izvolite, gospodin Arnaut. 59
Hvala predsjedavajući. Dakle, član 76. stav (1) Poslovnika vrlo jasno govori o povredi Poslovnika – poslanik je obavezan navesti odredbu koja je povrijeđene nakon čega će predsjedavajući Doma odlučiti o opravdanosti prigovora u vezi sa povredom Poslovnika. Znači, ne možete take tako preskočiti, ja sam vrlo jasno ukazao, dakle, na odredbu člana 80. koja govori o prekidu sjednice i člana 83. koja govori o pauzama, oba ta člana jasno propisuju da prekid, niti pauza ne mogu trajati duže od sat vremena ako se o tome prethodno ne izjasni Dom. Dakle, Vi kao predsjedavajući prema Poslovniku možete prekinuti sjednicu ili dati pauzu, ali najduže od sat vremena. Ako ćete je prekinuti ili dati pauzu do utorka, onda Vam Poslovnik nalaže da to stavite na glasanje, pa da se Dom o tome izjasni. Uzimajući u obzir da ste Rezoluciju pomjerili na kraj dnevnog reda, da se ovaj događaj događa sutra, ja se ne mogu oteti utisku da je sve ovo u suštini urađeno kako bi odgodili izjašnjavanje o tom pitanju, ali u svakom slučaju član 76. u najmanju ruku nalaže da odlučite o opravdanosti prigovora i donesete odluku o tom pitanju.
Čuli smo Vas, gospodine Arnaut i prvi put i nisam se opedijelio uopšte da odgovaram, dakle ovo je stav Kolegija i Proširenog kolegija sa jučerašnje sjednice i rekao sam u odluci zašto u, predlogu odluke zašto ovo radimo i to svi znate u ovoj sali, ne zbog ovoga o čemu govori gospodin Arnaut, nego zbog potreba jednog broja poslanika koje trebaju da poštuju i oni drugi koji nemaju takvu vrstu potreba. Prema tome, odluka je do ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Jel' neko govori? Gospodine Arnaut niste dobili riječ. Dakle, rekao sam, ustvari ovdje saopštio odluku Proširenog kolegija koji je kad je dogovarao sjednicu o ovome odlučio i ostajem kod toga. Nastavljamo raspravu o tački dnevnog reda – Imenovanje ministra. Riječ ima gospodin Branislav Borenović.
Hvala uvaženi predsjedavajući ovog Doma. Kao neko ko je juče učestvovao u radu Komisije za pripremu izbora Savjeta ministara, kao neko ko je uputio nekoliko pitanja kandidatu za vrlo važnu i odgovornu poziciju ministra u Savjetu ministara BiH primjetio sam nekoliko nelogičnosti i zatražio sam odgovor vezan za određene kvalifikacije kandidata. Činjenicu da, jeste tačno da je period pohađanja srednje škole bio pet godina, studiranja 12 godina na privatnoj vusokoškolskoj ustanovi u Banja Luci i moram reći da je uvažni kandidat to i potvrdio i vrlo korektno rekao – da jeste, ja sam ponavljao četvriti razred srednje škole, jeste ja sam studirao 12 godina, jer sam imao potrebu da, kako je rekao, ganjam bankarsku karijeru, pa sam onda u jednom periodu, kako je vrlo korektno rekao, napolagao, citiram, određeni broj ispita. Činjenica da nema nekih kvalifikacija vezno za oblast kojom bi se trebao baviti, ali imam potrebu da kažem da stvarno nemam ništa lično protiv gospodina Lučića, protiv njega kao čovjeka koji je predložen i ne mogu da imam jer se ipak radi o osobi koja ima određen svoje stavove, ima svoje 60 viđenje, ima svoje mišljenje, ali imam potrebu da kažem da sam protiv ovakvih pojava i to govorim kao neko ko će definitivno glasati protiv ovog rješenja, to je moje pravo kao poslanika, jer sam protiv ovakvih pojava koje mislim da na određen način degradiraju, deplasiraju važnost i odgovornost pozicije koju trebaju ljudi da obavljaju u ovom društvu. Gospodo draga ovdje se radi o izboru člana ministarskog svjeta, jednog od trojice iz Republike Srpske u kojoj živi 900 hiljada, hajde možda i milion stanovnika i činjenica da sam protiv ovog imenovanja govori da smatram takođe da te osobe koje su predložene iz Republike Srpske, pa i ostale koje su dolaze ili dolazile su iz Federacije BiH ne moraju i ne mogu biti perfektne, ali isto tako ne mogu, niti treba da budu ispod određenih prosjeka, sa vrlo, vrlo tankim kvalifikacijama. Nemajući namjeru da bilo šta teže govorim, svjestan činjenice da bi očigldeno bilo najveće čudo u ovoj zemlji da neko od nas predloži vukovca za određenu poziciju, ali mislim da nije ni dobro mladu osobu koja je prije tri godine završila fakultet, nakon 12 godina, targetirati i stavit u jednu vrlo, vrlo složenu i osjetljivu poziciju. Ja mislim da se većina vas iz vladajuće koalicije slažete sa ovom ocjenom, vjerovatno nemate hrabrosti i ne želite da to kažete, ja ovdje govorim o svim tim nekim vrijednosnim principima, vrijednosnim načelima, ne želeći da bilo koga, ne daj Bože, uvrijedim nego govoreći zaista ono što mislim i ponavljam još jednom iz jednog vrlo korektno razgovora juče sam svjestan da moram ovo reći i hoću da kažem. Gospodine Tegeltija, gospodo iz vladajuće koalicije to je, naravno, vaš izbor, to je vaš izbor, a to je i vaša poruka građanima, ljudima ove zemlje da nakon onog bahatog ponašanja ministra i zamjenika ministra tokom zabrane okupljanja, dernečenja po sarajevskim restoranima, urlikanja po komšijama, nas više ništa ne može iznenaditi i vjerujte mene ovo i ne iznenađuje toliko, čak razmišljajući od juče mislim da će se ovo imenovanje možda i dobro uklopiti u taj ambijent u kojem vi politički djelujete. Jeste, gospodine Radmanoviću, znam da možda razmišljate slično, ali mislim da će se savršeno uklopiti upravo u taj ambijent koji ste vi napravili, u kojem je sve moguće, pa čak i jednu mladu osobu staviti na taj pijedastal velike odgovornosti gdje ćete se svi vi podsmijavat, a ja sam stvarno krajnje ozbiljan kada ovo govorim i možda najbolje želim upravo takvim ljudima. To su te novostečene prirodne okolnosti u kojima vi djelujete, koji ste svojim ponašanjem, svojim odnosom napravili da je takav, ja tome ne pripadam, imam pravo da budem protiv i da izglasim svoje nezadovoljstvo i da glasam protiv i da napravim i političku distancu prema vama koji ćete donijeti danas tu odluku i ponavljam još jednom, ništa lično prema osobi, čak nisam pomenuo ni ime, jer poštujem kao čovjeka, ali protiv pojave sam takve i to hoću da kažem. Hoću da kažem da ste ovo društvo potpuno uprostili, devalvirali ste sve neke normalne vrijednosti, stvorili ste ambijent u kojem je sve moguće, pa i ovo i ne čudi me to i zato sam osjetio potebu da to kažem nemajući namjeru da se sa bilo kim raspravljam, nego baš onako iz srca razmišljajući juče, juče riječ nisam progovorio evo do danas, o tom što se desilo na sastanku komisije, gdje smo imali razgovor oko kandidata za jednu od najvažnijih pozicija u ovoj zemlji na koju ne može svako da bude delegiran, ali i da na koju i političke partije i političke kalicije preuzimaju odgovornost kada je u pitanju, kada je u pitanju predložena osoba. Ponavljam još jednom, imao sam potrebu da to kažem, glasaću i mislim da ćemo mi iz poslaničkog kluba takođe glasati svi protiv ovog imenovanja, vaša je odgovornost, vaša je odluka, imate dovoljno ruku, imate političku koaliciju, imate dogovor, izaberite, šaljite poruku kakvu šaljete, mislim da je poruka koja odlazi sa ovog mjesta okrutna, zaista okrutna prema ljudima koji su vjerovatno i umorni i turobni i razočarani, pa možda čak i navikli na nešto što ih ponekad čak i ne iznenađuje način kako to vi radite. Hvala.
Hvala. Gospođica Sanja Vulić. Skraćujem raspravu na pet minuta. 61
... povredu Poslovnika prije mene.
Dobro. Pardon, Nikola Lovrinović, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Htio sam samo nešto upozoriti nas sviju, a i one koji nas prate, nemam druge ovdje ikone za takvo što. Dakle, već je informacija na klix.ba da su kritikovali izbor ovoga ministra gospodin Šarović i gospodin Borenović koji je tek završio. Molim kolege iz klix.ba da malo sačekaju bar da završi.
Hvala. Sanja, izvolite.
Ja apsolutno nisam iz, ispravka krivog navoda, je li ja mogu?
Dobili ste riječ ...
E hvala Vam. Kolega dobacuje pa me zbunjuje. Hvala predsjedavajući. Pa ja uopšte nisam iznenađena kritikama kada je u pitanju kandidat novi za ministra. Očito danas šta god je došlo iz kabineta predsjedavajućeg Savjeta ministara pojedinici su imali kritike na to. Ne znam, možda da smo gospodine Radmanoviću predložili da na Vaše mjesto sjedne gospodin Borenović, a na mjesto Zvizdića da sjedne Zukan Helez, onda bi to vjerovatno bio onaj pravi politički ambijent za rad i djelovanje. Ono što je bitno naši građani da znaju širom Bosne i Hercegovine jeste da nema konkursa, nema ni opštih, ni posebnih uslova za izbor ministra. On je politički imenovano lice i nosi političku odgovornost i demokratija je takva. Ministar ima pomoćnike koji su nažalost stalni, pretežno, i po Zakonu o državnoj službi, takođe, ista stvar je i sa sekretarima koji pomažu ministrima. Zato i postoji Zakon o državnoj službi, kao što svako punoljetan može biti biran, tako može biti poslanik ministar i to su osnovni postulati savremene demokratije za one koji nisu znali, neka se raspitaju pa će vidjeti da je tako. U svakom slučaju moj stav je da, naravno, bilo je puno ljudi koji su kritikovani, a već su imenovani i od ljudi i on onih koji su, i to onih koje je predložio Klub SDA i SNSD itd. Po meni je najvažnije, ako je već ovo politička odluka, a jeste, dati momku priliku da se dokaže i pokaže, jer ja vjerujem da ima odličan tim saradnika, pomoćnika, sekretara i da će opravdati povjerenje, a pojednicima je nemoguće ugoditi jer je njima potrebna fotelja da bi zadovoljili svoje sujete.
Povreda Poslovnika, Branislav Borenović, ispravka krivog navoda. 62
Pa ja ne znam je li gospodin Lovrinović daje izjave medijima ispred Parlamenta, ja nikada nisam odustao od toga da kada mediji traže određene izjave da to dam, da komentarišem. Danas sam dao nekoliko izjava, ne vidim je li i to sporno. Ako je i to problem, recite, pa zabranite, donesite ovdje odluku da zabranite poslanicima da daju izjave. Ne znam, malo mi je, malo mi je Vaš taj komentar neumjestan, pomalo čudan. Pa i vi dajete izjave, davali ste čitav dan.
Hvala. Gospodin Zukan Helez, povreda Poslovnika gospodinu Lovrinoviću. Ne, ispravka krivog navoda, pardon. Gospodine Helez, izvolite.
Da. Ma kolegici, kako ono? Sanja je li? Je li ono Sanja? Ustvari znam, onaj, da je to jedna dama koja ima rijetku privilegiju da se rukuje sa svojim Bogom. Mi svi ostali koji vjerujemo nemamo tu privilegiju. Koleginice, ovaj, nije Vijeće ministara da se neko dokazuje. Da bi neko došao u najviši organ državne vlasti, izvršni organ poslije Predsjedništva valjda treba negdje drugo da se dokaže. Ovaj naš budući ministar, on se dokazivao dugo na fakultetu, ne dao Bog da se ovako dugo bude dokazivao u Vijeću ministara, teško nama i ovakvi kakvi jesmo. Hvala.
Gospođica Sanja Vulić, ispravka krivog navoda.
Predsjedavajući. Pa znate kako gospodine Helez, jedina je sreća što ljudi nikada neće imati priliku tu ovdje u Federaciji da Vas doživljavaju kao svog lidera, vladara i, evo, ponovit ću što ste Vi rekli, Boga, ja apsolutno stojim iza onog što sam rekla. Kada je arena odjekivala – mi imamo svoga Boga, ime mu je Bodiroga, to apsolutno nije kritikovao. To što Vi ne možete da nađete lidera koji će voditi vašu stranku i da ljudi idu za njim, da ga poštuju, da ga vole, da ga doživljavaju na način kako imaju pravo, to je Vaš problem. Ja znam da biste Vi najsrećniji bili da sjednite tamo, da predsjedavate, da dajete svoj doprinos i da se dokazujete. Ali šta ćete, neki mlađi ljudi su prije krenuli u politku, pa, evo, imat će i kroz Savjet ministara mogućnost da se dokažu.
Vraćamo se u okvire dnevnog reda. Gospodin Helez, opet ispravka krivog navoda. Ovo je drugi put.
63 Pa, evo, predsjedavajući neću više, ispod nivoa mi je, ali ovaj, možda bi mnogi ljudi u ovoj državi voljeli da imaju kao Vi Boga i da on ima, taj Bog da ima svoga sestrića koji ima privatnu firmu, pa koji uveze dva i po miliona bez tendera ili kupi, itd., itd. Ako Vama takav neko može biti Bog, onda je problem Vama sa Vama.
Gospođica Sanja Vulić.
Pa nisam znala da radite i u istražnim organima, ali u svakom slučaju, ako već nekoga optužujete, onda ste dužni i da to dokažete. Ali, evo, biće prilike i na sljedećoj sjednici, možda čak i u utorak da govorimo i o kadrovima Vaše partije i njihovim imovinskim kartonima, uvozu i izvozu. I to neka je Vama na čast i obraz kao porodičnom čovjeku da pominjete djecu, sestriće, bratiće, kako god, to više govori o Vama nego o bilo kom drugom.
Podsjećam da je rasprava o potvrđivanju imenovanja ministra. Riječ ima gospođa Mirjana Marinković-Lepić. Rasprava ograničena na pet minuta. Izvolite.
Ja sam, naravno, duboko svjesna činjenice da stranke koje dobiju određeni broj mandata, dakle, mogućnost da imenuju svoj kadrove za određeni boj mandata u bilo kom organu. Naravno, na to imaju pravo, imaju pravo da predlože koga oni smatraju da će najbolje odgovoriti toj funkciji. Međutim, ja se pitam da li je u stranci koja je predložila ovog kandidata bilo kadrova koji imaju bolje referense od momka koji je predložen. Ja, kao i kolega Borenović, dakle, samo želim da kažem da apsolutno, naravno, nemam isto također ništa protiv njega lično, ali mi ovdje raspravljamo o imenovanju na funkciju i, dakle, mi znamo i ne treba ovdje niko da nam govori da nisu propisani uslovi i da je ovo politička funkcija, mi to savršeno dobro znamo. Međutim, smatram da je ovdje, da su ovdje ovakvim imenovanjem povrijeđeni svi oni mladi brilijantni ljudi koji imaju visok prosjek na fakultetu, koji imaju iskustva u radu nevladinog, dakle civilnog sektora, koji, dakle, sjede kod kuće možda, bez obzira na sve ove referense. Ja sam osoba koja ću sigurno podržati mlade ljude i dati im šansu ukoliko sam to u mogućnosti, međutim smatram da ovaj kandidat ni na koji način ne ispunjava uslove u smislu da može odgovoriti funkciju koja, na koju treba da se imenuje. Dakle, mi imamo zlatne studente koji sjede kod kuće, nemaju stalnog zaposlenja i imaju iza sebe itekakve aktivnosti, itekakav društveni angažman itd., pa nisu, dakle, došli u poziciju da budu predloženi za ovakvu jednu funkciju. Dakle, za mlade ljude jesam, ali smatram da ima mladih ljudi koji su itekako imali referense mnogo bolje od ovih koje ima ovaj momak o kojima smo, evo, saznavali iz medija i, dakle, činjenica je da nema bogatu biografiju i to mislim da je poraz. Mislim da je porazno da šaljemo poruku da bez obzira što imamo fantastične, pametne, uspješne mlade ljude, da je za određenu poziciju, dakle, samo potrebna stranačka podobnost, a nikako sposobnost. I ovdje nema niko uopšte želju da liječi neke svoje komplekse ili kako se već ovdje nešto diskutuje, prije svega nemam tu potrebu ja koja imam doktorat iz oblasti ljudskih prava i znam kako je to složena problematika i koje znanje i iskustvo se treba imati da bi se ovoj funkciji odgovorilo. Dakle, još jednom, naravno, 64 ponavljam da neću glasati za ovog kandidata jer smatram da apsolutno ničim ne zaslužuje da bude imenovan na ovu funkciju.
Hvala. Riječ ima gospodin Mirko Šarović.
Hvala predsjedavajući. Pa većina diskutanata dosta toga je već rekla, ja neću govoriti o referencama kandidata, ali više bi ovo bilo pitanje i molba za odgovor predsjedavajućem Savjeta ministara BiH, cijenjenom gospodinu Tegeltiji koji je formalno predlagač za potvrđivanje ove dvije pozicije, odnosno ministra i zamjenika ministara. Kad je u pitanju Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice, pretpostavljam da je svima nama poznato da se radi o jednoj od najodgovornijih funkcija u Bosni i Hercegovini, vrlo složeno Ministarstvo koje zahtijeva zaista mnogo mnogo znanja i nekih drugih sposobnosti koje treba da ima jedan kandidat za ministra. E zato uvaženi predsjedavajući Savjeta ministara, ja bih volio da, obzirom da ste bili vrlo vrlo kratki, da ste na neki način prosto bili bojažljivi i da niste bilo šta rekli o kandidatu, izuzev što ste izgovorili, ili kandidatima, izuzev što ste izgovorili njihova imena, da bi bilo možda u redu i radi sviju nas ovdje poslanika, da, obzirom da nismo ni dobili biografije kandidata, da kažete šta Vas je to ponukalo, šta Vas je postaklo da stanete iza ove dvije kandidature? Je li to Vaše uvjerenje da na osnovu njihovih biografija, njihovih znanja, referensi, oni mogu odgovoriti ovom zadatku? Da li u to vjerujete, ili njihovom talentu ili bilo čemu? Vi morate, znači, da nama poslanicima jasno kažete da ste Vi uvjereni da će ova dva kandidata odgovoriti svom zadatku u Savjetu ministara na poziciji ministra i zamjenika ministra. Svjesni smo, naravno, pozicije da postoji parlamentarna većina koja će vjerovatno sa dovoljnim brojem glasova izglasati ova imenovanja. Naš stav po tom pitanju je jasan, ali i radi nas i radi javnosti, ja bih Vas molio da budete jasni upravo po, rekao bih, ovim pitanjima o kojima sam govorio. Evo, toliko predsjedavajući. Hvala.
Hvala. Gospodin Nermin Nikšić.
Zahvaljujem gospodin predsjedavajući. Dakle, ja spadam u red onih zastupnika koji je stalno prozivao parlamentarnu većinu zbog činjenice da Vijeće ministara nije imenovano u skladu sa Ustavom. I prvi poriv, kada sam čuo da će biti imenovanje je bilo – evo konačno. I da budemo potpuno jasni, formalno i pravno, imenovanje je u skladu sa zakonom, tu nema potrebe da bilo ko problematizira. Drago mi je da, evo, da nas je kolegica malo educirala šta je demokratija i činjenica je da je pravo parlamentarne većine da imenuje Vijeće ministara onako kako smatra i koga smatra da je kvalifikovan i da to može raditi, kao što je standard, i da opozicija upozorava parlamentarnu većinu šta radi, kako radi i kakve odluke donosi. Očito da i ovako imenovanje i ovakva kadrovska rješenja više govore o odnosu parlamentarne većine u institucijama države Bosne i 65 Hercegovine. Meni je zaista drago da možemo očekivati u narednom periodu rješavanje ove migrantske krize po principu smanjit ćemo uvoz, a povećat izvoz migranata iz Bosne i Hercegovine. Dakle, smanjit ćemo njihov dolazak, a povećati njihov odlazak i smatram to, i smatram ovakvo rješenje još jednim šamarom Bosni i Hercegovini i njenim institucijama, a, evo, prilikom imenovanja, vidjet ćemo ko će sve potegnuti i udariti šamar institucijama Bosne i Hercegovine. Hvala.
Hvala. Gospodin Damir Arnaut.
Hvala predsjedavajući. Pa vidite, ovaj, kad pogledate biografiju ministra, vidimo da čovjek, je li, u ovom nekom tradicionalnom smislu, nema fakultet. I hajde sve to na stranu, međutim šta se desilo sa ovim koalicionim dogovorom, jer ja sada čitam izjavu gospodina Osmanovića u svojstvu šefa Kluba kada je bilo ovih problema oko imenovanja gospodina Mlađana Božovića i on je tad rekao – očekivali smo da će koalicioni partneri SNSD-a ispoštovati ono što smo se dogovorili, a to je da za ministra za ljudska prava bude predložena osoba koja je profesor, koja je politički neangažovana iz reda Ostalih. Sad kako smo mi došli onda tu, sa, profesora je li, ja pretpostavljam fakultetskog na nekoga ko nema ni fakultet, šta se desilo? Da li je u međuvremenu postignut neki drugi međustranački dogovor između SDA i SNSD-a, o kakvoj trgovini se tu radi i šta je zaista, ovaj, dovelo do toga da standardi, barem, je li, kad je SDA u pitanju toliko padnu? Kad je u pitanju izjava gospodina Adila Osmanovića, vidim da se javio za ispravku krivog navoda, ali ja podsjećam da ja čitam medijske izvještaje koji ga direktno citiraju. I evo, još jedan direktan citat – voljeli bismo da je to bio neki profesor koji je radio i imao mnogo objavljenih članaka o ljudskim pravima. Ja ne vidim da je čovjek objavio niti jedan članak, a pogotovo ne o ljudskim pravima, je li, barem ukoliko je ova biografija kompletna, a čini se da je kompletna i čini se iz te biografije da je čovjek tek nedavno počeo raditi. Mislim da ovaj visoki Dom, a prije svega građani Bosne i Hercegovine, zaslužuju da čujemo kako su to ti standardi opali u međuvremenu, je li, da sa profesora, kako sam već rekao, padnemo na čovjeka koji čak, ni, ovaj, fakultet nema završen. Što se tiče drugog pitanja meni je nejasno zbog čega je SDA gospodinu Dodiku dala ovo četvrto Ministarstvo, mislim dali ste im već, dali ste gospodinu Dodiku četri delegata u Domu naroda, a svi znamo da tri nije četri, i svi smo u potpunosti svjesni pogubnosti te odluke, međutim zašto ste mu dali i četvrto ministarstvo? Jer vidite, ovo je prvi put otkada imamo predsjedavajućeg i devet ministara, dakle, deset pozicija, da stranke sa sjedištem u Sarajevu ne drže te četri pozicije. Kada je Nikola Špirić bio predsjedavajući stranke sa sjedištem u Sarajevu su imale četri pozicije, naravno da je bilo ispoštovana ona odredba Ustava da trećina treba sa teritorije Republike Srpske i to je ispoštovano na način da Tarik Sadović bio taj koji je bio iz RS-a, ne znam, ne mogu se sjetiti ko ga je poslije zamijenio, ali u svakom slučaju to je sve vrijeme bilo ispoštovano. Kad je Vjekoslav Bevanda bio predsjedavajući Vijeća ministara stranke sa sjedištem u Sarajevu su imale četri pozicije u Vijeću ministara i potpuno je ista situacija bila, je li, i kad je gospodin Zvizdić bio predsjedavajući Vijeća ministara, što on, također, može potvrditi, evo ga, tu je. Ovo je znači prvi put otkada imamo predsjedavajućeg i devet ministara, dakle, deset pozicija, da su četri, 66 da stranke sa sjedištem Sarajevu nemaju te četri pozicije. Dakle, ovdje je vrlo, vrlo jasno, mislim uzmete ovo – dali ste Dodiku četri u Vijeću ministara, a slijedovalo ga je tri po svemu što smo ranije imali, dali ste Dodiku četri delegata u Domu naroda i u suštini osujetili ovaj mandat Parlamentarne skupštine da donosi reformske zakone, da uštede donosi itd. Evo, vidjeli smo danas šta ste uradili po pitanju ove Rezolucije oko Blajburga, to je sad ... više između vas tri stranke sveukupno, i, evo opet sad da se vratim, dakle, šta je sa tim profesorom, gdje nam je profesor gospodine Osmanoviću? Obećali ste građanima Bosne i Hercegovine profesora, a dobili smo studenta izgleda. Hvala.
Hvala. Gospodin Osmanović, ispravka krivog navoda.
Hvala predsjedavajući. Pa nema drugog načina da se javim, nego ispravka krivoga navoda. Naprotiv, kolega Arnaut je potpuno ispravno citirao moje izjave kada smo govorili o kandidatu Božoviću za ministra za ljudska prava i izbjeglice. I mi smo očekivali da neko od kandidata dođe po pitanju ministra za ljudska prava i izbjeglice, da dođe neko iz reda profesora, neko ko ima objavljene radove. Jedne prilike lider SNSD-a je rekao da će oni poslati reprezentaciju u Sarajevo. Očigledno, kolega Arnaut, da nema boljeg izbora i nema te reprezentacije. Mi smo čekali da se pojavi profesor, ali evo, ne možemo dočekati. Nismo srećni što nije predložen čovjek koji je profesor iz oblasti ljudskih prava, koji ima objavljene radove, ali očigledno ne možemo dobiti takav jedan prijedlog, a mi želimo da se ovaj sastav Vijeća ministara konačno konstituiše i to je ono što danas imamo ovdje na stolu. Hvala.
Damir Arnaut, ispravka krivog navoda.
Čekajte, mislim, sad Vi potpuno devalvirate sopstvenu izjavu, Vi sad kažete da biste Vi voljeli da je to bio profesor. Tad ste rekli, ovaj, da su za SDA, opet Vas citiram, sporne dvije stvari kad je u pitanju imenovanje Božovića i to su pitanja doslijednog sprovođenja koalicionog sporazuma SNSD-a i SDA i ove Božovićeve mrlje, je li. A taj koalicioni sporazum, kako sam Vas maloprije citirao podrazumijeva da dođe profesor iz oblasti ljudskih prava, odnosno profesor sa puno objavljenih članaka iz oblasti ljudskih prava. Dakle, koalicioni sporazum se ili promijenio pa ste sa profesora, prekrižili profesora, upisali studenta, ili je SDA odustala od tog dijela koalicionog sporazuma i pristala na studenta, mislim čovjek je još uvijek student, pazite, vrlo je jasno. E sad, mene zanima koja trgovina je tu bila da Vi toliko devalvirate ne samo sopstvene stavove, mislim ja, meni je, ali hajde svako polazi od sebe, meni je nevjerovatno da neko nešto tako javno kaže, pa onda odstupi od toga, ali evo, svakakvih ljudi. Međutim, isto tako, ovaj, devalviran je koalicioni sporazum SDA i SNSD, jer Vi ste tada rekli da koalicioni sporazum između SDA i SNSD podrazumijeva tri stvari, da je čovjek profesor i po tom tačkom također, je li, ovaj ste stavili i ovo da ima puno objavljenih članaka iz oblasti ljudskih prava, drugo, da nije politički eksponirana ličnost, i treće, da je iz 67 reda Ostalih. Iz svega ovoga što ja vidim ovdje, iz biografije čovjekove, samo je ispoštovano to da je on iz reda Ostalih. Sad zaista kažem, zanima mene, ali mislim da zanima i građane Bosne i Hercegovine zašto smo sa profesora spali na studenta? Hvala.
Kolega Arnaut, Vi znate da je ovdje prošla procedura kad je u pitanju provjera ovog kandidata i ne može biti student imenovan za ministra. Ja se nadam da naša Komisija parlamentarna je odradila dobro svoj posao kada su u pitanju kvalifikacije i kad je u pitanju stručna sprema. Nije koalicioni sporazum bio da ministar za ljudska prava bude iz reda profesora, iz reda da ima objavljene radove, to je moj stav bio. Ja sam rekao – volio bih da su nam koalicioni partneri ponudili nekoga iz reda profesora koji ima objavljene stručne radove iz oblasti ljudskih prava, ali rekao sam, očigledno je, ljudi se muče, ljudi se pate, nemaju takav kadar. Oni nemaju takav kadar i mi dalje ne možemo čekati, želimo da se kompletira Vijeće ministara. Reprezentacija je to koja dolazi iz entiteta Republika Srpska, kao što je Dodik nekoliko puta rekao. Eto, hvala.
Hvala. Gospodin Arnaut, ponovo ispravka krivog navoda.
Sad je čovjek i Dodika počeo citirati, još malo pa će i Sanju Vulić početi, ovaj, pratiti. Vidite ovako gospodine Osmanoviću, nije to bio Vaš lični stav, Vi ste rekli ovo – očekivali smo da će koalicioni partneri SNSD-a ispoštovati ono što smo se dogovorili, a to je da za ministra za ljudska prava bude predložena osoba koja je profesor, koja je politički neangažovana iz reda Ostalih, i evo sad ovdje i četvrti, ovo je puni citat, – i koja ne bi bila opterećena svim ovim kao kad je u pitanju Božović. Dakle, to je vrlo jasno, ali vidite Vi ste šef Kluba, Vas su novinari pitali za stav, kao šefa Kluba, da iznesete stav SDA, nije to lični stav. Vi ste ovdje vrlo jasno rekli – da će koalicioni partneri SNSD-a ispoštovati ono što smo se dogovorili, a to je da za ministra za ljudska prava bude predložena osoba koja je profesor. Očito vaši koalicioni partneri iz SNSD-a to nisu ispoštovali i još ovako dvije stvari, nemojte, čuj reprezentacija, mislim pristali ste na taj narativ, to je zaista poražavajuće, srpska, bošnjačka, hrvatska reprezentacija, to je strašno da slušam to u ovom Domu. Druga stvar, niste uopšte u pravu. Može prema zakonu i Ustavu BiH student biti imenovan za ministra, apsulutno nije propisana stručna sprema. Znači, ja uopšte ne govorim o tome da čovjeka ispunjava kvalifikacija, meni je malo poražavajuće da ste Vi pristali da se imenuje student za ministra, a očekivali ste profesora. Dakle, pazite, ja opšte ne govorim ovdje, apsolutno nije sporna njegova sprema u ovom što ja govorim. Ovdje je sporno da ste Vi vrlo jasno rekli da ste imali koalicioni sporazum sa SNSD-om da će to biti profesor, a sad smo spali na čovjeka koji ne samo da nije profesor, nego je još uvijek student. Ja nemam sumnje da je neka trgovina se tu desila. Pitanje je da li će vrijeme, ali kao što se sigurno desila oko onog četvrtog delegata u Domu naroda, i vidjet ćemo, je li, vrijeme će pokazati koja je to trgovina bila. Hvala. 68
Hvala. Zaključujem raspravu. Glasamo o potvrđivanju imenovanja ministra za ljudska prava i izbjeglice u Savjetu ministara, gospodina Miloša Lučića. Pokrenite proceduru glasanja. Ukupno prisutnih 38 – za 22, protiv 15, suzdržan 1. Ima opšta većina, ima entitetska većina. Konstatujem da je gospodin ..
/nije uključen mikrofon/
Ima, ima opšta ima entitetska. Ne slušaš sekretaru. Konstatujem da je gospodin Miloš Lučić izabran za ministra za ljudska prava i izbjeglice. Čestitam. Zaključujem tačku tri. Tačka četri, Ad. 4. Potvrđivanje imenovanja zamjenika ministra bezbjednosti u Savjetu ministara BiH, broj: 01/7-34-1-864/20 od 29.04.2020. Podsjećam na proceduru koju sam podsjetio i kod prethodne tačke dnevnog reda, kada smo sve dobili, da je službenom potvrdom Centralne izborne komisije BiH zaključeno da sve potrebne ispunjava uslove, da je Izvještajem o istinosti informacija Državna agencija za istrage i zaštitu potvrdila. dajem riječ gospodinu Zoranu Tegeltiji, za prijedlog zamjenika ministra.
Poštovani predsjedavajući, članovi Kolegija, dame i gospodo poslanici, uvaženi gosti. Dozvolite mi da predložim na potvrđivanje Odluku o imenovanju zamjenika ministra u Savjetu ministara BiH. Prije nego što saopštim svoju odluku, želim da nešto kažem o sadržaju ove odluke, jer je bio o tome govorio poslanik Šarović. Bio sam u prilici nekoliko puta da biram ministre i bio sam u prilici da me biraju za ministra. Svaki put je mandatar na sjednici Parlamenta čitao biografije predloženih kandidata. Istina, Parlament Republike Srpske nema komisiju, odnosno odbor za pripremu za izbor i imenovanje koja priprema ovo što ima Parlament, Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH. Prema tome, ja slijedeći i poštujući pravila ovoga Parlamenta sam pripremio identičnu odluku na osnovu koje ste i Vi gospodine Šaroviću izabrani za zamjenika predsjedavajućeg Savjeta ministara u prošlom sazivu, identičnu. Kao što se sjećate, prošli put kad smo birali Savjet ministara pročitao sam samo imena i prezimena i ministara i zamjenika ministara, a kompletne biografije sa obrascima od nekih dvadesetak ili trideset stranica dobije Parlament za svakog od kandidata. 69 Takva je situacija i sa gospodinom Lučićem kojeg ste upravo potvrdili i takva je situacija i sa novim zamjenikom ministra. Dakle, Savjet ministara i ja kao predsjedavajući slijedili smo praksu koja je dosada bila u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Ali evo, predlažem za potvrđivanje odluku o imenovanju zamjenika ministra u Savjetu ministara BiH i to za zamjenika ministra bezbjednosti imenuje se Nedeljko Jović. Predlažem Predstavničkom domu da ovu tačku, odnosno ovaj prijedlog razmotri i potvrdi. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Arnaut, povreda Poslovnika.
Hvala predsjedavajući. Član 87. stav (2) Poslovnika propisuje – Dom će na svakoj sjednici nakon utvrđivanja dnevnog reda prvo raspravljati o svim pitanjima koja su na dnevnom redu, a nakon rasprave o svim tačkama, provest će se glasanje o materijalima prema redoslijedu usvojenih tačaka u skladu sa Poslovnikom. Dakle, ovo je eklatantno kršenje Poslovnika. Dakle, Poslovnik vrlo jasno propisuje da se prvo obavi rasprava o svim tačkama, a da se tek onda glasa o svim materijalima. I vi ste ovdje pristali, ovdje nema dvojbe, ovo je vrlo jasno, nema izuzetka nikakvog, a vi ste ovdje, znači odbili prijedlog da se izjasnimo o Blajburgu, da se izjasnimo o Rezoluciji, o poštivanju žrtava ustaškog režima, ali ste kršeći Poslovnik gledali da što prije progurate imenovanja ministra i zamjenika. Dakle, gospodine Radmanoviću, Vi iz sjednice u sjednicu kontinuirano krišite Poslovnik, kršite odredbe oko kojih nema dvojbe uopšte, a pokazujete isto tako time svoje prioritete, pokazujete da Vam je puno bitnije da progurate ove ministra i zamjenika, nego da se Dom izjasni o Rezoluciji kojima se štiti sjećanje na žrtve ustaškog terora. Za razliku od gospodina Mladena Bosića kojeg sam pomenuo prije ove pauze, koji je rekao ne, da ovaj Parlament finansira bilo čiji put u Blajburg, ovo je zaista sramotno gospodine Radmanoviću. Član 87. stav (2) je vrlo jasan i nema dvojbe oko njega i nema tu nikakvih izuzetaka.
Moramo reći da ponekad nije i gospodin Arnaut pročitao sav Poslovnik. Stav 152. Poslovnika kaže – nakon što predsjedatelj, tačka 4., Vijeća ministara na sjednici Doma naroda pročita, Doma, pročita odluku o imenovanju ministra i zamjenika ministra, o tome se vodi rasprava. Nakon rasprave glasa se o potvrdi imenovanja. Dakle, nije opravdana ova kritika. Riječ ima gospodin Zukan Helez. Nemate riječ gospodine Arnaut, pogriješili ste i pogrešno navodite povredu Poslovnika. Riječ ima gospodin Zukan Helez, redovna diskusija.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pa nedavno u medijima sam pročitao da je neki član SDP-a u Banja Luci prešao u neku od socijalističkih partija, pa su onda neki mediji bliski nekim strankama ovdje koji sebe vole da nazovu da su patriotske,bošnjačke itd., i onda su rekli, napisali tamo da je taj član SDP-a koji je bio desetak dana u SDP-u i da je otišao u stranku Slobodana Miloševića. E, evo 70 sad ja baš hoću da vidim, pošto predloženi kandidat dolazi iz socijalističke partije čija je centrala u Beogradu i čiji je predsjednik dugo bio Slobodan Milošević, ratni zločinac, i znamo svi šta je taj čovjek zla napravio u Bosni i Hercegovini. Baš me zanima sad kako će glasati patriotske, probosanske stranke, hoće li dići ruku za člana te partije Slobodana Miloševića. Prije svega mislim na SDA, Demokratsku frontu i SBB, to je ta bošnjačka reprezentacija i želim da vidim da li podržavaju tog čovjeka. Ja lično neću glasati zato što ga predlaže, ne znam biografiju, kao nisam dobio, niste dostavili, a neću glasati zato što znam da njegov šef koji ga je predložio, Petar Đokić, prvo diplome, kod njega nije u redu, pa dalje ima sabrana djela što bi rekli u našem narodu više nego Ivo Andrić. Hvala lijepo.
Povreda Poslovnika, Damir Arnaut.
Gospodine Radmanoviću, znači ono što zaista nije dopušteno, da pročitate dio odredbe, a stanete prije tačke. Dakle, član 152., puni član kaže to što ste Vi pročitali – nakon rasprave glasa se o potvrđivanju imenovanja u skladu sa odredbama Poslovnika, Vi ste izostavili ovo kad ste govorili, izostavili ste ovaj dio – u skladu sa odrebama Poslovnika. Glasa se u skladu sa odredbama Poslovnika, a odredbe Poslovnika koje sam ja citirao član 87. stav (2), da će Dom prvo raspravljati o svim pitanjima koja su na dnevnom redu, a nakon rasprave o svim tačkama provest će se glasanje o materijalima prema redoslijedu usvojenih tačaka u skladu sa Poslovnikom. Dakle, nema ovdje dvojbe, ali zaista nije korektno da stajete prije tačke kad čitate odredbu Poslovnika, pogotovo kad tvrdite da neko nije u pravu. Hvala.
Ispravka krivog navoda, Zlatan Begić.
Pa, evo, na navode mog uvaženog dragog druga Zukana Heleza, da je DF dio bošnjačke reprezentacije. Predsjednik DF je Hrvat, katolik, izuzetno posvećen katoličkim tradicionalnim vrijednostima i naravno, svojoj domovini Bosni i Hercegovini. Također, niti ja mogu igrati u bilo kakvoj bošnjačkoj reprezentaciji budući da ja nisam Bošnjak. Ja vjerujem da da je to bio lapsus lingve i da nije bila namjera, ali da ne bi ostalo neprimjećeno čisto da ispravim mog druga Zukana. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Branislav Borenović, ispravka krivog navoda.
Pa neke stvari stvarno ne ostanu nerazjašnjene, mislim da nije dobro što bar niste svim poslanicima dostavili stenogram sa jučerašnje sjednice Komisije za izbor članova Savjeta ministara, za pripremu izbora Savjeta ministara jer bi onda neke stvari bile mnogo jasnije. Ja 71 hoću da budem korektan prema svima, a tako i prema ovom kandidatu za zamjenika ministra čija je biografija bila zaista jučer uredno dostavljena, završio čovjek srednju školu za četri godine, za pet godina završio fakultet, dostavio diplomu baš onako kako treba. Ne ulazim u to na neke lične kvalifikacije, u neke lične ocjene jer je bilo mnogo različitih konotacija i priča jučer koje ne stoje. Znači, želim to da kažem kao član ove Komisije, i da bi bilo dobro da smo imali, ako ništa drugo bar stenogram ili detaljan izvještaj sa jučerašnje Komisije gdje biste mogli da dobijete mnogo više informacija o oba kandidata i to govorim iz razloga, ne da štitim jednog ili drugog kandidata, nego da budem objektivan u onom što smo mi kao članovi Komisije imali pravo da vidimo. Ne želeći da ulazim u neke unutrašnje porive ili neke stavove koji imaju političku dimenziju, imao sam potrebu to da kažem i ja ću lično insistirati da se taj stenogram objavi kako biste vidjeli ko je šta od kandidata rekao na postavljena pitanja i da biste dobili sve materijale vezano za njih same.
Gospodin Zukan Helez, ispravka krivog navoda.
Ma evo želim da, ne želim neku polemiku jer izuzetno cijenim kolegu Begića i kao čovjeka i kao naučnog radnika. Znači, ja nikad nisam to ja rekao, nego je to došlo, evo i danas, iz usta kapitena ove većine ovdje, te reprezentacije jer je rekao ovaj dolazi iz reprezentacije Republike Srpske. Ja mislim da ste svi čuli. Također, Željko Komšić znam da je Hrvat, katolik, sve znam, ali isto tako na onim pregovorima čuo sam izjavu i Željka Komšića da je rekao – u ime svih pregovarat će Bakir Izetbegović, to je kao, je li, kapiten reprezentacije. Znači, tako se dešavalo, nigdje, neki su čak uslovljavali, Vi to dobro znate, da dođe predsjednik DF-a, Željko Komšić, na te pregovore, pa pregovorima su prisustvovali. Pa evo, na kraju krajeva, i oko MMF-a kad je bilo, ovaj, nije bilo Željka Komšića, reprezentaciju su predstavljala tri kapitena, bar tako ja vidim, jer nije četvrtog bilo, izuzev onih predstavnika MMF-a i predstavnika ambasada i, evo, ako nije tako možda je pogriješio gospodin Osmanović, kapiten ove ovamo reprezentacije, nazovite je kako god hoćete, većine ili ne znam kako, tako da, a znam da je Željko onaj, baštini katoličke vrijednosti i to sve i cijenim ga, onaj dio u ratu i to sve ostalo. Hvala.
Ispravka krivog navoda, Nenad Stevandić.
Ja bih, reći ću što sam se javio gospodinu Helezu za ispravku krivog navoda. Molim Vas da ovu besmislenu raspravu, skretanje tema, targetiranja skratimo, i da, pošto je svima jasno šta ćemo i kako ćemo odlučiti da to, kako se zove, učinimo normalnim. Bez obzira ko se slaže, ko se ne slaže, to je potpuno jasno. A Vama gospodine Helez samo da kažem, iako ja sam sa dotičnim imao sukobe i nisam podnosio njegovu ženu, Slobodan Milošević nije ratni zločinac, čovjek nikada nije osuđen. Nemojte targetirati i iznositi ovdje neistine. Čovjek nema presude da je ratni zločinac, umro je na suđenju. Jednako tako ima i drugih pripadnika drugih naroda koji su umrli, nisu osuđeni. Znači, kad govorite nešto, onda trebate znati ima li ... Bez obzira šta ja o tom čovjeku 72 mislim, znači nemam neko pretjerano pozitivno mišljenje niti ja sam sa njim dobar, ali Vi morate znati da kad govorite tako teške kvalifikacije, da to mora biti nečim pokriveno. A vraćam se na ono prvo, molim vas, da ne skrećemo u te gluposti, hajde da fino završimo ovo kako Bog zapovijeda.
Zlatan Begić, ispravka krivog navoda.
Slažem se sa kolegom, ali eto, reći ću kad sam se javio. Dakle, aranžman sa MMF-om nije stvar nikakve reprezentacije, to je stvar vaninstitucionalnog djelovanja. A znate, kad je riječ o reprezentacijama, predstavnicima i onima koji se predstavljaju kao predvodnici ili kapiteni nekih reprezentacija mi u Tuzli imamo jednog dečka kojeg zovemo labud, on se predstavlja kao Halid Bešlić, a inače to nije. Hvala lijepo.
Dženan Đonlagić, ispravka krivog navoda.
Od svega navedenog što je zastupnik Helez u svoja dva navrata konstatirao jedino je tačno da je predsjednik Gradskog odbora SDP-a Banja Luka, Aleksandar Došenović pristupio Socijalističkoj partiji Srpske, dakle, tako su mediji prenijeli. On je rekao da je čovjek bio desetak dana u SDP-u, dakle citiram informaciju iz medija, da je čovjek bio predsjednik Gradskog odbora SDP-a Banja Luka i to je jedino tačno što je navedeno u dva ova navrata.
Gospodin Zukan Helez, ispravka krivog navoda.
Ma evo, dok je ovo svježe odmah gospodinu Đonlagiću da repliciram, ja ću baš u Vas gledati kad budete glasali da vidim hoćeš li podržati čovjeka Slobodana Miloševića i onda ću se opredjeliti prema tome. A što se tiče Stevandića, pa gospodine Stevandiću vi ste slavili Miloševića i na kraju sve ga vi uhapsili u Beogradu, izručili ga i mnogi njegovi eksponenti su osuđeni kao, presuđeni ratni zločinci, a i on bi to dočekao da ga nije smrt zadesila.
Hvala. Zaključujem raspravu. Izjašnjavamo se o potvrđivanju imenovanja zamjenika ministra bezbjednosti u Savjetu ministara, gospodina Nedeljka Jovića. Pokrenite proceduru glasanja. 73 38 – 22 za, 13 protiv, 3 uzdržana. Ima opšta većina, ima entitetska većina. Konstatujem da je za zamjenika ministra bezbjednosti u Savjetu ministara BiH izabran gospodin Nedeljko Jović. Pozivam gospodina Miloša Lučića i gospodina Nedeljka Jovića da pristupe polaganju svečane zakletve. Molim vas da ponavljate za mnom. [[POLAGANJE SVEČANE ZAKLETVE]] Obavezujem se
Obavezujem se
da ću savjesno obavljati povjerene mi dužnosti,
da ću savjesno obavljati povjerene mi dužnosti,
poštovati Ustav BiH i u potpunosti provoditi Opšti okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini,
poštovati Ustav BiH i u potpunosti provoditi Opšti okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini,
štititi i zauzimati se za ljudska prava i osnovne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.
štititi i zauzimati se za ljudska prava i osnovne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.
Hvala gospodo. Čestitam.
Hvala.
Zaključujem tačku 4. 74 Konstatujem da u skladu sa odlukom proširenog Kolegija danas prestajemo sa radom i nastavljamo 19.-tog u 11 časova, to je utorak. Hvala. Sjednica prekinuta u 17 i 50 sati.