Cijenjene gospođe i gospodo zastupnici, nastavljamo s radom 3. sjednice Hrvatskog sabora i sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade gospodina Zoran Milanovića, potpredsjednike i nazočne članove Vlade, a mislim da su ovdje svi ili gotovo svi. Nastavljamo s radom prema utvrđenom dnevnom redu. - Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2012.godinu i projekcije za 2013. i 2014. godinu, - Prijedlozi financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2012. godinu i projekcije za 2013. i 2014. godinu: a/ Hrvatskih voda b/ Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost c/ Hrvatskih cesta d/ Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka e/ Agencije za upravljanje državnom imovinom, - Prijedlog Državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2012. godinu i projekcije za 2013. i 2014. godinu – konsolidirano, Predlagatelj je Vlada RH. Prijedlog akta primili ste u pretince. Kod donošenja državnog proračuna primjenjuju se odredbe članka 174. i 175. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Raspravu su proveli matični Odbor za financije i državni proračun i druga brojna radna tijela. Izvješća ste primili na sjednici. Podsjećam na članak 38. Zakona o proračunu prema kojem sve izmjene i dopune koje Sabor prihvati putem amandmana na predloženi državni proračun i projekcije ne smiju prijeći utvrđenu svotu dopuštenog manjka državnog proračuna i projekcija. U tijeku rasprave o prijedlogu državnog proračuna i projekcija podneseni se amandmani kojima se predlaže povećanje proračunskih rashoda i izdataka iznad iznosa utvrđenih prijedlogom državnog proračuna i projekcija mogu prihvatiti pod uvjetom da se istodobno predloži na smanjenje drugih rashoda i izdataka u posebnom dijelu proračuna. Gore navedeni prijedlozi amandmana ne smiju biti na teret proračunske zalihe ili na teret dodatnog zaduživanja. Dakle, sve je to u skladu sa člankom 38. Zakona o proračunu. S tim u vezi upozoravam da će u saborsku proceduru biti upućena samo oni amandmani koji su podneseni u skladu sa Zakonom o proračunu. Rok za podnošenje amandmana je do okončanja rasprave, za koju se nadam da ćemo danas ju i završiti. Članak 175. Poslovnika određuje da se ne može glasati o ponesenim amandmanima i proračunu u cjelini prije nego proteknu tri dana od dana rasprave. To znači ako danas završimo do 24 sata da utorak, srijeda i četvrtak su rokovi za izjašnjavanje o amandmanima, pa onda bismo u petak mogli ići prema usvajanu proračuna. Molim predsjednika Vlade Zoran Milanovića da obrazloži prijedlog proračuna. Izvolite gospodine premijeru.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege, imamo pola sata kao predlagatelji. Prvi dio od petnaestak minuta iskoristit ću ja, ostatak ministar financija. Naravno bit ćemo ovdje i tijekom rasprave po klubovima jer je to naprosto naša obaveza iz poštovanja prema svima onima koji imaju nešto za reći, a sigurno imaju nešto za reći. Prema tome, krećem uvodno sa ključnim sadržanim i političkim porukama barem kako ih ja i kako ih moja Vlada vidimo. Vrlo jednostavno. Proračun imate pred sobom, vidjeli ste ga, imate iskustva, nije vam prvi put. To je stvar politike odluke kojim ćemo pravcem krenuti. Po starom ne ide, taj model je iscrpljen. Novo, novo je nepoznato, izazovno, mutno katkada, nije jasno. Na nama je da u okvirima mogućega ponudimo određene promjene, jedan novi model za koji vjerujemo da će biti bolji i da će doprinijeti hrvatskom rastu, da će konsolidirati javne financije i da će Hrvatsku dovesti u jednu bolju poziciju ne spram međunarodnih kreditora, nego prema samoj Hrvatskoj i prema našim građanima. Naravno to uvijek svi govore, naravno uvijek svi žele reći i ponedirati na tome da je proračun i socijalan i razvojan. On ustvari kada gledate i ne može biti ništa drugo nego socijalan i razvojan, trećeg nema. Pitanje je koliko je socijalan, koliko je razvojan, koliko je to deklatorno, a koliko je to stvarno, koliko to daje nekakvu srednjoročnu perspektivu i o tome mi ovdje govorimo. Ne o tome kakve će učinke ove mjere polučiti sutra i za mjesec dana nego o tome što će biti za godinu dana, za dvije godine i za tri godine. Kriza koja drma Europu i svijet nije svakoga udarila na isti način. Nije svatko patio na isti način, nije svatko imao iste probleme ni 2009. niti danas. Zemlje koje danas stoje bolje koje su otpornije, koje su jače, koje su konkurentnije, te zemlje su sa promjenama započele prije više godina, ne 2009., ne nakon što je bankrotirao Lethman brothers 2001., 2002. Njemačka, njemačke reforme započele su početkom prošlog desetljeća. To nisu popularne reforme, na njima se ne dobijaju izbori. Tada vladajuća stranka Socijaldemokratska stranka je jedva uspjela nekako očuvati svoj status i formirati izbornu koaliciju sa konzervativcima sa Kršćansko-demokratskom strankom. Danas se vide rezultati te politike. Onda ona nije bila politički popularna i liberalno, neoliberalno, ultraliberalni zapadni svijet je gledao sa podsmjehom i podcjenjivanjem na to. Mogu navesti još nekoliko primjera nekoliko zemalja iz našeg okruženja Austrija, Nizozemska koje su bile ranije duboko reformirane zemlje. Danas te zemlje imaju najnižu stopu nezaposlenosti u ukupnoj radnoj populaciji, radno sposobnoj populaciji. Danas te države imaju uvjerljivo najniži postotak nezaposlenih među mladim ljudima između 18. i 30.godine života u grubo. To nije slučajno, to nisu rezultati prilagodbenih mjera od prije dvije godine, to je počelo prije deset godina. Nije slučajno da te države imaju 8% nezaposlenih među mladima kao što nije slučajno da druge države imaju do 50%. Nema ničega preko noći. I to je ta nova hrvatska paradigma, pri čemu mi nismo nikakvi veliki izumitelji, inovatori i ne prisvajamo si nikakvu veliku ideološku zaslugu. To je naprosto nešto što u ovom trenutku moramo pokušati učiniti. I drugi su to prije nas to pokušavali neki odlučno, neki manje odlučno. Pogledajmo kako danas Europa izgleda. Svi su do prije pet godina živjeli sjajno, imali rastrošne potrošačke navike, manje-više visoke deficite od prije dvije, tri godine unazad nikada nije bila jasnija razlika između onih koji rade po pravilima, koji znaju što hoće i koji su reformski nastrojeni i oni koji to nisu. I ovdje više neću u negativnom smislu izdvojiti niti jednu državu jer smo na pragu ulaska u EU. I da nismo to ne bi bilo najkorektnije. Ali pogledajte koliko se modeli razlikuju i kako EU nije panacea za uspjeh, biti izgovor za neuspjeh. To govorim u ovom Parlamentu u Hrvatskom saboru već nekoliko godina, sada je to apsolutno jasno. Na nama je da se opredijelimo i da odaberemo pravac kojim želimo ići, kažem po starom ne može i vjerujem da je to svakome u hrvatskoj javnosti jasno, a novo je drukčije. Mi smo rekli, obećali, dali svoj stav da ćemo u promjenama koje donosimo voditi itekako računa o tome da porezno opterećenje ne raste, da ukupno porezno opterećenje ne raste. Tek trebamo vidjeti kako će u praksi funkcionirati model koji ovdje predlažemo, koji smo predložili sa izmjenama poreznih zakona koji je Sabor usvojio prošli tjedan, kao i sa ovim proračunom za 2012. godinu. Mi vjerujemo da hoćemo. Vjerujemo da ćemo rasterećenjem gospodarstva kroz nekoliko mjera koje smo predložili, koje su ovdje usvojene, uz istovremeno očuvanje prihodne strane proračuna u onoj mjeri za koju smatramo da je potrebna, da ćemo postići taj učinak i da ćemo pokrenuti Hrvatsku. Rashodnu stranu je trebalo smanjiti po prvi puta. To smanjenje nije drastično, ali ono ključno pitanje gdje podvući crtu u smanjenju, u rezanju proračunskih rashoda je pitanje koje mori svakoga danas u Europi. Vidimo i nakon 2009. godine da su neke države nastavile imati dosta visoke proračunske deficite. Neke među njima nisu uopće članice eurozone, neke su se vrlo radikalno prilagođavale što vlastitim odabirom, što pod pritiskom Bruxellesa i međunarodnih kreditnih i financijskih ustanova. Rezultati su različiti. Neki su ponovno uhvatili rast, a neki nikako da izađu iz spirale recesije, čak bih rekao depresije. Kada smanjujemo rashode u proračunu koji i ovako, i onako zadire praktički u svaku drugu hrvatsku kunu, koji je sveprisutan, koji je svepotentan onda moramo dati odgovor na pitanje, ključno pitanje gdje je granica. Gdje je granica rezanja nakon koje Hrvatsku guramo u depresiju, nakon koje proračun koji mora imati razvojnu ulogu prestaje biti ono što bi trebao biti i postaje ustvari samo jedna obična blagajna, a blagajna nije isto što i proračun. Blagajna je jedno mjesto gdje se fizički pohranjuje nešto što je vrijedno, novac, za razliku od trezora gdje mogu biti i druge dragocjenosti. Dakle ta blagajna je najtužnije kada postane samo blagajna. Kada je u razvojnoj funkciji onda je ona račun, onda je ona nekakvo sredstvo iz kojega se ulaže i financiraju prave stvari. Nema čarobnog štapića. Mi vjerujemo da upravo ovo, ona točka gdje štednja ima smisla i istovremeno ona točka gdje će se vidjeti razvojni rezultati. Naglasit ću ovdje još nekoliko stvari. Nismo željeli i mislim da nismo pogodovali niti jednoj interesnoj skupini. Proračun je golem, u njemu se prepoznaju mnogi, regije, pojedinci, interesne skupine, cehovi, poljoprivredni cehovi, rekao bih čak s legitimnim pravom jer su mnogi na to naučili. Ne možete ljudima zamjeriti ako slijedom zakona koriste određena prava koja im se daju zdravo za gotovo. Te navike treba mijenjati. Mi svoje navike moramo mijenjati. Ovdje smo u Saboru, reći ću mi mada mi više nismo formalno članovi Sabora ali smo svi u biti jedno šire tijelo, ukinuli zakon odnosno povlaštene uvjete po kojima državni dužnosnici idu u mirovinu. Ali to fiskalno ne znači ništa, to je malo, to je samo naša poruka da više ne može po starom. Kada smanjujemo rashodnu stranu proračuna onda šaljemo poruku da više ne može po starom. Hrvatska se u prve dvije godine krize naprosto nije mogla odlučiti da smanji rashode proračuna. Neke države su to u startu prepoznale kao veliki rizik i napravile zaokret, velike zaokrete. Neke države odnosno bolje rečeno neka društva, neke političke zajednice na to nisu spremne ni dan danas i izgovore za svoje probleme za koje su uglavnom sami krivi traže drugdje. Ja Hrvatsku vidim u sredini, ali kad kažem u sredini to ne znači da ih vidim u nekakvoj mediokritetskoj žabokrečini nego u sredini razuma i u sredini pravih odabira. Niti radikalno rezanje, ali niti odbijanje da se suočimo sa stvarnošću, da na ovakav način dalje zemlju voditi ne možemo, da se opasno približavamo nekakvim općeprihvaćenih pragovima i standardima prihvatljivog duga i javnog i općeg duga i duga kućanstava i da naprosto moramo reći u redu. Tako je išlo neko vrijeme, dosegnuli smo određenu razinu blagostanja i nacionalnog proizvoda. Hrvatska je srednje razvijena zemlja nažalost predugo i da bismo to očuvali, samo da bismo očuvali u sljedećih par godina moramo zaokrenuti kurs. Za nešto više potrebno će biti puno više hrabrosti i vizije. Vjerujem da će je ova Vlada imati, da je već sada ima, ali ovo što sada radimo su mjere koje nas ne vesele. Dakle PDV je povećan, to svi znate i tu će biti kritika. Pa nitko nikada nije pljeskao povećanju nekog poreza, to je logično. Ali idemo vidjet šta je s druge strane, s druge strane su pokušaji da se rastereti poduzetništvo. Oni su iskreni, dobronamjerni, iskalkulirani jer nije dovoljno biti iskren i dobronamjeran, to često zna bit obična naivnost. I vjerujemo da će biti poticaj onima koji u ovoj zemlji u Hrvatskoj žele raditi i stvarati. Jer koliko god mi kolegice i kolege, štedjeli, koliko god pokazivali nekakvu pravovjernost prema međunarodnim financijskim centrima i naše jamstvo i njihovo jamstvo je samo rast. To je jedino jamstvo da ćemo dugove koje smo gomilali godinama moći vraćati, to je jedino jamstvo sigurnosti. Prema tome bez rasta, bez novih radnih mjesta, bez reći ću ovdje skoro 2 milijuna zaposlenih hrvatskih građana, radno aktivnih, aktiviranih, mi nemamo o čemu razgovarati. I to se točno vidi kao suza bistro i jasno koje zemlje su uspješne. To je uvijek u korelaciji sa razinom opće zaposlenosti. Ljudi rade, u sjevernim državama ljudi rade. Možda rade kraće radno vrijeme, nalaze razne modele, zapošljavaju žene po drukčijim modelima zapošljavanja, ali su svi aktivni, dakle svatko na neki način doprinosi. To je jedini put do blagostanja. Nema u modernoj povijesti liberalnih demokracija drukčijeg puta do napretka, do statusa visoko razvijene zemlje. Hrvatska je već 40 godina po svim klasifikacijama zemlja srednjeg dohotka. Trebalo nam je nekoliko desetljeća da dosegnemo tu razinu i od tada mi stagniramo, ne mičemo se s mjesta. Bio je rat, rat je strašna stvar i u biti neka vrsta opravdanog izgovora. Ali rat je završio i druge države su imale komunističku diktaturu i to pravu staljinističku diktaturu koja je trajala desetljećima. Zaokrenuli su kurs, idu drugim pravcem, mijenjaju se i to je tajna evolucije, mijenjanje. Ne uspijevaju najjači, najteži, oni sa najvećim mišićima nego oni koji su najinteligentniji, najprilagodljiviji i naravno koji u uređenom društvu igraju po uređenim pravilima takvu Hrvatsku želimo. Uređenu državu, državu gdje će se znati koja nagrada dolazi ako se pridržavaš pravila, ali i koja kazna dolazi ako ih se ne pridržavaš. Osvrnut ću se ovdje i na nekakve aktualne političke događaje koji su važni. Recimo prosvjedi jednog dijela poljoprivrednika i mljekara su važna stvar. Ne podcjenjujemo ih. Oni mogu biti politički motivirani, ali to nije krimen. Neka su politički motivirani. Oni nisu antidržavni. Ali upravo na ovom primjeru želim pokazati tu promjenu paradigme. Europska unija za početak ja znam, mislim da znam koliko je teško proizvoditi hranu, koliko je teško svaki dan ustajati, biti oko blaga, biti na mliječnoj farmi. Mislim da znam, mislim jer sam djelomično i porijeklom iz takve obitelji koja je težačka, iz siromašnog, pasivnog kraja. Pamtim to vrijeme. Moj djed je bio takav čovjek. Međutim, Europska unija u velikoj mjeri desetljećima financira svoje proizvođače u stvari da bi konzervirali postojeću razinu proizvodnje i proizvodili manje, da bi očuvali teritorij, da bi očuvali kvalitet tla. Tamo je na djelu hiperprodukcija. U Hrvatskoj mi ne proizvodimo dovoljno hrane. Nama hrane nedostaje. Stalno kukamo da je previše uvozimo, previše je uvozimo. Među ostalim i zato jer je nedovoljno proizvodimo. Dapače, prije svega zato i za to nam nitko nije kriv. Sami smo krivi. Imamo sustav poticaja koji je relativno izdašan. Koji su rezultati tog sustava poticaja? Veća proizvodnja hrane? Ne. Jednaka proizvodnja hrane, praktički jednaka. Dakle, te stvari moramo sami sebi objasniti. Ovdje nitko nije protiv poljoprivrednika, ali jesmo za čiste račune pri čemu ne kažem da itko vara. Ljudi samo koriste svoja zakonska prava. To sve piše u zakonu. Jesu li to dobri zakoni? E o tome želim doprinos svih i ljevice i desnog centra, desnice kako god da se zovemo. Mislim da na tim stvarima možemo bar postići nekakvo razumijevanje. Ulaskom u Europsku uniju stvari će biti malo drukčije jer ćemo se moći osloniti kako stvari sada stoje na izdašne poticaje i fondove po svim osnovama koje Bruxelles daje. Pitanje je koliko dugo će i to trajati i te stvari se mijenjaju. Nije isto kao što je bilo prije 30 godina. Ali ovdje želim naglasiti sljedeće. Ako nešto potičemo milijardama, ako potičemo jedan težak i relativno neizvjestan poduzetnički posao kao što je poljoprivreda, ali poduzetnički posao onda moramo svim ostalima u Hrvatskoj, a to su milioni objasniti što financiramo i s kojim povratom, koja je korist od toga. Koji je smisao poticaja? Ako nekome dajete poticaj u industriji, vidite tvornicu, vidite proizvodnju, vidite izvoz, vidite doprinos platnoj bilanci ako se to izvozi. Što vidimo ovdje? Očito o tome moramo razgovarati. Dakle, ljudska podrška nije sad lako bit na hladnome. Ljudi koji su vani i koji traže svoja prava, ali to je dio jedne šire priče o zajednici u kojoj živimo i koju financiramo na dosta neefikasan način i nije to od jučer i nije to od HDZ-a. Ali mislim da sa zadnjih osam godina neke stvari je trebalo mijenjati, a nije ih se promijenilo i sad smo tu gdje jesmo. O brojkama će govoriti ministar financija. Znate koliko je proračun realno smanjen. Možemo se sada objašnjavati je li to 3,4 milijarde kuna ili 4 milijarde kuna ali to je realno smanjenje rashoda. Netko će imati na nekoj stavci manje. Mislimo da bez toga ne ide. Spremni smo saslušati sve i saslušat ćemo uglavnom sve. Ja ovdje, dakle danas saslušat ću rasprave svih klubova, vidjeti ima li prijedloga koji su uklopivi u ono što smo mi uklopili kao amandmani naravno držeći se ovih numeričkih parametara koje zakoni propisuju. Ali i slušajući pozorno prirodu prijedloga, dakle ne samo broj nula koji stoji iza prijedloga. Ja ću vas tu moliti da odolite klasičnoj političarskoj boljci da zastupate kod ovog proračuna svoju užu zajednicu, da izbjegnemo taj parohijalni pristup da bismo se dopali susjedima, prijateljima i rođacima. Jer takvi amandmani u pravilu nikada ne prolaze. Idemo probati gledati širu stvar. To je jedini način da Hrvatsku počnemo izvlačiti iz krize. To neće biti lako, neće biti lako, bit će jako teško. Da je lako put bi već našli svi van. Nije lako. Velika Britanija ima i dalje, evo sad spominjem ima i dalje proračunski deficit od 9%. Nije članica euro zone. To je enorman deficit, tri godine nakon početka krize. Rezultata nema. Rast je krenuo, pa je opet pao. Zemlje koje su uspješne nisu uspješne zbog interventnih mjera, nego zbog dalekovidne i pametne, pa ako hoćete i drske politike prije sedam, osam ili deset godina. Ona je rijetko bila nagrađivana na izborima, ali danas su zemlje jače. To je sve što hoćemo – jaču Hrvatsku koja će biti neovisna, koja neće koja će razgovarati sa svima sa kojima treba razgovarati, ali koja se neće tresti i koja neće biti nesigurna u sebe kada joj dolaze predstavnici međunarodnih financijskih institucija i rejting agencija. Razgovarati da, ali da više ne ovisimo o tome i to koliki je rejting Hrvatske nakon prve agencije koje su očitovale je važno. Ali ono što želimo da nam to sutra bude nevažno, da govore manje-više što žele, da ih slušamo, ali i da sami budemo puno više gospodari svoje sudbine i da sami potpuno autonomno donosimo mjere. Fiskalna suverenost za kraj je sva suverenost. Ako si gospodar svoje blagajne, odnosno ono vrednije svojih računa, ako s njima znaš gospodariti, ako znaš privređivati i stvarati, a to je više faza onda si neovisan i onda postaje puno manje bitno ima li te 4 milijuna, 5 ili 50. To je naš cilj. Dakle, fiskalno suverena zemlja, zemlja koja u Europskoj uniji neće biti ovisna o tuđoj pomoći, zemlja koja će se samostalno razvijati. Ali tu moramo krenuti od sebe i neke stvari mijenjati. Ovaj proračun, kolegice i kolege, upravo ta promjena. Nije idealan. Slušat ćemo vaše prijedloge i kritike, ali na kraju ćemo morati donijeti odluku jer politika se tiče prije svega odluka. Hvala lijepa.
Hvala lijepa predsjedniku Vlade gospodinu Milanoviću. Sada bih molio gospodina ministra financija Slavka Linića da nastavi na izlaganje gospodina premijera. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, kolegice i kolege zastupnici. Par riječi o tri najvažnije brojke o ovom proračunu, pa počnimo od prihoda koji se kreću za 2012. Oko 109 milijardi kuna. Ostaje upitno da li je moguće ostvariti takve prihode s obzirom na razne procjene koji govore o recesiji u našem okruženju i opasnosti da takav pad gospodarskih aktivnosti imamo i u Hrvatskoj. Pa čisto da bi mogli ocijeniti realnost 109 milijardi onu osnovnu karakteristiku tih prihoda, da u odnosu na prošlogodišnji plan oni rastu oko 600 milijuna kuna što je veći udio prihoda iz proračuna Europe, odnosno iz europskih fondova. Znači, sam po sebi rast koji smo planirali i koji je realan i u isto vrijeme on je malo povećan u odnosu na plan 2011. iz razloga što je ostvarenje 2011. veći što znači da nekog bitnijeg povećanja u odnosu na realizaciju prošle godine i na tih redovnih 600 milijuna prihoda nije u biti rast prihoda u 2012. godini. To je razlog da ovaj rast ocjenjujemo i kao konzervativni pristup jer u isto vrijeme imamo prisutnu inflaciju koju očekujemo od oko 2,4%. U isto vrijeme Vlada je planirala i gospodarski rast. I tu su bitne razlike kada govorimo o projekcijama makroekonomista u zemlji i izvan zemlje u odnosu na prijedlog Vlade RH. Prema tome, svjesni pozicije da radi Zakona o fiskalnoj odgovornosti radi toga da smanjimo ukupne deficite, potrebno je provesti i nominalna smanjenja državnih rashoda. Prijedlog Vlade je bio da se u isto vrijeme borimo za otvaranje investicija, da se borimo zato da Hrvatska pokrene bilo kakvu investicijsku aktivnost da bi mogla okrenut će se mogućem i potencijalnom gospodarskom rastu. I to je razlog zašto je Vlada išla sa 0,8% gospodarskog rasta. Prema tome, promjenu ponašanja Vlade probali smo sami procijeniti, ostali još ocjenjuju dosta, dosta oprezno, da li je to realno. Ali u kojem području se traži povećanje gospodarskog rasta? U državnim investicijama. Ocjena Vlade da sva ministarstva moraju pokrenuti mehanizme da se kroz državna poduzeća ulaže u energetiku, u transport, u turizam, u regionalne razvitke a posebno u razvoj komunalne infrastrukture na razini lokalnih i regionalnih samouprava. Prema tome, Vlada zadužuje sve ministre i sva nadležna ministarstva da pristupe ozbiljnom upravljanju imovinom Hrvatske sa ocjenom da to već u ovoj godini treba dati i rezultat. I Vlada je na svojoj sjednici jasno naznačila da projekcije investicijama po dinamici i po strukturi investicija bit će svima poznato tako da bi mogli pratiti realnost gospodarskog rasta. Na što nisu očekivanja, to su odgovorne obveze cijele Vlade i nadležnih ministarstva da takav razvoj pokrenemo i ostvarimo. Prema tome, očekujući i državne investicije očekujući ovu inflaciju kao što vidite to bitno ne produciramo na porastu prihoda i zato ocjenjujemo da je to ono što se reče konzervativni pristup. U isto vrijeme karakteristika tih prihoda je da se porezima više opteretilo potrošnju i da to veće opterećenje potrošnje kroz povećani PDV nismo unesli u državni proračun već smo usmjerili prema rasterećenju hrvatskog gospodarstva i ja bih rekao socijalnoj politici prema najugroženijim skupinama građana. Prema tome, svjesni smo da hrvatsko gospodarstvo neće prihvatiti poziv da pokrene i osobne, privatne investicije ukoliko ne bude bitke za njenu konkurentnost. Bitka za konkurentnost hrvatskog gospodarstva je rasterećenje hrvatskog gospodarstva. I zato karakteristika ovih naših prihoda je opterećenje potrošnje, rasterećenje hrvatskog gospodarstva. I to ne samo kroz doprinos za zdravstveno osiguranje koje je dva indeksa … manji već jednostavno sa politikom smanjenja opterećenja za porez na dobit ukoliko ide prema investicijama sa dodatnim rasterećenjima za neke neporezne prihode kao što su šume, vode i spomenička renta. Ali u isto vrijeme to gospodarstvo je opterećeno dodatnim poreznim opterećenjima u slučaju da ide na isplatu dividendi, u slučaju da se krene sa povećanim rashodima sa osobne automobile i za reprezentaciju. Ali ocjenjujući da će ipak povećanje opterećenja potrošnje imati negativne utjecaje na standard građana Vlada je pokušala naći nekakve kompenzacije, pa je to razlog da uvodimo međustope za neke prehrambene robe koje se inače svakodnevno upotrebljavaju kao što su ulje, masti, dječja prehrana, šećer i naravno jedna od komunalnih djelatnosti koje smo mogli uskladiti sa EU a to je potrošnja pitke vode. U isto vrijeme ocijenili smo da je neophodno promijeniti neoporezivi dio prihoda radnika i umirovljenika pa je to razlog da smo povećali sa tisuću 800 na 2200 kod zaposlenih, neoporezivi dio, a sa 3200 na 3400 kod umirovljenika neoporezivi dio. Osnovno je da ovakvim poreznim promjenama povećane prihode po osnovu PDV-a usmjerili smo prema socijalnim kategorijama i prema gospodarstvu. Ocjenjujemo da je ovaj dio ipak značajan i da nešto popravlja konkurentnost RH u gospodarskom dijelu, da ta konkurentnost znači mogućnost da budu uspješniji na hrvatskom tržištu pa možemo smanjiti uvoz, u isto vrijeme da smo u stanju jednostavno smanjiti gubitke pri izvozu proizvoda i usluga iz RH. Također je vrlo bitno naznačiti da te državne investicije koje bi krenule ne znači veći izvoz nego prije svega manji uvoz. Manji uvoz struje jednostavno veću konkurentnost hrvatskih luka, znači veću ponudu na hrvatskom tržištu kreveta u turističkoj sezoni. Prema tome, jačanje Hrvatske na domaćem tržištu i što manju ovisnost od uvoza. Toliko o toj prihodovnoj strani. Nešto o rashodima, sam Zakon o fiskalnoj odgovornosti obvezuje Vladu da nešto mora učiniti na rashodovnoj strani. Vlada je odlučila učiniti i više nego što to zahtjeva od nas Zakon o fiskalnoj odgovornosti pa je išlo na nominalno rezanje pojedinih rashoda. To je razlog da u ovom proračunu imamo 4 milijarde srezano nominalnih rashoda. Ovo do 3,4 je opet razlika u odnosu na prihode i rashode po osnovi europskih fondova. I onda par riječi, a što je to tih 4 milijarde? To je 2 milijarde na rashodima za masu plaća, to je subvencije oko milijardu i 200 po staroj metodologiji, a to je poljoprivreda i željeznica iz jednostavnog razloga ako pratite izvješće AZTN-a oko načina korištenja poticaja u Hrvatskoj vidjet ćete da su to subvencije koje ne daju nijedan pozitivan efekt i koji sustav trebamo mijenjat. To su dio smanjenja na troškovima i to materijalnim troškovima u proračunu Republike Hrvatske. Ostaje uvijek pitanje koliko je to realno, dal ćemo ostvarit i to je razloga da je Vlada organizirala niz kontrolnih mehanizama, promjenu organizacije državne uprave da bi odgovornost za stavke koje su pred vama bile kontrolirane prije svega na samim ministarstvima koje ih moraju ostvarit ali i na kontrolnim mehanizmima putem Ministarstva financija da jednostavno ne dolazi do prekoračenja i da zaista predviđeni rashodi budu i realni. I još par riječi oko deficita. Kao što vidite, deficit je ispod 10 milijardi što znači 5 milijardi kuna manje u odnosu na ostvarenje 2011. godine. Deficit koji nas obvezuje na nova zaduženja pa je to razlog da je Vlada vrlo jasno rekla da želimo ići u privatizaciju pojedinih državnih tvrtki da ne bi puni iznos deficita tražili kroz kreditna zaduženja već da sa vlastitom imovinom možemo smanjiti taj deficit. Evo toliko o ove tri bitne cifre pa čujemo se još nakon … [[Ne razumije se.]]
Hvala lijepa gospodinu ministru Liniću. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Izvolite. U ime Odbora za financije i državni proračun, gospodin zastupnik Gjurković.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče Vlade, potpredsjednici Vlade, ministrice i ministri, uvažene kolegice i kolege. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora raspravio je na 3. sjednici održanoj 15. veljače 2012. godine Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2012. godinu i Projekcije za 2013. i 2014. godinu koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 13. veljače 2012. godine. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora na temelju svoje nadležnosti iz članka 65. Poslovnika Hrvatskoga sabora raspravljao je o Prijedlogu državnog proračuna Republike Hrvatske za 2012. godinu i Projekcije za 2013. i 2014. godinu zajedno s pripadajućim aktima kao matično tijelo. Uvodno izlaganje koje smo imali na odboru, a koje ste imali danas od premijera i od ministra financija neću naravno ponavljati, ali ću vam iznijeti određena mišljenja, primjedbe i prijedloge koji su se odvijali na raspravi u Odboru za financije i državni proračun. Iznijeto je mišljenje da je unatoč dobro utvrđenim smjernicama ovako složeni proračun neće biti dovoljno jak kroz restrikcije i fiskalnu konsolidaciju da potakne gospodarsku aktivnost. Smanjenje deficita ovog proračuna ovisi o smanjenju rashoda. Planirano smanjenje rashoda od 3,5 milijarde kuna neće biti dovoljno za ostvarenje postavljenih ciljeva, a to se posebno odnosi na kamate što ćemo biti prisiljeni zbog urednog servisiranja svojih obaveza na novo zaduženje uz više kamate. Ove godine vraća se usklađivanje mirovina prema indeksu potrošačkih cijena i bruto plaća pa se procjenjuje da će povećanjem mirovina od 1% mjesečno treba osigurat oko 30 milijuna kuna. Ukupna masa sredstava za isplatu mirovina u 2013. godini povećat će se za 69,1 milijun kuna. Također prema iznijetom mišljenju nisu u dovoljnom iznosu planirana sredstva za naknadu za zaposlene, za fond za izravnavanje i decentralizaciju kao i jamstva brodogradnje. Jedna od primjedbi je bila da na rashodovnoj strani ovog proračuna nisu osigurana sredstva temeljem kolektivnih ugovora. I konačno, iznijeto je mišljenje Hrvatska se već četiri godine nalazi u krizi, istaknuto je da je naš problem loša gospodarska struktura koja generira pad zaposlenosti. U proteklom periodu izostalo je provođenje strukturnih reformi, posebno u državnoj upravi, zdravstvenom i mirovinskom sustavu. Osim toga, državnom imovinom u proteklih 20 godina koja još nije popisana u cijelosti loše se poslovalo što dokazuje činjenica da 250 tisuća hektara poljoprivrednog zemljišta nije u funkciji. Takvo stanje potrebno je mijenjati pa je Vlada Republike Hrvatske u svom programu kao ključni cilj ekonomske politike postavila uspostavu konkurentnosti gospodarstva utemeljenog na znanju te usmjerenog na izvoz koji će povećati i potaknuti rast dodane vrijednosti i zaposlenosti, poštujući načela socijalne kohezije. S tim u skladu predviđen je i ovaj proračun koji se u narednom periodu očekuje da bude dio oporavka hrvatskog gospodarstva te da bude dio realnog rasta bruto domaćeg proizvoda i to u 2012. godini od 0,8%, u 2013. 1,5% te u 2014. godini 2,5%. Posebno je to istaknuto da su rashodi i deficit proračuna u proteklim godinama bili previsoki te da je bilo nužno ovim proračunom promijeniti taj trend na način da se pokuša po prvi puta bitno smanjiti proračunska potrošnja i deficit. Takav pristup izradi proračuna naišao je na razumijevanje i potporu većine javnosti. Nakon provedene rasprave Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora odlučio je većinom glasova za, 8 glasova za i 4 glasa protiv, Hrvatskom saboru predložiti donošenje Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2012.godinu i Projekcije za 2013. i 2014.godinu te sljedećih odluka: Odluke o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih voda za 2012. i Projekcije za 2013. i 2014.godinu, Odluke o davanju suglasnosti na Financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2012. i Projekcije za 2013. i 2014.godinu, Odluke o davanju suglasnosti na Financijski plan Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2012. godinu i Projekcije za 2013. i 2014. godinu, Odluke o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih cesta za 2012. godinu i Projekcije za 2013. i 2014.godinu i Odluke o davanju suglasnosti na financijski plan Agencije za upravljanje državnom imovinom za 2012.godinu i Projekcije za 2013. i 2014.godinu. Hvala.
Hvala. U ime drugih radnih tijela? U ime radnog tijela gospođa zastupnica Ruža Tomašić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodo ministri, kolegice i kolege. Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora razmotrio je na drugoj sjednici održanoj 16. Veljače 2012. godine Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2012. godinu koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 13. veljače od 2012. godine. Odbor je prijedlog državnog proračuna razmatrao kao zainteresirano radno tijelo. Odbor je u raspravi polazeći od svog djelokruga utvrđenog Poslovnikom Hrvatskog sabora detaljnije raspravio one dijelove prijedloga Državnog proračuna koji se odnose na financiranje programa i aktivnosti usmjerenih na ostvarivanje prava nacionalnih manjina i zaštitu i promicanje ljudskih prava. S tim u vezi članovi Odbori predstavnici Ureda pučkog pravobranitelja i posebnih pravobranitelja koji su sudjelovali u radu Odbora zatražili su dodatna pojašnjenja i iznijeli ove konstatacije i prijedloge. Kada se u pitanju sredstava koja se nacionalnim manjinama usmjeravaju preko Ureda za nacionalne manjine Vlade Republike Hrvatske otežano je uspoređivanje iznosa planiranih za 2011. i onih koji se planiraju za 2012. zbog institucionalnih promjena do kojih je u međuvremenu došlo. Naime, novih Zakonom o Vladi Republike Hrvatske "Narodne novine" br. 150/11 spojeni su Ured za nacionalne manjine i Ured za ljudska prava u jedno tijelo Vlade pod nazivom Ured za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Uslijed ove organizacijske promjene došlo je do preklapanja nekih proračunskih stavki pa to otežava uspoređivanje iznosa koji se u okviru ovih institucija osiguravaju za potrebe nacionalnih manjina. Jedan dio sredstava u prijedlogu državnog proračuna dat je na stavci koja nosi oznaku Ureda za nacionalne manjine, a jedan dio na stavci s oznakom Ureda za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Obzirom da se u okviru Ureda sredstva osiguravaju najvećim dijelom za programe namijenjene romskoj nacionalnoj manjini zastupnik ove manjine zatražio je od predstavnika predlagatelja preciznije objašnjenje jesu li predviđena sredstva za 2012. godinu veća, manja ili ista u usporedbi sa prošlom godinom. Isto objašnjenje zatraženo je i za sredstva koja se u okviru Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta osiguravaju za programe odgoja i obrazovanja djece pripadnika nacionalnih manjina, te za posebna sredstva koja se sukladno Nacionalnom programu za Rome i akcijskim planom osiguravaju za stipendiranjem učenika i studenata. Zatim za pomoć u nastavi i poticaj predškolskog odgoja djece romske nacionalne manjine, kao i za programe obrazovanja odraslih pripadnika romske nacionalne manjine za koje je iskazan veliki interes. Postavljeno je i pitanje razloga smanjenja sredstava predviđenih za hrvatsku nastavu u inozemstvu i za obrazovanje djece hrvatskih građana u inozemstvu, te zašto nisu predviđena sredstva za Državni ured za Hrvate izvan Republike Hrvatske čije je uspostavljanje predviđeno Zakonom o odnosima Republike Hrvatske sa Hrvatima izvan Republike Hrvatske. Konstatirano je također da se u prijedlogu proračuna kad su u pitanju i sredstva namijenjena zaštiti i promicanju ljudskih prava i razvoj civilnog društva i nevladinih udruga primjetne značajne razlike među financiranim nositeljima programa. Zatraženo je pojašnjenje značajnog povećanja sredstava kod pojedinih nositelja programa u oblasti zaštite i promicanja ljudskih prava, te razvoja civilnog društva i nevladinih udruga. Konstatirano je i tako da je za vladin Ured za udruge planirano povećanje sredstava od 159,4% a za Nacionalnu zakladu za razvoj civilnog društva 139,6% u odnosu na 2011. godinu. Sredstva za Ured pučkog pravobranitelja predviđena su u iznosu od 10.538,450 kuna ili 12% više nego u 2011. godini. Pritom je posebno značajno istaknuto da su u proračunu po prvi puta osigurana sredstva za izvršavanje obveza pučkog pravobranitelja koja proizlaze iz njegove zakonom utvrđene uloge u obavljanju poslova nacionalnog preventivnog mehanizma. Upozoreno je, međutim, da u prijedlogu proračuna nije cjelovito riješeno financiranje Centra za ljudska prava. Taj centar po novog Zakonu o pučkom pravobranitelju, Narodne novine br. 125/11 s 1. srpnjem ove godine trebao je biti pripojen Uredu pučkog pravobranitelja, pa je u prijedlogu proračuna predviđeno njegovo financiranje samo do tog datuma. Kako je nedavnom odlukom Ustavnog suda spomenut zakon ukinut ostaje otvoreno financiranje spomenutog centra nakon 1. Srpnja 2012. godine. Sredstva za urede ostalih pravobraniteljica su smanjena. Pravobraniteljica za djecu 6,5%, pravobraniteljica za ravnopravnost spolova 4,2%, a pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom za 6,4% što će prema njihovom obrazloženju značajno otežati funkcioniranje tih institucija. Obzirom da je prema spomenutom novom Zakonu o pučkom pravobranitelju bilo predviđeno da se poslovi posebnih pravobraniteljica prenesu u nadležnost pučkog pravobranitelja to bi po njihovom mišljenju značajno otežalo ostvarivanje i zaštitu prava najranjivijih kategorija stanovništva zbog čije su zaštite i specifičnih problema i utemeljena posebna pravobraniteljstva. Kada su u pitanju osobe sa invaliditetom upozoreno je da je na nekoliko stavki proračuna predviđeno smanjenje sredstava. Obzirom da je Vlada obećala da se neće umanjivati zaštita najosjetljivijih kategorija stanovništva zatraženo je da tijekom saborske rasprave o prijedlogu proračuna predlagatelj dodatno pojasni kako se taj problem namjerava riješiti. U raspravi je također ukazano na značajno smanjivanje sredstava namijenjenih za potrebe zbrinjavanja prognanika, povratnika i izbjeglica. Zašto se sredstva smanjuju za 20,1% za pomoć u obnovi kuća prve i treće kategorije smanjenje iznosi 17,6% a za obnovu u ratu oštećenih stambenih jedinica sredstva bi se smanjila za 18,4%. Za stambeno zbrinjavanje izvan PPDS-a 20,6% a za stambeno zbrinjavanje na PPDS-u smanjenje je 24%. Nakon provedene rasprave Odbor je većinom glasova, 9 glasova za i 2 protiv, odlučio Hrvatskom saboru predložiti da donese Državni proračun Republike Hrvatske za 2012. godinu i projekcije za 2013. i 2014. godinu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sad bih vas kolegice i kolege nešto priupitao. S obzirom da je prijavljeno 68 zastupnika za raspravu i 7 predstavnika klubova to je negdje preko 13 sati bez replika i ispravka netočnih navoda. I sad još imamo od 14 radnih tijela koja su razmatrala prijedlog proračuna i 2 koja bi čitala predstavnika ovaj izvještaj, pa se mogu još drugi javiti. Ja predlažem da pošto imate izvještaj pred sobom, ali ne uskraćujem poslovničko pravo da se ova dva izvještaja od dva predstavnika odbora ne čitaju ovdje, a to samo ovisi o predstavniku odbora. Da li se slažete? Ne. Gospodin zastupnik Darko Milinović u ime Odbora za obitelj, mladež i sport. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Predsjedniče hrvatske Vlade, potpredsjednici, gospodo ministri. Odbor za obitelj, mladež i sport Hrvatskog sabora je na 1.sjednici održanoj 16. veljače 2012.godine razmotrio Prijedlog Držanog proračuna RH za 2012. Godinu uz projekcije za 2013. i 2014. godinu koju je Hrvatskom saboru dostavila Vlade RH aktom od 13. veljače 2012.godine. Odbor je navedeni prijedlog raspravio kao zainteresirano radno tijelo. Sukladno odredbi članka 140. Poslovnika Hrvatskog sabora. Nakon uvodnog izlaganja predlagatelja u raspravi su članovi odbora istaknuli očekivanja da će se ujedinjavanjem svih socijalnih politika u jedno ministarstvo pozitivno odraziti na njihovu učinkovitost i dostupnost. Istaknuto je kako se veliki broj zloporaba socijalnih naknada može spriječiti tako da napokon zaživi primjena OIB-a te naglašeno kako je daljnja racionalizacija imperativ. Govoreći o mladima istaknuta je potreba za preventivnim programima koji se provode i planiraju i nastavljaju provoditi u cilju poboljšanja kvalitete i života mladih. Sredstava koja se dodjeljuju udrugama utvrđeno je moraju biti usmjerena provođenju kvalitetnih projekata i programa. Premda je u uvodnim izlaganjima predlagatelj istaknuo kako se prijedlog ovog proračuna bazira na gospodarskom rastu od 0,8% izražena je skeptičnost glede postizanja toga cilja s obzirom na najave nekih neovisnih ekonomskih analitičara i vodećih bankara koji predviđaju nultu pa čak i gospodarski pad. S obzirom da je u proračunu za socijalnu politiku planirano 60 milijuna kuna manje no u protekloj godini, a prema projekcijama 2013. i 2014. godini predviđena sredstva niti u tim godinama neće doseći lanjsku razinu. A s obzirom na socijalnu sliku Hrvatske i na predviđanja za 2013. i 2014.godinu iskazano je nezadovoljstvo povećanju stavki administracija i upravljanja za gotovo 50 milijuna kuna, a zapravo što se suprotstavlja proklamiranom cilju Vlade, a čuli smo i od ministra financija o smanjenju mase plaća za 2 milijarde kuna. U cilju pružanja pomoći korisnicima sustava nužno je provesti mjere koje su započete i predviđene reformom socijalne skrbi koja je u tijeku, a među njima je naglašen nastavak informatizacije, ustrojavanje jedinstvenog tijela vještačenja, obveza sudjelovanja u radu za javno dobro nezaposlenim i radno sposobnim osobama, kao i cijelom nizu drugih aktivnosti. U smislu članka 47. Poslovnika Hrvatskog sabora Prijedlog Državnog proračuna RH za 2012. godinu i projekcijama za 2013. i 2014.godinu nakon provedenog glasovanja 5 glasova za, 5 glasova protiv nije dobio potrebnu većinu, te Odbor za obitelj, mladež i sport Hrvatskom saboru ne predlaže donošenje Državnog proračuna RH za 2012.godinu i projekcijama za 2013. i 2014. godinu u tekstu kako ga je predložila Vlada RH. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa i vama zastupniče. U ime Odbora za ratne veterane gospodin zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospođe i gospodo ministri. Odbor za ratne veterane Hrvatskog sabora na svojoj 1. sjednici održanoj 16. veljače 2012. godine razmotrio je Prijedlog Državnog proračuna RH za 2012.godinu i projekcije za 2013. i 2014. godinu koji je predsjedniku Hrvatskog sabora uputila Vlada RH aktom od 13. veljače 2012. godine. Odbor je navedeni prijedlog raspravio kao zainteresirano radno tijelo. Sukladno odredbi članka 140. Poslovnika Hrvatskog sabora. U dijelu proračuna kojim se osiguravaju sredstva za ostvarivanje prava hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji vojnih i civilnih invalida, te veterana rata. Državni proračun RH za 2012.godinu planirani su prihodi od 108,6 milijardi kuna odnosno 108,9 milijardi kuna kada se pribroje prihodi od prodaje nefinancijske imovine. A rashodi od 117,1 milijardu kuna odnosno 118,8 milijardi kuna kada se pribroje rashodi za nabavu nefinancijske imovine što znači da je proračunski deficit za 2012.godinu planiran u visini od 9,9 milijardi kuna. Rashodi se smanjuju za 3,4 milijarde kuna uglavnom na pozicijama rashoda za zaposlene, materijalnim rashodima, te subvencijama. Sredstva namijenjena ostvarivanju prava hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, civilnim i vojnim invalidima, te veteranima rata planirana su na poziciji Ministarstva branitelja, Ministarstva rada i mirovinskog sustava tj. HZMO-a, Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenje, te Ministarstva zdravlja. Na poziciji Ministarstva branitelja planirana sredstva od milijardu 178 milijuna kuna veća su za 0,7% u odnosu na planirana u prošloj godini. Sredstva namijenjena skrbi hrvatskih branitelja planirana su u iznosu od 926,1 milijun kuna što je povećanje od 1,4% u odnosu na prošlu godinu. Unutar pozicije skrbi povećanja u odnosu na prošlu godinu bilježe jednokratna prava za 34.1% na 58,5 milijuna kuna. Rehabilitacija hrvatskih ratnih vojnih invalida u lječilištima za 14,3% na 400 tisuća kuna. Sredstva namijenjena udrugama proizašlim iz Domovinskog rata za 11% na iznos od 16,3 milijuna kuna, dok smanjenje bilježe trajna prava za 0,8% na 735 milijuna kuna. Sredstva za zapošljavanje branitelja za 3,6% na 21,8 milijuna kuna. Sredstva za ortopedska i ostala medicinska pomagala za 21,5% na 1,5 milijuna kuna. Sredstva za nacionalni program psihosocijalne i zdravstvene pomoći sudionicima i stradalnicima Domovinskog rata za 6,8% na 10,8 milijuna kuna. Sredstva za stambeno zbrinjavanje za 0,9% na 33 milijuna kuna, za ekshumaciju i identifikaciju i sahranu žrtava iz Domovinskog rata namijenjeno je 7 milijuna kuna. Memorijalno groblje u Vukovaru sa 2,55 milijuna kuna povećanje je za 17,7%. Obilježavanje mjesta masovnih grobnica iz Domovinskog rata 1,4 milijuna kuna, povećanje od 1,6%. A prvi puta je planirano i 1,8 milijuna kuna za istraživanje, uređenje i održavanje vojnih groblja 2.svjetskog rata i poslijeratnog razdoblja. Po prvi puta su u poziciji Ministarstvo branitelja i planirana sredstva namijenjena civilnim invalidima Domovinskog rata u iznosu 33,97 milijuna kuna, povećanje od 2,1% te sudionicima i žrtvama Drugog svjetskog rata i poraća od 201,7 milijuna kuna, to je smanjenje od 3,4%. Unutar Ministarstva rada i mirovinskog sustava na poziciji Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje planirane su mirovine hrvatskih branitelja od 4 milijarde 880 milijuna kuna što je povećanje za 0,4%. Na poziciji Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja planirana su sredstva za stambeno zbrinjavanje invalida iz Domovinskog rata kroz izgradnju i kupnju stanova i kuća u iznosu od 16,9 milijuna kuna što je smanjenje od 61,5%, prošlogodišnja planirana sredstva. Unutar Ministarstva zdravlja za naknade braniteljima planirano je 37 milijuna kuna tj. iznos identičan prošlogodišnjem. U raspravi je uglavnom naglašeno zadovoljstvo planiranim sredstvima u razdjelu Ministarstva branitelja koja su blago povećana i imajući u vidu smanjenje rashoda u razdjelima drugih ministarstava te u ukupnom proračunu velika većina financijskih sredstava uvjetovana je zakonima i drugim propisima. Na razini ministarstva planirana su 4 programa, 22 aktivnosti te 4 projekta. Realno je očekivati njihovu uspješnu realizaciju, a naglasak će se staviti na … [[Ne razumije se.]] zdravstvenu skrb te zapošljavanje hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Istaknuto je značajno smanjenje sredstava za stambeno zbrinjavanje na poziciji Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja kojima se osigurava izgradnja i kupnja stanova i kuća za 61,5% što će znatno usporiti zbrinjavanje 13138 hrvatskih ratnih vojnih invalida iz Domovinskog rata, uglavnom nižeg postotka oštećenja organizma jer namijenjena sredstva nisu dostatna niti za završetak započetih projekata. Ovaj problem će se nastojati riješiti kroz suradnju sa jedinicama lokalne samouprave. Izraženo je mišljenje da je do povećanja sredstava na razini ministarstva došlo zbog uključivanja pozicije skrbi za civilne invalide Domovinskog rata i vojnih invalida Drugog svjetskog rata koja se po mišljenju nekih članova odbora ne bi trebala nalaziti unutar Ministarstva branitelja. Razlog za njihovo uključivanje je u činjenici da je donošenje prvog Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji iz '94.godine, prava i postupak ostvarivanja prava bio propisan Zakonom o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata, a nakon toga zadržan je gotovo isti postupak te pravilnici za ostvarivanje prava iz zakona. Smanjenje zaposlenih u ministarstvu provest će se na način da se otkažu ugovori o djelu sa svima onima za koje se odnose na psihosocijalnu pomoć i na liječnička povjerenstva. Nakon provedene rasprave Odbor je većinom glasova, 6 za, 4 glasa protiv, odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2012. godinu i projekcije za 2013. i 2014., kao i odluke koje slijede uz proračun za sve proračunske korisnike. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Otvaram raspravu. Najavljujem da ima 8 prijavljenih predstavnika klubova. Prvi riječ ima gospodin zastupnik i predsjednik kluba SDP-a Igor Dragovan. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, gospodine predsjedniče Vlade, članovi Vlade, kolegice i kolege. Hrvatskoj treba novi smjer, smjer koji će zaokrenuti trend, negativni trend koji će pokazat ozbiljnost Vlade u ozbiljnom vremenu, smjer koji će pokazat odgovornost Vlade i prema građanima i prema gospodarstvu i prema našoj djeci ali i prema našim umirovljenicima kao i odgovornost prema međunarodnim financijskim institucijama. Odgovornost prema građanima koji već godinama svojim primjerom pokazuju da se ne može živjeti na način da se troši ono što nije zarađeno i da je skromnost poželjna vrlina. Odgovornost prema gospodarstvu koje već tri godine stagnira grcajući u ogromnoj nelikvidnosti, prema gospodarstvu kojem država nije bila partner već aga koji samo namiruje svoj harač. Ozbiljna Vlada dužna je pokazati odgovornost prema našoj djeci na čiji račun je država živjela proteklih godina, prema našim roditeljima koji su vrijedno radili i dočekali mirovinu s kojom se teško može danas dostojanstveno živjeti. I napose odgovornost prema našim vjerovnicima, stranim, domaćim financijskim institucijama koje bez puno emocija traže svoje jer neodgovorna politika bez smjera dovela je rejting ove zemlje na rub s kojeg se tek besciljno poručivalo da smo na putu prema putu izlaska iz krize. Proteklih 8 godina samo smo slušali o razvojnom i štedljivom proračunu. Uvjeravalo nas se da je 87% proračuna zadano i da se u tome ne može uštedjeti niti lipa pa se štedjelo na aromatiziranoj vodi. Svo to vrijeme gospodarstvo je grcalo, ljudi su otpuštani, obrti su propadali, nelikvidnost je rasla. Jedino rješenje koje nam se nudilo bilo je zaduženje, zaduženje i zaduženje. Slušali smo i o novim investicijama, slušali smo i o programu gospodarskog oporavka, nažalost samo smo slušali. Nedostatak političke volje, nedostatak odlučnosti pa ako hoćete i znanja obilježavali su proračune proteklih dugih 8 godina, a posebno protekle 3 kad je kriza već debelo poharala Hrvatsku. Stranke Kukuriku koalicije upozoravale su na nedostatak volje, ali i obećavale zaokret. Prvo kroz smjernice a potom i kroz konkretan prijedlog proračuna i paket mjera namijenjen prije svega gospodarstvu ova Vlada pokazuje da ima odlike koje su tako nedostajale prethodnicima, političku volju i odlučnost. Mijenja se filozofija proračuna i ovaj Visoki dom prvi puta pred sobom ima prijedlog državnog proračuna koji se ne povećava nego značajno smanjuje. Uštede u proračunu iznose 4 milijarde kuna u nominalnom iznosu, ali ta je ušteda realno u odnosu ako se uračuna utjecaj inflacije čak 7 milijardi kuna. Neki će reći da se ne reže dovoljno ali u samo 2 mjeseca od preuzimanja odgovornosti za upravljanje zemljom ova je Vlada učinila jedino u ovom trenutku moguće, a kako bi pokušala očuvati hrvatsku financijsku održivost i stabilnost kako bi na zdravim temeljima krenula graditi održivo i stabilno društvo. Dok su drugi tražili put do puta, čini se dobar je smjer pred nama, poručuju oni koji odlučuju o našem rejtingu. Drugi odlučuju jer smo se sami doveli u tu situaciju, točnije dovela nas je Vlada koja nas je samo zaduživala dok je tražila spomenuti put. Impresionirani smo naporima nove hrvatske Vlade u uređivanju proračuna i rezanju potrošnje smanjivanjem orijentacije na zaduživanje za potrošnju, istaknuo je direktor Svjetske banke za središnju Europu i baltičke zemlje, no napomenuo je i kako je važna ravnoteža između rezanja potrošnje i sigurnosti da uz rezanje može doći i rast. Smjernice su korak u pravom smjeru, ističe MMF ističući doduše da očekuje dodatne rezove baš kao i prva od tri kreditne agencije … [[Ne razumije se.]] koja također govori o dobrom smjeru i naglašava, citiram: takav smjer jasno razlučuje od poteza bivših vlada i šalje poruku da dosadašnji sistem prezaduživanja nije održiv. Dakle ne može se više trošiti nego što se privređivalo, ne može se beskonačno zaduživati, ukratko sa životom na dug je gotovo, to je svima danas u Hrvatskoj jasno. Upravo stoga jedan od najvažnijih zadataka koji je pred Vladu premijera Milanovića bio postavljen je smanjenje deficita i to je ovim proračunom ostvareno. Prošle godine Vlada premijerke Kosor imala je proračunski deficit u iznosu od velikih 15 milijardi kuna. Ova Vlada predlaže proračun sa 9,9 milijardi kuna deficita. Smjer je dakle dobar, taj smjer podržavamo i čvrsto vjerujemo da će ova Vlada u ovom mandatu deficit svesti na prihvatljivih 5 milijardi kuna. Drugi jednako tako važan zadatak je buđenje gospodarskih potencijala, znači podizanje bruto domaćeg proizvoda, podizanje proizvodnje i rast gospodarstva jer same po sebi uštede ne donose ništa već istovremeno moraju biti u funkciji razvoja gospodarstva i samo u kombinaciji sa gospodarskim rastom možemo očekivati bolja vremena, odnosno povećanje prihodovne strane proračuna, ali i smanjenje deficita proračuna. Kroz poreznu politiku svaka Vlada pa tako i naša pokazuje svoj smjer. Ovaj proračun treba promatrati zajedno sa poreznim paketom kojim stranke Kukuriku koalicije samo realiziraju obećano u kampanji – niža porezna opterećenja siromašnima, nešto više onima s višim prihodima, oporezovati ne samo rad nego i kapital, te konačno porezno i kroz smanjenje drugih davanja rasteretiti gospodarstvo. Olakšice za reinvestiranu dobit, smanjenje doprinosa za zdravstvo od 2 postotna poena, smanjenje tzv. parafiskalnih nameta, naknade za vode i naknade za šume i spomeničke rente se smanjuju za 50%. Donijet će izravno gospodarstvo 3 milijarde kuna prije svega za oporavak, a potom i rast i razvoj. Mislim da nitko u ovoj sabornici ne bi smio biti protiv toga. Kad je riječ o radnicima koji pod teretom krize i skupe države žive već godinama povećava se osobni odbitak za utvrđivanje porezne osnovice čime se direktno povećava neoporezivi dio plaća i mirovina, a time će rasti ne puno ali će ipak rasti plaće koje su niske ili prosječne i to za njih oko 750000. Ta Vlada je i povećala stopu PDV-a za 2%. Točno je, to nismo obećali u kampanji, ali to povišenje PDV-a u paketu sa ostalim mjerama prvi puta nije u funkciji rastrošnosti države nego u funkciji potpora gospodarstvu i socijalno slabijim građanima. Osim toga većina trgovaca najavila je da viši PDV neće nužno donijeti i više cijene hrane. Istovremeno uz zadržavanje nulte stope za kruh i mlijeko sve do ulaska u Europsku uniju uvodi se i snižena stopa od 10% na dječju hranu, ulje, šećer, račune za vodu. Dakle, na ono najnužnije svakom domaćinstvu. Nema strahu da će PDV kao stabilan i siguran prihod proračuna rušiti standard građana. S druge strane stalo se na kraj i dosadašnjem izbjegavanju plaćanja PDV-a kroz kupnju automobila na firmu, reprezentaciju, a sve se to koristilo uglavnom za privatne potrebe, a ne za pomoć privredi i investiranju u proizvodnju. I tu mjeru pozdravljamo ne u smislu punjenja proračuna, nego u smislu poticanja ulaganja u proizvodnju i u nova radna mjesta, ali i usklađivanja s direktivama Europske unije. Vlada je poreznom politikom pokazala kako ne misli pogodovati bogatima na račun ljudi koji žive od svog rada. Uveden je porez na dividendu, što znači da će se oporezovati po stopi od 12% dobit ostvarena od udjela u poduzećima i tu se mislilo na male dioničare. Neće se oporezovati iznosi manji od 12000 kuna. Rashodovna strana proračuna odnosno troškovi smanjuju se za 4 milijarde kuna i mi podržavamo Vladu i smatramo da se u ovom trenutku iznad tog iznosa nije moglo ići. Neki pitaju zašto se nije rezalo više. Ali mi podržavamo Vladu jer smatramo da bi veće rezanje rashoda bilo u ovom trenutku rezanje grane na kojoj sjedimo i od koje očekujemo pupoljke. Smanjuju se rashodi i na onim mjestima gdje neće ugroziti niti funkcioniranje države, niti funkcioniranje pojedinih gospodarskih grana niti će ugroziti standard građana. Primjerice, smanjuje se ukupna masa plaća ali ne na način da se plaće u javnom sektoru smanjuju, nego na način da se smanjuje broj prekovremenih sati koji su često bili fiktivni i služili samo za izvlačenje novaca iz proračuna. Boljom organizacijom poslovnih procesa broj prekovremenih sati će biti sveden na nužnost. Smanjuju se ugovori o djelu koji su često služili da se plaća posao koji su službenici trebali odraditi u okviru svog opisa posla za koji primaju redovitu plaću, a da se ne govori o fiktivnim ugovorima koji su također služili samo za izvlačenje novaca iz proračuna. Tako će se uštedjeti gotovo 2 milijarde kuna i to pozdravljamo. Nadalje, smanjuju se određene subvencije primjerice HŽ-u. U Hrvatskim željeznicama se 8 godina nije učinilo ništa na preustroju, a novac za plaće isplaćivan je praktično iz proračuna. To više neće biti moguće. Poticaji u poljoprivredi se također smanjuju. Sve što je ranije dogovoreno bit će isplaćeno i tu nema varanja kako su to prethodnici radili i uz varanje ostavili 900 milijuna kuna duga. I još jedno smanjenje a to su rashodi koji se vežu za različite usluge poput čišćenja, održavanja i slično. Tu će se uštediti dodatnih 320 milijuna kuna, a vjerojatno i više. Kad samo spomenemo da se dnevno u državi 700000 kuna troši na održavanje računalne opreme uglavnom zbog neumreženosti jasno da se tu moglo, može i mora štedjeti. U javnom sektoru postoji 2000 baza podataka koje međusobno nisu povezane. Nikome nije bilo stalo uvesti reda i kontrolirati financijske transakcije iz proračuna. Previše je sklopljeno štetnih ugovora koji su građane koštali stotine milijuna kuna. Primjerice, 40 milijuna kuna kredita Svjetske banke za informatizaciju sustava socijalne skrbi, a napravljena 3 pilot projekta, sustav ne radi. Kada govorimo o uštedama ne smijemo zaboraviti jednu minimalnu za proračun, ali veliku i simboličnu za sve naše građane – ukidanje povlaštenih mirovina. To je obećanje ispunjeno. Što se naših umirovljenika tiče osim usklađivanja s troškovima života kojom smo se vratili, ispunili preuzetu obvezu, povećani neoporezivi dio s 3200 na 3400 kuna to je ono što u ovom trenutku se moglo a najviše se tiče ljudi koji su mirovinu stekli kroz puni radni staž. Nema smanjenja socijalnih davanja, porodiljnih naknada i dječjeg doplatka. To su posljednje crte obrane o kojima smo govorili i one su u ovom proračunu obranjene. Očekujemo bolju kontrolu svih vrsta izdataka. Ona će sigurno u nadolazećim godinama donijeti uštede, ali bez umreženog i sređenog sustava kakav smo naslijedili i bez obzira na utrošena sredstva za tu namjenu to moramo reći otvoreno u ovom trenutku na žalost nije moguće. Što se tiče razlike u visini proračuna u odnosu na najavljeno u smjernicama u iznosu od 600 milijuna kuna u potpunosti podržavamo odluku jer je riječ o sredstvima koja će biti izravno usmjerena prema aktivnoj politici zapošljavanja, povećanju sredstava za regionalni razvoj, ali i isplati preuzetih obveza prema poljoprivrednicima. Ne radi se o nikakvoj dodatnoj potrošnji već se radi o ulaganju u stvaranje uvjeta za otvaranje novih radnih mjesta, ali i o plaćanju preuzetih obveza od ranijih Vlada i nemamo namjeru zbog toga kukati. Da zaključim. Klub SDP-a podržava ovaj proračun jer smatramo da se po starom dalje ne može, da se više ne može živjeti na dug i na kredit. I zato smatramo da će taj proračun sa porezne mjere koje su ugrađene u njegovu prihodovnu stranu olakšati oporavak hrvatskog gospodarstva. Proračunom za 2012. godinu Vlada pokazuje istinsku, iskrenu namjeru da mijenja smjer. Ovdje se ne radi o lijevima ili desnima, ovdje se ne radi o vašima ili našima. Ovdje odlučujemo o tome ima li ova zemlja pravo na priliku koju može pružiti jedino učinkovitija i jeftinija država, te porezno rasterećenije i iz spirale nelikvidnosti izvučeno gospodarstvo. Krajnji cilj svega što radimo dugoročno jest standard svih hrvatskih građana i mi u SDP-u uvjereni smo da će do kraja mandata taj cilj biti i ostvaren. Hvala.
Hvala. Ispravci netočnog navoda. Gospođa zastupnica i potpredsjednica Jadranka Kosor, najprije. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolega Dragovan impresioniran radom ove Vlade rekao je nekoliko netočnosti, ja ću ispraviti samo jednu vezanu za rejting kako je rekao ove zemlje, dakle rejting RH govoreći o radu prošle vlade i o tome da je rejting doveden na rub. Gospodine predsjedniče, moje mišljenje i mišljenje moje stranke rejting RH u ovom trenutku drži Zakon o fiskalnoj odgovornosti za koju SDP nije htio glasovati ali isto tako činjenica da je Hrvatska završila pregovore, da je hrvatska vlada koju sam vodila završila pregovore i da smo potpisali pristupni ugovor. A što se tiče padu gospodarstva padu BDP-a podsjećam da smo prošle godine imali rast BDP-a a da ćemo ove godine imati najmanje pad nažalost od 1%. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospodo ministri. Nažalost kolega Dragovan je iznio niz netočnih podataka koji se mogu iščitati iz proračuna. Tako npr. Na str. 4 jasno piše da su sredstva za bruto plaće smanjena za 575 milijuna, ne za 2 milijarde, to na str.4 piše. I druga stvar, jedna od najnetočnijih izjava je da povećanje PDV-a ne služi za punjenje proračuna nego u svrhu gospodarstva. Pa povećanje PDV-a služi za povećanje proračuna, a u što ćete vi ih utrošiti to je drugi par cipela. Prema tome, to je činjenica jer s tim ste povećali prihodovnu stranu. I ono što je također a hrvatski građani će to vrlo brzo osjetiti već sutra sa povećanjem cijene goriva da su niža porezna opterećenja za siromašne, to naprosto nije točno. Hrvatski građani osobito oni sa slabijim imovinskim stanjem će itekako osjetiti povećanje PDV-a 2%, a to ćete vidjeti, jer naprosto 2% se ne može premostiti sa ne povećavanjem cijena.
Hvala. I ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospodo ministri, kolegice i kolege zastupnici. Dozvolite mi da ispravim netočan navod gospodina zastupnika Dragovana u kojem on kaže da je dug poljoprivrednicima iz 2011.godine 900 milijuna kuna. Ne može biti dug od 900 milijuna kuna iz razloga da dug ne može biti nešto što sukladno zakonu i pravilniku nije dospjelo. Postoji zakon koji je regulirao i iznose a isto tako i pravilnik o isplati poticaja u poljoprivredi koji je regulirao rokove. I sukladno tome ne može se kazati da je nešto dug što još nije došlo u vrijeme dospijeća. Poticaji i potpore iz 2011.godine u najvećoj mjeri dolaze na naplatu u 2012.godini. Hvala lijepa.
Hvala. Prelazimo dalje na raspravu predstavnika klubova. Gospodin zastupnik Damir Kajin u ime Kluba IDS-a. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, ministri, zastupnici. Točno, proračun valja podržati. Ovo je proračun za 2012.ali je stvarna podloga usuđujem se kazati za one 2013., 2014. Pa možda i neke naredne godine. proračun treba podržati između ostalog i upravo zbog ovih aktivnosti koje se sada poduzimaju kako bi se kreditni rejting RH održao i u 2012.godini. E sada što je bit? Bit je doista ovog proračuna u projekciji da bi BDP za 2012.trebao rasti po stopi od 0,8%. I sada se postavlja pitanje, da li je to moguće uz sve ove aktivnosti javnog sektora? Ja nisam nikakav nevjerni Toma, ali bojim se da gospodarska aktivnost u jednoj Istri gdje su prilike ipak nešto malo bolje nego možda drugdje biti će manja 2012.no što je 2011. Na čemu to temeljim? U Istri izvoz 2011.raste u odnosu na 2010. Za skromnih 1,2% ili on iznosi nominalno milijardu 243 milijuna USA dolara. Ja to uvijek uspoređujem sa Primorsko-goranskom županijom. Tamo je izvoz više rastao nego u Istri ali iznosi svega 773 milijuna USA dolara ili Istra izvozi 460 milijuna dolara više. Uvoz u Istri 2011.pada za 14,4% iznosi svega 860 milijuna USA dolara. Uvoz u Primorsko-goranskoj županiji iznosi 974 milijuna USA dolara, pada svega 3,2% s time da je tamo 100 tisuća stanovnika više. Međutim ono što je po meni sigurno ključno to bi mogla biti brodogradnja. Ja želim vjerovati da će Uljanik 2012.ponoviti brojke iz 2011.godine, ali upitna je 2013.godina. 2011. Uljanik ostvaruje prihode 40% manje nego 2010.godine, a dobit 10 puta manju nego godine 2010. Međutim posluju pozitivno za razliku od ostalih hrvatskih brodogradilišta i kapa dolje, kako radnicima, kako sindikalistima, tako i samoj upravi. Što je s ostalim brodogradilištima u Hrvatskoj koje čeka privatizacija? To ćemo vidjeti. Brodosplit bi trebao preuzeti Div, Trogir, Kraljevicu, 3.Maj treba preuzeti Končar. Što je učinio Končar u Istri? Ne znam. Što će učiniti sa brodogradnjom? To ćemo vidjeti. Daj Bože da se nakon svega ovoga ova grana sačuva barem na razini 2010.godine. Govori se o ESOP programu. To je jedna lijepa zgodna, romantičarska ideja koja je mogla proći devedesete, za koju ćemo mi biti zasigurno i 2012.ali ključ je u narudžbama, njih nema za 2012., 2013.a između ostalog zahvaljujući i tome što se devedesetih uništila najveća brodarska kompanija Croatialine. ESOP da li će u tome sudjelovati radnici kada prosječna obitelj bez auta za preživljavanje treba 6 tisuća 693 kune, e to ćemo tek nakon toga vidjeti. Bojim se da 2012. Hrvatsku čeka i niz stečajeva. S druge strane čuli smo i zašto od ministra financija, kani se privatizirati Croatia osiguranje, Poštanska banka. U Croatia osiguranju vjerojatno ulaze TDR ili Adris svejedno. Vjerojatno je nađen kupac Poštanske banke. Ono što bih ja volio da uz ovu poresku reformu ide i revizija pretvorbe i privatizacije. Možda ne bi trebalo privatizirati te vodeće nacionalne kompanije no po meni bit je u sljedećem. Po projekciji proračunske veličine iz 2011.kada govorimo o javnoj potrošnji trebali bi dostići 2014.godine. Ja mislim da je to realna procjena. Mislim da će prije, nažalost takva su vremena, mnogima biti i gore no bolje ali mislim da treba i tu se slažem sa Vladom, prije svega poraditi na gospodarstvu. Ono nam je doslovce kleklo. Sada što je zanimljivo u ovom proračunu. Porezni prihodi 2011. 60,9 milijardi kuna, 2012. 64,5 milijardi kuna. Porez na dividendu 2011. milijardu i 57 milijuna kuna, 2012. milijardu 283 milijuna kuna. PDV 2011. 39,3 milijarde, 2012. 40,5 milijardi kuna. Doprinosi 2011. 39,3 milijarde, 2012. 36,9 milijardi. Gospodarstvo bojim se da bi moglo biti slabije, a da bi trebalo dati više. No kad govorimo o gospodarstvu treba imati na umu isto tako sljedeće. Hrvatsku ne drže velike tvrtke, 100 najvećih tvrtki u Hrvatskoj zapošljava negdje 150 tisuća ljudi, ukupno kontroliraju ja bih rekao 50% gospodarskih aktivnosti, proračun pune sa 25%. S druge strane, imamo 60 tisuća od 90 tisuća likvidnih malih tvrtki koje zapošljavaju 700 tisuća, u prihodima sudjeluju sa 25%, proračun pune sa 50%. Srednje tvrtke, znači njih 1000 imaju preko 100 do 200, 250 zaposlenih, imaju negdje 150 tisuća radnika, prihod ostvaruju 25% i proračun pune sa 25%. Ovi mali su permanentno zapostavljeni, 2% manje doprinosa za zdravstvo, osjetit će apsolutno je to točno veliki, e sad da li će i mali to će biti teško. Jučer ili ne znam prekjučer pročitao sam jednu izjavu koju su prenijele naše tiskovine američkog predsjednika Obame koji kaže doslovce ovako, da će nastaviti tražiti od najbogatijih Amerikanaca, posebno od milijunaša i milijardera pod navodnicima da plate svoj pošteni udio. Kako bi svi mi uspjeli moramo međusobno ulagati u uspjeh drugih, kaže američki predsjednik. Točno 2012. biti će jedna od najtežih godina od '95. i na tome ne treba zavidjeti ovoj Vladi. Ja se usuđujem kazati, a proračun to nekako i pokazuje da će ova godina biti godina otriježnjenja. Bojim se da ni 2013. neće biti puno lakša no što je 2012. godina. Zašto? Evo u prijedlogu proračuna stoji da će otplate zajmova državu ove godine stajati 11,2 milijarde kuna odnosno oko 500 milijuna kuna manje nego lani no već sljedeće godine otplate rastu na 15,9 milijardi a 2014. dosegnut će 17,4 milijarde kuna. Kada se tome doda i proračunski deficit, premda će se on sigurno smanjivati, ukupne financijske potrebe države će sljedeće dvije godine porasti za oko 5 milijardi kuna godišnje. I zato kažem, na ovome sigurno ne treba zavidjeti Vladi gospodina Milanovića. Jednom rječju, ponovit ću, ovo će biti godina otriježnjenja. E sad što se dešava s našim proračunima? 2000. godine proračun bez vanproračunskih fondova iznosi 50,7 milijardi kuna, 2003. 80,5 milijardi kuna, 2004. 83 milijarde kuna, 2005. 87,9, 2006. tu počinju radi izbora skokovi, oni iznosi 96 milijardi kuna, 2007. čak 108 milijardi kuna. I onda se nekako 2008. to diže radi preuzetih obveza na 115 milijardi, 2009. 118, lani smo imali 122 milijarde, ove godine će biti 118,8 milijardi kuna, sad 3,4 milijarde kuna po mome manje, neka bude 4 svejedno je. No ako gospodarska aktivnost ne bude rasla, ako ocjene kako da se izrazim tih bonitetnih agencija bude loše, ako kamate budu rasle, ako nemamo projekta da povučemo onih 600 milijuna kuna iz Europe mi ćemo morati, da parafraziram gospodina Čačića, prvog potpredsjednika Vlade, ponuditi onaj plan B. Nitko nije rekao što je plan B ali po meni to bi mogao biti još jedan rebalans, možda -2 milijarde kuna i ja se toga plašim. I stoga doista treba dati podršku Vladi, treba sve učiniti da se izbjegne da ovaj proračun ne bude konačan ili sve treba učiniti da ovaj proračun bude konačan proračun za 2012. Što je okvir proračuna, znači to je 1,2 milijarde kuna veći PDV, imat ćemo istina Bog najveći PDV u Europi odmah iza Mađara, istina i Šveđani imaju standardnu stopu PDV-a od 25% ali na svu hranu, turizam, hotelski smještaj, putnički prijevoz 12%, na kulture, novine, kino, sport 6%, o plaćama, penzijama, socijali, subvencija možda drugi put. S druge strane to je smanjenje doprinosa na zdravstvo s 15 na 13%. Činjenica je da se mijenja neporezni dio plaća te promjene ovih platnih razreda i time bi se trebali rasteretiti zaposleni u realnom sektoru čije su plaće nešto manje, opteretiti bi trebalo javni sektor i ja mislim da je to jedna fer i poštena ponuda. Zašto, jer javni sektor u zadnjih 2 godine nije ostao nitko bez posla dok je realni sektor ostao bez 140 tisuća radnih mjesta. U prerađivačkoj industriji prosječna plaća je 4697 kuna, zaposleni u javnoj upravi imaju prosječnu plaću 6181, u zdravstvu što je logično isto tako itd. Znači teret se prebacuje sa realnog sektora na javni i mislim da je to na neki način u redu i to je možda najsnažniji dio ili poruka ovog proračuna. Ukidanje predporeza na automobile, ugostiteljskih usluga može brutalno pogodit te branše, vidjet ćemo. Mi od trošarina kanimo osigurati isto novaca kao i lani 2011., lani 11 milijardi 532, ove godine 11 milijardi 493 milijuna kuna. Znači uštede javne službe 2 milijarde, subvencije milijardu i 400, 500. Zatim da, meni je drago da je predsjednik Vlade spomenuo mljekare. Možda u prosvjedima ima i politike, ali sigurno ti prosvjedi nisu antidržavni, a mene nitko ne može i tu se i to je sigurno lijepa definicija, s druge strane mene nitko ne može uvjeriti da je 2,3 kune po litri mlijeka fer cijena u ovoj zemlji, u ovom trenutku za hrvatskog seljaka. Neću koristiti teške riječi, pljačka, jedno, drugo, mljekare itd. Ne, nije to sigurno od države već od monopola Dukata i zato bi i možda monopole trebalo posebno oporezivati. Seljak će morati u konačnici vjerojatno pristati i na tih 2,3 kune jer on nema kuda. Ali neka se zna da ih se oštećuje i da nitko pod tim uvjetima ne može pozitivno u toj industriji ili farmicama pozitivno poslovati. Ako ima pšenica zaštitnu otkupnu cijenu trebala bi po meni imati mlijeka. Pšenicu vi posijete, tretirate, požanjete, dobite poticaje, radite 10 dana u godini. Ali sa kravama vi morate živjeti 365 dana kao sa djecom u godinu dana. Morate se čak se usuđujem kazati njima više posvetiti nego samoj djeci. Što se tiče Istre, bolnica vjerojatno će ići, Plomin tri da ili ne. U programu stoji da da. Svaka investicija je potrebna. Mislim da bi možda samo Labinštinu trebali ili da bi bili dužni pitati na referendumu što Labinjani o tome misle. Ceste, ipsilon. Ako ipsilon ne krene u 10 mjesecu što mislim da to ne treba koštati ništa državu onda će naša operativa doslovce kleknuti. Ako krene, a govorim o 45 km cesta plus 5 km iskopa tunela Učke to je 300 milijuna eura. Sva istarska operativa radit će punim dahom. Samo da kažem da je prošle godine u Istri pušteno u pogon 110 km brzih cesta. Sve u svemu apsolutno da. Vladi treba dati šansu, treba podržati proračun u dobroj vjeri, bez restrikcija neće biti opstanka. No, biti će pred nama svima teška godina. Danas sam u jednim novinama u Jutarnjem mogu i reći nije bitno pročitao i koliko pojedine udruge participiraju u proračunu. Nisam mogao vjerovati sa čak milijardu i 500 milijuna kuna u prošloj godini. Mi govorimo o političkim strankama. Crkvi je išlo dole 50 milijuna kuna. To je fer. Doduše ne treba mačka prejako potezati za rep, ali pazite imate udruge koje na godišnjoj razini koriste milijardu i 500 milijuna kuna za njih 40 i koliko 4 tisuće. Sve u svemu klub IDS-a podržat će proračun u petak.
Hvala. U ime Kluba zastupnica Hrvatskih laburista, stranke rada gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite. A iza njega je gospodin zastupnik Milorad Pupovac.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege predsjedniče i članovi Vlade. Kada je predsjednik Vlade gospodin Milanović na sjednici Vlade stavio na stol prijedlog proračuna meni su prenijeli njegovu jednu odrješitu rečenicu tako smo odlučili. Danas je također dosta odrješito rekao po starome ne ide, novo je mutno. Slažem se. I zbog toga smo mi u Klubu hrvatskih laburista nećemo pisati amandmane na prijedlog proračuna, jer poruka tako smo odlučili je i poruka zastupnicima vladajuće većine da se oporbeni amandmani neće prihvaćati. Nećemo pisati amandmane ni zato što su odbijeni oni na paket poreznih zakona i sad ovo dalje doista ne bi imalo smisla. Pa ćemo zbog toga podržati proračun. Ono što je novo, a nije mutno je danas poruka kroz dio hrvatskih medija, da ni paket poreznih zakona koje je Sabor prošli tjedan usvojio, ni ovaj predloženi proračun nije uvjerio rejting agencije neki ih doduše zovu reket agencije i one doista često iz političkih razloga reketare pojedine države, nego vele Zakon o radu je vaš krimen. To je vaš najveći grijeh i ako to ne promijenite srušit ćemo vam rejting. Na kraju ću vam reći zašto je to opasno i da nije čudno ni malo što se ta panika digla upravo danas kada Sabor raspravlja o proračunu. Dakle, državni proračun sa 108,6 milijardi kuna prihoda što je svega milijardu i 600 više nego planirano za prošlu godinu, 117,1 milijardu rashoda što je 3,4 milijarde manje no što je planirano u prošloj godini ili deficit 9,8 što je 5 milijardi kuna deficita manje nego što je planirano prošle godine. Dobro je da je predsjednik Vlade Milanović danas u Saboru rekao da su neke države svoj oporavak postigle i povećanim deficitom državnog proračuna i nisu u krizi, jer je uvijek bitno u što ide državni proračun. One koje su iz deficita državnog proračuna razvijale svoj proizvodni sektor gospodarstva danas nisu u takvim krizama. Kod nas je prevladala lažna poruka da je državni deficit korišten isključivo za pumpanje javnog sektora, a možda je korišten za pokriće nenaplaćenih poreza, recimo. Dakle, uvijek je suština kada država ulazi u deficit zbog čega, u što će taj novac ići. Porezni prihodi sa 64,4 milijarde ili 5,7% povećanja nisu kaže Vlada novo porezno opterećenje, ali će biti veći porezni prihodi. Ono što sam očekivao a nitko nije objasnio povećanje prihoda s naslova poreza na dobit čak 7,6 milijardi, skoro 35% više neplanirano u 2011. na temelju čega, odnosno koje su to projekcije koje donose tako optimističnu prognozu. PDV 50,3, 53,3 milijarde, samo 2 i pol posto povećanja unatoč povećanoj stopi. Državna potrošnja 2,4% manja i o tome se puno govori. Malo se manje govori da ova makroekonomska politika se bazira i na padu osobne potrošnje za 0,3%. To se nekako ne ističe ni u političkim govorima, niti u medijima, a ona zapravo to i znači. Investicije 7,4 milijarde javnog poduzeća. Kada taj paket investicija bude prezentiran javnosti možda ćemo moći biti uvjereni da je to kotač zamašnjak gospodarskog oporavka. A 2 milijarde prihoda od prodaje Hrvatske poštanske banke i Croatia osiguranja to je jedan od razloga zašto nećemo podržati taj proračun. Kada je već prodaja u pitanju onda mi se nameće jedno drugo pitanje. U INA-i Hrvatska nema upravljačka prava, to je ili prodano ili poklonjeno. Što će nam vlasnički udjeli u INA-i ako o ničemu ne odlučujemo u toj INA-i? ja bih i to prodao kada već rasprodaja traje. Kada se državnom proračunu pridodaju izvanproračunski korisnici onda su prihodi 112,4 milijarde, rashodi 123,2 milijarde odnosno deficit 10,7, a ako sam dobro vidio u najveći deficit izvan proračunskih korisnika idu Hrvatske ceste 2,5 milijarde. Iz Zakona o izvršenju proračuna vidljivo je da je u ovoj godini planirano 18,8 milijardi zaduženja, 9,2 na otplatu dugova, 9,8 novih. Rashodi onih 3,4 milijarde gdje je ušteđeno. Za milijardu 490 milijuna su smanjeni rashodi za zaposlene, ali samo 590 milijuna odnose se na plaće, odnosno od 3,4 milijarde ukupnih ušteda čak 43,8% ušteda na zaposlenima. Ako dodamo subvencije milijardu i nešto manje, to su te dvije stavke velikih ušteda. Neki su se plašili pobune javnog sektora. Nećete gospodine Milanoviću imati problem sa javnim sektorom, on bi mogao biti negdje drugdje. Ali ima jedna stavka jedna institucija koja je u proračunu najviše profitirala, a to je Vlada čiji je proračun u odnosu na prošlu čak 26% veći odnosno za punih 56 milijuna. Dakle, ova Vlada će biti skuplja prema planu proračuna 56 milijuna no što je planirano za prošlu godinu. 2002.imali smo 10 milijardi eura dugova sada 47. Središnja država je tada dugovala 6, danas 20 milijardi. Neplaćene obveze, nalozi skoro 42 milijarde od čega 35% starije od pet godina, 21 tisuća firma bez zaposlenih duguje 16,5 milijardi. To su perači novca i utajivači poreza. Što se predlaže kod njih? Ništa. Bankarski sektor sa 4,7 milijardi dobiti prije oporezivanja. 2002.u ovoj zemlji imali smo 8,1 milijardu neplaćenih poreza i doprinosa, 2004. 22,5, 2008. 28, sada je to negdje oko 46 milijardi, ako dodamo i koncesije procjenjuje se 9 milijardi. To je 55 milijardi ali to je "samo" pola proračuna. Dakle, mi imamo pola proračuna masi sredstava što država potražuje i ne može naplatiti. I te 2002. i završavam podacima BDP bio je negdje oko 200 milijardi, imovina financijskog sektora bila je otprilike na tom nivou. Danas je BDP 330 milijardi, a imovina financijskog sektora je za 50% veća od BDP-a što nismo našli ni u pratećim zakonima ni u proračunu. Jedna od velikih problema Hrvatske je siva ekonomija posebice nas interesira sivo tržište rada. Ništa, ni naznake pa čak ni mutne naznake o promjenama. Drugo, OIB. Potrošili smo jako puno novaca za uvođenje sustava OIB-a. jeli samo Visoki trgovački sud i Gruntovnica problem što on ne funkcionira i zašto je problem? čemu sustav OIB-a i maltretiranja građana s njima ako nije on u izvornoj funkciji naplate obaveza? Što se predlaže? Ja ni u mutnom nisam vidio ništa što bi jamčilo da sustav OIB-a u ovoj kalendarskoj godini profunkcionira. Preboj dugova kod doprinosa je ugrađen u zakon, a pitali smo što je s općim poreznim Zakonom za porez? Nismo dobili nikakav odgovor. Odbijen je i naš prijedlog progresivnog oporezivanja dividende i dobiti. I to je poruka koju smo razumjeli da se neće ići poreznim sustavom koji bi bio društveno prihvatljiviji. Kada je bila delegacija MMF-a u Hrvatskoj oni koji znaju čitati njihove poruke inozemne investicije u Hrvatskoj neće biti investirano u gospodarstvo i nova radna mjesta, nego u preuzimanja. U kupovinu onoga što je i Vlada najavila da će prodavati ali i onoga što se još na tržištu može naći. Sljedeća zamjerka je nagovještaj da praktički sve investicije u društvenim djelatnostima posebice u školstvo, predškolstvo i zdravstvo moraju ići modelom javnog privatnog partnerstva. Ja bih volio da prije toga Sabor dobije, a imamo veliki broj velikih investicija po tom modelu, da dobijemo obračun, analizu uspješnosti i profitabilnosti toga modela prije no što predaleko u njega novim investicijama zakoračimo. Zakon o izvršenju proračuna opet kod prava na pomoći jedinicama lokalne i regionalne samouprave nema jedan važan kriterij. Nema kriterij da oni koji nisu uveli sve lokalne obaveze, poreze i prireze to moraju, pa i oni koji jesu uveli ali ne naplaćuju pa im je postotak naplate smiješnih 1/3 moraju naplatiti svoja potraživanja, da trošak ili rashodi proračuna i idu do 75% na zaposlene i po ovim kriterijima iz zakona i nadalje će imati pravo na pomoć središnje države. Tako dugo dok se ovi kriteriji ne ugrade dok svaka lokalna sredina ne iscrpi svoje lokalne mogućnosti pa tek onda ima pravo kucati na vrata države i ovaj model potpore lokalnoj samoupravi nije pravedan. Proklamirani ciljevi ovih dana iz izjava različitih članova Vlade bili su rast proizvodnje, rast investicija, smanjenje državne potrošnje, o smanjenju osobne potrošnje se malo šutilo, rast poreznih prihoda, rast BDP-a. A što ako se ti ciljevi ne ostvare, odnosno da li je točno da samo radikalnom izmjenom Zakona o radu koja u sebi krije samo jednu poruku, ukidajte sve kolektivne ugovore i ne samo u javnom sektoru nego i privatnom je rješenje gospodarskih problema Hrvatske. Iza zahtjeva za izmjenom Zakona o radu je skriveni zahtjev uništavanja sustava kolektivnih ugovora. I predsjednik Vlade rekao je u sjevernim zemljama, pretpostavljam da je mislio na skandinavske države, ljudi rade. Točno, točno predsjedniče Vlade. Znate u čemu je tajna, u modelu uređenog tržišta rada kojega oni imaju, a taj uređeni model tržišta rada ima svoje ime, svoje institucije, svoje oblike. Ako već idete pisat novi Zakon o radu dajte taj model ugradimo u Zakon o radu i neće biti toliko problema. Tajna je samo u tome.
Hvala lijepa. U ime Vlade Republike Hrvatske javio se ministar. Hoćete vi premijeru? Izvolite, gospodin predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Poštovani kolege, pozorno sam slušao govor predsjednika Hrvatskih laburista-Stranke rada gospodina Lesara. Politika je nadmudrivanje, katkad i manipuliranje pa ću ja zamoliti da se ovog drugog malo više klonimo. Kao što ste vi u mojoj metafori odabrali riječ mutno kao odrednicu nečega novoga, a ne ono što sam naglasio, a to je nepoznato i novo i neizvjesno, a onda na kraju i mutno, ali ne kao lov u mutnom nego kao nešto što čovjek bez iskustva teže razaznaje pa mu je metaforički mutno. Dakle metaforički, ne etički. Ja vas molim da kad je Zakon o radu u pitanju, evo imam ovu priliku još jednom naglasiti da se time ne bi manipuliralo, što je bitno a što je nebitno. Zakon o radu je duboki društveni ugovor. Prije 10 i više godina ona Vlada koju je vodio SDP, koalicijska Vlada u kojoj je premijer bio Ivica Račan je mijenjala Zakon o radu i u pregovorima s međunarodnim financijskim institucijama i kritizirana je, tko zna da li s razlogom. Povijest će utvrditi da je to neoliberalni zakon kojim su izdani radnici. I tako prošlo je desetak i više godina. Danas ponovno vidimo da iz reda neoliberalnih političara, ekonomista, bankara dolaze opet zahtjevi doduše malo neodređeni da se ponovno mijenja Zakon o radu i da se radnička prava smanjuju. Čujte, mi to nismo najavili u našem izbornom programu, mi o tome ne govorimo. Ako ima nešto konkretno citirajte, neka svi čuju. Mi o tome u ovom trenutku ne razmišljamo. Ja ću reći i nešto više, mi o tome uopće ne želimo razmišljati jer naglašavam, Zakon o radu je društveni dogovor, dubok, on nije samo slovo na papiru. Postoje neke odredbe oko kojih ćemo se i vi i ja složiti da možda nisu najracionalnije, to misle i sindikati danas. Ali ovo drugo, kad jednom krenete rezat nećete nikad stati jer u očima neoliberalnom poduzetnika dakle onoga koji gleda samo profit a ne društvenu odgovornost idealno je stanje u kojem nema nikakve obaveze. E gledajte, mi s jedne strane dakle pokušavamo rasteretiti poduzetnike i privrednike, privrednike naglašavam, dakle one koji privređuju, koji stvaraju novo, određenih tereta, doprinosa. To je novo, to je neizvjesno, to su neki već pokušali. Vidjet ćemo kako će to funkcionirat u našem slučaju. To je rasterećenje, to je motivacija, to je poticaj. S druge strane povećan je PDV da bi se s te strane korigirao državni prihod. Taj prihod će s druge strane po svemu sudeći ići u sanaciju nekih drugih manjaka u tom proračunu. Jel to genijalna ideja, nije. Bi li to moglo funkcionirati, vjerujemo da bi. Zato kada govorimo o Zakonu o radu, ako ga već ističete ovdje kao nemezu, kao veliku prijetnju, pa dajte recite što smo to rekli mijenjati u Zakonu o radu. Po mom dubokom uvjerenju ne, možda produljeni rok primjene kolektivnih ugovora, paradoksalno. Oko toga se hrvatska javnost podijelila, skoro se referendum organizirao. Danas sindikati zauzimaju racionalnu poziciju. Pored toga, ne znam, recite vi što smo mi to rekli, dakle nemojte pretjerivati, to vas jedino molim. Jedini zamašnjak su investicije, u strukturi društvenog odnosno nacionalnog proizvoda imate pet stavki: uvoz, izvoz, državna potrošnja, privatna potrošnja i investicije. Ova četiri osim investicija nažalost u ovoj godini ne mogu previše dati, jedino investicije, jedino javne investicije. Države koje su povećavale svoj deficit u ovoj krizi i rasle ja ne znam o kojima govorite. Velika Britanija koja nije u eurozoni ima ogroman proračunski deficit, ogroman 9% i ogromne probleme. To nije bio generator novog rasta, samo privremeno, kratko, problemi se vraćaju i to ne može trajati vječno. Drugi kao Njemačka pa i kao Italija koja ima ozbiljnih problema sa rejting agencijama i sa svojom vjerodostojnošću, sa povjerenjem koje odašilje imaju primarni proračunski suficit. Dakle ipak je stvar u disciplini i to ćemo naučiti u godinama koje dolaze, možda ne u rigidnoj disciplini ali u realnoj disciplini. Dakle kažem slušao sam pozorno, slušat ću i dalje, to je bila jedna detaljna analiza što ste vi učinili, poštujem to, međutim između analize i sinteze postoji razlika. Od sinteze, biokemijske vjerojatno, znanosti sluti nastao je život, od analize nije. Hvala.
Hvala. Imamo dva ispravka netočnog navoda. Najprije gospodin zastupnik Dragutin Lesar.
Ispravljam rečenicu predsjednika Vlade što smo to rekli o Zakonu o radu. Nisam govorio o izjavama i najavama Vlade predsjedniče Vlade, nego vi znate da postoji i treći partner koji o tom temi intenzivno govori. Upozoravao sam na klimu koja se stvara u Hrvatskoj, zbog toga sam ovo apostrofirao. Dakle nisam rekao vladine izjave. Vladine izjave oko Zakona o radu ne, da, možda, otprilike tako sam ih razumio do sad. To je ona jedna sporna odredba koja sve muči je rješiva i bez promjena Zakona o radu. A što se mutnoga tiče, nisam imao nikakvih primisli, samo sam citirao.
Hvala. I ispravak netočnog navoda, gospođa zastupnica potpredsjednica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Ispravljam netočan navod gospodina predsjednika Vlade o tome da Vlada ne razmišlja o izmjenama Zakona o radu. Netočno. Nekoliko članova Vlade je u javnosti jasno i glasno reklo da će se Zakon o radu mijenjati. Evo prvi potpredsjednik isto tako gospodin ministar financija koliko znam oni su još uvijek članovi Vlade, i ako govore u svoje ime onda biste ih vi morali javno odmah nakon toga ispraviti. Dakle, javnost smatra i mi u Klubu zastupnika HDZ-a smatramo na temelju izjava najmanje dva vaša ministra da ste vi pripremni mijenjati Zakon o radu.
Hvala. U ime kluba SDSS-a gospodin zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade, gospodine ministre financija, član i gospođe članice i članovi hrvatske Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Klub zastupnika Samostalne demokratske srpske stranke će podržati ovaj proračun. Ali ćemo nešto reći u vezi sa prirodom ovoga proračuna, a još više o nečemu što bi njega trebalo pratiti. Ukoliko se očekuje da on doista poluči one uspjehe i one rezultate koje mu oni koji su ga osmišljavali i koji su ga ovdje predložili imaju na umu. Hrvatskoj je doista potrebna fiskalna konsolidacija, to je više nego jasno i o tome se govori duže vrijeme. I da je bilo okolnosti rezovi koje ste vi predložili u pogledu javne potrošnje bi se poduzeli već koju godinu ranije. Ovako vi ste ih poduzeli sada sa obzirom koji je predsjednik Vlade ovdje isticao da oni ne bi ugrozili ono što je u Hrvatskoj u ovom trenutku najkrhkije, a to su proizvodni potencijali i proizvodni kapaciteti države. I s druge strane da ne bi dodatno destruirao i onako krhko stanje u samoj državi. I s te strane mi mislimo da, bez obzira na prigovore onih koji kažu da niste dovoljno rezali, da je rezanje od 3,4 milijarde plus ovih 600 milijuna rezanje s mjerom. Ali mi dozvolite da sa kažem nešto o onom što me zapravo cijelo vrijeme muči dok slušam rasprave u vezi sa fiskalnom konsolidacijom, a to je odsustvo rasprave iako se iz riječi premijera jasno vidi da je i on toga svjestan, iako se iz riječi pojedinih klubova zastupnika vidi također da su i oni svjesni ali dajmo tome pravo ime, a pravo ime je da fiskalne konsolidacije neće moći bit na način na koji je zamišljena ako ne bude praćena konsolidacijom države. Jer na žalost država jeste nekonsolidirana. Da nije tako onda ne bi bilo moguće da pored deficita od 10 milijardi postoji 17 milijardi nenaplaćenih doprinosa za koje je ministar rada i ministar za mirovine kazao da su otišle u nepovrat. I u ekonomskim okolnostima i okolnostima krize je moguće da se tako nešto dogodi. Moguće je da tvrtke kolabiraju i moguće je da se ne dogodi da plate doprinose ili da plate doprinose. Ali mi znamo da nije posrijedi samo kolabiranje, nego je riječ zapravo o politici poslovanja. Ugasi tvrtku da ne bi platio doprinos, ugasi tvrtku da ne bi platio poreze. Prilikom izvještaja Državnog odvjetništva za 2010. Godinu vidjeli smo da iznos neplaćenih poreza u slučaju tvrtki koje su otišle u stečaj ili u likvidaciju negdje blizu 3 milijarde kuna. Je li i to država mogla spriječiti? Šta je država u tom smislu mogla napraviti? To je pravo pitanje. Druga stvar. Ako je točno to o čemu se može čitati u posljednje vrijeme da samo 9 milijardi kuna iznose nenaplaćene pristojbe za koncesije za eksploataciju šljunka, za lovišta, za ne znam što sve ne još, pa to je gotovo toliko koliko je naš deficit. Kako je to moguće? Jesu li te tvrtke otišle u stečaj? Jesu li one otišle u likvidaciju ili se tu nešto drugo dogodilo ili se tu nešto drugo događa? Da mi ne znamo kako se ostvaruje koncesijski ugovori, da mi ne znamo kako se temeljem njih posluje i da naravno ne znamo ni da li se plaćaju pristojbe osim sada kada to vidimo što se događa. Prema tome, mi možemo rezati i ovoliko koliko smo odrezali, možemo sljedeće godine ili na eventualnom rebalansu rezati još toliko ali to neće imati smisla ukoliko se država neće konsolidirati. Jer naš problem je zapravo specifičan u odnosu na druge države koje je ovdje premijer spominjao. Naš problem je što mi nismo konsolidirali svoju državu. I iz tog razloga gospodine predsjedniče Vlade, gospodo članice i članovi Vlade klub SDSS-a smatra da osim fiskalne konsolidacije, konsolidacije države je nužan, neophodan uvjet pod kojim je moguće da uspije politika fiskalne konsolidacije. Bez toga bojimo se da se to neće dogoditi. Drugi uvjet koji osim konsolidacije države koji smatramo da je neophodan da bi fiskalna konsolidacija mogla biti podnošljiva, da bi mogla biti izdržljiva za većinu građana u Republici Hrvatskoj jer se doista tiče većine i tiče se većine ljudi, a to je neophodnost da se teret fiskalne konsolidacije ravnomjerno rasporedi. Ovdje u posljednjih dana pa i danas u Saboru smo mogli čuti kako se više ne može živjeti a da se ne zaradi i da se više ne može živjeti na dug. A kome mi to govorimo? Penzionerima koji moraju kupovati hranu na dug, mladi koji moraju kupovati stanove na dug pod kamatama od 10,11 ili više posto, kome to govorimo? Kome se obraćamo u tom smislu? Onima koji su osuđeni da žive na dug, a na koje ćemo još morati svaliti teret fiskalne konsolidacije. A ne govorimo o onima koji imaju 98% štednje u hrvatskim bankama. Ne govorimo o onima koji od 50 milijardi kuna kamata na štednju. A to sigurno nisu tih 2% i to sigurno nisu ti koji podižu kredite za stanove po tim kamatama koje sam spomenuo, nego je riječ o onima koji najčešće ne žive od rada, koji svoju imovinu nisu stekli radom, koje svoje mirovine nisu stekli radom i koji svoje bogatstvo nisu stekli radom i kojima danas država gospodine ministre smeta, preskupa im je, preteško je nositi. A devedesetih kada su stjecali tu imovinu kada su slali radnike u mirovine i na penzijske fondove tada im nije smetalo, kada je država izdavala obveznice da bi oni mogli poslovati, tada im država nije smetala. A danas im ova država smeta. Naša je zadaća da zaštitimo ovu državu i da vidimo gdje je neefikasna. Ali da ne dopustimo stvaranje mentaliteta koji se stvara u javnosti posebno u pojedinim medijima kako ova država ne samo da je skupa nego skoro da je suvišna i da treba ostaviti samo eventualno zastavu i Ustav na koji ćemo mi prisezati i da to bude jedino što bismo ovdje radili. A radi se o tome da mi odavde iz ove pozicije uvjerimo ljude, a vjerujem iz onoga što je predsjednik Vlade govorio sa osjetljivošću socijalnom i sa osjetljivošću za mjeru i za raspoređenost da je neophodno da vodimo politiku takvu da se iz tobožnje zaštite realnoga sektora. Gdje je taj realni sektor kompetitivan? Gdje je on konkurentan osim u odnosu prema našoj državi? Gdje on stječe najveće prihode, osim u odnosu sa utakmici sa državom i sa njezinim javnim poduzećima? Da li to radi sa poduzećima izvan zemlje? Teško. I ako radi radi uz snažene poticaje ove države. Prema tome, važno je da se kaže i važno je da se čuje da fiskalna konsolidacija mora biti provedena tako da u njoj teret odgovornosti snose i oni koji ne samo da su bogati nego imaju enormne prihode. Zašto u politici oporezivanja jedna skupina onih koji u Hrvatskoj iznimno visoko zarađuju i prihoduju? Zbog činjenice da bi se izbjeglo dvostruko oporezivanje neće biti oporezivani a spadaju među one koji imaju najveće prihode. I sada kada biste došli sa pričom o potrebi oporezivanja kamata na kredite opet biste dobili pobunu. Vi sada kada biste došli a Kukuriku koalicija, sada vladajuća koalicija je u pitanjima građana hoće li uvesti tu vrstu poreza je rekla da hoće, kao što je rekla da će uvesti naravno porez na kamate koje spominjem. Prema tome, to ne bi sigurno pogodilo širok broj građana Hrvatske. Pogodilo bi samo onaj dio koji doista raspolaže enormnim novcima. Prema tome, donešena je odluka da se reže ovoliko koliko je odlučeno 33,4 milijarde. I to ćemo podržati jer vjerujemo da ćemo to izdržati. Međutim to sigurno neće biti dovoljno. A ne bi bilo ni pravedno ukoliko bi se to dogodilo samo na način na koji je ovdje planirano ukoliko ne bismo postavili pitanje kome i gdje se još može rezati. Na kojoj strani se još može pojačati prihodovna komponenta proračuna? A to je tamo gdje sam spomenuo. U konsolidaciji države i drugačijem raspoređivanju tereta. Jedan od pravaca jeste da se to razmišlja zašto financijske institucije i danas i kod nas još uvijek imaju povlašten položaj u cjelokupnom procesu? Zašto? Vjerujem da ćemo u daljnjim raspravama oko proračuna moći odgovoriti na to pitanje, ali to pitanje je za nas u Klubu zastupnika SDSS-a od iznimne važnosti. Mogao bih naravno govoriti još o specifičnim aspektima ovoga proračuna kao što je pitanje općina na područjima od posebne državne skrbi, smanjivanja davanja tim općinama koje bismo trebali osposobiti zato da budu akteri u participaciji u europskim i razvojnim fondovima, ali to ćemo ostaviti za neku drugu priliku, jer to je i onako nažalost kap u moru ove priče o kojoj govorim. Ali ono što smatram za bitnim reći odnosi se na pitanje kako konsolidacije države tako istovremeno na pitanje, ako smo bili dovoljno smjeli da režemo tamo gdje je bilo najteže kao što je zdravstvo, kao što je školstvo i gdje je najosjetljivije onda očekujemo da treba i gdje naravno otpori ne mogu biti ni tako brzi ni tako moćni, onda je pitanje hoćemo li imati snage rezati tamo gdje otpori mogu biti direktni, brzi zato što imaju u rukama medije zato što u rukama imaju financijske institucije i država mora pokazati da je država prema svom narodu, a proračun je prilika da se kaže da država vodi računa o svome narodu a mi ćemo iz Kluba SDSS-a pospješivati Vladu da to čini. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Riječ ima ministar financija gospodin Slavko Linić. Obavještavam vas da je isteklo vrijeme za prijavu diskusije po bilo kojoj osnovi Poslovnika osim ispravka netočnog navoda za sada a kasnije za repliku. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče Sabora. Kolegice i kolege. U ovih nekoliko rasprava po klubovima u prvi plan je došlo pitanje efikasnosti naplate poreskih prihoda i mogućnost da u biti sa poreskim prihodima i naplatom poreskih prihoda pokušamo povećati prihodovnu stranu. Ministarstvo financija će vam dati vrlo detaljne podatke o tome kako se kreću naši nenaplaćeni poreski prihodi. I kad bi pribrojili sve ono što zaista nismo naplatili u posljednjih 10-tak godina, a još nije isknjiženo vidjet ćete da su to brojke blizu 50 milijardi kuna. Toliko nije naplaćeno sve ove godine, dobar dio je još u stečajevima, potražujemo, nisu završeni stečajevi, nije se otpisalo. Dobar dio tih tvrtki je nestalo, prestalo funkcionirati. Nisu zatvoreni, nisu otpisani. Prema tome, to su stvari koje ćemo na neki način tokom ove godine isknjižiti i jedan dio toga je sigurno izgubljen. Raspravljat ćemo o svakoj toj točki. Negdje 24 milijarde kuna je u ja bih rekao prolongiranim potraživanjima, da li kroz godišnje otplate, 30 mjesečne, sad je pred vama novi zakon. Vlada Republike Hrvatske upravo je u razmišljanju što učiniti, da li sa početkom mandata nove Vlade potpuno zaoštriti naplatu što znači svaki onaj tko ne plati kunu poreza po bilo kojoj osnovi, kunu carine da jednostavno blokiramo račune i nakon toga otvaramo stečaje. Za Vladu Republike Hrvatske vrlo jasni podatak 42 milijarde nenaplaćenih potraživanja je u cijelom gospodarskom sustavu, sa tendencijom rasta, bio je razlog da ne priđemo takvoj mjeri već da opet idemo na nepopularnu mjeru prijedloga odgode potraživanja ili ja bih rekao refinanciranje obveza dužnika na 36 mjeseci i zakon će biti tokom ove sedmice pred vama. Zašto nepopularan, pa zato što je on zaista destimulativan za svaku tvrtku koja ozbiljno izvršava svoje obveze, za svaku tvrtku koja možda zbog toga je i nekonkurentna u javnim natječajima i sasvim drukčije pristupa javnim natječajima za razliku od ovakvih tvrtki. Da, to su ozbiljni problemi, ozbiljne dileme i pitanje je što učiniti. Također smo vam pokušali objasniti da Vlada ide na potpunu promjenu Zakona o financijskom poslovanju gdje ćemo definirati brzinu konsolidacije, financijske konsolidacije pravnih subjekata i na taj način da natjeramo dužnike i vjerovnike u kojim vjerovnicima će obavezno biti Vlada, za pokušaj pronalaženja izlaza da bi mogli biti odgovorniji u sustavima plaćanja ali ne samo prema državi nego i prema ostalim subjektima u gospodarskim aktivnostima. Prema tome, nakon što prođe proces zakona koji će biti pred vama, a to znači mogućnost da se pojedini subjekti jave za odgodu plaćanja na 36 mjeseci i porezna i carina i ostali subjekti Vlade Republike Hrvatske vrlo energično će naplaćivati svaku kunu, a to znači da ćemo imati puno, puno problema u gospodarstvu. Jedno i drugo, znači i mogućnost ugovaranja produžetka plaćanja prema državi sa novim Zakonom o financijskom poslovanju koji ipak treba vremena jer on traži i pravosuđe u tom segmentu, cijeli bankarski sustav, Narodnu banku, znači treba vremena, dogovaranja i javnih rasprava. Od tog trenutka počinje potpuno drukčiji tretman naplata i efikasnosti Porezne uprave. Prema tome, tokom ove godine način obnašanja prema dužnicima bit će sasvim drugi i ići ćemo na efikasnu naplatu i nažalost micanje sa tržišta svakog onog tko nije u stanju izmirivat navedene obveze. Isto znate da smo počeli mijenjat pravila vezano za isplatu doprinosa, da imamo već zakone vezano za isplatu i neto plaća. To su sve propisi koje ćemo tokom narednih nekoliko mjeseci izmijeniti i bitno će se nešto mijenjati na tržištu. Prema tome, proračun koji je Vlada predložila pred vas znači u tom dijelu i sasvim drukčije odnose između države kao vjerovnika i poreskih obveznika. Kad govorimo o tome da li je proračun suhoparne brojke ili on ima još neke poruke onda moram naznačit da će Vlada također pred vas kao dopunu ovog proračuna iznijeti i kompletnu ja bih rekao dinamiku državnih investicija po vrijednosti, po rokovima, po nazivu investicije da bi zaista naš podatak o 0,8 gospodarskom rastu imao i realnost. Jer kao što ste vidjeli, ne razlikujemo se mi bitno od ostalih makroekonomista, i mi imamo pad državne potrošnje 2,4%, imamo pad osobne potrošnje, ocjenjujemo da će rast PDV-a, ja bih rekao uštede koje imamo na isplatama plaća, čak i u javnom sektoru imati za rezultat nižu potrošnju. Prema tome tu se ne razlikujemo, mi se razlikujemo samo u tome što je prošla godina bila -7% investicijskih aktivnosti, a ovu godinu ih očekujemo +7,4. To su jedine razlike u tim makroekonomskim projekcijama budućnosti 2012.godine i to je razlog zašto će Vlada itekako dinamički pratiti da li smo u stanju postići tih 0,7. Ali paralelno sa investicijama Vlada Republike Hrvatske ide i na projekte i programe reformi u ovoj godini, reforme koje će biti ne samo naznačene, dinamički projicirane, efekte koje moraju proizvesti, mjere koje će ih pratiti, da ih možemo ostvariti. Jer jednostavno te reforme koje treba provesti u ovoj godini će značiti sigurnost onih stavaka potrošnje u proračunu, jer dobar dio tih reformi će pratiti jednostavno potrošnju u proračunu i značit će realnost ovih brojaka na rashodovnoj strani. To će biti ti pisani dokumenti uz ovaj proračun, tako da bi on mogao biti svima vama i prihvatljiv i razumljiv. Ovdje je i nekoliko rasprava vezano za pravedniju preraspodjelu poreskog opterećenja i poslano je već nekoliko poruka da ozbiljno razmišljamo o još pravednijoj raspodjeli poreskog opterećenja. Jer trinaesta i četrnaesta godina su godina u kojima će trebati i nadalje smanjivati potrošnju državnog proračuna, ali će trebati biti i realniji u prihodovnoj strani. I evidentno je da PDV ili sektor potrošnje ne može biti jedini izvor poreskih prihoda i da će trebati i nove poreze uvoditi. Već nekoliko puta smo rekli da u Hrvatskoj najveći problem je što ogromno bogatstvo, ogromnu imovinu koju imamo nismo stavili u funkciju. I to bogatstvo kad nije stavljeno u funkciju trebat će na neki način porezima vlasnike natjerati da ih stave u funkciju, pa i kamata o kojoj govorimo. Ali to su sve aktivnosti ja bih rekao i poslovi koji će se kroz prijedlog reformi pripremiti za ovu godinu, a na trinaestoj i četrnaestoj godini koje su u ovim fiskalnim projekcijama imat će svoj efekat. Hvala.
Hvala lijepa. U ime kluba HNS-a gospodin zastupnik Jozo Radoš. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade, članice i članovi Vlade Republike Hrvatske, kolegice i kolege. Ovaj proračun kao i svaki proračun donosi se u nekakvom realnom vremenu i ključno je pitanje da li neki proračun odgovara na pitanja i zahtjeve nekog vremena, pa bih ja malo oslikao situaciju u kojoj se danas Hrvatska nalazi i ove makroekonomske okolnosti u kojima se ovaj proračun donosi. Treba znati da je državni dug 46,6 milijardi eura i da u tom državnom dugu javni dug, odnosno dug Vlade raste posljednjih godina. Treba znati da je deficit proračuna 15 milijardi kuna 4,3% bruto društvenog proizvoda što znači da je izašao iz okvira mastriških kriterija jednom od tri važna kriterija za postavljanje za euro zonu. To je druga strana medalje sa pregovorima sa Europskom unijom, da je odnos između radnika i umirovljenika u Hrvatskoj 1,2:1 što znači da na milijun i 200000 radnika imamo milijun umirovljenika i da je pokrivenost uvoza izvozom 60%. To su četiri činjenice koje su nesporne i koje jasno i dostatno oslikavaju trenutak u kojem se Hrvatska nalazi. Slika može biti plastičnija ako se još doda odnos mirovine i plaće, prosječne mirovine i prosječne plaće koji stalno pada u zadnjih godina. Unutarnji dug, nelikvidnost koja je dosegla gotovo četrdesetak milijardi kuna, indeks konkurentnosti Republike Hrvatske, indeks percepcije korupcije i indeks zaposlenosti koji je u Hrvatskoj oko 50% što znači od svih radno sposobnih samo 50-tak posto radi a neke europske zemlje su dosegle 70% a u dokumentu Europa 2020. postavljen je cilj 75% indeksa zaposlenosti, a mi se nalazimo negdje na oko 50%. Ovi dodatni podaci sliku o tome, našeg gospodarskoga i političkog trenutka čine nešto plastičnijom, ali je ne čine ništa ljepšom. I u takovim okolnostima se donosi ovaj proračun i to nikada ne treba smetnuti s uma. Zbog toga da se zna odakle smo krenuli pa da se može pratiti razvoj koji ćemo postići, ali i zbog toga da se zna tko je odgovoran za to da se Hrvatska danas nalazi baš u takvom trenutku. Ni to nije loše i to je za politiku dobro. Ovaj proračun u pogledu deficita od 15 milijardi kuna pada na nešto malo manje od 10 milijardi kuna i ulazi u mastriške kriterije u tom segmentu. To je veliki korak. Ovo je prvi proračun u zadnjih 20 godina koji je manji od prethodnoga. Za to je trebalo imati i snage i odlučnosti. I kada govorimo o tome kakav je to proračun, koja je njegova priroda ovdje je često puta bila govorena, izgovorena nebrojeno puta floskula o tome da su proračuni razvojni i da su socijalni što zapravo najčešće nisu bili niti jedno niti drugo, jer se nije znalo na kojoj od tih komponenti je naglasak i koja je u nekom času važnija. Pa je bilo naravno lijepo reći, to su dakle bili konzervativni proračuni, proračuni status quo. Jer ako proračun je jednako razvojni i socijalni onda nije ni jedno ni drugo. Ako nije razvojni, onda dugoročno gledano ne može biti ni socijalni. I zemlje koje znaju kako se vodi politika, imaju faze razvojnosti proračuna kada se želi postići i postiže gospodarski rast, a onda nakon toga proračuni mogu biti socijalni. Ovaj proračun o kojem mi danas govorimo to je proračun koji mora biti razvojni. Tu nema nikakove alternative. To je proračun štednje i proračun razvoja. Jer bez toga ne bi sutra mogao biti socijalni proračun, jer bi morali dijeliti sirotinju, pa i u najsavršenom socijalnom sustavu ako nemate što dijeliti još uvijek je to loša socijalna politika, a da bi do nje došli morate ići putevima razvoja. Ja ću ovdje naglasiti neke stvari u ovom proračunu koje govore u prilog toga da se radi o proračunu koji će, koji bi mogao omogućiti razvoj. Treba znati da su krediti i jamstveni programi u gospodarstvu koji su na stavci Ministarstva financija porasli za 20% da je podizanje izvoza na toj stavci poraslo za 333% sa 180 milijuna na 600 milijuna kuna, a taj trend sa 700 milijuna kuna poticanja izvoza godišnje na toj stavci se nastavljaju godinama 2013. i 2014. na pozicijama Ministarstva gospodarstva za jačanje konkurentnosti industrije dakle te rak rane hrvatskog gospodarstva predviđen je porast od 9%, a jednako tako Agencija ja javno-privatno partnerstvo dobija 11% više proračuna u tim teškim i skučenim proračunskim okolnostima. Na području ministarstva poduzetništva i obrta subvencije kamata za poduzetničke kredite rastu za 33%, a jačanje međunarodne konkurentnosti se uvodi nova stavka od 25 milijuna kuna i ta stavka se produžava u proračunu u projekciji za 2013. I 2014.godinu. i jednako tako na poziciji Ministarstva regionalnog razvoja i Fonda EU imamo program regionalne konkurentnosti koja raste za 72%. Naravno da je to sve samo dio priče. Pitanje je kako će funkcionirati ova najavljena investicijska komponenta od 7 ili 8 milijardi kuna. Ali ovo su znakovi koji daju nadu da projekcija koja je ovdje postavljena i da cilj razvoja koji je postavljen u tom proračunu i politici Vlade RH imaju realno utemeljenje. Što se tiče održivosti proračuna naravno da ostaje pitanje otvorenosti da li je taj proračun održiv? Na to pitanje nitko ne može dati egzaktan, pozitivan ili naravno negativan odgovor koji bi bio utemeljen na podacima, jer radi se o pretpostavkama radi se o procjenama. Ali ono što je važno da je Vlada prepoznala situaciju, prepoznala problem i postavljajući ovakav proračun preuzela odgovornost i za njegovu održivost. I to je nova manira u vođenju javnih poslova. Dakle, preuzeti odgovornost pa se onda naravno ako je niste u stanju ostvariti ono što ste zapisali i planirali onda ćete bar morati odgovarati. To je ključno pitanje. Klub zastupnika HNS-a naravno podržava ovaj proračun ali pogotovo podržava ove njegove komponente za 2013.i 2014.godinu. Ne treba smetnuti s uma da je deficit proračuna koji je projiciran u tim godinama 2013. 2,1%, a 2014. Pada na 1,6%. A jednako tako udio proračuna u ukupnom BDP-u pada godišnje za 1% prema ovim projekcijama i sa 38,9 u 2012.pada za velikih, ogromnih 2% u 2014.godini. To su stvari koje treba imati na pameti i treba pratiti na temelju ovih podataka odakle je krenula ova Vlada. I kako sam rekao da se one temeljne stvari, temeljna četiri podatka ne trebaju nikako smetnuti s uma, treba ih stalno ponavljati, imati ih na pameti. Ja ću ih još jedanput ponoviti i u kontekstu održivosti proračuna i u kontekstu odlučnosti koju je Vlada predlažući ovakav proračun iskazala. A to je da je državni dug 46 milijardi eura, da je deficit proračuna 15 milijardi kuna, da je odnos radnika i umirovljenika 1,2:1 i da je pokrivenost uvoza sa izvozom 60%. I u takvim okolnostima ostvariti održivost ovog proračuna neće biti jednostavno, ali ja sam uvjeren da sa mjerama koje je Vlada najavila dijelom u ovom proračunu a dijelom u svome programu da će to biti moguće i da će ove projekcije proračuna koje su ovdje predviđanja za 2013., 14. i nadam se naravno 15.koja bi bila godina ubiranja plodova da će se te projekcije održati. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Gospodin zastupnik Dinko Burić u ime Kluba HDSSB-a. a sljedeća po redu je gospođa Jadranka Kosor u ime Kluba HDZ-a.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine premijeru, poštovani gospodine ministri, gospođo ministrice, poštovane kolegice i kolege. Još je u 16. stoljeću jedan od najvećih bošnjačkih filozofa Hasan Kafi Prušak rekao "Nema vlasti bez ljudi, ljudi bez materijalnih dobara, materijalnih dobara bez prosperiteta, niti prosperiteta bez pravde i dobre politike". Evo prošlo je više od 4 stoljeća, ali istinitost ovih riječi nije izgubila na svom značenju niti djelić vremena. Hrvatska je već godinama opterećena velikim gospodarskim problemima i došlo je uistinu vrijeme kada više nema vremena odgađati početak rješavanja ovih problema. Danas je točno 60. Dan nove hrvatske Vlade. 23.prosina prošle godine prije 60 dana današnji premijer gospodin Zoran Milanović predstavljajući program i kandidate za sastav današnje hrvatske Vlade rekao je riječi koje su dale nadu da će se nešto u cijeloj RH, a posebno u Slavoniji i Baranji konačno početi mijenjati na bolje. Govoreći o neopravdano ogromnim razlikama između pojedinih hrvatskih regija tada je današnji premijer između ostalog rekao sljedeće: "Čitave hrvatske regije Slavonija prije svega su žrtve rata, kasnije možda i ne baš najuspješnije politike, jer u Hrvatskoj politika odlučuje o svemu i odlučivala je o svemu, a najviše o javnom novcu. Nije dobro. Toj Slavoniji, našoj Slavoniji obećajm posebnu brigu. Za ovako malu zemlju kao što je Hrvatska regionalne razlike su nevjerojatno velike. Za takvu zemlju razlike između zapada i istoga između sjevera i juga su nedopustivo velike. Slavonija a onda i Dalmacija koja je u nešto boljoj situaciji od Slavonije su naši veliki, veliki ciljevi i važni prioriteti. Nećemo diskriminirati po političkom kriteriju. Držite me za riječ kolegice i kolege". Bile su ovo riječi gospodine premijeru koje ste izrekli prije 60 dana ovdje u Hrvatskom saboru. Bile su to uistinu riječi ohrabrenja, riječi koje su gubile nadu u bolje sutra cijele Hrvatske, a za nas u Slavoniji i Baranji bile su od posebnog značaja. I držali smo vas gospodine premijeru i još uvijek vas držimo za riječ kako ste i sami tražili. Pred nama je prijedlog državnog proračuna za 2012.godinu. zbog svjesnosti da je prošlo vrijeme kada se moglo trošiti više nego se stvaralo i imalo, građani Hrvatske su bili i jesu spremni iako im je voda već došla do grla podnijeti i dodatni teret izlaska iz krize na svojim već napaćenim leđima. Pogotovo zato što im je obećano da će taj teret morati podnositi svi, bez izuzetaka, bez povlaštenih, bez jednakijih od drugih. A da li smo to ovim prijedlogom državnoga proračuna i dobili? Nažalost mnogih a posebno nas u Slavoniji i Baranji bojimo se ne. Nismo dobili ono što je obećano. Obećali ste nam tada i da oni koji trenutno nisu jaki i zaostaju u razvoju, citiram, krenu za onima koji to jesu i da ih dostižu, ali kako ih stići kada u ovom prijedlogu državnog proračuna nalazimo sljedeće. Evo Slavonije i Baranje, poljoprivreda. Nije potrebo posebno naglašavati da je poljoprivreda glavna i strateška grana gospodarstva upravo u Slavoniji i Baranji. U planu 21 Kukuriku koalicije u poglavlju o poljoprivrednoj politici i politici ribarstva na 15. stranici zapisano je citiram: naša koalicija svrstava poljoprivredu u prioritetnu i stratešku granu. A na 16. stranici među ostalim piše: sustav poticaja bit će u funkciji povećanja i promjene strukture proizvodnje, sustav poljoprivrednih potpora u Hrvatskoj provodit će se kao i u zemljama Europske unije. Kako to izgleda na hrvatski način evo primjera. Rashodi državnoga proračuna su ovim prijedlogom smanjeni u odnosu na prošlu godinu 3,4 milijarde kuna. Od toga je najveće smanjenje predviđeno za poticanje poljoprivredne proizvodnje, intervencija na tržištu u iznosu od više od 1,3 milijarde kuna što čini 40,06% ukupnog smanjenja rashoda državnog proračuna. Drugo, ovo ne može opravdati niti podatak da su osigurana sredstva u proračunu za plaćanje ugovornih obveza za poticaje i potporu dohotka nekomercijalnim poljoprivrednicima iz prošle godine u iznosu od nešto više od 864 milijuna kuna jer to je još uvijek za više od 500 milijuna kuna manje u odnosu na prethodnu godinu. A o poljoprivredi se piše i govori kao o prioritetnoj i strateškoj grani gospodarstva. Treće, nedavno smo prije referenduma o ulasku u Europsku uniju slušali spotove o tome kako je u Europskoj uniji 40% proračuna namijenjeno poljoprivredi, a i poznato je da je u EU za ruralni razvoj putem Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj u razdoblju od 2007. do 2013. godine izdvojeno 96,3 milijardi eura odnosno oko 20% sredstava je namijenjenih zajedničkoj poljoprivrednoj politici. Imajući ovo u vidu ne čudi onda da u ruralnim područjima Eu koja zauzimaju 91% površine Europe živi više od polovice ukupnog stanovništva EU, kao što je imajući u vidu dosadašnju izrazito lošu i neučinkovitu poljoprivrednu politiku prema hrvatskim poljoprivrednicima ali prema hrvatskom selu nije za čuditi se što je iz dana u dan hrvatsko selo sve siromašnije i pustije. Slavoniji i Baranji više nije dovoljno imati ministra poljoprivrede koji samo dolazi iz Slavonije i Baranje, a da u isto vrijeme odnos prema poljoprivredi svih ovih godina bude takav da poljoprivrednici svake godine opravdano moraju prosvjedovati kako bi ostvarili svoja prava. Dosta je bilo imati ministara poljoprivrede poput bivšeg ministra Slavonca koji je domaćinstvo Svjetskog prvenstva u oranju kako sam to već govorio, koje će se ove godine održati u Hrvatskoj, pored svih slavonsko-baranjsko-srijemskih plodnih njiva dodijelio ni manje ni više nego Biogradu na moru. Četvrto, nažalost nije samo drastično smanjenje poticaja za poljoprivrednom proizvodnjom ogledalo odnosa ovakvog prijedloga državnog proračuna prema p poljoprivredi kao najvažnijoj strateškoj grani gospodarstva Slavonije i Baranje. Našlo se tu mjesta i za jednako tako drastično smanjenje sredstava za npr. potrebe Hrvatskog centra za konjogojstvo. To je za državne ergele Đakovo i Lipik kojima su sredstva za ovu godinu smanjena ni manje ni više nego za 52,3% odnosno sa 11,1 na 5,3 milijuna kuna. Peto, s druge strane u razdjelu tog istog Ministarstva poljoprivrede nalazimo da će se ove godine naći 700 tisuća kuna za obnovu voznog parka i ne samo to, i u 2013. bit će još više novaca za vozni park, milijun i 870 tisuća kuna. I isto toliko i u 2014. godini. Znači za obnovu voznog parka ima sredstava, to je ukupno 4,4 milijuna kuna, a za ergele u Đakovu i Lipiku nema, a o poticajima da i ne govorimo. Pogledajmo malo i izvanproračunske korisnike. U planovima Hrvatskih voda za obnavljanje melioracijskih građevina za odvodnju i navodnjavanje u 5 slavonsko-baranjskih županija u 2012.godina predviđeno je smanjenje sredstava za više od 37,7 milijuna kuna, a najgore je prošla Požeško-slavonska županija kojoj su smanjena sredstva za gotovo nevjerojatnih 70,91%. U programu investicijskih aktivnosti za regionalni vodovod istočne Slavonije, za vodoopskrbni sustav Virovitičko-podravske županije i Osječko-baranjske županije smanjena su planirana sredstva u odnosu na prošlu godinu za 10,1 milijuna. Za sustave navodnjavanja na području Slavonije i Baranje smanjena su sredstva za 49,2 milijuna kuna. Rekli ste da neće biti diskriminacije niti po jednoj osnovi, a posebno ne po političkom kriteriju a slušajte sada, za obnovu i izgradnju odvodnih sustava na području Slavonije i Baranje, za Županju, Osječko-baranjsku županiju, Virovitičko-podravsku županiju smanjena su sredstva za 6 milijuna i 70 tisuća kuna, dok je u isto vrijeme u odnosu na prethodnu godinu predviđeno povećanje sredstava za odvodne sustave u Međimurskoj županiji za 100 tisuća kuna, u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji za 400 tisuća kuna, u Sisačko-moslavačkoj županiji za milijun i 600 tisuća kuna, to je za 420%, a u Varaždinskoj županiji za čak 7 milijuna i 178 tisuća kuna ili 199,69%. Nema diskriminacije. Ne znam kako se ovo zove. Pogledajmo razdjel tekuće pomoći, kapitalne pomoći i kapitalnog ulaganja. Za ove namjene u državnom proračunu je predviđeno nešto više od 8,8 milijardi kuna. Od toga je za svih 5 slavonsko-baranjskih županija predviđeno nešto više od 274 milijuna kuna ili 3% što je u odnosu na prošlu godinu kada je bilo 440 milijuna i 660 tisuća, a tada je to iznosio 5% ukupnih sredstava, smanjenje za više od 166 milijuna kuna. Najveće ovogodišnje smanjenje je za Vukovarsko-srijemsku županiju i to za više od 137 milijuna kuna. Gotovo nepovjerovati. Pogledajmo i kontinentalni turizam. Upravo kada je razvoj kontinentalnog turizma počeo uzimati maha u Slavoniji i Baranji u ovom prijedlogu državnog proračuna ulaganja u isti su drastično smanjena. Evo ga, za potpore poticanja seoskog turizma sredstva su gotovo sasvim ukinuta 97%, za program poticanja razvoja turizma na turistički nerazvijenim područjima sredstva su smanjena za 4,6 milijuna kuna, za 67,8%. Sredstva za selektivne oblike turizma na kontinentu kompletno su ukinuta, bila su 7,1 milijun kuna, sad je nula. A govorimo o ravnomjernom razvoju svih hrvatskih regija. Moglo bi se reći za Slavoniju i Baranju i ovaj je prijedlog proračuna na tragu narodne izreke "sirotinjo i Bogu si teška". I pogledajmo još korisnike proračuna. Nebrojeno puta smo čuli opravdane argumente o nužnosti štednje i to na svim nivoima, bez privilegiranih i bez jednakijih od drugih i kako svi moraju dati svoj doprinos tome. Najavljuje se nužnost otpuštanja više tisuća radnika, a pogledajmo što u smislu štednje i racionalizacije pokazuju predviđena sredstva po pojedinim korisnicima državnog proračuna. Već je spomenuta Vlada Republike Hrvatske. U situaciji neupitne nužnosti štednje sredstva za rad Vlade u ovogodišnjem su proračunu u odnosu na prošlu godinu valjda kao primjer svima drugima povećana za nešto više od 56,5 milijuna odnosno za 26,6%. Od ovoga je valjda u cilju racionalizacije za rashode za zaposlene predviđeno povećanje sredstava od 103,9 odnosno za 3,9%, a za pružanje podrške radu Vlade Republike Hrvatske u Uredu predsjednika Vlade predviđeno je povećanje od mizernih 289%, odnosno sa 2,7 na 7,8 milijuna kuna. Za ured Vlade Republike Hrvatske za udruge predviđeno je opet valjda kao doprinos štednji i kresanju troškova povećanje sredstava za 259,4%, za oko 65 milijuna, a Ured za ljudska prava i prava nacionalnih manjina ima povećanje za malih 173,8% Razumljivo udruge su od velike važnosti za razvoj zajednice i civilnoga društva i njih treba financirati, pa makar hrvatski građani ne imali ni što za jesti. I za te udruge ne trebaju vrijediti mjere štednje i kresanja troškova, osobito ne treba štedjeti ako se radi o udrugama koje svesrdno promiču teze o Hrvatskoj kao državi nastaloj na zločinu i o Domovinskom ratu kao udruženom zločinačkom poduhvatu. Jedno pitanje za razdjel Hrvatskog sabora. Volio bih čuti odgovor i na pitanje što je sa saborskom tv, zašto je dosadašnji iznos od 970000 kuna zamijenjen nulom u ovoj godini. Ako se radi o tome da neće biti nabavke opreme u redu, ali ako se radi o tome da hrvatska javnost više ne mora slušati niti gledati što se i o čemu raspravlja u Hrvatskom saboru onda se to moram priznati nikome ne sviđa. Ministarstvo financija. Kao prilog tvrdnje da nema nikakve diskriminacije po niti jednom kriteriju, a osobito ne po političkom evo pogledajmo i razdjel pomoći jedinicama lokalne i regionalne samouprave. Ovdje naime u najmanju ruku začuđuje pogled na predviđena sredstva po županijama. Dok je za Osječko-baranjsku županiju predviđeno samo malo smanjenje sredstava od 3,8% moram priznat da smo zadovoljni, ne razumijemo zašto je Vukovarsko-srijemska županija dobila predviđeno smanjenje od čak 30,3% više od 2 milijuna kuna dok je u isto vrijeme za Međimursku županiju predviđeno povećanje od 138%, za Sisačko-moslavačku županiju 155,1%, a za Varaždinsku županiju 162,2% sredstava u odnosu na prethodnu godinu. Evo i još nešto o izvanproračunskim korisnicima. O njihovom doprinosu štednji, kresanju troškova i racionalizaciji, pa pogledajmo. U financijskom planu za 2012. godinu Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost štednja će vjerojatno biti provedena tako da se predviđa povećanje rashoda za zaposlene za 1,3 milijuna kuna, odnosno za 4,98%. Povećanje rashoda za nespomenute rashode poslovanja za 62,4 milijuna kuna ili 8,68% kao i povećanje rashoda za usluge za nevjerojatnih 337,66% ili za 39 milijuna. Biti će to zasigurno vrlo učinkovita štednja u Fondu za energetsku učinkovitost kao i u Hrvatskim cestama u čijem se financijskom planu za 2012. godinu predviđa kao prilog štednji povećanje opet rashoda za zaposlene za malo manje od 6 milijuna kuna, 6,81% kao i povećanje naknada za troškove zaposlenima od nešto više od pola milijuna kuna. Štedjeti će se i u Agenciji za upravljanje državnom imovinom. I kod njih se predviđa povećanje rashoda za zaposlene za nekih 6 i pol milijuna kuna ili za 21,5%. I na kraju, štedjeti se treba i mora i nismo protiv toga i u toj štednji svi trebamo i moramo dati svoj doprinos. No, u ovom i ovakvom prijedlogu državnog proračuna nije vidljivo ne samo da svi zaista sudjeluju u štednji već niti da je teret krize ravnomjerno raspoređen na sve hrvatske građane, niti da je ravnomjerno raspoređen na sve hrvatske regije. A po svemu sudeći bojimo se i opet bi Slavonija i Baranja trebali izvući deblji kraj. Sjetite se samo razdjela poljoprivrede. A obećali ste gospodine premijeru voditi posebnu skrb o Slavoniji i Baranji i mnogi od nas su željeli i još uvijek žele u to vjerovati. Rekli ste držite me za rije. Evo držimo vas još uvijek za riječ, jer ovo je ipak još samo prijedlog državnog proračuna i on se da i može još uvijek izmijeniti amandmanima i mi ćemo ih dostaviti. I još uvijek nije izgubljena šansa da održite riječ i još nije kasno da ne razočarate hrvatske građane, a posebno građane Slavonije i Baranje već na prvom pravom ispitu, a donošenje državnog proračuna jest takav ispit. I još nije kasno da budete ne samo druga već drugačija vlast od one koja je Hrvatskom vladala posljednjih osam godina. 16.11.2010. godine, gospodine premijeru, prilikom rasprave o Prijedlogu državnog proračuna za 2011. godinu, u žaru rasprave točno ste 22 puta upotrijebili pitanje jeste li svjesni tadašnje predlagatelje državnog proračuna predstavnike Vlade Republike Hrvatske iz HDZ-ove koalicije. Danas ja vama postavljam samo jedno pitanje jeste li svjesni? Jeste li svjesni da ovakav prijedlog proračuna ipak nije ono što se obećavalo, nije ono što su građani uistinu očekivali, nije ono što Republiku Hrvatsku uistinu vodi putem izlaska iz krize. Ovo je proračun koji Hrvatsku još uvijek na žalost vodi putem koji vodi ka putu izlaska iz krize. U Banskim dvorima promijenila se kuharica i ne kuha se više krumpir salata od koje je pozlilo ogromnoj većini građana Hrvatske. Nemojte molim vas da i od vaše kuhinje i vašeg jelovnika hrvatske građane, a osobito građane Slavonije i Baranje hvata mučnina i muče grčevi. Sa željom da vaš plan 21 ne doživi sudbinu poznate HDZ-ove jamstvene kartice pozivamo vas da razmotrite i prihvatite opravdane i argumentirane primjedbe i amandmane koje ćemo vam uputiti prije svih kada je u pitanju poljoprivreda. Nadamo se da će naše primjedbe naići na razumijevanje, jer vas držimo za riječ. U protivnom, klub HDSSB-a neće moći prihvatiti ovakav prijedlog državnog proračuna. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Za riječ se javio gospodin premijer. Izvolite gospodine Milanoviću.
Ja sam u govoru u Hrvatskom saboru polazio i zadržavao se prvenstveno na načelima. Vi ste govorili o stotinama detalja ili o desecima detalja. I jedan i drugi pristup imaju svoje prednosti i nedostatke. Suhoparna načela ljudima mogu biti dosadna, a gomilom podataka ljude možete zbuniti, pa izvuku krivi zaključak. Slušajući vas mada ste bili konstruktivni i pomirljivi čovjek bi zaključio da je u stvari na djelu nekakav tajni plan nekakvog tajnog bratstva da se Slavoniji uzme iz očiju, a da ona to ne vidi a znate da nije tako. Mogao bi se izvući takav zaključak. Nije tako. Dakle, mnogih stvari se niste dotakli. Ali jedno pitanje i zato je to jedan od hendikepa rasprave u Saboru što ne možemo raspravljati otvoreno, direktno nego po ovim relativno krutim pravilima. Možda je dobro da su kruta. Pa moje pitanje može glasiti smatrate li vi da je dosadašnji sustav potpora bio dobar, bio učinkovit i da ga se može ekonomski i etički braniti? Ja vam neću sugerirati odgovor. Vi recite. Smatrate li da će u budućnosti ulaskom Hrvatske u Europsku uniju Slavoniji biti lošije, da će biti zakinuta? Smatrate li da ćemo zaista, sad ja ponavljam jednu upitnu frazu više puta dopustiti da nas se na takav način prokaže, da se u stvari izblamiramo da jednu možda i najsiromašniju hrvatsku regiju dodatno unizimo i dodatno ostavimo za leđa Hrvatskoj. Pa naravno da nećemo! Prostora za neku vrstu razgovora još uvijek ima, međutim ja vas pozivam da ne, to je moj poziv, apel da ne pretjerujete jer ovo je bio cijeli tsunami podataka od kojih možda neki stoje ali većina kad gledate širu sliku prema mom dubokom uvjerenju ne stoje. Tu su sredstva za regionalni razvoj, tu su sredstva u energetici. Sve su to stvari gdje ćemo se mi pokušati dokazati pa kako bude kao prosvijećeni upravitelji, kao ljudi koji znaju što su prioriteti. Prema tome, ja vas još jednom pozivam da ovdje sada ne zbunjujemo ljude. Tu, naime tu se odmah ograđujem. Dakle, nećemo podcjenjivati ljudsku inteligenciju i pamet. Možemo govoriti o svemu, ali da podatke korektno prikazujemo i da ih stavljamo u pravi kontekst, da se zna kad je 300% nečega svega par milijuna kuna. Da kada govorimo o troškovima za vozni park. Pa pobogu! Pa to je zadnja stvar koju bih želio potpisati i koju uopće želim stavit u proračune. Ali imate opciju ili obnove voznog parka kakav je da je sa jeftinijim vozilima na lizing ili ćete plaćati skupe troškove održavanja i servisa. A to kao građanin koji vjerojatno ima privatni auto znate vrlo dobro što je. To su stvari koje moraju funkcionirati. Prema tome, da ja sada ne bih opet otišao u onu suhoparnu krajnost načela, da možete nas i dalje držati za riječ. Mi smo itekako svjesni da je naš ugleda i naša reputacija ovisi o tome hoćemo li biti pravedni i pošteni, a ne manipulatori. Nema nijednog jedinog motiva. Evo gledajte nas kao političari da se u ljudima u Slavoniji zamjerimo niti ćemo to činiti. Slavoniji će po inerciji ako hoćete, po inerciji tko god bio u Hrvatskoj vlast, kroz fondove regionalnog razvoja, poticaja ruralnog života, kroz EU biti bolje nego što je bilo do sada. Evo, uz najnesposobniju hrvatsku vlast uz zlonamjernu hrvatsku vlast naprosto tamo su stvari nešto bolje. U nekim drugim dijelovima Hrvatske e tu ćemo morati možda malo više potegnuti. Eto. Ali da se sve ovo skupa ne bi svelo na nadmudrivanje i na manipuliranje, ja ću tu sada stati pa ćete vidjeti koje su naše stvarne namjere. Samo kao političari imamo taj interes da Slavoniji bude bolje, a da ne govorim o drugim interesima ne, ljudskim itd. Hvala.
Hvala. Ostajete kod toga da ispravite netočan navod. Izvolite gospodine zastupnik Dinko Burić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine premijeru moram ispraviti netočan navod dakle niti riječju nikad nije nitko ni pomislio da se radi o bilo kakvoj tajnoj uroti protiv Slavonije i Baranje. Brojke govore za sebe. 373 stranice proračuna bez onih dodataka, vjerujete da smo pregledali svaku stavku po stavku. Što se tiče neučinkovitosti vaše pitanja vi ste mene pitali, iako ste vi meni trebali davati odgovore, ja ću vama pokušati svejedno odgovoriti, ne smatramo da su poticaji do sada bili učinkoviti. To smo i rekli, neučinkovita politika, ali se ona ne rješava na način da ukinete poticaje nego da odredite drugačije kriterije. A vi ste smanjili za milijardu 300 milijuna kuna razred poljoprivrede što je 40,6% ukupnog smanjenja državnog proračuna. To je matematika. Ja sam očekivao da ćete mi dati odgovor za Saborsku TV, neka mi da gospodin predsjednik ako bude. I na kraju evo još samo kada ste govorili oko vozila. Čujte, čudno je da baš …, a baš je upalo u oči nisam nigdje vido drugdje da se uzima, baš na razdjelu gdje ste najviše uzeli osiguravate u tri godine 4,4 milijuna kuna za nabavku vozila. Mogli ste napraviti negdje drugdje pa se i posuditi manje bi u oči upadalo.
Hvala lijepa. Dozvolite samo da kažem jednu rečenicu, makar to ne bih trebao po Poslovniku ali kako je u pitanju ovdje stvar koja se odnosi prije svega na mene kao predsjednika Hrvatskog sabora, ali i na sve zastupnike. Dakle, ovih 970 tisuća kuna nije više u prijedlogu proračuna zbog toga što su ta sredstva bila namijenjena tehnološkom unapređenju i dogradnje sustava Saborske TV a sada si to ne možemo priuštiti. Dakle, standardi prijenosa se ne smanjuju ali su se mogli unaprijediti. Nažalost, to ne možemo sada činiti. Dalje riječ ima gospođa potpredsjednica Hrvatskog sabora a u ime Kluba HDZ-a Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine predsjedniče Vlade RH, ministrice i ministri, kolegice i kolege. Evo na početku u ime Kluba zastupnika i zastupnica HDZ-a želim nešto reći kao recimo jedan mali uvod budući da smo svi ovdje okupljeni predstavnici političkih stranica, da se bavimo politikom, dakle mi smo političari i političarke jednu ocjenu isključivo s političkog aspekta ovoga proračuna za koji odmah moram reći Klub HDZ-a neće glasovati. Dakle, politička ocjena kada se proračun pogleda u cjelini. To je nešto dame i gospodo što program Kukuriku koalicije, program 21 nije najavio. To je nešto o čemu kada govorimo o povećanju PDV-a kada govorimo o povećanju poreznog opterećenja građanki i građana RH nije najavljivano u predizbornoj kampanji. Pa me to podsjetilo na jednu odličnu rečenicu, odličnu dakako iz moje perspektive danas, odličnu rečenicu koju je izgovorio gospodin potpredsjednik danas Vlade gospodin Grčić u jednoj TV emisiji u jeku sučeljavanja kada je kazao "Kada bismo mi otkrili što ćemo zapravo napraviti i što bismo napravili ako dobijemo vlast, tko bi za nas zapravo glasovao". I sada se toga podsjećam dakako jer da je program Kukuriku koalicije najavio povećanje PDV-a za 2% dodatno opterećenje građana, da su najavili i da su to najavili kolegice i kolege da će godišnje prosječno hrvatska obitelj izgubiti najmanje 2 tisuće kuna zbog povećanja poreznog opterećenja, onda bi možda, možda rezultati izbora bili nešto drugačiji. Ali nećemo sada o izborima nego o proračunu koji je pred nama. Dakle, izlažem se na neki način i opasnosti budući daje hrvatski premijer gospodin Milanović na sjednici Vlade koja je usvojila proračun i poslala ga Hrvatskom saboru rekao: "Da je proračun sam toliko kompliciran sustav da ga prosječan um katkada ne može shvatiti", dakle izlažem se opasnosti da ipak kažem da smo mi nastojali proračun shvatiti da kod nas u klubu zastupnika ima itekako stručnjaka za sam proračun. I svakako izlažem se opasnosti da i sama izgovorim kako kaže premijer nešto poput cunamija podataka ali vjerujem da iz onoga što ću kazati u ime svoga kluba jasno razabrati o čemu i na što mi kao zastupnici upozoravamo. Želim reći na početku također da ćemo podnijeti nekoliko amandman kojima želimo prije svega ukazati Vladi na neke propuste po našem mišljenju, na neke propuste prije svega kada govorimo o rashodovnoj strani, reći ću nešto o kamatama, a vjerujem da će moji kolege kasnije u raspravi to detaljnije pojasniti. Dakle, ići ćemo s amandmanima bez obzira što znamo da Vlada neće prihvatiti te amandmane. Ali vjerujemo da će šira javnost pogotovo stručna javnost nakon naših amandmana uzeti proračun i analizirati ga dodatno. Dame i gospodo zašto mi smatramo da ovo nije dobro pripremljen proračun? Prije svega zbog toga što u pripremi proračuna pogotovo kada se govori o rashodovnoj strani izostalo je nešto što bi se mogla nazvati institucionalna priprema. Po našem mišljenju po našim analizama proračun je precijenjen sa prihodovne strane za otprilike milijardu i pol kuna, ali isto tako podcijenjen na rashodovnoj strani za otprilike isti iznos milijardu i pol kuna. Ukupno porezno opterećenje dakle unatoč opetovanim uvjeravanjima, tijekom evo ova protekla dva mjeseca o rasterećenju svakako ukupno porezno opterećenje raste i tako se prekida jedan pozitivan trend pred kraj rada protekle Vlade koji je imao tendenciju poreznoga rasterećenja. Ja bih podsjetila, dakako na to mislim da imam pravo, da imamo pravo mi u HDz-u podsjetiti na rasprave u srpnju 2009. u ovome Domu, u Hrvatskom saboru, na rasprave u trenutku kad smo morali donositi neke interventne mjere, povećanje stope PDV-a za 1%. Sjetite se rasprava o tome koje su se svodile isključivo na jednu ocjenu a to je harač, harač i harač. Međutim, po našim procjenama ovo sada povećanje PDV-a koje treba donijeti dakle i ukupno porezno opterećenje koje treba na prihodovnoj strani donijeti otprilike 2,5 milijarde kuna zapravo za najsiromašnije, za one koji najteže žive zapravo je harač puta 3, a za neke možda i harač puta 6. I vjerujem nažalost da će se to do kraja ove godine i vidjeti. Dakle, raste porezno opterećenje i mi svakako nismo uvjereni da to porezno opterećenje, dakako kombinirano sa drugim mjerama koje Vlada predlaže, koje su temelj ovoga proračuna može dovesti do povećanog investicijskog ciklusa o čemu ću nešto kasnije. Dakle, mi svakako podupiremo ideju o kojoj govori i premijer i članovi Vlade, smanjivanje deficita. To je bio i program HDZ-a za izbore, parlamentarne izbore 2011. Mi smo jasno naznačili kako smanjivati deficit u ovoj godini, dakle na 3,8 pa onda 2,4, 1,8%, međutim nismo vrlo jasno predočili kako bismo to radili. Ono što se ovdje dogodilo dakle Vlada se igra porezima, ali to neće donijeti stabiliziranje financija. Dakle, proračun donosi smanjivanje rashoda samo na papiru, a povećava poreze i to sasvim sigurno po našem mišljenju neće dovesti do cilja koji podupiremo, a to je smanjivanje deficita. Dame i gospodo, rekoh već to je proračun koji nema institucionalnu potporu odnosno nije u dovoljnoj mjeri pripremljen. Reći ću zašto mi u HDZ-u mislimo da je to tako. Govori se o smanjenju sredstava mase plaća, govori se i to vrlo paušalno i to promjenjivo s obzirom na to tko iz Vlade govori i koji dan govori, o smanjenju broja zaposlenih u javnim poduzećima. Tako je evo ministar Komadina rekao nedavno da će broj zaposlenih u Hrvatskim željeznicama smanjiti za 5000, drugi dan se ispravio i rekao da to nije točna brojka, ne znamo koja bi to zapravo brojka mogla biti, međutim jednako tako govori se o smanjivanju drugih obveza koje proizlaze iz kolektivnih ugovora. Govori se o smanjivanju odnosno ukidanju prekovremenih sati, o ukidanju mnogih obveza koje proizlaze dame i gospodo iz kolektivnih ugovora. Sa sindikatima ništa slično nije ispregovarano. I mi dakako postavljamo pitanje na koji način, primjerice izvući ću samo jedan element koji mi se čini zanimljiv i koji mogu dobro i plastično elaborirati. Naime, smanjivanje ili potpuno ukidanje prekovremenog rada u državnim i javnim službama. Znači li to kad govorimo o specifičnim poslovima kao što je policija, kao što su vatrogasci, da se može dogoditi da netko u 16,30 u nekom gradu nazove policiju i kažem gledam, vidim da se ovdje događa moguća pljačka, a da službenik kaže žao mi je, moje radno vrijeme je isteklo, sada je 16,32 sati, prekovremeno mi neće biti plaćeno. Što će biti sa svima onima, svim policajcima prije svega koji rade težak posao, kojima se treba zaista pokloniti, koji moraju neplanirano često puta intervenirati. Evo sada mljekari prosvjeduju, tko osigurava prosvjede, policija, policajci. Na koji način, tako da rade i prekovremeno, tako da im treba i dodatna oprema. To spominjem zbog toga što ovaj sustav koji se predlaže realizirati kroz ovaj proračun nije dame i gospodo domišljen, nije do kraja domišljen i nema načina osim kolektivnog pregovaranja i nema načina osim dogovora sa sindikatima određene stavke koje ovdje nisu u rashodima planirane smanjiti odnosno izostaviti. Ni božićnice, ni regres niti dar za djecu, ali ponavljam ni prekovremene sate. Ostaje dakako pitanje npr. u prosvjeti kako potpuno ukinuti rad na određeno vrijeme, ali i drugdje u državnoj službi. Kao što znate imamo mnogo odličnih službenica, one idu na rodiljni dopust, treba nekoga zaposliti tko će raditi taj posao, dakako privremeno. Što će to značiti, što će to značiti i kako će Vlada kao poslodavac odgovoriti na to pitanje. Govori se neprekidno dame i gospodo o povećanju investicija sektora države i istina je kad zbrojimo sve izdatke državnog proračuna i izvanproračunskih fondova i investicije konsolidirane opće države će u 2012. godini biti smanjene za 500 milijuna kuna i to će dodatno produbiti recesiju. Dakle, smanjit će se kapitalne potpore i transferi Hrvatskoj željeznici za oko 500 milijuna kuna bez jasnog plana restrukturiranja. Očito će se pojačavati odnosno nastojati provesti investicije javnih poduzeća u energetskom sektoru, djelomice kreditirati Hrvatske željeznice uz davanje državnih garancija bez prethodnog značajnog restrukturiranja sustava javnih poduzeća. I to je ono što potkrepljuje moju tvrdnju, našu tvrdnju da proračun nije pripremljen i da proračun ne stoji na pravim i zdravim temeljima. Rashodovnu stranu moći će se smanjiti sada gledajući puno manje nego što se danas predviđa, a isto tako moram spomenuti i to su naši glavni argumenti u toj tvrdnji, moram spomenuti i neke apsolutno podcijenjene stavke proračuna i tražit ćemo dakako kroz naše amandmane odgovor na pitanje hoće li Vlada uznastojati i dalje da te stavke zapravo ostanu u zraku. Prije svega, rashodi neće moći biti smanjeni jer ovog trenutka novac nedostaje i apsolutno je potplaniran primjerice kod mirovina. Dakle, po našoj procjeni nedostaje oko 300 milijuna kuna. Govorim dakako u kontekstu indeksacije, govorim u kontekstu indeksacije evo gospodine zastupniče Hrelja koji će sigurno u listopadu značiti apsolutno više od onoga što je predviđeno. Ali jednako tako podsjećam da je primjerice za sljedeću godinu predviđeno povećanje od samo 70 milijuna kuna. Tako da mi tražimo odgovor što će to značiti? Hoće li se u ovoj godini zapravo dodatno udariti na mirovine? Kod nezaposlenih u kontekstu ovih otpuštanja, ovog smanjivanja u javnom sektoru, odnosno u državnoj upravi sasvim sigurno nedostaje najmanje 100 milijuna kuna jer će se broj nezaposlenih povećati za kamate. Dame i gospodo, Vladi za kamate u rashodima državnog proračuna nedostaje oko 800 milijuna kuna. Ne stignem dalje elaborirati. To će biti jedan od amandmana Hrvatske demokratske zajednice. Mi ćemo predložiti 800 milijuna kuna povećanja na poziciji kamate. Isto tako, već sam rekla regres i božićnice itd. nisu predviđeni i posebno što želim, na što želim upozoriti jest Fond izravnanja i decentralizirane funkcije. 353 milijuna kuna je smanjen. Iz toga se financiraju i zdravstvo i školstvo i vatrogasci. Kakve mjere će biti poduzete za takve uštede dame i gospodo? Na kraju želim ponoviti ono što sam malo prije u jednom ispravku netočnoga navoda rekla. Kreditni rejting Republike Hrvatske u ovom trenutku drži Zakon o fiskalnoj odgovornosti. Drago nam je da Vlada Republike Hrvatske koja nije, čiji članovi danas tada u opoziciji nisu glasovali za taj zakon danas ga se pridržavaju i danas upravo ministar Linić često na njega se poziva, a tada kad je trebalo imat hrabrosti dići za taj zakon ruku uz proračun Republike Hrvatske za 2011. onda za to nije bilo hrabrosti. I činjenica da je prethodna Vlada završila pregovore, da smo potpisali pristupni ugovor i da ćemo 1. srpnja 2013. postati članica Europske unije. Za kraj bih samo citirala jednu izjavu gospodina Linića, danas ministra financija koji je 2009. kad smo povećavali stopu PDV-a za 1% rekao: "Teško mi je uopće komentirati sve gluposti koje radi aktualna Vlada. Ne stignem reći što mislim, a oni već predlažu neku drugu stopu. SDP je protiv povećanja PDV-a." Dame i gospodo, klub Hrvatske demokratske zajednice neće podržati ovaj proračun. Hvala.
Samo jedan ispravak. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh, a onda će gospodin predsjednik Vlade također se uključiti u raspravu. Izvolite.
Gospođa potpredsjednica Kosor iznijela je jedan niz navoda koje bih ja rado ispravio i komentirao, pogotovo jer sam osoba koja je prva njen krizni porez nazvala haračem. Međutim, neću to sad napraviti. Ostavit ću to za neku drugu prigodu. Ovdje bih htio samo ispraviti jedan navod koji bi mogao unijeti pomutnju odnosno krivo razumijevanje. Ona je navela da bi mjera smanjenja ukupne mase sati provedenih na prekovremenom radu koja je predložena ovim državnim proračunom mogla također pogoditi i neke posebne djelatnosti i smanjiti učinkovitost recimo policije i vatrogasaca. Ne bi bilo dobro da to ostane u zraku jer to su djelatnosti koje rade u smjenama. Dakle, i policija i vatrogasci rade 24 sata i nema nikakve mogućnosti da bude bilo koja usluga koju oni kao javni servis pružaju ugrožena. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospodin predsjednik Vlade Zoran Milanović. Izvolite.
Hvala. Pa mislim da je ako ništa drugo i red da se očitujem na izlaganje predsjednice kluba najveće opozicijske stranke. Svaka čast Zakonu o fiskalnoj odgovornosti koji sam evo osobno, to nije autorstvo predlagao kao koncept godinu i pol dana prije nego što je usvojen. Međutim, je li dovoljan Zakon o fiskalnoj odgovornosti da bi se zaista donio određeni proračun. Je li to dovoljno? Ima ona poslovica ovdje je Rodos, ovdje skači. Ovdje, da … [[Govornik se ne razumije.]] Mi predlažemo proračun koji je manji u rashodima. To do sada ni jedna Vlada nije učinila. Zašto nije učinila? Nebitno. U ovom trenutku to je više potpuno nebitno. Naša očekivanja i naše projekcije su jedne, vaše su druge. I u okviru toga ćemo se nadmudrivati i dokazivati. Mi tvrdimo i vjerujemo da ukupno porezno opterećenje u širem smislu riječi jer mi kao teret gospodarstva kao i vi naravno vidimo i doprinose nije veće. I da je naša kalkulacija ispravna i da će se pokazati kao dobra za Hrvatsku. Vi ćete tvrditi drugo. Ali moje pitanje vama glasi, znam da na ovakav način ne možemo razgovarati i da mi ne možete odgovoriti preko klupe, retoričko je pitanje. U zadnjim danima i mjesecima bivše Vlade čulo se o problemu prekomjerne zaposlenosti, viškova u javnom sektoru, državnoj upravi. U vašem programu koji nije loše pisan moram ovdje otvoriti srce, ali nije provođen je također pisalo da se želi postići ušteda na masi plaća. Kako pitam? Dakle otvoreno. Teme kolektivnih ugovora, božićnica, regresa, darova za djecu su teme o kojima moramo u ovom dosta kompliciranom trenutku razgovarati. Danas je predsjednik kluba laburista u jednom trenutku sugerirao da polako ukidamo kolektivne ugovore, tako je rekao bez. Dakle, to naprosto nije točno. Kolektivno pregovaranje ostaje vrlo važan i prisutan instrument. Ali ćemo o konkretnim pravima, odnosno stavkama tih kolektivnih ugovora morati otvoreno razgovarati. Jel' to fer? Ja mislim da je fer, da unaprijed to kažemo. Nemojmo se vraćati na ono što je bilo. Naravno vaše je puno pravo da citirate svaku našu izjavu pa i one konfuzne i loše kakvih je možda i bilo. Ali idemo vidjeti šta je pred nama. Kako je itko mislio uštediti na masi plaća? Otkazima? Ja vam sad neću reći recite to. U državnoj upravi, prije svega u javnom sektoru postoji određena stabilnost i sigurnost radnog mjesta, postoji. Iznad toga je uglavnom nema, čak ni u javnim poduzećima. Dakle, oni koji imaju kakvu takvu sigurnost u ovom trenutku će morati pristati na određene koncesije. Ja tu sigurnost nemam. Ja nemam posla, ja nemam poslodavca kojem se mogu vratiti ako mi građani otkažu povjerenje kao vjerujem niti vi. Dakle, moramo sa ljudima otvoreno razgovarati i reći što je moguće, a što je nemoguće. Ne želim navoditi osobni primjer, ali ja nisam nikada u javnoj službi dobio ni tražio ni sata prekovremenog posla. Ne očekujem od ljudi a naročito ne od policajaca i vatrogasaca da se satiru i ubijaju od posla, izlažu pogibelji, a da njihov status nije reguliran, ali mi ćemo prije svega očekivati od ljudi da rade više, da rade kvalitetnije, da budu učinkovitiji, produktivniji, da prihvate činjenicu da im je status koliko toliko siguran naspram onih mnogih u hrvatskom društvu kojima nije, onim nekim poljoprivrednicima, ali da daju svoj doprinos svatko na svoj način. I to je ono o čemu mi ovdje sada razgovaramo. Ja vas neću navlačiti na tanak led i postavljati očita pitanja kako ste mislili provesti neke od ušteda koje ste najavljivali. O otkazima pa i to je legitimno. Možete to reći, ne morate to reći. Dakle, posebni dodaci na plaće u ovom trenutku su tema za razgovor. S druge strane kakva takav sigurnost. S one druge strane potpuna nesigurnost. Moramo izgraditi društvo koje će biti sigurnije i stabilnije za sve. Gradimo zemlju u kojoj će što više ljudi raditi, dakle konačno je rasprava došla na to koliko zaposlenih, ne koliko novih radnih mjesta u godinu dana. To su fikcije, pa nitko ne može realno iskalkulirati ali koliko ljudi želimo da radi u Hrvatskoj da bude aktivno na tržištu rada, da rade, na ovakav ili onakav način. Kada sam se počeo baviti poslom kojim sam se bavio onda sam bio naravno tu su puno izgrađenije i bogatije države, ali zašto ne bismo barem ono sanjali na javi da možemo biti takvi. Imaju po 40, 50 dana godišnjeg odmora u sjevernim zemljama. Zato jer na takav način otvaraju prostora svima da rade. Za nas je možda malo kasno, za nas je možda malo kasno ali moramo tražiti nove načine. Dakle, budimo realni. Ovaj proračun je realan proračun, on nije imaginarij nobelovaca. On je pisan i kalkuliran realno. Na njemu su radili ljudi koji su radili kao tehničke osobe i stručnjaci i za bivšu Vladu i za onu prethodnu. Realan je, realan. Ja sam racionalni optimist, a nadam se da vi niste pesimist. Hvala.
Hvala lijepa. Zastupnica gospođa Jadranka Kosor. Ispravak netočnog navoda. Izvolite.
Dapače, optimista gospodine premijeru. Ispravljam netočan navod gospodina Milanovića koji je spomenuo Zakon o fiskalnoj odgovornosti da ga je on u neko doba predlagao. Da, to je bio drugačiji zakon ali ja sam govorila o činjenici da vi kao Klub zastupnika SDP-a niste glasovali za taj zakon, niste dali potporu zakonu, dapače. Kada se glasovalo o samom proračunu gospodine Milanoviću vi ste bili u Kastvu, a niste bili na glasovanju o proračunu za 2011.to je činjenica. Što se tiče smanjenja broj zaposlenih u državnoj upravi, naš model smo ostavili, primijenite ga 2 za jedan. O tome je nedavno govorio i gospodin Grčić ali je rekao jedan za dva, a mi smo predlagali dva odu jedan dođe. I što se tiče općenito tog problema Zakon o radu, kolektivni ugovori gospodine predsjedniče Vlade kolektivni ugovori malo prije ste rekli da se Zakon o radu neće mijenjati. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. U ime Kluba nacionalnih manjina gospodin zastupnik Nedžad Hodžić. Izvolite. Na koncu slijedi predstavnik Kluba HSU-a gospodin Silvano Hrelja. Izvolite gospodine Hodžić.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospođe ministrice i ministri, poštovane kolegice i kolege. Pred nama je proračun RH za 2012.godinu povijesni dokument koji po prvi puta od osamostaljenja RH predviđa smanjenje budžetske potrošnje u odnosu na prethodnu godinu. O visini tog smanjenja se naravno može govoriti na različite načine. Da li su rezovi dovoljno duboki ili nisu, može se polemizirati ali smatramo da ta činjenica smanjenja rashodovne strane i prije svega šalje jasnu poruku da na dosadašnji način dalje ne možemo odnosno da bismo sa daljnjim trošenjem proračunskih sredstava bez pokrića u vlastiti prihodima vrlo brzo se približili u situaciji u kojoj je danas Grčka. Dakle, u krizi smo, a da će ona potrajati i da je Vlada RH svjesna te činjenice vidljivo je iz projekcija državnog proračuna za 2013.i 2014.godinu. Pred nama su godine u kojima ćemo imati male stope rasta, a potrošnju ćemo morati imati takvu da iz godine u godinu moramo ići k smanjenju deficita državnog proračuna što Vlada ovim projekcijama i predviđa. Klub zastupnika nacionalnih manjina će podržati ovaj proračun i poželjeti Vladi ali i svima nama da taj proračun bude i ostvaren odnosno da snaga naše ukupne gospodarske aktivnosti bude dovoljna da proračun puni u planiranim okvirima, a da odgovornost u svim resorima bude takva da potrošnja ne probije ovim proračunom zadane okvire. Posebno zadovoljstvo Klub zastupnika nacionalnih manjina izražava i prema činjenici što su sredstva za financiranje programa kulturne autonomije nacionalnih manjina, a koji se financira preko Vladinog savjeta za nacionalne manjine ostali na razini prošle godine odnosno samo su neznatno smanjeni. Također i u projekcijama od proračuna za 2013.i2014.godinu.
Molim vas.
Ta sredstva ostaju na istoj razini što govori o svjesnosti i odgovornosti Vlade prema provođenju ovih programa i očuvanju i njegovanju kulturnih i inih specifičnosti pripadnika nacionalnih manjina. No u ovoj raspravi u ime Kluba zasutpnika nacionalnih manjina želimo reći sljedeće. Načelno mi smatramo da su danas rezovi na rashodnoj strani proračuna nužni ali i da negativno utječu na ukupnu potrošnju što je negativan efekt. Stoga želimo reći [[Upadica: Molim vas lijepo.]] Rješenja i izlaska iz krize nalazi u iznalaženju načina da se proračun što više puni vlastitim sredstvima. Tu vidimo nekoliko bitnih stvari u kojima bi Vlada u svom budućem radu mogla voditi računa ili planirati određene mjere. Prvo, iznalaženje načina da više od 10 milijuna turista koji u našoj zemlji ostvare preko 60 milijuna noćenja potroše što je moguće više tijekom svog boravka. Smatramo da je jedan zadatak o kojem se u budućnosti mora razmišljati i o čemu trebaju voditi računa i više ministara ali i ukupna turistička privreda. Drugo, građevinarstvu danas treba silan poticaj i na tom tragu bi trebalo razmotriti mogućnosti smanjenja PDV-a na termoizolacione materijale kao i poticajne mjere za adaptacije postojećih objekata što bi pored najavljenih javnih radova u kojima bi građevinarstvo poprilično participiralo popravilo vrlo nezavidnu sliku i položaj građevinara danas u RH. Treće, u domeni smanjenja sive ekonomije smatramo da bi itekako bilo bitno razmotriti mogućnost uvođenja za manja poduzeća paušalnog oporezivanja i da bi efekti ali naravno pooštriti disciplinu oko rada na crno smatramo da bi ti efekti bili zbilja mogući i vrlo bitno i doprinosili na ovoj ulaznoj strani bi se reklo proračuna RH. Četvrto, posebnu pažnju bi Vlada i Ministarstvo financija trebali obratiti na ponašanje poreznih vlasti prema malom i srednjem poduzetništvu u Republici Hrvatskoj. U prošlosti smo svjedočili frapantnom bezakonju koje provode pojedini inspektori, a da im zaštitu u tome pružaju sve državne institucije u fazi prigovora u žalbenim pa čak i upravnim postupcima koji se kasnije vode. Time se šalje vrlo loša poruka poduzetnicima kojih apsolutno sputavaju u njihovim aktivnostima, a neke tjera i u sivu zona rada. Porezni nadzori moraju biti zakonit postupak u kojem se utvrđuje eventualno neplaćene poreske obveze, a ne postupak kojim se puni državni proračun na način da se poreske obveze naprosto izmišljaju. Prije nekoliko godina je grupa poduzetnika u Istri morala izaći na ulicu i u medije, blokirati ceste da bi se pokušala zaštititi od bezakonja koji su provodili pojedini inspektori i pročelnici poreznih uprava koji će kasnije čak završiti i u pritvoru i sa optužnicama. Nije ni mjesto niti vrijeme da se ovi slučajevi detaljno elaboriraju ali radi … [[Ne razumije se.]] i ponašanja inspektora citirat ću samo jedan bitan detalj: u poreznom nadzoru obavljenom u poduzeću sa više od 100 zaposlenih od kojih su svi na neodređeno vrijeme, u kojem radi 50 žena i sa neto plaćom spremačice od 3200 kuna inspektor u svom nadzoru izmišlja nadozidavanje dva stana po 64 kvadrata i time stvara izmišljenu nepostojeću obvezu od preko milijun kuna za poduzeće. Istovremeno sudski vještak kojeg je poduzeće angažiralo, citiram, kaže sljedeće: ja kao projektant, konstruktor, statičar, sudski vještak i mentor kandidatima za sudske vještake ne vidim na objektu nadogradnju. Dakle ta priča košta milijun kuna firmu koja zapošljava 100 ljudi. Ovaj milijun kuna je jedan od dva milijuna ovrhom naplaćenih izmišljenih obveza koje niti do danas tom poduzeću nisu vraćene. Zašto je to tako ilustrirat ću, samo još jedan citat iz tog slučaja koji je ovo možda malo odskače od teme ali je vrlo bitno u funkcioniranje poreskih vlasti, dakle inspektor je došao u poduzeće i umjesto da radi svoj posao, a šefica knjigovodstva vodi zabilješke o njegovom ponašanju i šta to sve skupa od nje traži i u jednom momentu ona zapisuje sljedeće. Izjavio je da je firma utajila od države 3,5 milijuna kuna jer smo po gradilištima stavili troškove u bilancu, a prihod nismo priznali. Kad smo mu dokazali da to nije točno izjavio je da se poslije rata broje mrtvi i da će on kod nas svejedno nakupiti taj iznos. Dakle imate situaciju da vam porezni inspektor dođe u firmu sa nakanom koliko on treba da napuni, koliko treba da nakupi i to u poduzeću koje je u zadnje dvije godine u to doba zaposlilo više od 70 ljudi, koje je zaduženo do grla kod banaka, koda leasing kuća. Dakle stotinu ljudi ne zaposlite tek tako, a s druge strane kasnije će bit osuđen ili proveden je postupak znači za mito i korupciju, jedne kako bi se to reklo popularno reketari a s druge strane radi za svoj groš. Dakle ta praksa naprosto mora prestati. Ja se nadam da to nema nikakve veze što su vlasnici tog poduzeća, a primjera je takvih jako puno u Istri bilo, dakle to je bilo cijeli jedan front, mislim da ne bi smjelo imati veze to što su vlasnici pripadnici nacionalnih manjina, ali takvo što se ne smije nikome događat. Dakle to se naprosto ne smije događat. Poduzetništvo pogotovo u današnjoj situaciji treba podršku i razumijevanje od poreskih vlasti što bi stvorilo kod njih dodatan motiv za daljnji rad i daljnji angažman. Ako nas se, a ja i sebe svrstavam još uvijek u tu priču, ako nas se reketari onda mi se povlačimo, idemo u defanzivu i to rezultira negativnim efektima na ulazu na prihodovnoj strani proračuna. Još jednom na kraju, podržat ćemo ovaj proračun i želimo svaku sreću pri njegovoj realizaciji.
Hvala lijepa. I na kraju u ime kluba HSU-a, gospodin zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite. Evo pročitat ću i obavijest da predsjednik Odbora gospodin Valter Boljunčić saziva sjednicu Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu danas u 14,30 u dvorani Stjepana Radića 133, dakle u 14,30, dvorana 133.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine predsjedniče Vlade, poštovana gospodo ministri i članovi ministarstava, članovi Vlade. Evo meni je ovo 15. put da slušam u devetoj godini mandata prijedlog proračuna i definitivno svaki je bio stvar političke odluke, svaki je bio odnos između političke većine i manjine u Hrvatskom saboru, odnosno ovisio je o koncepciji onoga tko je imao većinu u Hrvatskom saboru. Dakle proračun jest stvar političke odluke. Naravno ocjena će građana biti koliko je on prilagođen trenutnim uvjetima ili nije, koliko je on pravičan ili nije. Da, točno je rekao premijer Milanović da je novo nepoznato i izazovno, točno je da u sebi krije opasnost, to novo krije opasnost ali krije i šansu. Na nama je da šansu prepoznamo i da je iskoristimo. Da, točno je da tražimo i novi model izlaska iz ove situacije i taj model sigurno mora biti socijalan i sigurno mora biti razvojan, a ustvari biti će onakav koliko je realno moguć, biti će svojevrsni kompromis. Izrečena je ovdje tvrdnja da zemlje koje su počele s reformama ranije stoje bolje. To je točno, njihove reforme za razliku od naših su dugoročne, projekcije realne i nisu većina njih živjeli standard iznad njihovih mogućnosti. Evo da vam ilustriram, mirovinska reforma u Njemačkoj koja je jedna od najbolje stojećih u ovoj kriznoj situaciji, još uvijek traje. Oni nisu imali ambicija da budu veći vjernici od pape i da reformu završe u 10 godina nego su je dugoročno planirali, veoma realno a nisu bogme ni dali prednost u uvoznoj ekonomiji nego su sav svoj razvoj bazirali na svojoj pameti i na proizvodnoj ekonomiji. To je ta bitna razlika i to je prostor prema kojemu moramo zaokrenuti. Da, rečeno je ovdje da po starom više ne može. To opet ne znači da sve što je staro ne valja, to ne može nitko reći i na taj način ne može suditi ali sigurno je da ne možemo živjeti na razini iznad svojih mogućnosti, odnosno ne možemo trošiti više nego što je zarađeno. Ovdje isto tako na neki način ilustrirana razlika između blagajne i proračuna. Da, blagajna je uvijek isključivo koncentrirana na preživljavanje. Proračun bi trebao biti razvoj, a mi moramo ipak ovdje odlučiti i definirati prioritete. Dakle, ne možemo apsolutno garantirati razvoj, ali moramo odlučiti koji su nam prioriteti i to je veoma teška odluka za svaku Vladu, pa i za ovu Vladu. Isto tako komentiram ono što je premijer rekao rashodovna strana proračuna ne može više po starom. Ali dodajem odmah, ni prihodovna strana proračuna ne smije više po starom. Dakle, ne može biti da netko ima u ministarstvu ekskluzivno pravo da netko ne plati svoje obaveze. Dakle, taj se sustav jednostavno iz temelja mora promijeniti. Ne može se dogoditi 2007. godina kada je Hrvatska obnovila svoj Sporazum o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja sa Njemačkom i kada je napisala za ubiranje poreza prednost ima Njemačka, a Hrvatska uređuje infrastrukturu našim građanima i na usluzi je našim građanima koji ovdje žive, a porez plaćaju Njemačkoj zato što je netko u tim pregovorima pristao da prednost ima Njemačka. Naravno da oni znaju bolje nego mi cijeniti svoj novac i naravno da danas traže plaćanje poreza 3 godine unazad. Pazite, radi se od 290 milijuna eura godišnjih primitaka po osnovi mirovine iz Njemačke. Svaka mirovina u Njemačkoj iznad 500 eura oporezuje se po poreznoj stopi od 25%. Naša mirovina iznad 3400 oporezuje se sa 12%. Da li se netko potrudio da tim ljudima objasni da bi im bilo jeftinije plaćati porez u Hrvatskoj. Da li smo napravili sustav koji štiti naše građane i da im damo savjet kako da se oslobode tog tereta plaćanja jer i tamo postoje porezne olakšice. Uglavnom, kako god bilo umjesto da smo prihodovali 50 milijuna kuna godišnje po osnovi poreza na te mirovine naši građani za koje ćemo morati i dalje skrbjeti i sve ono što čini standard života osiguravati na teret države oni će i dalje plaćati više od 100 milijuna kuna godišnjeg poreza u Njemačkoj. Proračun nije idealan, a u stvari tog idealnog i nema. Sve je to kompromis, ali nije dobro ako je kompromis pod svaku cijenu i ako je sam sebi svrha. Ali ovo nije kompromis takve vrste. Ovo je kompromis između želja i mogućnosti i previše vremena je iza nas gdje su nam želje bile u velikom nesrazmjeru sa mogućnostima. Prelazim na dio koji je u žiži interesa Hrvatske stranke umirovljenika i konstatiram da je proračun za umirovljenike povećan i nakon dvije gladne godine bit će u travnju isplaćeno povećanje mirovina, odnosno indeksacija ili usklađivanje. Uvažena bivša predsjednica Vlade gospođa Kosor ne mora biti zabrinuta, jer i meni je zaparalo oko da ima samo 200 milijuna kuna više u odnosu na prošlu godinu i ona je procijenila da je to premalo. A ja tvrdim da bi uvažena gospođo Kosor trebali znati da zakon koji ste vi donijeli prošle godine je prihodovao u proračun, odnosno prihodovati će 60 milijuna kuna po osnovi poreza, po osnovi zato što je dodatak ušao u mirovinu i naši umirovljenici su postali porezni obveznici. Oni nikad nisu ni trebali dobit dodatak da je bilo po onom kako je Hrvatska stranka umirovljenika predlagala, nego im je to trebalo biti povećana osnovica još 2007. godine ali bili su na dobitku sve ove četiri godine jer se dodatak nije oporezivao. Isto tako, trebali bi znati da svaki novi umirovljenik koji ulazi u sustav ulazi sa prosječno 20% manjom plaćom, manjom mirovinom pa je tako na raspolaganju za indeksaciju umirovljenika negdje oko 400 milijuna kuna i to će biti dostatno za ovu godinu. Povećan je neoporezivi iznos mirovina sa 3200 na 3400 kuna i govorili o indeksakciji, govorili o povećanju neoporezivog dijela nikad nije dovoljno ali je ovo stvarni kompromis između mogućnosti i želja koje su neograničene. Svi programi u funkciji kvalitete živoga u trećoj životnoj dobi ostaju. Dakle, ne može se prigovoriti ovoj Vladi da bilo koji dobar program koji je usmjeren prema kvaliteti života treće životne dobi da nije podržala. Nadalje, socijalne potpore, zdravstvena skrb, dostupnost zdravstvene zaštite se održavaju na istoj razini. Na istoj razini se naročito održavaju potrebitima, a smanjuje se najviša participacija u zdravstvenom osiguranju sa 3000 na 2000 kuna. Jedino sa čime nismo zadovoljni je 3% zdravstvenog doprinosa za umirovljenike. Tih 55 milijuna kuna neće spasiti državu, ali ja se nadam da će ovo biti zadnja godina u kojem će oni plaćati taj zdravstveni doprinos, jer je to jedinih 25000 građana, sada već 25000 građana koji plaćaju zdravstveni doprinos i nikako nitko ne može reći da je to izraz njihove solidarnosti prema svima jer solidarnost se tako u društvu ne aplicira. Ali živim u nadi da je ovo zadnja godina, a tako smo i napisali u planu 21 da ćemo taj problem riješiti. Raduje me najava još makar to značilo i rebalans proračuna ove godine, ali raduje me još pravednija raspodjela poreznog opterećenja. Ima mjesta za to u periodu koji je pred nama, kad sjednemo na miru, ima i stavki gdje ovo treba ministre financija provesti jer postoji i razlog da se to učini i postoje nelogične situacije da neki ljudi, a njih ima više od 1000 koji u Hrvatskoj primaju najviše plaće još na kraju godine ispostave Poreznoj upravi zahtjev za povrat više uplaćenih doprinosa i dobiju 13 plaću. To je nešto s čime se ja ne slažem od 2005. godine sa gospodinom Šukerom i to i dalje traje i mislim da to treba riješiti. Nije puno, ali je 15 milijuna kuna godišnje koji se vraćaju tim ljudima sa najvećim plaćama u Hrvatskoj. To nisu ove naše saborske plaće da skinemo sa toga krinku. Koliko god javnost mislila da je ovo previše radi se o onim plaćama koje idu i preko 100 tisuća kuna mjesečno, a takvih ne možete ni zamisliti i u Hrvatskoj ima. Prema tome, raduje ova još pravednija raspodjela sa više poreznih stopa jer bi to bilo doprinos da onaj tko ima više i na neki način snosi teret krize u većem obimu. Naravno, moglo bi se još puno govoriti o proračunu, ali nema smisla ponavljati. Danas će naši kolegice i kolege govoriti i o detaljima ovog proračuna. Mislim da je ovo sasvim dovoljno sa načelnih pozicija. I na kraju želim reći da će nam svima biti teško da i biračko tijelo koje na neki način predstavljeno ovdje dominantno i koje je nama u žiži političkog interesa zna da će biti teško. Isto tako u okviru svojih mogućnosti doprinijeti će prevladavanju ove krizne situacije u Hrvatskoj i stvaranju pretpostavki da kroz novi razvoj kroz godinu, dvije počinjemo polako ići prema gore, ali da stvorimo pretpostavke i da dijelimo ono što je zarađeno. Klub Hrvatske stranke umirovljenika podržat će u svakom slučaju ovaj proračun. Hvala lijepa.
Imamo dva ispravka netočnih navoda. Gospođa potpredsjednica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Netočna je tvrdnja gospodina Hrelje da će za mirovine biti dovoljno i drago mi je da me tješi da se ne moram brinuti ali brinem se naravno jer znam čitati proračun. Znači povećanje od 325 milijuna kuna ove godine ako se uzme u obzir i nužnost odnosno potreba ineksacije koja slijedi i povećanje rashoda u tom smislu od travnja svakako do listopada kada će taj iznos biti još veći, kaže da nužno nedostaje oko 300 milijuna kuna. Međutim želim podsjetiti budući da je govorio o mršavim godinama da smo mi za 2011. iznos za mirovine povećali gotovo za 600 milijuna kuna i takvo povećanje uklopili u zamrznute rashode proračuna za 2011. godinu. dakle, netočno je da neće nedostajati, točno je da će nedostajati. A budući da je gospodin Hrelja već najavio rebalans, onda je jasno na koji način će se raditi.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Darko Milinović. Izvolite.
Hvala lijepo. Saborski zastupnik gospodin Hrelja je rekao da je zdravstvena skrb jednako dostupna i za to garantira ovaj proračun što apsolutno ne odgovara istini. Ako ćemo vidjeti zadnje podatke po nacionalnoj listi čekanja vidljivo je da je u prvim mjesec i dva dana već povećanje liste čekanja, ali to je i razumljivo iz razloga što je HZZO po prijedlogu ovog proračuna ostao bez gotovo milijarde kuna. Dakle, apsolutno je nemoguće uz smanjenje prihoda HZZO od milijardu kuna i povećati dostupnost zdravstvene usluge. Isto tako bili ste jedan od najvećih zagovornika ukidanja 3% doprinosa i podsjetit ću na riječi iz kampanje, čim dođemo na vlast ukinut ćemo 3% doprinosa za zdravstvo. Ja se zalažem i dalje da ta 3% doprinosa ostanu. I uvjeren sam da ni ova Vlada neće s obzirom na situaciju ukidati ni u prvoj godini doprinos od 3%. I već je sada vidljivo da je zdravstveni sustav uistinu najveći gubitnik ovog proračuna i vidjet ćemo prvi kvartal ove godine. garantiram po ovome proračunu da će zdravstvo generirati nažalost milijardu kuna novog duga odnosno dospjelog duga.
Hvala lijepa. I na kraju u ime Vlade njezin predsjednik gospodin Zoran Milanović. Izvolite.
Ovo je jedna od najmirnijih rasprava o proračunu koje sam gledao, a gledao sam mnoge i sudjelovao sam u mnogima. To nije zato po mome sudu jer ljudi su previše pomirljivi ili je naprosto prestala politika biti ono što politika je, a politika je jedno konfliktno nadmudrivanje vrlo često. Nego usuđujem se reći to je zato jer je većini među nama puno toga jasno i građanima je puno toga jasno. Možda je nekima od njih ne želim im ovdje povlađivati nekima od njih, bilo jasnije i prije nego nekima od nas. Ali sada je većem broju ljudi manje-više puno toga jasno. I to je jako dobra osnova za raditi posao. Ovaj proračun vjerujem da ćemo se tu također složiti je proračun koji ne podilazi nikome. Kao što ste čuli, kao što ste čuli nismo se posebno obraćali niti jednoj socijalnoj interesnoj cehovskoj skupini i slali im poruke, mislimo na vas, posebno nam je stalo do vas, na srcu ste nam. Želimo biti pravedni prema svima. Naravno ne možemo udovoljiti svakome, moramo imati nekakve kriterije. Vjerujem da oni u ovom proračunu postoje. Jer onaj na kraju tko želi udovoljiti baš svakome neće udovoljiti nikome, ali nemamo favorite, mislim da je to važno. I tko god misli drukčije neka to kaže, neka to dokaže ali ja vjerujem ovako. Ovdje je kolega Burić iz HDSSB-a citirao jednog bošnjačkog mislioca iz 16.stoljeća ne sjećam se točno ni imena mislioca niti mogu potpuno reproducirati citat, ali bit tog citata po onom što ja znam još starija. To je naprosto poruka o redu. Može se vratiti ne znam u 13., 14. stoljeće u vrijeme prvih bankara koji su financirali nezasitne vladare u srednjem vijeku, Fuggera iz Ausgburga, njemačke novčarske kuće i priča je uvijek ista. Jako dobro je sublimirano u jednoj novijoj knjizi, a naslov te knjige je prevedeno s engleskoga malo ironičan kaže "Ovoga puta je drukčije: 8 stoljeća financijskog ludila", "This time is different" i autori pokušavaju dokazati nešto što je dokazivo samo po sebi da nije ovoga puta drukčije nego da je svaki puta isto. Naime, kada nastupi kriza ili kada se kriza pojavljuje kada se komeša onda je uvijek argument vladara fiskalnog vladara suverena da odmahne rukom i da kaže, ne, ne, ovoga puta nema prijetnje, ovoga puta su okolnosti drukčije, pa smo to slušali zadnjih 8 godina. U zapadnom svijetu kada su neki upozoravali da se svijet kreće prema krizi i da je sustav neodrživ, da je sustav kredita u Americi neodrživ, da stvara masu nenaplativih kredita, da ljude potiče da troše nezarađeno odgovor je bio ma da, ali nije to isto kao prije 20 godina, kao prije 70 godina. Uvijek taj lakomisleni odgovor ovoga puta je drukčije. Uvijek je isto, u tome je bit. Uvijek je priča o tome da jedna vlast pa druga vlast pa cijela garnitura vlasti neobuzdano i neodgovorno troši i da ne gleda i ne vidi kamo to vodi. I kada stvar dođe na naplatu da onda nije u stanju poduzeti potrebne mjere. Ustvari nitko nikada nije bankrotirao, barem u novijoj povijesti, zato što je preko noći postao gladan, gol i bos, govorim o državama, govorim o suverenim bankrotima, nego zato što u trenutku kada je sve postalo očito nije bilo snage da se donese politička odluka da tako više ne može i da se shvati da ovoga puta nije drukčije nego da je svaki puta isto. Lakomislena vlast, naivna vlast, nekada i zlonamjerna vlast koja na neodgovoran način rasipa ono što nema ne vodeći računa o tome što će biti sutra. I to je bit ove priče. Mi jesmo lijevo liberalna Vlada, mi smo socijalno osjetljivi, to je i desna Vlada bila isto na određeni način socijalno osjetljiva. Mi jesmo vjerujem i poduzetnička Vlada, mi želimo olakšati i stimulirati onima koji stvaraju i vuku naprijed da im bude lakše, ali na kraju dana, a europsko iskustvo danas to govori vrlo jasno, mora postojati fiskalna odgovornost, mora se znati koliko se ima, što se troši i na što se troši. I u tom smislu svi mi moramo biti na određeni način i konzervativni. Ja socijalno i po društvenim vrijednostima nekada neću biti konzervativan ali kada je novac u pitanju, a naročito novac koji nije moj onda moram biti konzervativan, a konzervativan tu znači biti odgovoran. Znam, bojim se da će ovo što govorim biti citirano i upotrebljavano na druge načine pa unaprijed se ograđujem od krivih citata onoga što sam rekao. Ali vrijeme je u kojem moramo jako paziti kako raspolažemo novcem koji danas nemamo da bismo ga stvorili i sutra imali. U tom smislu drago mi je da je ovo bila jedna civilizirana rasprava sa malo vjerujem da ćemo ovaj proračun usvojiti. Za godinu dana vidjet ćemo što smo napravili, a do tada na nama je da shvatimo da ni ovoga puta kao i nikada u povijesti nije drukčije nego da je uvijek isto odgovorna vlast neodgovorna vlast. Hvala.
Hvala lijepo, gospodine premijeru. Ispravak netočnog navoda gospođa potpredsjednica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Imam potrebu ispraviti netočan navod, a i podsjetiti istovremeno na ono što se događalo prije godinu ili prije dvije. Gospodin Milanović, premijer kaže da je ovo bila jedna od najmirnijih rasprava do sada, svakako jest ali to tumači na krivi način. Dakle, da smo mi nešto ako smo danas u opoziciji razumjeli to je prije svega gospodine predsjedniče Vlade mirnija rasprava do sada što se mi i u opoziciji znamo ponašati državnički, zbog toga što mi govoreći i kritički o vašem proračunu nismo vrijeđali, nismo podmetali, nismo govorili o povećanju PDV-a za 2% kao o haraču i o tome, a pogledajte citate iz prošlih rasprava da gulite nešto sa leđa narodu itd. itd. A o nerazumnom trošenju o tome ćemo nešto kasnije. Pogledajte za koliko raste ured, vaš ured u Vladi i mislim da to upravo jest pravi primjer nerazumnog trošenja novca poreznih obveznika. Hvala.
Hvala lijepa. Dakle rasprava po klubovima je iscrpljena. Premijer gospodin Milanović je u završnoj riječi se obratio i završili smo taj dio rasprave. Ja predlažem doduše upola manju stanku od 45 minuta do 14,15 pa da nastavimo sa pojedinačnom raspravom. Hvala lijepa. U 14,15 se vidimo!
Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici možemo nastaviti sa radom. Predlažem da krenemo u pojedinačnu raspravu. Prva se javila poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Ovaj proračun jedna je snažna prije svega politička poruka da se ovako više ne može, ukratko da se ne može više trošiti nego zarađivati pogotovo u vremenu, u vremenima koja su nas i dovela do ovakvog proračuna koji je jedini zbog te i takve situacije moguć kada je destrukcija nelikvidnosti razorila naše gospodarstvo. Svakako da proračun nije neki deus ex mahina koji će sam od sebe riješiti probleme. Međutim, danas čujemo i iz usta onih koji su i doveli do ovoga, naime koji su Hrvatsku gurnuli u provaliju i koja se ovim proračunom pokušava izvaditi, izvući iz te provalije. Ali oni upravo koji su Hrvatskoj državi izbili zube sada joj se rugaju ovim proračunom da je krezuba. Međutim, ovaj proračun kao što je rekao gospodin ministar u svom uvodnom govoru da pruža, a i premijer da pruža jednu realnu sliku stanja. I upravo ukoliko u proračunu ne lažete onda zaista mislite ozbiljno. Njegova najveća kvaliteta je upravo u njegovoj realnosti, u realnosti prihoda ali jednako tako i rashoda. Prihoda od 109 milijardi i odmah se postavlja pitanje da li je to moguće ostvariti, naravno uz inflaciju od 2,4% i uz planirani godišnji rast od 0,8%. Dakle, i uz nominalno smanjenje rashoda. Prije svega kada je riječ o punjenju proračuna, kada je riječ o prihodima onda nemojmo zaboraviti o svemu onome o čemu smo raspravljali proteklih tjedan dana, dakle o cijelom onom paketu poreskih zakona koji dakle uvode jednu disciplinu ali isto tako i pravdu. Koji discipliniraju one najveće na koje se godinama kada se jednostavno i javnost digla vlast reagirala do sada na jedan pogrešan način odnosno samo nekakvim apelima i pozivanjem na društvenu odgovornost. Međutim, te i takve treba staviti u zakonske okvire. Kome je dano više od njega se i očekuje više. Prije svega, treba govoriti o onima, oni su bili već ovdje spomenuti o bankama, financijskim institucijama, velikim korporacijama koje jednostavno pa ja bih rekla i po acquisu imaju tu privilegiju da mogu stjecati neograničenu dobit, a ograničeno odgovaraju. Prema tome, onda je pamet a i odgovornost nacionalne vlasti da upravo svojim mehanizmima, a prije svega kroz poreznu politiku i pogotovo u trenucima kada se Hrvatska nalazi u ovakvoj situaciji da se od njih i više traži. Jako je važno isto tako u svemu tome postići odnosno postići određenu pravdu pogotovo kada su najširi slojevi stanovništva u pitanju. Tu je jako važno kod ove, kod porezne politike i uopće kroz porezni sustav gdje država jednostavno prema poreskim obveznicima mora uspostaviti jedan partnerski odnos. Porezni obveznik u državi ne smije gledati onu koja ga želi opljačkati, ali jednako tako i država kod poreznog obveznika ne može i ne smije promatrati kao onoga koji je želi prevariti. Prema tome, ako se tako postavi sustav mislim da će svi biti zadovoljni, a da ne spominjemo da će se onda stati konačno i na kraj poreznoj invaziji koja je ogromna i koja je upravo dovela do toga da porezni sustav, a inače svako porezno opterećenje običan građanin, prosječan građanin doživljava kao tešku nepravdu. Dakle, kad se ovako stvari postavljene onda dakle ne samo da je zagarantirano punjenje prihoda na ovakav način nego sigurno da u dogledno vrijeme možemo očekivati i smanjenje poreza, poreznog opterećenja građana. Malo se osvrnimo i bilo je rasprava proteklog tjedna kako su određene državne institucije blagonaklono gledale prema onima prema kojima ne bi trebalo gledati kroz prste, a s druge strane država je pokazala veliku efikasnost upravo kad su oni najsiromašniji bili u pitanju. Potresni su podaci jednostavno o tome kad vidimo koliko ima nenaplaćenih potraživanja od koncesija, da mi nemamo pravilno ustrojen niti jedan takav jedan registar. Prema tome, ako država, a zaista mislim da i vlast misle ozbiljno onda je temeljno, o tome se često i govori. Ali zato svakom prilikom i prigodom treba napominjati da bi mi ovo ostvarili mi moramo imati registre. Jedna ozbiljna država ima svoje registre a koji su i međusobno uvezani. To znači da zna koliko ima stanovništva, koji su njezini poreski obveznici, što spada u njezinu imovinu i koja je imovina građana, ali jednako tako i pravnih osoba. To su temeljne postavke da se sve ovo provede. Bez toga građani će biti nezadovoljni. Uvijek će netko misliti da je zakinut. Svi mogući, dakle registri moraju biti ažurirani i uspostavljeni međusobno uvezani, pa će se onda tako i kroz registar evo jedan mi sada pada na pamet i kroz registar branitelja vidjeti dakle zaista tko je oslobađao zemlju, a tko je s druge strane oslobađao državno blago. Samo kad bi država, a to vjerujem da će se upravo sa ovim kontrolnim mehanizmima ne samo moći nego i morati uspostaviti. Dakle, država i dalje je vlasnik velikih dragocjenosti, velike vrijednosti nekretnina i drugog blaga. Dakle, pravilnim korištenjem, jer tu su milijuni propadali što neadekvatnim gospodarenjem, a što svjesno što se neke privilegiralo na način da ih se jednostavno nije pitalo za njihove dugove, za potraživanje prema državi, a onda kada nisu davali takve određena davanja koja su bili dužni državi često su dugovali i samim radnicima. Doprinosi su jeko važni u tom smislu dolazi do smanjenja doprinosa, dakle nakon povećanja PDV-a dolazi do smanjenja doprinosa, ali ti doprinosi mora se vršiti kontrola da oni budu uplaćeni prije svega radi samog radnika, a onda i radi same države. Ovdje je gospodin ministar uvodno napomenuo i Zakon o fiskalnoj odgovornosti koji obvezuje Vladu da upravo nešto učini na toj rashodovnoj strani. Mi smo danas imali jedan prilog nečuven u pravnoj misli od strane oporbe, predstavnica govoreći u ime kluba oporbe kaže zamislite oni koji su bili protiv tog zakona sada se njega drže. U tome jeste, da se drže zakona oni koji ga nisu podržavali, a da se ne drže nažalost zakona oni koji su mu pisali hvalospjeve. Međutim vjerojatno je kraj takvoj jednoj politici demagogije i neodgovornosti. Što se može učiniti sve na rashodovnoj strani? Svi uvodničari su dosta o tome rekli mnogi koji su govorili u ime kluba i da to neće biti, a od oporbe smo čuli da to neće biti moguće učiniti. Ne, da će to biti moguće učiniti nego će se to dogoditi samim od sebe. Ministarstvo pravosuđa platilo je 30 milijuna kuna za zgradu koja im ne odgovara iz vlastitog prostora odnosno prostora koji je stajao nula kuna preselio se i od 2005.godine platio više od 30 milijuna kuna. Možete misliti što to znači za naše korisnike u pravosuđu, sudove? Ali jednako tako dakle što tako dotaknete imate takvih stvari. Ali to se ne radi čak o uštedama nego o normalnom gospodarenju sa državnom imovinom, imovinom koju je narod određenoj vlasti na izborima povjerio da se tako ponaša. Dakle, kada spominjemo te rashode možemo napomenuti i ugovore o djelu. Oni su zaista negdje i potrebni. Međutim plaćati ugovore o djelu onim ljudima koji 8 sati nisu radili ništa da bi radili popodne po ugovorom o djelu to je jednostavno nedopustivo. Prema tome, Vlada ovim prijedlogom proračuna poduzima ono što može. A kada netko učini ono što može učinio je sve.
Hvala lijepa. Sljedeća za raspravu o proračunu prijavila se poštovana zastupnica Tanja Vrbat. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici, poštovani ministre financija sa suradnicima. Evo danas je pred nama u Saboru predstavljen i dan nam na raspravu prijedlog državnog proračuna za 2012.godinu sa projekciju za iduće dvije godine. Riječ koja najbolje dočarava suštinu samog ovog prijedloga državnog proračuna jest odgovornost. I na toj riječi bih htjela zasnovati danas moju raspravu. Želim posebno u toj mojoj raspravi dati naglasak upravo na tu riječ odgovornost. Ono čega je najviše manjkalo u izradi prethodnih proračuna. Proračuna koje su radile prethodne vlade. Odgovornost Vlade i nas danas u Saboru kojima su građanke i građani RH povjerili vođenje ove države, osiguravanje održivog razvoja naše zemlje, pružanje perspektive mladima i socijalne sigurnosti našim sugrađanima starije životne dobi. Kroz državni proračun se odražava sama suština sama bit postojanja centralne države, ona postoji da bi osigurala građanima određeni standard usluga i zaštite. Državni proračun nije kako neki mislite privatna kasica prasica iz koje se po potrebi za prijatelje, partnere poslovne, znance i privatne izvlači novac. Danas je prije svega odgovornost ove Vlade da očuva dugoročnu stabilnost sustava, da pokrene razvojne procese i otvori nove mogućnosti zapošljavanja. Odgovornost koja daje prednost zapošljavanjem u realnom sektoru, a ne nerazumnom gomilanju državne administracije i njenih troškova. Odgovornost se prije svega odražava u činjenici da je ovo prvi hrvatski proračun koji predviđa smanjenje deficita, koji u posljednjih nekoliko godina stalno vrtoglavo rastao. Upravo je to najveća promjena koju donosi ova Vlada, a toje politika prema deficitu. U planu prošle vlade, vlade gospođe Jadranke Kosor, planirani deficit bio je 15 milijardi kuna no završilo se na cifri realiziranih 17 milijardi kuna realiziranog deficita. Ova Vlada takvoj politici namjerava odlučno stati na kraj. Stoga je planirani deficit u ovom proračunu nešto malo manje ispod 10 milijardi kuna odnosno 9,9 milijardi kuna. Ova Vlada izražava svoju čvrstu namjeru da u naredne četiri godine vodi borbu kako bi se još više smanjio taj deficit i kako bi nadamo se mogao doći i do ispod 5 milijardi kuna. Unatoč tome što su u ovoj zemlji svi prethodnih godina od guvernera, oporbe, inozemnih i domaćih analitičara itd. upozoravali na nužno smanjenje upravo tog deficita i rezanje potrošnje, prijašnje vlade ili nisu imale znanja ili nisu imali hrabrosti, odgovornosti ili jednostavno nisu imali volje da porade na smanjenju deficita i prestanu s tom nerazumnom rastrošnošću novca kojeg jednostavno nema i koji je posuđivao po ekstremno visokim kamatama. Naravno dugove i preuzete obveze treba poštivati i vraćati međutim ne smije se više događati da se nerazumno obvezuju buduće generacije građana i građanki RH zato što se netko zadužio za neki novac koji kani nerazumno potrošiti, koji se zadužio ne da bi se sanirao deficit, pokrenuo proizvodnju, poticao ulaganja nego najjednostavnije rečeno usudila bih se reći kupovao glasove. Jer kako onda objasniti milijarde i milijarde poticaja, recimo u poljoprivredi koji nisu rezultirali nikakvim povećanjem proizvodnje. Zar to nije uludo na neki način bačen novac? Nije se trošilo na razvoj na investicije, na nova zapošljavanja. Trošilo se na kupovini socijalnog mira i glasova. Javnim novcem nije se gospodarilo razumno. Međutim ovim proračunom šalje se jasna poruka da se prestaje s takvom praksom, prestaje se s prevelikom rastrošnošću države s krpanjem rupa i trošenjem više od onoga što se može trošiti. Ovaj proračun želi stvoriti bolju klimu gospodarstvu i u samom društvu. Vlada ovim proračunom konačno okreće se prokativnim mjerama, a ne samo potrošnji. Ponavljam, jer to treba stalno ponavljati ovo je prvi državni proračun koji se smanjuje, a ne povećava. Ušteda u proračunu kako je već iznešeno ranije iznosi gotovo 4 milijarde kuna u nominalnom iznosu, ali ta ušteda realno može se očekivati da će biti čak do 7 milijardi kuna jer ovdje nije uračunata inflacija i rast BDP-a unatoč što se danas čulo s druge strane ove sabornice. To nije uračunato u prihodovnu stranu proračuna. Stoga realno je za očekivati da će razina ušteda na kraju godine biti još i veća. Treba reći da je ovaj proračun vrlo oprezno i konzervativno složen i na kraju godine mogu se zaista očekivati daleko veće uštede od onih koje su danas izražene. Daje se prioritet poticanju gospodarstva, dakle onih djelatnosti koje pune državni proračun, osigurava se novac za razvoj, investicije, proizvodnje, nove vrijednosti, nova zapošljavanja i otvaranje novih radnih mjesta. Govorila sam ranije o nerazumnoj potrošnji novca kojeg se nije imalo, a o tome ćemo imati kolegice i kolege vrlo brzo prilike govoriti detaljnije kada budemo analizirali i raspravljali nalaze državne revizije. No već danas želim reći da u nalazu za 2010. od 16 ministarstava u Vladi gospođe Jadranke Kosor bezuvjetno mišljenje Državne revizije dobilo je samo njih 5. U svim ostalima uviđene su velike nepravilnosti u poslovanju, prije svega u broju neopravdanih prekovremenih sati, enormnom broju ugovora o djelu i na određenu. Zamislite čak u masi plaća u nekim ministarstvima trošilo se i do 7 puta više od onog što je zakonom dozvoljeno, 2% od ukupne mase plaća za ugovore o djelu. Bilo je tu i nepravilnosti u javnim nabavama, naknadnih ugovaranja aneksiranjem ugovora pa bi tako cijene ugovorenih poslova odskakale u milijunskim iznosima itd., itd. No rekli smo da nećemo o prošlosti pa ću tako ja dalje reći da će odgovornost eventualno kod tih nekih propusta neke druge institucije ove države odrađivati i utvrđivati no bitno je danas reći da ova Vlada ima hrabrost, kapacitete i što je najvažnije potporu građana za uvođenje promjena u društvu. Ovaj proračun za 2012. godinu svakako to i pokazuje. Svako rezanje mora biti u funkciji razvoja i očuvanja radnih mjesta, a ne stagnacije gospodarstva i društva. Dakle pred Vladom stoji velika bitka za gospodarski rast. Realno je očekivati povećanje investicija pa onda i gospodarskog rasta jer ova Vlada radi na rasterećenju gospodarstva što smo pokazali nekim mjerama koje su već prošlog tjedna usvojene u ovom Saboru. Od ove Vlade se nadalje očekuje da će raditi na preustroju državnog sektora, posebno u poduzećima koja su u državnom vlasništvu jer kompanije moraju racionalno poslovati i očekuje se da se potiče ono što je racionalno i što će dovesti do povećanja proizvodnje i novih radnih mjesta, da odgovorno i racionalno gospodari se javnim novcem. Odgovornost je glavna odrednica ovog prijedloga proračuna, odgovornost je ove Vlade velika u očuvanju stabilnosti zemlje. Ovaj proračun vjerujem da tu stabilnost jamči. Povjerenje je ono koje su nam dali građani Republike Hrvatske na posljednjim parlamentarnim izborima i ovaj proračun i mjere nailaze u velikoj mjeri na odobravanje javnosti. Građani su svjesni da je promjena smjera nužna, ali imaju i povjerenja u Vladu koju podržava ova naša parlamentarna većina. U Hrvatskoj je kod većine građana na neki način vraćen optimizam i povjerenje da se stvari mogu pokrenuti na bolje i da svi skupa u ovoj našoj lijepoj zemlji možemo živjeti u konačnici bolje. Na samom početku svoga rada Vlada premijera Zorana Milanovića pokazala je jasno odlučnost i hrabrost za tu nužnu promjenu smjera i u tome ja ovom prilikom dajem svoju podršku i izražavam povjerenje. Hvala.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje poštovana zastupnice imamo dvije replike. Prva je poštovani zastupnik Zoran Vinković, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Ja ću počet sa … [[Ne razumije se.]] puta c2. To očigledno u teoriji relativnosti može i proći, ova čista matematika, ali međutim za nekog tko je imao možda vrlo dobar, odličan, očigledno ovi pokazatelji proračuna iz matematike ne odgovaraju. Obzirom već da na početku planiramo deficit od 9,9 milijardi kuna, novo zaduženje od 21 milijarde kuna, a ukupno želimo naplatiti poreza više gotovo 2,5 milijarde kuna sa ovim mjerama što je potpuno nemoguće i nerealno planirano, obzirom da svakodnevno bez posla ostaje između 500 i 1000 ljudi. Pa mene baš zanima, to može biti u teoriji relativnosti, kako povećati tu naplatu poreza i prihoda od poreza u zemlji u kojoj svakodnevno bilježimo rast nezaposlenih. S druge strane imamo također danas upravo na ulicama one kojima ova Vlada sječe i potpore i mogućnost uopće da prežive ove godinu. To su mljekari, to je poljoprivreda, a ovaj proračun najviše lupa upravo po poljoprivredi, po Slavoniji i Baranji jer se upravo Slavoniji i Baranji reže gotovo 815 milijuna kuna potpora. Da je istina to što govore mljekari evo ovdje je dokument koji je Dukat napisao 20. siječnja 2012. godine gdje predviđa cijenu od 2,30 kuna po litri mlijeka. S druge strane dakle to je ono što ministar čitavo vrijeme tvrdi i ponaša se kao UNPROFOR, kao moderator, kao UNPROFOR što je radio za vrijeme Domovinskog rata. I ovo je pozivu i ministru, ali isto tako i Vladi da zaštiti hrvatsku proizvodnju i hrvatske proizvođače kako upravo oni ne bi propali jer su oni ti…
Vrijeme.
Koji između ostalih, dakle oni koji u proizvodnji rade pune državni proračun za razliku od državne uprave koja taj proračun troši. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Tanja Vrbat. Izvolite.
Hvala. Kolega Vinkoviću, vrlo ste vješto iskoristili institut replike kako bi sad ubacili sa temom mljekara. To je vaše legitimno pravo, međutim ne vidim tu previše osvrta na moju prijašnju raspravu. Što se tiče teorije relativnosti, znamo kakva je formula i sve se može reći da je relativno. Međutim što se tiče potpora u poljoprivredi one imaju smisla samo ukoliko donose povećanje prihoda i povećanje proizvodnje. Ono kako su se davale do sada nije imalo previše smisla. Nitko nije rekao da se ti poticaji trebaju ukidati, oni samo trebaju biti ciljani, trebaju biti razumni.
Hvala lijepa. Sljedeća poštovana zastupnica Đurđica Sumrak ima repliku.
Hvala vam lijepo, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa kolegice Vrbat, evo ja ću se osvrnuti stvarno na ovo vaše izlaganje i to u dijelu kad govorite o hrabrosti i o odgovornosti i općenito vaše izlaganje, kao i gospodina Dragovana, vjerujem da bi veliki vođa iz Sjeverne Koreje rado imao kad se o njemu bude govorilo. No ova Vlada je stvarno imala hrabrosti i odgovornosti da već prvog dana kad je zasjela po jednom vrlo demokratskom principu donesla je jedan tzv. u narodu zvan Komadinin zakon. Znamo što je to, danas znamo znači što se događa u toj županiji. Zatim, imala je hrabrosti u sva ministarstva uvesti politikanstvo. Dakle, sve ono što je bilo po javnom natječaju oni su to smijenili. Uredno ste rekli hrabro, svaka čast, da ćete vi određivati tko će gdje sjediti. Pa isto tako ova Vlada je imala hrabrosti odlučiti da u nadzornim odborima pravo, dakle ima onaj tko je, nije još baš u zatvoru, ali evo ga nema još službenu osudu, može doći, protiv njega se vodi postupak. To znamo zašto je imala hrabrosti jer je morala tako napraviti konačno i njihov prvi potpredsjednik je pod tim, a zatim je imala hrabrosti tri puta povećati svoj proračun samog Ureda Vlade. Pa jednako tako je imala hrabrosti recimo osnovati Ured za razminiravanje u kojem sjedi gospođa Račan koji njezin proračun iznosi tog Ureda milijardu i 100000 kuna, a samo na plaće se troši nešto oko 890 ili 900000kuna. Pa me zanimalo isto, ali to ćemo vidjeti kasnije u raspravi zašto je taj ured osnovan kad mi imamo Centar za razminiravanje i znamo što je sve činila i bivša Vlada i to postoji. Pa toliko znate o hrabrosti i odgovornosti, a naravno da će [[Upadica Leko: Vrijeme poštovana zastupnice.]] odgovornost ocijeniti glasači. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Tanja Vrbat.
Poštovana kolegice Sumrak, i vi ste svakako vrlo hrabri kada za ovu Vladu optužujete da je donijela dokument koji je iskreno prepisala od vaše Vlade, a to je ovo što se tiče nadzornih odbora. Je, mi smo ukinuli natječaje za članove nadzornih odbora, jer smatramo da Vlada mora imenovati ljude i snositi tako odgovornost a ne skrivati se iza javnih natječaja. Vaši javni natječaji samo je falilo da se objavi slika osobe koja mora biti u tekstu tog natječaja. Što se tiče nadzornih odbora i cijele polemike koja se vodila oko toga. Ja se pitam koliko je ljudi pročitalo tu odluku i tu rečenicu gdje se ponavlja ta riječ nepravomoćno osuđen. Ja vas pozivam da pročitate, otvorite na stranicama Vlade tu odluku u točki 9. čini mi prijašnjeg dnevnog reda i da pročitate o čemu se točno radi. Prije toga nemojte o tome govoriti.
Hvala lijepa. Za riječ se javila poštovana zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite gospođo.
Hvala gospodine potpredsjedniče, zamjeniče ministra sa suradnikom, kolegice i kolege. Po definiciji državni proračun je uvijek redistribucija određenog dijela društvenog bruto proizvoda kako bi se namirile određene državne i društvene potrebe kao i potrebe socijalno ugroženih skupina stanovništva. Ali ono je ujedno i ogledalo svake politike jedne Vlade koja ga predlaže i to je najvažniji politički akt u jednoj kalendarskoj godini. Ovo je četvrti državni proračun koji donosimo u vrijeme krize, dakle nakon 2008. godine kada je cijeli svijet zapravo zapeo u financijsku, pa potom i u gospodarsku krizu i sve države su uvodile određene antirecesijske mjere koje su se prelamale i kroz njihove državne proračune. Na žalost u tri proračuna imali smo malo takvih antirecesijskih mjera, tako da smo eto zadnji proračun o kojem ćemo, o čijem ćemo izvršenju uskoro i raspravljati i došli do deficita od, predloženog deficita od 15 milijardi kuna ili čak 4,3% bruto društvenog proizvoda. Dakle, ovo je vrijeme kad je sazrela svijest ukupna u društvu da više ne možemo trošiti nego što zarađujemo i da se naš deficit više ne može u cijelosti bazirati na kreditnom zaduženju. Na žalost naši građani su prije uvidjeli ovu potrebu nego što smo to uvidjeli mi koji donosimo državne proračune i sad smo u situaciji da eto po prvi puta imamo, moramo predložiti smanjenje državnoga proračuna. Kakvo stanje imamo? Imamo dosta dugi period gospodarskog pada i što je najznačajnije imamo značajan pad investiranja u zadnje dvije, tri godine, visoku nezaposlenost i malu zaposlenost. Ne zna se što je, ja sam i jučer rekla što je veći, odnosno što je veći problem. Što imate veliki broj nezaposlenih koje morate financirati iz poreznih prihoda ili što imate tako mali udio zaposlenih u radno sposobnom stanovništvu koji je pao na gotovo 40%. Dakle, iz toga vrlo brzo dolazite do zaključka što morate poduzimati. Mi smo i u prošloj godini imali pad industrijske proizvodnje. Ni jedna zemlja ne može egzistirati samo na tercijarnim djelatnostima. Uslužne djelatnosti, turizam, trgovina poželjne su. Ali ako nemate stabilnu industriju koja značajnije participira u društvenom bruto proizvodu onda nemate stabilnost niti u ovom slučaju poreznih prihoda ali niti i stabilnost u rastu društvenog bruto proizvoda. I kod nas se sad pojavio taj veliki problem kako kompenzirati visoki udio potrošnje i javne potrošnje i potrošnje, individualne potrošnje koja je donosila visoki rast društvenog bruto proizvoda i kako to kompenzirati realnim sektorom odnosno većim investicijama. Postavlja se pitanje što sada činiti? Dakle, prošli tjedan smo raspravljali o tim promjenama unutar poreznog i paraporeznog sustava o čemu ćemo u nastavku ove sjednice također raspravljati. Dakle, do smanjenja odnosno i smanjenja i povećanja određenih poreznih i paraporeznih davanja, stimuliranja ulaganja, stimuliranje investicija pogotovo u realnom sektoru, ako se uz to pridružuju i određena razina državnih i javnih investicija. Što su temelji ovako predloženog proračuna? Pod jedan to je gospodarski rast koji se mora temeljiti na konkurentnosti i investicijskim ulaganjima. Niska konkurentnost nas zapravo isključuje sa tržišta ne samo inozemnog tržišta nego i sa domaćeg tržišta i ulaskom Hrvatske u Europsku uniju zapravo će se pojaviti taj veliki problem nekonkurentnosti naših proizvoda. Mi imamo vrlo malo proizvoda, pogotovo industrijskih proizvoda kojima možemo konkurirati na inozemnom, a sutra će to postati problem i na domaćem tržištu. Drugo je zaštita socijalno ugroženih skupina građana, pa se to eto i kroz nekoliko zakona koje smo usvojili prošli tjedan zapravo može očitati. Dakle, to je povećanje poreznog odbitka. To je snižavanje stope PDV-a na neke od prehrambenih artikala. To je smanjenje participacije za bolničko liječenje, pa onda i ovo što je najavljeno ali još nismo taj zakon donijeli. Odnosi se na ponovnu indeksaciju mirovina. Dakle, ono što je realno moguće u ovom vremenu čini se i mislim da je dobro promišljeno do koje razine se mogu ići smanjivati određena porezna davanja odnosno do koje je razine moguće ići sa povećanjem određenih poreznih davanja. Tu je i financijska konsolidacija koja je nužna. Dakle smanjenje deficita. Već sam rekla, visoki udio deficita u društvenom bruto proizvodu više nije održiv i mi tu moramo činiti ne samo fiskalnu nego voditi i financijsku odgovornost. Dakle, s jedne strane ubirati sve ono što je moguće i što se mora ubrati, ne čekati da se nagomilaju porezni dugovi i porezna davanja državi na takvu razinu da poduzeće iza toga mora ići u stečaj, dakle tolerira se ali onda i financijska odgovornost jer nama se gotovo izjednačuje odnosno iznos blokiranih računa koji je dosegao 42 milijarde kuna sa realnim novcem u opticaju. Dakle, tu predstoji još jedna velika zadaća kako pomoći poduzećima koja imaju tržište, imaju proizvod, da se izvuku iz ovakve situacije i da ubuduće mogu poslovati. Dakle, tu se moraju naći na istom poslu svi vjerovnici i država i banke i dobavljači. Kako izgleda proračun? Dakle, prihodi su na razini 108 milijardi 950 milijuna kuna. Od toga porezni prihodi upravo zbog povećanja stope PDV-a su gotovo milijardu i 600 milijuna. Istovremeno smanjenje zdravstvenog doprinosa smanjuje prihode za 2,4 milijarde i da bi se tako došlo do rasta od 1,4% ukupnih prihoda u koje nisu uračunate inflacija i projiciranja stopa rasta, zapravo je trebalo posegnuti kompenzacijom za zaduživanje, a to je prodaja imovine pa se planiraju prihodi od privatizacije od 2 milijarde kuna. Treba reći da Hrvatska loše gospodari sa svojom imovinom da nakon 20 godina mi još nemamo niti popis ukupne imovine s kojom raspolažemo. Ne vodimo računa o imovini koju bi trebalo stavljati u funkciju. Što se tiču rashoda oni su ovdje je već rečeno po prvi puta manji. Manji su za 3,5 milijarde nominalno iskazani u proračunu. Oni su sa nekim prijebojima koji se tiču domaće komponente za fondove negdje oko 4 milijarde kuna. Ovdje mislim da je bitno istaknuti da je potrebno jer će to ubuduće biti još značajnije da se Hrvatska osposobi sa ima projekte da povuče sva sredstva europskih fondova koja su joj na raspolaganju. Na kraju iz takvih prihoda i rashoda proizlazi deficit oko 10 milijardi ili točnije 9,9 milijardi kuna. On je i nominalno i po udjelu u BDP značajno manji nego što je to bio proračun za 2011.godinu. dakle, pokazuje se da je neodrživo stanje da se država kontinuirano pod sve nepovoljnijim uvjetima zadužuje i za deficit koji odlazi najvećim dijelom u potrošnju, dakle ne u investicije, a nastavno tome i na reprogram dospjelih obveza jer nismo u stanju plaćati dospjele obveze. Ostvarenje ovako koncipiranog proračuna zapravo traži visoki stupanj odgovornosti i nadzora nad trošenjem poreznih sredstava i ja sam uvjerena da će i Vlada a posebno Ministarstvo financija koje bi trebalo biti taj nadzorni organ uspjeti sačuvati ovu razinu proračuna u prihodima, rashodima i u deficitu. Hvala.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje poštovana zastupnice imamo dvije replike. Prva je poštovani zastupnik Vinković Zoran. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Meni je jasno da je čitav sada SDP u funkciji toga da brani ovaj proračun, obzirom da mi je to vrlo dobro poznato način kako to ide. I doista ovaj proračun je najvažniji politički akt ove Vlade jer iz njega je sve vidljivo. Međutim, ako sam proračun predstavlja jednu redistribuciju tog prikupljenog novca odnosno poreznih prihoda onda je ovo vrlo loša redistribucija obzirom da je ovaj proračun direktan udar i na jedinice lokalne samouprave i znači daljnje siromašenje jedinica lokalne samouprave. isto tako jednu novu centralizaciju Hrvatske barem u ovom fiskalnom dijelu obzirom da se onaj iznos sa 92% povećava gotovo na 96%. I ovo prelijevanje iz šupljeg u praznog ove mini porezne reforme ništa ne donosi dobrog jedinicama lokalne samouprave. S druge strane puna su nam usta pomoći gospodarstvu pa vas dame i gospodo saborske zastupnice i zastupnici iz SDP-a pozivam da shvatite da danas na ulici nisu ljudi iz obijesti sa svojim traktorima, nego isključivo iz razloga što im se režu potpore. Gotovo milijardu kuna u Ministarstvu poljoprivrede, a istovremeno oni koji prerađuju njihove proizvode ucjenjuju svojim cijenama. Pa vas pozivam da se osvijestite i da konačno prestanemo pričati o velikim uštedama od 3,4 milijarde kuna jer ovaj proračun nismo još ni počeli trošiti. S druge strane ovaj deficit od 9,9 milijardi kuna bit će ponovno nadomješten novim zaduženjem. I to je ono što je radio i HZD. Prelijevao iz šuplje u prazno i zaduživao Hrvatsku. Prestanite s takvom politikom jer mene osobno ne zanima koliko kostura [[Upadica: Vrijeme poštovani zastupniče.]] Izlazi iz čobankovićevog ormara ili iz kosoričinog ormara. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Počet ću od kraja. Kada imate deficit to nije prelijevanje iz šupljeg u prazno. To je vrlo realno zaduženje i teret za buduće pa i za nešto duže buduće razdoblje ne samo od jedne godine. toliko o tome. Jedinice lokalne samouprave imamo zakon na koji ćemo način povećati udio u podjeli poreza na dohodak. Činjenica jest da nekim jedinicama lokalne samouprave ako spustite sva porezna davanja na njezinom teritoriju neće biti dovoljno da obavljaju određene decentralizirane funkcije i tu mora isto prevladati svijest da ne možemo imati toliko jedinica lokalne samouprave pa i regionalne možda, ali o tome moraju odlučiti građani što oni žele financirati. Žele li oni financirati svoju općinu ili ne žele. Što se tiče subvencija i pomoći gospodarstvu. Najveća pomoć gospodarstvu je kada ona ima uređeno financijsko tržište dakle da se ne mora baviti time kad proda robu da će ju naplatiti. Drugim riječima, da postoji financijska disciplina i da se održavaju rokovi plaćanja, da ima niska porezna davanja i da ima sigurnost u poslovanju. Sve to nažalost danas naši gospodarski subjekti nemaju ili nemaju u dovoljnoj mjeri. A što se tiče subvencija u poljoprivredi tu ćemo se morati ipak prilagoditi onom što ima danas EU. Možda u ovom trenutku nismo spremni na to, ali morat ćemo također i analizirati u jednom tom kako se kaže hranidbenom lancu, od proizvodnje, prerade i trgovine, tko tu najviše dobiva i tu će se morati taj lanac na neki način ustabiliti, odnosno naći najbolja mjera između proizvodnje, prerade i trgovine.
Hvala lijepa. Sljedeći za repliku prijavio se poštovani zastupnik Dujomir Marasović. Izvolite, poštovani zastupniče.
Poštovani gospodine predsjedniče. Ja ću poslije u svojoj raspravi o proračunu i samo osvrćem se u replici na ovo što je kolegica Zgrebec rekla da je u hrvatskom narodu ili u društvu, ne znam što je rekla točno, sazrela svijest. Ja bih rekao da je sazrela svijest u SDP-u poslije dugo vremena besvijesti u kojem su oni živjeli proteklih godina. Samo vi odmahujte, ja vas molim da me poslušate. Dakle vi ste bili u besvijesti kad je protekla Vlada pokušala nekim interventnim mjerama popravit stanje…
Gospodine zastupniče, prizovite sebi svijest molim vas. Hvala lijepo.
Dobro, dobro. Još sam nadam se pri punoj svijesti. Dakle pokušala je pozvati sindikate i razvrgnut onaj ugovor gdje ugovor između radništva i poslodavaca i države može trajat do besvijesti, godinama, pošto je danas svijest u pitanju u ovom momentu. I SDP je to ignorirao, a ignoriraju dakle jednu mjeru koja je poboljšavala situaciju koju vi danas zagovarate i koju preko medija kažu da se more uvest, odnosno tjeraju da ju uvedete. Vaš predsjednik Milanović je javno potpisao da to ne treba. Bili ste u besvijesti kad je prošla Vlada pokušala sa 1% PDV-a, dizanje 1% PDV-a nešto popraviti. Sad dižete 2% i kažete da ste došli svijesti. Onda su došli izbori gdje niste ništa rekli i sad govorite znači rekli ste da nećete kazat što ćete napravit jer niste znali, bili ste u besvijesti. E sad ste došli svijesti da treba sve ovo što govorite napravit. To je lista lijepih želja. A ja vam kažem da je ovo sve magla…
Vrijeme, poštovani zastupniče.
Hvala. Jer će na kraju godine umjesto Kukuriku biti kukulele u proračunu.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Pa razmišljala sam dal se u ovoj svijesti i besvijesti uopće vrijedi javiti ali ipak sam se javila da kažem da u toj besvijesti pod navodnicima o kojoj kolega Marasović govori, klub SDP-a je dao preko 30 zakona kojima su regulirane antirecesijske mjere pa dijelom i one koje je 2008. godine donijela tadašnja Vlada na čelu sa gospodinom Sanaderom, a onda u 2,5 godine niste mogli nijednu tu mjeru operacionalizirati i provesti. Toliko o vašoj svijesti i našoj besvijesti. … [[Upadica se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Idemo dalje svjesni potpuno stanja i odgovornosti u koje smo ušli. Poštovana zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Gospodine zamjeniče ministra. Evo ja ću nakon ovoga razmišljati dal je naš doktor Marasović ne dermatovenerolog nego možda anesteziolog kad govori o svijesti i besvijesti, … [[Ne razumije se.]] itd. No vratimo se mi današnjem proračunu. Trošenje više no što možemo, život na kredit bez nekakvog posebnog rada, krpanje rupa u proračunu je sigurno vrijeme koje je iza nas, politika koja se napušta, što reče naš premijer danas po starome ne ide. Građani su svjesni svega toga, svjesniji su no ikada a svoju svijest su pokazali zapravo kad su napustili povjerenje bivšoj Vladi na izborima. Zašto, upravo zbog toga što je upravo takva bivša Vlada htjela nastaviti svoju politiku predlažući zapravo planirajući deficit od 15 milijardi kuna. I ovaj proračun kao i svi proračuni do sada su zapravo odraz politike jedne Vlade, odraz ciljeva Vlade. Prvi put imamo smanjenje proračuna, ali isto tako i decidirane prioritete, a to su poticanje gospodarstva odnosno osiguranje, zapravo ja bih rekla oslobađanje sredstava novca za investicije. Danas smo čuli u uvodnoj riječi ministra financija nešto o nekonkurentnosti gospodarstva, visokim cijenama rada, odnosno nametima, parafiskalnim nametima koje naravno opterećuju gospodarstvo. Upravo zbog toga se prišlo rasterećenju i to ukidanjem parafiskalnih nameta, smanjenjem opće stope doprinosa zdravstvenog osiguranja, odnosno povećanjem neoporezivog dijela plaća odnosno mirovina. U ovakvim vremenima kad gledamo naš proračun u manjku novca, u krizi ovaj proračun je zapravo možemo reći human i štiti najpotrebnije. Sjetimo se samo u posljednjih 8 godina zbog nekakvih ad hoc rješenja, nerazmišljanja kako je sistematski devastiran jedan sustav, mirovinski sustav, a umirovljenici su dovedeni na rub i materijalne egzistencije, isto tako naravno i moralne egzistencije. Što je rezultat svega toga, to je zapravo takav da taj sustav zapravo sve više ne sliči na sustav, nije sličio nego je svaki dan imali smo sve veće povećanje socijalnih potresa. I sada nakon tih 8 godina naši umirovljenici su ponijeli najviše financijski teret, puno puno više no što i njihovo gospodarsko stanje dozvoljava. Sjetimo se i analiza da 1/3 umirovljenika živi ispod granice siromaštva, da 6% njih zapravo pokriva potrebe od 60% osnovnih životnih potreba. Neusklađenost mirovina u protekle 2 godine je oduzimala, sad ću vam ja reći jednu cifru od 1150 kuna i možda ćete reći što je to. Međutim, kod tako malih primanja kada svaki umirovljenik po nekoliko puta tu kunu jednu prevrne preko ruke to za njih znači. Za državu je to bilo 690 milijuna uštede. Međutim, obzirom na stanje nije li to prevelika žrtva naših umirovljenika i bila je uzaludna žrtva. Pogledajmo samo kako se trošilo s druge strane na iznajmljivanje zgrada za ministarstva. Imamo i danas u dnevnom tisku primjere takve kakvi jesu, pa čak i neki iznajmljeni prostori zjape prazni. Prema tome, ponovnim usklađivanjem što smo najavili mirovina neće to biti veliko zato šta i prosječna plaća nije rasla ispravlja se jedna takva nepravda koju je prošla Vlada neodgovorno donijela našim umirovljenicima. Dakle, rekli smo to na početku i držimo se toga da su mirovine zadnja crta obrane, a upravo je i ovdje u slučaju tome rashodi su povećani zbog takvoga izjednačavanja. Isto tako, u vrijeme gospodarske krize, odnosno bit će i veći broj nezaposlenosti. Zbog toga su planirani rashodi Zavoda za zapošljavanje veći za 4,5%. Kad se gube radna mjesta naravno da se sve aktivnosti fokusiraju na poticaje zapošljavanja. Provodi se niz mjera aktivne politike i prekvalifikacije koje moraju biti usmjerene točno tamo naravno gdje treba. To nam je sve u cilju zadržavanja nezaposlenih na tržištu rada. Zatim su to projekti volontiranja itd. Ovdje bih zapravo spomenula i naš model dubrovački koji smo modificirali i onaj što država predlaže na takav način smo zaposlili mlade pripravnike sa završenim fakultetom 70 njih, a još jedan podatak da im damo vaucher i oni traže gdje će raditi. Naravno mi kontroliramo da takva firma koja ih zaposli da plaća sve doprinose i mogu vam reći da nam je odličan rezultat da imamo 75% onih koji su dobili pripravnički staž da ostanu na svojim radnim mjestima i jedna od mjera u kriznim situacijama. Još nešto o racionalizaciji. Naime, svaki naš građanin očekuje stvarno da budemo racionalni da trošimo i gledaju gdje ćemo potrošiti svaku kunu koju uplaćuju. Evo spomenut ću tu Ministarstvo socijalne politike i mladih kada imamo podatak da je 40 milijuna kuna utrošeno na informatizaciju ali ona ne štima. Zatim na održavanje IT sektora dnevno se potroši 70000 kuna. Prema tome, držimo da će strukturiranje i racionalnost da će davati šansu pa ću reći i za ovo ministarstvo da će dati šansu da će 6 milijardi i 27 milijuna kuna biti kvalitetno i racionalno upotrijebljeno i za socijalnu politiku i za mlade, pa sami novi ustroj takvog jednog ministarstva pokazuje o jednoj racionalnosti. Tu nema ni povećanja niti bitnoga smanjenja. Zadržale su se prava i usluge. Međutim, očekiva se obzirom na krizu veći broj korisnika socijalnih prava. Pitamo se na koji način ćemo to raditi? Pa upravo tom racionalizacijom. Sjetimo se da su se do sada socijalne mjere dobivale iz razno raznih osnova. I oni koji su bili snalažljivi svojim neradom i snalažljivošću oni su zapravo koristili taj sustav i dobro su prolazili. Upravo zbog toga treba napraviti jedinstvene podatke, bazu podataka na jednom mjestu odnosno pregled svih davanja uz naravno decentralizaciju i deinstitucionalizaciju. I moram naglasiti da se i u deinstitucionalizaciji može uštedjeti. S jedne strane je to humaniji odnos, a s druge strane je i jeftiniji. Prema tome, mogu zaključno reći da je pred ovom Vladom, pred društvom, pred svima nama je težak izazov. Potrebna je podrška svih. Tražili smo, naša Vlada je tražila povjerenje, dobili smo na izborima. Sad se traži naravno i strpljenje i dobivamo podršku svih dobronamjernika. Za politizaciju nema mjesta. U proračunu se zapravo vidi bitan zaokret. Vidi se na deficitu koji se planira sa 15 na 10 milijardi kuna. I isto tako mogu vam reći da danas je ministar financija još ohrabrio kada je rekao da ako i bude veći prihod da on neće ići u rashode, nego da će stvarno služiti za smanjenje deficita. To je isto tako poruka ne trošimo više no što privređujemo, prema tome ovaj proračun ima ambiciju onih kojima je kriza najteža. Upravo zbog toga sam u svojoj diskusiji i uzela ova dva ministarstva o kojima sam govorila. Zato vjerujem u realnost i u pozitivan zaokret u politici Hrvatske i pozivam naravno i vas druge da glasujete za naš proračun, odnosno za prvi proračun Vlade Zorana Milanovića. Hvala lijepa.
Hvala lijepa poštovana zastupnice. Imamo jedan ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica potpredsjednica Doma Jadranka Kosor.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Pa ispravljam netočan navod kolegice o tome da je prošla Vlada bila nepravedna prema umirovljenicima. Podsjećam da smo i prošle godine, dakle vraćali dug umirovljenicima 820 milijuna kuna i 2009. i 2010. Dakle, u najtežim godinama kad smo se borili s krizom vraćali smo dug za koji je evo i prethodna Vlada SDP-a rekla da ne postoji. A što se tiče racionalnosti. Dakle, ispravljam također po meni netočan navod gospođe zastupnice o racionalnom trošenju ove Vlade. Spomenut ću da Ured predsjednika Vlade, dame i gospodo, povećava rashode za usluge za 1297%, materijalne rashode za 577%, naknade za troškove zaposlenima 224%, rashode za materijal i energiju za 178%. To nije racionalno trošenje novca poreznih obveznika. Hvala.
Hvala lijepa. Za repliku se prijavio poštovani zastupnik Dujomir Marasović. Izvolite gospodine zastupniče.
Bit ću kraći ovoga puta. Kolegica je rekla da je nova pravda umirovljenicima su reizračunate mirovine i po onome što sam slušao i po onome što se sjećam koliko sam još svjestan negdje 30 kuna mjesečno ovako. A znate šta će s ovim mjerama povećanje PDV-a sa, na 25% itd. znate koliko će umirovljenici, koliko će im se smanjiti životni standard. Vi izračunajte. Ja vam kažem 5 do 10% ukupno. Povećaje im se struja, voda, telefon, zrak koji udišu. Stisli ste cijelo društvo, umirovljenike najviše jer imaju najmanje. Prema tome, nemojte demagoški pričati da ste popravili status umirovljenicima sa 30 kuna mjesečno, a njima će realni život povećati se sigurno ja neću sad evo da ne bucam 500 ili 1000 kuna mjesečno. To molim vas više cijeneći sve nas ovdje nemojte baš toliko u demagogiju. I netočan navod neka se nisam javio kolegice znate što. Na žalost, ja ne bih volio, volio bih da je drukčije i nije mi to drago ali mi i dalje trošimo ono što nismo zaradili. Pa naša je Vlada rekla da ćemo potrošiti 10 milijardi više no što ćemo ove godine zaraditi. Ne potrošiti ćemo više nego što ćemo uprihoditi. Prema tome, nemojte ni to govoriti. Mi ćemo i ove godine opredijelili smo se trošiti više nego što smo zaradili, samo je pitanje koliko i kako itd. Hvala.
Hvala lijepa. Idemo dalje sa raspravom. Ispričavam se.
Hvala lijepo. … [[Govornica se ne razumije zbog najave.]] povećanje PDV-a je povećanje cijena za 1,6%. A svako povećanje odnosno izjednačavanje to je dug kojeg mi moramo i moralni dug ne samo financijski nego moralni dug koji moramo prema našim umirovljenicima dati. Bilo on koliki bio, nije to veliki iznos jer sam rekla u diskusiji da nije veliki iznos jer nije bilo velikih povećanja plaća. Prema tome, svaka kuna umirovljenička se par puta preko prsta prebire. I upravo zbog toga svaka kuna im je jako bitna, a ovo izjednačavanje je naš i moralni dug prema umirovljenicima. A o PDV-u rekla sam vam koliko to povećava cijene. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Bio je to odgovor na repliku poštovane zastupnice Tatjane Šimac Bonačić. A za riječ se prijavio poštovani zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa svi mi ovdje znamo dobro jer smo profesionalni političari da je proračun eminentno politički akt. I zaista se čudim kada uvažena kolegica zastupnica Jadranka Kosor kaže da Kukuriku koalicija u svojoj predizbornoj kampanji nije najavila ovakvi proračun. Moj sugrađanin moj kolega zastupnik Duje Marasović kaže kako je Kukuriku koalicija bila u besvjesnom stanju u kampanji. Kaže bili ste bez svijesti za vrijeme kampanje. Gospođa uvažena zastupnica Sumrak se ponaša kao da pokušava sa bobom utrkivat se na atletskoj stazi, pa gura ga, skoči, a on stoji na mistu, uvijek isto. Mala ti ne mala. Imali smo mi u školi jednu. Nisam falio temu, vidjet ćete da nisam, falili ste vi temu govoreći upravo ovo o čemu ja sada pričam. Imali smo mi u razredu jednu koja bi se na nastavi iz kemije javila, a onda bi odgovarala biologiju. Onda bi ona rekla, ali dite moje drago ovo je kemija a ne biologija. A ona bi odgovorila ha ja sam naučila. Ona je naučila krivi predmet u krivo vrijeme, na krivom mjestu što god hoćete sve krivo. E tako i vi. Vi kao da ste zaboravili vi se ponašate kao da se ništa nije desilo. Pa vi ste na izborima doživjeli svoj najteži poraz od kada postojite. I umjesto da se pitate zašto, kakve smo mi to proračune donosili kada nas je narod tako strašno kaznio dok je ova opozicija tadašnja to kao mi bili u besvijesti spavali, ne spavali, šutili, a narod nas kaznio. Pa zamislite vi što bi bilo da smo govorili, a mislite kako smo humani. Stvar je u tome da jesmo govorili, a i narod je rekao svoje na izborima. Ali vi se ovim svojim diskusijama legitimirate kao oni neću reći da ste u besvjesnom stanju u stanju jedne kolektivne psihoze koja sama sebe uvjerava da se ništa nije desilo. Ljudi moji desilo se ovo je politika. Vi ste kažnjeni, vama je isporučen račun. Kazna u politici je rezultat ako je loš. Budite toga svjesni. Ovaj proračun ne da je bio najavljivan. Svaka stavka, svaka rečenica, svaka brojka pjeva o promjeni, svaka. Ovo je prvi proračun, dakle Milanović je jedini premijer, ministar Linić je jedini ministar financija do sada u povijesti postojanja Hrvatske države koji su donijeli i predlažu proračun kojima i nominalno i realno je manji. Koji rashode kida po vama ne drastično, po nama na taj način smanjuje da ukazuje na intenciju što ova Vlada želi napraviti. A znate što ova Vlada želi napraviti? Želi napraviti ono što je kolega Marasović rekao kaže, mi nastavljamo trošiti ne zarađeno. To ste vi radili. Mi to želimo prekinuti dakle, ne može se trošiti ono čega nema ako ne pristanete na abraka dabara politika, na politiku liva ruka, desni džep, politiku crnih torbi s kojima trče funkcioneri, a narod kuka, plače i ostaje gladan, bijedan, jadan i u stanju u kakvom se sada nalazi, kojeg smo mi naslijedili sa odgovornošću da pokušamo izvesti ovo društvo iz situacije u kojoj ste ostavili to društvo. Istina je da se trošilo ono čega nema i tome se želi stati na kraj. Zato ovakav prijedlog proračuna. Istina je da je u Hrvatskoj uništena industrija to je istina, to je dugoročni proces bio. Istina je da je potrebna reindustrijalizacija. To se sve dešavalo dok se u ovom Saboru tadašnja većina svađala s nama koji smo bili opozicija jesmo li u krizi ili recesiji. To vam je ono kao kada se svađali koliko konj ima zubiju, a nikome nije palo na pamet da mu izbroji. Pa ljudi moji neke stvari su toliko jasne da svi ispadaju glupi ko ih ne vide. Bez vrijeđanja, pa jasne su stvari. Dopustite da ova Vlada krene sa svom odgovornošću koju je prihvatila, sa svim teretom koji ste joj ostavili na leđima i sad poć pričat u društvu koje je izjedeno korupcijom u kojoj 85% građana smatra da živi, da je to najveća rak rana društvo. Društvo koje je izgubilo, koje je uništilo dignitet ne samo građana nego i pozivu kojim se mi bavimo, dignitet političara, ali i radi toga što je stvoren stereotip o nama kao lopovima, kriminalcima, neradnicima, dangubama, krvopijama, a ja se pitam zašto i tko je učestvovao u stvaranju takvog stereotipa. Dakle to je okvir u kojem mi politički realno moramo djelovati. Ovaj proračun to je eminentno politički akt ma koliko vam se to činilo da je daleko od teme, ustvari je pokušaj odgovora i vraćanja ovoga društva u realnost, a ne u okvire najgore vrste ideologije kao iskrivljene svijesti. Svijesti, ne besvijesti. Nema, znate Karl Mannheim je jedan sociolog, da vas ne gnjavim time, koji se bavio problemima, on je napravio jednu sintagmu slobodno lebdeća inteligencija … [[Govornik govori njemački, ne razumije se.]] Znate, ne može se više bit slobodno lebdeći političar pa ni slobodno lebdeći intelektualac dok veliki dio ljudi puzi zbog toga što su ga drugi doveli u poziciju tu. I normalna stvar da se želi dignut na noge, da želi živjet dostojanstveno. Bez teških rezova, bez velikih žrtava toga neće biti. Ja vam kažem, mi smo dobili posao koji nikome ne bi poželio, a kamoli sebi, ali smo ga se uhvatili i zbog toga sam ja zahvalan i onima koji su ovako smjelo pa makar se vama činilo da to nije, krenuli u najteže stvari. Upravo zato danas, prema onome kako javno mnijenje bar reagira prema anketama koje se proizvode, reagira pozitivno na otvorenost ministra financija i da tako kažem ne laganje nego govorenje evo takvo je stanje, to želimo napraviti, bit ćemo teško, ovdje ćemo otkinut, ovdje ćemo morat napravit da bi sutra mogli svi živit normalno. U to ime ja apeliram da makar budemo realni, a ne živimo ne slobodno lebdeća nego samo lebdeća politička kasta. Prvo smo imali staleže pa stališe, a ono doletile kaste. E ja sam protiv toga.
Hvala lijepa. Imamo na vaše izlaganje poštovani zastupniče zahtjev za povredu Poslovnika. Poštovana zastupnica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Evo apeliram na vas budući da sam se javila za povredu Poslovnika, mislim da je povrijeđen članak 209. ali i neki drugi … [[Ne razumije se.]] da spriječite ovakve vrste rasprava. Gospodin zastupnik Jurjević govoreći o HDZ-u kaže da nas je zahvatila kolektivna psihoza. Izrekao je i niz drugih uvreda. Dakle ja vas molim da spriječite takve rasprave. Kao što znate, mi do sada nastojimo držati razumno rasprave u ovom Saboru, govoriti o argumentima. Ni zastupnik Jurjević ni bilo tko iz SDP-a neće začepiti usta zastupnicima HDZ-a da iznosimo svoja stajališta, svoje argumente, u potkrijepi našeg zaključka da ovaj proračun nije dobar i da nije izbalansirana ni prihodovna ni rashodovna strana, ali vas molim da za svoja stajališta ne budemo kažnjeni ovakvim diskvalifikacijama kakve je izrekao zastupnik Jurjević.
Hvala lijepa. Mislim da je kolega Marin Jurjević imao jednu finu suptilnu raspravu na razini političkog govora, analitičkog i političkog govora i ako je bio bilo gdje malo oštriji onda je to bila reakcija na kvalifikacije Dujomira Marasovića. Hvala lijepa. Nema povrede Poslovnika. Idemo na replike. Prvi za repliku gospodinu Jurjeviću prijavio se poštovani zastupnik Dujomir Marasović. Izvolite poštovani zastupniče.
Ja ću po lokalpatriotskoj liniji uvijek bit blaži malo jer je u mojoj svijesti, u mojoj duši prema Marinu Jurjeviću malo niža intonacija. Neka on HDZ-u mačem što se kaže crijeva miješa, ali ja neću nikad na način kao što on. Samo bih htio gospodinu Jurjeviću reći, on je rekao šta bi bilo da smo govorili u kampanji. Marine, izgubili bi izbore, ne bi dobili izbore. Vi gospodine znate da se izbori ne dobivaju samo na bazi programa, programi su bili slični, ovi su izbori dobiveni ili izgubljeni manje-više zbog drugih razloga, to mi svi znamo. A sad ću vam reći nešto, još jednu rečenicu. Meni je žao ovdje što se većina govornika s lijeve strane javlja i hvali se s time da je ovo prvi ministar i prvi koji radi manji proračun od prethodnog. Pa to je ljudi žalosno, to je loše za sve nas. Pa bolje bi bilo da je proračun veći. U uvjetima kad nije bilo recesije, u uvjetima kad je rastao BDP i proračun 10 milijardi godišnje ili nešto manje, SDP je ostavio 2004. Vladi 330 tisuća nezaposlenih više nego što je ova Vlada vama ostavila u uvjetima krize, oko 330 tisuća. Marine, to je bit stvari. Znači u uvjetima rasta vi ste ostavili više nezaposlenih nego što je ova Vlada u uvjetima krize koja jest bila prije 2 godine, nije se imenovala kako treba istina, ali je bilo ostavljeno nezaposlenih gotovo manje ili isto nego što ste vi nama ostavili u doba rasta. Pa normalno da su ministri stavljali viši proračun jer je rastao BDP itd., jer je proračun rastao. I tko sad više treba se hvalit s time da je ovo prvi ministar koji radi manji proračun. To se uopće nije za hvalit, ponavljam. Hvala.
Hvala lijepa. Za odgovor na repliku, kolega poštovani zastupnik Marin Jurjević.
Ako se bilo tko u ovoj dvorani našao povrijeđen zbog mojih riječi, bez obzira što ja mislio o tome što sam govorio ja mu se ispričavam. Ali mislim da nisam niti imao namjeru da ikoga vrijeđan, osobno mislim da nisam nikoga uvrijedio pa ni stranku. Govorio sam o psihozi, evo Duje je spominjao besvijest, ja psihozu. Da bi se bolje razumili, zato sam to spominjao šta se tiče ovoga da smo govorili to je bila stilska figura kolega Marasoviću na onu vašu niste govorili. Normalna stvar da smo govorili o kampanji, da smo bili u kampanji. Samo sam vam htio kazati u toj kampanji smo bili itekako suptilni, itekako dostojanstveni, itekako pazili da ne povrijedimo ni vašu stranku, niti bilo koga šta Boga mi s vaše strane baš i nije bilo tako. Vi ste imali drugačiji PR, drugačije savjetnike, a mi smo ono sami po sebi taki pitomi. I mi smo išli pitomo. Vi ste išli malo ono ljuto. Ha narod je reka Duje, Duje, tu si, Marine tu. Evo sad smo tu di jesmo.
Hvala lijepa kolega Jurjević. Sljedeći za repliku prijavio se poštovani zastupnik Đuro Popijač. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Dakle, način na koji se ova Vlada misli boriti za gospodarski oporavak, dakle za reindustrijalizaciju govori i sama činjenica recimo na pozicijama Ministarstva poduzetništva i obrta gdje su sve cifre smanjene. Dakle, sve potpore za srednje i malo poduzetništvo bit će manje, a neke su i potpuno ukinute. Nadalje, sami porezni udar koji se dogodio u petak izglasavanjem poreznih zakona i PDV-a i poreza na dividendu direktno ide na teret naravno poduzetnika i gospodarstvenika. Znači i na industrije, a pozicije koje govore o rastu sredstava za nezaposlene očito govore da očekujete i daljnji rast i nekontrolirani rast nezaposlenih. A način na koji ste se borili recimo za brodogradnju kad smo mi vodili zaista krvavu i ogorčenu bitku za spas hrvatskih brodogradilišta, za program restrukturiranja i završetak pregovora. Vi ste stajali na čelu kolone nezadovoljstva, opravdanog nezadovoljstva radnika, željeli ste da izađu na ulice, željeli ste ih slati u Zagreb i činili sve da opstrukcijom spriječite taj završetak svih onih napora koje smo imali za hrvatsku brodogradnju.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku. Poštovani zastupnik Marin Jurjević, izvolite.
Mislim jako se čudim gospodinu Popijaču da ovako na kraju završio sa teškim neistinama. Nikada nisam nikoga nagovarao na ulice i smatram da je jako loše za neko društvo kada ulica bude jedini odgovor na postojeću situaciju. Što se tiče škverova uvijek sam bio za obranu brodogradnje, za obranu Splitskog škvera i njegovih interesa, a vi ste pompozno stavili zadnje ugovore sa Jadroplovom, pa se danas vidi šta je i sa tim brodovima, šta je sa ugovorima, a neko bi mogo pržun. Nisam to ja radio. To su vaši najveći uspjesi koji se danas razotkrivaju ne kao kule od karata nego kao arčenje ne samo novcem, nego sudbinama škverana. A ovaj proračun jača gospodarstvo i želi jačati gospodarstvo jer će ova država izaći iz krize jedino ukoliko budemo imali jako gospodarstvo. Mi ćemo moći živiti kao društvo jedino ukoliko budemo proizvodili. Pa ne može se živit samo od hamatavanja crnim boršama.
Hvala lijepa. Idemo dalje sa raspravom. Za raspravu od 10 minuta prijavila se poštovana zastupnica Gordana Sobol. Izvolite poštovana zastupnice.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, gospodine zamjeniče ministra. Pa potaknuta u stvari od nekoliko replika, od strane nekoliko replika odnosno ispravaka netočnih navoda ja ću svoju raspravu započeti u nadi da ću spriječiti danas na neki način manipuliranje i obmanjivanje i govorenja neistina kod jednog malog segmenta prijedloga proračuna, a to je kada je u pitanju prijedlog proračuna Ureda predsjednika Vlade. Naime, uporno se ovdje iznose ogromni postoci povećanja Ureda predsjednika Vlade u odnosu na ured bivše predsjednice Vlade, pri tome se smatram namjerno prešućuje činjenica da je uredbom Vlade, ove sadašnje Vlade Ured za odnose sa javnošću potpao pod Ured predsjednika Vlade. I vrlo je najblaže rečeno nekorektno, da ne kažem neku drugu riječ od govora u ime kluba pa nadalje se nastavilo kroz ispravke netočnih navoda i kroz replike govorit o ogromnim postocima povećanja. Ured za odnose s javnošću sada je dio Ureda predsjednika Vlade Republike Hrvatske i kad u konačnici pogledate onda možete vidjeti da je ured bivše predsjednice Vlade zajedno sa Uredom za odnose sa javnošću iznosio za prošlu godinu proračun 8 milijuna 069 tisuća kuna, a Ured predsjednika Vlade sada, premijera sada iznosi prijedlog je 8 milijuna 391 tisuća i 500 kuna što znači za 200000 kuna više ili za otprilike 4%, a ja ću reći vjerojatno, ne vjerojatno nego sigurno zbog toga što je unutra ukalkulirana i plaća bivšeg glasnogovornika Vlade koji ima pravo po zakonu 6 mjeseci punu plaću i 6 mjeseci pola plaće. I kad to oduzmete onda ćete vidjeti da se proračun, predloženi proračun za Ured predsjednika Vlade nije povećao u odnosu na ono što je imao Ured potpredsjednice Vlade zajedno sa Uredom za odnose sa javnošću. Ovo sam bila dužna reći zato što smatram da namjerno obmanjujete javnost i ne govorite do kraja istinu. Pogledajte proračun od prošle godine ova dva ureda i to je točno onoliko koliko se sada predviđa za Ured predsjednika Vlade. Javila sam se za raspravu prvenstveno što želim možda samo nekoliko rečenica posebno naglasiti, a to je da mislim da treba reći i treba ponavljati u današnjoj raspravi da je ovo prvi puta da se smanjuje rashodovna strana proračuna za više od 3 i pol milijarde kuna, da se konačno u prijedlogu proračuna za ovu godinu spuštamo na deficit ispod 10 milijardi kuna. Svi koji misle da to nije dovoljno i da misle da se moglo i više bojim se da nisu u pravu. Smatram da se išlo na veće rezanje da bi to moglo ugroziti stabilnost, ali prvenstveno mislim da veća opterećenja niti naši građani niti naše gospodarstvo apsolutno ne bi mogli podnijeti. Ono što također želim naglasiti u ovoj raspravi ali to ipak znači podsjetiti na neke stvari da je što se tiče Kluba SDP-a još početkom 2008.godine smo izlazili sa nizom prijedloga zakona koje smo onda uporno nadopunjavali i ponavljali i u 2009.godini i u 2010.godini gdje smo davali jasno do znanja tadašnjoj Vladi naročito kada je bilo u pitanju rasprava o svakom od proračuna da smatramo da je potrebno na drugačiji način urediti našu poreznu politiku, da je potrebno u isto vrijeme razmišljati s jedne strane o stanovništvu dakle prvenstveno onim najsiromašnijim građanima, a s druge strane i o poduzetništvu. Zakone koje smo predlagali i tada smo u nekoliko navrata predlagali i Zakon o izmjenama i dopunama PDV-a i Zakona o izmjenama poreza na dobit, i na dohodak, i zakone o posredovanju pri zapošljavanju, pitanje poreza na kamate itd. dakle sa nizom paketom zakona sustavno u zadnjih nekoliko godina klub SDP-a je izlazio pred ovaj Sabor, međutim svaki puta manje-više rečeno smo dobivali smijeh sa druge strane jer se smatralo da to što predlažemo apsolutno nije potrebno. Međutim danas smo tu gdje jesmo itekako se pokazuje da je to potrebno. Također želimo posebno naglasiti a to je upravo zbog toga što je to vezano i uz donošenje proračuna za 2011.godinu, da je ostalo niz zakona koji su bili dati u proceduru još u 11.mjesecu 2010.godine koji su pokazivali kako i na koji način mislimo da bi trebalo urediti i kako bi trebao izgledati državni proračun, ali oni su ostali danas kada pogledate u dokumentaciji piše u proceduri su. To znači nikada nisu došli na raspravu u prošlom sazivu Sabora. Stoga smatram da je ovaj proračun ustvari izraz jedne vrlo konzistentne politike ja govorim o SDP-u koji smo pokazivali u zadnjih nekoliko godina, prilikom svake moguće rasprave i onda kada se o krizi kao takvoj u ovom Saboru malte ne nije smjelo govoriti. Smatram dakle da zahvaljujući upravo toj konzistentnosti da sve ovo što smo i proteklih dana donosili izmjene i dopune zakona ali i ovi koji slijede dakle sutra, preksutra dakle u raspravi samo pokazuju da ustvari od proračuna ovako bih rekla, mnogi su ustvari to već i rekli. Mislim da smo ustvari vrlo realni, ja bih ovako rekla da stojimo onako čvrsto na zemlji. Raduje me da smo uspjeli naći nekakav po meni, ja tako smatram, dobar balans između potrebne brige za one kojima je ta briga najpotrebnija, oni koji jesu već na rubu da tako kažem preživljavanja da im se sa zakonima koje smo donijeli sa ovim proračunom taj položaj još više ne oteža. Ali ono što je možda ajde i bitnije a to je da smo izmjenama zakona koje smo donijeli ustvari omogućili da konačno nadam se potaknemo i razvoj poduzetništva i gospodarstva u cjelini jer mnogi prije mene su rekli bez toga nema budućnosti HRvatske. Ja sam sigurna da sa ovakvim proračunom možemo tu budućnost ostvariti, a naravno itekako je normalno i dopuštamo naravno da postoje drugačija mišljenja da postoje oni koji smatraju da ovaj proračun nije dobar iz niza razloga. Ali apeliram na kraju i samo molim vraćam se na ono što sam rekla na početku voljela bih da u takvim našim raspravama bilo one više političke ili manje političke barem ne koristimo manipulacije i ne baratamo netočnim podacima. Hvala.
Hvala lijepo poštovanoj zastupnici Gordani Slobol. Za riječ se javila poštovana zastupnica Biljana Borzan. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, poštovani ministre sa članovima ministarstva. Evo kaže se da nova metla dobro mete, a nova metla ove Vlade treba biti ne samo dobra nego i vrlo precizna i sastavljena od vrlo čvrstih šiba koje će dugo izdržati. Naime, čekaju nas teška vremena u kojima ne samo da osjećamo veliki teret krize nego će se ova nova vlast morati boriti protiv brojnih nepravdi i nepoštenih stvari koje su se taložile godinama, a koje su prvenstveno služile rekla bih za motiviranje na biračko mjesto. Naša država postala je kroz godine duboko nepravedna zemlja, zemlja u kojoj su nažalost dobro prolazili ne oni koji su pošteni i vrijedni nego oni koji su snalažljivi. Logično bi bilo da u svakoj zemlji najbolje žive oni što se kaže s mozgom, međutim kod nas je ispalo da su od dobro razvijenog mozga koji dobro radi daleko važniji neki drugi dijelovi tijela, a to su vrlo čvrsti i špicasti laktovi i debeli i neosjetljivi obrazi. Tako se događalo da oni koji imaju dobro razvijene te dijelove tijela mogu jako dobro živjeti pa makar bili i na popisu za dobivanje socijalne pomoći ili bili poljoprivrednici koji dobivaju potpore a pri tome ništa ne posiju. E sada ovaj proračun zajedno s planovima Vlade za budućnost ustvari ima za zadaću omogućiti onima koji vrijedno rade da i zarade, oni kojima je pomoć države potrebna da ju dobiju a ne ostanu uskraćeni samo zato što su novac dobili oni koji su se znali bolje snaći. A to će upravo biti ono najteže. Kažu da je provođenje promjena najteža stvar. Često se pokazalo nažalost da su najglasniji oni kojima se ukida nešto što im ustvari nikada nije ni pripadalo. Danas je mnogo toga rečeno o proračunu zašto je on takav kakav je, zašto je on manji i na što staviti naglasak, a ja ću se osvrnuti još na neke specifičnosti koje mene osobno zanimaju kao Slavonku i kao liječnicu. Ne mogu se ne osvrnuti, evo danas se dosta u sabornici govorili oko poljoprivrede oko mljekara i dosta je tu bilo manipulacija pokušavanja dobivanja političkih poena na Slavoniji i Baranji i manjoj količini sredstava financijskih koja su osigurana u proračunu za poljoprivredu kao osnovnu granu od koje se živi u Slavoniji i Baranji. Naravno manja je količina novca za poljoprivredu kao što je manja i u drugim dijelovima proračuna, ali važno je naglasiti dvije stvari. Prvo proizvodnja hrane neće biti ugrožena. Drugo, napravit će se reda i sve obveze preuzete iz prijašnje godine će biti isplaćene. Dakle, nikome neće biti oduzeto ono što mu pripada. Ali sigurno da će poveseliti one koji su vrijedno radili, pošteno dobivali poticaje, da će se napraviti reda u smislu da one koji su uzimali poticaje a da nisu to zaslužili ih više neće moći dobiti. To će razveseliti ne samo one poštene poljoprivrednike nego i sve poštene građanke i građane ove zemlje koji su željni konačnog uvođenja reda. Dosadašnja strategija bez poštenih pravila gdje je kontrola ustvari bila nikakva dovela je do smanjenja proizvodnje. Interesantan je podatak da su prvi poticaji uvedeni 2002. godine i bili su ispod milijarde kuna i povećavali su se svake godine, a vidimo da proizvodnja se time nije povećala. Sam taj podatak govori sigurno sam za sebe jako puno, da ustvari bitne promjene i uvođenje opet spominjem toga reda je nužno i što hitnije. Slična stvar je u sustavu socijalne skrbi. Istom količinom novca se nastoji postići bolja socijalna skrb. Nekome to možda zvuči kao da želimo reći da je 2+2=5, no međutim nije tako nego naprosto ulaganjem u jedinstveni registar ćemo točno znati tko dobiva socijalnu pomoć, za što i neće se moći dogoditi da netko dobije sa četiri osnove pomoć, a da netko ostane uskraćen kome je ona potrebna, odnosno da je manja količina novca koju treba podijeliti na sve one ostale kojima je potrebno. Važno je također naglasiti, ja ću još neke samo kratko primjere iznijeti gdje se unatoč manjoj količini novca dalo i više jer se vidjelo da bi to u budućnosti proizvelo pozitivne efekte. To je daleko veća količina novca koja će se izdvojiti za i to otprilike 60 milijuna kuna za zapošljavanje mladih kojima je to prvo radno mjesto. I ono što sam primijetila u komunikaciji s građanima što ih osobno tišti, oni koji su stariji od 50 godina, a ostali su bez posla izuzetno su nepoželjni poslodavcima. U zapošljavanje takvih ljudi će se uložiti dodatna sredstva. Osvrnut ću se još na dio proračuna koji se odnosi na zdravstvo. 700 milijuna kuna manje ali mislim da je tu dobro posloženo i da se u proračunu napravio dobar posao. Najprije bih istakla, govorila je kolegica Sobol o našoj dosljednosti. Mi smo dok smo bili u opoziciji uporno govorili da se o prevenciji izuzetno malo vodi računa, da ona narodna "bolje spriječiti nego liječiti" ustvari je ispadala po politici koja se vodila samo prazna priča. Mi znamo da prevencijom djelujemo ne samo pozitivno na bolesnika koji će naprosto izbjeći bolest nego i na društvo u smislu da će se uštedjeti i na skupim pretragama i na lijekovima i na danima bolovanja. Smatram da je jedna od najvećih vrijednosti ovog proračuna upravo u tome što se na prevenciju dalo daleko više. Evo ja ću samo istaknuti neke podatke, za kronične nezarazne bolesti sredstva se gotovo podvostručuju, za prevenciju zaraznih bolesti sa 3,3 na 3,7 milijuna kuna se povećava stavka. Prevencija ovisnosti znamo koliki je to problem, sa 8,3 na 13 milijuna. Važno je da pri tome kvaliteta zdravstvene zaštite neće pasti i da će svi bolesni dobiti ono što im je potrebno, ali naprosto morat će se racionalno trošiti novac. Npr. stavka koja se znatno smanjuje je stavka na bolovanjima. Tu smo već pozitivne pomake u prijašnjim godinama vidjeli, očekujemo da će se taj pozitivni trend nastaviti. Ljutiti zbog onoga što se godinama taložilo, neki su možda od koalicijske vlade očekivali revoluciju prilikom donošenja ovoga proračuna, no međutim u revoluciji se često mahanjem sablje dolazilo do cilja pa se onda reže i gdje treba i gdje ne treba. Nama je potrebno rezanje ali precizno, pametno, tamo gdje je nužno, čuvajući sve ono što je važno, što je vitalno i što je pozitivno. Smatram da ovim proračunom se to uspjelo postići, ionako znam da je posao svake opozicije da kritizira, znam da u dubini duše i ova opozicija je svjesna da je ovaj proračun dobar i da drugačije se ne može jer u krajnjoj liniji vrlo dobro HDZ zna što nam je sa svojim koalicijskim partnerima ostavio u nasljeđe. To se moglo ponešto i razabrati iz rasprava kolega na odborima koji su nam čak davali potporu da smo možda mogli u nekim stvarima biti i oštriji, no međutim mi smo smatrali da bi to ipak bilo ulaženje u ono što bi se medicinski reklo zdravo tkivo. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jedan ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Jadranka Kosor. Izvolite poštovana zastupnice.
A moram, gospodine potpredsjedniče, ispraviti netočan navod zastupnice Borzan koja kaže da HDZ u dubini duše isto tako smatra da je ovo dobar proračun. Ne, HDZ u dubini duše ali to smo izrekli javno, smatra da ovo nije dobar proračun i s obzirom na rashode i s obzirom na prihode i to smo elaborirali, to ćemo elaborirati. A što se tiče onoga što smo ostavili u nasljeđe, još jedanput ću ponoviti, to su vrlo opasne ocjene o tome da smo nešto ostavili u nasljeđe što bi se moglo nazvati kosturima ili nečim sličnim. I podsjećam da sam premijeru Milanoviću uputila pismo prije gotovo dva mjeseca sa zamolbom da se nađemo i da razriješimo to što je ostalo i što nije ostalo. Do dana današnjeg gospodin predsjednik Vlade nije odgovorio.
Hvala lijepa. Idemo dalje sa raspravom od 10 minuta. Poštovana zastupnica Nadica Jelaš.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče. Ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Ja ću ovu svoju raspravu započeti činjenicom da je svaki proračun, dakle od onog lokalnog pa eto do državnog zapravo instrument operacionalizacije jedne političke koncepcije i s tim u vezi ću reći da je osnovna poruka koju je sadašnja Vlada odnosno sadašnja vlast u izborima poručivala bila promjena. Dakle, promjena. Bilo bi naravno pretenciozno ovoga trenutka proračun za 2012.godinu nazvati povijesnim. Bili bismo presretni ne radi nas nego radi naših građana da to možemo reći na kraju mandata. Međutim, ono što ovoga trenutka s apsolutnom sigurnošću možemo reći to je da je predloženi proračun zapravo drugačiji od svih dosadašnjih i da je upravo on početak onoga što smo najavljivali, dakle tih promjena. Najočigledniji dokaz naše odlučnosti da se postojeći trendovi mijenjaju je odnos prema proračunskom deficitu. Zadali smo si cilj da se proračunski deficit mora smanjiti i to je bila polazišna točka koncipiranja cijeloga ovoga proračuna. Zašto upravo to? Zato što je koncept dosadašnje Vlade, dakle koncept života na dug do kraja potrošen. Nova zaduživanja kojima se financirala previsoka potrošnja za koju nije bilo pokrića u proizvodnji, dakle u novostvorenoj vrijednosti, a s kojom se zapravo kupovao ostanak na vlasti, potpuno je iscrpila i ono malo preostalog zdravog gospodarstva i dovela nas vrlo blizu onog scenarija kojega nažalost eto viđamo nedaleko od nas na ulicama Grčke. Jer gledajte, ako se zadužujemo uz kamatu od 6 do 8% a istovremeno imamo već tri godine unazad, odnosno kumulativno tri godine unazad gospodarski pad, a ne gospodarski rast od otprilike toliko znači 8% onda je zapravo jasno da ne stvaramo niti toliko da budemo u mogućnosti servisirati kamate na naše financijske dugove one sadašnje i one buduće, a kamoli da počnemo vraćati glavnicu zaduženja. Zato je eto izuzetno važno održati kreditni rejting i smanjenje deficita između ostalog ima upravo i tu funkciju. Pad rejtinga znači veće nepovjerenje kreditora, nepovjerenje rezultira još višom cijenom kapitala od dosadašnje, a to pak jasno ima za posljedicu nove milijarde duga sve do dužničkog ropstva kada zapravo prestajete biti gazda u vlastitoj državi. Dakle, da zaključim ovaj dio rasprave o deficitu. Ova Vlada planira u 2012. reducirati deficirati za 5 milijardi kuna, odnosno za trećinu u usporedbi s prošlogodišnjih 15 milijardi i na taj način udio deficita u bruto domaćem proizvodu bit će sveden na 2,8%. Dakle, ispod onih zadanih 3% po Maastrichtskom ugovoru za eurozonu. U 2013. smanjenje deficita proicirano je na 2 i pol posto a u 2014. na samo 1,9% bruto domaćeg proizvoda i to je zaista pravi odraz naše riješenosti da se javni dug čvrsto drži pod kontrolom. Što još razlikuje ovogodišnji prijedlog proračuna od dosadašnjih, dakle od onih ranijih godina? To su niži rashodi. Po prvi puta su ukupni proračunski rashodi smanjeni i to za 3,4 milijarde kuna, a da pritom nisu smanjene ni rodiljne naknade, ni doplatci za djecu, ni socijalne naknade jer smo upravo tako obećali u predizbornoj kampanji našim građanima. Pritom je važno naglasiti još nešto. Ukupni rashodi smanjeni su unatoč činjenici da ćemo u 2012. imati i veće rashode za kamate i veće rashode za nezaposlene i veće rashode za mirovine jer smo odlučili mirovine odmrznuti jer ih je eto HDZ-ova vlada u prošlome mandatu zamrznula. Smanjenje rashoda temelji se prvenstveno na smanjenju rashoda zaposlenih u državnoj upravi i na jednoj sustavnoj kontroli i uštedama na materijalnim izdacima i to po svim ministarstvima naravno ne na uštedama onima simboličnima na aromatiziranoj vodi već na materijalno značajnim stavkama koje prolaze kroz javnu nabavu. Primjerice neobjašnjivo visokim stavkama intelektualnih računalnih i inih usluga i čovjek se naprosto mora pitati šta ta državna birokracija radi kada joj je potrebno toliko vanjskih usluga. Znamo da je upravo država najveći stroj za pranje novca, jer kroz javnu nabavu godišnje prođe i do 40-tak milijardi kuna i zapravo je ne mali broj tvrtki koje do prije desetak godina nisu niti postojale ili su radile u vrlo skromnom obimu. Dakle, one su posljednjih godina počele zarađivati stotine milijuna pa i milijardi. Dakle, debelo su se obogatile upravo zahvaljujući činjenici da su poslovale s državom te državnim poduzećima i javnim ustanovama. Dakle, možemo reći da je koncepcija ovog proračuna temeljena na štednji, ali ne samo na štednji već na štednji u kombinaciji sa investicijskim ulaganjima u one gospodarske djelatnosti koje će donijeti gospodarski rast. Jer bez investicija ponovno bi zapali u recesiju. I upravo te investicije, konkretne investicije a ne stotine položenih kamena temeljaca na kojima su nicala eto samo Potemkinova sela. Dakle, već realna ulaganja s precizno definiranim prioritetima to su naši argumenti zbog kojih smo i stopu gospodarskog rasta kao jednu od osnovnih makroekonomskih smjernica u 2012. procijenili upravo na onih 0,8% unatoč eto mnogobrojnim neslaganjima s takvom procjenom. Štoviše u 2013. tu stopu povećavamo na 1 i pol posto a u 2014. na 2 i pol posto jer smo eto uz očekivane efekte povrata investicijskih ulaganja u taj cilj, dakle ugradili i jedan svoj optimizam, jednu nadu dakle jednu nadu i vjeru da rast bruto domaćeg proizvoda više neće u tolikoj mjeri biti temeljen na potrošnji nego upravo na jačanju realnog sektora. Dakle, upravo na jačanju hrvatskog gospodarstva. I na kraju, eto bivša Vlada stalno nam spočitava da nismo podržali Zakon o fiskalnoj odgovornosti. Iz svega što sam naprijed rekla, a naročito upravo iz našeg odnosa prema proračunskom deficitu, odnosno javnom dugu vidljivo je da je proračun za 2012. Uključujući i projekcije svakako i za 2013. i 2014. upravo produkt jedne velike fiskalne odgovornosti. On nosi kako narod kaže što radiš, a ne što govoriš da jesi. A eto, HDZ-ova vlada je svoju fiskalnu odgovornost iskazala na način da je u proračunu za 2011. Zacementirala rashode na 122 milijarde, a deficit na ogromnih 15 milijardi bez političke volje zapravo i kapaciteta da se išta mijenja. Na naša upozorenja da je ovakvo stanje neodrživo i da treba nešto učiniti bivša premijerka je redovno pitala što biste vi to rezali. Pokažite konkretnu stavku u proračunu koju treba ili koja se može smanjiti. Proračun je gotovo u cijelosti zadan itd. Vidite, mi u kreiranju ovoga proračuna, našeg proračuna za 2012. nismo pitali opoziciju što treba rezati. Mi smo znali što treba rezati i tu se razlikujemo. Svjesni smo težine situacije i odlučili smo učiniti sve da promijenimo negativne trendove, ne radi sebe nego radi naših građana i tu se razlikujemo. Ne tražimo, zapravo ne očekujemo podršku opozicije, jer ovo je naša odluka. Hoćemo li uspjeti to je naša politička odgovornost, a ovaj proračun za 2012. je samo jedan početak tih promjena. Dakle, jedan početak bitke za Hrvatsku koja neće biti niti kratka, niti laka. Svi znamo, a najviše naši građani da će ovo biti jedan dugi maraton. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Za ispravak netočnog navoda prijavio se poštovani zastupnik Dujomir Marasović. Izvolite poštovani zastupniče.
Poštovani gospodine predsjedniče. Netočan navod. Kolegica Jelaš je rekla da su glavne uštede na restrikciji državne uprave, otprilike nešto u tom smislu, ustvari direktno tako. To je netočno. Glavne uštede u ovom proračunu, koliko sam ja pismen su na poljoprivredi i na zdravstvu. Ja mislim da je potpuno krivo uz sve uvažavanje i povijesnog momenta recesije, sveg. Ove uštede će Hrvatsku gurnit u još veće nevolje, u još veće siromaštvo? Zašto? Zato što je poljoprivreda 50, 60 godina socijalizma, nemojte mi reći opet se vraća, bila sustavno uništavana, selo je uništavano itd., … [[Ne razumije se.]] sve je u redu, takvo je bilo vrijeme. I puno se je novaca potrošilo istina na revitalizaciju poljoprivrede. Da je pola … [[Ne razumije se.]]
Zastupniče, ispravite netočan navod.
Eto ispravio sam, nije istina da je glavna ušteda u smanjenju troška državne uprave, nego u rušenju poljoprivrede i zdravstva, ali što se tiče zdravstva to ću govoriti u svom izlaganju, ako se ovako nastavi bit će ministarstvo … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče.
Ministarstvo bolesti, vrlo brzo.
Oprostite gospodine zastupniče, kad ste ispravljali onda ste ovako rekli mislim da ste to rekli, a trebate navesti i citirati ono što ispravljate. Hvala vam lijepa.
Tvrdim da je kolegica rekla, eto bio sam malo … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Hvala lijepa. Niste dobili riječ, nemojte se ljutiti. Ovdje ima neki red. Hvala lijepa. Idemo dalje. Za riječ se javio poštovani zastupnik Ivo Jelušić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo danas, a i ovih dana proračun je gotovo bih rekao glavna, ili hit tema u svim medijima i puno se o njemu razgovara i raspravlja. I teško nakon silnih tih svih rasprava i razgovora i pronaći nešto novoga ili reći nešto što eventualno ne bi do sada već netko nije rekao, ali ja mislim da kad su u pitanju neke bitne stvari da nije zgorega možda ni ponoviti, tako unaprijed se ispričavam ako budem govorio nešto što je već u javnosti ili ovdje u sabornici već bilo prisutno. Do sada sam osobno raspravljao uvijek kada je bilo na dnevnom redu ovdje u Saboru proračun ili rebalans proračuna, i uvijek u tim raspravama sam upozoravao i govorio, na sreću ne ja jedini, ne ovdje u sabornici jedini, ali bogme ne i jedini u javnosti našoj i govorili smo otprilike ovo, da tadašnji proračuni nisu dobri, da imamo nema reformi, da nema smanjenja rashoda, da se previše, da je preveliki deficit, da se previše troši od onoga što nema, i da taj na koncu konca deficit se ne troši tamo gdje bi trebao, da uglavnom taj dug završava u potrošnji. I to je točno. Na žalost je to tako bilo. Ovaj puta je, ovaj proračun je zaokret, on je novi politički smjer i pokušaj da Hrvatska krene drugačije. Ja se nadam i vjerujem u to da će taj pokušaj biti uspješno i realiziran. Dakle smanjuje se deficit, daje se potpora ili podrška gospodarstvu za novi gospodarski razvoj. Kamo sreće da je to, da su to i prethodni proračuni akceptirali, da su to i prethodne Vlade radile, bez obzira što su one na drugom političkom polu u odnosu na nas ovdje, bilo bi to za Hrvatsku bolje. Na žalost nisu. Bilo je tu različitih, ja bih čak rekao da gospodarski program koji je bio donesen u smislu, u pravcu gospodarskog programa za oporavak hrvatskog gospodarstva je bio uglavnom dobar, nije tako ni bio loš, uz neke primjedbe manje mogao bi se progutati, na žalost prošla Vlada je odustala od njegove realizacije i nije ga realizirala do kraja i tu je njegov problem. Ja znam da je tu bilo i određenih koalicijskih aranžmana, interesa, dogovora, čuvanja pozicija, pokušavalo se ne zamjerati ni građanima, dakle pokušavalo se ići politiku nezamjeranja a na žalost, e da se ne bi izgubili izbori, a pritome Hrvatska je još dublje tonula. I koji je rezultat na koncu? To da je se postojeća, odnosno tadašnja vlast ipak izgubila izbore, ali na žalost Hrvatska je potonula još dublje, i tu je problem. Problem, nije problem što je HDZ izgubio izbore sa svojim koalicijskim partnerima dapače, problem je što je Hrvatska u zadnje dvije, tri godine nije krenula u reforme, nije krenula u zaokrete, i što smo još dublje tonuli. To je problem i zato ovaj proračun sada novi zaokret i nova politika koja to konačno pokušava mijenjati. Kad govorimo o deficitu on je prethodne, u prethodna tri proračuna, prethodne tri godine uglavnom se kretao oko 14 ili preko 14 milijardi, ovo je prvi put da se on smanji za gotovo 5 milijardi i da iznosi negdje oko 2,8% društvenog bruto proizvoda. Nije lako smanjiti deficit za 5 milijardi i zaista ovo je bilo i odlučno i hrabro što se sada napravilo. Međutim bilo je ovdje riječi u sabornici, pa i dalje trošimo ono što nemamo. Ma naravno, mislim pa nema, barem ne u našem okruženju, možda neka zemlja nama daleka koja ima naftu ili ne znam kakvi su njihovi proračuni, ali ni jedna zemlja u Europi nema proračun da nema deficit, samo je pitanje kod deficita koliki je on, zašto se troši i pod kojim uvjetima se zadužuje. Na žalost kod nas je to bila sve krivo, zaduživali se po relativno skupo, i uglavnom je to išlo u potrošnju, a ne u novi gospodarski razvoj, i bio je zaista prevelik. Pri tome smo dakle, ne samo što se smanjuje deficit, nego se i dobar dio sredstava ostavlja ili oslobađa gospodarstvo, ostavlja u gospodarstvu, daje se prilika gospodarstvu za novi zamah, za novi razvoj, a to nam je potrebno. Ako ne bude gospodarskog rasta ove i sljedećih godina, nema te, nema dobre ni socijalne politike, ni kulturne politike, ni znanstvene, nikakve ako nema novaca, a novac stvara jedino realni sektor i gospodarstvo, i zato je ovaj proračun na dobrom tragu, dakle on, i ovi porezni zakoni o kojima smo razgovarali prošli tjedan, ostavljaju priliku gospodarstvu da prodiše, da ima nešto više novaca i da može krenuti u novi gospodarski razvoj. Dakle ovo je prilika, i ovaj proračun daje realne šanse da konačno prestanemo i dalje tonuti kao što se to do sada događalo, da stanemo na svoje noge i da se odgurnemo od dna i krenemo prema gore. Naš, kriza koja je kod nas prisutna već par godina, doduše sjećamo se i tog vremena kada, prije dvije, tri godine kada se nigdje pa ni ovdje u sabornici nije smjelo govoriti da smo u krizi, jer nas se smatralo maltene da smo katastrofičari, da želimo loše Hrvatskoj, a mi smo ustvari upozoravali na realno stanje, dakle kriza koja je kod nas prisutna ona je dijelom uvezena, slažem se, dijelom je ona rezultat svjetske recesije, recesije u gospodarstvu u Europi, a i u cijelom svijetu, ali dobrim dijelom i naših subjektivnih grešaka koje su činjene u Hrvatskoj, koje je činila hrvatska Vlada ili bolje rečeno rezultat onoga što nije činila. Naravno da mi s obzirom na svoj potencijal gospodarski ne možemo promijeniti svjetske procese svjetske trendove u gospodarstvu, ekonomiji, tu ambiciju nemamo niti to možemo. Mi smo ipak statistički ali i na svaki drugi način u svjetskom gospodarstvu zaista minorni i to ne možemo promijeniti. Možemo promijeniti i prilagoditi svoje ponašanje respektirajući takvo stanje kakvo je u našem okruženju. I upravo zato respektirajući takvo stanje pokušavamo raditi ono što možemo, a to je da smanjimo vlastite rashode u proračunu da jačamo gospodarstvo i da dajemo gospodarstvu priliku da krene u novi razvoj, da se manje zadužimo i naravno da ako se već moramo zadužiti pa i to manje što se zadužujemo da to bude pod prihvatljivim uvjetima i ja se nadam da će se to uspjeti. Dakle, radimo ono što smo prije govorili da je potrebno sada to konačno i činimo i nadam se da rezulitati neće izostati. I pri tome dakle smanjujući sve te rashode, smanjujući deficit nismo doveli u pitanje nijedan socijalni program, nismo dobili u pitanje mirovine, dapače neznatno ih i povećali. Ne želim ovdje u pojedine stavke proračuna ulaziti nego govoriti o ovom glavnom ili generalnom trendu, dakle u kom smislu je ovaj proračun jedan novi zaokret jedna nova politika. E sada, nakon svega toga tko ovakav proračun ne može ili neće podržati? Onaj tko to ne razumije o čemu se radi ovdje, onaj tko ne želi namjerno vidjeti pozitivne promjene ili onaj tko je u opoziciji pa mu je to zadaća da tako radi što kaže da je nešto dobro ili sve to troje skupa. Ja znam i vjerujem da većina ljudi i u ovoj sabornici i u Hrvatskoj vidi te pozitivne promjene, vidi zaokret, daju podršku tom pozitivnim promjenama i ovom zaokretu i da će sigurno do oporavka doći i on neminovno mora doći. Dakle, na svjetsku ekonomsku krizu ne možemo utjecati i ja se nadam da njene refleksije neće bitno pogoršavati situaciju u ovoj i sljedećoj godini ali ono što možemo sami napraviti, činimo, započeli smo i konačno stvaramo pretpostavke da nam bude bolje. Ova Vlada i ova saborska većina koja ju poražava ima znanja, hrabrosti i volje da i bez kalkulacija krene u nove reformske procese da krene u pravcu rezanja proračuna smanjenje deficita i novog razvoja i tu se ustvari vidi ja bih rekao jedno državničko ponašanje ove Vlade. Razlika između državničkog ili s druge strane politikantskog ili populističkog ponašanja je upravo u tome što oni koji se politikantski ili populistički ponašaju donose takve odluke i proračune gledajući kome će se zamjeriti, a kome ne i kako osigurati sebi većinu, doduše pri tome se prevare pa ipak ne dobiju većinu, a državničko ponašanje je ono koje donosi odgovorne odluke koje su nekada i nepopularne ali koje u konačnici nose naprijed koje vode novom razvoju i koju će Hrvatsku nadam se i vjerujem izvesti iz krize. Hvala lijepa.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Imamo zahtjev za ispravak dva netočna navoda. Prva je poštovana zastupnica Sunčana Glavak. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Jelušić ispravit ću vaš netočan navod, rekli ste da ovaj proračun neće podržati onaj tko ne razumije ili tko ne želi dobro odnosno tko ne želi pozitivne promjene. Ne mogu se složiti s vama to je potpuno netočno. Ne možemo prihvatiti ovaj proračun iz nekoliko razloga, ja ću vam navesti samo dva, a to je prvi razlog što se za 363 milijuna kuna smanjuju sredstva za školstvo, zdravstvo, vatrogastvo i ja ne mogu pristati na to. I da, neće se ponijeti državnički jer mi nismo ovdje zato da glumimo državnike, već smo ovdje zato da predstavljamo ljude koji su nas izabrali pa tako i ljude svakog ponaosob u mojoj izbornoj jedinci. I jednako tako jedinice za pomoć jedinicama lokalne samouprave smanjena su sredstva za 60 milijuna kuna. Mislim da vam to ne bi trebalo biti smiješno. Ovo je tužno i nemojte apelirati na nas ovakvim populističkim razmišljanjima i govoriti nam da nešto ne razumijemo jer ovo vjerujem da razumije svatko. Manje će dobiti za škole, za bolnice, za vatrogasce. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći zahtjev za ispravak netočnog navoda ima poštovana zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Jelušić dolazite iz grada Zagreba i jako ste dugo bili u rukovodstvu i jako ste dugo bili u Holdingu, pa onda kada govorite o nekakvom državničkom ponašanju odnosno politikantskom onda naravno je netočno kada mislite da je politikantski se ponašala bivša vlast. Ne, vaše ponašanje je apsolutno politikantstvo, milijardu kuna je dužan Holding vreća bez dna. To su vaši proračuni, to je vaša politika i to je vaše fantastično nedosljedno vladanje kako u Zagrebu a to ćemo vidjeti sada i u Hrvatskoj.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa radom i raspravom zastupnika u trajanju od 10 minuta. Sljedeći za riječ ima poštovani zastupnik Tonino Picula. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Sabora. Gospodine ministre, suradnici. Nekoliko dojmova o predloženom proračunu Vlade RH za ovu godinu. Pa meni se prije svega čini da taj predloženi proračun dobro odgovara na nekoliko pitanja. Prije svega kako Vlada vidi postojeće prilike u zemlji ali i u kom pravcu želi usmjeravati Hrvatsku u neposrednoj budućnosti. On je po mom mišljenju izraz dobre analize, racionalnog planiranja kao i opravdane intervencije u prihode i rashode države za aktualnu još uvijek itekako kriznu godinu. Ali jasno je usprkos nekim najavama i željama iz Vlade kako nema i ne može biti tzv. klin starta ili čistog početka barem kada je riječ o državnom proračunu. Zašto? Pa svaki prvi proračun neke nove vlasti poput sjene prate svi uspjeli i neuspjeli potezi ranijih vlasti, sve obveze, kompromisi, greške i zablude tako da ni ovaj proračun ne može biti izuzetak u tom pogledu. Tako može prima vista zaključiti da je predloženi proračun kombinacija pojasa za spašavanje i neke ad hoc vitaminske injekcije prije svega hrvatskom realnom sektoru koji se godinama utapa u ambijentu tvrdog monetarizma i pritiska enormne javne potrošnje. Ne treba zanemarivati činjenicu o nepovoljnim vanjskim okolnostima i negativnim trendovima. Utoliko se mora spomenuti da se baš danas ili ovih dana odlučuje o profilu eurozone tj. hoće li jedna njena članica morati proglasiti bankrot i otići iz tog društva. Naime, ministri financija eurozone dok mi raspravljamo u Zagrebu su se sastali u Bruxellesu gdje raspravljaju o tome da li dati zeleno svjetlo za financijsku pomoć Grčkoj od 130 milijardi eura. Međutim, eventualna isplata odobrene pomoći ukoliko do nje dođe najavljuje se bit će podvrgnuta strogom za sada ne zabilježenom nadzoru. U tu zajednicu Hrvatske će ući u vrlo skoroj budućnosti i morat će moći to poštivati sve rigoroznije norme. Zato nije svejedno kakve temeljne financijske dokumente države donosimo. A jedna od kritika predloženog proračuna baš kaže kako proračun ne šalje dobru poruku međunarodnom financijskom sektoru i financijskim institucijama koje nisu naivne pa će lako prepoznati da najave Vlade o rastu nisu moguće uz ovakve mjere. O tome naravno možemo i trebamo raspravljati. Ali nedvojbeno su još manje naivne prilike u kojima svoje obiteljske proračune danas planiraju i realiziraju naši sugrađani, a riječ je o prilikama zaostalim iza ekonomskog opusa prijašnjih vlada. Ipak, već je jedna međunarodna financijska rejting kuća iskazala suzdržani ali ipak optimizam o radu nove hrvatske Vlade na temelju predloženog proračuna. Nekoliko riječi o onome o čemu svjedočimo ovih dana. Netko bi tko promatra situaciju sa strane mogao zaključiti da je situacija u poljoprivredi za Hrvatsku ozbiljniji problem od svojedobno najeksponiranijih kočnica pregovaračkog procesa. Riječ je o pravosuđu i brodogradnji. Možda dojam vara, ali poljoprivreda doista zahtijeva osjetne rezove i strukturne promjene koje su se već trebale dogoditi ranijih godina. Međutim, politika i politički interesi dugo su uskraćivali reformu sektora i otežali prilagodbu naše poljoprivrede u uvjetima koji vladaju u EU. Unija je pak sa svoje strane već usvojila financijske okvire prve dvije godine članstva naše zemlje prema kojima poljoprivrednici mogu računati na subvencije ravne onima njihovih kolega u drugim, novijim ili najnovijim članicama. Taj će novac Hrvatska imati na raspolaganju, a ona ga do sada nije znala ili nije mogla potrošiti. U svakom slučaju, reforma sektora u Hrvatskoj više ne trpi odgode. Poljoprivreda uz 18 milijardi investiranih kuna u poticaje proizvodi manje nego prije 5 godina dok je proizvod za petinu skuplji. Tržište konzumira uvozne proizvode dok je deficit u poljoprivredi premašio 600 milijuna eura. Velik je put pred poljoprivrednicima u Hrvatskoj do onog idealnog godišnjeg prihoda od oko 150 tisuća eura uz stotinjak sati tjednog rada, a taj put obitelji naših poljoprivrednika započinju sa 2000 do 4000 eura prihoda. Uz to, poljoprivrednik u EU plaća kamatu na kredit ne veću od 4,5%, dio subvencionira država, uglavnom do 2%, dok seljak u Hrvatskoj plaća kamatu od 8% naviše. Upozoravali smo iz oporbenih klupa da Hrvatska i njeni seljaci nisu dovoljno pripremljeni za EU. Glavni pregovarač Tik Lang svojedobno je izjavio da Hrvatskoj manjka pouzdan sustav upravljanja i nadzora trošenja proračunskog novca. Famozni, još neizgrađeni administrativni kapaciteti kombinirani s reformom najnevidljiviji su upravo u sektoru poljoprivrede i ovi najnoviji prosvjedi hrvatskih seljaka potvrdili su nužnost reformi, ali to da su poticaji bili više sredstvo socijalnog mira nego način poticanja proizvodnje hrane i ruralnog razvoja. Stoga ne treba čuditi da su stavovi hrvatskih seljaka prema EU vrlo često negativni. Među negativnim aspektima jedan koji najčešće se spominje je da poljoprivrednici smatraju propise EU prijetnjom opstanku svojih imanja. Poljoprivrednici također strahuju da će postati nekonkurentni zbog otvorenog tržišta i njihove male poljoprivredne strukture. Međutim, slovenski i poljski primjeri pokazuju da se mišljenje o EU i njenoj poljoprivrednoj politici mogu poboljšati čim financijske koristi postanu očite. Stoga negativan stav također može biti posljedica nedostatka informacija. Potrebno je savjetovati zainteresirane poljoprivrednike o ispravnoj primjeni postupaka, razvoja poslovnih planova i procjena povezanih rizika te će poljoprivrednici trebati stručno usavršavanje o raznim nacionalnim ali i investicijskim shemama EU koji im mogu stajati na raspolaganju. Puno je govornika danas s pravom spomenulo kako predloženi proračun prvi put u zadnjih 10 godina smanjuje rashode državnog proračuna. Vjerujem da je to smanjenje u korist budućeg povećanja životnog standarda građana, ali to se neće dogoditi bez trajnog a ne samo deklaratornog preusmjeravanja cijelog hrvatskog društva u društvo znanja, rada, proizvodnje i odgovornosti u najširem smislu te riječi. Poštovane kolegice i kolege, danas je Svjetski dan socijalne pravde, dan koji se slavi od 2009. godine nakon odluke Generalne skupštine Ujedinjenih naroda. Države članice priznale su da se socijalni razvoj mora temeljiti na pravdi, solidarnosti, skladu i jednakosti kako među svim zemljama tako i unutar svake od njih, dok socijalna pravda, jednakost i pravičnost čine temeljne vrijednosti svakog društvenog života. A danas braniti tekovine umiruće države blagostanja nije više jednostavno ni u razvijenijim i odgovornijim društvima od hrvatskog. Teško je budući da utabanih staza nema, ali mislim da je tu baštinu i moguće i potrebno braniti i dalje razvijati. Primjera radi, proizvodnja Iphonea u Kini košta 8 dolara naspram 65 dolara u Sjedinjenim Američkim Državama. U EU ta bi proizvodnja bila još skuplja, međutim to nije jedini razlog zašto se proizvodnja popularnog uređaja nikada više neće vratiti u SAD, kako je pokojni Steve Jobs odgovorio na direktno pitanje američkog predsjednika Barracka Obame. Premještanje gotovo svih proizvodnji sa zapada na istok duboko je promijenilo društva zahvaćena globalizacijom. Hrvatska nije i ne može biti otok, ali stvaranjem nekih novih vrijednosti i racionalnom potrošnjom javnog novca može afirmirati filozofiju investiranja, proizvodnje ali i djelotvorna zaštita rada na vlastitom tlu. U tom procesu ovogodišnji proračun je dobrodošao korak u pravom pravcu. Hvala.
Hvala lijepa. Idući na redu za raspravu u trajanju od 10 minuta, uvaženi zastupnik Mihael Zmajlović.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, ministre i suradnici, kolegice i kolege zastupnici. Danas smo evo puno čuli o brojkama vezanim uz proračun pa se ja neću toliko koncentrirati na brojke već na ono što proračun svake države pa i Hrvatske bi trebao odgovoriti, a to je proračun svake države bi trebao odgovoriti na sve one prizemne stvari u svakodnevici ali i na ono što su zapravo naše krajnje ne samo političke težnje nego i težnje kao ljudi, kao naroda i kao zajednice i pri tome je naravno i donošenje proračuna na neki način i svečan čin. Zato ću danas govoriti o onome što smatram da su najvažnije karakteristike predloženog proračuna, a to je da on predstavlja značajan zaokret u fiskalnoj politici koji je trebalo učiniti i puno ranije, da se nakon punih 10 godina realno i nominalno smanjuje i da smo konačno odlučili ozbiljno se obračunati sa deficitom. Podsjetio bih i na kontekst u kojem se donosi proračun, a kontekst je takav da smo svih ovih godina trošili više nego što smo prihodovali, da smo davali više nego što smo priskrbili tijekom godine. Koristili smo nacionalna dobra iznad onoga što smo stvorili tijekom godine i na neki način smo polako grizli i jeli svoju vlastitu supstancu. Znamo tko je odgovoran za to no o tome neću govoriti. Ali govorit ću o odgovornosti Vlade, odgovornosti Vlade koja je ponudila jedan potpuno novi koncept proračuna, a to je da reformom, odnosno ponudom paketa fiskalnih zakona se mijenja koncept, da se porezna presija premješta sa rada na kapital i to je značajna poruka ove Vlade. S jedne strane rasterećujemo rad zbog toga što se žele zaštititi upravo socijalno najugroženiji slojevi i na kapital, ali ne na kapital čiji porezi, novi porezi će sprječavati nove investicije već se želi poslati poruka da oni investitori, oni ljudi koji imaju dovoljno raspoloživog kapitala da ga usmjere u investicije i samim time će imati i porezno oslobođenje. Ono što se kroz raspravu na Odboru za financije moglo zaključiti je da se većina članova, pa rekao bih svi članovi Odbora za financije su se složili da su ciljevi ovog proračuna ispravno postavljeni. Samim time možemo reći da se većina stručne javnosti može složiti sa time da je ovaj proračun odlično postavljen i da su ciljevi i instrumenti kojima će se doći do tih ciljeva dobro postavljeni. Ono što se moglo čuti to je skepsa da li će se to moći realizirati. Ja bih ovdje apelirao na sve nas koji nosimo odgovornost na stanje u ovoj državi i na to da li će poruke sa ovog Sabora biti konfuzne ili jasne, da pokušamo zajednički dati podršku ovoj Vladi, ovome proračunu kako bi se u naše gospodarstvo koje je temelj i osnova izlaska iz gospodarske krize, da bi se vratio optimizam. Optimizam na način da se potaknu nove investicije, a to ćemo moći samo na način ukoliko pošaljemo jasnu poruku i damo podršku Vladi, dakle ovoj Vladi koja je predstavila svoj prvi proračun u ovom mandatu. Moramo pokazati da, ja vjerujem da će se kroz ovaj proračun pokazati i vjerodostojnost ove Vlade, vjerodostojnost politike i ono što se posebno može podržati to je pokretanje novih investicija i to državnih investicija za koje smatram da kada se, u trenutku kada se pokrenu će potaknuti i niz privatnih investicija i to direktno utjecati na gospodarski rast. Iz svih ovih razloga koje sam naveo, dakle značajan zaokret u fiskalnoj politici, značajno smanjenje prihoda i rashoda u državnom proračunu u zadnjih 10 godina i značajno smanjenje deficita razlog je zašto kolegice i kolege predlažem da podržimo ovaj proračun. Hvala lijepo.
Hvala vama. Svoje viđenje prijedloga proračuna sada će nam iznijeti uvažena zastupnica Lidija Bagarić.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministri, predstavnici ministarstva, uvažene kolegice i kolege zastupnici. O ovom proračunu smatram da je važno istaknuti i ponavljati, pa evo ponovit ću i ja da je ovo prvi put da jedna Vlada značajnije smanjuje državni deficit kroz smanjenje vlastitih rashoda, a što je ujedno i prvi korak prema politici racionalnog trošenja, a ne života na dug kao što je to do sad bio slučaj. Proračun je prije svega razvojni i to u onolikoj mjeri koliko su to dozvoljavale naslijeđene ugovorne obveze, a koje se naprosto moraju poštivati. Brojne su kritike prvenstveno od strane medija, ali i od raznih drugih subjekata kako je trebalo odrezati više, kako je trebalo smanjiti više sredstava za plaće državnih i javnih službenika. Međutim, odgovorna Vlada, a što ova Vlada uistinu i jeste mora voditi računa o kolektivnom ugovoru i njihovom poštivanju. Jer bi u suprotnom došlo do znatno većih troškova za državni proračun. Najlakše je bilo u vremenu gospodarskog rasta samo trošiti, a kod nas se bome trošilo i puno više nego što se imalo pa su se tako određenim skupinama davala razna prava, a ta prava u sadašnje vrijeme krize jako je teško smanjiti. Prošli tjedan imali smo ovdje u Saboru raspravu o radu Državnog odvjetništva, a iz čijeg izvještaja je jasno vidljiv veliki broj tužbi protiv Republike Hrvatske koji se uglavnom odnose na radne sporove a koji su rezultat nepoštivanja prava iz kolektivnih ugovora. Takve sporove Republika Hrvatska u pravilu gubi. Vidljiv je i veliki broj pravomoćnih sudskih presuda protiv Republike Hrvatske koje su dovedene do ovršnog postupka što kasnije naravno generira dodatne troškove. Pa tako neodgovorno ponašanje konačno treba prestati. Dakle, važno je imati na umu kako je Vladi potrebno određeno vrijeme da kroz pregovore sa sindikatima mirnim putem dođe do najpovoljnijeg rješenja a za dobrobit svih. Obzirom, dolazim iz sustava sveučilišta osvrnut ću se na proračun Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta. Obećano je da neće biti kostura iz ormara, a samo u ovom ministarstvu moralo se za 2012. osigurati dodatnih 13 milijuna i 140000 kuna a za izvršavanje pravomoćnih sudskih presuda. Unatoč tome i uz ukupno smanjenje proračuna ministarstva za 400 milijuna kuna uspjela se osigurati kvaliteta odgojno-obrazovnog sustava i veće ulaganje u poticanje razvoja. Uštede ostvarene i na masi plaća, ali ne na način da se smanjuje osnovna plaća, nego da se ukinu neracionalni troškovi poput neopravdanih prekovremenih sati, ugovora o djelu, različitih dodataka na plaću, sumnjivih putnih troškova tzv. turističkih putovanja na kongrese i slično. Kao veliki poslodavac ministarstvo je ostvarilo znatne uštede smanjenjem zdravstvenog doprinosa sa 15 na 30%. Unatoč uštedama nastoji se dostići europske standarde. Ciljevi Strategije Europa 2020. su veće investicije i reforme u obrazovanju, smanjenje stope ranog napuštanja škole ispod 10%, povećanje visoko obrazovanih na 40%, obrazovanje odraslih iznad 15%, mobilnost radi cjeloživotnog učenja na 20% za visoko obrazovanje i 6% za strukovno obrazovanje. Pa ako se usporedimo s tim brojkama možemo biti zadovoljni samo sa stopom ranog napuštanja škole, što je u Hrvatskoj 3,6%. Ali se samo 18% visoko obrazovanog stanovništva i mizernih 2% mobilnih studenata vidi se koliko zaostajemo. Pri tome svjetski uspjesi pojedinaca, kako učenika i studenata, tako i liječnika znanstvenika i sportaša pokazatelji su mogućeg uspjeha. Jedan od osnovnih ciljeva ministarstva je smanjenje stope nezaposlenosti mladih, jer Hrvatska trenutno sa 35% nezaposlenih mladih ljudi na neslavnom je trećem mjestu u Europi. Mora se omogućiti da naše škole i fakulteti proizvode stručnjake za tržite rada, a ne za zavode za zapošljavanje. Ovogodišnji proračun osjetljiv je na aktualne probleme i potrebe pa su se tako povećala sredstva za prevenciju ovisnosti sa 422 tisuće kuna na milijun kuna, a za prevenciju nasilja u školama koji je u posljednjih godina postalo naprosto zabrinjavajuće, povećala su se sredstva sa 227 tisuća na milijun kuna. Više će se poticati i stručno usavršavanje učitelja i nastavnika, te rad sa nadarenom djecom. Ulaganje u znanstvenoistraživačku djelatnost koja je pokretač dugoročnog gospodarskog i društvenog razvoja povećalo se za 60 milijuna kuna. Većim ulaganjem jačat će se povezivanje znanstvenog potencijala na sveučilištima i javnim institutima sa gospodarstvom u okruženju, razvijat će se poduzetništvo zasnovano na inovacijama i visokim tehnologijama te poticati mobilnost i međunarodnu suradnju znanstvenika. Proračunom su osigurana dodatna sredstva iz organiziranja znanstvenih skupova, te za izdavanje domaćih i nabavku inozemnih znanstvenih časopisa. Treba posebno naglasiti i povećanja sredstava za sve programe Europske unije za koje je Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta nadležno. U sklopu programa zajednice Republici Hrvatskoj osigurano je punopravno sudjelovanje u najvećem okvirnom programu Europske unije sedmom okvirnom programu. Tzv. FP7 temeljni je instrument Europske unije za poticanje istraživanje i tehnološkog razvoja te povećanje konkurentnosti u svjetskim razmjerima, a naši znanstvenici tu su se već dokazali i za očekivati je da će i ubuduće uspješno povlačiti sredstva. Od početka korištenja sredstava iz okvirnog programa do danas Hrvatska je uplatila 25,7 milijuna eura nacionalnog doprinosa, što je u istom razdoblju, a dok je u istom razdoblju povukla 35,7 milijuna eura. 2014. godine FP7 će naslijediti novi, još veći program nazvan horizont 2020 o kojem se upravo vode rasprave u institucijama Europske unije i za koje se ministarstvo već vrlo aktivno priprema. To je velika prilika za našu zemlju kako u mogućnostima izdašnijeg financiranja projekata tako i afirmaciji naših znanstvenika i njihovog istraživačkog rada u svijetu, i prilika za međusobno povezivanje i razmjenu iskustva. Kroz operativni program za regionalnu konkurentnost osigurana su veća sredstva za natječaje IPA komponente 3C što je ujedno i priprema za buduće korištenje sredstava iz strukturnih fondova, a isto tako i za unapređenje ljudskog kapitala i zapošljavanja koja su osigurana kroz IPA komponentu četiri. U situaciji kad nam je prema evidenciji Hrvatskog zavoda za zapošljavanje od prošlog mjeseca registrirano gotovo 335 tisuća nezaposlenih osoba, posebnu brigu treba voditi o jačanju zapošljivosti, a što je moguće kroz programe prekvalifikacije i obrazovanje odraslih. Povećanje sredstava vidljivo je i za poslovni inovacijski centar BIKRO koji poticanjem tehnologijskih istraživanja treba osigurati bolju suradnju između znanosti i privrede, a u cilju povećanja konkurentnosti hrvatskog gospodarstva. Ovo je samo dio mjere iz domene Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta, koji bi trebale potaknuti društvo prema naprijed. Ulaganje u znanost i obrazovanje posebno se ističe u strateškim dokumentima Europske unije, ali i u programu ove Vlade. Građani trebaju biti svjesni, a što su prema povjerenju prema Vladi Zorana Milanovića pokazali da itekako jesu, kako je nemoguće iz opustošene državne blagajne u ovako kratkom vremenu napraviti čudo. Unatoč značajnoj štednji napravljen je zaokret prema politici poticanja razvoja, ali čarobnog štapića ipak nema. Da bi se kroz olakšice potaknula privreda moralo se posegnuti i za bolnom mjerom podizanja PDV-a kako bi se namaknula sredstva. I na kraju ukratko želim reći da je ovaj proračun borba za održavanje ekonomske stabilnosti i bitka za budući gospodarski rast. Hvala.
Za ispravak netočnog navoda prijavo se uvaženi zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, uvažena kolegice zastupnice. Samo želim ispraviti netočan navod u dijelu u kojem je kolegica rekla da je ovaj proračun ustvari politika racionalnog ponašanja i da nema više života na dug. S obzirom da mi svi imamo iste materijale, nadam se da imamo, u našim projekcijama piše da je planirani dug u sljedeće tri godine 26 milijardi kuna, za koje se država mora zadužiti, a mi cijelo vrijeme, ja sam to već slušao nekoliko vaših kolega koji izlažu, govore da tog duga više nema, pa s obzirom da je ovdje ministar financija, nek on nama kaže hoćemo li mi i dalje se zaduživati kao država ili nećemo, s obzirom da potrebe postoje. Hvala.
Idući za raspravu se prijavio uvaženi zastupnik Mladen Marelić. Izvolite.
Uvaženi ministre sa svojim kolegama. Slušajući ovu raspravu donio sam odluku da svoju diskusiju mijenjam, a mijenjam je temeljem tog što proračun kojeg smo dobili sigurno je pravedniji i razvojnim proračunom, proračun koji će biti istiniti. Dosta se dana čuje u ovoj sabornici holding, o tome par dana dobili smo jedan holding … [[Ne razumije se.]] tisku, novac bačen u vjetar, mislim vjetar ga je raspuhao, Hrvatska uložila 4 i pol milijarde … [[Ne razumije se.]] i spore trajekte. Mislim da nam minolovci neće više trebati jer mislim da smo ipak svoji na svome, a spori trajekti na žalost voze konstantno. Velike pare su tu uložene, ali rezultata nemamo. Kad mi znamo da danas na jednoj običnoj pruzi da trajekt ne može ukrcati ni autobus, ni kamion, pitamo se za koga su ti trajekti, komu to služi. Ako … [[Ne razumije se.]] jači maestral kako mi dolje na jugu kažemo zapuše brodovi ostanu vezani u Splitu i mi ostanemo odsječeni od kopna. Znači povezanost je upitna, i ova je Vlada dobro ocijenila da neće takve stvari raditi kao što su radili do sada. Kad vidimo zdravstvenu zaštitu kako smo locirani, kad 2 i pol sata sa hitnom službom voziš do bolnica, a sjećamo se ministra bivšeg koji je predložio takvo famozno zdravstvo da će nas koštati i koštati, mislim da je ministar Rajko će imati dosta problema sa ministrom financija da to riješi da se uvaži dobar život i sigurnost … [[Ne razumije se.]] otočana. Kada se sjetimo kompletnog ponašanja politikantstva evo danas počeli smo dobivati na klupe amandmane, kada vidimo koji amandmani, tko ih nosi, tko ih piše, pitam se gdje ste bili 8 godina, sjećate se dobro evo ja imam kod sebe jedno brdo ja mislim 45 komada projekata koji su bačeni u ladici ministarstava jer su došli iz gradova općina di gospodo niste bili na vlasti. Sporazum je za život vode, djelovanje i egzistencija života, imamo ih potpisali trebali su biti savršeni 2011.godine niste ni pola sredstava uložili u njih, nisu ni završeni. Pričamo o poljoprivredi mislim da je to jedna grana dosta složena i to sam govorio na Odboru za poljoprivredu. Poticaji u poljoprivredi, da treba biti poticaja u poljoprivredi samo trebamo imati čiste i konkretne odnosno poštene pravilnike kako možemo konkurirati i tko može konkurirati za te poticaje. Ne možemo svi, svaki od nas ako se imalo bavi poljoprivredom a ima neke zapuštene vinograde ili smo dali tuže ili smo stavili na spisak tuđe vinograde i dižemo za to poticaje. To je žalosno. Nažalost takvih ima dosta. I zato bih molio ovaj Sabor, to sam zamolio i na odboru da bar zadnje 4 godine dobijemo registar poduzeća koji su dobili te poticaje po županijama tako da možemo djelovati i da vidimo tko to prima te poticaje jer sigurno bi poljoprivrednici kao danas i mljekari koji štrajkaju i ovo da bi bili zadovoljniji da bi sredstava bilo puno više. Kada vidimo davanje koncesija, evo danas slušamo, nemamo uopće registar tih koncesija kako dobijemo te koncesije, samo znam kako ste ih dijelili. Dijelili ste ih na načine da je tu je građevinska zona može se napraviti interesantno nešto za poljoprivredu, danas se ukine, a sutra vi područje koje je bilo građevinsko i ukidamo da ostane sutra nekome svom date opće nije iz tog područja, date za razvoj dugogodišnjih nasada da se može dobiti poticaje, a kakvi ti poticaji ne znamo. Vidimo preko ljeta naša sigurnost zaštite od požara na otocima mislim da će to Vlada korektno odraditi i da će vidjeti tamo zaštite da se koristi lokalni vatrogasci jer zaštite koje dođu vatrogasci na otoke ipak ljudi koji nisu profesionalni i njima treba plaćati i dnevnice i smještaj da su to stvarno veliki troškovi. I to će Vlada u tom segmentu znati cijeniti. Ali što je najglavnije danas dobivam iz svoje sredine kako kolege iz HDZ-a u svim segmentima gradovima i općinama tražu projekte da se dadu projekti koji su sada u opticaju i sada ih dobivamo na klupe kao amandmane. I mislim da će ovaj proračun koji je predložen biti razvoja i pošten … Hvala.
Zahvaljujem kolegi Mareliću. Imamo prijavljeno dva ispravka netočnog navoda. Prekasno ste se javili, morate se javiti dok govornik govori. Imamo dva ispravka netočnih navoda. Najprije uvaženi zastupnik Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine zastupniče, pa dozvolite mi da ispravim krivi nalog u dijelu gdje je uvaženi zastupnik rekao da su se poticaji dijelili i za tuđe vinograde i za tuđe njive. Poticaji su se dijelili na ono što je netko obrađivao i što je dokazao ili vlasništvo ili zakup ili koncesija. Što se tiče transparentnosti svi poticaji su bili objavljeni na stranicama ministarstva poljoprivrede i Agencije za plaćanja, a uvođenjem i napredovanjem prema EU mi smo implementirali sustav IAKS i ARKOD gdje su evidentirane sve snimljene i evidentirane sve zemljišne čestice pojedinca. Znači nije se moglo koristiti za tuđe vinograde potpore.
Drugi ispravak netočnog navoda uvaženi kolega Branko Bančić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Marelić ispravit ću netočan navod koji se odnosi na navod da bivša Vlada nije napravila ništa kada je u pitanju prometno povezivanje hrvatskih otoka pa bih samo pripomenuo da je u mandatu prošlih HDZ-ovih vlada udvostručen iznos sredstava za subvencioniranje prometnog povezivanja otoka i u dijelu koji se odnosi na brzobrodske linije i u dijelu koji se odnosi na trajektne linije. Naime, 2003. godine za taj se prijevoz izdvajalo 205 milijuna kuna, a sada je gotovo 400 milijuna kuna za prometnu povezanost hrvatskih otoka. U isto vrijeme je obnovljena flota nacionalnih brodara Jadrolinije te je nabavljeno 8 novih trajekata i kupljeno je gotovo 5 novih brodova. Također u tom periodu uloženo negdje oko 250 milijuna kuna državnih sredstava u sanaciju i rekonstrukciju luka na otocima koji služe za prometno povezivanje hrvatskih otoka. Prema tome nikada u povijesti u tako kratko razdoblju nije napravljeno za prometnu povezivanje hrvatskih otoka kao što je to napravljeno u prošlim mandatima.
Hvala lijepa. Idući na redu za raspravu u trajanju od 10 minuta je uvaženi zastupnik Damir Mateljan. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, štovane kolegice i kolege zastupnici. Već u uvertiri ove rasprave koja će očito biti dugačka rečeno je gotovo sve bitno o ovome proračunu međutim katkada se dobro i ponoviti. Dakle proračun jest ključni dokument koji pokazuje u najvećoj mjeri u kojem pravcu će krenuti ova Vlada u vođenju ove zemlje. I da ja se slažem sa kolegom Vinkovićem da bi ovaj proračun mogao biti drugačiji. Ja bih bio sretan da je on drugačiji, ja bih bio sretan kada ovaj proračun uopće ne bi imao deficita kada bi on bio nula kuna. Bio bih najsretniji kada ovaj proračun se ne bi smanjivao nego uvećao, bio bih najsretniji kada bi ovaj proračun imao dovoljno novaca za sve ove amandmane uključujući cestu za Vinjane Donje. Bio bih vrlo sretan kada bi bilo dovoljno sredstava za ulaganje u visoko školstvo kako bi naši studenti završavali vrhunske studije u Republici Hrvatskoj i to besplatno. Bio bih iznimno sretan kada bi u proračunu bilo dovoljno novaca da se ispuni standard osnovnom školstvu i da sve osnovne škole imaju informatičke učionice, sportske dvorane, sve ono što im po tom standardu pripada. Međutim, cijelo vrijeme živim u Hrvatskoj čvrsto s nogama na zemlji i na žalost znam da je takvo nešto u ovom trenutku nemoguće i da je takvo nešto na žalost utopija. Stoga sve ove kritike koje dolaze sa strane od onih koji su vodili politiku koja nas je i dovela u stanje da ove legetimne želje za razvojem budu utopija, nisu nekakve kritike niti pozitivni prijedlozi, već jednostavno halucinacija. Danas u Hrvatskoj ne moramo biti neki vrli ekonomisti, dovoljno je da nismo neuki, dovoljno da nismo slijepi i da vidimo da Hrvatskoj predstoje dva pravca. Jedan pravac je po onom obrascu ukoliko nam nedostaje novaca za mirovne idemo se zadužiti. Ukoliko nam nedostaje novaca za subvenciju u poljoprivredi, idemo se zadužiti. Ukoliko nam nedostaje novaca za glad koalicijskih partnera idemo se zadužiti. Ukoliko nam nedostaje novaca u izbornoj godini za nekakve kapitalne investicije hajmo uzeti još od onih tvrtki u državnom vlasništvu koje taj novac imaju. I naravno, tu je onaj drugi put kojim je krenula ova Vlada, a to je smanjivanje rashoda, racionalnije trošenje javnog novca, otvaranja prostora gospodarstvu, stvaranje prilika da to gospodarstvo prodiše, da se napokon počnu otvarati nova radna mjesta, da se napokon počinje stvarati nova vrijednost koja nas jedino može izvući iz ovoga gliba. Osvrnuo bih se i na dio proračuna koji govori o onom dijelu EU fonda, odnosno 600 milijuna kuna koje bismo 2012. Trebali prihodovati iz EU fondova. Na ministarstvu je, odnosno na Vladi je i na resornim ministarstvima da stvore sustav koji će pomoći jedinicama lokalne samouprave čiji su proračuni već ionako iscrpljeni kako bi što jednostavnije dolazili do novca za predfinanciranje tih projekata i kako bi što više novaca povukli iz EU fondova u svoje lokalne proračune za financiranje lokalnih projekata. Naravno i na jedinicama lokalne samouprave također je zadatak da se umreže, da naprave jednu sinergiju kapaciteta koji su još uvijek vrlo loši i vrlo su na niskoj razini, kako bi bili što čvršći, što jači i što više novaca izvukli iz EU fondova. I na kraju ja ne gajim nadu, niti imam iluzije, većinom glasova sam uvjeren da ćemo prihvaćanjem ovoga proračuna uspjeti izići na onaj put kako to veli kolegica Jelaš koja neće biti niti kratak, niti lagan, ali kao što to veli stara kineska poslovica "i najduži put započinje prvim korakom". Hvala.
Zahvaljujem kolega Mateljan. Na redu je za raspravu uvažena zastupnica Ana Damjanac.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodo zamjenici i suradnici ministra, kolegice i kolege zastupnici. Neću govoriti o brojkama jer nismo mogli detaljno iščitati iz prijedloga proračuna, a i kolege su već dosta o njima govorile. Rekla bih samo nekoliko stvari. Složiti proračun vrlo je teško i zahtjevno kada se ima, a kako ga je teško tek složiti kad se nema kao danas. Ovo je prvi proračun u zadnjih 10 godina koji ide k realnom smanjenju deficita i koji usmjerava sredstva za osnaženje privrede i gospodarstva malim koracima, ali ipak idemo naprijed. Izmjenom poreznih olakšica štite se naši najugroženiji građani. S jedne strane promjenom poreznih vrijednosti, skala to znači manje sredstava u lokalnim zajednicama, jedinicama lokalne samouprave, ali je Vlada ovim proračunom ipak vodila računa i o tome da se poveća povrat sredstava i doprinosa u jedinice lokalne samouprave, povećanjem iznosa za 1,5% tako da jedinice lokalne samouprave ne bi trebale imati smanjenje sredstava. Sam taj potez ide prema smjeru decentralizacije sredstava i ja vjerujem da će već idući proračun to pokazati u još većoj mjeri. Ovaj proračun ne zakida nikoga posebno, ali ide prema tome da onaj koji ima više treba dati više, a pogotovo oni koji su uzimali, otimali i bogatili se na tuđi račun da vrate ono što nije njihovo. Ovaj proračun smanjuje rashode i uvjerljivo doprinosi smanjenju deficita, je za 1/3 manji deficit. On je tu, ne možemo ga izbrisati jednim potezom pera i ne može nestati preko noći, ali on je manji, predviđa se manji za 1/3. Ja vjerujem kao i naši građani koji s velikom pažnjom i interesom prate prijedlog proračuna i svjesni su situacije u kojoj se nalazimo, daju podršku ovom proračunu. To govorim iz razgovora kojeg sam dobila sa građanima moje izborne baze. Građani daju podršku Vladi koja je preuzela odgovornost i ozbiljno stoji iza ovoga proračuna i ozbiljno je krenula k uvođenju reda među neplatišima kao i zaustavljanju odlijeva naših sredstava van naše zemlje. Poglavito, mislim na dobit koja se slijeva iz naših banaka, a koju plaćaju naši građani, pogotovo oni koji su morali da bi preživjeli ovu vladavinu prošlu jednostavno se zaduživati za svakodnevne životne potrebe. Vlada konačno ovim proračunom kaže pokriti ćemo se onoliko koliko nam je dugačak pokrivač i nećemo trošiti ono što bi trebali otplaćivati naši unuci, a na žalost i naši praunuci. Hvala lijepa.
Hvala vama. Na ovo izlaganje imamo prijavljena 3 ispravka netočnog navoda. Prvo uvaženi zastupnik Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana gospođo zastupnice, gospođe i gospodo zastupnici. Dozvolite mi da ispravim krivi navod gdje gospođa zastupnica kaže proračun ne zakida nikoga posebno. Oni koji imaju više, uzima se više. Ovaj proračun najviše zakida poljoprivrednike i oni nisu u kategoriji da imaju više i da se njima može uzimati više. Potpore za poljoprivredu su najviše i u postotku i u apsolutnom iznosu imaju najveće smanjenje, a poljoprivrednici nisu u kategoriji onih koji jako puno imaju. Hvala lijepa.
Idući ispravak uvaženi zastupnik Ante Kulušić.
Gospodine potpredsjedniče, kolegica kaže isto ovo "ovaj proračun ne zakida nikoga posebno" Ja ću samo jedan primjer navest, da u razdjelu Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja prijenos sredstava za zaposlene u jedinicama lokalne uprave prošle godine je bio 47 milijuna kuna za one koji izdaju građevinske dozvole. Ove godine je 12 milijuna kuna. I sad ja pitam tko će plaćat te ljude, odakle će županije i gradovi plaćat te iznose. Prema tome, to što je kazao jutros jedan kolega da je impresioniran ovim potezima Vlade i proračunom, ja bih se radije složio sa premijerom što je jutros kazao da novo može biti mutno. Hvala.
I posljednji ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Đuro Popijač.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Kolegice rekli ste da ova Vlada pokazuje kako se ide naprijed s malim koracima i tako. Upravo ste vi svojim primjerom pokazali kako ćete podupirati ovu Vladu kada niste htjeli potpisati jedan od najvećih projekata inače u Hrvatskoj što se radi u turističkom sektoru kada…
Kolega, ovo nije ispravak netočnog navoda. … /Govornici govore u isti glas./… Kolega Popijač, molim vas. Imamo članak 209. Poslovnika… … [[Upadica se ne razumije.]] Potpredsjednice Doma molim vas nemojte dobacivat iz klupe, zašto, pa nema razloga. Molim vas ispravite netočan navod.
Da, ispravljam netočan navod da… … [[Buka u dvorani, govornik se ne razumije.]] Na način na koji to neće podržavati u budućnosti, dakle nije gospođa htjela podržati jedan od najvećih projekata u turističkom sektoru koji se u Hrvatskoj inače pokušava probijati ali očito i ne znamo u kojoj je sad fazi, u kojem stanju, očigledno da će biti poništen kao i većina onoga što smo mi započeli.
To da je nešto odbila ili nije odbila podržati je točno, a ne netočno. Ništa o tome nije govorila. Kolega Popijač, ajmo se držat Poslovnika vi, ja, svi. Bit će nam puno lakše raditi. Idući na redu je uvaženi kolega Željko Mirković.
Gospodine potpredsjedniče, članovi Ministarstva financija, kolege zastupnice i zastupnici. Dozvolite da ja u svom uvodnom dijelu osvrnem se na nešto što je bilo rečeno da upravo u predizbornoj kampanji sam imao zadovoljstvo i čast biti sa gospodinom ministrom koji je u svojim iskazima u kampanji upravo govorio o svemu ovome što je danas pred nama u ovome proračunu tako da na neki način svi naši birači su bili upoznati sa ovime što danas imamo pred sobom što je u konačnici i rezultiralo sa 9 zastupničkih mandata u VII. izbornoj jedinici. Nadalje bih se u svome iskazu osvrnuo uz predložene prihode 109 i rashode od 118,8 milijardi kuna bi se deficit proračuna smanjio u 2012. godini za više od 5 milijardi kuna, iznosio bi 9,9 milijardi ili 2,8% bruto društvenog proizvoda. Doda li se tomu i po 0,2% deficita izvanproračunskih korisnika i lokalnih jedinica planirani deficit opće države je oko 3,3% bruto društvenog proizvoda. Ukupne potrebe za financiranjem države i izvanproračunskih fondova u ovoj će godini iznositi oko 23 milijarde kuna od čega će se 2 milijarde kuna namaknuti privatizacijom Croatia osiguranja i Hrvatske poštanske banke, a ostanak zaduženjem na domaćem i inozemnom tržištu. Vladina prognoza o rastu bruto društvenog proizvoda u 2012. godini iznosi 0,8% a temelji se na snažnom realnom rastu bruto investicija u fiksni kapital. U 2013. očekuje se rast od 1,5% bruto društvenog proizvoda te 2,5% u 2014. godini, dok se istovremeno očekuje inflacija u 2012. od 2,4% te njeno zadržavanje na razini od oko 2,5% u srednjoročnom razdoblju. Ovaj proračun se temelji na tri načela, stvaranje preduvjeta za pokretanje gospodarstva kroz investicijski ciklus i poboljšanje uvjeta poslovanja, zatim održivost javnih financija sukladno Zakonu o fiskalnoj odgovornosti te usmjerenosti na zaštitu socijalno najosjetljivijih skupina. Paket poreznih zakona koje smo razmotrili i usvojili prošli tjedan je prethodnica ovogodišnjem proračunu. Tako će se od 1. ožujka plaćati PDV po stopi od 25% umjesto dosadašnjih 23 što će državi u ovoj godini donijeti 2,5 milijarde kuna. Snižena stopa PDV-a od 10% naplaćivat će se na ulje, mast i dječju hranu i uslugu opskrbe vode, a od 1. siječnja sljedeće godine ista stopa uvodi se i u turizmu odnosno ugostiteljskim objektima u kojima će se niži PDV plaćati na bezalkoholna pića, hranu, vino i pivo. U registar PDV-a od sljedeće godine ulazit će oni koji zarađuju više od 230 tisuća kuna, a ne 85 tisuća ko do sada. Također tvrtke gube olakšice na kupnju automobila, zrakoplova, plovila, reprezentaciju. Zahvaljujući smanjenjima doprinosa prehrambena industrija ne bi trebala podizati cijene zbog povećanja PDV-a. Također se mijenja Zakon o porezu na dohodak pa se neoporezivi podiže sa 1800 na 2200 kuna, a za umirovljenike sa 3200 na 3400 kuna s time da će se ubuduće oporezivati i mirovine iz inozemstva. Mijenjaju se također i porezni razredi, ali stope poreza na dohodak ostaju iste. Od 1. Ožujka uvodi se i porez na dividendu za građane i to po stopi od 12% s time da mali dioničari neće plaćati porez na dividendu do iznosa 12000 kuna. Vlada uvodi olakšicu za sve one koji dobit reinvestiraju pa neće na nju morati plaćati porez od 20%. No zadržavanje dobiti u društvu morat će se provesti kroz povećanje temeljnog kapitala. Tu olakšicu poduzeća moći će koristiti tek sljedeće godine, odnosno na dobit koju reinvestiraju u ovoj godini već od 1. ožujka ove godine i udio u dobiti od 12%. Vlada prihod od poreza na dobit u 2012. godini procjenjuje na oko 6 milijardi kuna i istog tog iznosa od poreza na dobit spremna se odreći odnosno pružiti ruku poduzećima da ga pretvore u investicije. Također Vlada u gospodarstvo prelijeva i oko 200 milijuna kuna mjesečno smanjenjem doprinosa u zdravstvu sa 15 na 13% što bi godišnje iznosilo oko 2,4 milijarde kuna. Sve ove navedene porezne mjere imaju funkciju ravnomjernijeg opterećenja građana i pomažu hrvatskom gospodarstvu da ima konkurentniju cijenu rada. Uz ovakve olakšice za gospodarstvo planiraju se još i dodatne olakšice tom istom gospodarstvu u smislu smanjenja neoporezivih davanja spomeničke rente vodnog i šumskog doprinosa. Novim proračunom Vlada želi održati kreditni rejting Hrvatske i poslati pozitivne poruke investitorima da dođu i ulažu u hrvatsko gospodarstvo. Sve reforme koje će se provesti moraju se temeljiti na održanju socijalne sigurnosti, na pravednosti, te na preraspodjeli socijalnog tereta na one koji imaju više što se upravo ovim mjerama i čini. Također iz Vlade se najavljuje obračun sa nelikvidnošću, jer je iznos neplaćenih računa u Hrvatskoj već premašio 40 milijardi kuna. Država će svoje obveze morati podmirivati u roku od 30 dana jer je to smjernica Europske unije, a i Vlada tako želi pomoći gospodarstvu. Poduzetnici međusobno, a i prema državi imali bi rok plaćanja od 45 dana osim ako ne ugovore dulji rok od najviše 60 dana. Nakon 60 dana više ne smije biti neplaćenih obveza. Poduzetnicima će se rok za plaćanje PDV-a produljiti sa 30 na 45 dana s time da bi opći rok plaćanja bio 60 dana ali nakon toga ne bi smjelo biti neplaćanja. Također bih se na kraju svoga izlaganja još osvrnuo prema daljnjoj fiskalnoj decentralizaciji kroz sredstava poreza na dohodak, poreza na dobit, poreza na nekretnine i poreza na promet nekretnina, poreza na dodanu vrijednost te započeti ravnomjerniji razvoj u Republici Hrvatskoj. Tu prije svega mislim o poveznici tzv. plave i zelene Hrvatske. Predjeli u morskom zaleđu imaju itekakvu šansu za razvoj samo to treba prepoznati te ulagati u infrastrukturne, gospodarske, turističke sadržaje i smještajne kapacitete čime bi se produžila i sama turistička sezona, a ujedno bi se zapošljavala i domicilno stanovništvo. Uvjerenja sam da će doći do situacija kada će se uz cestovne pravce koji su otvoreni i izgraditi prateći sadržaji kako bi se zaposlilo domicilno stanovništvo da ne bi ceste ostajale jednosmjerne i da ne bi ljudi odlazili trbuhom za kruhom iz tih krajeva. Također smatram da upravo tamo gdje se nalaze resursi da treba organizirati proizvodnju, a to prvenstveno mislim na naše prirodno bogatstvo, a to su šume, tzv. drvna industrija koja je devastirana u ovim područjima u brdsko-planinskim. Smatram da bi upravo se trebala ta prerada vratiti natrag u te predjele gdje trupci i rastu a ne da kao polu proizvodi odnosno kao trupci odlaze mimo naših granica ili negdje drugdje. Također smatram da treba voditi računa prilikom razvoja ovih područja i tzv. ekološku komponentu. Dakle, ne razvoj pod svaku cijenu. Treba sačuvati prirodu i okoliš i ne dozvoliti daljnje devastiranje i zagađivanje prostora. Samo da podsjetim da se u ovim našim krajevima nalaze i ogromne zalihe vode za kojima je već danas velika potreba u svijetu, a biti će i sve veća jer bliži se i bitka za pitku vodu. Na kraju sigurno da ću podržati ovaj prijedlog proračuna. Hvala lijepa.
Hvala vam kolega Mirkoviću. Ali nam kolegica Martina Dalić signalizira da ste rekli nekakav posve netočan navod. Da čujemo o čemu se radi.
Hvala lijepo. Poštovani kolega, barem su dva netočna navoda koja ste utvrdili. Prvo je netočno da će strani poduzetnici plaćati porez na dividendu po 12% zato jer neće. Do ulaska u Europsku uniju to će činiti po stopama iz Ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja. To znači Austrija nula, a to znači banke sve koje su registrirane u Austriji, to su one najveće. Mađarska 5%, Njemačka 5%. Dakle, oni poduzetnici koji su u stranom vlasništvu i koji su ujedno i najprofitabilniji neće platiti porez po stopi od 12% nego će to biti samo porez za domaće poduzetnike, a sve u kontekstu velikog zaklinjanja u potporu gospodarstvu i poduzetništvu. Drugo što je netočno da će se donijeti Zakon o rokovima plaćanja, jer je on već donesen i primjenjuje se i nitko ne brani, dapače očekuje se da svi gospodarski subjekti već danas po njemu postupaju logično kao što me podsjeća gospođa Kosor Vlada je predvođena HDZ-om taj zakon predložila, a ovaj ga je Dom usvojio. Hvala lijepo.
Idući ispravak netočnog navoda uvaženi kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa ispravljam netočan navod uvaženog kolege koji je rekao da se u predizbornoj kampanji družio sa ministrom financija i da sve ono što je u kampanji ministar govorio da se ostvaruje kroz izradu ovog proračuna, pa uvaženi kolega to nije točno. Naime, ministar financija gospodin Slavko Linić u predizbornoj kampanji nije spominjao da će se podignuti PDV sa 23 na 25% a to je jutros u svom uvodnom govoru potvrdio i vaš predsjednik Vlade gospodin Milanović. Prema tome, vjerojatno ste se vi sa gospodinom Milanovićem družili, ali niste ga pažljivo slušali.
Imamo i dvije prijavljene replike. Prva replika uvaženi zastupnik kolega Đuro Popijač.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dakle, kolegica Dalić je već nešto rekla što će se događati sa dobiti inozemnih vlasnika naših kompanija, a oduševljenje koje vlada danas među poduzetnicima, domaćim poduzetnicima te koje ćete dodatno oporezivati da ne govorim o povećanju PDV-a, nego samo porezu na dobit. Dakle, danas vam je na sceni masovno podizanje akumulirane dobiti kroz cijele ove godine. Tko god ima novca na računu diže dobit. Tko ga nema pokušava dignuti kredit. To je posljedica vaših poreza novih i to je ono oduševljenje naših poduzetnika ovim poreznim reformama. Dakle, ono što će se dogoditi daljnji pad gospodarstva i daljnja demotivacija i investitora i poduzetnika za bilo kakvom poduzetničkom aktivnosti u Hrvatskoj. Hvala.
I druga replika, uvaženi zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče, samo bih želio replicirati uvaženom zastupniku jer ga poznajem osobno kao vrijednog gradonačelnika sa područja brdsko-planinskog područja. Jedan od rijetkih ovdje u Saboru i znam da postoji i stranačka stega itd. Međutim, ovaj prijedlog proračuna jasno pokazuje da brdsko-planinska područja u ovom proračunu imaju nula kuna. Znači da taj zakon ide prema svome kraju. Mislim da kad bi svi načelnici, gradonačelnici znali za ovu situaciju vjerujem da bi i reagirali. Ovo je po prvi puta od 2000. godine da državni proračun brdsko-planinskim područjima ostavlja nula kuna pomoći. Toliko o onih 9 mandata. Da ste tada najavili i rekli da ćete u Gorski kotar uložiti nula kuna vjerojatno bi rezultati ovih izbora bili sasvim drugačiji.
Odgovor na repliku, izvolite.
Pa evo ja bih rekao da i ovi projekti koji su u ovome proračunu da se indirektno isto dotiču samoga Gorskog kotara. To je isto revitalizacija postojeće željezničke pruge, obnova voznog parka itd., završetak pojedinih projekata koji su još u fazi neizgradnje poslovne zone pojedine itd. Samim time kažem uvođenjem decentralizacije i još dodatno osmišljavanje pojedinih sadržaja smatram da će se moći u Gorskom kotaru i brdskoplaninskim područjima živjeti pošteno od svoga rada i da će građani ostati na tim područjima. Hvala.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Na redu je uvažena zastupnica Marija Vukobratović.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, zamjeniče ministra sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege. Nepobitna je činjenica da se već duži niz godina troši više nego što se privređuje i da zapravo već godinama živimo na dug, odnosno na kredit ako tako hoćete. Mada je to danas već mnogo puta spomenuto, možda nije na odmet spomenuti još koji put, jer očito nekima među nama to baš nije posve jasno, a ne treba biti veliki ekonomski ili financijski stručnjak da bi se vidjelo da takova situacija dugoročno nije održiva i da zapravo vodi u propast. Ako se istinski a ne samo deklarativno želimo izvući iz ove situacije krajnje je vrijeme da počnemo štedjeti. Na tom tragu rađen je i ovaj proračun. Cilj mu je bio da se uštedi gdje god je to moguće, da se pritom ne ugroze radna mjesta i normalno funkcioniranje države i gospodarstva. Po mom osobnom sudu to je njegova najveća vrijednost. Međutim koliko god ljudi vjerovali u potrebu štednje i u nužnost štednje uvijek se potajno nadamo da se ta štednja neće odnositi baš na naš resor, odnosno da se neće štedjeti na projektima koji su vezani za našu regiju. U tom kontekstu i ja ću se osvrnuti na dva područja iz ovog proračuna koja su meni izuzetno interesantna, a to su poljoprivreda i moja lokalna zajednica. S obzirom da su najveće ili gotovo najveće uštede upravo u poljoprivredi u medijima se ona vrlo često spominje kao najveći gubitnik s konstatacijom da je poljoprivreda veliki gubitnik bi se eventualno mogla i složiti, samo poljoprivreda neće postati velikim gubitnikom izglasavanjem ovog proračuna, već je ona gubitnik zadnjih 10-ak godina i to zbog loše agrarne politike koja se u tom periodu vodila. U situaciji kada je poljoprivredna znanost i tehnologija na ovako zavidnoj visini uz sve svoje prirodne pogodnosti, resurse koje imamo i uz sve dosadašnje potpore koje ruku na srce nisu bile same, poljoprivrednici su dovedeni u situaciju da od svog rada ne mogu živjeti. Posljedica toga je da farme propadaju, ljudi su nezadovoljni, vrlo često čak i očajni, sela odumiru, a mi uvozimo sve više i više hrane. Iz prijedloga proračuna može se zaključit da će ova godina biti godina kada će se napraviti analize, donijeti realne strategije i dugoročni planovi razvoja, napraviti inventura svih naših resursa, mogućnosti, potreba i želja i stvoriti zakonske preduvjete da se konačno može krenuti u pravilan razvoj domaćeg agrara. Stavke u proračunu koje se odnose na konačno stavljanje u funkciju Agencije za poljoprivredno zemljište, sredstva namijenjena Hrvatskom centru za poljoprivredu, hranu i selo, kao i ona namijenjena istraživanjima u poljoprivredi i potporama u prehrambeno-prerađivačkoj industriji zapravo bude nadu da će se jednom i u Hrvatskoj moći od poljoprivrede živjeti kao što je to u razvijenim zemljama Europe. I drugo, željela bih se osvrnuti na stavke u proračunu koji se izravno odnose na Križevce i njegovu širu okolicu, dakle kraj iz kojeg ja dolazim. Proračunom je predviđeno financiranje za Križevce dva najvažnija projekta, a to su izgradnja drugog kolosijeka pruge i rekonstrukcija pruge Dugo Selo-Križevci, i izgradnja brze ceste Vrbovec-Križevci, i još dalje. Križevci su gradić nadomak Zagreba, miran, nezagađen, urban, međutim mada za to ne postoje valjani razlozi grad ne samo da godinama već stagnira, nego iz godine u godinu nazaduje. Bez razvijene industrije zapravo pruža nikakve ili vrlo male uvjete za zapošljavanje. Posljedica je toga da nam mladi odlaze trbuhom za kruhom, najčešće u Zagreb, ali se iz Zagreba više i ne vraćaju. Realizacijom ova dva važna projekta smatramo da ne samo da nam mladi neće odlaziti iz Križevaca, već da će se mnogi Zagrepčani koji vole miran život, bez stresa, nezagađenu i čistu prirodu zapravo u Križevce i doseljavati. Još jedan događaj koji se direktno iz ovog proračuna ne može očitati je to da je odlukom ministarstva konačno će doći do preseljenja hrvatske poljoprivredne agencije u Križevce, mada je ta odluka donijeta još 2006. godine u njezinu realizaciju se do sada još nije išlo. Ne mogu reći da smo mi u Križevcima baš potpuno zadovoljni ovim proračunom i da nemamo još želja i potreba, međutim apsolutno smo svjesni situacije u kojoj se država trenutno nalazi. Zato ću ja kao predstavnik tih građana podržati ovaj proračun uvjerena u njegovu realizaciju. Hvala.
Hvala vam lijepa kolegice Vukobratović. A mi na ovo vaše izlaganje imamo prijavljena dva ispravka netočnog navoda i jednu repliku. Najprije ispravci. Uvaženi zastupnik Petar Čobanković.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo zastupnice, poštovane kolegice i kolege. Dozvolite mi da ispravim dva navoda koja je uvažena gospođa zastupnica iznijela. Ja ispravljam navod da je poljoprivreda najveći gubitnik u zadnjih 10 godina, na način ako su potpore u 2003. godine, ukupne potpore iz državnog proračuna bile cirka milijardu i 600, u 2011. su došle na 3 milijarde i 600, a onda sama ta činjenica baš ne stoji sa konstatacijom da je poljoprivreda bila najveći gubitnik u zadnjih 10 godina. A druga, drugi netočni navod ste rekli da uvozimo sve više i više hrane, ja vas moram ispraviti u zadnje dvije godine i u 2011. godini imamo manji uvoz nego u 2010., a u 2010. smo imali manji uvoz nego u 2009., znači nije točno da sve više i više uvozimo, nego obrnuto da se uvoz smanjuje, a povećava izvoz. Hvala lijepa.
Drugi ispravak netočnog navoda, uvaženi kolega Josip Đakić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa netočan je navod kolegice da će ovakovom racionalizacijom proračuna u poljoprivredi od 817 milijuna kuna se postići efekti koji će biti za življenje u poljoprivredi kao u svim europskim zemljama, i standardu kao u svim europskim zemljama. Naime, da ste dobro pročitali proračun i proračunske norme, onda bi vidjeli da ono što u poljoprivredi je potrebno da bi postala konkurentna, a to je navodnjavanje, melioracija, odvodnja i uređenje kanala, u vašoj županiji je 77% manje u ovom proračunu, nego što je bilo prije. A kod mene u županiji je to 53% manje. Tamo gdje je pilot projekt navodnjavanja milijun hektara zemljišta tamo nema više sredstava gdje bi poljoprivrednici konkurentni. Pa ja ne znam o čemu vi zapravo govorite i zašto prodajete ovome Saboru maglu sa ovim netočnostima koje govorite, a pogledajte samo po proračunskim sredstvima Hrvatskih voda što su vam učinili.
Vrijeme je isteklo. Replika uvažena zastupnica Đurđica Sumrak.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče hrvatskoga sabora. Pa kolegice Vukobratović, stvarno ste razgarali sa vašom toplom ljudskom pričom o vašim Križevcima i našim Križevcima. Međutim, rekli ste na žalost Križevci su poznat poljoprivredni kraj, mnogo netočnosti o poljoprivredi, pa kažete da je ona najveći gubitnik. Pa kolegice, ja mislim da vi nemate pojma o poljoprivredi uopće, bez obzira od kuda dolazite. Jer da imate pojma onda biste znali i o financijskim omotnicama koje su ispregovarane, onda biste znali recimo da mi imamo sada za 10 tisuća hektara povećanje vinograda, za 12 tisuća hektara voćnjaka, da imamo novih 12 tisuća hektara nasada povrća, da imamo 5 tisuća hektara novih nasada maslina, da imamo danas 50 tisuća tona novih prostora za ulo-hladnjače. Znači, to je više za 13 tisuća tona. Znali biste draga moja kolegice da je 2003. godine ukupna vrijednost poljoprivredne proizvodnje bila 20,3 milijuna kuna, a da je 2010. 28,4 milijuna kuna. Znali biste draga kolegice da nije bilo poticaja za poljoprivredu, da hrvatske poljoprivrede ne bi bilo u ovoj novoj Hrvatskoj. To biste znali. Meni je jasno da među vama ima ljudi koji uopće ne zanima poljoprivreda i za koju mislite osobno da je potpuno nevažna, to se vidi iz vašeg proračuna.
Imamo i odgovor na repliku. Kolegica Marija Vukobratović.
Pa evo, sada pitanje. Ja uvažena zastupnice nemam pojma što ste vi po profesiji niti me osobno baš ne interesira. Ali ja sam doktorica poljoprivrednih znanosti, što u ovom času i nije baš specijalno bitno. Međutim, živjela sam na selu sve do nedavno, radim na Visokoj poljoprivrednoj školi. Dakle, u svakodnevnom sam kontaktu sa mladima i njihovim roditeljima i ja znam što i ti mladi misle i što misle njihovi roditelji koji od poljoprivrede žive. Mislim da bi naši poljoprivrednici bili izuzetno sretni da oni mogu živjeti od svoga rada i od onoga što marljivim radom na toj zemlji proizvodu, a ne da moraju ovisiti o poticajima i potporama i sredstvima koje im država dodjeljuje. Imala bih još za reći, ali mislim da je ovo dovoljno za početak.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Pa evo, nakon ove oduševljene rasprave o proračunu za 2012. Godinu ja ću pokušati malo spustiti nas u realnost. Iskreno govoreći i slušajući neke kolege i sjećajući se njihove rasprave o proračunu 2011. godine ja bih vam stvarno postavio jedno pitanje. A što se to promijenilo? Koje su to strukturne promjene, a jedino strukturne promjene mogu uvjetovati određeno smanjenje u proračunu, su se dogodile u ovom proračunu u odnosu na proračun 2011.? Nikakve. Ovo je samo lista želja da se smanje rashodi. Kasnije ću malo više govoriti o njima. Ali ti rashodi su vezani na određene ugovore, na određene obveze i vi ih ne možete smanjiti dok to ne regulirate s onima koji su dobili to pravo. Dakle, mi pozdravljamo vašu želju da smanjite rashode državnog proračuna. I nitko to neće reći, međutim postavlja se jedno realno pitanje. Da li ovo što ste vi predložili, možete napraviti? Ne možete. U ovom sveopćem oduševljenju oko novog proračuna, oko političkih želja nitko danas ne govori o rekordnoj cijeni benzina i naftnih derivata i budite sigurni da sve ove priče oko investicija, oko rasta gospodarstva ako se tu nešto ne učini neće baš imati ovakve rezultate jer nafta itekako utječe na to. Pa sjetite se što se dogodilo krajem 2008. godine kada je to pokrenula i određena inflatorna kretanja i sve skupa. Prema tome, budimo svi malo ozbiljniji. Nemojmo tako euforično pričati o nečemu i mislim da euforije uopće nema. Gledajte, imate potpisan ugovor u Ministarstvu prosvjete da 1.8. njihova osnovica raste 2,3%. I vi to bez dogovora sa sindikatima za nekakvih 80 ili 90 tisuća prosvjetara ne možete smanjiti. Vi ćete im to morati osigurati inače idu sudske tužbe. Što je sa 0,5% na minuli rad? I ono što cijelo vrijeme ministar negira, a svi možete pogledati u proračunu na stranici 4, a to je smanjenje sredstava za bruto plaće. Onda ćete vidjeti da tu nema nikakve 2 milijarde. Tu se radi o 545 milijuna. Sljedeća stavka koja je umanjena a prijeđete po ministarstvima pa ćete vidjeti, a to je da niste osigurali sredstva za božićnicu i regres. Neisplata božićnice i regresa ako se ne ispregovara sa sindikatima, povlači za sobom sudske tužbe i ovaj iznos od nekakvih 500 i još nešto milijuna raste na preko 2 milijarde kuna. Također, najveći dobitnik tako pompozno najavljene pomoći gospodarstva od smanjenja zdravstvenog doprinosa od 2% je upravo Vlada i državni proračun. Jer sa smanjenjem zdravstvenog doprinosa pogledajte si poziciju na istoj stranici 4, vidjet ćete da su se obveze za doprinose smanjile 400 i još nešto milijuna. I kada govorimo već o tom doprinosu i pomoći gospodarstvu – gledajte, kada kažete ovako 2 milijarde i 400 onda to izgleda puno, a kada to podijelite na 200 i još nešto tisuća onih koji isplaćuju plaće, onda ćete vidjeti da će se na žalost te 2 milijarde i 400 raspršiti i da mnogi od toga neće imati koristi i mnogi će se kada naprave prvi obračun poreza na dodanu vrijednost zapitati koliko će izgubiti na ne povećavanju PDV-a, a koliko su dobili sa povećanjem zbog ova dva doprinosa. Recimo u nekakvoj firmi sa stotinjak zaposlenih to vam je na godišnjoj razini 100, 120 tisuća kuna. To nije bog zna kakav iznos kada se govori o 100 zaposlenih. Ali kada kažete 2 milijarde i 400 onda to stvarno izgleda puno. Možda je bilo pametnije ako se već digao PDV-e i ako se na takav način bez obzira što se vi trudite pričati, niste podigli poreze, niste ga digli zbog prihoda, zakrpali prihodovnu stranu proračuna. Možda bi bilo bolje da ste milijardu i još nešto od ovoga uputili u direktnu potporu i subvenciju određenim gospodarskim subjektima za određene projekte. I budite sigurni da nemjerljivo je koliko bi bilo više koristi od ovakvog načina 2 milijarde i 400 milijuna. Kažem vam na firmu od 100 zaposlenih sa nekakvom prosječnom plaćom od 5, 6 tisuća kuna bruto to vam je na godišnjoj razini 100, 120 tisuća kuna. Također kada govorimo o školstvu svima su nam puna usta obrazovanja, znanosti i svega. To školstvo je zakinuto na nekoliko puta. Jednom je smanjenje proračuna ministarstva 200 i još nešto milijuna kuna, drugo je neosiguravanje sredstava za prijevoz zaposlenih u osnovnim školama, a treće je ono što svi preskaču i što nitko ne vidi, a to je smanjene decentraliziranih sredstava poprilici za 353 milijuna. Zašto? Pa zato što ta decentralizirana sredstva služe da školski standard svi u Hrvatskoj imaju jednako bez obzira koliko im je snažna njihov grad ili općina. A iz tih decentralizIranih sredstava 90% tih sredstava ide za financiranje školstva. Dakle, s jedne strane niste osigurali sredstva za prijevoz, s druge strane ste smanjili poziciju školstva za 280 i s treće strane ste uzeli jedinicama lokalne samouprave 360 milijuna koji oni trebaju poslati prema školstvu pa si to zbrojite pa onda pričajte o brizi za osnovno školstvo. O kamatama je već naš klub govorio, to je obična pozicija na koji si misli netko pa to ćemo izravnati na ovaj ili onaj način. Međutim subvencije i kapitalni rashodi ukupno smanjenje milijardu 230 milijuna. Pa zar ovih milijardu 230 milijuna nije poticaj gospodarstvu, zar poljoprivreda nije gospodarstvo, zar Hrvatske željeznice nije gospodarstvo. Ja bih rado žao mi što kolege Linić ovdje nema neka si pogleda svoju raspravu o proračunu za 2011. Što je govorio o sredstvima za Hrvatske željeznice koje su bile nekoliko stotina milijuna veće. S tim sredstvima su se Hrvatske željeznice raspadale a s ovim sredstvima vrlo interesantno smanjenjima će im biti divno i bajno. Dakle, ne možete s jedne strane uzimati gospodarstvu s druge ne uzimati. I dvije stvari koje ovdje treba istaknuti i dvije stvari koje ovdje treba reći da je ovo samo lista dobrih želja. Jedno je Ministarstvo poljoprivrede i poljoprivrednici, a dugo je Ministarstvo zdravstva i zdravstvo. S jedne strane ministar poljoprivrede kaže da mu je ostalo toliko i toliko kostura, istu priču priča i njegov kolega iz Ministarstva zdravstva a sada pogledajte u proračunu. Smanjeno u poljoprivredi skoro 500 milijuna, smanjeno zdravstvu 700 milijuna i smanjeni prihodi zdravstva za 2,5 milijarde kuna. Pa kako ćete pokriti onda te tzv. kosture i zadovoljiti sve potrebe? Pa zar poljoprivrednicima ne treba tih 500 milijuna? I to je ono što je želja. Ako s njima ne ispregovarate drugačije potpore i poticaje vi ćete im morati isplatiti ovih 500 milijuna kuna. I to je onaj razlog zašto mene ovaj proračun brine, to je razlog zašto ovaj proračun je nažalost ima još jedna caka tu koju nitko ne spominje, a to je izvršenje proračuna za 2011.godinu. onda ćete vidjeti da prihodi nisu baš onakvi kako ministar govori, a isto tako kada vidite koliko su izvršeni rashodi prošle godine onda ovaj balon od 3 milijarde 400 smanjenje rashoda će se smanjiti na ispod 3 milijarde kuna. Zdravstvo, 700 milijuna manje. 5 milijardi velite da ima minusa i sada imate s jedne strane mirovinski sustav koji ima minus od 17 milijardi, imate s druge strane zdravstveni sustav koji u ovom trenutku sa ovakvim zakonskim promjenama ima negdje minus oko 5,5 milijardi kuna. To je minus od 22,5 milijarde kuna. Kako ćete ih pokriti? Jel to možda razlog deficita? Jel to možda potreba za određenim strukturnim reformama? Na vama je date odgovor. I na kraju dvije stvari. Jedno su investicije. Tko će biti investitor? HEP? HŽ? Pogledajte Zakon o izvršenju državnog proračuna, da li ste im osigurali dovoljno jamstava? Niste. Osigurali ste im praktički samo 2 milijarde kuna. I u toj silnoj priči oko toga da će državne tvrtke biti investitori zaboravili smo na dvije stvari. Jedna je da Hrvatske željeznice i kompletna željeznička infrastruktura se treba graditi iz EU fondova i to je sigurno područje gdje najlakše i možemo povući najviše sredstava a ne trošiti svoja sredstva. Velika priča oko onih famoznih nagibnih vlakova za koje sada vrijeme pokazuje da su naprosto promašaj, pokazuje na to kada se donose određen ishitrene odluke gdje završimo. I na kraju, prodaja obiteljskog srebra. Dakle, tamo gdje ste stali tu nastavljate. Hrvatska poštanska banka i Croatia osiguranje. Tko prodaje tvrtke u trenucima kada su dionice na burzi na najnižoj mogućoj razini? Tko prodaje tvrtke a to je prije svega Croatia osiguranje koje ima velike nekretnine veliku vrijednost nekretnina, u trenutku kada su nekretnine na najnižoj mogućoj razini. Ja mislim ako smo dokapitalizirali Hrvatsku poštansku banku sa 550 milijuna kuna da nije vrijeme da se Hrvatska poštanska banka prodaje nego je vrijeme da se toj banki pomogne da bude još jača i snažnija, a Croatia osiguranje ponavljam za dvije ili tri godine ta tvrtka mogla donesti nekoliko puta više nego što ćemo sada dobiti. I nemojmo se zavaravati da će nam [[Upadica: Vrijeme kolega Šuker.]]
Nemojte novu rečenicu započinjati. Hvala vam. Na ovo vaše izlaganje imamo prijavljena tri ispravka netočnog navoda i jednu repliku. Evo najprije ćemo od kolege Borislava Kovačića čuti koji je to navod bio netočan.
Može potpredsjedniče Boris Kovačić bit će vam kraće za najavu. Hvala lijepo. Evo što se tiče izlaganja zastupnika Šukera bilo bi lakše odgovoriti replikom jer u ovom nizu netočnosti ja ću se samo naravno osvrnuti, pa ne znam gdje ste vi zastupniče vidjeli euforiju u našim redovima.
Molim vas kolega Kovačiću. Koji je navod bio netočan?
Euforični iskazi nas iz ovih klupa. Toga nema. Ovdje postoji samo odgovornost. Pogledajte ove mlade ljude ove žene i ove muže ovdje mi brinemo i mi se jedino ufamo.
Molim vas ovo nije ispravak netočnog navoda molim vas. Drugi ispravak netočnog navoda kolegica Vesna FAbijančić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Evo ispravila bih netočni navod kolege Šukera koji kaže da je ovaj proračun lista dobrih želja. Ovaj proračun ne može biti lista dobrih želja. Ovaj proračun može biti jedino umijeće moguće nakon što nam je i dobro razdoblje ministra Šukera bivšeg ostavilo to što nam je ostavilo. A ja bih ga u ovom ispravku i podsjetila.
Nemojte podsjećati, ispravite netočan navod. Molim vas dajmo se držati Poslovnika ili se prijavite za repliku. U replici možete govoriti što god hoćete.
Dakle, ispravila sam da je netočan navod da je ovo lista dobrih želja. Ovo ispravlja stanje koje je ostavila bivša vlada. Hvala lijepa.
To je stav, vidite. To je jedan politički stav kojim vi možete replicirati ali ne pod ispravkom netočnog navoda. Idući ispravak netočnog navoda je uvaženi zastupnik Ivan Klarin.
Ispravljam netočan navod gospodina Šukera, nije točno da smo mi uzeli jedinicama lokalne samouprave. Jel vi zaboravljate što ste donijeli, vaša Vlada 1. srpnja 2010. godine? Izmjenama stopa poreza na dohodak uzeli ste jedinicama lokalne samouprave preko 700 milijuna kuna, 900 milijuna ispravak, a mojoj maloj Općini Tisno 600 tisuća kuna što iznosi 5% izvornih prihoda moje općine. I tko je uzeo? Hvala.
Evo sad nam kolega Ivan Šuker signalizira da smo negdje grubo prekršili Poslovnik. Odustajete? Hvala lijepa. Čut ćemo onda repliku kolegice uvažene zastupnice Sunčane Glavak.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Šuker, replicirat ću vam samo na jedan dio, odnosi se zapravo na sredstva koja ste spominjali a koja su jednako tako umanjena od niza ovoga što ste izrekli. Dakle riječ je o sredstvima za školstvo ili preciznije, evo ja ću samo reći, vjerujem da će me u tome podržati i moje kolegice iz Međimurske županije odnosno kolege, dakle podsjetit ću na veliki problem koji smo iznosili niz godina, a to je osnovna škola u Pribislavcu gdje djeca polaze osnovnu školu u Kaštelu iz 16. stoljeća gdje 350 učenika održava nastavu odnosno pohađa nastavu u neadekvatnim prostorima i za koje je više puta bilo rečeno da ne odgovaraju pedagoškim standardima. Dakle 19 odjela, a u ovom proračunu nije se našlo novca da bi se taj strateški cilj i Međimurske županije u kojoj kao što znate je SDP na vlasti ispoštovao. Dakle toliko o skrbi o učenicima, o našem znanju, o zemlji znanja, o obrazovanju. Dakle moje je pitanje hoće li se nešto poduzeti, hoće li ipak imati znanje prostora da dobije novac, a osim toga podsjećam samo da će građevinska dozvola isteći i onda ćemo uzalud potrošiti novac koji je bio osiguran prošle godine u državnom proračunu. Dakle apeliram da se ipak razmisli i na ministra obrazovanja i znanosti, vjerujem da pozorno prati što se i na stavkama koje se tiču njegovog ministarstva događa. Dakle osnovna škola Pribislavec, hoćemo li čekati da opet župan moli nekog od ministara da intervenira sredstvima kao što se to svake godine događa. Dakle ne možemo u 21. stoljeću dozvoliti da nam djeda pohađaju nastavu u objektima koji datiraju iz 16. stoljeća. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Dakle kolegice Glavak, odlična je stvar kad se nekoliko osnova smanjite sredstva prema Ministarstvu prosvjete da onda određene kapitalne investicije naprosto moraju ispasti jer ne možete sve financirati ako ste smanjili za preko 600 milijuna sredstva proračuna, onda sve to skupa želite zamaglit pa idete mijenjat Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave i kažete povećat ćemo vam udio poreza na dohodak za 2,5%. Ali školstvo se ne financira iz tog dijela nego to su sredstva za financiranje jedinica lokalne samouprave, a školstvo se financira upravo iz ovih decentraliziranih funkcija gdje Vlada na svojoj sjednici mora donijeti odluku o minimalnom standardu upravo zbog toga da te siromašnije gradove i općine koji imaju manji prihod s osnova poreza na dohodak, mogu imat isti standard kao i oni bogatiji. I ono što bih još želio reći kod ovoga poreza na dohodak, mi smo zaboravili da su ovdje slojeviti utjecaji, a isto smo tako zaboravili da u najsiromašnijim općinama, najsiromašnijim županijama i najsiromašnijim gradovima nažalost žive ljudi koji imaju niski osobni dohodak i gdje se smanjuje taj porez. Dakle i tako siromašni i tako jadni će dobiti još manje novaca, a tamo gdje ljudi plaćaju zapravo stanovnici određenog grada malo veći porez na dohodak zato jer imaju veće plaće kao što su Zagreb i Rijeka, dakle ti bogati gradovi, ti koji imaju ovako dobro namazan vrat još će im se malo namazat vrat da i dobiju više novaca i to je jasna briga koliko se misli o ravnomjernom i regionalnom razvoju Republike Hrvatske, o tome o čemu je govorio jutros predsjednik Vlade gospodin Milanović.
Hvala lijepa. Na redu je za raspravu gospodin zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedniče. Čuli smo puno brojaka ovdje, milijarde, stotine milijuna se sipaju kao da nam je to netko ostavio u naslijeđe pa sad možemo s tim kako hoćemo, a iza toga se skrivaju tisuće, desetine tisuća, stotine tisuća i milijuni sudbina ljudi u ovoj zemlji. Isto tako smo čuli panegirike. Ovaj proračun je povijesni zaokret, povijesni zaokret u vođenju politike u ovoj zemlji. Ne mislim da je ovaj proračun povijesni zaokret, ne mislim uopće da je zaokret. Mislim da radi isto ono što su sve vlasti u Hrvatskoj radile i do sada s tim da obećaje da će to raditi žustrije, jače i na časnu riječ nećemo krast. Rečeno je isto tako, ovaj proračun rasterećuje rad a ne kapital. Ma nije istina. Ako ste poreznim zakonima smanjili doprinos za zdravstvo ono odlaze direktno u džep kapitalu. Dal će naši dragi domaći, prije svega radi se o domaćim kapitalistima, ne radi se o velikim svjetskim firmama, dal će ti naši domaći kapitalisti od ta 2 postotna poena što je smanjen doprinos otvarat nova mjesta. Ministar kaže da im vjeruje. Pa dobro, ministar im vjeruje, ja mogu slobodno reći da većini ne vjerujem. Ne vjerujem da će se u ovoj situaciji, u ovoj zemlji danas to pretvoriti u nova radna mjesta. Vjerujem da će se to pretvoriti u povećanu dobit poslodavaca. Smjer politike i smjer proračuna definirani su poreznim zakonima koje smo neki dan usvojili. Ti porezni zakoni govore vrlo jednostavno, uzet ćemo građanima, uzet ćemo tamo gdje još nešto ima, uzet ćemo građanima, pokušat ćemo dati tamo gdje bi se taj novac trebao opredmetiti u novu vrijednost i opredmetiti u napredak ove zemlje. Građanima, posebice radnicima, dakle onima koji žive od svog rada svejedno je da li je to kirurg na klinici ili radnik u željezari koja je propala. To se događa stalno. Uzimaju im iz džepa i iz toga se rade krasni planovi napretka ove zemlje u kojima za njih sve manje i manje ima mjesta. To potvrđuju i neki indeksi iz ovog proračuna, pa od svih stavaka u općoj državi najviše raste Vlada ne sa onih 280 gdje je ugrađen glasnogovornik, nego raste sa indeksom od 126,61. Ovaj bi proračun trebao biti razvojan. Da bi bio razvojan on se mora usredotočiti na obrazovanje, mora se usredotočiti na djecu koja će za ponešto godina biti pametnija od nas i napraviti nešto više, novije i pametnije. Međutim, od one hajde slobodno kažem farse o društvu znanja izgleda da smo odustali. Više nitko tu sintagmu ne spominje, nitko više ne govori o Hrvatskoj kao o društvu znanja. I ovaj proračun ukazuje da smo na to zaboravili, pa je obrazovanje na 96,71 indeksnog poena. U istom ministarstvu zadivljujuće neke stvari rastu. Bicro poslovno inovacijska agencija 220,69. Ne znam čiji je taj Bicro. Nečiji očito jeste. Druge agencije u Ministarstvu obrazovanja rastu sa 107,87 indeksnih poena, a posebno Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih 154,75. Šta nam to govori? Visoko obrazovanje pada, redovno obrazovanje pada, novaca nema da pametnije i bolje obrazujemo djecu pa ćemo ih obrazovati strukovno. Obrazovat ćemo ih lijepo za konobare, obrazovat ćemo ih za fizičke radnike, obrazovat ćemo ih za ono za što međunarodne garde traže našu djecu da budu obrazovana. Slična situacija se događa i u Ministarstvu zdravlja. Ministarstvo zdravlja raste sa 130,91 indeksni poen. Raste funkcioniranje ministarstva, dakle administracija. HZZO pada i ima 95,68%, indeksnih poena. HZZO su pacijenti njihove usluge. Pacijentima i njihovim uslugama naravno pada novac. Funkcioniranju sustava da ga zovem sustav ili načina da se prikupi taj novac naravno raste. Isto se događa u Ministarstvu socijalne politike. Da li je ova čaša našeg proračuna polupuna ili poluprazna stvar je stava i ocjene. Sa jedne strane sabornice će reći polupuna i puni se, sa druge će reći poluprazna i dalje se prazni. Ali ove brojke su činjenice. Ove brojke su odnosi, nisu milijarde, nego odnosi i ti odnosi govore kojim smjerom se proračun kreće. Još jedna stvar kada se govori obrazovanju to me posebno pogađa. Više velim nitko ne govori o društvu znanja, ali svi u zadnjih recimo par mjeseci ili godinu dana govore o obrazovanju za tržište rada. Bio sam u obrazovanju gotovo 40 godina. Tamo u nekim davnim vremenima su mi govorili da trebamo obrazovati za potrebe udruženog rada. To nije puno različito od ovoga. To se onda zvala Šuvarica i svi smo ju popljuvali. Mislim da ljude ne treba obrazovati za tržište rada, nego ih treba obrazovati da budu obrazovani i da se na tržištu rada znaju snaći. Obrazovanje je ljudsko pravo, obrazovanje nije roba i ne može se na ovaj način ni podcjenjivati, ni procjenjivati. Premijer je rekao da je proračun realan. On stvarno je realan. On realno ocrtava stanje u kojem se Hrvatska nalazi. To stanje je loše. Ono što čovjeka može zapravo unesrećiti i potaknuti na pesimizam jeste što kroz ovaj proračun ne vidimo otvoren prozor u svjetlu budućnost. Rado bih da sam se prevario, bilo bi mi jako drago da sam se prevario ali to ćemo saznati vrlo brzo do 7 mjeseca će se vidjeti da li ovo funkcionira ili ćemo morati napraviti značajan rebalans i onda će se postaviti pitanje na čiju štetu će ići. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Najprije potpredsjednik Hrvatskog sabora gospodin Josip Leko. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Poštovani zastupniče Vuljanić, vi navedete u raspravi da je podloga ove Vlade poreski zakon, da je to temelj. To je samo formalno točno, a podloga ove Vlade je realno stanje hrvatskih financija, dakle duga inozemstvu negdje 47 milijardi eura. Podloga ovog proračuna je domaći dug negdje od 40 milijardi kuna, podloga ovog proračuna je da ne raste bruto domaći proizvod već nekoliko godina. Podloga ovog proračuna je da se ne možemo više jeftino zaduživati nigdje. Podloga ovog duga je da se ne može živjeti niti razvijati na temelju tuđe akumulacije, dakle na ponovnom zaduživanju. Politika ove Vlade nije cilj da se reže, da se kako bih rekao steže remen. Politika ove Vlade je nužnost da se napravi zaokret, a taj zaokret ne može biti na starim principima. Zbog toga ovaj proračun koliko mi o njemu pričali da pričali pokazuje samo želju Vlade da mijenja dosadašnju politiku. Prestaje se živjeti na zaduživanju i prestaje se planirati budućnost na tuđem radu. Moramo misliti o sebi i o svojim mogućnostima. To je ovaj proračun. Hvala.
Odgovor na repliku gospodin zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite.
Naravno da se ova Vlada našla u situaciji iz koje se standardnim načinima izlaza ne vidi. Sad je samo pitanje što je odabrala, da li je odabrala da će po istom sistemu kao i do sada prikupiti tamo gdje se uz najmanje otpora može prikupiti, čini mi se da je napravila to, a možda je imala šansu da napravi stvarni zaokret u softweru u načinu razmišljanja, u načinu vođenja države i da ceh za ovo što se dogodilo, najveći ceh plate oni koji su ga napravili, to se ne događa.
Hvala. Replika gospodin zastupnik Željko Sabo. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine zastupniče, u svojoj prvoj rečenici ste rekli o povijesnom događaju vezano za proračun. Pa jeste povijesni događaj, po prvi puta se plan proračuna predlaže manji od prethodne godine potrošnje, i to jest činjenica da je to po prvi puta prijedlog takovog proračuna. Ali i ja se slažem s vama i sa mnogima koji su ovdje govorili, da li sa one strane ili sa ove strane. Dolazimo u tu situaciju da smo u ovoj situaciji i osobno i ja bi bio sretan kada bi u prijedlogu proračuna bilo recimo 400 milijuna kuna za Vukovar da se završi obnova, ali ima 200, ali opet nisu krivi Vukovarci zbog toga nego netko drugi koji je ove dubioze u hrvatskoj državi napravio i sad svi zajedno moramo podnijeti taj teret.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite.
Još jednom apsolutno smo se zapravo složili, dubioze su nastale, vi nemate novaca za Vukovar, čitava država nema novaca za ono što je potrebno, ali ceh za to će platiti oni koji su najmanje krivi, koji su platili i u stvaranju ovih dubioza, i opet će ti isti platiti ceh, zato tvrdim to nije zaokret, to je nastavak politike radit ćemo isto samo ćemo biti čvršći, snažniji, jače ćemo raditi i eto časna riječ nećemo krasti. To govori ovaj proračun. Hvala.
Hvala. Za riječ ima gospodin zastupnik Branko Vukšić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, ministri, suradnici, kolegice i kolege. Vlada je 26. siječnja javnosti obećala da će troškove države srezati za 4,6 milijardi kuna. Za samo 2 tjedna to se obećale stopilo za 1,2 milijarde kuna. Jesu li zbog toga građani sretni? Nisu. Pripremljene na odricanja ova ih je odluka blago rečeno obeshrabrila. Zašto Vlada nije zarezala dublje, jer nakon rezova mora odgovoriti na pitanje što dalje, a vizije i strategije nema na vidiku. Prihodi su obzirom na trend otkaza i smanjenja osobne potrošnje koje ionako danas 10% manja u odnosu na 2008. godinu više nego optimistični. Novi sustav poreza na dohodak, kojim se ponovo ne štite najsiromašniji, a najbogatijima se ne uzima dovoljno, neće ublažiti PDV-ovski napad na kućne budžete. Usprkos prognozama da će osobna potrošnja zbog oslabljenje kupovne moći pasti, Vlada se nada da će porez na dobit narasti s 5,6 na 7,6 milijardi. S kojim i čijim novcem? Usprkos otkazima Vlada predviđa rast poreza na dohodak za više od petine u odnosu na lanjsku godinu. Kojom računicom? Proračuni i izvanproračunski fondovi jasno daju do znanja da će se ionako minorne investicije u 2012. još smanjiti, ulagati će se očito u HEP, u HŽ zaduživanjem uz državna jamstva, što pak će povećati javni dug. Ako se uzme u obzir da za početak realizacije ovih projekata treba više od godine dana, Hrvatska neće zabilježiti porast BDP-a za 0,8% već će BDP pasti možda za 8 ili čak 1%. Istina, smanjene su subvencije HŽ-u i poticaj za poljoprivredu, ali nitko nije izgovorio niti jednu jedinu riječ o strategiji za restrukturiranje željeznice, nitko još nije rekao niti jednu jedinu riječ o tome kada će poljoprivreda se osoviti na noge toliko da Hrvatska u nekom razumnom roku ne mora uvoziti hranu. Ne prođe dan a da predsjednik Vlade ne uputi radnicima u javnome sektoru kakvu utješnu poruku, ali je očito na one koji rade za mizerne plaće u privatnim tvrtkama zaboravio. No oni će mu uskoro zapjevati pod prozorima na Markovom trgu, koji je usput rečeno i dalje zabranjena zona za prosvjede, usprkos tome što je Vlada obećala da će Markov trg osloboditi policije i pustiti građanima da mogu prosvjedovati na Markovom trgu. Vjerojatno će se to dogoditi i prije prvog proljetnog rebalansa proračuna kojim će škare morati nastaviti rezati bezobzirnije. A sada o trima za gospodina Linića sitnicama iz proračuna. Prvo riječ dvije o Katoličkoj crkvi, odnosno obvezi države prema ugovoru sa Svetom stolicom. Kada su predsjednika Zorana Milanovića novinari pitali zbog čega Vlada nije predložila manja sredstva crkvi, odgovorio je otprilike ugovor se mora poštovati. Točno. No Vlada ne poštuje ugovor između Svete Stolice Republike Hrvatske o gospodarskim pitanjima, jer da poštuje tada bi se pozvala na članak 15. stavak 2. u kojem se kaže ako bilo koja od visokih ugovornih strana bude smatrala da su se bitno promijenile prilike u kojima je sklopljen ovaj ugovor tada ga treba mijenjati, započet će pregovore o njegovoj prilagodbi novim okolnostima. Dakle Vlada je trebala potaknuti pregovore sa Svetom Stolicom u izmjeni dijela ugovora zbog drastično izmijenjenih ekonomskih prilika. Ako se moglo rezati kulturi, obrazovanju, znanosti, obrani, sigurnosti, proizvodnji hrane, tada su te iste škare trebale primijeniti na dotacijama Kaptolu, tim više što to ugovor sa Svetom Stolicom i omogućava. Uz to crkvi se ove godine, godine nestašice i štednje povećava naknada za oduzetu imovinu 40%, mogla je ova stavka ostati barem na prošlogodišnjoj razini. Velike nelogičnosti u financiranju guše i nezavisnu kazališnu scenu, te čine nepravdu sa nesagledivim posljedicama. Iako produciraju više od 50% premijernog i repriznog programa u Republici Hrvatskoj nezavisna kazališta financiraju se s ukupno 0,3% ukupnih sredstava koja se otvaraju za kazalište. To je najgori postotak u Europi. Donja granica bi trebala biti barem 20%. Razvijenije zemlje došle su do omjera 50 za institucionalna kazališta, i 50 za neovisnu kazališnu scenu. Koliko novaca gutaju javne ustanove, najbolje govori sljedeći primjeri – ulaznicu u Hrvatskom narodnom kazalištu država i Grad Zagreb u 2009. Godini sufinancirali su sa 917 kuna. U drugim kazalištima sa 500 kuna. Nezavisna su kazališta po ulaznici subvencionirana s manje od 3 kune. S tim da mora se napomenuti da nezavisna kazališta – spomenut ću samo jedno to što je Exit u zadnjih 10-tak godina ostvaruju fantastične predstave. Nigdje nezavisna produkcija i njezini rezultati nisu toliko podcijenjeni kao u Hrvatskoj. Nezavisna se produkcija zbog toga ne može razvijati i prijeti joj odumiranje. Zato apeliram da se promijene odnosi financiranja ne povećaju, nego da se odnosi promijene. U Hrvatskoj si neuvjerljivo tepamo kako imamo filmsku industriju. Iz proračuna se može iščitati da se … [[ne razumije se]] za audiovizualne djelatnosti iz proračuna uplaćuje 36 milijuna kuna, ili da lakše usporedimo s prilikama u ostatku Europi, 4,8 milijuna eura što je cijena jednog prosječnog europskog filma. Trebaju li filmaši biti zadovoljni sa tom količinom novca? Kako znamo da se količina novca u odnosu na 2011. Nije smanjila, tada bi odgovor glasio da. Međutim, s prosječnom cijenom jednog europskog filma niti možemo imati filmsku industriju, niti možemo imati dobar film s kojim se može ako je novac dobro uložen i zaraditi i više od uloženog. Zato se zalažem da Ministarstvo kulture, nacionalni program audiovizuelne djelatnosti financira sa barem 60 milijuna kuna dobivenih preraspodjelom kako bi se program ostvario u najminimalnijem opsegu i s optimalnim rezultatima, iako su to vjerojatno sitnice, one za kulturu i umjetnost znače jako puno.
Hvala lijepa. Na redu je zastupnica gospođa Sandra Petrović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora, uvaženi ministre financija, uvaženi pomoćnici ministra financija, uvažene kolegice i kolege. Iako mnogi pokušavaju implicirati u današnjoj raspravi kako ovaj proračun odstupa od predizbornih obećanja Kukuriku koalicije, ja želim naglasiti kako ovaj proračun to uistinu i jest. On je ispunjenje predizbornih obećanja. Građani su nama dali povjerenje, a mi smo njima uzvratili odgovornošću. Ovaj proračun je odgovoran i realan u granicama mogućeg, a on omogućuje uvjete za rast i razvoj. Istovremeno ne predstavljajući takve revolucionarne promjene koje bi u današnjim uvjetima nužno dovele do urušavanja sustava. Treba se koncentrirati na realne i značajne uštede u proračunu, na smanjenje deficita sa 15 milijardi na 9,8 milijardi kuna, a moramo biti svjesni da ne govorimo o smanjenju od tričavih 5 i pol milijardi kuna, već govorimo o znatnoj svoti za koju se nadamo da će u sljedećim godinama biti još veća, te da će u konačnici dovesti do toga da ćemo se u sljedećim raspravama o proračunu osvrtati na vremena ovakvog naslijeđenog deficita proračuna sa ne ponovilo se. Najveća je snaga ove Vlade i ove vladajuće većina njezina odgovornost. Sustav ove države, države koja je ispunila pretpostavke za članstvo u Europskoj uniji mora biti stabilan, predvidljiv, mora biti realan i maksimalno pošten. Mora istovremeno biti razvojan i socijalan, a zlatnu sredinu je vrlo teško naći i u gospodarski povoljnim uvjetima. A kamoli sada kada je nužno raditi rezove da bi se smanjio deficit. Da je ovaj proračun razvojno pošten govori i činjenica da su županije, općine i gradovi koji bilježe negativne rezultate dobile na raspolaganje veća proračunska sredstva, te u tom smislu imaju mogućnost da pravilno usmjere povećana sredstva. Koliko će u tome biti uspješni za vidjeti je. Ja se iskreno nadam da će jedinica lokalne samouprave racionalizirati te sredstva i usmjeriti ih na svoje dodatne aktivnosti apliciranja na slobodna sredstva koja dolaze iz fondova Europske unije. Nekoliko riječi želim posvetiti i dijelu proračuna o kojem nije bilo posebnih riječi u današnjoj raspravi, a to se tiče funkcioniranja pravosuđa. U posljednjih 10-tak godina koje se otprilike poklapaju sa trajanjem mandata bivše vlasti, utrošeno je čak 10 milijardi kuna na projekte E-pravosuđa. Projekt koji je od krucijalne važnosti za konačnu informatizaciju pravosuđa i u konačnici rješavanje problema preopterećenosti i sporosti hrvatskog pravosuđa, odnosno sudstva. Na polju pravosuđa bivša vlast se više bavila imenovanjem i razrješenjem ministara pravosuđa, nego konkretnom informatizacijom i njezinim projektima. Mi se sada nalazimo u situaciji kada iz proračuna moramo isfinancirati daljnje napore u dovršetku ovog manjkavog projekta i to je samo dio obveza koje je ovaj proračun morao isfinancirati od projekata bivše vlasti koji su već odavno mogli biti dovršeni. Naravno, zbog manjka sposobnosti, želje i volje bivše vlasti oni su naslijeđeni u ovom, a možda i u sljedećim proračunima. Nadalje, želim potaknuti zastupnike da komentiraju proračun i paket poreznih zakona ako hoćete baš kako treba, dakle u cijelosti. Nije dobro promatrati i obmanjujući je promatrati Vladine mjere pojedinačno, poglavito s obzirom na poduzetnike za koje tvrdite da su dodatno porezno opterećeni, a da ih vi niste opterećivali. Naprotiv, upravo je Vlada ovim proračunom i paketom poreznih zakona jasno pokazala da se žele stvoriti preduvjeti za rast i razvoj, a da se u isto vrijeme zaštiti na odgovarajući način i hrvatskog poduzetnika, i radnika i seljaka, pa smatram da je ovaj proračun koji je Vlada predstavila realan u ovim uvjetima, on je pravedan i u ovoj naslijeđenoj situaciji u kojoj se država nalazi drugačiji proračun nije bilo moguće ni donijeti. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Izvinite gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, ja sam digao repliku.
Onda izvolite repliku.
Pa evo, gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažena kolegice. Ja bih realno prihvatio vaš prijedlog ovoga državnog proračuna da je on realan, razvojan i onakav kakav je ova Vlada predložila hrvatskim građanima i za to dobila povjerenje, da je to stvarno tako točno. Da to nije tako govore činjenice koje su vidljive i neosporne, da ste smanjili za 363 milijuna decentralizirana sredstva koja su potrebna i nužna za školstvo i daljnji razvoj školstva, koja su nužna za prijevoz učenika u škole, da je za 60 milijuna skinuto lokalnim jedinicama samouprave svima onima koji imaju manji ili premali prihod, znači da ih cijenite i želite ih staviti u poziciji da budu u konačnici ugašene kao što ste to rekli. Niste rekli u svojim predizbornim aktivnostima da ćete povećati PDV na 25% ili za dva postotna poena, što bi značilo da je to harač na kvadrat ili na četvrtku kako hoćete, ne znam na koju ali to je jasno vidljivo. Da ste dobro proučili vidjeli bi da nema razvojnosti jer nijedan projekt u našoj županiji nije potkrijepljen bilo kakvim financijskim sredstvima ni školstva, niti poljoprivrede, ni vodoopskrbe, ni odvodnje, sve je smanjeno i bit će konzervirani. I onaj najveći projekt pilot projekt RH a to je … jedan među prvima preseljen je na Jadran. Zahvaljujući vašim neatkvinostima, to sve govori o tome da su nekom u milosti a većina u nemilosti. U svim pozicijama Hrvatskih voda jasno se vidi da su svima smanjeni osim Jadranskoj inicijativi koja ima tamo svoje projekte koji su povećani za 100%. 80 do 50% smanjena sredstva i neće biti dostatna niti za konzerviranje tih projekta koji su na natječaju … Stoga nemojte govoriti o razvojnom i jednom … jel moglo se puno drugačije učiniti.
Evo … gospodin Šuker traži da mu ja kažem tri puta hvala. Pardon. krivo sam rekao gospodin Đakić. Odgovor na repliku gospođa Sandra Petrović zastupnica. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo gospodine kolega Đakić vi ste mene potaknuli da vam odgovorim na ovu repliku, dakle govorili ste o smanjenju sredstava koja idu za decentralizaciju. Konkretno ako govorimo o smanjenju sredstava za Virovitičko-podravsku županiju to ste upravo vi napravili u prošlom mandatu. Mi smo u ovom proračunu povećali sredstva za Virovitičko-podravsku županiju sa 3 milijuna 884 tisuće 741 kunu na 4 milijuna 545 tisuća 280 kuna što predstavlja indeks od 117 odnosno povećanje od 17%. Ako govorimo o povećanju PDV-a ja sam vas zamolila u svojem dijelu rasprave da se koncentriramo na paket poreznih zakona, da govorimo o paketu poreznih zakona odnosno o porezima u cijelosti znači na jednom dijelu rasteretite na drugom morate opteretiti i to je tako jednostavno. Ako ćemo govoriti o projektima u školstvu vi ste zauzeli recimo u svojoj županiji potpuno drugačiji stav. Vi ste krenuli u izgradnju područnih škola koje su potpuno neracionalne. Imate škole u kojima sjedi 10 učenika koji su vrijedni milijune kuna, a niste ulagali u isto vrijeme a mogli ste ulagati u prijevoz učenika. Vi ste nama ostavili upravo sustav s kojima mi raspolažemo. Hvala vam lijepo.
I vama hvala. Na redu je za pojedinačnu raspravu gospodin zastupnik Tomislav Ivić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. U našoj raspravi najčešće smo mogli čuti od strane vladajućih i većine u ovom Parlamentu da je ovaj proračun realan, da je razvojan, da je socijalno osjetljiv, a premijer kaže da je i human. Ne slažem se ni sa jednom od tih tvrdnji i mislim da ovaj proračun prvo nije realan. Nije realan u tom smislu da su prihodi planirani više nego što će ostvariti tijekom ove godine, a siguran sam i u to da će i rashodi biti veći od planiranih 117 milijardi kuna. Iskustvo iz svih prijašnjih godina i osobno iskustvo u lokalnoj samoupravi mi daje za pravo da ovo tvrdim i uvjeren sam da ćemo već tamo u 6. mjesecu pred godišnje odmore ili poslije godišnjih odmora imati točku dnevnog reda rebalans državnog proračuna gdje će se povećati stavke na rashodovnoj strani a smanjiti na prihodovnoj strani. Isto tako ovaj proračun sigurno nije razvojni jer razvojnim proračunom ne može se nazvati proračun u kojem se sredstva za poljoprivredu smanjuju za 817 milijuna kuna, gdje se sredstva za navodnjavanje smanjuju za 80%, gdje se za 40% smanjuju sredstva za razvoj vodoopskrbnog sustava ili vodoopskrbnih sustava. To zasigurno nije razvojni proračun niti ga takvim možemo zvati. Još manje možemo zvati socijalno osjetljivim proračunom, proračun gdje se za 30% smanjuju sredstava za poticanje zapošljavanje osoba sa invaliditetom u Fondu za profesionalnu rehabilitaciju ili gdje se za 11% smanjuju naknade za uporabu javnih cesta za najteže invalide ili gdje se za 14% smanjuju sredstva Zakladi "Hrvatska za djecu", zaklada kako je osnovana kako bi skrbila i vodila brigu i pomagala obitelji sa petoro i više djece. Socijalno osjetljivim proračunom ne može se zasigurno nazvati proračun gdje su za 60% smanjena sredstva za stambeno zbrinjavanje invalida Domovinskog rata i gdje se u proračunskoj projekciji za 2014.godinu predviđa svega 710 tisuća kuna za stambeno zbrinjavanje na poziciji Ministarstva graditeljstva. Posebna priča je proračun Ministarstva obrane koji je za ovu godinu smanjen za 230 milijuna kuna. Ali mislim da ni to ne bi bilo toliko problematično jer svi smo svjesni situacije u kojoj se Hrvatska nalazi i svjesni smo toga da se mora štedjeti i rezati, ali poruka koja se šalje kroz projekciju proračunske potrošnje u 2013. i 2014. je kada je u pitanju Ministarstvo obrane kada je u pitanju obrambeno-sigurnosni sustav RH je katastrofalan. Proračun 2013. godine čak je planiran manji za pedesetak milijuna nego proračun 2012. godine, a u 2014. godini otprilike isto tako. Dakle ovim proračunom šaljemo poruku da zemlja koja je praktički do prije desetak godina bila u ratu ne razmišlja više uopće o zrakoplovstvu da nema riječi o razvoju i proizvodnji obalnih brodova, da će vjerojatno i mornarica biti pase priča u Hrvatskoj kao što će se to dogoditi sa zrakoplovstvom. I uopće postavlja se pitanje kakav će to obrambeni sustav imati Republika Hrvatska sa ovakvim proračunom ne za 2012., nego za 2013., 2014. A kada jednom izgubite potencijal ili sposobnost koju Hrvatska ima teško da će se to poslije vratiti ili može se vratiti ali u značajno veća ulaganja nego što je potrebno da bi se sustav podržao. Dakle ovo su neki samo od argumenata zašto naravno neću podržati proračun za 2012. godinu i zašto držim da on niti je realan, a još manje je razvojan, socijalan ili ne daj Bože human. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Najprije replika, gospodin zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa evo kolega Iviću, zasigurno ste nabrojali sve ono što je smanjeno i što je bitno smanjeno kako neće bit moguće i u resoru hrvatskih branitelja kao i u resoru Ministarstva obrane. Upitno je zapravo kako će funkcionirati i kako će se braniti hrvatski zračni prostor s obzirom da nema najave o bilo kakvoj mogućnosti kupnje i obnove eskadrile. Zasigurno zračni prostor je također suverenitet Republike Hrvatske i o njemu isto treba voditi brigu kao i o morskom prostoru. No o tome baš nismo našli ni na odboru kao ni u proračunu bilo kakvih efektnih sredstava. Jasno je vidljivo da u cijelom kontekstu ovoga proračuna nisu osigurana sredstva niti za završetak pojedinih investicijskih projekata koji su bitni i vrlo važni za daljnji razvoj, zapošljavanje kapaciteta pa čak govorio sam o tome i onih ugovorenih poslova koji su na natječaju izlicitirani i trebali bit završeni. Neće biti navodnjavanja, neće biti novih škola, neće biti veleučilišta, neće biti studentskih domova, neće biti cesta, neće biti autocesta ni brzih cesta. Sve su to investicijske norme koje… … [[Buka u dvorani, govornik se ne razumije.]]
Molim vas.
I kojima nema ni traga u proračunu. Govoreći o tome siguran sam da i Virovitičko-podravska županija kao i Osječko-baranjska u najvećoj dijelu su prepolovljene investicije, zaustavljeni projekti i ništa od toga neće bit. Uzalud trud svih onih koji su do sada učinivši stotine građevinskih dozvola važećima čekali da se projekcije proračuna prikažu kako bi se u zajedništvu stvorili uvjeti za kapacitet koje Hrvatska ima kako bi gradili, stvarali i zapošljavali. Ovako se može očekivati još daljnji porast zaposlenosti s obzirom da nisu osigurana nikakva sredstva za daljnji razvoj i napredak.
Hvala. Sad ćete dobiti odgovor na repliku. Izvolite, gospodine zastupniče Ivić.
Hvala lijepa. U biti ja se slažem sa kolegom Đakićem, pa i samom konstatacijom da relativno možemo biti zadovoljni kad je u pitanju pozicija branitelja jer tu nema značajnih smanjenja, osim ovog u Ministarstvu graditeljstva gdje sam rekao da se sredstva smanjuju za 60%. Ali poruka koja se šalje sa proračunom Ministarstva obrane je uistinu katastrofalna, šaljemo poruku da u Hrvatskoj niti će biti zrakoplovstva, da u dogledno vrijeme neće biti ni mornarice i pitanje je kao što sam rekao što će biti sa cjelokupnim obrambeno-sigurnosnim sustavom Republike Hrvatske. Isto tako kolega Đakić, jasno je a to smo čuli od kolega u ranijem dijelu rasprave da je Slavonija posebna priča i proračun 2012. godine ako se nekom skida 817 milijuna kuna za poljoprivredu zna se koje područje će biti najviše pogođeno. Ako se umanjuju sredstva 80% za razvoj navodnjavanja zna se da se to odnosi prije svega na Slavoniju i Baranju pa i ako je u pitanju 40% manje za vodoopskrbu uglavnom se to odnosi na područje i Virovitičko-podravske i Osječko-baranjske, ali i ostale tri slavonske županije. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospodin ministar financija Slavko Linić, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Možda samo par riječi s obzirom da ovakva rasprava pokazuje po čemu se razlikujemo kad predlažemo proračune. Mi pokušavamo reći potrebno je ulagati u poljoprivredu i trebamo davati subvencije. To je jedna konstatacija iz vaših rasprava, a druga neprihvatljivo je da ne ulažemo u vojsku, ne ulažemo u obranu i jednostavno ugrožavamo sigurnost države. A pokušajmo dati odgovor. Da li ta sredstva stvaramo, da li osiguravamo prihode s kojima bi davali subvencije i ulagali u vojsku. E tu je taj odgovor. Dosad smo ta sredstva dobivali da smo od 2010. eskalirali sa deficitom države. Eskalirali, 14 milijardi, 15,5, možda i 16 milijardi. Jednostavno nismo uopće razmišljali da li imamo sredstva nego trošili smo. To može biti filozofija proračuna. Mi pokušavamo sa ovim prijedlogom reći to više nije filozofija proračuna, a sada dolazimo na ono osnovno, da li smo već četvrtu godinu u teškoj krizi koja nije samo posljedica europske i svjetske krize nego naših neprovedenih reformi i to najvećim dijelom naših neprovedenih reformi. Da li smo u biti ti koji smo potpuno osiromašili gospodarstvo i to isto gospodarstvo više nije u stanju osigurati niti subvencije u poljoprivredi, a još manje obranu Republike Hrvatske. Znači poreski obveznici to nisu u stanju. I ovaj prijedlog proračuna upravo to govori, da li se želimo boriti za to da svojim proračunom aktivno učestvujemo u krizi na način da osposobimo poreske obveznike da pokušaju stvarati radna mjesta i time na neki način utjecati na rast društvenog bruto proizvoda i da onda pravilnijim raspodjelama tog društvenog proizvoda pokušamo na neki način u Hrvatskoj okrenut se svojim mogućnostima, svojim snagama, a ne zaduživanjima. Sada dolazim na tu riječ subvencija. jedne od najkvalitetnijih izvještaja izradila je Agencija za zaštitu tržnih natjecanja u zadnje dvije godine, a to su izvještaji vezani za poticaje u gospodarstvu koji svakom onom tko ih pročita moraju biti smjernice a što treba to učiniti. I onda ćete vidjeti da imamo potpuno pogrešnu politiku poticaja gospodarstva, da koristimo subvencije kao potpuno napušten sustav koji u Europi više ne postoji, a u isto vrijeme imamo najgore efekte. Trošimo enormne novce, a trošimo ih na taj način da imamo sve manje poljoprivrednih površina, obradivih, u isto vrijeme sve manje domaćih proizvoda. Da, to su izvještaji koji su dostupni ovdje u Saboru, možemo ih pročitati. To su izvještaji koje imamo i na stolu kao članovi Vlade i kao zastupnici. Čemu služe ti izvještaji? Pa valjda služe da bi promijenili politiku, da bi okrenuli tu politiku, da probamo vidjeti da što trebamo to načiniti da sa ulaganjima u poljoprivredu imamo više obradivih površina, kvalitetnije proizvode, konkurentnije proizvode. To su politike poljoprivrede, to su one politike koje moramo pripremiti u ovoj godini da bi mogli zaista početi ozbiljno ulagati i da bi zaista poticaj išao prema onima koji proizvode, a ne koji su vlasnici zemlje. To je nešto što moramo promijeniti. Ja vjerujem da ćemo to i promijeniti i vjerujem da ćemo napokon sa ulaganjima u poljoprivredu dobiti veće površine i da ćemo dobiti sigurno i konkurentnije proizvode barem na hrvatskom tržištu. Da, to treba učiniti, a to nismo učinili. A za obranu ovdje isto vrlo jasna poruka, ne neće biti avijacije i neće biti ulaganja u avijaciju dok god hrvatsko gospodarstvo to ne može osigurati, platiti. I u tome se bitno razlikujemo. Ulagati u zračne snage Republike Hrvatske kreditnim zaduženjima gdje kamata već ugrožava i ovaj proračun i bilo kakvu budućnost u Republici Hrvatskoj bilo bi nerazumno. Da li ćemo uspjeti, jer vidim da je puno skepse upravo sa razmišljanjima da ulaganje dobar dio poreznog sustava ide ka konkurentnosti hrvatskog gospodarstva i da to hrvatsko gospodarstvo ako bude konkurentnije može prodati više usluga i roba i može zaustaviti priliv europskih roba iduću godinu i na hrvatsko tržište. Znači, da smanjimo uvoz. Ako to ne postignemo sigurno je da nema ulaganje u naoružanje Republike Hrvatske jer nema tko uložiti. Da to su razlike. Netko se može zaduživati i govoriti o ne znam čemu, o sigurnosti države, ali evidentno je da nismo sigurni. Evidentno da nismo sigurni. Mi se možemo zaduživati i 20 milijardi ovu godinu. Iduću godinu nisam siguran, nisam siguran. Ali budite uvjereni da naš problem izlaska na tržište sa ovako neodgovornom politikom nije samo problem proračuna. Ni jedna hrvatska tvrtka neće se vani moći zadužiti, ni jedna hrvatska tvrtka. I što ćemo onda? Koja je to politika. Zaustavit ćemo razvoje ne samo sa osnova državnog proračuna, nego i sa osnova ulaganja pojedinih uspješnih privrednika. U tome se bitno razlikujemo. Četiri godine kriza u Hrvatskoj nije bila praćena kroz potrebne mjere u državnom proračunu. Da ovdje okrenuli se upravo tome da tu krizu pokušavamo sanirati preraspodjelom poreznih prihoda u korist gospodarstva očekivajući da će oni biti ti koji će zaista moći se okrenuti bici za konkurentno, a u isto vrijeme biti razumni u potrošnji. I naravno cijelu ovu godinu koristiti za reforme, cijelu ovu godinu za reforme, da pokušamo promjenama politike od poljoprivrede, od željeznice od sustava ja bih rekao i odgovornosti javne administracije za efikasnost gospodarstva, da pokušamo polučiti rezultate. A onog trenutka kad budu to i veći prihodi onda će se lakše razgovarati u kojem smjeru vršiti ulaganja iz državnog proračuna. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo četiri ispravka netočnih navoda. Najprije gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Teško je u ovu ispravku netočnog navoda očigledno da ćemo morati mijenjati Poslovnik obzirom da predstavnik Vlade ima pravo na obraćanje više puta. Ali evo ispravit ću jedan od netočnih navoda uvaženog gospodina ministra, to da hrvatski građani, odnosno hrvatsko društvo ili hrvatski proračun ne mogu izdržati ove potpore u poljoprivredi što je neistina. Mislim da hrvatski građani ne mogu izdržati nabavku novih vozila u Ministarstvu poljoprivrede ili plaćanje dugova nekih zaduženih obiteljskih gospodarstava u tom Ministarstvu poljoprivrede. Dakle, smatram da je ovo ukidanje potpora od 817 milijuna kuna doista rezanje grane i rezanje proizvodnje koja drži Slavoniju, a ovdje je evo dokaz da su danas mljekari žrtve velikih tvrtki koji su svoju namjeru još 20. Siječnja 2012. godine poslali u Ministarstvo poljoprivrede. I ne može se nitko praviti da nije znao za ovo sniženje cijena mlijeka, da će se desiti upravo sada u drugom mjesecu.
Hvala. Za ispravak netočnog navoda također se javio gospodin zastupnik Đuro Popijač. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, ne znam sad točno na koje ste potpore mislili kada ste se osvrnuli na izvješće o državnim potporama. Ja bih želio samo napomenuti da se sve potpore koje su bile u 2011. i desetoj godini isplaćivane u Ministarstvu gospodarstva i za srednje i malo poduzetništvo u potpunosti usklađene sa direktivama i načinom na koji će se i u buduće potpore u tom segmentu dodjeljivati srednjim i malim poduzetnicima. A što se tiče potpori industriji svaki program potpore koji je bio u 2011. godini predložen Agenciji za tržišno natjecanje je dobio pozitivnu suglasnost i na osnovu te suglasnosti smo isplaćivali potpore i one su u prošloj godini iznosili oko 109 milijuna kuna. Na žalost ne dovoljno, ali kada ste evo, to sam samo htio konstatirati da vjerojatno postoji i u potporama bitna razlika.
Hvala. Molim i iduće zastupnike samo da točno kažu šta ispravljaju, koji navod. Izvolite, gospodin zastupnik Josip Đakić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, ispravljam netočan navod ministra Linića, gdje je ustvrdio da će konkurentnim proizvodima moći se samo izaći na tržište. Ovakvom politikom se neće moći izići na tržište jer ako nemamo tisuće hektara pod navodnjavanjem, nemamo mogućnost dostignuća proizvodnje u poljoprivredi jer im se ukidaju subvencije za 800 milijuna kuna, ne možemo dostići europske norme jer je sve stalo, stalo je u subvencijama i stalo je u izgradnji infrastrukture koja znači povećanje kapaciteta proizvodnje u poljoprivredi.
Hvala lijepa. Isto ispravak netočnog navoda javila se gospođa potpredsjednica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa ispravljam netočan navod gospodina ministra o tome da se nisu provodile reforme. Dakle potrebne reforme, kako je to kazao. To nije točno. Podsjetit ću samo primjerice na program gospodarskog oporavka, niz teških bolnih promjena i reformi koje smo proveli na izmjene Zakona o mirovinskom osiguranju za koje je vaš predsjednik gospodin Milanović rekao to ćemo promijeniti čim dođemo na vlast, a to naravno nije učinio … [[Govornica nije uključena, ne razumije se.]] od promjena i to promjena za dobro Republike Hrvatske. Isto tako Zakon o fiskalnoj odgovornosti za koji niste glasovali, to nabrajam samo dva, tri segmenta. Upravo suprotno, nedostatak strukturnih promjena, odnosno nedostatak institucionalne i svake druge pripreme za ovaj proračun pokazat će gospodine ministre da će vam nedostajati na prihodima, ali da će vam eskalirati i buknuti rashodi koje u rashodovnoj strani niste prikazali, kao što su npr. kamate 800 milijuna nedostajućih kuna na toj stavci, a mogla bih nabrajati naravno i druge. Za to je pripreme trebalo napraviti prije proračuna, a ne tijekom godine kao što ste najavili.
Hvala lijepa. U pojedinačnoj raspravi dalje gospodin zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre sa suradnicom, uvažene kolegice i kolege. Državni proračun u pravilu predstavlja provedbu, realizaciju i materijalizaciju programa kojega Vlada predlaže Saboru prilikom svog imenovanja. Kad se pokuša i usporedi program u kojega je Vlada prije evo dva mjeseca predložila Hrvatskom saboru, prilikom njenog imenovanja, i kad se to usporedi sa prijedlogom državnog proračuna, onda možemo reći da ovaj proračun nije na tragu onoga što je sam program Vlade predvidio i što se jasno može iščitati iz samog dokumenta. Naime činjenica je da je Vlada u 2012. godini kao poticanje gospodarskog rasta osmislila, najavila realizaciju projekata investicija u javnom sektoru koje bi u ukupnom iznosu trebale iznositi oko 8 milijardi kuna. Kada se u programu Vlade iščita koje su to investicije, primjerice u turizmu onda su to Brijuni Rivijera, Dujlovo Kupari itd., itd., kad se kaže i govori o energetici onda su to četiri manje elektrane na Savi, tamo su i nabrojene, zatim … [[Ne razumije se.]] elektrana Ploming, Ploče, itd., itd., kad se govori o infrastrukturi onda je to izgradnja ravničarske željezničke pruge od Rijeke preko Zagreba do Botova, i tako na svim drugim stavkama navode se projekti čija bi realizacija u ovoj godini trebala iznositi u financijskom smislu oko 8 milijardi kuna. No kad se malo bolje ti projekti pogledaju onda je posve jasno da od tih gotovo svih, a ja mislim upravo svih projekata u ovoj godini neće moći biti ništa iz razloga što za niti jedan projekt ili gotovo nijedan projekt nije izdan akt za građenje, dakle niti građevinska dozvola, niti potvrda glavnog projekta, za mnoge od tih projekata nije izrađena projektna dokumentacija, ali za neke od tih projekata, primjerice za ravničarsku prugu upravo Primorsko-goranska županija nije donijela izmjenu prostornog plana kojom bi omogućila realizaciju tog velikog infrastrukturnog projekta u izgradnji željezničke pruge. Prema tome ako je tome tako, a jest, jer svima koji prate realizaciju projekata u javnim tvrtkama, u javnim poduzećima jasno je u kakvom su stanju kad se, što se dokumentacije tiče svi ti projekti, onda moram reći da me žalosti činjenica da Vlada odustaje od projekta koji je već u ovoj godini mogao se realizirati jer za njega postoji i građevinska dozvola, potpisani ugovor sa hrvatskim izvođačima, a njegova realizacija u financijskom smislu iznosi preko 2 milijarde kuna. Dakle riječ je o Pelješkom mostu koji je Vlada upravo kažem kroz nedostatak i ovih investicija mogla nastaviti i na taj način potaknuti posrnulo gospodarstvo, u prvom redu u dijelu koji se odnosi na građevinski sektor, a s druge strane što izgradnja Pelješkog mosta omogućava i angažman hrvatskih brodogradilišta jer za izgradnju Pelješkog mosta potrebno je negdje oko 50 tisuća tona čelika, što je ekvivalent izgradnji 5 tankera nosivosti 50 tisuća tona. Činjenica je da je prošla Vlada usporila gradnju Pelješkog mosta jasno u recesijskim vremenima, ali je i činjenica da je povjerenstvo za ceste, odnosno hrvatska Vlada krajem prošle godine utvrdila novu dinamiku izgradnje Pelješkog mosta koji se planira dovršiti do kraja 2017. godine a koji bi u ovoj godini 2012. trebalo osigurati na razini i na pozicijama državnog proračuna negdje oko 330 milijuna kuna. Prijašnja Vlada je u privremenom financiranju predvidjela izgradnju Pelješkog mosta sa ukupno jednom četvrtinom tih sredstava u iznosu od 75 milijuna kuna. Ja doista ne vidim koji bi to bio razlog da Vlada odustaje od izgradnje Pelješkog mosta, tim više što je planirana dinamika njegove izgradnje do 2018. godine apsolutno s aspekta održivosti javnih financija i državnog proračuna moguća, a da ne govorim o svim onim drugim razlozima koji su opravdani i koji idu u prilog izgradnje Pelješkog mosta. Naime Pelješki most je povijesni hrvatski projekt, jer ukida diskontinuitet u hrvatskom teritoriju, s druge strane on je prometni projekt jer izvlači krajnji jug Hrvatske iz prometne izolacije, on je gospodarski projekt jer omogućava obnovu gospodarsku, demografsku obnovu krajnjeg juga Hrvatske Pelješca i okolnih otoka, da ne govorim dubrovačkog primorja, Dubrovnika i Konavala i time taj projekt praktično jest milenijski projekt i ne vidim posebnog razloga zbog čega je Vlada o toga projekta odustala. Odustajanjem od projekta Pelješkog mosta šalje se jasna poruka javnosti Dubrovačko-neretvanske županije da će i dalje ostati prometno izolirana idućih 15 do 20 godina. Na tragu ovoga što ja govorim županija Dubrovačko-neretvanska donijela je Deklaraciju o prometnoj izoliranosti u kojemu traži, a koju su Deklaraciju potpisali svi vijećnici Dubrovačko-neretvanske županije da se nastavi sa izgradnjom Pelješkog mosta. Naime, dok se Pelješki most ne realizira, građani te županije biti će građani drugog reda jer da bi otišli u preostali dio svoje države moraju 4 puta prelaziti granicu, obavljati granične i carinske formalnosti što nas doista sve stanovnike te županije dovodi u poziciju građana drugog reda. Rekao sam dakle da taj projekt osim što je prometni promet, on je gospodarski projekt i u ovom trenutku kada doista nedostaje investicija čudi me da odustajemo od one investicije koja je potpisana, za koju je već tada uloženo više od 200 milijuna kuna što predstavlja 10% vrijednosti čitave investicije što će se stvoriti dodatni troškovi, a oni nisu prikazani u državnom proračunu zbog raskida ugovora, obeštećenja izvođača i konzerviranja samog gradilišta. Prema tome, obećanje građanima juga Hrvatske da ih je potrebno i da je najbolje rješenje spajanje autocestom kroz područje Bosne i Hercegovine misli da ne drži vodu. Naime, Pelješki most nije u suprotnosti sa izgradnjom te ceste, ali svi mi koji se bavimo tom djelatnošću znamo da taj dio autoceste kroz Bosnu i Hercegovinu po dužini od 8 ili 10, ili 12 km jer još ne znamo tu točnu trasu, je pitanje koje susjedna država ne znam kada će riješiti. Naime, temeljni infrastrukturni, prometni projekt Bosne i Hercegovine naše susjedne države je koridor 5C koji ide od Budimpešte preko Osijeka, Sadanaca, Zenice, Sarajeva, Mostara i dolazi u grad, luku Ploče jest projekt koji se ionako vrlo sporo realizira, koji predstavlja prioritet Bosne i Hercegovine, a kažem, on se sporo realizira. A kako će onda tek biti realiziran projekt koji doista za Bosnu i Hercegovinu ne znači ništa u prometnom smislu, za kojega niti se zna trasa, niti se znaju izvori financiranja. Prema tome, to obećanje da će se kroz prostor Bosne i Hercegovine autocestom izgraditi kvalitetna prometnica za krajnji jug Hrvatske doista ne drži vodu. Stoga, evo, predlažem i Klub Hrvatske demokratske zajednice uložit će amandman da se unutar financijskog plana Hrvatskih cesta osiguraju sredstva za već ranije utvrđenu usporenu dinamiku izgradnje Pelješkog mosta. Prema tome, evo ja se zalažem gospodine ministre da taj amandman uistinu ozbiljno shvatite, jer taj je projekt kao što sam rekao i gospodarski, i povijesni, i prometni i predstavlja, otvara mogućnost i perspektivu krajnjeg juga Hrvatske. Kada govorim već o hrvatskim otocima, jer jasno jer je i Pelješki most u funkciji i razvoja južnih hrvatskih otoka, onda moram reći da mi je također neprihvatljiva činjenica da u financijskih planu Hrvatskih cesta na poziciji – državnog programa izgradnje i uređenja državnih cesta na hrvatskim otocima je smanjen iznos sa 114 milijuna kuna na 18 milijuna i 500 tisuća kuna. To je smanjenje za preko gotovo 90%. Ja ne znam što će Hrvatske ceste sa svega 14 milijuna kuna raditi na hrvatskim otocima kada je ukupna dužina državnih cesta na hrvatskim otocima negdje oko 800 km. Prema tome, evo ja vas molim da u tom smislu također dobro proučite tu stavku i da se sugerira Hrvatskim cestama da usklade tu poziciju zaista sa potrebama otočana sa potrebama za uređenjem ionako dotrajalih, uništenih državnih cesta na hrvatskim otocima kao što je primjerice Hvar, kao što su na Braču itd. I još nešto što također moram istaknuti, žao mi je što je Vlada odustala od projekta poticanje gradnje i državnih stanova. To je bio program koji je u svega 3 mjeseca naišao na opću zainteresiranost mladih ljudi u Hrvatskoj jer su oni u pravilu bili korisnici toga modela i u svega 3 mjeseca se prodalo po tom modelu tisuću i 500 stanova. Za usporedbu sa programom poticajne stanogradnje kojim se bivša Račanova Vlada itekako hvalila u 11 godina je prodano svega 4 tisuća stanova. Prema tome, taj projekt koji je svega u 3 mjeseca prodao tisuću i pol stanova, ova ga Vlada napušta i ove godine planira osigurati sredstva za svega 500 stanova. Ja vas molim da se s tim projektom nastavi s tim više što veliki fond neprodanih stanova u Hrvatskoj i što se kroz taj model doista može prodati vrlo veliki broj stanova i na taj način potaknuti izgradnju novih stanova i omogućiti jasno i razvoj graditeljstva u Republici Hrvatskoj. Hvala.
Hvala lijepa. Evo, izazvali ste samo jedan ispravak netočnog navoda i 3 replike. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Mladen Marelić. Izvolite.
Bio sam sudionik donošenja Deklaracije o povezanosti prometnosti Dubrovačko-neretvanske županije. Donijeli smo je 2009. godine. Do danas niste napravili ništa na tom poslu. Ništa niste napravili. Gospođo Kosor, vi ste na Dan županije 2010. godine, znao sam da će možda biti pitanje, sumnjao sam, dali ste obećanje da će most biti završen 2015. piše fino tu, evo ga tu piše, a da će cesta, autocesta biti 12. A sjetimo se da smo već otvorili radove na autocesti Ploče-Dubrovnik davno, a još ne znamo kuda će proći. Otvorili smo projekt.
Hvala lijepa. Sigurno ćete se onda i vi složiti da ispravimo netočan navod tako da ga više nemamo, jer vidite sada ne možete reagirati. Gospodin zastupnik Đuro Popijač replika. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Dakle, gospodin Bačić je spominjao nekoliko projekata koji su predviđeni da se realiziraju u mandatu vjerojatno ove Vlade ako budu stigli. Ja bih samo spomenuo da je protekle godine javni sektor investirao u Hrvatskoj više od 10 milijardi kuna, dakle što državni proračun, što lokalna samouprava, što HEP, što Janaf, što vode, što željeznice i to je i doprinijelo tome da smo imali u prošloj godini u drugom tromjesečju rast za 0,8%, u trećem tromjesečju 0,7, evo čekamo podatke za cijelu godinu. No međutim, evo i vjerujemo i želimo da i ova Vlada u ovoj godini dostigne tih 8 milijardi, pa će vjerojatno i onda nekako skrpati i taj rast GDP-a od evo tih basoslovnih 0,8% koji su sada basoslovni, a kada smo mi to u prošloj godini ostvarili onda je to bilo katastrofa. No međutim, želim reći da javni sektor ne može biti generator rasta, nego će to biti samo uspješno privatno poduzetništvo. I tu sada jedno ponavljam to suštinsko pitanje jer evo i ministar financija je ovdje, samo jedno pitanje koje je danas u tisku izašlo. Što će reći u ministarstvu financija kada vide da tvrtke masovno povlače kapital samo da izbjegnu oporezivanje dividende i udjela u dobiti po stopi od 12% iznad neoporezivih 12 tisuća kuna? Naime, potaknuti novim poreznim rješenjem mnogi su sada krenuli po svoj kapital, tko može uzima pozajmicu radi isplata udjela u dobiti, isplaćuje se predujam lanjske dobiti po nerijetko i sva zadržana dobit iz ranijih godina. To je posljedica porezne reforme. Dakle, potpuno demotivirano privatno poduzetništvo a kojega očekujemo da investira i zapošljava hrvatske ljude. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku gospodin zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Točno je, slažem se kolega Popijač da su projekti koji su najavljeni u dijelu koji se odnosi na financiranje infrastrukturnih projekata iz javnog sektora već u velikom dijelu bili najavljeni i osmišljeni u vrijeme naše vlade. No, kada smo prije godinu i pol dana najavili u tom javnom sektoru investicije od 12 milijardi kuna onda je gospodin Radimir Čačić danas prvi potpredsjednik Vlade rekao da to nije ništa da je to ustvari nastavak redovnog rada javnih poduzeća. Prema tome Vlada ne bi posebno trebala isticati nešto što javna poduzeća rade sama po sebi. A danas evo svjedočimo da Vlada gospodarski rast isključivo temelji na financiranju projekata koji dolaze iz javnog sektora. A poštovani kolega Mareliću točno je da ste vi bili vijećnik Županijske skupštine kada je donesena ova deklaracija i zato očekujem da danas podržite ovaj moj odnosno amandman kluba zastupnika da se Dubrovačko-neretvanska županija izvuče iz prometne izolacije i da dignete ruku za nastavak gradnje Pelješkog mosta. A nije točno da se danas ne zna trasa autoceste prema Dubrovniku. Žalosno je da ako vi iz vladajuće koalicije ne znate koja je to trasa autoceste prema Dubrovniku. Ta trasa je ucrtana u županijskom prostornom planu u prostornim planovima svih jedinica lokalne samouprave. prema tome, mi u klubu HDZ-a jedini način spajanja Dubrovnika autocestom vidimo kroz hrvatski teritorij od Doli do Osojnika. I na tom tragu se u Hrvatskim cestama radila projektna dokumentacija i ja očekujem da će Hrvatske autoceste kada ove godine izađu sa projektom izgradnje autocesta upravo tu trasu voditi kao jedini put kojim će Dubrovnik biti spojen sa mrežom autocesta sa ostatkom Hrvatske. Hvala.
Hvala. A ja očekujem da vi drugi puta nećete replicirati kolegi kojem ne možete nego za koju ste se repliku javili odgovor. Sve uredu samo vam kažem. Ne, ne pa ja sam vas pustio. Samo kažem da po Poslovniku malo ste izašli iz okvira ali je sve uredu. Gospodin zastupnik Damir Rilje replika.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora poštovani ministre, uvaženi kolega zastupniče. Evo ja sam htio samo mislio sam se da li se javiti ili ne ali sam morao znate. Ne postoji samo Pelješki most postoje i drugi mostovi. Jest da je on jako bitan, jedan od najvažnijih spaja južne krajeve naše domovine apsolutno. Ali postoji još jedan most koji je odavno u proračunu Hrvatskih cesta na kraju apliciram na fondove EU, znate ali je činjenica da je jedan od najtežih prometnih točaka u Dalmaciji isto tako nisu za njega osigurana sredstva. No naravno sredstvima konsolidacije odnosno u nemogućnosti i u potrebi konsolidacije proračuna vjerujem da bismo svi u svom području pokušali pronaći i mogli pronać bar kao neki projekt kojim bi se zapravo mogli na neki način osvrnuti kao i vi na ovu priču. Ja se slažem da sve projekte koji će biti u funkciji otvaranja radnih mjesta i otvaranja gospodarskog rasta moramo napraviti. Ali činjenica je da je naslijeđeno stanje proračuna upravo onako kako jest i generirano. I sada nemamo novaca za to osim ukoliko se nećemo dodatno i ponovno zaduživati. Prema tome, držeći se teme mosta moram vam kazati jel, da se radi o mostu koji se evo nadovezuje na cestu koja je po prometu ha ne znam možda na 3.mjestu u državi recimo tako. Mislim da nije zanemariva i nastavlja se na Kaštelansku cestu od Splita do Trogira da pojasnim. S druge pak strane to što je taj most apliciran znate što to znači, da ćemo jedne godine kada uđemo u EU tu aplikaciju predati i onda ćemo doći do situacije da ga jednom izgradimo. To nam ne rješava problem danas kada nam je najpotrebnije. Eto, hvala lijepo toliko.
I vama hvala. Odgovor na repliku gospodin zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa uvaženi kolega vi kucate na otvorena vrata. Ja se apsolutno s vama slažem i podržavam vaše nastojanje da se most kraj Trogira izgradi, dapače. Znam da su Hrvatske ceste radile na izgradnji idejne i projektne dokumentacije, prema tome podržavam i vi dajete amandman i ja se s time slažem da Hrvatske ceste u ovoj godini nastave sa svima onime što je potrebno da se izgradi taj most jer znam koliko je zakrčena upravo cesta koji ste malo prije spomenuli Kaštelanska cesta. I doista je nužno čim prije prići realizaciji tog mosta. Hvala.
Hvala lijepa. Još jedna replika. Gospođa zastupnica Ivana Posavec Krivec. Izvolite.
Zahvaljujem vam predsjedniče. Pa slušajući ovu raspravu uvaženog zastupnika Bačića svakako imam potrebu primijetiti da ovdje nas ima 150 u sabornici i kada bismo gledali iz kuta svakog od nas sigurno bi nam ista tematika izgledala drugačije. I sigurno onda ne vidimo svi isto i ne vidimo svi jednako. Ja primjerice ovaj proračun koji je Vlada RH na čelu sa Zoranom Milanovićem uputila Saboru na raspravu i donošenje vidim kao ispunjavanje potpunog obećanja u predizbornoj kampanji Kukuriku koalicije. Ja to vidim na način da je upravo tada obećavana odlučnost, obećavana odgovornost. Vidim da je tada obećavan jedan veliki zaokret u politici prema RH i to je potpuno jasno razvidno i očito iz ovog proračuna. Ovaj proračun je prvi proračun samo da vas podsjetim koji je smanjio rashodovnu stranu. To je ono što je obećano našim građanima i to je ono za što je ova vlada dobila podršku građana i što radi uz njihovu potporu. Ovo je novi smjer kroz proračun ovo je novi smjer koji se vidi i u velikoj politici prema deficitu u RH. Nemojmo zaboraviti da je još uvijek riječ o velikom deficitu od 9,9 milijardi kuna. Ali on je daleko, daleko manji od 15 odnosno gotovo realiziranih 17 milijuna kuna deficita vlade Jadranke Kosor u 2011.godini. I sigurno će to znati prepoznati građani Republike Hrvatske koji su ovoj Vladi na čelu sa Zoranom Milanovićem dali povjerenje. Naravno, nije dostatno da se radi samo na deficitu, nije dostatno da se radi samo na uštedama ali ova Vlada je pokazala da zna uštediti i na plaćama i na subvencijama, da zna pošteno i odgovorno obratiti se svojim građanima. Ali ova Vlada istovremeno pokazuje i plan rasta, pokazuje plan rasta bruto društvenog dohotka od 0,8% i upravo pozivajući se na ono što ste sami rekli, na investicije i to na investicije kojima će ulagati u proizvodnju. I molim vas da mostove počnemo koristiti kao jednu metaforu, mostove koji će nas dovesti do spajanja, do izgradnje nove premosnice koja nas vodi u jedinu budućnost Hrvatske koju upravo ovim proračunom temelj lupa Vlada Zorana Milanovića. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Uvažena kolegice, vi znate dobro da je proračun tek plan, dakle Vlada je proračunom planirala u ovoj godini smanjiti deficit na 10 milijardi. Ja moram reći da me čude rasprave koje dolaze iz vašeg kluba koje govore da je Vlada odlučila promijeniti filozofiju i prestati sa životom na dug u Hrvatskoj. Naime, 10 milijardi kuna nije malo, to je još uvijek veliki dug, to je negdje ok 2,8% deficita. Prema tome mi ćemo taj dug morati financirati ili novim zaduživanjem ili prodajom obiteljskog odnosno državnog blaga. Prema tome, da li će doista deficit bit 10 milijardi to ćemo vidjet na kraju godine, a prema onome što mi u klubu već cijelo jutro i cijeli dan govorimo, mi očekujemo vrlo brzo rebalans proračuna kako bi se sve one stavke u rashodu koje su podcijenjene doista realizirale u iznosima koje smo naveli. Već smo rekli da nedostaju sredstva za kamate, nedostaju sredstva za isplatu plaću u Ministarstvu znanosti, nedostaju sredstva za mirovine. Vidjet ćemo već na 6-mjesečnom izvješću da li je deficit doista 10 milijardi ili je on veći. U svakom slučaju pohvaljujem nastojanje da se deficit smanji, da se smanje rashodi državnog proračuna ali vas upozoravam da je to još uvijek plan, da ćemo za 6 mjeseci vidjet da li se on doista izvršava ovako kako ste planirali. Mi u klubu HDZ-a držimo da je proračun podcijenjen kad su u pitanju rashodi, a da je precijenjen kad su u pitanju prihodi. Prema tome, živi bili pa vidjeli.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Domagoj Milošević. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre, uvaženi kolegice i kolege. Iz hrvatskog gospodarstva i iz privatnog sektor upravo se cijede zadnje kapi, kao što se uostalom i iz džepova hrvatskih građana zapravo cijede zadnje kune prije svega zbog novih poreznih tereta. Zapravo pitanje je tko će uskoro ovim tempom biti u stanju plaćati ove dosadašnje poreze, a kamoli plaćati pojedine poreze kojih očekujete 20 i 30% uvećane. Mislim da je to jednostavno i neostvarivo i neodgovorno. Svi se nažalost slažu, dakle i stručnjaci domaći i strani da nam slijedi pad bruto nacionalnog proizvoda otprilike 1%. Svi bismo naravno voljeli da to nije tako, međutim jest. U proteklih nekoliko godina hrvatsko je gospodarstvo, privatni sektor u najvećoj krizi EU izgubilo desetke tisuća radnih mjesta. Zaista je nemoguće ustanoviti kako biste iz tog gospodarstva, a to piše u proračunu, očekivali više od 35% rast prihoda od poreza na dobit, kako očekujete više od 20% rast prihoda od poreza i prireza na dohodak. Ne bih želio ovdje biti ciničan jer ovo je preozbiljna rasprava i preozbiljno vrijeme, međutim čovjek se zapravo zapita da li mislite možda negdje drugdje naplaćivati porez zato što jednostavno u Hrvatskoj, ja barem ne vidim gdje će se taj porez naplatiti. U ovom proračunu nema ništa zbog čega bismo osjećali se bolje niti zbog čega bi ili poslodavci ili radnici imali novu nadu. Ovo je naprosto kupovanje vremena dok molimo Boga da nam se dogodi svima zajedno neko čudo. Možda sam ja nešto krivo razumio u proteklih nekoliko mjeseci, ali hrvatski građani su vam dali mandat za zaokret, dobili ste mandat za hrabre, odlučne poteze i za ponuditi viziju Hrvatskoj, hrvatskom gospodarstvu, svima nama. Umjesto toga nažalost evo ovaj proračun ne pokazuje ništa. Dakle dobili ste mandat prije svega da kažemo da ne smijemo više bit neprijateljski nastrojeni prema domaćim i stranim ulagačima, dobili ste mandat reći da je jedini izlazak iz krize dugoročno održivi razvoj privatni sektor odnosno privatno poduzetništvo. Dobili ste mandat od hrvatskih građana zapravo reći da ukoliko nastavimo kao prije nećemo više moći se zadužiti i zapravo pitanje je tko će, kada i kako dobivati plaće i penzije. Umjesto toga nažalost ovaj vaš proračun kaže ono Krležino nigdar ni bilo da ni nekak bilo. Koliko je god ta rečenica Krležina simpatična ipak ona je vrhunac Krležijanske ironije, ta rečenica je zapravo oda neodlučnosti i ta rečenica je zapravo oda mirenja sa vlastitom zlom sudbinom. Evo to kaže ovaj proračun, umjesto jasnog plana dobili smo improvizaciju, umjesto nade da vlast ima snage i da ima viziju dobili smo improvizaciju i umjesto zaokreta dobili smo improvizaciju. Zbog toga je naravno ovaj proračun neprihvatljiv. Hvala.
Hvala. Replika, gospodin zastupnik Damir Rilje. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre. Uvaženi kolega zastupniče, ja se ne bih javio ali imam jednu nezavršenu priču koja se konkretno tiče vas kao bivšeg ministra gospodarstva. Vi se nećete ljutit ali ja ju sad moram kazat. … [[Upadica se ne razumije.]] Dakle, ne ulazeći u to kakvo je porijeklo prihoda ovog proračuna i koliko se i na koji način zapravo slijedom porijekla prihoda ovog proračuna zapravo uopće može polaziti od troškova odnosno od rashodnih stavki, činjenica jest da sve više prihoda će morati dolaziti od gospodarskog rasta. Jedan od tih činjenica koje su bile za gospodarski rast zapravo jesu potencijalne investicije koje su se trebale dogoditi. Jedna od takvih je bila i u vašem ministarstvu, za jedan potencijalni možda ćete ga se sjetiti, investicijski projekt kojeg je trebalo možda i saslušat i pogledat. Ja vam sad za to i ne zamjeram, ali radilo se o … [[Ne razumije se.]] za kruzere na području neperspektivne nekretnine koliko god to izgledalo sada pored Zračne luke Split. On se nalazio na vašem stolu. Zašto sad ovo govorim? Evo možda se osjećate prozvanim, ali nemam namjeru uopće polemizirati oko toga. Činjenica je da je on kod vas bio. Koliko god bio ozbiljan ili neozbiljan ali mislim da je itekako ozbiljan jer su se oko njega, ako ne ništa zabavili i drugi ljudi, državni ministri. Neki su bili iz vašeg ministarstva, isto tako i županija koja je bila izuzetna podrška u tom smislu. Dakle, Splitsko-dalmatinska županija. No naravno, sve je stalo na razini ministarstva. Dalje od toga ja ne znam. Možda sam trebao znati. S druge pak strane isto moramo znati da sve ostale mogućnosti u prezaduženom proračunu i ono što je on generirao tijekom godina zapravo ne ostavlja mogućnost jedinicama lokalne samouprave osim mogućnost investiranja i mogućnost ulaganja kroz ovakve projekte ma koliko one nekome izgledale neostvarive ili loše, a činjenica je da je projekt još uvijek živ i da se na njemu radi. Eto hvala lijepo.
Poštovani kolega, pa moram vam odgovoriti naravno s obzirom na činjenicu da je upravo prošla Vlada ostavila ovoj novoj Vladi otprilike u različitim fazama nekakvih gotovo 20 milijardi kuna javnih projekata od kojih evo nakon dva mjeseca čak ni za one koji bi se zapravo već mogao raditi i graditi Zračnu luku Zagreb nemate odluku da li ćete to potpisati. A moram vam nadopuniti još sljedeće. Dakle, upravo je prošla Vlada po prvi puta pratila intenzivno i to kroz rad zapravo svih ministarstava privatne poduzetnike i privatne projekte investicijske i domaće i strane. Dakle, samo je u mom uredu kad ste me već osobno prozvali, dakle kao potpredsjednika Vlade za investicije bilo otprilike 45 milijardi kuna privatnih projekata sa imenom i prezimenom, lokacijom, vrijednošću u kojoj se fazi nalaze i sve je to predano u primopredaji novoj Vladi. Hvala.
Hvala lijepa. Na redu je zastupnik gospodin Božidar Kalmeta. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre sa suradnicima. Ja bih na početku postavio jedno pitanje koja je razlika u stvari između proračuna i rebalansa proračuna. Po meni nikakva, osim što se proračun donosi krajem godine ako je, ako nije izborna godina ili ako je izborna godina donosi se kao sada u prvom kvartalu tekuće godine, a rebalans proračuna se donosi kad to Vlada odluči može biti četvrti mjesec, peti, šesti, sedmi, osmi, deveti, deseti, jedanaesti, dvanaesti. Može biti tri rebalansa itd. itd. To govorim zašto? Jer ovdje sam više puta danas čuo. Ovo je prvi puta da se smanjuju rashodi. Ovo je prvi puta da se rashodovna strana smanjuje, a nisu ukidani ne znam neke stavke tipa rodiljne naknade itd. itd. Ja ću samo podsjetiti da 2009. godine je u dva rebalansa proračuna, jedan je bio u 4 mjesecu 2009. godine kada su rashodi smanjeni za 7 milijardi kuna, a drugi rebalans je bio malo kasnije u 7 i 8 mjesecu kada je smanjeno još za milijardu i pol kuna. Dakle, 8 i pol milijardi kuna rashoda je smanjeno 2009. godine doduše na rebalansu proračuna ne na proračunu. Ali ja mislim da između proračuna i rebalansa proračuna praktički nema razlike i zato nije ovo prvi puta da se jedan proračun donosi sa smanjenjem rashoda. U ovom prijedlogu proračuna imamo smanjenje rashoda za 3,4 milijarde kuna i mislim da je to dobro. Ali ako uđemo u strukturu tih rashoda onda moram primijetiti da ne vidimo mi promjene bilo kojih reformskih mjera koje su, koje će rezultirati takvim rashodima od 3,4 milijarde kuna. Dakle, nema nekih, bar ih ja ne vidim nekih reformskih mjera koje će ponavljam rezultirati ovim uštedama od 3,4 milijarde kuna. Ove 3,4 milijarde kuna sastoje se od ne znam rashodi za zaposlene milijardu i pol kuna. Ministar kaže da će to uspjeti ukidanjem prekovremenih sati, radom na određeno vrijeme itd. itd. Dobro. Imamo materijalni rashodi koji se smanjuju za 220 milijuna kuna. Imamo smanjenje subvencija za poljoprivredu i Hrvatske željeznice za 934 milijuna kuna. O tome ću nešto kasnije kazati. Imamo smanjenje za zdravstvo od 742 milijuna kuna. Ako tome dodamo milijardu kuna manje Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje i stopu smanjenja za 2%, stopu doprinosa što je još 2 i pol milijarde kuna. Onda kako će se to dalje razvijati tijekom ove godine to ćemo još samo vidjeti. Prema tome, čitajući ove brojke ja mogu konstatirati da nedostaje sredstava, nedostaje sredstava za naknade za zaposlene, nedostaje sredstava za kamate. O tome je već bilo govora, … [[Govornik se ne razumije.]] koje nisu u ovom proračunu. Nedostaju sredstva za mirovine itd. itd. Prema tome, ja bih htio da i želio bih i mislim da nema ovdje nikoga tko ne bi želio da se ovaj proračun realizira onako kao što je on i predviđen. Ali čitajući ove brojke, a poznavajući donekle proračun i situaciju koja se događa kad se taj proračun pretvori u život i u gospodarstvo i kroz kolektivne ugovore i kroz sve ono na što on ima utjecaja a proračun je glavni dokument politike jedne Vlade i glavni dokument jednog rekao bih gospodarskog i svakog života u jednoj državi onda moram tu iskazati jednu rezervu u odnosu na sve ovo što je napisano, ali dobro. Gledat ćemo, pratit ćemo svi skupa i vidjet ćemo kud to vodi. E sada, što se tiče Hrvatskih željeznica. Ja moram kazati da u proteklih 7 godina iz sustava HŽ-a i oko toga se u mnogome i slažemo u mnogo čemu, ali moram kazati čisto da se zna da je otišlo dobrovoljno ali je otišlo oko 4000 zaposlenih i da je za toliko taj broj smanjen, da smo u tri proračunske godine smanjili dotacije za dotacije za Hrvatske željeznice za milijardu i 56 milijuna kuna, što nije malo, za milijardu i 56 milijuna kuna u tri godine, i da smo usprkos svemu tome ipak održavali taj sustav. To je sustav koji traži velika ulaganja, to je sustav koji traži reforme, sve to stoji, to je sustav koji traži i privatizaciju … [[Ne razumije se.]] društava, dakle i tu smo nešto napravili kada su dva, tri društva su privatizirana, … [[Ne razumije se.]] su bila na natječajima i po 5, 6 puta međutim nije bilo zainteresiranih itd., itd. Ali što hoću reći. Hoću reći da ovo smanjenje od milijardu 896 milijuna kuna na milijardu 354 milijuna kuna ja mislim i bojim se da to neće biti održivo kada su u pitanju Hrvatske željeznice. Dobro, neka se krene u privatizaciju ovisnih društava, ali to je jedan postupak koji traje, to se ne može napraviti za mjesec dana ili za dva, a svaki mjesec treba sustav funkcionirati, treba isplaćivati plaće, itd., itd. Neka se recimo i otpusti nešto radnika, sad ne znam tu koliko, jer čuli smo različite brojke, ali i to je jedan proces, i to je proces. Postoje kolektivni ugovori, postoje obveze prema kolektivnim ugovorima, postoje otpremnine itd., itd., a ponavljam mjesec brzo prođe i plaće treba isplaćivati svaki mjesec. Dakle čini mi se gospodine ministre da ta sredstva neće biti dovoljna za taj jedan sustav koji ponavljam oko toga se slažemo treba ga dalje nastaviti i restrukturirati i smanjivati subvencije itd., itd., mada nema željeznice u Europi, ne mogu reći za svijet to ne znam, ali u Europi sigurno koja se na ovaj ili onaj način ne subvencionira iz državnog proračuna. Kredit EBRD-a koji je, o kojima govorite i o kojim smo i mi govorili je jedno od rješenja i to nije loše rješenje, međutim ta institucija financira isključivo projekte koji prođu njihove ocjene održivosti i zahtijevaju dugotrajnu proceduru što će neka ovisna društva prvenstveno … [[Ne razumije se.]] koji zapošljava oko tisuću 400, 500 ljudi dovesti u teškoće. Dakle da ne širim sad priču o željeznici mislim da ta brojka će se apsolutno morati mijenjati. Još jedna stvar, jer vidim da mi vrijeme polako curi, tako je, planiranje rast, rast od 0,8% međutim ja opet gledajući ovaj proračun vidim da se taj rast plasira na proračunu i na investicijama iz javnih poduzeća. Evo tako iz proračuna se ne za Hrvatske vode 613 milijuna kuna, Hrvatske ceste milijardu i 267 milijuna kuna, ne znam koliko Fond za energetičku učinkovitost vjerojatno nešto malo, nefinancijske imovine milijardu 700 milijuna itd., što, i investicije iz javnih poduzeća Hrvatske ceste, Hrvatske autoceste ispričavam se, HEP, JANAF itd., itd., e sad to je, to ne mora biti loše, ali govorilo se prije i govorili ste svi skupa da gospodarski rast se ne može bazirati na investicijama iz javnog sektora jer to generira dugi deficit, a vidim da ovdje onda upravo se planiraju investicije iz javnog sektora. Prema tome samo bih podsjetio i na zračnu luku Zagreb, jedna investicija koja je apsolutno po meni dobra, mi smo to doveli do kraja, na ovoj Vladi je da li to prihvatiti ili odbaciti ili projekt Brijuni Rivijera koje su dakle zdrava investicija, investicija koja nama upravo trebaju. I još samo jednu stvar, jer ću na to i podnijeti amandman, jedan projekt tzv. A3, nije planirana domaća komponenta u proračunu, vjerojatno iz razloga toga što nema novaca, nego je povučeno 7 milijuna eura od Europske investicijske banke za čitav niz projekata koje su nominirane jedinice lokalne samouprave. Bilo bi dobro da je i tu bar nešto planirano na poziciji domaće komponente 10 milijuna, 20, itd., jer onda Europska investicijska banka odmah daje još toliko i moglo bi se u ovoj godini kad nam trebaju investicije, kad trebaju državnom proračunu investicije, kad trebaju državi investicije, moglo bi se tada apsolutno i tu imati nešto više investicija nego što ćemo imati na ovaj način kada nije predloženo. Evo završilo mi je vrijeme pa neću više. Hvala lijepa.
Hvala vama. Na ovo izlaganje imamo prijavljenu jednu repliku, kolega iz vašeg kluba, uvaženi zastupnik Darko Milinović.
Hvala lijepa. Evo i već nekoliko riječi spomenuo je i uvaženi zastupnik Kalmeta deficit od 10 milijardi kuna koji je predviđen ovim proračunom, ali moramo biti jasni tu i reći da ovako strukturiran deficit od 10 milijardi kuna bez rezanja prava jednostavno ne drži vodu. Ja isto smatram kao i neki koji su danas raspravljali, a i uvaženi zastupnik Kalmeta da su prihodi precijenjeni, a rashodi podcijenjeni i to će rezultati vrlo skorim ja se isto nadam prije ljeta rebalansom državnog proračuna gdje ćemo se vjerojatno pozivati na današnju raspravu i vidjeti tko je bio u pravu. Što se tiče povećanja PDV-a i mnogi neovisni ekonomski analitičari i vodeći bankari … [[Ne razumije se.]] ili u najmanju ruku podijeljena hrvatska javnost poglavito stručna javnost oko toga hoće li povećanje PDV-a uroditi većim prihodima ili će dovesti do smanjene potrošnje građana ili na drugi način odgoditi potrošnju građana, pa će s obzirom i na to prihod od PDV-a biti manji nego kada je PDV bio 23%. Pa prema tim ekonomskim analitičarima i vodećim bankarima i govore neke procjene da će deficit ove godine biti ne 10, nego između 15 i 17 milijardi kuna. Spomenuo je uvaženi zastupnik Kalmeta i zdravstvo gdje u samom proračunu dakle je milijardu i pol kuna, smanjena stopa doprinosa zdravstvo dodatne dvije i pol milijarde kuna i zdravstvu će ove godine faliti negdje između 3 i pol i 4 milijarde kuna. Ja se nadam da na kraju ove godine nećemo morati kao jedne od godina prodavati dionice Plive da bi podmirili dug u zdravstvu, a evo ovo će.
Vrijeme kolega.
I gotov sam, da ćemo već na polugodištu ove godine dospjeli dug u zdravstvu brojiti u milijardu do milijardu i pol kuna veći nego sad. Hvala.
Idući na redu za raspravu od 10 minuta je uvaženi zastupnik Igor Rađenović.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Pa reče gospodin premijer uvodno da je ovo jedna od najmirnijih rasprava o proračunu, i to na neki način dokazuje da je zapravo ovaj rez vjerojatno dosta optimalno pogođen, iako me možda i ove zadnje rasprave i replike kolega iz istog kluba pomalo i demantiraju. Naime, svima nama, a i hrvatskim građanima, nekome manje, nekome više, nekome prije nekome kasnije postalo je sasvim jasno da ovako dalje više ne možemo. Prekomjerno zaduživanje i to neovisno o visini kamata koje su praktički rasle iz dana u dan i to samo do tada dok netko izvana želi dati te kredite sigurno nije bio put kojim dalje možemo. Stoga je ovaj prijedlog državnog proračuna za 2012. Snažan i odgovoran potez hrvatske Vlade. Ciljevi proračuna jasno su deklarirani, nužna fiskalna konsolidacija kroz smanjenje deficita, dakle ovoga koji je ostao 16 milijardi te kratkoročno jačanje tj. zadržavanje pozicije na međunarodnom tržištu su nam za sada uspjela i stvaranje podloga za razvoj gospodarstva uz dakako zaštitu socijalno najosjetljivijih skupina. Dakle, mi u vladajućoj koaliciji smatramo da je rješavanje utjecaja krize i jačanje standarda građana dugoročno moguće jedino uz postojani gospodarski rast i zbog toga je proračun i koncipiran na ovaj način. Fiskalnoj konsolidaciji, prvom cilju dakle nužno je bilo pristupiti i sa rashodne i sa prihodne strane proračuna, a usprkos nekim danas izrečenim stavovima ukupno porezno opterećenje nije promijenjeno. Štoviše izračun proračunskih prihoda koji se kreću negdje 0,5% većih nego realizacija prošle godine, konzervativan je budući da na realizaciju tih prihoda iz 2011. je ukalkulirano dakle i ovih 600 milijuna kuna europske komponente a nije uzeto u obzir ni porast inflacije, a ni Vladina projekcija rasta o čemu je govorio ministar financija. Povećanje prihoda sa osnova PDV-a građanima sa manjim prihodima kompenzirano je smanjenje stope na 10% za ulja, masti, šećer, dječju hranu i opskrbu vodom, a na drugi način i promjenama u razredima poreza na dohodak, te podizanjem neoporezivog dijela dohotka sa 1800 na 2200 kuna što će svima sa primanjima nižim od 8 tisuća bruto omogućiti povećanje njihovog raspoloživog dohotka, a tu se radi dakle gotovo 800 tisuća naših zaposlenih. A istodobno ovim proračunom rasterećujemo gospodarstvo i to kroz smanjenje stope za zdravstveno osiguranje. Tu mjeru kolege iz oporbe gospodin Šuker i još neki probali su relativizirati goreći da se njeni efekti od gotovo 2 i pol milijarde kuna neće osjetiti, budući da će biti raspršeni na sve poslodavce u Republici Hrvatskoj. Poslodavci u Republici Hrvatskoj se dakako s time ne slažu. Ja vas podsjećam kolegice i kolege da je taj iznos dakle 2 i pol milijarde kuna otprilike jednak kao iznos kamata koje godišnje naši poduzetnici izdvajaju na sve investicije koje provode u Republici Hrvatskoj, pa nije ni čudo da su ga poslodavci praktički objeručke prihvatili. Značajnim smanjivanjem parafiskalnih nameta vodni doprinos, šume, spomenička renta provodi se daljnje rasterećenje koje nije preusmjereno u proračun, već u jačanje konkurentnosti hrvatskog gospodarstva. Dokapitalizacija HBOR-a 500 milijuna kuna, poduzetnički krediti 1%-tni poen niži, podizanje granice za ulaz u sustav PDV-a na 230 tisuća kuna, podizanje granice na 800 tisuća kuna za obračun PDV-a, dakle prebačaj na tromjesečni obračun, najavljeno micanje 15 dana oko samoga PDV-a sve su to mjere koje doprinose istom cilju, a to je borba za svako radno mjesto, borba za spas gospodarstva jedini izlaz Republike Hrvatske. Rečeno je već kolegice i kolege, ovo je prvi proračun na rashodnoj strani manji nego prethodni proračun. Nominalno se radi o 4 milijardi kuna, a realno čak o 7 milijardi kuna. Govorili su moji prethodnici i o povećanju određenih rashoda koji su otežali tu zadaću od povećanja rashoda za mirovine, dakle kroz njihovu indeksaciju, kroz porast kamata za kredite i nije tako, tako da to povećanje i ne možemo ocijeniti tako zanemarivim kao što se može čuti u pojedinim komentarima osobito ako uzmemo u obzir činjenicu da mi dakle proračun donosimo – danas je 20. – do kraja mjeseca, 24. veljače vjerojatno, dakle 2 mjeseca manje i on se odnosi na samo 9 mjeseci koji stoje pred nama. Da li je smanjenje u ovom času dovoljno? E, o tome se možemo sporiti. Ova Vlada i mi u vladajućoj većini ocjenjujemo da je ono u ovom času optimalno. Ali ono o čemu se nikako ne možemo sporiti, a to je da je smjer pozitivan i da to svi potvrđuju. Potvrđuju to međunarodne institucije, govorio je u ime našeg Kluba kolega Dragovan citirajući MMF, FICH, ali ono što je nama još važnije, da su ovaj proračun i njegove smjernice poduprli i članovi GSV-a dakle i poslodavci i sindikati koji uz sav oprez u retorici koji dakako moraju nositi su poduprli Vladine makroekonomske ciljeve. Potvrdila je to i Hrvatska narodna banka i njen čelni čovjek, gospodin Rohatinski kroz izjavu, dozvolite da je citiram: "Smjer kojim ide Vlada je dobar. Nije riječ o proračunu samo za jednu godinu, nego o početku vođenja dugoročno održive fiskalne politike." Guverner je dakako upozorio da se potrebna fiskalna konsolidacija ostvaruje mjerama trajnog karaktera, a ne tek kratkoročnim odustajanjem od pojedinih izdataka čega je ova Vlada itekako svjesna i koju pogrešku prethodne Vlade neće ponavljati. No, nama, i ovdje je to rečeno, nama i nadalje ostaje problem manjka prihoda nad rashodima dakle, problem deficita od 9,9 milijardi tekućeg manjka. Doduše taj deficit više nije dvoznamenkasti u apsolutnom iznosu, snizio se na 2,8% BDP-a konsolidirano na 3,2% BDP-a ako uzmemo dakle i tvrtke i jedinice lokalne samouprave. Ali to je ipak značajan pad. Ali ono što je značajnije od samoga deficita uz nedvojbenu potrebu njegovog daljnjeg smanjenja što uključuje Vladine projekcije za naredne dvije godine jest pitanje u što je on utrošen i u što će on biti utrošen, ali o tome sam govorio na početku, pa se ne bih ponavljao. Stoga zaključno, izglasavanje ovoga proračuna samo je podloga za daleko odgovornije upravljanje resursima Republike Hrvatske u razdoblju koje je pred nama. Ovaj proračun našom podrškom postaje najvažniji alat koji će omogućiti Vladi Republike Hrvatske da pokaže i dokaže da Hrvatska može bolje. Dobro je za sve nas da i opozicija i javnost u cjelini budu što aktivniji. Neka nas na tom poslu koji je pred nama što je moguće više kritički promatraju i ocjenjuju. Ipak je prosperitet Republike Hrvatske naš zajednički cilj, a ovaj proračun samo jedan od prvih koraka u tom zaključili smo i složit ćete se, pozitivnom smjeru kojim Hrvatska kreće i u narednoj godini. Hvala lijepa.
Hvala vama. Na ovo izlaganje imamo prijavljene 2 replike. Ali prije nego što dam riječ kolegama koje su se javile za replike, dopustite da nekoliko obavijesti. Postignut je dogovor između predstavnika klubova da danas o prijedlogu proračuna raspravljamo do 20 sati i 30 minuta. Onda bismo prešli na izvršenje proračuna i mogli bismo završiti oko 21 sat. Iako se amandmani u pravilu odnose do završetka rasprave postignut je dogovor s Vladom da se amandmani na proračun mogu podnositi do sutra u 10 sati. Sutra prijepodne bi radili odbori za preostale točke dnevnog reda, a plenarnu sjednicu bi sutra onda počeli u 12 sati u podne. Idemo sada na replike na osobno izlaganje kolege Igora Rađenovića. Prvi se javio uvaženi zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Rađenović govoreći o mini poreznoj reformi kao klub HDSSB-a smo podrži većinu tog paketa mini porezne reforme jedino nismo podržali povećanje PDV-a. smatrajući ga i novim udarom i na standard građana i na gospodarstvo. S druge strane u ovom proračunu razrezano je gotovo 3,5 milijarde kuna većeg poreza i višeg prihoda od poreza nego 2011.godine i najveća zagonetka upravo ovog proračuna je kako će se taj između ostalog i porez na dohodak namiriti koji je veći gotovo 25% nego u proračunu za 2011. kada svakodnevno 500 do tisuću ljudi gubi svoje radno mjesto. Istovremeno izmjenama zakona koje je Vlada predložila izmjenama Zakona o financiranju lokalne samouprave smanjen je samo udio poravnanja, a povećan je prihod od 1,5% jedinicama lokalne samoupravi i 0,5% regionalnoj samoupravi. Smatram da se taj zakon dakle koji je u proceduri može i dodano poboljšati amandmanima uostalom kao i čitav ovaj proračun. I nadam se da će Vlada imati sluha za amandmane posebno za amandmane koji dolaze iz Slavonije. Inače na do sada su jedinice lokalne samouprave kroz razno razne oblike fiskalne decentralizacije izgubile gotovo 3 milijarde kuna prihoda. I to je jedina istina koja dolazi iz svih ovih paketa još od 2007. godine kada se smanjuje konstantno prihod jedinica lokalne samouprave na uštrb državnog proračuna počevši od centralizacije poreza na dobit. A evo ispred Odbora za lokalnu samoupravu to je zadnja rečenica smo predložili Vladi RH da sustavno počne primjenjivati mjere decentralizacije koje će se odnositi ne samo na porez na dohodak nego i na porez na dobit ali u krajnjem slučaju i na porez na dodanu vrijednost. Zahvaljujem.
Odgovor na repliku kolega Igor Rađenović.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine Vinkoviću pa simpatično je kako ste podržali sve porezne mjere a ne povećanje poreza na dodanu vrijednost. Dakako i to je više puta rečeno u diskusijama i predstavnika Vlade ali i članova Kukuriku koalicije da paket poreznih mjera jednostavno moramo gledati zajedno i on ima svoju dugovnu i potražnu stranu i sa te strane nije moguće izvlačiti pojedine mjere pa nešto mi se sviđa nešto mi se ne sviđa. Ono što je odluka ove Vlade a ona je jasno deklarirana i kroz usta gospodina premijera Milanovića i ministra financija Linića i prvo potpredsjednika za gospodarstvo gospodina Čačića i svih drugih je dakle prebacivanje tereta sa potrošnje na gospodarstvo i tim putem je ova Vlada odlučila ići. Što se tiče prihoda od poreza na dohodak rekli ste vi sada i nekoliko kolega prije da se procjenjuje da je ona raste 20%. Naime, ono što je možda uvelo u zabunu a nismo detaljno s obzirom na sve brojeve pročitali sve brojke, realizacija toga poreza prošle godine je bila znatno bolja od plana. Pa plan za ovu godinu je praktički na razini realizacije dakle govorim o porezu na dohodak na razini realizacije protekle godine plus minus 10, 20 milijuna što se očekuje nadoknaditi sa dakako povećanom učinkovitošću porezne uprave i naplate toga dohotka. Znači nije došlo nikakvog misterioznog dvadeset postotnog povećanja jednostavno je prošle godine realizacija toga poreza bila bolja nego što piše u planu i te brojke koje mi sada ovdje uspoređujemo. Hvala.
Druga replika uvaženi kolega Dujomir Marasović.
Štovani gospodine predsjedniče. Gospodin Rađenović je rekao da se proračun smanjuje nominalno za 4 milijarde a realno za 7 milijardi. Ja sam mogao upotrijebiti institut netočnog navoda međutim odlučio sam se za repliku da ne bi ispao da zatvaram raspravu. To nije točno. I mi se ovdje svi zavaravamo jednom činjenicom i to ponavljam opetovano s druge strane, a ja ću pokušati kroz jednu misao kroz jednu rečenicu reći o čemu se radi. Npr. Od zdravstva, zdravstvu se skida 4 milijarde. 2 milijarde 400 kroz PDV odnosno kroz onaj doprinos na plaće, 740 milijuna direktnog skidanja i kroz ova decentralizirana sredstva koja se ukidaju 4 milijarde. I što će se sada dogoditi kolega Rađenoviću? Zaboravimo ovo što skidamo preko bruto doprinosa za plaće zaboravimo ovo što se skida kroz decentralizirana sredstva koncentrirajmo se na ovih 740 milijuna koje skidate zdravstvu direktno. Vi niste skinuli prava građanima Hrvatske ili kako god hoćete. Zdravstvena prava i bolnice i zdravstvo će potrošiti ukupnu svotu kao i ove godine i više jer zdravstvo raste po stopi godišnjoj 5 do 10%. Ali uzmimo da potroši isto kao i ove godine. I što će se dogoditi na kraju godine pa sam ja reka da će biti kuku lele. Ja to garantiram, kladim se u Saboru ovakvim rječnikom s kim god hoće i sa ministrima i sa predsjednikom Vlade. Zdravstvo će potrošiti isto a nominalno ste mu smanjili 740 milijuna i onda će potpredsjednik Vlade i ministar financija gospodin Linić morat ići na burzu u Tokio, Washington i London da bi uzeo kredit da bi pokrio dugove zdravstva i to vam onda dođe na isto. Dali platili taj trošak zdravstva kroz kredit ili što ste vi ovdje sada pokušali reći da smanjujete zdravstvu, ako niste smanjili trošak zdravstvu, ako niste smanjili realnu potrošnju u zdravstvu ništa niste napravili. Eto to želim reći. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku kolega Igor Rađenović.
Znači sljedeći ovu logiku uvaženog kolege onda bi uštede dakako bile još veće ako računamo da su ove uštede u zdravstvu zapravo ovaj dodatni trošak u zdravstvu još veći. Dakle, ponovit ću kolega Marasoviću nominalno 3,4 milijarde, 600 milijuna je tzv. europska komponenta a ono što je dodatno otežalo i to smanjenje rashoda nedvojbeno indeksacija mirovina koja je ušla u rashode a neki drugi su sa te smanjeni i porez kamata na kredite s obzirom na povećano inozemno zaduženje. Ono što je također važno reći i zbog javnosti i zbog nas ovdje je da kad se rade projekcije onda se uvijek uključe i tzv. inflatorna očekivanja i u onoj brojci koja se vrtila prije dakle sve ove naše rasprave, dakle onoj procjeni Hrvatske narodne banke o potrebama 9 milijardi ušteda Hrvatska narodna banka je uključila ta inflatorna očekivanja od 2,4% u tu procjenu. Tako da stojim pri svojoj tezi da dakle ovaj proračun je realno uštedio najmanje 7 milijardi kuna, a kažem sa realne strane 3,4 plus … [[Ne razumije se.]] , praktički 4 milijarde nominalno. Hvala.
Prije nego što nastavimo sa pojedinačnom raspravom još dvije obavijesti. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav sazvan je za sutra u 14 sati, međutim neće se održati sjednica u 14 nego u 10 sati u dvorani Mažuranić. Isto tako, sjednica Odbora za lokalnu samoupravu bila je sazvana za sutra u 12 sati, neće se održati u 12 sati nego u 11, također u dvorani Mažuranić. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Na redu je uvažena zastupnica Natalija Martinčević.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Vlada je ovim proračunom imala vrlo zahtjevan zadatak kao što je to već danas više puta istaknuto, s jedne strane uspostaviti fiskalnu ravnotežu i općenito postaviti fiskalnu politiku u okvire realnih mogućnosti i s druge strane otvoriti prostor i stvoriti preduvjete za gospodarski oporavak i to prije svega kroz investicijski ciklus i poboljšanje uvjeta poslovanja. Pad investicija u protekle tri godine iznosio je preko 30% što jasno ukazuje na nužnost potpune promjene dosadašnjeg smjera gospodarske politike. Bez snažnog zamaha gospodarstva i to u najkraćem mogućem roku nije moguće očekivati nikakve pozitivne promjene. Program Ministarstva gospodarstva iznosi opsežan plan za brz i učinkovit oporavak gospodarstva, s cijelim nizom mjera za povećanje konkurentnosti kao osnovnog problema hrvatskog gospodarstva i rak-rane hrvatskog gospodarstva što je tu već danas nekoliko puta bilo rečeno, sustavnog pristupa privlačenju i poticanju investicija, učinkovito korištenje sredstava pretpristupne pomoći i strukturnih instrumenata kohezijske politike EU. No ono što bih istaknula kao posebno pozitivno su mjere koje direktno pomažu povećanju konkurentnosti prerađivačke industrije, odnosno konkretno mjere za pomoć tekstilnoj industriji. Naime, tekstilna industrija koja je većim dijelom koncentrirana u sjeverozapadnom dijelu Hrvatske do sada je bila možda eto iz tog razloga političke nepodobnosti sustavno zanemarivana od prošle Vlade. Tekstilna industrija samo da podsjetim treća je po broju zaposlenih u prerađivačkoj industriji, a druga ako se tu uključi i kožna industrija koja je također locirana uglavnom u sjeverozapadnoj Hrvatskoj, a imaju istovjetnu problematiku. Ovdje je važno reći da se radi o sektoru koji je u prvih 6 izvoznika, a znamo što hrvatskom gospodarstvu danas znači izvoz i izvoznici. No usprkos tome niti jedna jedina korisna mjera nije poduzeta kako bi se pomoglo tekstilnoj industriji, kako bi se pomoglo jednom varaždinskom Varteksu sa preko 2300 zaposlenih ili jednom čakovečkom MTČ koji je nažalost otišao u stečaj. Ova Vlada konačno je prepoznala upravo taj problem i upravo je prepoznala da ovoj vrsti industrije treba hitna pomoć i to zbog očuvanja izvoza, ali i prvenstveno zbog očuvanja radnih mjesta. Interventnim mjerama, što je program Ministarstva gospodarstva i Vlade, poticanje aktivnosti s pozitivnim neto izvoznim efektom daje se značajna podrška očuvanju zaposlenosti izvoza te razvoju i jačanju konkurentnosti. Ovime će se navedenim industrijama osigurati tekuća likvidnost i stabilizacija i nastavak poslovanja. Ovom mjerom, prema procjeni Ministarstva gospodarstva, biti će obuhvaćeno 82% navedenih sektora, odnosno stvaraju se uvjeti za očuvanje preko 22000 radnih mjesta. Međutim evo da ne ispadne samo da mi ovdje sa strane pozicije smo silno oduševljeni ovim proračunom ja ću dati i prijedlog za koji se nadam da će Vlada u najskorije doba i primijeniti odnosno usvojiti, a to je pomoć tekstilnoj industriji i kroz troškovno sređenje tekstilne industrije, kroz smanjenje doprinosa. Prema inicijativi očuvanja i osiguranja održivog razvoja sektora tekstilne odjevne i kožne industrije Ministarstva gospodarstva ukupni iznos za povećanje konkurentnosti navedenih sektora, a kroz smanjenje doprinosa iznosio bi 258 milijuna kuna, a kad bi se u to uključili i sektori drva i namještaja to bi iznosilo 646 milijuna kuna. No izdvajanjem tih sredstava na rashodovnoj strani proračuna izbjegli bi se i direktni troškovi, prije svega naknade za nezaposlene na zavodu za zapošljavanje, očekivani trajni gubitak doprinosa i poreza iz plaća zaposlenih, kao i indirektni troškovi predvidivog smanjenja osobne potrošnje osobe koja je nezaposlena i troška sufinanciranja ponovnog zapošljavanja nezaposlenih. Ovdje bih svakako htjela napomenuti da u tekstilnoj, kožnoj, a većim dijelom i drvnoj industriji su zaposlene uglavnom žene. U tekstilnoj industriji to je konkretno 85%, uglavnom je u pitanju radna snaga sa niskom stručnom spremom i sa visokim prosjekom godina, iznad 45, koja nakon gubitka posla što pokazuju sve statistike zavoda za zapošljavanje više ne nalazi posao odnosno ostaje na zavodu za zapošljavanje do mirovine. Obzirom da je u zadnjih pet godina zbog krize, ali i zbog nepoduzimanja nikakvih mjera za spas ovih gospodarskih grana upravo ovdje izgubljeno preko 10 tisuća radnih mjesta, HNS pozdravlja predložene mjere, međutim inzistiramo da se provede i cijeli paket ovih mjera i cijeli paket pomoći tekstilnoj, kožnoj i drvnoj industriji. Drugi iznimno važan potez Ministarstva gospodarstva je svakako poticanje programa javno-privatnog partnerstva i konačno uvođenje tog modela gradnje i rekonstrukcije postojećih objekata u cijeloj Hrvatskoj. To je naime model koji je još 2006. godine od strane HNS pokrenut u Varaždinskoj županiji i temeljem kojeg su se u samo dvije godina izgradila i obnovila 33 objekta. Izgrađene su i obnovljene škole i sportske dvorane u cijeloj županiji što je omogućilo jednosmjensku nastavu u cijeloj Varaždinskoj županiji. Varaždinska županija je jedina koja jednosmjensku nastavu provodi u cijeloj Hrvatskoj. U izgradnju i obnovu škola kao prioriteta ovaj model Varaždinske županije primijenila je i na drugim objektima što je također primjer kako se putem ovog modela mogu obnavljati i kazališta i muzeji i drugi važni objekti, odnosno primjenom modela javno-privatnog partnerstva značajno se može povećati kapacitet izgradnje u odnosu na izgradnju financiranu isključivo iz državnog proračuna, odnosno iz proračuna jedinica lokalne uprave i samouprave. Model javno-privatnog partnerstva dati će i snažni zamah posrnulim građevinskim tvrtkama i zaustaviti njihovo daljnje propadanje i otpuštanje radnika. Naravno da se u tom procesu izgradnje i obnove uz građevinski sektor veže i cijeli niz drugih industrija, a poglavito također vrlo ugrožena drvna industrija. Najveći benefit provođenja ovog modela imat će upravo jedinice lokalne uprave i samouprave. I treće što mi u HNS-u posebno pozdravljamo je uvođenje besplatnog prijevoza za srednjoškolce. To je nešto što je također HNS u Varaždinskoj županiji uveo još 2005. godine. Plaćanjem putnih troškova srednjoškolcima postiže se cijeli niz vrlo pozitivnih efekata. Konkretni pokazatelji u Varaždinskoj županiji su znatno podignut upis u srednje škole. Iz udaljenijih krajeva to iznosi i do 30%. 15% učenika u Varaždinskoj županiji upisalo se iz drugih županija i drugačiju strukturu upisa, jer se upisuje veći broj srednjoškolaca se odlučuje zapravo za četverogodišnje školovanje, a ne za trogodišnje što im znači omogućuje kasnije i upis na fakultete. Ovim programom i broj upisanih gimnazijalaca povećao se za 23% pri čemu smo daleko iznad državnog prosjeka. No, ono što je možda tu najvažnije reći da je ovo jedna direktna pomoć obiteljima, a posebno socijalno ugroženim obiteljima jer na taj način u kućnom proračunu ostaje značajna svota novaca. Varaždinska županija je usprkos malom proračunu i same županije i jedinica lokalne uprave i samouprave sve ove godine, dakle od 2005. godine pa do danas sama financirala prijevoz učenika premda to država nije željela učiniti i prepoznala iznimnu važnost i značaj obrazovanja. Prošla Vlada kao što sam spomenula nije u potpunosti prepoznala važnost plaćanja ovog prijevoza i nije razumjela da autobusne karte u iznosu od 800, 1000, 1300 kuna znači da neki roditelji uistinu neće moći upisati svoju djecu u srednju školu. Evo možda samo za red veličina. Prosječna plaća u Varaždinskoj županiji je 3500 kuna, a autobusna karta znači iznosi 700, 800, 1000, pa i čak i do 1400 kuna. Znači, kada imate dva srednjoškolca ili kada imate situaciju da imate samo jedno primanje u obitelji to zaista stavlja roditeljima na teret odluku da dijete ne mogu upisati u srednju školu što ja mislim za državu koja ulazi u Europsku uniju sljedeće godine apsolutno nedopustivo. Ova Vlada je prepoznala važnost HNS-ove obrazovne politike koja se provodi u Varaždinskoj županiji i odlučila svoj djeci u Hrvatskoj omogućiti stjecanje srednješkolskog obrazovanja. Obzirom na sve navedene vrlo konkretne pozitivne mjere koje će već u ovoj godini donijeti poboljšanje ukupne situacije u Hrvatskoj ovom gospodarskom programu i ovom proračunu treba dati punu podršku. Hvala.
Hvala vama. Imamo jedan ispravak netočnog navoda. Uvažena kolegica Martina Dalić.
Hvala lijepo. Pa ono što sam vam htjela skrenuti pozornost da ste netočno rekli, jest da država nije pokušala i nije htjela ili u tom smislu pomoći … [[Govornica se ne razumije.]] Evo imam i malo osobno iskustvo. Prvo što morate znati jest da je Varteks privatna tvrtka. To znači da je 2006. sukladno svim ovim propisima o potporama Varteksu odobren program restrukturiranja sa državnom potporom, a to isto tako znači da onda sljedećih 10 godina nema programa restrukturiranja za Varteks. Nakon tri godine Varteks se ponovo javlja sa zahtjevom za pomoć kroz program restrukturiranja i evo ga na ocjeni u AZTM-u. U međuvremenu u cijelom tom procesu mnogi prijedlozi koji su se davali vlasnicima i upravi Varteksa nailazili su na odgovor mi to ne možemo. Proces restrukturiranja privatnih tvrtki i državnog upliva je podložan pravilima, strogim i zahtjeva i njihov maksimalan angažman [[Upadica Stazić: Kolegice Dalić, mislim da ste ispravili netočan navod.]] Pa ćete se kao vladajuća većina i sami uvjeriti kako to ide i kako izgleda taj proces i koliko je učinkovit.
Hvala. Evo prije nego što nastavimo sa pojedinačnom raspravom još jedna obavijest. Sjednica Odbora za gospodarstvo bila je sutra zakazana za 12,00 sati, a održat će se u 9,30 minuta u istoj dvorani u kojoj je bila zakazana Stjepana Radića. Dakle, Odbor za gospodarstvo sutra umjesto u 12,00 u 9 sati i 30 minuta. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Uvažena zastupnica Vanja Posavac.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Danas je toga već jako puno bilo rečeno. Ja ću ovom prilikom evo dati naglasak na one stvari koje su najvažnije za ovaj proračun i za naše građane. Ova država mora unijeti promjene. I 4. prosinca na parlamentarnim izborima građani su to jasno i rekli. Promjene koje se uvode ovim proračunom bit će za dobrobit svih naših građana, ne za dobrobit pojedinih elita kao što je sada bio slučaj, nego za sve ljude koji pošteno rade i od svog rada žive. Prestaje se sa velikom rastrošnošću i prestaje se s politikom bacanja novca u vjetar. Na žalost trošio se novac neopravdano za određene nekretnine pa se ne zna ni dan danas čemu služe, za gomilu prekovremenih sati, a sve na grbači naših građana. S obzirom da se ova Vlada nije odredila za potrošnju proračun se smanjuje. Potiče se gospodarstvo jer razvoj gospodarstva će dovesti do novih radnih mjesta, stabilnih plaća i do zadovoljnih građana. Ova Vlada također uvodi politiku da se troši onoliko koliko se zaradi, da se troši učinkovito i racionalno. Rezanje koje će biti biti će u funkciji razvoja i očuvanja radnih mjesta. Gospodarstvo će biti rasterećeno između ostalog i ukidanjem parafiskalnih nameta kao na primjer naknade za šume, spomeničku rentu, smanjenja opće stope doprinosa za zdravstvo s 15 na 13% što poduzetnici i obrtnici itekako pozdravljaju. Sustav oporezivanja se značajno mijenja i to će itekako pomoći malom i srednjem poduzetništvu i obrtništvu. Upravo zakoni o kojima smo prošli tjedan raspravljali i donijeli ih Zakon o porezu na dobit, izmjene poreza na dohodak itd. uvest će reda i rasteretit će poduzetnike. I treba uvesti reda i to je pravedno, jer nije u redu da jedna firma koja ima 5 zaposlenih ima 7 službenih automobila koji voze mama, baka, djed i ne znam tko po potrebi. Da, povećava se PDV, ali se isto tako smanjuje dakle i ostaje na 10% za dječju hranu, ulje, šećer, pitku vodu što je od velikog značenja za građane za svakodnevni život. Namjera je ovog proračuna da gospodarstvo postane konkurentno, a to je nužno za našu zemlju. Ovaj proračun ide u cilju zaštite siromašnih, otvaranja novih radnih mjesta i zaštite socijalno ugroženih kategorija. Gospodarstvo se mora temeljiti i na znanju i na iskustvu i to je dobitna kombinacija. Zato imamo jako puno mjera u poticanju malog i srednjeg poduzetništva i obrtništva, poticanje poduzetništva žena, mladih, tradicijskih obrta ali isto tako i ulaganje u znanje i obrazovanje, dokvalifikacije, prekvalifikacije, stručna usavršavanja odraslih što im i te kako može pomoći da se u ovom novim vremenima ipak snađu. Da li se grade, grade se i osnovne škole, ulaže se dakle i u učeničke domove, pa tako evo konačno će krenuti učenički dom u Bjelovaru, zbog čega sam ja osobno i moji sugrađani zadovoljni. I postavlja se pitanje može li se to, vi to stalno postavljate, može, jer će se uštedjeti na nekim stavkama na kojima se bjesomučno trošilo, a već se sad imamo uštede itekakve uštede u ministarstvima. Ne može se živjeti na kredit, vrijeme je da preodgojimo i sebe, a na taj način da budemo uzor i građanima, a da bi se radilo, da bi se stvorila nova radna mjesta moramo imati razvijeno gospodarstvo, i upravo u tom cilju ide ovaj proračun kojeg svakako treba podržati. Hvala.
Hvala vama. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Petar Čobanković.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena gospođo zastupnice. Pa dozvolite mi da ispravim netočan navod koji ste na samom kraju rekli, rekli ste imamo uštede u ministarstvima, imamo uštede u ostalim institucijama, imamo prijedlog ušteda draga prijateljice, a da li ćemo imati uštede to ćemo vidjeti na koncu 2012. godine. Hvala lijepa.
Idući na redu za raspravu u trajanju od 10 minuta uvaženi kolega Valter Boljunčić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo odmah prvu stvar želio bih istaknuti da dajem podršku ovom prijedlogu proračuna. Ovaj prijedlog proračuna ja neću ulaziti u pojedine stavke, ali on ustvari dolazi kao sukus ovih zakona o različitim porezima koji su bili prijašnjih dana. Cilj ovog proračuna je veoma jasan, sa različitim smanjenjima poreza na dohodak ili uopće ukidanjem reinvestiranje dobiti, poreza na reinvestiranu dobit i … [[Ne razumije se.]] oporezivanjem dividende očit je cilj a to je da se želi gospodarstvu dati maha, da se želi gospodarstvu učiniti konkurentnim u tržišnom natjecanju. S druge strane da bi proračun naravno bio stabilan potrebno je povećati prihodovnu stranu što je napravljeno sa povećanjem PDV-a od 23 na 25%. Može se reći ustvari da ovim proračunom navike koje su se odnosile na trošenje na neki način stavljaju se pod kontrolu a gospodarstvo koje je trpjelo različite namete dolazi do više novca koji može uložiti u investicije. Što se toga tiče dakle kod nas na ekonomskom fakultetu rađene su određene makroekonomske analize sa ovim parametrima … [[Ne razumije se.]] u zavodu za ekonomska istraživanja, i možda će djelovati čudno ali bit ćemo valjda jedni od rijetkih koji kažu da osim ovih elemenata koji su dani veoma bitna je i … [[Ne razumije se.]] kako će se izvoditi ali da bi uz kontroliranje dakle svih parametara koji ulaze na kraju moglo biti da će PDV porasti i za preko 1%. Ono što je potrebno navesti u ovom proračunu je sljedeće, prije svega nekakvi zahtjevi za većom štednjom i za nekakvim drakonskim štednjama od 9 ili 10 milijardi su siguran put u propast dakle gospodarstva i privrede. To kažu naravno najveći nobelovci iz ekonomije danas u svojim razmatranjima Stiglic i Krugman koji kažu da se prevelikom štednjom, dakle drakonskom štednjom ne može oporaviti na gospodarstvu. S druge strane imamo mišljenja da bi PDV morao biti manji da se potiče dakle na trošenje, ali u našoj nekonkurentnoj privredi smanjenje PDV-a bi značilo ustvari smanjenje uvoza i mi bi poticali privredu, ali ne našu nego tuđu koja bi kroz uvoz došla. Prema tome smatram … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Uključite se.
Dakle imamo ipak o PDV-u kad se govori da ide povećanje od … [[Ne razumije se.]] posto, ipak imamo i nekoliko situacija koje moraju uzeti se u obzir. Prije svega da se išlo povećavati prag na 230 tisuća za ulazak u PDV, da se produljilo vrijeme plaćanja PDV-a, što je bilo jedno od najvećih boljki prijašnjeg, bila je masa dakle privrednika koji su ostvarili posao, trebali platiti PDV, ali i od države između ostalog nisu mogli naplatiti potraživanja. Mislim da bi tu ministar Linić koji je pokazao to već dvije, do 2003. mogao napraviti na smanjenju nelikvidnosti. I isto tako dakle što se tiče zacrtanog razvoja za kojeg ja smatram da može biti preko 1% u opasnost ga eventualno dovode dvije stvar, prva je stvar za pretjeranom štednjom koja se može kažem odraziti na slabijim investicijama i države naročito u infrastrukturu energetike, što će onda stvarno uzrokovati smanjenje gospodarske aktivnosti, a drugi dio se odnosi na radnike u javnom sektoru. U svakom slučaju treba vidjeti dakle koji je to rad, da li preko ugovora o djelu, autorski ili tako gdje se takvim radom bavi netko tko već ima siguran posao, ali ne treba dakle žuriti sa otpuštanjem radnika na određeno kojima je to jedini posao. Ako se naročito radi o mladim ljudima dolazimo u opasnost da se prije nego što privreda stasa, to će ipak trebati godina dana da prihvati te radnike, ako oni dođu na zavod dakle stvara se s jedne strane opterećenje zavoda, znači naše, javnih financija za plaćanje financija za nezaposlenost, a pitanje da li će ti onda ljudi tražiti posao dalje u Hrvatskoj ili će nakon školovanja kojim je bilo plaćeno … [[Ne razumije se.]] javnog novaca otići van. Prema tome dakle smatram da u ovom proračunu treba biti oprezan što se tiče otpuštanja radnika na, koji rade na određeno vrijeme kojima je to jedini izvor, ali isto tako sa sindikatima treba postići dogovor o smanjenju nekih prava iz kolektivnih ugovora koja su bila bitna kada je ekonomija bila u procvatu, jer svako povećanje cijena od par posto da se automatski diže plaća neće dovesti do ničega. Dakle tu ima dosta elemenata koji mogu smanjiti trošak rada i pritiska na državu. I druga stvar u svakom slučaju privući investicije pa i državne, tako da situaciju kojoj se gleda možda da deficit bude 3% ili tako dalje, što na neki način daje i uvjete za ulazak u euro zonu, mislim da ga ne treba promatrati na taj način. Deficit može biti veći, jer pitanje deficita nije pitanje da li je on 3 ili 6%, pitanje deficita je da li ste novac koji ste dobili sa zaduživanjem upotrijebili za krpanje nekakvih davanja koja su bila recimo takva da nisu bila nužna, ili ste taj novac upotrijebili za gradnju infrastrukture. Na taj način smatram da te dvije stvari dakle se ne može robovati dakle i deficitu, nego da se treba ići sa investicijama. Ono što je isto tako bitno je proračuni o kojima se možda nije toliko pričalo, to su proračuni za 2013. i dalje godine, jedno od elementarnih postavki je decentralizacija. Meni je potpuno jasno da se u kratkom vremenu oko toga nije moglo uvesti, ali bitna stvar je da se u narednim proračunima i to već u 2012. i za 2013. i dalje moraju vidjeti elementi decentralizacije koji će u nekom roku od jedno tri godine po 5% godišnje dakle sa sadašnjih negdje 9% doći barem na jedno 20-ak posto novca koji će se vraćati lokalnoj zajednici. Naravno da tu nije samo pitanje fiskalnog usmjeravanja novca, to je prije svega pitanje i određenih zakonskih odluka, odnosno prava i dužnosti koja dakle lokalna zajednica ima. Ali u svakom slučaju treba već sada početi raditi na prijedlozima proračuna 2013. i 14. sa decentralizacijom sredstava lokalnoj zajednici. Evo na kraju. Da ne bih dužio nakon ovoga, još jednom napominjem. Ako se ovaj proračun, dakle nije bitno samo elementi proračuna, nego je bitan time-ing na koji način će se oni uskladiti, dakle ako se ne desi da ljudi dođu na burzu rada prije nego što … [[ne razumije se]] i privreda dobije, bude sposoban da te ljude privuče na tržište rada. Ako se privuku vanjske investicije ali investicije države naročito u recimo energetsku infrastrukturu, ja mislim da bi u tom slučaju, kažem rast BDP-a mogao biti i preko 1% ove godine. Ono što je isto tako bitno je da ovaj proračun predstavlja jedan zaokret, a 2013. i nadalje, što kažem, i sada treba početi raditi trebali bi predstavljati jedan put koji Vlada misli uvesti, a tu ima pak i dosta elemenata od neke kontrolirane inflacije do 9% i dr. koji bi dali još veći zamah domaćoj privredi. Još jednom kažem, ja podržavam proračun. Mislim da je on dosta bitan ne u svojim brojčanim iznosima i mi, svatko od nas može na svakoj stavci naći nešto što smatra da je bitno ali onda proračun bi trebao biti veći za 30 milijardi, nego bitna je osnovna ideja da se rastereti privreda i da se krene sa investicijama. Hvala.
Hvala vam kolega Boljunčić. Idući na redu je uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo na početku ove rasprave dosta je toga rečeno kako ovaj proračun zakida Slavoniju regiju iz koje ja dolazim. I zbog toga mislim da je bitno reći nekoliko riječi upravo o tome, odnosno o tome da nije baš tome tako i da su kolege prije svega iz HDSSB-a kada su o tome raspravljali uzimali samo ovu negativnu stranu proračuna. Dozvolite da elaboriram o čemu govorim. Dakle, ovo što se tiče pomoći unutar proračuna za 5 slavonskih županija i neke jedinice lokalne samouprave u Slavoniji bilježi se značajno povećanje sredstava koje primaju iz državnog proračuna. Prije svega, to je Grad Osijek koji u prošloj godini nije dobio ništa, a sada dobiva 762 tisuće kuna što je dakle povećanje za 762%. To je Požeško-slavonska županija koja sredstva iz proračuna je povećala za 38%, Brodsko-posavska za 13%, Virovitičko-podravska za 17 itd. Također, što se tiče sanacije Osječke tvrđe dakle, kada govorimo o kulturnim projektima, odnosno projektima iz kulture u Slavoniji sa milijun koje je dobila u prošloj godini u ovoj godini trebala bi dobiti milijun i 300 tisuća, dakle povećanje za 30%. Vjerujem da svi koji ste posjetili Osijek ćete se sa mnom složiti da jedan barokni biser kakav je Osječka tvrđa to i zaslužuje. Također, Hrvatski centar za razminiravanje od prošlogodišnjih 234 milijuna, ove godine dobiva 244 milijuna, što držim da je izuzetno bitno budući da su vrlo velike površine upravo u Slavoniji još uvijek pod minama i da je to problem na kojem treba raditi kako bi se pokrenulo gospodarstvo Slavonije. Vrlo je bitno, odnosno svi uvažavamo to da su mladi izuzetno bitan segment našega društva, između ostaloga i u gospodarskom pokretanju. I zbog toga držim pohvalnim što je Vlada prepoznala određene projekte vezane za mlade koji podižu njihovu konkurentnost na tržištu rada i potiču ih, odnosno osposobljavaju na egzistenciju na tome tržištu. To je prije svega projekt mladih u poduzetništvu u koji se u prošloj godini izdvojilo 0 kuna, a ove godine 3 milijuna kuna. Program "Mladi na djelu" koji je isto s nule narastao na skoro 6 milijuna kuna, te poticanje razvoja širokopojasnog pristupa internetu jer znamo da je u današnje vrijeme pristup informacijama izuzetno bitan, pogotovo u gospodarstvu koji je sa nula kuna došao na stavku od milijun i 300 tisuća kuna. Daljnje stavke koje držim izuzetno pozitivnima su one u školstvu i znanosti. Naime, ovaj proračun je manji, ali držim da su sredstva puno pametnije locirana, nego u prošlim proračunima. To je prije svega prevencijama nasilja u školama. I na resornom odboru, Odboru za mladež smo se dotakli alarmantne situacije porasti nasilja među mladima i držim da je tome izuzetno bitno ozbiljno pristupiti i kroz već postojeću institucijsku infrastrukturu, dakle kroz školstvo. Pa je tako prevencija nasilja u školama sredstva za ovu stavku su s proračuna podignuta za 339%. Prevencija nasilja u športu u školama povećana su sredstva za 114%. Poticanje programa rada sa darovitim učenicima i studentima što je također izuzetno bitno sredstva su povećana za 33%. Stručno usavršavanje i izobrazba učitelja i nastavnika za provođenje nacionalnih programa, ako imamo na umu i projekt nacionalne mature i sl. je također izuzetno bitan i povećan je za 10%. Nadalje, samo unapređivanje kvalitete obrazovnog sustava je sa 0 kuna stavka narasla na 950 milijuna kuna, pardon tisuća kuna. Dakle, sve su to kvalitativni pomaci koji nisu samo deklarativni, nego izdvajaju značajna sredstva upravo u ovom smjeru. Također, hrvatski sveučilišni športski savez sa 400 tisuća kuna ove godine dobit će milijun i 60 tisuća kuna. Dakle, poticanje zdravog života, prevencija nasilja i prevencija rizičnog ponašanja prema mladima koja kreće i kroz već postojeće institucije države. Projekti za cijelo životno učenje koji su u prošlom proračunu participirali sa 0 kuna u ovom proračunu bit će zastupljeni sa gotovo 25 milijuna. U svjetlu toga da ćemo uskoro postati članovi Europske unije ovo je izuzetno bitno zbog toga što će se naši građani, dakle bilo oni koji su trenutno u sustavu školstva ili oni koji su već odavno izašli iz njega će se naći i na europskom tržištu rada, a Europska unija a osim toga i svi procesi na tržištu rada zahtijevaju jednostavno cjeloživotno učenje budući da se tehnologija bilo koje struke tako rapidno mijenja da je potrebno permanentno se obrazovati u svojoj struci. Prema tome, ovu stavku ocjenjujem sa izuzetnim pogotkom, odnosno uspješnom koja će zasigurno pridonijeti kvaliteti obrazovanja. Općenito govoreći znanost i tehnološki razvoj u ovom proračunu imaju povećanje sredstava za gotovo 8%. Ako uzmemo u obzir da su znanost, tehnologija, odnosno inovacije i generator gospodarskog rasta, ovo je izuzetno bitan podatak. Ono što bih još na kraju želio naglasiti i s time bih završio svoju raspravu je nekoliko stavaka koje također držim izuzetno bitnim, a to je razvoj volonterstva u Republici Hrvatskoj, jer volonterstvo je također jedan način da se ne samo mlade ljude, nego općenito ljude koji su u mirovini potakne da aktivno sudjeluju u društvenom životu i kreativno i konstruktivno doprinose društvu. Dakle, ova stavka proračuna je povećana za 30% u ovoj godini. Dakle, ponovno to nisu zanemariva proračunska sredstva. A zašto je nasilje u obitelji koja je sa simboličnih tisuću kuna u prošlom proračunu povećano na 300 tisuća kuna držim da je to izuzetno bitno, jer nažalost susrećemo se sa situacijama gdje je nasilje u obitelji ne više iznimka nego gotovo pravilo. Dakle, ovo je stavka koju ocjenjujem izuzetno pozitivnom. Moje kolege prije mene su raspravljali još o mnogim segmentima proračuna zbog kojeg bih mogao reći i pozvati svoje kolege da ga podrže. Prije svega krećemo tu od zdravstva o kojemu je dosta bilo riječi i jako mi je drago što ministar ispunjava svoje obećanje i u zdravstvu su stavke dominantne stavke prevencija. Jedna kuna potrošena na prevenciju je pet ušteđenih kuna kasnije na sanaciji lošeg zdravstvenog stanja. Dakle, ovo su sve stavke proračuna zbog kojih znači samo neke zbog kojeg bi pozvao kolege da proračun podrže. Ja ću ga zasigurno podržati jer ga držim realnim, održivim i kroz segmente koje sam upravo naveo dakle alokacija sredstava je izvršena vrlo odgovorno i u smjernicama koje je naveo plan 21. Hvala lijepa.
Imamo prijavljeno dva ispravka netočnog navoda. Prvo uvaženi zastupnik Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine zastupniče, gospođe i gospodo zastupnici. Dragi kolega je puno toga rekao ali rekao je i nešto što ne stoji i ja to moram ispraviti. Rekao je da su financijska sredstva vezana za Slavoniju odakle dolazi da su veća nego što su bila u nekim prijašnjim godinama. Nažalost ta konstatacija sama po sebi ne može biti točna ako krenemo od značajno smanjenih potpora u poljoprivredi gdje znamo da gro potpora ili veći dio potpora dolazi na prostor Slavonije s jedne strane. A s druge strane ja mogu tu sada par projekata nabrojati na brzinu iz Slavonije koji su u ovoj godini znatno podcijenjeni. Pa npr. da krenem od navodnjavanja Biđ-bosutskog polja iznos u prošloj godini bio 42 milijuna kuna ove godine u proračunu predviđeno 8 milijuna. Regionalni vodovod Istočna Slavonija da vrlo bitan jer Slavonija leži na vodi ali nažalost dobar dio Slavonije pije nekvalitetnu vodu. … [[Upadica se ne razumije.]] Evo to je samo u kontekstu da navod. … [[Govornik se ne razumije.]]
Drugi ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa također ću ispraviti uvaženog kolegu gdje je ustvrdio da je Slavonija znatno više dobila nego što je to bilo u prošlom proračunu i u prošloj Vladi, to je apsolutno netočno s obzirom da ćemo usporediti samo jednu činjenicu. Povećanje na stavki pomoći opće države u Virovitičko-podravskoj županiji koja iznosi 17% više ili milijun 400 kuna spram 39 milijuna ukinutih koji su nužni za razvoj poljoprivrede i dostignuća u poljoprivredi 39 milijuna i milijun 400 ne mogu se nikako mjeriti.
Hvala lijepo. Na redu je uvažena zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, kolegice i kolege. Pa evo cijeli dan raspravljamo o proračunu za kojeg su neki zaista iskazali veliko oduševljenje pa ga nazvali čak i povijesnim događajem. Meni taj proračun niti je takvo oduševljenje niti je povijesni događaj. Jedini cilj koji ovaj proračun ima a sam ministar je to u uvodu rekao je bilo smanjenje deficita po bilo koju cijenu pa čak ako i nekih troškova ovdje u proračunu navedenih nema tj. nisu vidljivi. Proračun je smanjen za 3,4 milijarde kuna ali znadete tko je najviše u ovom području? Upravo oni segmenti društva koji najviše pogađaju naše građane, a to su školstvo i zdravstvo. Kako ja već godinama pratim školstvo pokazat ću svima onima kolegama koji su rekli da je to malo 2,7% što je manje za obrazovanje nego prošle godine to nije puno, to će se ispraviti. Najviše su naime nastradali opet prosvjetni djelatnici, učitelji, nastavnici, profesori jel npr. Tu u ovim stavkama nigdje nije planirano nešto što im pripada prema kolektivnom ugovoru a to su božićnice i regres. Postavljam samo jedno pitanje jer sam to i proživjela. Hoće li se obrazovanju dogoditi ono što se dogodili 2003.godine da je ostao dug od cca 1,3 milijarde kuna i kada su nastavnici nakon mnogobrojnih pregovora zajedno sa sindikatima odustali od silnih tužbi, a moram vam reći da je bilo u ovom sustavu negdje oko 40 tisuća nagodbi vezana za nepodmirena dugovanja, čime je tada ušteđeno 530 milijuna kuna. Zamislite koliko škola se je moglo izgraditi za ovaj dug za samo tri godine što se nisu poštovali kolektivni ugovori. Iako smo svjesni gospodarske situacije u RH ali i šire svjesni smo da treba i štedjeti. Ali se zalažemo za obrazovanje i znanost kao za ključ razvoja svakog društva. Isto tako smo svjesni već godinama i to bez obzira jesmo li u poziciji ili u opoziciji da su nastavnici podcijenjeni, da ulaganje u obrazovanje nije trošak, da kvalitetno obrazovanje košta. Ne možemo zanemariti ni to makar malo ali se je unazad 5, 6 godina proračun za obrazovanje povećavao, da su se dogodile i pozitivne promjene u obrazovanju. Neću sada citirati moje kolege koje su sada pozicija a bili su opozicija a mogla bih to koji su itekako napadali i tada kada se je proračun povećavao pa makar i 2% ili 3% u pojedinim godinama tada su plakali ispod razine prosječnih plaća u školstvu i visokom obrazovanju, a sada je normalno da plaće ne idu gore da se ne osiguravaju sredstva ni za one naknade koje su ugovorene prema kolektivnom ugovoru. Želim vas samo podsjetiti da smo se svi zalagali za nastavak provedbe reformi odgoja i obrazovanja za pristup prema temeljnom nacionalnom okvirnom kurikulumu, daje potrebno ubrzati to svi znamo aktivnosti na svim razinama od predškolskog odgoja do srednjoškolskog obrazovanja. Zalagali smo se i za još nešto, za poboljšanje uvjeta u školama, donijeli smo pedagoški standard za koji znademo da ga ne možemo odmah primijeniti. On ima i svoj termin primjenjivosti koji nas obvezuje da podižemo standard obrazovnih ustanova, a mi u prijedlogu ovog proračuna smanjujemo decentralizirana sredstva za cca od 360 milijuna kuna. Znači li to i smanjenje standarda i minimalnih uvjeta rada? Jel nakon donošenja i prihvaćanja ovoga proračuna Vlada će morati donijeti i odluku o financiranju minimalnih uvjeta rada u školama, u zdravstvu, u socijalnoj skrbi i u vatrogastvu. Što to znači ako Vlada kaže da mora smanjiti decentralizirana sredstva. Pa to znači upravo štedjeti na materijalu za čišćenje, na tekućem održavanju škola, na grijanju, na električnoj energiji jer upravo iz tih decentraliziranih sredstava ona redovna djelatnost škole financira se i pomaže se jedinicama lokalne samouprave ili regionalne samouprave da bi se izjednačili uvjeti u školama. Povećavamo PDV za 2%, znači da će sve poskupjeti, znači da ćemo zaista u školama morati maksimalno štedjeti. Kolega koji je govorio prije mene ponukao me je da obrazložim i neke stavke. Zaista moram reći da neke stavke koje su u programu odnosno u planu ovom i u proračunu povećane u obrazovanju, a to su prije svega stavke prevencije nasilja u školama, prevencija nasilja športom. Pozdravljam, itekako pozdravljam usavršavanje nastavnika. Ali kad malo bolje razmotrite ovaj proračun onda ćete vidjeti da je stavka izvannastavne aktivnosti koje su vrlo važan segment u odgoju i obrazovanju u radu jedne škole smanjenje čak za 2 milijuna kuna. Sve ove prevencije, sve ove aktivnosti koje se provode u školama itekako nalaze mjesto upravo u izvannastavnim aktivnostima pa vam to ispada kao prelijevanje iz šupljeg u prazno što kažu u narodu. Naizgled povećane stavke, a s druge strane vrlo slične stavke u proračunu smanjujemo za 2 milijuna kuna. Isto tako, ove godine za športski program koji se provodi tijekom ljetnih i zimskih praznika pod nazivom "Otvorena škola" nije predviđeno ništa. Na tom programu je nula kuna, a upravo je to program koji želi pomoći izjednačiti djecu iz velikih gradova poput Zagreba, velikih središta da djeca u manjim školama imaju priliku u vrijeme zimskih i ljetnih praznika bavit se športom i nekim aktivnostima. Bila je to mala pomoć lokalnoj zajednici koja kroz program javnih potreba itekako puno izdvaja za ove namjene, ali značajna da ih potakne upravo u ovom programu. Evo i na kraju, žao mi je što nema kolegice iz HNS-a, moram još nešto utvrditi u ovom državnom proračunu koji se odnosi na obrazovanje. Ja nisam nigdje pronašla stavku besplatni udžbenici i prijevoz učenika srednjih škola u ovom proračunu, u ovom trenutku. A sjetimo se da je upravo besplatno školovanje, besplatno obrazovanje bilo jedan od glavnih programa Kukuriku koalicije i plana 21. Evo hvala.
Hvala lijepa. Jedna replika, zastupnik Darko Milinović.
Hvala, uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uz sve ove probleme koje ste vi naveli evo i ministar financija je tu kojeg ja izuzetno poštujem i njegovu upornost cijenim, pa bih s obzirom i na ovo što je uvažena zastupnica Roksandić rekla, priupitao što se tiče pomoći gospodarstva i nulte stope na reinvestiranu dobit. Da li ako neka firma investira ili reinvestira svoju dobit i kupi dionice INA-e da li će se to oporezivati i da li na to vrijedi nulta stopa poreza ili ne. Mislim da će u tom segmentu biti nelogičnosti ili dosta otvorenih pitanja. Ili porez na dividendu koji uvodimo od 12%. Što je sa onim stranim investitorima, potencijalnim stranim investitorima koji zbog bilateralnog sporazuma neće imati takve poreze, da li njih stvaramo konkurentnijih nego naše domaće investitore. I na kraju, puno je danas bilo ovdje govora oko Slavonije i ulaganja u Slavoniju. Ličko-senjska županija je zbrisana iz proračuna. Nemojte da nam se dogodi 2000. godina kada u četiri godine premijer tadašnji hrvatske Vlade nije nogom kročio na područje Ličko-senjske županije. Ja bih vas gospodine ministre volio vidjet u Ličko-senjskoj županiji jer vi imate škare, vi i prvi potpredsjednik hrvatske Vlade. Ako treba za Ličko-senjsku županiju ja ću biti malo manje kritičan ovog proračuna ali dajte imajte malo razumijevanja i za Ličko-senjsku županiju… … /Buka u dvorani./… I za Ličko-senjsku županiju uz uvažavanje svih poteškoća pred kojim ste i svih poteškoća ili vremena, pod kojim okolnostima donosite ovaj proračun.
I posljednji prijavljen za pojedinačnu raspravu u skladu sa dogovorom klubova bit će uvaženi kolega Mladen Novak.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Da, šećer na kraju. Danas je u nekoliko puta ovdje naglašeno da je riječ o donošenju najvažnijeg dokumenta i ja sam se tome ponadao da je to stvarno tako. I onda nas predsjednik Kluba zastupnika SDP-a dođe uvjerit da ipak možda ne bi bilo loše odustat od rasprave, pa dobro da nam nije rekao i gledajte ljudi ionako vam ništa nećemo uvažit, čemu uopće da pričate išta, čemu da se iscrpljujemo i vi i mi, nema smisla, kamere ne snimaju, novinara nema, nema potrebe. Prije toga je angažirana cijela plejada SDP-ovih i koalicijskih zastupnika da gospodine Liniću i možete slobodno prenijeti i gospodinu premijeru, savršeno sam vas čuo i dobro razumio. Nije trebalo 50 ljudi da nam to prevodi. Ovo što ste vi rekli našlo se za shodno barem 50 ljudi da nam objašnjava što ćete vi reći. Ma bili ste savršeno jasni i nije to trebalo. Zbog toga mi i nije čudno kad danas u Hrvatskoj netko spominje političare pa onda obično napravi usporedbu sa najstarijim zanimanjem na svijetu. Ono zbog čeg sam se htio javiti i zbog čega sam inzistirao da se ipak obratim je stanje na Hrvatskim željeznicama odnosno definitivno kresanje sredstava. Zamjenik ministra prometa je naglasio da je to preslik stanje na željeznicama je preslik stanja u državi pa je očito da stanje u državi stvarno dno dna. Žao mi je što nema gospodina Lučina. On je naglasio na tom istom odboru da željezničari ionako samo dolaze po plaće, ništa drugo i ne rade, a s obzirom da je to preslik stanja u državi ispada da imamo i takve građane što baš vjerujem da i nije tako. Što se tiče investicija na Hrvatskim željeznicama. Ako zanemarimo ono iz Europskih fondova što je za gradnju, odnosno za projektiranje određenih pruga bitno je ono što je za održavanje. Za održavanje su sredstva znatno skresana. Sredstva za putne prelaze, vi jako dobro kao predsjednik, bivši predsjednik nadzornog odbora jako dobro znate probleme na željeznici. I na kraju krajeva sjećam se i nekih sastanaka. Pretpostavljam da se vi mene ne sjećate iz tih vremena. Ali između ostaloga 76 putnih prijelaza je u zadnjih mjesec dana je željeznička agencija za sigurnost proglasila nepouzdanima. Koliko ima onih koji su neosiguranih od prije samo neka jedan ljudski život ode vi ni kunu niste odvojili za to. Uređaj koji osigurava sigurnost na zagrebačkom Glavnom kolodvoru je postavljen, ugrađen '38. godine. Na pojedinim prugama imate tračnice i kolosječni pribor koji je star 80 godina. Pojedine pruge su vam već zatvorene. Odite doma gospodo zastupnici iz vladajuće koalicije i objasnite da dižete ruku za to da kolegice u Daruvaru, u Lipiku, u Pakracu, bili smo zajedno tamo ne da vam predbacujem ali to je činjenica da tamo nema pruge i neće je ni bit po ovom jer jednostavno nema sredstava za to. Mi pričamo o projektu nove pruge, ravničarske pruge za Rijeku. Ma ja sam za to, ali isto što ste vi rekli kolegama iz HDZ-a. Pelješki most je prava stvar, ali kad bude bilo novaca, kad se ima. Ovdje o.k. Dio novaca će ići, doći će iz europskih fondova, veći dio sve je to poznato. Međutim, od 10 do 24. siječnja tri broda sa po 80000 tona su vam uplovili u luku Bakar. U jednom trenutku smo imali samo jednu ispravnu lokomotivu. Vi znate šta to znači. Sad nam dolaze još dva broda nemamo ni jedne lokomotive. Svi su na prijevozu putničkih vlakova, a 220 vlakova je otkazano u ovih par dana. Nema se s čim voziti. Lokomotive su stare, elektromotorni vlakovi 40 godina su čak stari. Putnički vozni park 30 godina. Zar mislite da će netko danas sutra bilo kojeg od operatera ove smo izgleda već prekrižili ova ovisna društva. Mislite li da će netko kupiti HŽ-Cargo ili HŽ putnički, da će biti netko zainteresiran? Strancima to ne treba. Operater prođe kroz Hrvatsku, bitno da mu se osigura trasa. Njemu ništa drugo ne treba. Ovi niskotarifirajući tereti eventualno iz Siraća, kamen dovesti do Lekenika da bi se gradio autoput to nikome neće biti interesantno. Ma ni prijevoz iz Petrokemije do Šibenika neće biti interesantan strancima. A mi nećemo ni imati ni s čim, ni po čemu. Lokalne i regionalne pruge možemo komotno ovakvim proračunom zaboraviti. Ima još jedan detalj koji nije dio proračuna, ali je po mome itekako bitan. Agencija za regulaciju željezničkog tržišta je za ovu godinu digla najam za zakup za trase 120% u odnosu na prošlu godinu. Tko to može izdržati? A mimo toga su još dodatno 50% zaračunali utrošak energenata. Pa to je svjesno uništavanje oba dva operatera pa da su ne znam kako dobro restrukturirani bilo šta da naprave oni ne mogu opstati na taj način. A inače još samo gospodine potpredsjedniče, ispričavam se što vas čisto da vas podsjetim na odredbu Poslovnika s obzirom da je prošlo od 18. je prošlo više od 30 dana a da prvi potpredsjednik Vlade nije odgovorio na pitanje vezano uz Sisak i propadanje Siska. Naglasio je pompozno tu da je 31. na staru godinu žrtvovao sebe da je otišao u Sisak smiriti strasti. Ja sam i tada lagano ga priupitao da li je to možda bilo samo da se smire strasti prije referenduma za Europsku uniju. Tad sam dobivao uvjeravanje pa nema šanse, pa nama je Sisak bitan, pa to je tamo kalvarija, tragedija, pa ljudi moji pa zar vi mislite da smo mi bezosjećajni. E pa iskreno rečeno mislimo, barem ja osobno, a vjerujte mi i pola Siščana ako ne i svi ovi tu možda koji su u vladajućem dijelu možda ne. Hvala vam lijepo i ispričavam se ako sam bio.
Hvala lijepo. Evo prije nego što dam riječ ministru financija još jedna obavijest. Odbor za financije i državni proračun održat će sjednicu sutra u 10,30 minuta a ne u 8,30 kako je bilo najavljeno u dvorani ban Josip Jelačić. A sada dajem zaključno riječ ministru financija gospodinu Slavku Liniću.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Želim se svima zahvaliti na učešću u raspravi i možda ono što je bitno naglasiti, možda dati i neke odgovore. Koncepcijski se ne moramo složiti što znači promjena u poreskim politikama i koliko znači dio tih olakšica koje želimo dati gospodarstvu da bi bilo konkurentnije da li će dati ili neće dati efekata. To je nešto što mora pokazati vrijeme u kojem ćemo vidjeti da bitka za smanjenje tereta na gospodarstvu je ono što je naš posao ako želimo da to gospodarstvo proizvodi i da se ti proizvodi mogu plasirati. Imamo jedno veliko olakšanje u tom dijelu, a to je da je dovoljno da budu konkurentni na hrvatskom tržištu jer su naši uvozi toliko veliki da je bitno da možemo biti konkurentni na ime transportnih troškova i poznavanje domaćeg tržišta. I ukoliko bitno smanjimo uvoz mi ćemo povećati proizvodnju u Hrvatskoj, mi ćemo polako biti u mogućnosti vraćati dio radnika iz realnog sektora koji su ostali bez posla. Prema tome, smanjiti rashode to mora biti generalna politika, smanjiti rashode kad govorimo o države to je jednostavno manjih poreskih nameta. I evidentno da ova godina i u dijelu porezne politike bit će godina reformi, bitne promjene, reforme koje će ići i ka filozofiji financiranja jedinica lokalne samouprave, reforma lokalne samouprave, i u onom drugom dijelu smanjenja neporeznih prihoda i stavljajući te neporezne prihode ili mičući ih sa tereta gospodarstva. To je jedna dio naše politike, naravno o onom drugom neću ni govoriti a to je kako smanjiti administrativne barijere da bi privreda bila efikasnija, da bi investicije bile brže i primamljive za bilo kojeg investitora, to je taj drugi dio. Prema tome to je razlog zašto promjene u poreznoj politici nisu na prihodovnoj strani, nisu na prihodovnoj, a u biti očekujemo da će gospodarstvo to znati prepoznati. To je razlog zašto smo bez imalo samilosti odlučili ići na porezne dividende i ocjenjujemo da svi oni koji iz privrede povlače sredstva, da ih jednostavno porezno opteretimo. Da, mi isto tako dobro prepoznajemo zakone o dvostrukom oporezivanju, tamo gdje smo bili slabiji pregovarači jednostavno nećemo uspjeti nametnuti svoje poreze, … [[Ne razumije se.]] jednostavno netko pribjeći porezima i poreznim olakšicama koje mu nudi Zakon o dvostrukom oporezivanju, ali to nije zato što ova Vlada smatra da ih ne treba zahvatiti, nego zato što smo tako bili pregovarači iz ranijih perioda. Isto tako svako ponašanje gospodarstvenika koji nije racionalno u poslovanju mislimo opteretiti, i koristiti svaku odredbu europske direktive koja će tražiti disciplinu i u gospodarskom ponašanju i ja bih rekao ulaganju. Što se tiče provedbenih akata i kod dijela reinvestirane dobiti zaista ćemo nastojati biti vrlo jasni, nedvosmisleni, da ne bude zaista dvojba da li je ulaganje u novu tvrtku i otvaranje radnih mjesta reinvestirana dobit ili kupovanje dividendi, izvinjavam se dionica na tržištu kapitala da li je to ili nije. Prema tome u tom dijelu će biti vrlo jasne zakonske odredbe spuštene na pravilnike pa ćemo o tome moći i razgovarati. Možda jedan odgovor vezano za crkvu, da li je crkvi nešto smanjeno i da li će se otvoriti rasprava oko ugovora sa Vatikanom. Obveze za crkvu po osnovu vatikanskih ugovora za ovu godinu su oko 308 milijuna kuna. S obzirom da je ostvarenje bilo oko 250 milijuna u prošloj godini dogovorom bivše Vlade i crkve to je razlog da smo mi u ovu godinu išli sa smanjenim iznosom koji znači kad ovako promatramo negdje preko 17% manje nego što su ugovorne obveze, vjerujući da ćemo sa predstavnicima hrvatske crkve postići taj dogovor koji je prošla godina ja bih rekao rezultirala dogovorom Vlade i ovoga. Ako zaista Vlada ocijeni da je potrebno i bitnije mijenjati vatikanske sporazume onda ćemo zaista otvoriti i tu temu tokom ove godine, jer evidentno da bitka za manje deficite u 2013. i 2014. će značiti daljnje razgovore o tome da potporu dobijemo svih onih koji sa hrvatskom državom imaju bilo koji vid ugovora, neovisno je li to socijalni ugovor, je li to međudržavni ugovor u tom dijelu. Tako da ocjenjujem da ipak smo i na tom dijelu ugovornih obveza išli sa s manjim iznosom nego što su ja bih rekao obaveze i to daleko manje nego što smo inače rezali ostale rashode. Možda dvije riječi vezano za Hrvatske željeznice. O tome se možemo kako god hoćemo razgovarati, ali Hrvatske željeznice su sustav koji Vlada nije 10-ak godina završila proces restrukturiranja. Kad govorimo o procesima restrukturiranja to znači da poslovi željezničara nisu ni ugostiteljstvo, ni očuvanje zelenih površina, ni pranje vagona, ni prodaja karata, i da ne nabrajam što sve još imamo u strukturi Hrvatskih željeznica. Da gubici po tim neosnovnim djelatnostima su toliko veliki da terete jednostavno ukupne bilance Hrvatskih željeznica. I ono što je najosnovnije potpore koje bi trebale dolaziti u proračun dijeli se i isplaćuje plaća i u tim vezanim društvima. Prema tome dosta značajni iznosi osigurani u proračunu za Hrvatsku željeznicu nisu trošeni ni za održavanje infrastrukture, nisu trošene ni za investicije, i zato ta stanje na željezničku infrastrukturu je kako je i kolega zastupnik objasnio. Zašto? Jer novac koji je uvijek osiguravan u proračunu trošen je nenamjenski, trošen je za plaćanje. I odgovor je restrukturiranje će biti provedeno ovu godinu, nadoknadit će se sva izgubljena vremena, a nijedna kuna plaće više neće ići za željezničare, osim za infrastrukturu što je obveza hrvatskog proračuna, nijedna kuna za plaću. Mi moramo shvatiti da trgovačka društva nemaju pravo na plaću u državnom proračunu, nemaju pravo, moraju plaću zaraditi svojim prihodima, to se tiče i onih koji rade u teretnom prometu i koji rade u putničkom prometu. Na plaću nemaju. A da tako je, a to znači da će se nerentabilne pruge ako ih ne sufinancira država ili lokalna samouprava zatvarati, zatvarati, jer nema se pravo na plaću, na subvenciju pojedinih linija da, na plaću ne, i to su razlike u našem ponašanju, jer onda isto vas pitam osječki aerodrom 5 mjeseci nije podijelio plaću, 5 mjeseci, osječki aerodrom u zadnjih 5 mjeseci nije imao čini mi se nijedan avion, ni teretni ni putnički, hoćemo li te plaće uvrstiti u proračun. … [[Ne razumije se.]] hoćemo li promijeniti ponašanje. To su trgovačka društva koja imaju svoje uprave, svoje nadzorne odbore i koji moraju shvatiti da za plaće treba imati i proizvod i uslugu, jer ako ćemo svesti i ljude zaposlene u trgovačkim društvima na ljude koji ćemo plaćati iz državnog proračuna, onda ćemo imati deficite. Onda ćemo morati objašnjavati zašto imamo 15 milijardi deficita, zašto smo godinu prije imali 14 milijardi. To su ponašanja koja se moraju promijeniti ovu godinu. Zato nema osiguranih subvencija za plaće u Hrvatskim željeznicama. Uprava će morati obaviti svoj dio posla, a novac koji će se davati iz proračuna zaista će ići za infrastrukturu i popravka onoga što treba. Zaista. Jer odgovornost za ovakvo stanje ne neprihvatljivo. A to su i odgovori za Elektroprivredu, a ne da mi imamo HEP prijenos koji odbija primiti jedan kilovat proizvedene struje. Ne želi primiti ni jedan kilovat proizvedene struje. Zašto? Jer je njegova infrastruktura nesposobna, nema tolikog potencijala i u biti sve privatne investicije u vjetroelektrane, solarne stoje jer nema pozitivnog odgovora iz HEP-a prijenos. Da, to stanje u javnim trgovačkim društvima kojima smatramo da se bitno treba promijeniti. Dakle, razgovori o tim reformama još nam slijede i onda ćemo polako dobiti ja bih rekao taj tekstualni dio uz proračun koji nam možda u ovom trenutku nedostaje da vidimo što su to sve reforme u javnom sektoru. Prema tome, hvala na upozorenjima i slažem se na upozorenjima mnogih zastupnika koji su rekli da su rizične brojke na pojedinim rashodovnim stavkama. Ono što mi velimo Vlada Republike Hrvatske je obvezala Ministarstvo financija koje mora kontrolirati svaku stavku na rashodnoj strani. I mi ćemo imati odgovornost za ostvarenje. A to znači, ako predviđeni potezi koji su osmišljeni ovim proračunom nisu dovoljni, jednostavno će se i daljnje aktivnosti provoditi na kontroli i poštivanju brojaka kako je ovdje. Ovo je nešto što jednostavno značit će nove aktivnosti, nove obveze i za Vladu i za nadležna ministarstva. Prema tome, nije Vlada ovaj prijedlog uputila bez određenih kontrolnih mehanizama. Zaista ćemo ih koristiti jer nam je stalo da se ovih brojaka do kraja godine jednostavno držimo i da ostvarimo ove brojke jer samo na taj način možemo imati povjerenje i naših građana i naših kreditora. A ono što je važno tada ćemo polako poslati i pozitivne poruke prema svim investitorima koji danas-sutra mogu započeti ozbiljne investicije jer će shvatiti da ih država više neracionalno sa svojom potrošnjom neće opterećivati. Prema tome, još jednom hvala na raspravi, hvala na upozorenjima. Jednostavno, … [[ne razumije se]] ćemo odgovorni i ozbiljno ćemo ih i uzeti u razmatranje i ja bih rekao korigirati naša ponašanja vezano za sve vaše rasprave. Što se tiče amandmana, evo nastojat ćemo ih razmotriti i kao što je predsjednik Vlade rekao vjerojatno u petak ćemo vam imati i odgovore na te amandmane. Hvala.
Hvala ministru Liniću.
Prelazimo na izjašnjavanje, mnogi kažu o najvažnijem dokumentu jedne države u tijeku jedne godine, a to je prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2012. godinu i projekcije za 2013. i 2014. godinu. Prijedlozi financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2012. godinu i projekcije za 2013. i 2014. godinu. a) Hrvatskih voda b) Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost c) Hrvatskih cesta d) Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka e) Agencije za upravljanje državnom imovinom Te prijedlog Državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2012. godinu i projekcije za 2013. i 2014. godinu – konsolidirano. Rasprava o tekstu prijedloga proračuna je završena. Vlada je podnijela amandmane nakon roka utvrđenog Poslovnikom pa ja sukladno članku 146. Poslovnika dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade RH. Molim uključimo se i glasujmo. Ako treba ja ću još jednom ponoviti. Jel' treba? … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala. Uključimo se i glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 82 glasa za, 40 protiv i 3 suzdržana da smo prihvatili prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade RH. Molim predstavnika predlagatelja da obrazloži amandman prvi Vlade RH na prijedlog Državnog proračuna. Izvolite gospodine ministre Linić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Amandmanom 1. predlaže se preraspodjela između rashoda poslovanja i rashoda za nabavu nefinancijske imovine u iznosu od 4 milijuna 185 tisuća kuna u 2012. godini kao i 385 tisuća vezano za projekcije 2013. i 2014. godine. Malo šire obrazloženje. Vlada Republike Hrvatske je na sjednici održanoj 9. veljače 2012. donijela Uredbu o Uredu zastupnika RH pred Europskim sudom za ljudska prava i tom uredbom je propisano da se nakon donošenja Državnog proračuna za 2012. godinu ured financira iz aktivnosti u okviru razdjela Vlade RH.
Otvaram raspravu. U ovoj raspravi po Poslovniku imaju pravo sudjelovati samo predstavnici klubova zastupnika. Da li se netko od predstavnika klubova zastupnika javlja povodom ovog amandmana Vlade RH? Ne. Onda zaključujem raspravu. Ručno ćemo se izjašnjavati. Dajem na glasovanje prvi amandman Vlade o kojem je sad ovdje riječ. Tko je za amandman? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala. Utvrđujem da smo većinom glasova, 84 glasa za, 6 protiv i 42 suzdržana prihvatili prvi amandman Vlade te on postaje sastavni dio prijedloga Državnog proračuna. Molim predstavnika predlagatelja gospodina Linića da obrazloži amandman 2. Vlade RH na prijedlog Državnog proračuna.
Ovim amandmanom predlažemo raspodjelu na taj način da povećavamo rashode za zaposlene za 7 milijuna 167 tisuća 565 kuna, materijalne rashode 8 milijuna 024 tisuće i 435, financijske rashode milijun 923 tisuće, pomoći dane inozemnim i unutarnjim novcem proračuna 60 milijuna 200 tisuća, rashode za nabavu neproizvodne dugotrajne imovine 100 tisuća, rashode za nabavu proizvedene dugotrajne imovine 4 milijuna 85, a umanjujemo ostale rashode 81,500 milijuna kuna. Šire obrazloženje, Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama o ustrojstvu i djelokrugu ministarstva i drugih središnjih tijela državne uprave s Konačnim prijedlogom zakona redefinira se nadležnost Državnog ureda za upravljanje državnom imovinom i na taj način se isti definira kao koordinacijsko tijelo za sustav upravljanja državnom imovinom u odnosu na središnja tijela državne uprave i u odnosu na Agenciju za upravljanje državnom imovinom. Zbog navedenog osiguravaju se sredstva za rad ureda zastupnika RH pred EU sudom na aktivnosti u okviru razdjela Vlade RH. Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstva i drugih središnjih tijela državne uprave osnovan je Državni ured za Hrvate izvan RH i utvrđen njegov djelokrug rada. Stoga se Ministarstvo vanjskih i europskih poslova umanjuje za sredstva za rad financiranja sredstava prava i obveza te državne službenike i namještenike zatečene na poslovima koji prelaze u nadležnost Državnog ureda za Hrvate izvan RH. Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta sukladno članku 142.stavku 3. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi trebalo bi osigurati sredstva za sufinanciranje i opremanje školskih knjižnica obveznom lektirom. Stoga se radi dopune knjižničke građe u koju se nije ulagalo posljednje tri godine preraspoređuje osigurana sredstva. Također se predlaže preraspodjela rashoda kako bi se u Hrvatskom hidrometeorološkom zavodu osigurala dovoljna sredstva. Radi osiguranja sredstava za financiranje javnog i međumjesnog prijevoza za učenike srednjih škola Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta povećao bi rashode za 70 milijuna kuna. Za isti iznos smanjuju se rashodi Ministarstva financija i to proračunska zaliha. Navedeno je potrebno radi osiguranja jednakih uvjeta za sve učenike u srednjoškolskom obrazovanju do stjecanja prve kvalifikacije. I to je tekstualno obrazloženje za promjene na ovim stavkama.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Opet ponavljam samo predstavnici klubova imaju pravo. Izvolite. Gospodin zastupnik u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Samo jedno tehničko pitanje sukladno Zakonu o proračunu. Tretman proračunske zalihe ima nešto sasvim drugo od rashoda. I mislim da amandman s kojim se smanjuju sredstva proračunske zalihe se ne može koristiti za pokriće drugih rashoda, zato što u Zakonu o proračunu se jasno kaže da proračunska zaliha služi tijekom godine za pokriće ne planiranih, iznenadnih i nedovoljno planiranih sredstava. I točno je propisano do koje razine sredstava sa proračunskom zalihom može raspolagati ministar financija bez odluke Vlade, a do kojeg iznosa mora donijeti odluku Vlada. Prema tome, ovaj amandman suštinsku ništa ne mijenja. Vi u trenutku kada donesete odluku o prijevozu učenika, onda ste isto tako na Vladi mogli donijeti odluku s obzirom da nije planirano dovoljno sredstava na toj poziciji da se ta sredstva isplate iz tekuće pričuve. Prema tome, ovaj amandman prvo da li je sukladan zakonu, druga stvar on se tehnički uopće ne mijenja. Vi ste ovu stvar potpuno identično mogli napraviti u onom trenutku kada se donosila odluka i pravila za financiranje prijevoza učenika. Ponavljam, u Zakonu o proračunu se točno definira zašto služi proračunska zaliha i sukladno toj odredbi vi ste u trenutku kada Vlada donese odluku o prijevozu učenika ta sredstva mogli koristiti sa te pozicije. Prema tome, nikada se u ovom Saboru nije donosio amandman s kojim su se određeni rashodi koje je vlada predlagala svojim amandmanom financirali sa sredstava tekuće pričuve. Ponavljam, tekuća pričuva je definirana zakonom za nedovoljno neplanirane iznenadne rashode i mislim da ove nešto nije dobro pa čak uz ogradu postavlja se pitanje i koliko je sukladno o Zakonu o proračunu i Zakonu o izvršenju proračuna jer gospodine ministre vi ako ste predložili ovakav amandman onda ste morali predložiti amandman na Zakon o izvršenju državnog proračuna u kojem ste konstatirali da je tekuća pričuva izlazi … tisuća kuna. S obzirom da to niste napravili ovaj amandman nije u skladu sa zakonom jer u Zakonu o izvršenju proračuna vam i dalje stoji da je tekuća pričuva 200 milijuna kuna. Prema tome, donosite dokumente koji nisu usklađeni,a Zakon o izvršenju državnog proračuna je krunski dokument s kojim se ograničava zaduživanja, s kojim se ograničavaju jamstva i s kojim se jasno definira koliki je iznos tekuće pričuve. Bez izmjene Zakona o izvršenju državnog proračuna taj iznos se ne može promijeniti. Hvala lijepa.
Gospodine ministre ja predlažem da se dalje nastavi jer se javio još jedan zastupnik u ime kluba, pa da vi na sve onda možete reagirati. Izvolite zastupniče Vinkoviću u ime svog kluba.
Zahvaljujem. Klub HDSSB-a će podržati ovaj amandman ali neće podržati proračun obzirom da su svi ostali amandmani odbijeni. Međutim želim reći sljedeće da se ne ponovi greška koja je bila prije tri godine. tražimo detaljno obrazloženje ovoga amandmana, da li je to 100%-no financiranje svih srednjoškolaca u RH ili da li će se ponoviti ona greška kada je Hrvatska krenula putem znanja pa će se financirati samo jedno godište, prvi razredi srednje škole, a drugi, treći, četvrti razredi će čekati dok ne dođu u red naplate. Dakle tražimo jedno detaljno obrazloženje. Isto tako tražimo i obrazloženje jer također smatramo da se ovako jedna velika stavka i iznosi koji su do sada važili za prijevoz učenika i osnovnih ali isto tako i srednjih škola sudeći po mjesečnim kartama koje su imali naši autobusni prijevoznici da sredstva pričuve neće biti dovoljna da bi Vlada mogla tijekom godine platiti prijevoz svih učenika srednjih škola na području RH, također uz ogradu ovog dijela koji se odnosi na izvršenje proračuna jel pričuva nije namijenjena za jednu ovakvu poziciju. I smatram da bi bilo pametnije da se u proračun doda stavka bez obzir da ne širim raspravu dalje, bez obzira na tzv. uštede u proračunu RH. Jer ako imamo deficit 9,9 milijardi kuna već sada planiran tada smatram da on može biti planiran i 10,5 jer ništa se tu bitno neće promijenit, a ionako ćemo se zadužiti 21 milijardu novih kuna.
Hvala lijepa. Više se nitko ne javlja u ime klubova zastupnika. Želite li ministre se očitovat? Izvolite.
Što se tiče usklađenja proračuna i zakona o izvršenju Vlada Republike Hrvatske Saboru je uputila i prijedlog amandmana na zakon o izvršenju kojim je umanjila tekuću rezervu tako da u tom dijelu su zakoni usklađeni. Stoji da će u ovom trenutku tekućih rezova biti 118,5 milijuna kuna i da je to vrlo mala zaliha što znači da je posao svih ministara da svojim radom ne nameću bilo kakve obveze iz razloga jer znamo da je vrlo mala zaliha s kojom bi se moglo bilo kako intervenirati prema mogućih povećanim rashodima ili iznenadnim rashodima. Ocijenili smo da je potrebno jednostavno ispraviti taj dio proračuna s obzirom da nismo htjeli ići na način povećanja rashodovne strane. To je razlog da se Vlada opredijelila da smanji tekuću zalihu. Isto tako, vrlo jasno obrazloženje kad promatramo pojedine zahtjeve, zahtjevi su i daleko veći od 70 milijuna ali je očito da je pred Ministarstvom obrazovanja kriteriji i način dogovaranja sa prijevoznicima oko osiguranja troškova prijevoza i osnovno je da će kriterije i način osiguranja sredstava prijevoza biti jasno upućen prema i prijevoznicima i nosiocima tog posla. Jer evidentno je da će naš interes biti, koristiti i više željeznički prijevoz, a manje autobusni pa znamo da u tom dijelu se puno toga može racionalnije organizirati i trošiti. Prema tome, na Ministarstvu obrazovanja je posao da izradi i kriterije i ugovori troškove prijevoza učenika u srednjim školama.
Hvala lijepa. Ja vam mogu dati riječ samo ako dignete ispravak netočnog navoda ili povredu Poslovnika, onda vam ne mogu dati riječ. … [[Upadica se ne razumije.]] E to može, to može. Oprostite. I to je onda treća stvar ili prva, to je onda isto i treća stvar, dakle i to možete. Dakle stanku u ime kluba HDZ-a…
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, tražim stanku za klub HDZ-a jer donošenje ovakvog amandmana kakav predlaže Vlada jest presedan, presedan koji može imati ozbiljne posljedice i želimo se konzultirati. Naime, i mi smo podnoseći svoje amandmane na prijedlog proračuna mogli posegnuti kao zastupnici u proračunsku zalihu, ali znamo odredbe zakona koji to zabranjuju. Prema tome, ja vas molim da se konzultiramo kako bismo mogli dalje glasovati o proračunu. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Evo onda se vidimo u 11 sati. Stanka. Predsjednik kluba SDP-a gospodin Igor Dragovan. Izvolite.
Stanku za klub.
U redu. Dakle stanka je do 11 sati. Hvala vam. Nastavljamo sa radom. Ja bih molio gospođu, odnosno predstavnika kluba HDZ-a gospođu Jadranku Kosor, potpredsjednicu Hrvatskog sabora da se izjasni o rezultatima sastanka kluba HDZ-a. Izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani gospodine predsjedniče. Pa evo, želim iznijeti još jednom stajalište Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice oko prijedloga amandmana Vlade kojim se evo, 70 milijuna kuna prenamjenjuje iz proračunske pričuve za prijevoz učenika. Dakako da podupiremo ideju o prijevozu učenika o osiguravanju sredstava za prijevoz učenika, ali odmah podsjećam da smo govoreći u ime kluba zastupnika o proračunu vrlo jasno istaknuli da su proračunski prihodi prenapregnuti za otprilike milijardu i pol kuna, ali isto tako rashodi podcijenjeni za otprilike milijardu i pol kuna. Jednako tako smo upozoravali na smanjenje sredstava za otprilike 350 milijuna kuna u Fondu za izravnavanje decentraliziranih funkcija. I upravo napomenuli da taj fond, odnosno ta sredstva se koriste prije svega za školstvo, zdravstvo i vatrogastvo na lokalnoj razini, a to su ta sredstva koja se dakako trebaju ukomponirati u dogovoru sa lokalnom upravom i samoupravom i za prijevoz učenika. Dame i gospodo, ovo je sasvim sigurno presedan, presedan kod donošenja državnoga proračuna da se u zadnjem trenutku Vlada odlučuje amandmanom posegnuti u proračunsku pričuvu. Naši izračuni govore da proračunska pričuva koja je planirana i mogla biti daleko viša što bi zakon svakako omogućavao. Međutim, iznos od 200 milijuna kuna sada se smanjuje na 118 milijuna kuna kako to govori i amandman na Zakon o izvršenju proračuna. Podsjećam da je proračunska pričuva nešto što se mora čuvati kao posebno blago. Gospodin ministar je napomenuo da će tražiti od ministara da budu brižni tijekom godine kako ne bi posezali u proračunsku pričuvu, pa će se na taj način ovako smanjen iznos od 118 milijuna kuna moći održati do kraja godine. Podsjećam da ministri i svako ministarstvo imaju svoj proračun, odnosno proračun ministarstva pa nema potrebe da za redovite djelatnosti posežu osobito često u proračunsku zalihu. Što se tiče Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa. Mi smatramo da je taj proračun ionako podcijenjen primjerice na stavkama za plaću. Po našim procjenama Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa nedostajat će oko 350 milijuna, dame i gospodo, samo za plaće. Prema tome, na koji način bi se bilo kojem ministarstvu moglo dodatno još brižno ponašati, da ne kažem za što sve po našim izračunima sredstva nedostaju. Dakle, ovo je presedan. Ovo nije dobra praksa. Ja podsjećam da smo svi koji smo podnosili amandmane dakako u konzultaciji sa stručnim službama uvijek dobivali tumačenje da se u proračunsku pričuvu ne može amandmanom posegnuti. Dakle, da se amandmanom zastupnika ne može posegnuti u ono što je osigurano za posebne namjene. I na kraju podsjećam budući da se pričuva prije svega mora čuvati, pa onda koristiti za izvanredne prilike, podsjećam da je upravo predsjednik Vlade Republike Hrvatske gospodin Milanović nedavno kad se opravdavao zbog neaktivnosti vezanih za snježne nepogode i za blokadu gotovo cijele države najavio da budući da je palo puno snijega da očekuje velike poplave, a upravo se proračunska pričuva dame i gospodo koristi i za saniranje šteta među ostalim i uslijed velikih poplava. Pa pozivam premijera na osobit oprez. I još jedanput pozivam Vladu da povuče ovaj amandman. Hvala lijepa.
Hvala vam. U ime kluba SDP-a, gospodin zastupnik Igor Dragovan, predsjednik kluba.
Gospodine predsjedniče, neupitno je pravo da Vlada predlaže proračun kao isto tako je neupitna mogućnost da ona svojim amandmanom intervenira u taj proračun. U ovom trenutku je situacija sljedeća, da je Vlada procijenila da joj je dovoljno 118 milijuna za tekuću pričuvu. I ono što je u ovom trenutku jedino važno je da su osigurana sredstva za besplatni prijevoz učenika. Ako je to presedan kao što vi kažete onda mi u SDP-u ćemo uvijek biti za presedane koji su u korist naše djece. Prema tome, nešto što do sada nije bilo ovim amandmanom Vlade se vraća nazad, a to je činjenica da će naši učenici imati besplatni prijevoz. Na žalost, vi ste ga ukinuli. Mi ga vraćamo nazad. Hvala lijepa. [[Pljesak.]]
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Netočan je navod gospodina Dragovana da je Vlada procijenila da je 118 milijardi dovoljno tekuće pričuve, pardon ispričavam se 118 milijuna kuna iz jednostavnog razloga što u trenutku prijedloga proračuna Vlada je tekuću pričuvu odredila na 200 milijuna. I to je bila procjena Vlade, ovo nije procjena Vlade. Ne, procjena Vlade je bila u trenutku donošenja proračuna. Ovo je samo nemogućnost … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Molim vas! Izvolite.
Ovo je samo nemogućnost da se sa bilo koje druge pozicije koje su i tako i tako oguljene preko svake mjere nađu sredstva za nešto. Ponavljam, u onom trenutku kad Vlada donese odluku da će plaćati prijevoz učenika u tom trenutku u odluci Vlade treba glasiti da će se ta sredstva s obzirom da nisu dovoljno planirana na određenim pozicijama isplatiti sa pozicije tekuće pričuve i ovaj amandman zato uopće ne treba, dapače radite nekakav presedan koji u budućnosti može biti vrlo opasan.
Hvala lijepa. Izvolite gospodine. A onda idemo na izjašnjavanje o amandmanu br. 2. Moramo se izjasniti. Dakle zaključujem raspravu. Stavljam na glasovanje drugi amandman Vlade. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala. Utvrđujem da smo većinom glasova, 86 glasova za, 40 protiv prihvatili drugi amandman Vlade te on postaje sastavni dio prijedloga Državnog proračuna. Molim predstavnika predlagatelja da obrazloži amandman 3. Vlade RH na prijedlog Državnog proračuna.
Amandmanom 3. sumiramo sve ove promjene i predlažemo preraspodjelu rashoda u ukupnom iznosu od 91 milijun 041 tisuću 251 kunu u 2012. godini, 89 milijuna 076 tisuća 195 kuna u 2013. i 89 milijuna 128 tisuća 957 kuna u 2014. godini raspoređenih po aktivnostima, tekućim i kapitalnim projektima i to kod Vlade RH za Ured zastupnika RH pred Europskim sudom, Državnom uredu za upravljanje državnom imovinom, Ministarstvu financija, Ministarstvu vanjskih i europskih poslova, Državnog ureda za Hrvate izvan RH, Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta te Državnog hidrometeorološkog zavoda.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman 3. Vlade. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala. Utvrđujem da smo većinom glasova, 83 za, 42 protiv i 5 suzdržanih prihvatili treći amandman Vlade te on postaje sastavni dio prijedloga Državnog proračuna. Na klupe je podijeljen pregled amandmana na prijedlog Državnog proračuna. Molim predstavnika predlagatelja da se izjasni o podnesenim amandmanima. Ići ćemo redom po ovoj tabeli koju imate pred sobom. Najprije će se izjašnjavati ministar financija gospodin Slavko Linić. Dakle počinjemo sa amandmanom pod rednim br. 1., zastupnici Davorin Mlakar i Đuro Popijač. Izvolite gospodine ministre.
Amandman se ne prihvaća. U prijedlogu Državnog proračuna za 2012. godinu planirana su sredstva pomoći županijama, općinama i gradovima s područja posebne državne skrbi, prva i druga skupina. Pomoći su planirane temeljem zakonskih kriterija iz članka 35. prijedloga Zakona o izvršenju iz Državnog proračuna za 2012. godinu i procjene ostvarenja povrata poreza na dohodak temeljem članka 34. navedenog prijedloga zakona. Povrati poreza na dohodak po godišnjoj prijavi obveznika poreza svih područja vratit će se na teret prihoda koji pripada državnom proračunu, a ne iz prihoda proračuna tih jedinica. U prijedlogu Državnog proračuna za 2012. godinu za sve jedinice lokalne samouprave prve i druge skupine područja posebne državne skrbi planirana su sredstva pomoći koja predstavljaju razliku između pomoći koje bi te jedinice ostvarile temeljem zakonskog kriterija i povratak poreza na dohodak građanima koji se vraća na teret prihoda koji pripadaju državnom proračunu. I rezultat takvih računica je predloženi prijedlog proračuna pa je to razlog da ne možemo prihvatiti amandman zastupnika Mlakara i Popijača.
Na obrazloženje predstavnika Vlade očitovat će se zastupnik Davorin Mlakar, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Vi ste ovdje iznijeli ono što je sukus između ostaloga izmjena Zakona o porezu na dohodak i one rasprave koja je bila gdje većina zastupnika je stala na stajalište da će jedinice lokalne samouprave zbog ovih novih izmjena zakona uprihoditi nešto manje sredstava nego što je bilo u protekloj godini. Smisao amandmana koji smo podnijeli kolega Popijač i ja tiče se konkretne jedinice lokalne samouprave grada Grubišnog Polja koji se nalazi u drugoj skupini onih jedinica od posebne državne skrbi koja je u prošloj godini, ja ću to ovdje reći mislim da je važno, imala osigurana sredstva u iznosu od 2 milijuna 920 tisuća 589 kuna. Vi ste u prijedlogu Proračuna za 2012. godinu taj iznos smanjili na milijun 351 tisuću 724 kune. A još shodno tome smatramo da će jedinice lokalne samouprave nešto manje uprihoditi iz poreza s obzirom na povišen onaj dio neoporezivog djela dohotka. Stoga je smisao našeg amandmana da se i za 2012. godinu, a radi se stvarno o malim sredstvima za pomoć jedinici lokalne samouprave da se sredstva za tu jedinicu ostave u iznosu koji je bio i za 2011.godinu, tako da bi smisao našeg amandmana bio da se na toj poziciji osigurao sredstva u iznosu od 2 milijuna 920 tisuće 589 kuna. To je bio apel da se ovoj jedinici da sredstva bez obzira na ove kalkulacije oko poreza na dohodak ne promijene.
Hvala. Tražite li glasanje? [[Upadica: Ja molim da se glasuje o amandmanu.]] Dobro. Tko je za ovaj amandman? Amandman nije prihvaćen jer nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman pod rednim brojem 2. Klub zastupnika HDZ-a. Izvolite gospodine ministre.
Amandman se ne prihvaća. Ukupni rashodi za kamate u 2012.godini iznose 7 milijardi 510 milijuna kuna i dovoljni su za pokriće ove kategorije izdataka za cijelu 2012.godinu i predstavljaju povećanje u odnosu na izvršenje 2011.za 416 milijuna kuna. Porast rashoda za kamate značajno je ublažen činjenicom da Vlada ide s prijedlogom proračuna koji je značajno smanjenje deficita. Negdje nominalno oko 5 milijardi kuna, te s planom prihoda od prodaje dionica i udjela odnosno privatizacijski prihod u iznosu od 2 milijarde kuna, što znači da na sve projekcije koje su bile u prethodnoj godini u visini ino zaduženja imat ćemo značajno manje zaduženje u odnosu na te projekcije koje su razlog većih kalkulacija kamata. Na iznos ukupnih rashoda za kamate u tekućoj fiskalnoj godini veliki utjecaj imat će i izbori instrumenata financiranjem deficita i to ovisno o tome da li će biti euro ili dolarske obveznici, trezorski zapisi, neki drugi instrumenti kao i rokovi njihovog zaključenja.
Hvala. Izvolite gospođa potpredsjednica Hrvatskog sabora Jadranka Kosor u ime kluba HDZ-a.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Dakle i ova i sljedeća dva amandmana odnose se koje smo predložili na odnosno to su pozicije kamata. Mi smatramo i to smo rekli u uvodu kada smo govorili o proračunu da su pozicije kamata potplanirane za otprilike 800 milijuna kuna. Podržavamo ideju o smanjivanju deficita ali kamate moramo plaćati. U ovom konkretnom slučaju ovog amandmana podsjećam da su izdane obveznice na domaćem tržištu u iznosu od 600 milijuna eura i milijardu i pol kuna da se rata prošle godine nije plaćala, ukupni iznos ovih kamata od oko 382 milijuna kuna. I mi smatramo da u poziciju svakako treba povećati za 310 milijuna kuna. I molim gospodine predsjedniče glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala. Molim da se izjasnimo o ovom amandmanu. Tko je za ovaj amandman pod rednim brojem 2? Amandman nije dobio potrebnu većinu pa nije prihvaćen. Prelazimo na amandman pod rednim brojem 3, također Klub zastupnika HDZ-a. već smo čuli izjašnjenje, ali izvolite gospodine ministre. Da, da ponovno. … [[Upadica se ne razumije.]]
Vlada ponovno ponavlja svoje obrazloženje vezano za prijedlog da odbijemo i ovaj amandman, a to je da 7,5 milijardi kuna planiranih kamata koje predstavljaju 416 milijuna kuna veće rashode u odnosu na ostvarenje je sasvim dovoljni iznos za obveze po kamatama u 2012.godini. Razlog zašto to smatramo i zašto su se neke projekcije bitno razlikovale su iz razloga što je daleko manji deficit nego što se kalkulirao da će biti deficit za 2012.godinu i isto tako iz razloga što se u tim prošlogodišnjim kalkulacijama nije računao na prihode od privatizacije koje će umanjiti za 2 milijarde našu potrebu za zaduženjem. Isto tako ocjenjujemo da načinom zaduženja i vrstom vrijednosnog papira vezano za izdavanje naših vrijednosnica postići ćemo takve uvjete da veća kamata neće biti potrebna.
Hvala. Očitovanje gospođe potpredsjednice Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Mi dakako tražimo glasovanje o ovom amandmanu jer podsjećam da je Ministarstvo financija već u proteklih mjesec i pol dana povećao stanje trezorskih zapisa za oko milijardu eura i svakako da u tom kontekstu nije realno planirati smanjenje izdataka za kamate na trezorske zapise. Mi smatramo da je potrebno povećavati planirani iznos za 257 milijuna 435 tisuća kuna, a nisam spomenula kod prethodnog amandmana predlažemo da se taj iznos pronađe na materijalnim rashodima. Na ovoj poziciji predlažemo smanjenje materijalnih rashoda za 2,97% po svim korisnicima i svim programima. Molim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za amandman pod rednim brojem 3? Amandman nije dobio potrebnu većinu pa nije prihvaćen. Prelazimo na amandman pod rednim brojem 4, amandman je Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite gospodine ministre.
Vlada ne prihvaća ni ovaj prijedlog amandmana jer ocjenjuje da više planirana sredstva od 416 milijuna na pozicijama svih kamata za 2012.godinu biti će dovoljni iznos za pokriće obveza u 2012.godini. I to iz razloga što je Vlada planirala 5 milijardi manji deficit nego što su projekcije prošlogodišnjih deficita. Zato što je Vlada odlučila da dio dugova vratimo i privatizacijskim prihodima. I treće, što ćemo pokušati zaduženjima na europskom ili američkom tržištu polučiti takve rokove obveznica koje nas neće opterećivati sa kamatama.
Očitovanje predstavnika kluba HDZ-a gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Pa evo za obveznice od milijardu i pol američkih dolara koje su izdane prošle godine dospjelo je samo jedno plaćanje kamata, znači ove godine će dospjeti dva obroka kamata. I Ministarstvo financija je izjavilo izdavanje nove obveznice na američkom tržištu tijekom proljeća. Mi smatramo da ovdje treba apsolutno povećati planirani iznos za 253 milijuna 420 tisuća kuna. Uz to napominjem da dakako budući da je jedno od ključnih pitanja o kojima moramo razgovarati i dalje rješavanje pitanja brodogradilišta. Naše pitanje u kontekstu ovoga amandmana što će biti i kada stignu jamstva za brodogradilišta gospodine ministre, pa vas molim da razmotrite i tu činjenicu svakako. Ovdje smo također predvidjeli da se ovaj iznos pronađe na materijalnim rashodima po svim korisnicima, dakle na svim pozicijama i molim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo tko je za amandman pod rednim brojem 4. Kluba zastupnika HDZ-a. Amandman nije dobio potrebnu većinu pa nije prihvaćen. Sada prelazimo na novi set amandmana. Pod rednim brojem 5, amandman je podnijela zastupnica gospođa Sunčana Glavak. Molim predstavnika Vlade, radi se o sektoru da tako kažem unutarnjih poslova. Zamjenik ministra unutarnjih poslova gospodin Tonković, izvolite se izjasnit o amandmanu pod rednim brojem 5. koji je podnijela zastupnica Sunčana Glavak. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Ministarstvo unutarnjih poslova nije suglasno sa predloženim amandmanom jer su planirana sredstva u skladu sa svim predviđenim aktivnostima te stoga isto nije potrebno povećavati.
Hvala lijepa. Naravno, radi se o tome da vi govorite u ime Vlade gospodine Tonkoviću. Rekli ste Ministarstvo, samo dakle to je vladin stav. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite gospodine Tonković u ime Vlade, dat ćete obrazloženje.
U članku 3. Glavi 030 na stavci 73 na poziciji RKP 21908 Hrvatska vatrogasna zajednica planirani iznos od 10 milijuna 997 tisuća kuna povećala za 5 milijuna 805 619 kuna tako da glasi itd. Ukupno povećanje rashoda… … [[Upadica se ne razumije.]]
Molim vas, dozvolite da gospodin Tonković obrazloži stav Vlade. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Ukupno povećanje rashoda od 5 milijuna 805 kuna treba uravnotežiti na način da se navedeni iznos umanji na stranici 18 poziciji 2108 razvoj civilnog društva i suradnje sa nevladinim organizacijama. Prema tome, Vlada nije suglasna sa predloženim amandmanom. To je sve što ja mogu reći. … /Buka u dvorani./…
Molim vas. Dobili ste obrazloženje gospodina Tonkovića. Očitovanje gospođe zastupnice Sunčane Glavak. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Ja bih lijepo molila zamjenika ministra, nisam čula obrazloženje, čula sam naime ovo što sam ja napisala i već sam mislila da će on to prihvatiti. Naime, lijepo je pročitao ovo što sam ja napisala. Dakle smatram da bi trebalo povećati stavku što je on lijepo i pročitao, mislim da ste svi to i čuli, dakle vratiti sredstva na prošlogodišnja sredstva. Podsjetit ću i zašto sam podnijela ovaj amandman. Naime, u Hrvatskoj postoji preko 1800 dobrovoljnih vatrogasnih društava i preko 60 tisuća vatrogasaca. Primjerice za ono što je Vlada u prijedlogu proračuna napisala da je od 2011. nužno puno više pažnje posvetiti sufinanciranju nabave novih vatrogasnih vozila, a za ta nova vatrogasna vozila samo da znate predviđeno je 10 tisuća kuna. Pa ja pitam što se to pobogu može kupiti za 10 tisuća kuna za vatrogasce za preko 1800 dobrovoljnih vatrogasnih društava. I pitam zašto je primjerice zaštita za turističke destinacije smanjena za oko 6 milijuna kuna i tko će preuzeti odgovornost gospodine zamjeniče ministra, ja bih voljela da poslušate ovo što govore zastupnici, dakle tko će preuzeti odgovornost kada se nešto ne daj Bože desi poput one tragedije koja je bila na Kornatima. Prema tome, nisam čula obrazloženje ali svakako molim kolegice i kolege u Hrvatskom saboru glasovanje o mom amandmanu. Hvala lijepa.
Stavljam na glasovanje amandman pod rednim brojem 5. zastupnice Sunčane Glavak. Tko je za? Amandman nije dobio potrebnu većinu pa nije prihvaćen. Prelazimo na amandman pod rednim brojem 6. koji je podnio zastupnik gospodin Ante Babić. Izvolite gospodine Tonkoviću.
Hvala, poštovani predsjedniče. Dame i gospodo. Amandman se ne prihvaća stajalište je Vlade Republike Hrvatske. Planirana sredstva za potporu DVD-a su u skladu sa procijenjenim potrebama. Ministarstvo unutarnjih poslova nije suglasno sa smanjenjem materijalnih rashoda na KPP 3129 Komunikacijska oprema stavka 32 u iznosu od 6 milijuna i 245 kuna gdje se predviđeni iznos odnosi na nabavu antene i pričuvnih dijelova te neophodno godišnje održavanje za komunikacijski sustav Tetra koji je nužan za rad. U navedenom tijelu ova stavka se odnosi na već dugogodišnje ugovorene obveze te istu nije moguće umanjiti. Hvala.
Hvala. Očitovanje zastupnika gospodina Babića, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani zamjeniče ministra gospodine Tonkoviću. Naravno da nisam zadovoljan s ovim obrazloženjem. Znate da je na poziciji dobrovoljnih vatrogasnih društava samo 10 tisuća kuna, ali svjedoci smo događanja u zadnja tri tjedna ovih snježnih prilika ili bolje rečeno neprilika u Splitsko-dalmatinskoj županiji, a time i izvanrednih okolnosti koje su se dogodile i pokazalo se da kroz DVD su zapravo najbolje djelovala ova vozila, a i zbog konfiguracije terena koja i na otocima, priobalju i u Dalmatinskoj zagori nužna je nabava kako zimi a tako i ljetnim mjesecima zbog škara i gašenja požara. Nisam zadovoljan i molim glasovanje o ovom amandmanu. Hvala.
Hvala lijepa. Tko je za amandman pod rednim brojem 6 zastupnika Ante Babića? Amandman nije dobio potrebnu većinu pa nije prihvaćen. Klub zastupnika HDZ-a i amandman pod rednim brojem 7. Molim predstavnika Vlade da obrazloži zašto prihvaća ili ne prihvaća amandman.
Poštovani predsjedniče, dame i gospodo. Amandman se ne prihvaća. Smatramo da su u ovom trenutku planirana financijska sredstva na aktivnosti A672007 razminiranje u okviru razdjela 040 Ministarstva unutarnjih poslova Glave 04 035 Hrvatski centar za razminiranje u skladu sa svim predviđenim aktivnostima te ista nije potrebno povećavati.
Hvala lijepa. U ime kluba HDZ-a, njezina predsjednica gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Mi dapače mislimo da je nužno povećati ova sredstva. Predložili smo povećanje za nešto više od 83 milijuna kuna, naime u dogovoru sa sindikatima pirotehničara koji upozoravaju da negdje sredinom ove godine mogu zaista staviti ključ u bravu. Ne radi se samo o tome hoće li oni imati posla ili ne nego se radi i o tome da se još uvijek borimo sa teškim problemom mina, razminiranja i smatramo da je to iznimno važno i za razvoj gospodarstva osobito i malog i srednjeg poduzetništva, a osobito na područjima koja su ugrožena minama, ali svakako ono najvažnije za sigurnost ljudi. Pa zato molim da Vlada još jedanput razmotri ovaj amandman, a ako neće onda molim glasovanje i molim potporu zastupnika i zastupnica za ovaj moj amandman koji ima višestruko značenje. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Vidim da predstavnik Vlade ne mijenja svoja stajališta i nije izašao. Dakle, stavljam na glasovanje tko je za amandman pod rednim br. 7. Kluba zastupnika HDZ-a? Hvala. Amandman nije dobio potrebnu većinu pa nije prihvaćen. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu pod rednim brojem 8. koji je podnio zastupnik gospodin Davor Ivo Stier. Molim gospodina ministra branitelja gospodina Matića da se izjasni o amandmanu. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici stav Vlade RH vezano uz prijedlog amandmana zastupnika Davora Ive Stiera da se amandman ne prihvaća. Sukladno propisima o planiranju Državnog proračuna Ministarstvo branitelja je planiralo sredstva za aktivnost pronalaženje i održavanje grobova žrtava komunističkih zločina nakon 2. Svjetskog rata u okviru Programa 4008 zatočenih i nestalih te su na taj način osigurana sredstva za zakonske aktivnosti Ureda za pronalaženje i održavanje grobova žrtava komunističkih zločina nakon 2. Svjetskog rata u razdjelu 041 Ministarstvo branitelja. Držimo da državno tijelo koje vrši sve vrste isplata za rad toga ureda i odgovorno je u svakom pogledu. Tako da jedino logično i zakonski održivo je da i rad i sredstva tog ureda budu u Ministarstvu branitelja u jedinom logičnom dijelu u Upravi za zatočenih i nestalih Ministarstva branitelja.
Hvala lijepa. Očitovanje na vaše obrazloženje, gospodin zastupnik Ivo Stier. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa gospodine ministre vaše objašnjenje je samo zatvaranje oči pred problemom, ali time problem neće nestati nego samo će se povećavati. Problem je u tome što narušavate ovim jedan nacionalni konsenzus oko prevažne teme odnosa prema žrtvama komunističkih zločina. Taj je konsenzus postignut prije godinu dana u ožujku zapravo 2011. gdje su i zastupnici HDZ-a, SDP-a i drugih stranaka glasovali za to da se osnuje ovaj ured. I bilo bi logično da u državnom proračunu bude stavka za ovaj ured. On može biti i pod glavom Ministarstva branitelja. Moj amandman to ne sprječava, ali mora biti stavka koja će biti i za ovaj ured. I to je zapravo što predstavlja ovdje problem, što se na mala vrata ovim proračunom, ukoliko ovaj amandman ne prođe, ukida taj ured. A to ste i sami najavili da je namjera. A to je upravo izazvalo reakcije važnih institucija hrvatskog društva, a kao što znate izazvalo je isto tako i otvoreno pismo predsjednika Kluba zastupnika najjače političke snage u Europskom parlamentu gospodina Daula predsjednika Kluba zastupnika Europske pučke stranke koji je upravo upozorio da se ne ide u tom smjeru. Sve su zemlje srednje Europe imale samostalne urede za ova pitanja. Pa upravo će sada budući predsjednik Savezne Republike Njemačke i bio je na čelu takvog jednog samostalnog ureda. To je prevažno pitanje, pitanje koje je u temeljima EU, a i u temeljima našeg Ustava. Nemojmo se s tim igrati, držimo se konsenzusa i zato ja pozivam da prihvatite ovaj amandman.
I glasovanje o njemu. Ja vas molim da se izjasnimo tko je za amandman gospodina zastupnika Davora Ive Stiera pod rednim brojem 8.? Amandman nije prihvaćen jer nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na novi set. Redni broj 9., zastupnik Dinko Bošnjak je podnio amandman. Gospodin Maras ministar poduzetništva i obrta će obrazložiti stajalište Vlade. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Smatramo da smo planiranim sredstvima na stavci na aktivnosti A 560089 predvidjeli dovoljno sredstava za ostvarenje ciljeva koje je ministarstvo predvidjelo za unapređenje lokalne poduzetničke infrastrukture u jedinicama lokalne, područne i regionalne samouprave. Također, ovaj iznos je dosada jedan od najviših planiranih ikad u proračunima RH. Sufinancirat ćemo naravno projekte unapređenja poduzetničkih zona, a posebna pažnja će biti posvećena područjima posebne državne skrbi, brdsko-planinskim područjima i otocima. Naime, moram spomenuti da u sustavu Registra potpora ministarstva za zone je obuhvaćeno već njih dosada 344. Nažalost, od njih 344 aktivno je samo 190. I tu moramo malo revidirati i način na koji su se te potpore dodjeljivale jer priznat ćete i sami da nema smisla davati potpore ukoliko se onda godinama ne realizira unutar takvih zona niti jedan jedini projekt. A da bi netko rekao imam zonu od lokalnih čelnika mislim da to nije dovoljan razlog da bi dobio potporu. Evo to je obrazloženje.
Hvala lijepa. Očitovanje zastupnika gospodina Dinka Bošnjaka.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Sve lokalne jedinice područja posebne državne skrbi i brdsko-planinskih područja primjenom novih poreznih zakona ostale su bez dijelom izvornih prihoda koji su već bili ugrađeni u proračun te će doći u pitanje financiranje kapitalnih investicija. Između ostalih izgradnja infrastrukture u industrijskim zonama gdje u mnogim općinama i gradovima na toj infrastrukturi se intenzivno gradi. Zbog toga je trebalo povećati financijska sredstva na poziciji unapređenja infrastrukture poduzetničkih zona za 9 milijuna kuna tj. bar na razinu prethodne godine. Zbog toga nije istina da su ta sredstva najveća dosada nego su smanjena za 9 milijuna kuna u odnosu na prethodnu godinu. Na taj način pomoglo bi se lokalnim jedinicama u izgradnji infrastrukture te omogućilo investitorima priključak na istu. Nadalje, 40 milijuna kuna kad se podijeli na 200 zona ispada nekih 200 tisuća kuna i smatram da su to neznatna sredstva za uređenje infrastruktura u tim zonama. Nisam zadovoljan sa odgovorom i molim glasovanje.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo tko je za amandman pod rednim brojem 9. gospodina zastupnika Dinka Bošnjaka? Amandman nije prihvaćen jer nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman pod rednim brojem 10. koji je podnio Klub zastupnika HDSSB-a. Izvolite gospodine ministre.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Vlada ne prihvaća amandman, a obrazloženje je sljedeće: znači sredstva za unapređenje poduzetničkih zona osigurana su na aktivnosti A 560089 – unapređenje infrastrukture poduzetničkih zona za 2012. godinu u objedinjenom iznosu koji obuhvaća sve poduzetničke zone jedinica lokalne i područne i regionalne samouprave koje se trebaju javiti na javni poziv za financiranje poduzetničkih zona. Budući da se sredstva dodjeljuju po projektnom propisanim kriterijima i nije predviđeno da se sredstva za pojedinog korisnika odrede unaprijed prije nego što je raspisan javni poziv. A još jednom ću napomenuti da smatramo da su ova sredstva koja smo planirali na ovoj aktivnosti dovoljna za ono što smo planirali u svojim ciljevima i da ćemo posebnu pažnju voditi o područjima od posebne državne skrbi, brdsko planinskim područjima i otocima sukladno ravnomjernom regionalnom razvoju RH. Hvala lijepo.
Hvala. U ime kluba HDSSB-a tko se javlja molim?
Hvala. Evo gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Ovdje se radi o traženju relativno malog iznosa konkretno iznos od milijun kuna za formiranje poslovne zone Jakšić u Požeško-slavonskoj županiji. Dakle, ne tražimo kruha, tražimo državne sjemenske pšenice da možemo sami zasijati i požnjeti taj kruh. Ovdje se radi taj prostor je naš prostor Slavonije i Požeško-slavonske županije u znatnoj stagnaciji i ne vjerujemo da će ova 42 milijuna kuna koliko je predviđeno da će od toga dotaći milijun kuna koje ovdje tražimo striktno konkretno za jednu poslovnu zonu koja je u formiranju. Molim glasovanje.
Hvala zastupniku gospodinu Draženu Đuroviću. Molim da se izjasnimo tko je za amandman pod rednim brojem 10 Kluba zastupnika HDSSB-a? hvala. Amandman nije dobio potrebnu većinu, dakle nije prihvaćen. Prelazimo na amandman pod rednim brojem 11, Klub zastupnika HDSSB-a. Izvolite gospodine ministre.
Amandman se također ne prihvaća. Ne znam da li trebam ponoviti obrazloženje koje je identično.
Ne, možete samo reći da je identično prethodnom.
Identično obrazloženje prethodnom samo što se ne radi o istom području.
Molim vas, čekajte. Gospodin zastupnik Dražen Đurović. Izvolite.
Ispričavam se gospodine predsjedniče. Dakle, ovdje se odnosi već je prethodno traženo pa odbijeno. Konkretno radi se o uspostavi poslovne zone u Općini Čaglin jednoj od najsiromašnijih općina u RH na području Požeško-slavonske županije, radi se o konkretnom projektu koje ima građevinsku dozvolu izgradnje trafostanice u poslovnoj zoni u definiranom iznosu od 650 tisuća kuna. Dakle projekt je završen i bilo bi jako korisno za taj kraj koji praktički je danas ispražnjen, raseljen da se na neki način pokrene gospodarstvo uspostavom takve poslovne zone. Molim glasovanje.
Hvala lijepa gospodine zastupniče. Stavljam na glasovanje amandman pod rednim brojem 11. Kluba zastupnika HDSSB-a. Tko je za? Hvala. Utvrđujem da amandman nije prihvaćen, nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu pod rednim brojem 12. Gospodine zastupniče Vinkoviću budite pažljivi jer se radi o amandmanu Kluba zastupnika HDSSB-a. Izvolite gospodine ministre.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Također Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Obrazloženje je kao i na prethodna dva, ali ću još jednom napomenuti da pozivam sve jedinice lokalne, područne i regionalne samouprave da se jave na javni poziv ministarstva gdje ćemo one projekte za koje ocijenimo da će doprinijeti ovim svim kriterijima o kojma ste vi govorili, a to je ravnomjerni razvoj RH, a vjerujte ovoj Vladi su posebno na srcu su područja od posebne državne skrbi i brdsko planinska područja tamo gdje ljudi nažalost se teško vraćaju i da ćemo napraviti sve da se ta infrastruktura također i tamo kvalitetno razvija. Hvala lijepo.
Hvala ministre. Očitovanje u ime kluba HDSSB-a. gospodin zastupnik Đurović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Dakle radi se o projektima koji su također završeni unapređenje poslovne zone Kutjevo u Požeško-slavonskoj županiji u definiranom iznosu od milijun 122 tisuće 675 kuna. Napominjem i izražavam skepsu i sumnju da će taj planirani iznos koji je iz planiranog proračuna 42 milijuna kuna za unapređenje infrastrukture poduzetničkih zona biti dostatan u ovoj godini za financiranje planiranih i poduzetničkih zona koje bi trebalo. Također napominjem da u Požeško-slavonskoj županiji trenutno je umirovljeno 19,5 tisuća ljudi, a zaposleno 18,5 tisuća. Pa je indeks zaposlenosti 0,95 i te po uspostava tih poduzetničkih zona jedini način zapravo bilo kakvog izlaska iz sadašnjeg stanja. Prema tome, molim glasovanje.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo tko je za amandman pod rednim brojem 12. Kluba zastupnika HDSSB-a. Hvala vam. Amandman nije prošao i nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na tako kažem ovlast kulture. Amandman pod rednim brojem 13. Koji je podnio Klub zastupnika HDSSB-a. Izvolite zamjeniče ministra i predstavniče Vlade Šipuš.
Poštovani predsjedniče, dame i gospodo. Amandman pod brojem 13. Vlada RH ne prihvaća. Naime, Ministarstvo kulture u skladu sa Zakonom o financiranju javnih potreba u kulturi raspisuje javni poziv za financiranje programa u kulturi i prijavljene programe razmatraju i vrednuju vijeća za pojedine djelatnosti u skladu sa zakonom o kulturnim vijećima. Program Đakovačkih vezova Ministarstvo kulture već podržava i ovisno o financijskim mogućnostima … će kao i prethodnih godina odgovarajuća sredstva za održavanje Smotra folklora Đakovački vezovi.
Hvala. Molim očitovanje.
Zahvaljujem. Normalno da nisam zadovoljan odgovornom jer su Đakovački vezovi najveća tradicijska manifestacija. Kažu kolege iz koalicije da ću još dobiti manje i sramotno je da sve ove godine grad Đakovo za Đakovačke vezove koji se održavaju već 46.godinu dobiva negdje oko 90 tisuća kuna što je izuzetno malo za razliku od nekih drugih smotri koji dobivaju znatno više u proračunu RH. Slično je i isto tako sa praćenjem od strane HTV-a zbog toga ne mogu biti zadovoljan s ovim odgovorom jer Đakovački vezovi su sve ove godine sačuvali i za vrijeme komunizma, socijalizma i za vrijeme svih ovih promjena vlasti u RH uspjeli su očuvati bez obzira koliko je Ministarstvo kulture davalo a vrlo jako malo je davalo novaca, uspjelo je sačuvati i očuvati tradiciju i Slavonije i Đakova isto tako i Hrvatske. I postali su vremenom i Međunarodna smotra folklora. Obzirom da u proračunu ima niz čak i kulturno umjetničkih društava koji su daleko manjeg značaja od Đakovačkih vezova ovim odgovorom ne mogu biti zadovoljan. A što se tiče cjelokupnog ovog proračuna i odnosu prema Đakovu i Slavoniji obzirom da su Slavoniji dosta dugo bili Turci pa smo ih otjerali iz Slavonije oni su imali jednu izreku "Sjaši kurta da uzjaše murta", a ja pozivam posebno zastupnike iz Đakova koji su ovdje je jedan, a jedan se izgubio ovdje iz sabornice i posebno zastupnike iz Slavonije da podrže ovaj amandman.
Hvala lijepa. Stavljam na glasovanje amandman pod rednim brojem 13. Kluba zastupnika HDSSB-a. Tko je za? Hvala. Amandman nije dobio potrebnu većinu i nije prošao. Prelazimo na amandman pod rednim brojem 14., također Klub zastupnika HDSSB-a. Izvolite gospodine zamjeniče ministra.
Stajalište Vlade za amandman pod brojem 14. je također da se ne prihvaća taj amandman. Ponovno ću pročitati obrazloženje. Ministarstvo kulture u skladu sa Zakonom o financiranju javnih potreba u kulturi raspisuje javni poziv za financiranje programa. Prijavljene programe razmatraju i vrednuju vijeća za pojedine djelatnosti u skladu sa Zakonom o kulturnim vijećima. Program obnove kuće Brlić-Mažuranić u Slavonskom Brodu prijavljen je na natječaj Ministarstva kulture i bit će razmotren i donijet će se odgovarajuća odluka.
Hvala. Očitovanje gospodina zastupnika Bore Grubišića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa gospodine zamjeniče ministra ili kako se već zovete mogli ste riješiti ovaj slučaj i bez natječaja. Naime, znate i sami da je kuća Brlić otkupljena od strane grada Slavonskog Broda od obitelji Mohaček i da je ovdje ovim amandmanom zatraženo 4 milijuna kuna za obnovu i zaštitu kuće Brlić s obzirom da grad Slavonski Brod bi trebao biti grad iz bajke ali očito prema vašoj odluci to je zapravo grad bajki ili iz šume Striborove pa prema tome ne očekujem od vas ni u onom programu koji slijedi da ćete odobriti za kuću Brlić 4 milijuna kuna. Tražim glasovanje zastupnika poglavito da vidim one koji su iz Slavonskog Broda i sa 5. Izborne jedinice o tome da se očituju. Hvala lijepa.
Tko je prihvaćanje ovog amandmana neka digne ruku molim vas. Hvala. Amandman nije prošao jer nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman pod rednim brojem 15., također Klub zastupnika HDSSB-a. Izvolite gospodine zamjeniče ministra.
Amandman pod brojem 15. također se ne prihvaća, to je stajalište Vlade. I obrazloženje je ponovno slično da se u skladu sa Zakonom o financiranju javnih potreba u kulturi raspisuje javni poziv za financiranje programa u kulturi. Prijavljene programe razmatraju vijeća za pojedine djelatnosti. Program obnove i zaštite spomen parka i rodne kuće Đure Đakovića u Brodskom varošu prijavljen je na natječaj Ministarstva kulture. Bit će razmotren i donijet će se odgovarajuća odluka.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Pa već godinama su prijavljeni projekti Slavonskog Broda pa prema tome i spomen kuća Đure Đakovića za koju sam amandmanom potraživao 3 milijuna kuna. Ja sam očekivao da ćete vi barem ovaj amandman prihvatiti s obzirom da je Đuro Đaković bio prvi sekretar Komunističke partije Hrvatske. Ali eto nažalost ni to niste, ni to ne poštujete više.
Hvala lijepa. Želite naravno, ali niste rekli da se očitujemo o amandmanu tako da glasamo. Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa. Amandman nije prošao jer nije dobio potrebnu većinu pa prelazimo na idući amandman. To je amandman pod rednim brojem 16. Samo da vas obavijestim ima sveukupno 76 amandmana pa nam ih preostaje još 60. Dakle amandman pod rednim brojem 16. Kluba zastupnika HDSSB-a. Izvolite gospodine Šipuš.
U vezi amandmana broja 16. stajalište Vlade je da se amandman ne prihvati. Obrazloženje je također u skladu sa Zakonom o financiranju javnih potreba u kulturi i za koji se raspisuje javni poziv za financiranje programa. Prijavljene programe razmotrit će i vrednovati vijeća za pojedine djelatnosti. Program obnove i zaštite starog Vatrogasnog doma u Slavonskom Brodu je prijavljen na natječaj i bit će razmotren i donijet će se odgovarajuća odluka.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Grubišić, izvolite.
Zanimljivo je da je sve prijavljeno, ali ništa nikada da pomakne u novčanom smislu za Slavonski Brod pa tako i za obnovu starog Vatrogasnog doma u Slavonskom Brodu, a i ona prošla Vlada, a izgleda i ova radi po principu ali samo kada se radi o Slavonskom Brodu i našoj županiji pa i cijeloj Slavoniji čekaj kenče dok trava naraste. Pa tražim glasovanje za ovih 5 milijuna koje sam potraživao za obnovu secesijske arhitekture Vatrogasnog doma, starog Vatrogasnog doma u Slavonskom Brodu, a blizu obale rijeke Save i koji zaista treba doći i pogledati. Molim glasovanje o njemu.
Hvala lijepa. Tko je za amandman pod rednim brojem 16.? Hvala. Amandman nije prošao jer nije dobio potrebnu većinu. Amandman pod rednim brojem 17. Kluba zastupnika HDSSB-a. Izvolite gospodine zamjeniče ministra.
Stajalište Vlade u vezi amandmana broja 17. je također da se amandman ne prihvati. Ponavljam da je Ministarstvo kulture u skladu sa Zakonom o financiranju javnih potreba u kulturi raspisalo javni poziv za financiranje programa te prijavljene programe razmatraju i vrednuju vijeća za pojedine djelatnosti. Program obnove i zaštite kulturne ustanove Hrvatski dom u Slavonskom Brodu prijavljen je također na natječaj Ministarstva kulture. Bit će razmotren kao i svi ostali i donijet će se odgovarajuća odluka.
Hvala. Gospodin zastupnik Grubišić. Izvolite.
Hrvatski dom u Slavonskom Brodu je izgrađen dobrovoljnim prilozima građana onoga vremena, stare Jugoslavije. Izgrađen je povodom obilježavanja tisućite obljetnice krunjenja kralja Tomislava. Dakle, 1925. Izgleda da ćemo mi dočekati i 2025. godinu da bi se obnovio Hrvatski dom koji je sada u stanju propadanja. Ali eto, ja nisam ni očekivao da ćete za Hrvatski dom dati ovih potraživanih 4 milijuna, ali za Đuru Đakovića sam očekivao da ćete sve dati jel'. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Molim tko je za amandman pod rednim brojem 17.? Hvala. Amandman nije prihvaćen jer nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman pod rednim brojem 18. Kluba zastupnika HDSSB-a. Izvolite gospodine zamjeniče ministrice.
Hvala lijepo. Amandman pod brojem 18. stajalište Vlade je da se također ne prihvati. Ponovit ću ovu mantru. Ministarstvo kulture u skladu sa Zakonom o financiranju javnih potreba u kulturi raspisuje javni poziv za financiranje programa. Prijavljene programe razmatraju i vrednuju vijeća za pojedine djelatnosti u skladu sa Zakonom o kulturnim vijećima. Program obnove i zaštite Centra mladih – Kino Apolo u Slavonskom Brodu prijavljen je na natječaj Ministarstva kulture. Bit će razmotren i donijet će se odgovarajuća odluka.
Inače zamjeniče ministra ne morate ponavljati mantru. Samo se možete pozvati na prethodno obrazloženje. Gospodine zastupniče Grubišić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Baš sam htio predložiti predstavniku Vlade da ne ponavlja sve ovo, predloženo je, bit će razmotreno itd. kad neće ni bit razmotreno ni usvojeno jel'. Pa nema potrebe da to ponavlja stalno. Kino Apolo također je zapravo nešto što u Slavonskom Brodu je simbolika. Pretvoreno je u centar mladih, ali pošto ni Hrvatski dom kao centar starih se ne usvaja ne očekujem da pomognete ni mladima u Slavonskom Brodu po pitanju kulture. Pa tražim glasovanje o ovom amandmanu, a pozorno promatram ove sa 5. Izborne jedinice kako se ponašaju prilikom ovog glasovanja. Hvala lijepo.
Hvala. Stavljam na glasovanje amandman pod rednim brojem 18. Tko je za? Hvala. Amandman nije dobio potrebnu većinu pa nije prihvaćen. Amandman pod rednim brojem 19. Klub zastupnika HDSSB-a autor amandmana. Izvolite gospodine zamjeniče ministrice.
Amandman pod brojem 19 stajalište Vlade da se amandman ne prihvaća. Sada je malo drugačije. Ovaj program nije prijavljen na natječaj Ministarstva kulture pa se kao takav i ne može uzeti u razmatranje na vijećima za kulturu.
Hvala. Gospodin zastupnik Boro Grubišić.
Ovaj projekt dakle obnova i zaštita mostova poveznica između Tvrđave Brod i grada Slavonskog Broda dostavila mi je županija Brodsko-posavska. Nažalost nije prijavila projekt Ministarstvu kulture, ali dobro znamo da Tvrđava Slavonski Brod blizu 300 godina stara, jasno da je bila kao i svaka tvrđava u to doba nizinska, građena sa opkopima i vodom u kanalima i bili su potrebni mostovi koji spajaju grad Slavonski Brod sa vojnom tvrđavom. Nažalost ti su mostovi tijekom povijesti uništeni, više ne postoje, mislili smo da je dobro da se obnove u izvornom obliku i potraživao sam amandmanom 3 milijuna kuna s obzirom da je to u projektima županije Brodsko-posavske. Evo vi kažete da se odbija, pa odbijajte i dalje. Na godinu nećemo ni prijavljivati ovaj ministarstvu ove mostove. Hvala lijepa. Molim glasovanje.
Naravno. Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo tko je za amandman pod rednim brojem 19? Hvala. Amandman nije prihvaćen jer nije dobio potrebnu većinu. I najzad u odnosu na sferu kulture amandman pod rednim brojem 20. Klub zastupnika HDSSB-a. Izvolite gospodine Šipuš.
Hvala lijepo. Amandman pod rednim brojem 20. Također ima stajalište Vlade da se ne prihvati jer postoji isto takav situacija kao i prethodnom da program nažalost nije prijavljen na natječaj Ministarstva kulture pa se kao takav i ne može uzeti u razmatranje. Radi se o izgradnji Muzeja Granice u sjeverozapadnom dijelu Tvrđave Brod o kojem kolega govorio.
Hvala lijepa. Očitovanje u ime predlagatelja amandman gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Vidite gospodine predsjedniče koliko nama kulture u Slavoniji treba i koliko treba kulturnih objekata i kako smo zapušteni tijekom ovih 20 godina, a i prije toga desetljećima godina. Na kraju krajeva samo da zaključim s obzirom da je na ovaj set amandmana za potrebe prije svega obnove kulturnih objekata i spomeničkih objekata u Slavonskom Brodu, a mi imamo i piramidu u Slavonskom Brodu da država ne bi dala nijedne kune za nju pa tako i za Tvrđavu Brod koja je zaista spomenik kulture nulte kategorije. I oni koji su bili tamo dobro znaju o čemu se radi, dakle radi se o sjeverozapadnom krilu ili dijelu tvrđave, dakle tzv. Kavalir u kojem je planirana izgradnja Muzeja Granice s obzirom da je Slavonski Brod uvijek bio i ostao granično područje prema nekim istočnim carstvima. Tražim glasovanje o amandmanu za Kavalir.
Tko je za amandman pod rednim brojem 20.? Hvala. Amandman nije dobio potrebnu većinu te nije prihvaćen. Hvala lijepa gospodine zamjeniče ministrice. Sada prelazimo na … izjašnjavanje o 20 amandman u oblasti poljoprivrede pa pozivam predstavnika Vlade ministra gospodina Jakovinu da se izjasni o prvom po redu to je 21. amandman Kluba zastupnika HDSSB-a.
Štovani gospodine predsjedniče Sabora, cijenjene kolegice i kolege. Vlada RH ne prihvaća amandman iz razloga što smatramo da će dodijeljena sredstva za 2012.godinu sa pozicije A 401 137 za Hrvatski centar konjogojstvo državne Ergele Đakovo i Lipik biti dostatne za funkcioniranje centra i ergele.
Hvala. U ime predlagatelja amandman gospodin zastupnik Vinković. Izvolite.
Nisam ja ni očekivao nikakav drugačiji odgovor. Obzirom da su svi amandmani odbijeni ja tvrdim da ova sredstva neće biti dovoljna obzirom da su ta sredstva prepisana iz proračuna od prije dvije godine. potrebno je dovršiti još zatvorenu jahaonu, potrebno je isplatiti plaće, materijalne troškove, rashode itd. a s druge strane potrebno je jer Đakovačka ergela koja je još uvijek u sastavu HCK obzirom da je prošla vlada donijela jednu izuzetnu lošu odluku pa je ukinula pravnu osobnost a utemeljena je 1506.godine, a od 1806. Je tamo uzgoj Lipicanaca. Nije samo pastuharna u Đakovu nego postoji izdvojeni dio Ergele Đakovo to je Ivandvor koji evo slučajno ovih dana će imati 100 godina budući da je IVandvor utjelovio biskup Ivan Krapac. Ovaj predloženi iznos je neophodan kako bi se dovršile sve investicije na Đakovačkoj ergeli normalno da tražimo od ministarstva da vrati pravnu osobnost Đakovačkoj ergeli na način kao što ste to dobili u dopisu. Ali cjelokupno gledano ovim proračunom RH koji niti je socijalan, niti je human, niti je razvojan posebno građani Slavonije i Baranje postaju građani drugoga reda, jer kažem u ovom proračunu nema ni S od Slavonije i Baranje i nema niti ravnomjernog razvoja RH. Ono što ste mogli uzeti uzeli ste iz Slavonije i Baranje ali novac koji je i tamo nastao i koji je zarađen ne vraća se ni kroz ovakve projekte od općeg značaja za RH, jer uvije spominjem prijateljski grad Sinj koji je grad prijatelj s Đakovom. Ako je Sinjska alka hrvatski brend onda je Đakovačka ergela super brend, jer starija gotovo 3 stoljeća od Sinjske alke. Gospodine ministre pogledajte dobro papire i pogledajte koje su obaveze Đakovačke ergele ovaj put Hrvatskog centra za konjogojstvo Ergele Đakovo i Lipik i razdvojite i vratite pravnu osobnost.
Hvala. Molim da se izjasnimo o amandmanu pod rednim brojem 21. Tko je za? Hvala. Amandman nije dobio potrebnu većinu, dakle nije prihvaćen. Amandman pod rednim brojem 22. Klub zastupnika HDSSB-a je podnositelj amandmana. Izvolite gospodine ministre.
Vlada RH ne prihvaća amandman iz razloga što smatramo da će dodijeljena sredstva za 2012.godinu sa pozicije T 568 066 su financiranje nacionalne veletržnice biti dostatna za funkcioniranje nacionalne veletržnice.
Očitovanje gospodin zastupnik Ivan Drmić.
Činjenica je da je stanje u poljoprivredi svih ovih godina bilo dosta teško i takvo stanje nažalost se nastavlja i danas. Bivši ministar ja čak vjerujem i mislio da čini dobre stvari za poljoprivredu. Tako je u protekla dva mandata recimo izdašno podupirao i stimulirao izgradnju odnosno sađenje novih voćnjaka na prostoru RH. Činjenica je da jedino voće kojeg proizvodi RH a da je iznad naših potreba to su mandarine u neretvanskom kraju. Svakog voća drugog koje se uzgaja na našim prostorima je malo i uvijek prije desetak i više godina kada sam gledao na televiziji znajući da je to tako, da ljudi bacaju voće koje su ubrali sa stabala na prostoru Republike Hrvatske čudio sam se kako to da ga bacaju, a cijelo vrijeme u medijima piše da prema statistika ne proizvodimo dovoljno koliko u Hrvatskoj postoji potražnja. I ovaj amandman je bio u smjeru toga, jer očito je u ovih 10 godina da je broj voćnjaka rastao relativno brzo, a ministarstvo nije dovoljno učinilo da ostala infrastruktura prati taj razvoj voćarstva. Tako da danas u Republici Hrvatskoj imamo jako malo ULO hladnjača. Ja ne bih znao točnu informaciju da li je negdje izračunato, ali vjerujem da je to ispod 10% potreba Republike Hrvatske. I ovaj amandman je išao u tom smjeru da ministarstvo konačno počne realizirati ono što je u planu već desetak godina. Znači izgradnja jedne ULO hladnjače kapaciteta 2 i pol tisuće tona koja je za Slavoniju i Baranju kap u moru ali ipak bi značila jedan simboličan početak rješavanja ovih problema. Tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Stavljam na glasovanje prijedlog kluba zastupnika HDSSB-a, amandman pod rednim brojem 22. Tko je za? Hvala. Amandman nije dobio potrebnu većinu, nije prihvaćen. Amandman pod rednim brojem 23. Također je podnositelj Klub zastupnika HDSSB-a. Izvolite gospodine ministre.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća amandman iz razloga što smatramo da će dodijeljena sredstva za 2012. godinu na poziciji A568024 poticanje poljoprivredne proizvodnje i intervencije na tržištu biti dostatna za isplatu preuzetih obaveza.
Hvala. Očitovanje gospodina zastupnika Dinka Burića.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa dakako da nismo zadovoljni, jer je netočno ovo što ste rekli da će biti dovoljno. Naime, sama nacionalna omotnica prema Zakonu o državnim potporama za prošlu godinu koja je iznosila 2 i pol milijarde kuna, a vi ste osigurali sad milijardu i pol. Znači, to je negdje oko 58,6%. Ali na stranu to. Dobro poslušajte. Rezali ste proračun i svi smo rekli da treba štediti. Ukupna ušteda smanjenja rashoda je 3,4 milijarde kuna sa 120 na 117. Imate 20 ministarstava. Da je bila ravnomjerna raspodjela tereta podnošenja krize to je smanjenje za 2,8% ukupnih rashoda. Onda bi, ne mora baš identično po svakom razdjelu Ministarstva da ste smanjivali 2,8%. Ali nije normalno da ste smanjili milijardu i 300 od tih milijardu i 366 milijuna točnije, od tih ukupno 3,4 milijarde što vam iznosi 40,06% a poljoprivreda je glavna strateška grana gospodarstva u Slavoniji i Baranji. I na ovaj način vi ste govorili želite pokrenuti Slavoniju da stigne sve ostalo. Pa na ovakav način nećete stići. Ako pričate o neučinkovitosti dosadašnje raspodjele poticaja i o tome se da raspravljati, da se raspravljati. Međutim, učinkovitost poticaja kao niti bilo čega drugoga u životu ne mijenja se na taj način ili ne povećava ili poboljšava na taj način da to ukine ili da ovako drastično sreže, nego da ih ostavite, da ne govorim o tome da ih treba i povećati nego da ih ostavite i da samo promijenite kriterije kako će se dodjeljivati. Prema tome, nismo zadovoljni ovakvom vašom odlukom, odbijanjem ovog amandmana osobito iz razloga jer se radi o strateškoj gospodarskoj grani prije svega za Slavoniju i Baranju, ali dakako i za cijelu Republiku Hrvatsku. Prema tome, tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za amandman pod rednim brojem 23.? Hvala. Amandman nije dobio potrebnu većinu i nije prihvaćen. Amandman pod rednim brojem 24. podnositelj je Klub zastupnika HDZ-a. Izvolite gospodine ministre.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća predloženi amandman uz … [[Govornik se ne razumije.]] obrazloženje kao i za amandman 23.
Hvala. Očitovanje u ime kluba HDZ-a, gospodin zastupnik Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre. Ja u ime kluba želim kazati da je ovaj amandman nužnost iz prostog razloga kako bi se moglo ostvariti ono što je Zakonom o potporama predviđeno. Ovaj amandman se razlikuje dosta od amandmana, prethodnog amandmana iz razloga jer, jednu stavku koju ste vi istaknuli u poticajima a to je od 776 gdje kažete poticaji u poljoprivredi, intervencije na tržištu, obveze iz 2011. godine. Mi predlažemo da se ta isto uključi ovih milijardu kuna. Zbog toga, poštovani gospodine ministre, želim naglasiti da na ovaj način Klub zastupnika HDZ-a želi pomoći i Vladi i pomoći i vama jer smo svjesni da sa ovakvom situacijom kakva je predviđena u državnom proračunu vi nemate prostora da bi mogli razriješiti i zadovoljiti zahtjeve i onih koji su danas na cesti. Iz tih razloga evo predlažemo i želimo pomoći Vladi i ministarstvu sa prijedlogom ovoga amandmana. On nije u onolikom financijskom iznosu kao prethodni amandman, ali će stvoriti dovoljna financijska sredstva da se u 2012. godini može zadovoljiti one potrebe koje su potrebite za poljoprivredu i da se ublaži ono najveće smanjenje financijskih sredstava koje se upravo nalazi na stavkama potpora u poljoprivredi. I stoga evo ja molim glasovanje o ovom amandmanu i vjerujem da će i zastupnici pozicije nas podržati.
Tko je za prihvaćanje amandmana pod rednim brojem 24.? Hvala. Amandman nije prošao jer nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman pod rednim brojem 25. Podnositelj je Klub zastupnika HDSSB-a. Gospodine ministre molim vas izjasnite se.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća amandman iz razloga što smatramo da u sklopu IPARD programa postoji mjera preko koje korisnici mogu izvršiti usklađenost sa EU standardima.
Hvala lijepa. U ime podnositelja amandmana gospodin zastupnik Dinko Burić.
Nismo zadovoljni ovakvim stavom, jer nije točno. Kroz mjere IPARD programa ne mogu se financirati određene investicije, a u ovom slučaju to se odnosi na izgradnju novih prerađivačkih kapaciteta prije svega u sektoru mlijeka i mesa. Stoga je u našem državnom proračunu potrebno osigurati dodatna sredstva. Mi smo predložili 200 milijuna kuna za izgradnju vlastitih prerađivačkih kapaciteta, a nama je to u Slavoniji i Baranji osobito bitno jer ne želimo biti samo sirovinska baza nego imati i to.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo tko je za amandman pod rednim brojem 25.? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu pa nije prihvaćen. Amandman pod rednim brojem 26. podnositelj je klub zastupnika HDSSB-a. Izjasnit će se gospodin ministar. Izvolite.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća amandman iz razloga što smatramo da će dodijeljena sredstva za 2012. godinu za poziciju D 821 044 – Horizontalne mjere potpore u prehrambeno-prerađivačkoj industriji biti dostatne.
Hvala. Gospodin zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Jasno je da niti sa ovim nismo zadovoljni jer vi jednostavno sve zahtjeve koji su se ticali, a ponovo naglašavam da je to najvažnije za gospodarstvo u Slavoniji i Baranji, na ovakav način jednostavno ignorirate i dovodite nas u još težu situaciju nego što je to do sada i uistinu više ne vrijede onda očito one vaše riječi kojima ste izražavali dobru namjeru prema pokretanju zaostale i osiromašene Slavonije i Baranje i jasno da tražimo glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za amandman pod rednim brojem 26? Hvala. Amandman nije prošao, nije dobio potrebno većinu. Prelazimo na amandman pod rednim brojem 27, isto Klub zastupnika HDSSB-a. Izvolite gospodine ministre.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća amandman, iako postoji zakonski okvir značajni pomaci za … [[Ne razumije se.]] nisu učinjeni. Stoga će Ministarstvo poljoprivrede ove godine raditi intenzivno na edukacijama i osnivanju … [[Ne razumije se.]] te kvalitetno pripremiti plan za sljedeću proračunsku godinu.
Hvala. Izvolite gospodine zastupniče Burić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Da je postojala dobra namjera, uistinu dobra namjera da nešto učinite onda bi evo i ovu stavku koja je bila najmanja u ovim zahtjevima koje smo, amandmanima koje smo poslali od ovih amandmana za razdjel Ministarstva poljoprivrede prihvatili. Nismo mi ni očekivali da ćete prihvatit svih 41 amandman koje smo poslali vrijednih milijardu i 896 milijuna kuna, ali smo uistinu imali pravo očekivati da ćete prihvatit barem neke amandmane kojima biste i poslali poruku da ono što govorite i mislite. Neprihvaćanjem čak i ovog amandmana koji je najmanji po vrijednosti bio od ova četiri ja uistinu mislim da nije potrebno više ništa komentirati. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Izjasnit ćemo se o ovom amandmanu. Tko je za prihvaćanje amandmana pod rednim brojem 27? Hvala. Amandman nije prihvaćen, nije dobio potrebnu većinu. Sada prelazimo na amandman pod rednim brojem 28 kojeg su podnijeli zastupnici i zastupnice gospođa Jadranka Kosor, Petar Čobanković, Franjo Lucić, Tomislav Čuljak, Zvonko Milas i Šimo Đurđević. Izvolite gospodine ministre.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća amandman iz razloga što smatra da su sredstva planirana na poziciji K650 048 dostatna za izvođenje planiranih radova koji će u 2012. godini obuhvatiti provedbu arheoloških istraživanja na trasi dovodnog melioracijskog kanala Biđ-Bosutskog polja, neophodnih za nastavak građevinskih radova.
Hvala lijepo. U ime predlagatelja amandmana gospodin zastupnik Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepo, poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Dozvolite mi da kažem razlog zbog čega smo išli u podnošenje ovog amandmana. Razlog je potreba povećavanja površina pod navodnjavanjem. Ovaj projekt Biđ-Bosutskog polja je jedan od najvećih projekata navodnjavanja i on bi trebao stvoriti pretpostavke navodnjavanju cca 4000 hektara poljoprivrednih površina od kojih se 2000 hektara nalazi na prostoru Vukovarsko-srijemske županije, a 2000 hektara na prostoru Brodsko-posavske županije. I da bi se mogla održati predviđena dinamika završetka ovoga projekta smatramo da su ova neophodna potrebita sredstva. S druge strane, ovo nije samo projekt navodnjavanja, on je vrlo bitan i sa stajališta vodnoga gospodarstva jer se ovim projektom stvaraju pretpostavke oživljavanja ili obogaćivanja vodom malih voda Spačve i Bosuta. I zbog toga još jednom tražim glasovanje iz razloga što smatramo da su to neophodno potrebita sredstva, a u amandmanu smo predložili i sa kojeg stavka bi se ta sredstva osigurala. I stoga molim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman redni broj 28? Hvala. Amandman nije prihvaćen, nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman gospodina zastupnika Branka Kutije koji je podnio amandman pod rednim brojem 29. Izvolite ministre.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća amandman iz razloga što su navedena sredstva dostatna za planirane aktivnosti tj. za pripremne radove za drugu fazu sustava navodnjavanja … [[Ne razumije se.]]
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Branko Kutija, izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, niste u pravu s obzirom da su Hrvatske vode napravile procjenu i upravo je ovaj iznos koji sam i tražio dostatan. Znači to je povećanje za nekih 600, 700 tisuća kuna da bi se uredili poslovi vezano za sanaciju bazena u naselju … [[Ne razumije se.]] Znači mi ne tražimo novac za sanaciju bazena za kupanje nego bazena za poljoprivredu. Tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo tko je za amandman pod rednim brojem 29. Hvala. Amandman nije prošao, nije dobio potrebnu većinu. 30. amandman po redu je amandman Kluba zastupnika HDSSB-a. Izvolite gospodine ministre.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća amandman iz razloga što smatramo da će dodijeljena sredstva za 2012.godinu sa pozicije K 819 042 biti dostatna za izvođenje planiranih radova s obzirom na dinamiku radova, odnosno dinamiku izvođenja radova u 2011.godini.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik…
Hvala, predsjedniče Sabora. Nismo zadovoljni ovakvim stavom jer projekt navodnjavanja … [[Ne razumije se.]] od ogromne je važnosti za razvoj poljoprivredne proizvodnje u … [[Ne razumije se.]] županiji. S obzirom na činjenicu da je realizacija projekta već u tijeku smatramo nužnim ubrzati završetak navedenog projekta kako bi isti što prije bio priveden svrsi. Smatramo da 4 milijuna 250 tisuća kuna je nedovoljno za intenzivniji nastavak radova nego sasvim suprotno, doći će do konzervacije radova, a time i sprečavanja razvoja visoko dohodovne poljoprivredne proizvodnje. Radi se o površini od 1280 hektara što nije malo. Sa ovakvim proračunom trebat će nam 10 godina da završimo ovaj projekt, a znamo da je nužan razvoj poljoprivrede kao nositelja razvoja gospodarstva u Slavoniji i Baranji. Molim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa gospodinu zastupniku Češeku. Molim da se izjasnimo o amandmanu pod rednim brojem 30. Tko je za? Hvala. Amandman nije prošao, nije dobio potrebnu većinu. Amandman pod rednim brojem 31, također je podnositelj Klub zastupnika HDSSB-a. Izvolite gospodine ministre.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća predloženi amandman. Projekt će biti financiran izvornim sredstvima Hrvatskih voda u ovisnosti o stupnju pripremljenosti investicijsko-tehničke dokumentacije te ishođenim građevinskim dozvolama za navedeni projekt.
Hvala lijepa. Zastupnik Boro Grubišić, izvolite.
Gospodine ministre, ovdje sam drugi mandat a već treći puta podnosim ovaj amandman za izgradnju pročiščavača voda i kanalizacijske mreže dijela Nove Gradiške, općine Cernik i Rešetari. I već treći puta dobivam isto objašnjenje kao u mrvu potpuno jednako kao što ste vi sada to rekli. Žalosno je gledati da ministar iz Slavonije ovako odbija da kažem slavonske amandmane. A nažalost nema ovdje ni fotoreportera da uslikaju ove ruke slavonskih zastupnika koje ostaju spuštene ili pak dignute kada se radi o slavonskim amandmanima. Zašto fotoreporteri to ne mogu uslikati? Ne znam zašto ih nema ovdje, je li im zabranjeno da to slikaju? Tražim glasovanje o amandmanu.
I provest ćemo ga. Tko je za ovaj amandman pod rednim brojem 31.? Hvala. Amandman nije prošao jer nije dobio potrebnu većinu. Amandman pod rednim brojem 32., podnijeli su ga zastupnici gospodin zastupnik Vladimir Šeks potpredsjednik, zastupnik Josip Salapić i zastupnik Tomislav Ivić. Izvolite ministre.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća amandman iz razloga što sredstva aktivnosti K-650078 izgradnja sustava odvodnje Osječko-baranjske županije se ne mogu upotrijebiti za izgradnju sustava javne vodoopskrbe nego samo za sustave javne odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda.
Hvala lijepa. Zastupnik i potpredsjednik Hrvatskog sabora gospodin Vladimir Šeks.
Hvala lijepa. Sustav vodoopskrbe pitkom vodom na području Osječko-baranjske županije i posebno na području Općine Vladislavci je prošla Vlada pod predsjedanjem gospođe Jadranke Kosor rješavala na način da je sustavom sufinanciranja između 2 ministarstva regionalnog razvoja, poljoprivrede, Fonda za regionalni razvoj Hrvatskih voda rješavala na najbolji optimalni način i da je to izrazito kritična situacija na području Općine Vladislavci pitkom vodom. Mi tražimo sada ovim amandmanom da se dodatnih 3 milijuna i 900 kuna uvrsti u državni proračun. To je važno za nastavak programa vodoopskrbe i da se 1200 stanovnika te općine da imaju pitku vodu. Svih ovih godina je bila vrlo kritična situacija. Ministre mi predlažemo ovu stavku, neće se moći završiti taj program, neće se moći osigurati pitka voda za tih preostalih 1200 stanovnika. Mi predlažemo da se Ured predsjednika Republike liši ove svote od 3 milijuna i 900 tisuća kuna. Neće mu to biti veliki uteg, pa predlažem da i zastupnici glasuju za ovaj amandman.
Ja predlažem da se o njemu i izjasnimo. Tko je za amandman pod rednim brojem 32.? Hvala. Amandman nije prošao jer nije dobio potrebnu većinu. Amandman pod rednim brojem 33. koji su podnijeli zastupnici gospođa Jadranka Kosor, Petar Čobanković, Franjo Lucić, Tomislav Čuljak, Zvonko Milas i Šimo Đurđević. Izvolite gospodine ministre.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća predloženi amandman. Planom proračuna i Vladinim amandmanom na poziciji K-2019 vodoopskrba, regionalni vodovod istočne Slavonije prijedlog financijskog plana i Hrvatskih voda i projekcije za 2014. godinu osigurano je ukupno 40 milijuna kuna i to 10 milijuna kuna iz državnog proračuna i 30 milijuna kuna iz izvornih sredstava Hrvatskih voda.
Hvala lijepa. Predlagatelj amandman gospodin zastupnik Petar Čobanković, izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre, poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Ja želim naglasiti da je pitanje vodoopskrbe ili što veće dostupnosti stanovništva u javnoj vodoopskrbi bio jedan od prioriteta prošle Vlade. Regionalni vodovod istočne Slavonije je od izuzetne važnosti za Brodsko-posavsku, Osječko-baranjsku i Vukovarsko-srijemsku županiju. Činjenica je da je to prostor ispod kojega leže izuzetno velike količine kvalitetne, dobre i zdrave vode, a nažalost veći dio slavonskih mjesta i prostora nema niti dovoljnu količinu vode ili ona ne zadovoljava zdravstvene uvjete. Ja moram kazati da pohvaljujem ovo što će se predložiti amandman na izvršenje proračuna Hrvatskih voda i povećati sredstva, ali isto tako ovaj amandman se odnosi na povećanje sredstava u državnom proračunu i amandman ide u pravcu uvažavajući i situaciju i sve da ta sredstva budu na nivou kao što su bila u 2011. godini. I stoga, ja vas molim i tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Stavljam na glasovanje ovaj amandman pod rednim brojem 33. Tko je za? Hvala. Amandman nije prihvaćen jer nije dobio potrebnu većinu. Amandman pod rednim brojem 34. Kluba zastupnika HDSSB-a. Izvolite gospodine ministre.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća predloženi amandman uz obrazloženje kao i za amandman 33.
Hvala. Gospodin zastupnik Boro Grubišić, izvolite.
Gospodine ministre vodovod je civilizacijsko dostignuće još od egipatskih i rimskih vremena. Nažalost, očito nije u Hrvatskoj u 21. stoljeću. Pa tako onaj Podgorač koji je bio na televiziji lani, a i … sela u Općini Sibinj koju ste posjetili prije par dana skupa sa predsjednikom Sabora i potpredsjednikom Sabora nažalost neće doći na red za pitku vodu i za vodovod niti u ovoj godini. Osim ukoliko u amandmanu Vlade onom četvrtome povećanje za 20 milijuna kuna za vodovod istočne Slavonije možda nije skrivećki ugrađena i ova 4 moja milijuna za Općinu Sibinj. Meni je tako svejedno hoće li to biti na moj amandman ostvareno ili na vaš prijedlog i prijedlog vaše Vlade. Jako bi bilo dobro ukoliko bi napokon … sela u Općini Sibinj ili slavonska "Švicarska" kako to zovu taj kraj dobio napokon pitku vodu. Molim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Tko je za amandman pod rednim brojem 34.? Hvala. Amandman nije prihvaćen jer nije dobio potrebnu većinu. Amandman pod rednim brojem 35. podnijeli su zastupnici gospodin Vladimir Šeks, gospodin Josip Salapić i gospodin Tomislav Ivić. Izvolite gospodine ministre.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća predloženi amandman. Na poziciji K-2024 vodoopskrba, regionalni vodoopskrbni sustav Osječko-baranjske županije prijedloga Financijskog plana Hrvatskih voda za 2012. i projekcije za 2013. i 2014. godinu osigurano je ukupno 3 milijuna kuna. A za navedeni projekt izgradnje glavnog vodoopskrbnog cjevovoda Podgorač-Budimci i dio opskrbnog cjevovoda naselja Budimci iza vodocrpilišta Velimirovac osigurano je milijun i 500 tisuća kuna što je dostatno za predviđene radove.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Vladimir Šeks.
Bilo bi lijepo dragi ministre da bi to bilo dostatno za te radove. Na području Općine Podgorač i naselja Podgorač je najteža situacija s opskrbom pitkom vodom ne samo na području Slavonije i Osječko-baranjske županije nego i na području cijele Hrvatske. Sjetimo se samo prošloga ljeta kada su presušili bunari i kada je i Vlada i Hrvatska vojska cisternama trebala donositi pitku vodu i za ljude i za stoku, tih dramatičnih scena koje su se događali. I sad taj program je da se cijela Općina POdgorač opskrbi sa pitkom vodom u jednom dobrom biozamahu. Ova sredstva koja su sada predviđena nisu dostatna i za priključenje svih mještana dakle oko 700 stanovnika Općine POdgorač na pitku vodu. Ponovit će se dragi ministre ponovit će se one scene koje smo imali prošle godine u ljeto gdje će stoka pogibati, ljudi biti ozlojeđeni, gnjevni. A ovo je dosita jedan iznos koji je kap u moru da se konačno razriješit to goruće, teško pitanje vodoopskrbe u cjelini sa ovim najtežim problemom sa pitkom vodom u Slavoniji.
Hvala vam lijepa. Molim da se očitujemo o ovom amandmanu. Tko je za amandman pod rednim brojem 35.? Hvala. Amandman nije dobio potrebnu većinu pa nije prihvaćan. Amandman pod rednim brojem 36. Podnijeli su zastupnici gospođa Ivanka Roksandić i gospodin Ivan Šantek. Izvolite gospodine ministre.
Vlada RH ne prihvaća predloženi amandman. Na poziciji K 20-27 vodoopskrba Sisačko-moslavačka županija prijedloga financijskog plana Hrvatskih voda za 2012. godinu i projekcije za 2013. i 2014. godinu osigurano je ukupno 2 milijuna kuna za navedeni projekt.
Hvala lijepa. Gospođa zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre. Ne prihvaćamo vaše obrazloženje iz jednostavnog razloga što ste znatno smanjili sredstva u ovogodišnjem proračunu za vodoopskrbu Sisačko-moslavačke županije. To niste rekli. A ne znam kako mislite završiti sa 2 milijuna kuna, a napominjem da ste smanjili i sredstva sami ste rekli na pozicijama Hrvatskih voda. Kako mislite završiti vodoopskrbu koju je prošla vlada započela poglavito za tzv. vodovod Moslavačka Posavina koja spaja Posavinu, Moslavinu i Slavoniju u posljednjoj svojoj dionici od Kutine do Lipovljana. U tom programu isto tako nalazi se i naš zahtjev za dovršetak neizgrađenog drugog dijela prve faze vodoopskrbe naselja jugoistočno od Siska. Napominjem da su to naselja Mađari, Letovanci, Staro selo, Čakavska … Trnjani i Bestrma napominjem to zato što su to naselja na posebnoj državnoj skrbi, a malo prije ste rekli da ste posebno osjetljivi za područja posebne državne skrbi. Oni se sada opskrbljuju vodom iz tzv. lokalnog vodovoda koji je zaista bez nadzora i bez upravljanja. Hrvatske vode su imale plan i odlučile izgraditi i priključiti ova naselja i završiti vodoopskrbni sustav na pravcu Sisak-Sunja priključiti ga na vodovod grada Siska pod upravljanjem Sisačkog vodovoda čime bi se zaista osigurala sredstva za ovu namjenu jel isto tako ko što su moji prethodnici rekli kada dođe ljetno vrijeme ova naselja nemaju vode. Molim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za amandman pod rednim brojem 36.? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu i nije prihvaćen. Gospodine ministre zahvaljuje. Prelazimo na amandmane koji se tiču regionalnog razvoja i fondova EU. Tu je s nama potpredsjednik Vlade i ministar gospodin Branko Grčić pa molim da nam se pridruži. Dakle, najprije amandman pod rednim brojem 37. Imamo dakle 4 amandmana o ovome sektoru, rednim brojem 37 koji je podnio Klub zastupnika HDSSB-a. Molim potpredsjedniče Vlade da se izjasnite o amandmanu.
Ovaj amandman se ne prihvaća. Objašnjenje je sljedeće. U prijedlogu državnog proračuna za 2012.godinu i projekciju za 2013. I 2014.na poziciji obnove izgradnje objekata društvene namjene nisu planirana sredstva za rekonstrukciju naglašavam, objekata komunalne infrastrukture. Međutim, podprojekt izgradnja kanalizacijske mreže Kuševac-Ivanovci grad Đakovo je nominirao u sklopu projekta integrirani razvoj lokalne zajednice EIB2 i vrijednost apliciranog podprojekta iznosi 4 milijuna 880 tisuća kuna neto bez PDV-a u zajedničkom financiranju ministarstva i grada Đakova. Grad Đakovo sudjeluje sa 50% te aplicirane vrijednosti. Grad je ujedno i nositelj provedbe podprojekata no do danas grad nije nažalost započeo sa aktivnostima oko realizacije ovog podprojekta.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Normalno da nisam zadovoljan odgovorom. Grad Đakovo je skoro završio tu kanalizaciju Kuševac-Ivanovci. Ugovor je potpisan još 2008.godine. imate bar jednu hrpu dopisa u vašem ministarstvu ali to ćete morati pronać dok vam sve službe to daju. S druge strane sanacija kolektorske mreže je u sustavu IPA-e gdje država mora osigurati 30%, ovaj ukupni iznos od 32,5 milijuna kuna uvećan je i za ovaj veći iznos PDV-a za otkup zemljišta, plaćanje vodnog doprinosa, plaćanje svih mogućih koncesija koji su državni koji su vezani za državni proračun. Dakle, samo Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU mora dobro sagledati tu problematiku. A poslano je nekoliko situacija gospodine ministre u vaše ministarstvo pa ih dobro proučite. Ja bih vas molio evo za razliku i od gospodina Čobankovića koji je potpisao taj ugovor od Pankretića koji je potpisao aneks ugovora evo da vi konačno isplatite tih 50% gradu Đakovu kažem jer se nalazimo pred završetkom i to dijela kanalizacije Ivanovci spojenog cjevovoda sa Đakovom, ostalo je još prigradsko naselje Kuševac. I to je negdje projekt koji se radi evo ako nastavimo ovakvim tempom radit će se idući 50 godina a nadam se da više nećete biti ministar, a ni ja zastupnik, da ćemo otići netko u zasluženu a netko u nezasluženu mirovinu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu pod rednim brojem 37. Tko je za taj amandman? Amandman nije dobio potrebnu većinu, nije prihvaćen. Prelazimo na amandman pod rednim brojem 38., klub zastupnika HDSSB-a. Izvolite gospodine ministre, potpredsjedniče Vlade.
Dakle amandman se ne prihvaća, a obrazloženje je sljedeće. Grad Đakovo nema status potpomognutog područja te njegova realizacija dakle realizacija ovog projekta ne bi bila moguća kroz ovu stavku proračuna. U okviru ove stavke proračuna primarno se financiraju projekti sanacije, nadogradnje, izgradnje objekata osnovne komunalne i socijalne infrastrukture, u skladu s raspoloživim sredstvima državnog proračuna u jedinicama lokalne samouprave koje su razvrstane u potpomognuta područja te se u pravilu radi o manje prioritetnim projektima.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Zoran Vinković.
Zahvaljujem. Pa evo nakon ovih novih odluka i mini poreznih reformi, ne znam kakvih reformi nakon ovog cjelokupnog državnog proračuna ne samo grad Đakovo nego čitava Slavonija i Baranja postat će i trebat će biti potpomognuto područje, ali ne po onom Zakonu o brdsko-planinskim područjima nego po zakonu jednostavno da ono što sad dobivamo i od poreza na dohodak i ono što dobivamo iz državnog proračuna. Da me netko krivo ne shvati i to želim posebno naglasit, da imamo kojim slučajem Ustav iz '74. godine svaki građanin Slavonije i Baranje bi dobro razmislio sa ovakvim mjerama, sa ovakvim proračunom da se odcijepi od Vlade. Ne od Hrvatske nego od ovakve Vlade koja ne daje niti jednu kunu za Slavoniju i Baranju.
Hvala lijepa. Stavljam na glasovanje amandman pod rednim brojem 38. Tko je za? Hvala. Amandman nije prošao, nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman pod rednim brojem 39, zastupnici gospodin Božidar Kalmeta i gospodin Josip Borić. Izvolite gospodine potpredsjedniče.
Dakle amandman se ne prihvaća. Objašnjenje je sljedeće. Sukladno stupnju pripremljenosti prostorne i projektno-tehničke dokumentacije i potrebnih ishodovanih akata u pravu građenja predložena sredstva u proračunu bit će potpuno dostatna za provedbu aktivnosti. Projekt razvoja otoka i priobalja, dakle EIB 3, to je novi projekt Europske investicijske banke, stoga nije potrebno povećavati navedenu stavku u prijedlogu državnog proračuna. Naime, ono što nemate u pisanom objašnjenju, a što bih htio dodati, ipak mi imamo na raspolaganju otprilike tih 20 milijuna dodatnih, a usmjerili smo ih što vjerojatno niste primijetili u lučku infrastrukturu koja ostaje po posebnom sporazumu u nadležnosti Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture. Tako da tih 20 milijuna iz EIB-a 3 ide za namjenu opet na području otoka i priobalja što nije loše, složit ćete se. I još nešto, Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU naravno značajno je ove godine ostvarilo uštede na stavci administracija i upravljanje, jedno sigurno od ministarstava koje je najdublje zarezalo na toj stavci tako da ne bi mogli niti naći ta dodatna sredstva da bi novce prebacili tamo gdje ste vi to predložili. Evo to je to.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Josip Borić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi potpredsjedniče hrvatske Vlade. Pa djelomično bih mogao prihvatit ovaj odgovor, međutim činjenica je da mi u Saboru ne možemo znati s obzirom na ovu razinu računskog plana kolika su sredstva u ovom ministarstvu ili u nekom drugom s obzirom da vidimo samo onaj opći dio. Međutim, meni je i namjera naša je bila, i mene i gospodina Kalmete, ali i HDZ-a da barem pokušamo vratiti otocima ono što im je ova Vlada u dva mjeseca uzela. U četiri navrata uzimalo se, a nije im se vratilo ništa. Prvi puta kroz porez na dohodak 20 milijuna kuna za 50 lokalnih samouprava, drugi puta kroz Zakon o financiranju lokalne samouprave, jedino njima uzeto je 0,5% i taj postotak dan je županijama. Svi su ostali nešto dobili ili su barem ostali na istom. Treći puta evo danas izglasan je Zakon o zaštiti kulturnih dobara gdje im je ona neizravna spomenička renta uzeta i dana nekom drugom. I sada kroz proračun opet četvrti puta. Smatrali smo da je ovo jedini način da im se barem pokuša kroz kapitalne pomoći barem koliko-toliko pomoći da im se nadoknadi ta razlika od gotovo 20 milijuna kuna je gotovo manje na poziciji izgradnje unutar proračuna, znači gotovo 50 milijuna kuna su izgubili a nisu dobili ništa. E sad meni nije jasno, u ovom sazivu Sabora nikad više saborskih zastupnika sa otoka. U hrvatskoj Vladi imamo ministre i zamjenike koji dolaze sa hrvatskih otoka. Pa nije mi jasno da tolika količina otočana je uspjela u dva mjeseca složiti ovako lošu priču za hrvatske otoke, a dolazi ljeto i svi ćemo mi otići prema tim hrvatskim otocima i normalno, onda tim čelnicima jasno poručiti što im sve fali ili im nije dobro u njihovim lokalnim sredinama. Evo čisto iz tog razloga tražim glasanje o ovom našem amandmanu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Bilo bi dobro da ode što veći broj građana na more ali vidjet ćemo kako će moći. Molim da se izjasnimo o amandmanu pod rednim brojem 39 koji su podnijeli zastupnici gospodin Božidar Kalmeta i gospodin Josip Borić. Tko je za? Hvala. Amandman nije dobio potrebnu većinu pa nije prihvaćen. Amandman pod rednim brojem 40 je podnio zastupnik gospodin Šimo Đurđević. Izvolite gospodine potpredsjedniče Vlade.
Dakle isto, amandman se ne prihvaća. Razlog je sljedeći. U prijedlogu državnog proračuna za 2012. i projekcije za '13. i '14. na poziciji obnova i izgradnja školskih objekata, dakle riječ je o programu koji je vezan za kredit Banke Vijeća Europe, dakle CEP 7, nisu planirana sredstva s obzirom da su pregovorima s Razvojnom bankom Vijeća Europe daljnje aktivnosti na realizaciji ovog projekta obustavljene tijekom 2011. godine tako da i nisu mogla biti predviđena sredstva u ovoj godini temeljem tog programa.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Šimo Đurđević, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre, kolegice i kolege. Shvaćam ministre ovo što ste rekli i znam za prekid tog programa, ali ja sam samo tražio minimalna sredstva za projekt pošto smo dobili zemljište od grada Slavonskog Broda za tu namjenu i pošto Gimnazija "Matija Mesić" sa 1027 učenika radi u neprimjerenim uvjetima. A Veleučilište u Slavonskom Brodu sa 1100 studenata u 3 studijska programa radi na 6 lokacija. Samo sam tražio minimum minimuma za projekt, za ta dva projekta, za projektnu dokumentaciju, izradu projekata pa bi onda u sljedećem proračunu tražili sredstva za izgradnju. Molim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman pod rednim brojem 40.? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu, nije prihvaćen. Hvala lijepo gospodinu potpredsjedniku Vlade Grčiću. Prelazimo na oblast pomorstva, prometa i infrastrukture. Imamo 8 amandmana iz tog sektora, pa molim gospodina Zdenka Antišića, zamjenika ministra pomorstva, prometa i infrastrukture da nam se pridruži. Najprije da se izjasni o amandmanu pod rednim brojem 41. koji je podnio Klub zastupnika HDSSB-a. Izvolite gospodine zamjeniče ministra.
Hvala gospodine predsjedniče. Amandman Vlada ne prihvaća uz obrazloženje smanjivanjem pozicije proračuna A 570334 – Održavanje željezničke infrastrukture i regulacije prometa dovelo bi u pitanje sigurnost prometa kao i minimalna sredstva za održavanje pruga kojima se ostali dio željezničke mreže nastoji održati na postojećoj razini.
Hvala lijepa. Da li se netko? Da. Gospodin zastupnik Dražen Đurović, izvolite.
Hvala. Dakle, radi se o željezničkoj pruzi Pleternica – Čaglin – Našice. Prometovanje tom prugom je prije više od dvije godine obustavljeno odlukom, privremeno obustavljeno odlukom HŽ-a zbog dotrajalosti pruge uz obećanje gospodina Jerneića tada direktora HŽ-infrastrukture da će vrlo brzo započeti radovi na sanaciji te pruge. Prošle su više od dvije godine. Radovi ni na koji način nisu započeti. U međuvremenu se dodatno devastira oprema na toj željezničkoj pruzi. Radi se o dionici dugačkoj oko 35 km koja spaja Požeško-slavonsku, Osječko-baranjsku županiju koja je žila kucavica kretanja ljudi i roba na tom području. Jedini isplativi pravac izvažanja drvne mase sa područja općine Čaglin, jedini pravac kretanja i putovanja učenika, đaka i studenata u osnovnu, srednje škole i na fakultet. Postoji konsenzus također javno izrečen i svih političkih snaga i društvenih i cijele javnosti u Požeško-slavonskoj županiji uključujući koja podupire i traži svakako uspostavu ponovo obnove te pruge. Napominjem da su i predsjednik županijskog HDZ-a gospodin Lucić i predsjednika SDP-a Požeško-slavonske županije gospodin Ronko javno poduprli i založili se za obnovu te pruge pa nadam se da će i u ovom slučaju javno poduprijeti ovaj amandman kojim se traži, dakle izvođenje radova radi ponovnog uspostavljanja prometa tom željezničkom prugom. Naravno, ovdje se upravo radi o uzimanju sredstava sa stavke koja se odnosi na održavanje infrastrukture. Ovdje se radi upravo o zahvatu na održavanju i rekonstrukciji infrastrukture. Prema tome, ne vidim što bi se poremetilo. Molim glasovanje.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu pod rednim brojem 41. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu, nije prihvaćen. Prelazimo, amandman pod rednim brojem 42. Klub zastupnika HDSSB-a. Izvolite gospodine Antišiću.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Amandman Vlada ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje. Prijedlogom plana građenja i održavanja javnih cesta za 2012. godinu planiranje je i rješavanje imovinsko-pravnih odnosa i izrada tehničke dokumentacije za ovaj podvožnjak u iznosu od 460000 kuna.
Hvala lijepa. U ime kluba HDSSB-a gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
I to je sve što ste predvidjeli za taj podvožnjak? Podvožnjak na državnoj cesti 423 u Slavonskom Brodu u Osječkoj ulici je podvožnjak, pardon cesta koja se 60 puta dnevno zatvara brkljom, rampom i gdje tisuće automobila čekaju i troše benzin i živce građana. 16000 vozila svaki dan čeka u Osječkoj ulici na brklji, na koridoru, željezničkom koridoru 10 koji spaja, dakle srednju, zapadnu Europu sa istočnom Europom. Već u nekoliko navrata sam amandmanom tražio da se pokrene izgradnja ovoga podvožnjaka. Na žalost evo vi ste sad rekli da se radi o 460000 kuna za dokumentaciju. Nije istina, jer su Hrvatske ceste neposredno prije nove godine imale namjeru raspisati natječaj za izgradnju ovoga podvožnjaka, za projektnu dokumentaciju koja je gotova jer je rađena u IGH u Osijeku i ja znam da je ta dokumentacija gotova. Prema tome, potrebno je samo dobra volja i prema građanima Slavonskog Broda da se napokon krene na rješavanje ovog teškog prometnog problema grada Slavonskog Broda i cijele Županije brodsko-posavske. Na državnoj cesti, govorim na državnoj cesti. Prema tome, za nju je odgovorna država Hrvatska. Molim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu pod rednim brojem 42. Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu, nije prihvaćen. Amandman pod rednim brojem 43. koji je podnio gospodin zastupnik Šimo Đurđević. Izvolite gospodine zamjeniče ministra.
Amandman Vlada ne prihvaća. Radi se o istom amandmanu kao i broj 42.
Gospodine zastupničke Đurđević, izvolite.
Hvala lijepa. Točno je da se radi o istom projektu, no međutim ja bih još ne bih se ponavljao što je izrekao uvaženi kolega Grubišić, nego bih rekao da je tekst natječaja poslan u objavu prije ovih posljednjih izbora, a poslale su ga Hrvatske ceste i vratile nazad da će se projekt gradnja tog podvožnjaka vrlo bitnog za građane Slavonskog Broda nastaviti u ovoj godini. Projekti su gotovi. Objava natječaja je otišla. Sad i meni na kraju krajeva nije jasno u čemu je problem. Da li je to stavljeno van ad acta ili će taj projekt građani Brodsko-posavske županije i grada Broda dobiti. Kolege iz pozicije koji su iz pete izborne jedinice su me uvjeravali da taj projekt ide. Sada vidim da ne. Ja molim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za amandman pod rednim brojem 43.? Hvala. Nije prihvaćen, nije dobio potrebnu većinu. Amandman pod rednim brojem 44. je podnio Klub zastupnika HDSSB. Izvolite gospodine zamjeniče ministra Antišić.
Gospodine predsjedniče, amandman Vlada ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje. Za navedenu dionicu državne ceste nije izrađena projektna dokumentacija za rekonstrukciju, te stoga ne može ove godine biti u prijedlogu plana građenja i održavanja javnih cesta.
Hvala. Gospodin zastupnik Vinković, izvolite.
Zahvaljujem. Dobro vi ste novi pomoćnik ministra, a ja sam već 5 put ovdje predlažem iste amandmane tako da se doista nije ništa promijenilo. Za rekonstrukciju koliko ja znam i koliko mi je poznato nisu potrebne građevinske dozvole, ali podsjećam da je ova đakovačka obilaznica poznata u medijima kao i "obilaznica smrti". Pa eventualno kad nakon ovih mjera jel' obzirom da mi u Slavoniji kako to kaže predsjednik Vlade trebamo se prestati inatiti i pjevati inati se Slavonijo nego počet radit, ali nažalost od tog svog rada nećemo imati puno prihoda jer smo najsiromašnija regija, možemo sjesti u auto obzirom da nema niti deniveliranja prelaza, a otvorena je negdje pred neke lokalne izbore '97. godine niti je osvijetljena niti ima svjetlosnu signalizaciju pa tako s pjesmom inati se Slavonijo sretni od ovakvog lijepog proračuna koji će donijeti dobro svim građanima Slavonije i Baranje i Hrvatske koji je i socijalan i human i razvojan i ne znam kako trebamo prijeći preko tog raskršća i pomolit se prije toga dragom Bogu i kazat evo u državnom proračunu nema novca za rekonstrukciju obilaznice jer gle čuda to je državna cesta pa ministarstvo nije napravilo dokumentaciju. Zahvaljujem. Tražim glasanje.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu pod rednim brojem 44. Tko je za? Amandman nije dobio potrebnu većinu i nije prihvaćen. Prelazimo na amandman pod rednim brojem 45. Kluba zastupnika HDSSB-a. Izvolite gospodine zamjeniče.
hvala lijepa gospodine predsjedniče. amandman se ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje, također za navedenu dionicu državne ceste nije izrađena projekta dokumentacija te stoga ne može ove godine biti u prijedlogu plana građenja i održavanja javnih cesta.
Hvala. Gospodin zastupnik Vinković, izvolite.
Zahvaljujem. Jadan taj gradonačelnik Đakova, stvarno ne radi nijednu projektnu dokumentaciju za državnu cestu. Inače ja ću vas podsjetiti usvojen je moj tada jedan jedini amandman na plan Hrvatskih cesta 2008. godine i to je ušlo u proračun. I ta cesta obzirom da je državna D46 spaja Đakovo i Vinkovce nalazi se u programu Hrvatskih cesta. Međutim, Hrvatske ceste nisu imale novca pa su htjele prisilit grad Đakovo da financira projektnu dokumentaciju. Inače ta cesta izgleda doista kao dresdenska cesta poslije bombardiranja saveznika u 2. svjetskom ratu, a obzirom da su ovdje i dva doktora koji su ministri pozivam vas i ministra Komadinu kad ozdravi da vas prvo oni pregledaju, da sjednete u auto i provozate se tom cestom. Nisam siguran da će vam bubrezi ostati na mjestu. Ovo nije samo zahtjev mene kao zastupnika ili gradonačelnika Đakova nego vrlo brzo obzirom da doista niti kao gradonačelnik ne mogu više lagati građane grada Đakova da je ta cesta se nalazi u državnom proračunu da će biti napravljena ove ili one godine više nisam siguran da li ću uspjeti spriječiti zatvaranje i blokadu te prometnice jer ovo je doista žalosno da od 2008. kada je ta cesta ušla u državni proračun, a državna je, za nju nema predviđeno niti lipe. Pa evo moj je savjet da počnete raditi malo i projekte. Ulazimo u EU. I da se to ne radi, prije se samo oko Zadra radilo, sad se nadam da neće samo na Braču i oko Rijeke, postoji i Slavonija.
Hvala. Molim da se izjasnimo o amandmanu pod rednim brojem 45. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu pa nije ni prihvaćen. Amandman pod rednim brojem 46. Izvolite gospodine zamjeniče ministra.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Također Vlada ne prihvaća ovaj amandman uz obrazloženje kao i na prethodni amandman.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Vinković, izvolite.
Koliko sam ja upoznat postoji, ovdje postoji projektna dokumentacija obzirom da je ta cesta rekonstruirana do Bračevaca. Dakle, to je negdje oko 16 km do Đakova. Treba proći kroz jedan dio Općine Drenje, Satnica i doći do Đakova. A inače to je cesta koju su vrlo često i neka pozicija i opozicija stavljala vrpcu i otvarala kako kad im se svidjelo. Ili za parlamentarne ili za lokalne izbore upravo zbog toga što se nikad nije ništa radilo na njoj. Ako je ona D46 dresdenska cesta ova D515, a državna cesta dakle koja spaja dva grada u Slavoniji Našice i Đakovo u koju trebaju npr. građani Đakova ići u izmješteno Općinsko Državno odvjetništvo jer nema niti autobusa niti željezničke pruge. Ili otići u Općinski sud na kazneni postupak što su ovi prije vas napravili tada će se voziti cestom koja liči na onu berlinsku cestu pred vučjom jamom. Tamo gdje se Kilder skrivao. Tako da je nemoguće proći čak niti ovim traktorima koji su opravdano ovdje na Slavonskoj aveniji i stvarno je to jedan nit sudbine da oni koji traže pravdu ponovno dolaze iz Slavonije ovdje u Zagreb, a da oni koji su u Zagrebu ništa ne naprave za Slavoniju. Zahvaljujem i tražim glasanje.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu pod rednim brojem 46. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu, nije prihvaćen. Pod rednim brojem 47. također je amandman podnio Klub zastupnika HDSSB-a. Izvolite gospodine Antišiću.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Vlada ne prihvaća ovaj amandman uz sljedeće obrazloženje: predviđeni iznos koji je naveden na poziciji A-819031 pod naslovom Udio u glavnici trgovačkog društva BINA Istra predstavlja ugovorenu obavezu RH koja proizlazi iz potpisanog koncesijskog ugovora te isto nije moguće dodatno mijenjati.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Vinković, izvolite.
Ja sam tražio, ako ste vi dobro pročitali, da se ovdje doda nova pozicija. Ne da ovo predstavlja ne znam koje sa BINA-om Istrom ili ne znam kojim drugim institucijama ovaj je zaduživao RH, ja nisam. Pa tražim da se doda nova pozicija. Inače ta ulica Stjepana Radića za nju je gotova cjelokupna projektna dokumentacija. Nekad je bila državna cesta, prije dvije godine pa je onda netko preimenovao u županijsku ali je jedna od žila kucavica grada Đakova i grad je platio i napravio cjelokupnu projektnu dokumentaciju. A inače na svojim stavkama i tako smo i gledali mi u klubu HDSSB-a smo tražili da se smanje rashodi pa i kod sigurno-obavještajne službe tako da nas manje snimate, pratite, slušate na mobitele, da nas manje hapsite itd. Dakle, ovo je simboličan iznos za koji smatram da se RH treba uključiti u izgradnju centra kao što je Đakovo nadbiskupijski grad i srce Slavonije. Tražim glasanje.
Hvala lijepa. Molimo da se izjasnimo o tom amandmanu, to je amandman pod rednim brojem 47. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu, nije prihvaćen. I najzad, amandman pod rednim brojem 48.što se tiče ovog sektora. To je isto podnio Klub zastupnika HDSSB-a. Gospodine zamjeniče ministra. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Amandman Vlada ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje. U sklopu postojeće pozicije A 570 447 pod nazivom gradnja i održavanje lučkih građevina u lukama unutarnjih voda od državnog značaja planirana su financijska sredstva za završetak projekta izgradnja riječnog pristaništa Batina. U cjelokupnom iznosu koji je predviđen troškovnikom radova, a koji je sastavni dio izrađene projekte dokumentacije. Planirani projekt je započeo u 2011.godini kao projekt koji je sufinanciran s Hrvatskim vodama, jer osim izgradnje putničkog pristaništa izvest će se i radovi uređenje vodotoka rijeke Karašice. Obzirom da bi planirana sredstva trebala biti dostatna za završetak radova na riječnom pristaništu Batina smatramo da nije potrebno dodavanje nove pozicije o prijedlogu državnog proračuna.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Ivan Drmić. Izvolite.
Ovo je jedan od vrlo bitnih projekata na području Slavonije i Baranje ne samo uopće za naše gospodarstvo već posebno bih tu istaknuo razvoj kontinentalnog turizma. U Baranji se također nalazi jedan hrvatski biser to je Kopački rit, a rijekom Dunav vrlo često prolaze turistički brodovi koji su puni stranih turista ne samo iz istočnih zemalja već i ostalih. Oni nažalost nemaju mogućnost da pristanu na hrvatske obale već samo prolaze tamo od čega slavonsko-baranjski turizam zasigurno nema nikakve koristi. U ovaj projekt je već do sada puno uloženo i bilo bi žalosno da se ne uloži još ovih 7,5 milijun kuna koliko je potrebno da bi se ovaj projekt priveo kraju i da bi počeo lučiti određene posebno financijske rezultate za to područje. Ja vas molim odnosno želim da ovaj amandman ide na glasovanje.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu pod rednim brojem 48. Tko je za? Hvala lijepa. Nije prihvaćen jer nije dobio potrebnu većinu. Hvala vam lijepa gospodine zamjeniče ministra Antišiću. Na čas ću preskočiti amandman pod rednim brojem 49 jer će predstavnik Vlade doći za to područje za nekih 5 do 10 minuta pa vas molim da to uvažimo. Prelazimo na amandman pod rednim brojem 50. I to je jedan sada manji broj amandmana koji se tiče znanosti, obrazovanja i sporta. Pa molim gospodina ministra da nam se pridruži. I evo imamo amandman pod rednim brojem 50. To je amandman koji su podnijeli zastupnici odnosno zastupnica gospođa Ivanka Roksandić i zastupnik gospodin Ivan Šantek. Izvolite gospodine ministre.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolegice zastupnici. Vlada ne prihvaća predloženi amandman iz razloga što se sukladno članku 143. stavku 1. točki 6. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi sredstva za izgradnju nadogradnju i rekonstrukciju školskog prostora te opremanje školskih ustanova prema standardima normativima koji propisuje ministar a u skladu s državnim pedagoškim standardima osiguravaju u proračunima jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Od navedene odredbe su izuzeti samo kapitalni projekti preuzeti na dan 1.srpnja 2001.godine započeti na … državnom proračunu za čije dovršenje obvezu preuzeo državni proračun te škole na jeziku i pismu nacionalnih manjina i škole za djecu s teškoćama u razvoju. Isto tako navedena odredba ne odnosi se na škole koje su uključene u posebne programe izgradnje financirane putem međunarodnih zajmova npr. Zajam Svjetske banke. Što se tiče navedenog kapitalnog projekta investicije u osnovnom školstvu na njemu su u 2012.godini osigurana samo sredstva za podmirenjem već stvorenih ugovornih obveza za 9 započetih kapitalnih projekta osnovnih škola iz programa škologradnje koji se financira udruženim sredstvima državnog proračuna i zajma svjetske banke. To su OŠ Braće Radić Kloštar Ivanić, OŠ Vukovina područna škola Novo Čiče, OŠ Srdoči Rijeka, OŠ Silvije Strahimir Kranjčević Senj, OŠ Blaž Tadijanović Slavonski Brod, POdvinje područna škola Podcrkavlje, OŠ Višnjevac Osijek, OŠ Ivana Mažuranića Vinkovci, OŠ Vukova područna škola Šotin, OŠ PUjanke. Kako su sredstva zajma Svjetske banke dio inozemne komponente zaključno s 31.siječnja 2012.godine iskorištena to se preostali dio ugovornih obveza financira iz ove kapitalne pozicije državnog proračuna kao dio domaće komponente. Moram naglasiti sukladno opredjeljenju Vlade u suradnji sa osnivačima nositeljima financiranja razmotrit ćemo model financiranja izgradnje građevina i ove škole kroz model javno privatnog partnerstva. Prikupili smo u ovom trenutku kao inicijativu za razvoj projekta javno privatnog partnerstva inicijalne podatke iz svih gradova i županija i došli do 338 kapitalnih projekata sa ciljem osiguravanja uvjeta za uvođenje tzv. jednosmjenskog rada u osnovnim i srednjim školama. Ukupni iznos okvirnog projekta javno privatnog partnerstva iznosi 6 milijardi 216 milijuna kuna.
Hvala lijepa. Očitovanje predstavnika predlagatelja amandman gospođa zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre. Ja ne mogu u potpunosti prihvatiti vaše obrazloženje osim ovaj drugi dio da ćete razmotriti. Ja se nadam da ćete uvrstiti u vaše planove. A zašto smo podnijeli ovaj amandman? Pa iz razloga što ste upravo na ovoj poziciji kada ste na početku objašnjavali da se ne mogu financirati kapitalni projekti iz ove pozicije i što ste upravo poziciju za decentralizirane funkcije iz kojih se ovakvi kapitalni projekti financiraju u potpunosti ogolili za 360 milijuna kuna. Dakle onemogućili ste gradovima i općinama da u onom dijelu kapitalnih projekata u osnovnom školstvu ili srednjem školstvu izdvoje sredstva za ove namjene. A kako smo svi ovdje pa i vi dok ste bili zastupnik i vaši suradnici digli ruku za donošenje pedagoških standarda u školama u cilju upravo da se poboljšaju uvjeti rada u osnovnim školama tako smo i mi ovu školu koja je stara 35 godina koja je područna škola OŠ Braća Ribar u Sisku stavili vama kao prijedlog amandmana radi toga što je to škola montažnog karaktera i gotovo je nemoguće održavati nastavu u ovoj školi. Vi ste ove godine ministre potpuno ogolili proračun za obrazovanje, smanjili ste plaće, smanjili ste mogućnost gradova i općina da ulažu upravo u školske objekte i time zaista doveli upitnu daljnju škologradnju. Ja molim da u svrhu toga, a vodeći računa o posljednjim vašim riječima, da ćete razmotriti mogućnost daljnjeg financiranja 300 i nešto objekata, ne razmotrit nego da ćete jednu od ovih škola za grad Sisak vrlo važnih uvrstiti u te svoje planove. Ja molim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Tko je za amandman pod rednim brojem 50? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu pa nije prihvaćen. Amandman pod rednim brojem 51 podnio je Klub zastupnika HDSSB-a. Gospodine ministre izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Neću naširoko obrazlagati zašto ne prihvaća Vlada ovaj amandman jer je obrazloženje isto kao i u prethodnom slučaju. Želim samo naglasiti da što se tiče navedenog kapitalnog projekta i sredstava državnog proračuna i zajmu Svjetske banke već se gradi građevina područne škole u Podcrkavlju koja bi trebala biti završena 2012.godine. A sukladno ovom o čemu sam govorio oko javno-privatnog partnerstva, u slučaju Slavonskog Broda imamo zahtjeve za građevinom Mali Pariz i Brodsko vinogorje tako da je to uvršteno u katalog od 338 projekata koji se mogu financirati modelom javno-privatnog partnerstva, ali vas želim podsjetiti da su županije i gradovi osnivači osnovnih i srednjih škola i da se u skladu sa njima može pokrenuti model javno-privatnog partnerstva. Amandman se dakle ne prihvaća.
Hvala lijepa. U ime predlagatelja amandmana gospodin zastupnik Boro Grubišić.
Ja se ne bih čudio gospodine ministre da i Vlada i proračun donosi javno-privatnim partnerstvom pa da netko sudjeluje malo i od privatnih ovih, barem u rashodima. Međutim, zanimljivo je da su evo vidimo sada, po prvi put ja to čujem, ja možda sam neinformiran dovoljno, da se škole prave javno-privatnim partnerstvom. To prvi put čujem i ne znam da li netko od zastupnika to zna. Ali ova škola koju ste nabrojili, koja je u programu, to je škola u Podcrkavlju, naime i ta škola u Podcrkavlju gradi se temelj novaca koje su ostvarene amandmanom HDSSB-a 2009.godine, koji je čak prihvatila i bivša Vlada HDZ-a. Ovaj puta vi ne prihvaćate nijedan od projekata koje smo predložili u škologradnju, odnosno u izgradnju športskih dvorana tako da djeca iz Malog Pariza u Slavonskom Brodu prelaze prugu i idu u svoju školu "Antun Mihanović", a ako netko bude zainteresiran da javno-privatnim partnerstvom izgradi školu, možda ima nekakvih tajkuna u Malom Parizu pa da naprave tu školu. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu pod rednim brojem 51. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu, nije prihvaćen. Amandman pod rednim brojem 52 podnio je zastupnik gospodin Franjo Lucić pa molim da se ministar izjasni o njemu.
Hvala, gospodine predsjedniče. Iz istih razloga koje sam već naveo amandman se ne prihvaća, s tim da želim naglasiti da su u proračunu osigurana sredstva za financiranje projektne dokumentacije za gradnju športske dvorane, a također i ovdje svi ovi objekti nalaze se u katalogu za javno-privatno partnerstvo što je gospodine Grubišiću vrlo poznat model u Europi i funkcionira na vrlo kvalitetan način.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Franjo Lucić, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Evo poštovani gospodine ministre, samo da kažem da gimnazija u Požegi je osnovana 1699. godine, 313 godina. Gimnaziju koju pohađa 700 učenika, gimnazija koja je novoizgrađena, koja nema sportske dvorane i zamislite sada gdje ti učenici obavljaju tjelesni odgoj i gdje uopće mogu to kvalitetno raditi. S druge strane, gimnazija u Požegi također ima svoje djelatnike odnosno profesore koji izuzetno dobro već godinama obučavaju tu istu djecu i koja se bez ikakvih problema upisuju na visoke škole da li u Zagrebu, Osijeku ili bilo kojoj drugoj sredini. Nije mi jasno da pored 240 tisuća kuna koje ste namijenili za izradu glavnog projekta, a koji je faktički gotov, očekuju se samo sredstva, niste u mogućnosti osigurat, a ja sam u svom amandmanu upravo tražio makar 2 milijuna kuna od nekih 18 milijuna koliko bi, ili 16 koliko će koštat ukupno sportska dvorana. Ne mogu shvatit da ta 2 milijuna kuna predstavljaju tako ogroman problem u ovome proračunu, a i naznačio sam da su nam ta sredstva potrebna kako bi započeli samu izgradnju i nastavili je u sljedećoj godini. Doista nerazumljivo da imamo za raznorazne druge objekte, ali kad se tiče Požeško-slavonske županije i ponovo kada govorimo o Slavoniji onda doista zakidate ama baš na svakom koraku. Zašto to činite ako istovremeno vidimo da je u drugim sredinama upravo bilo sredstava i za druge objekte poput ovoga objekta. Hvala vam lijepo. Molim glasovanje.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o tome amandmanu, amandman pod rednim brojem 52. Tko je za? Nije prihvaćen, nije dobio potrebnu većinu. Amandman pod rednim brojem 53 podnio je zastupnik gospodin Branko Kutija. Izvolite gospodine ministre.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što je već sadržan u amandmanima hrvatske Vlade pa je bespredmetan.
Gospodine zastupniče Kutija, izvolite.
Povlačim amandman.
Hvala. I 54 amandman po redu kluba zastupnika HDSSB-a. Izvolite gospodine ministre.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman iz razloga što se sredstva za ovakve namjene već planiraju putem K407410 veleučilišta i visoke škole i K621061 održavanje objekata. Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta će tijekom proračunske godine razmotriti zahtjeve pojedinih veleučilišta i donijeti odluke o upotrebi sredstava. Također, i ovdje ćemo koristiti model javno-privatnog partnerstva. A sve one iz HDZ-a koji se žale da nisu objekti u sredinama u kojima su oni osigurani u proračunu pitam zašto 8 godina nisu riješili te probleme i sada misle da ćemo mi u godinu dana riješiti sve ono što su nam oni pustili. … /Buka u dvorani./… Hvala lijepo.
Da, da, slažem se. Molim vas. Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Boro Grubišić, izvolite.
Kad je već tako javno-privatno partnerstvo ušlo u obrazovanje onda bih pitao je li u Rijeci isto tako veleučilišni kampus je građen po javno-privatnom partnerstvu ili nekako drugačije. Naime, ovdje u ovom svom amandmanu tražio sam samo za projektnu dokumentaciju, a ne za izgradnju cijeloga kampusa. Dakle, nema grad Brod nema novaca ni za projektnu dokumentaciju. Zbog toga mi nije jasno da jedan grad koji je šesti ili sedmi po veličini u Hrvatskoj i koji kada biste priupitali svakoga građanina, poglavito mladoga građanina grada Slavonskog, mlađega građanina, da sanjaju sveučilište u Slavonskom Brodu, a ne veleučilište. Zbog toga ovo je bio preduvjet da bi se tome pristupilo. Na žalost nema sluha. Ili će netko opet za projekt, vidjet ćemo, možda ima netko zainteresiran za javno-privatno partnerstvo. Hvala lijepo.
Niste rekli, tražite glasovanje naravno. Pa ćemo završiti pa ćete vi onda gospođo Kosor dobiti riječ. Dakle, tko je za amandman pod rednim brojem 54. molim da digne ruku. Hvala. Amandman nije prihvaćen, jer nije dobio potrebnu većinu. Gospođa zastupnica i potpredsjednica hrvatskog sabora Kosor je digla povredu Poslovnika, pa bih molio.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Molim u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice da ministru Jovanoviću izreknete opomenu za ovo što je upravo učinio dijeleći, odnosno čitajući bukvicu zastupnicima Hrvatske demokratske zajednice i stranci u cjelini. Na to nema pravo, niti zbog odredbi Ustava koje jasno kažu da smo mi u sustavu parlamentarne demokracije i da ministri i Vlada u cjelini odgovaraju Hrvatskome saboru, pa onda i zastupnicima Hrvatske demokratske zajednice. Ovo je naravno još jedan neprimjereni istup ministra Jovanovića koji smatra da je logično da dijeli bukvice i članovima Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti kad kaže da su prestari i Hrvatskom nogometnom savezu i svima kojih se dotakne. Ali to je za neku drugu priču. Sada molim gospodine predsjedniče izreknite opomenu gospodinu ministru koji na ovaj način nema pravo komunicirati sa zastupnicima bilo koje stranke u vrijeme glasovanja o proračunu i glasovanja ili rasprave o bilo kojem zakonu u Hrvatskom saboru. Hvala.
Hvala lijepa. Gledajte, ja vam moram dati objašnjenje po članku 209. Poslovnika našega Hrvatskoga sabora i moram vam reći da nisam našao u članku 214. ako vi nađete to ćete mi reći razlog zašto bih dodijelio opomenu. A nisam siguran da to mogu i učiniti prema članu Vlade. Da, ja bih radije da vi niste trebali reagirati. Ali evo tako je kako je. Hvala vam lijepa. Ne, ja sam rekao da nisam sretan zbog toga što ste vi morali dići, dakle pločicu povrede Poslovnika. Dakle, time sam vam dao odgovor što se mene tiče. Dakle, sada idemo dalje. Što se tiče sektora rada mirovinskog sustava imamo jedan amandman koji je podnio Klub zastupnika HDSSB-a po rednom broju 55., pa bih molio gospodina ministra rada i mirovinskog sustava Mršića da obrazloži stajalište Vlade.
Poštovani gospodine predsjedniče, dakle Vlada ne prihvaća amandman jer na poziciji naknade nezaposlenih osiguravaju se sredstva za isplate rashoda za prava za vrijeme nezaposlenosti sukladno Zakonu o posredovanju pri zapošljavanju, a isplata radničkih potraživanja radnika nije pravo po osnovi nezaposlenosti pa se ne može niti teretiti ova pozicija s predloženim isplatama radničkih potraživanja za radnike KIO Orahovice. Osobe kojima je prestao radni odnos nakon otvaranja stečaja KIO Orahovica prijavile su se u evidenciju Hrvatskog zavoda za zapošljavanje i ostvarile su pravo na novčanu naknadu temeljem Zakona o posredovanju pri zapošljavanju, te pravima za vrijeme nezaposlenosti.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Češek. Izvolite.
Zbog egzistencijalne ugroženosti radnika bivše tvornice keramičkih pločica KIO Orahovica, a u kojoj su radile čitave obitelji potrebito je hitno rješavanje njihove nezavidne situacije u kojoj su se našli, a ne svojom krivicom. Da se slučaj KIO dogodio slučajno u Varaždinu vjerojatno bi već bio riješen, vjerojatno bi već našli nekakav model financiranja odnosno naplate radničkih potraživanja. Vi se hvalite da ste socijalna Vlada, nisam baš siguran. Trebali ste pokazati bar mrvicu suosjećanja prema tim radnicima. Dolaskom na vlast gospodo preuzeli ste vruć krumpir u svoje ruke. Ako ga ravnomjerno razrežete možda se taj krumpir prije i ohladi i možda nam ostane u rukama sljedeće 4 godine. Tražim glasovanje o amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu pod rednim brojem 55. Tko je za amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu, pa nije prihvaćen. Sada prelazimo na sektor zdravlja. Imamo 12 amandmana. Molio bih predstavnika Vlade, ministra da nam se pridruži. Hvala lijepa. Pod rednim brojem 56. Podnijeli su amandman zastupnici gospođa Branka Juričev-Martinčev i Ante Kulušić. Izvolite gospodine ministre Ostojić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovane kolegice, poštovani kolege, gospodo zastupnici. Amandman pet se na žalost ne prihvaća, na žalost jer nije izrađen i verificiran izvedbeni projekt. Naime, kao što znate osnivač bolnica i županija, osnivač i vlasnik je županija kojem na raspolaganju stoje decentralizirana sredstva za, između ostalog financiranje projekta idejnog, glavnog i izvedbenog. Hvala lijepo gospodine predsjedniče.
Hvala lijepa gospodine ministre. Izvolite, gospodin zastupnik Ante Kulušić.
Gospodine ministre, županija je u postupku traženja prostora za novu bolnicu koja će se velikim dijelom isfinancirati prodajom postojećih objekata i zemljišta iz postojeće bolnice, a u ovom trenutku su nam nužna sredstva za izradu idejnog projekta u sklopu dobivanja lokacijske dozvole za izgradnju nove bolnice, a lokacijska dozvola je u sklopu postupka izvlaštenja da bi se dobilo zemljište koje je traženo od Republike Hrvatske. Tražim glasovanje.
Hvala. Molim da se izjasnimo o ovom amandmanu. Tko je za? Hvala. Amandman nije prihvaćen, jer nije dobio potrebnu većinu, pa prelazimo na redni broj 57. Amandman je podnio zastupnik gospodin Darko Milinović. Izvolite gospodine ministre.
Vlada ne prihvaća amandman jer se navedena sredstva u točnom iznosu nalaze na drugoj poziciji.
Hvala. Nalazi se na drugoj poziciji, sredstva.
Na kojoj drugoj poziciji? Na kojoj poziciji?
Vi ste zastupnik vi čitate proračun, ne ja. Ja ga pišem.
Vrlo je jasno za otplatu kredita kliničkog bolničkog centra Zagreb treba na godišnjoj razini oko 130 milijuna kuna, a vi ste predvidjeli 27 milijuna kuna. Ako je na drugoj stavci, a bojite se reći ja ću reći, na stavci Ministarstva financija, a znamo da je na stavci Ministarstva financija nedostaje 800 milijuna kuna samo za vraćanje kredita, dakle da je to tako i da je to realno ja bih odustao od ovoga amandmana. Tim više što ste predvidjeli ovaj proračun sa gospodarskim rastom 0,8%. Dakle, sukladno tome valjda je logično i povećanje broja zaposlenih i pad nezaposlenih. Ja sam upravo predložio da se sa naknade nezaposlenima skine 100 milijuna kuna jer želim vjerovati da ćete uspjeti i da će biti gospodarski rast 0,8% i da ćete imati manju stopu nezaposlenosti. I zato sam predložio tu stavku. A sa stavke Ministarstva financija samo, da ne spominjemo druge, nedostaje 800 milijuna kuna za vraćanje kredita zapravo iz kreditnih obveza. I molim glasovanje.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo tko je za amandman pod rednim brojem 57.? Hvala. Amandman nije prihvaćen jer nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na pod rednim brojem 58. amandman koji je podnio Klub zastupnika HDSSB-a. Izvolite gospodine ministre.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. I ovaj amandman se ne prihvaća iz razloga jer nažalost osnivač je vlasnik županije nije izradila niti verificirala izvedbeni projekt iako za to ima decentralizirana sredstva. Dakle, osnivač bolnice je županija koja ima na raspolaganju sredstva za financiranje izrade projekata kako idejnog, kako glavnog i izvedbenog. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. U ime kluba HDSSB-a gospodin zastupnik Dražen Đurović, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, dakle bolnica je u prošloj godini kod Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost aplicirala sa projektom. Dakle, radi se o prijedlogu investicije obnove fasade Opće županijske bolnice Požega i zamjene stolarije u smislu poboljšanja energetske učinkovitosti i uštede potrošnje energenata. Dakle iznos je oko 3 milijuna kuna i mislim da je i prijedlog ovoga stavka iz kojeg bi se uzelo dobro promišljen jer je prijedlog da se tih 3 milijuna kuna uzme sa stavke s pozicije A-1006 … [[Govornik se ne razumije.]] i energetsku učinkovitost. To je stavka međunarodne suradnje tog fonda koja je povećana i nekoliko stotina puta i u ovom proračunu za ovu godinu u Fondu za energetsku učinkovitost čak 15 milijuna kuna. Dakle, da se tri milijuna kuna iz Fonda za energetsku učinkovitost predviđene za njihov kongresni turizam u ovoj godini uzme za obnovu fasade i zamjenu stolarije u jednoj županijskoj bolnici, županije koja je vrlo siromašna i nema sredstva pa ih … [[Govornik se ne razumije.]] za taj zakon. Evo molim glasovanje.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu pod rednim brojem 58. Tko je za? Hvala. Amandman nije dobio potrebnu većinu i nije prihvaćen. Pedeset i deveti je po redu amandman Kluba zastupnika HDSSB-a. Gospodine ministre izvolite.
I ovaj amandman se nažalost ne prihvaća. Nažalost, jer se radi o kompleksnom problemu koji nažalost nema master plan. Da vi imate master plan svih bolnica, da ga imamo ovaj čas, a tek smo ga nažalost počeli raditi, onda bi vrlo jasno znali gdje su kliničke bolnice, sveučilišne bolnice, hospiciji ili vanbolnička rodilišta, a ne samo u Slavoniji, dakle u Đakovu nego i u Dalmaciji, Imotski, Makarska i Vrgorac. Stoga se detaljno analizira i sagledava se ukupnost djelovanja izvanbolničkog rodilišta u Đakovu uključivo prostorne i realne vremenske udaljenosti. Nažalost, ovaj trenutak ne možemo prihvatiti amandman.
Hvala lijepa. Izvolite, gospodin zastupnik Drmić.
Gospodine ministre ja sam mislio, bar kad sam slušao vašu predizbornu kampanju vaše koalicije, da vi imate već spreman program kad preuzmete mjesto ministra da ćete odmah ga početi realizirati. Ja vidim da vi tek sad razmišljate što napraviti u buduće 4 godine. To baš i nije dobro, ali evo ja sam predao ovaj amandman. Dolazim iz Đakova i ovo je jedan veliki problem ne samo za grad Đakovo već i za niz općina koje gravitiraju Đakovu. Ovo rodilište nije bitno samo za grad Đakovo još bitnije je za ove općine koje su više udaljene od Osijeka. Preko 100 tisuća ljudi je koristilo usluge ovoga rodilišta. Pojedina naselja koja su koristila i đakovačko rodilište danas su udaljena od osječkog rodilišta u bolnici više od 70, 80 km. To je veliki problem. I sami kao liječnik znate koliko se ranije mora krenuti da ne bi došlo do nikakvih neželjenih komplikacija. Praktički ponekad je to i nemoguće. Ja bih vas molio kao ministra da sukladno onim obećanjima koje ste davali u proteklom mandatu kao oporbeni zastupnici počnete djelovati u tom smjeru na korist građana Đakova i da ćete vrlo brzo s obzirom da vidim da ovaj amandman nećete usvojiti kao Vlada i kao saborska većina napraviti određene poteze da se hitno uloži potrebna sredstva u đakovačko rodilište da bi se osigurao minimum uvjeta za sigurnost i žena i novorođene djece. I da će to rodilište biti vrlo brzo otvoreno. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu pod rednim brojem 59. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu, nije prihvaćen. Amandman pod rednim brojem 60. Kluba zastupnika HDSSB-a. Izvolite gospodine ministre.
Hvala lijepa. Vlada ne prihvaća amandman jer kao i prethodna tri osnivač i vlasnik, a to je županija nije napravio niti izvedbeni niti projekt iako je imao na raspolaganju decentralizirana sredstva za hospicije. Dakle, ako smijem pozvati da se naprave projekti što je moguće prije. Ove godine povećavamo hospicij u Marofu, otvaramo i povećavamo hospicij u Kninu i ostaje nam Panonska Hrvatska, dakle istočna i zapadna Slavonija kao problem koji bi mogli riješiti možda u drugoj polovici ove godine.
Izvolite zastupniče Drmić.
Hvala. Opet ću se pozvati i na vašu predizbornu kampanju. Sjećam se u jednom predstavljanju da ste obećali rješavanje ovog problema, odnosno da ste to tada spominjali ovaj problem kao jedan od velikih problema hrvatskog zdravstva. To i je tako, posebno u Slavoniji i Baranji gdje ne postoji jedan hospicij, a svakim danom potrebe za takvim oblikom zbrinjavanja pacijenta su sve veće. Ovim amandmanom predvidio sam 4 milijuna kuna. To je jedan manji dio sredstava jer procijenjena sredstva potrebna za realizaciju ove investicije su oko 45 milijuna kuna i po ovom projektu je predviđeno da se u jednom trenutku može zbrinuti 100-njak pacijenata. Ja sam predvidio samo 4 milijuna kuna. To je naime dovoljno da bi se počeli rješavati papiri i projekti koji su sigurno bitni kao preduvjet da bi se ova investicija u sljedećoj godini mogla i napraviti. Ja ne znam iz kojih sredstava ćete vi početi u drugoj polovini ove godine rješavati ovaj problem osigurati sredstva za projektnu dokumentaciju. Možda već sada znate da će prije ljeta biti nekakav rebalans proračuna. Ja bih molio glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Molim tko je za amandman pod rednim brojem 60.? Hvala. Amandman nije dobio potrebnu većinu pa nije prihvaćen. Amandman pod rednim brojem 61.je podnio zastupnik Darko Milinović. Izvolite gospodine ministre.
Amandman broj 61. Ne prihvaća jer bi se umanjivanjem osiguranih sredstava na poziciji A 80 30 05 a to je suradnja sa nevladinim organizacijama, udrugama građana a oni su cvijet demokracije jel, ugrožavalo provođenje višegodišnjih programa za provedbu nacionalnih strategija i nacionalnih programa od primjerice suzbijanja od ovisnosti, ovisnosti o alkoholu, ovisnosti o drogi, ovisnosti o pušenju, sprečavanje širenja HIV infekcije B i C Hepatitisa. S druge strane sve hrvatske vlade su zadnjih 15 godina su uložila znatna sredstva u zdravstvenu infrastrukturu BiH ukupno u iznosu što gospodin zastupnik Milinović zna 73 milijuna kuna.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Darko Milinović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega ministre zdravlja podsjetit ću vas na Ustav i članak 10. Koji zapravo nalaže obvezu RH za posebnu skrb za Hrvate koji žive izvan RH a samim tim i u BiH. Na ovaj način dame i gospodo dok su Hrvati u BiH uistinu u jednom teškom položaju pa možemo slobodno reći kada se bore za svoju opstojnost kada se bore da se izbore uistinu za poziciju jednako pravnog konstitutivnog naroda u BiH mi im šaljemo poruku iz Hrvatskog sabora, mi vam tu nećemo pomoći i smanjujemo ovu stavku za milijun kuna. Da li na taj način šaljemo poruku onima koji su kada je trebalo branili RH? Da li im šaljemo poruku nećemo vam više ili manje ćemo vam pomagati za Bolnicu u Mostaru, Livnu, Dom zdravlja Tomislavgrad, Novoj Biloj, Orašju ili niz projekta koji se financiraju preko državnog proračuna Vlade RH? Pa kada ste spomenuli suradnju sa udrugama građana gdje se u ovom proračunu podiže za 100% iznos za suradnju s udrugama građana, ja mislim da bi bilo dobro da se ne diže ta stavka sa 2,5 milijuna na 5 milijuna kuna, neka se digne za 50 do 60%, a da tih milijun kuna bude usmjereno prema Hrvatima u BiH. Bitno je to dragi prijatelj i radi političke poruke. Ne radi se o nekakvim velikim sredstvima ali je bitno i to što nisam tražio u ovom amandmanu povećanje sredstava nego da ostanu na istoj razini kao i prošle godine. I zato pozivam kolege da evo barem na toj deklatornoj razini usvojimo ovaj amandman.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandman. Tko je za amandman pod rednim brojem 61.? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu pa nije prihvaćen. Amandman pod rednim brojem 62. Podnijeli su zastupnici gospodin Davorin Mlakar i gospođa Martina Banić. Izvolite gospodine ministre.
Hvala gospodine predsjedniče. Ni ovaj amandman broj 62 se ne prihvaća iz jadnog razloga što vrlo dobro zna gospodin zastupnik Mlakar kao bivši ministar uprave jer su sredstva za početak dogradnje bolnice sukladno međunarodno potpisanom sporazumu, a radi se o EBRD sporazumu dakle na investicijskoj banci na aktivnosti K 977 000 osigurana na taj način nije moguće prihvatiti taj amandman. Hvala lijepa predsjedniče.
Hvala lijepa. Da li se želi? Izvolite. Gospodin zastupnik Davorin Mlakar.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre. Amandman ima svoj smisao u tome da ne traži nikakva dodatna sredstva da traži preraspodjelu postojećih i već unaprijed namijenjenih sredstava i to smo mi u obrazloženju amandmana napisali. Najkraće rečeno rekao bih dajte Općoj bolnici Bjelovar jednaku šansu kao što imaju neke druge bolnice i bolnički objekti koji se rekonstruiraju isključivo javnom sredstvima bez privatnog partnerstva što smo nedavno čuli pa je naš amandman tražio da je ono što je komponenta hrvatskog uloga unutar sredstava koja se namjenjuju pod vašim ovim općenitim nazivom u proračunu građevinskih objekata da jedan dio tih sredstava koja bi i onako mogla biti namijenjena za rekonstrukciju dijela bolničkog kompleksa Opće bolnice u Bjelovaru za hitni prijem samo budu nominalno unaprijed određena za Opću bolnicu Bjelovar da se ne bi dogodilo da zbog toga što je općenita formulacija u proračunu ta sredstva završe na uporabu ili u korist neke druge bolnice koja se nalazi u vašim programima. Dakle, ovo nije mijenjanje namjene ovo je samo preciziranje namjene da ovih 20 milijuna koje smo predložili unutar komponente koja ide na teret RH ima određenu namjenu za Opću bolnicu Bjelovar a ne za građevinske objekte pa da onda završi negdje drugdje. Molim glasovanje. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu pod rednim brojem 62. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu nije prihvaćen. Prelazimo na amandman pod rednim brojem 63.koji su podnijeli zastupnici gospođa Branka Juričev Martinčev i zastupnik Ante Kulušić. Čini se kao da je identičan sa amandmanom 56. Ali izvolite gospodine ministre.
Identičan amandmanu 56., pa prema tome već je objašnjeno.
Izvolite gospodine zastupniče Kulušić.
Poštovani gospodine ministre ovo nije amandman identičan sa amandmanom 56 jer ovo bi bio amandman vezan za magnetsku rezonancu za Opću bolnicu Šibenik za Šibensko-kninsku županiju jer iz Šibensko-kninske županije dnevno je potrebno 20 magnetskih rezonanci i ljudi stvaraju dodatne troškove odlazeći u Zadar i Split jer svi znamo da su liste čekanja u Zadru i Splitu velike. A kada ste govorili malo prije o idejnom projektu da to rade županije, poznato je da je 2002., treće godine kada je država prepustila bolnice na upravljanje županijama Šibensko-kninsku županiju vlada tada ostavila sa 70 milijuna kuna duga. A poznato je i to da je u Šibensko-kninsku bolnicu u Šibeniku i Kninu samo u prošloj godini bivša vlada i Ministarstvo zdravstva uložila preko 40 milijuna kuna. Ja vas molim ministre da pomognete Šibenskoj bolnici vezano za magnetsku rezonancu jer ona je nužno potrebna žiteljima Šibensko-kninske županije da se ne stvaraju dodatni troškovi odlazeći u Zadar i Split, a to su i dodatni troškovi i ljudima i Ministarstvu zdravstva. Tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za amandman pod rednim brojem 63 molim lijepo? Hvala. Amandman nije prihvaćen jer nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na 64 amandman koji je podnio Klub zastupnika HDSSB-a. Izvolite gospodine ministre.
Ovaj amandman se također ne prihvaća. Naime, postoji Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti kojim je određeno kako se županije, dakle isključivo Grad Zagreb, općine i gradovi obvezni osigurati provođenje mjera za zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti propisane istim zakonom, naravno i sredstva za njihovo provođenje i naravno stručni nadzor nad provođenjem. Stoga nažalost ne možemo prihvatiti, inače je dobar amandman. Hvala gospodine predsjedniče.
Hvala vama gospodine ministre. Izvolite u ime kluba zastupnika podnositelja amandmana, gospodin zastupnik Vinković.
Proračun je glavni politički dokument. To je program jedne političke opcije, u ovom slučaju program ili Plan 21, ali očigledno da će to i ostat samo na planu koji je sa 21 se pretvorio u plan 25 i to je jedino što će građani dobiti, 25% PDV-a, a jedinice lokalne samouprave daljnje siromašenje proračuna lokalne samouprave i regionalne samouprave. Upravo stoga ovaj amandman smo uputili jer radi se ovdje ne samo o obvezi lokalne i regionalne samouprave nego se radi o obavezi države jer ovdje se radi o jednoj vrsti elementarne nepogode. Meni je žao što ste baš sada vi ovdje za govornicom jer smatram da je ovdje umjesto vas i svih drugih ministara trebao biti predsjednik Vlade i braniti kao prvo i proračun, ali isto tako i reći ne nama zastupnicima, a prvenstveno i nama zastupnicima, nego i građanima kad ih sljedeći put bude podsjetio ili pred lokalne izbore ili pred parlamentarne izbore, zbog čega niti jedan amandman sada opozicije nije prošao. Nije prošao ne iz političkih razloga nego je prošao isključivo iz razloga toga što ovaj proračun nije realno planiran, nije niti socijalan niti human niti razvojni. Pozdravite predstavnika Vlade gospodina Milanovića i kažite mu da dođe tamo u ljeto negdje u Osijek, Đakovo kada bude najezda tih komaraca pa neka on prije svega umjesto onih brojača uboda komaraca, umjesto male djece stavi ruku pa da osjeti što znači biti u Slavoniji i Baranji za vrijeme ljeta i najezde komaraca. Niti jedna jedinica lokalne samouprave nema mogućnosti to spriječiti zbog toga tražimo pomoć Vlade Republike Hrvatske koja je koliko se sjećam jednom prilikom i dala određene novce, ali ne bih sad o tome cijenjeni gospodine ministre zdravlja. Čuvajte vi svoje zdravlje, ali dajte nama novce da možemo sačuvati zdravlje građana, ali isto tako da bolje živimo u Slavoniji i Baranji i čitavoj Hrvatskoj. Tražim glasanje.
Hvala. Hvala. Hvala. Znam ja zašto sam rekao triput hvala, zato što je isteklo vrijeme od dvije minute. … [[Upadica se ne razumije.]] Ja onda kažem hvala, da vas ne prekidam pa kažem hvala. U redu? Molim da se izjasnimo o amandmanu na proračun pod rednim brojem 64. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu, nije prihvaćen. Prelazimo na amandman pod rednim brojem 65 koji je podnio zastupnik gospodin Darko Milinović. Izvolite gospodine ministre.
I ovaj amandman broj 65 Vlada ne prihvaća iz razloga jer bi primjerice umanjivanjem osiguranih sredstava koje gospodin zastupnik predlaže … [[Ne razumije se.]] pozicija Ministarstva zdravlja bila na pozicija HZZo-a bilo ugroženo funkcioniranje zdravstvenog sustava koje se financira sa drugih odnosnih pozicija. Primjerice i konkretno, umanjenjem pozicije K 618 038 informatizacija zdravstvenog sustava, ukidaju se sredstva namijenjena održavanju implementiranih informatičkih rješenja u primarnoj zdravstvenoj zaštiti i ugrožava do sada postignuti razvoj informatizacije. Nažalost, nažalost, u prošloj godini čak 21 milijun kuna nije realiziran iz te pozicije. I s druge strane, ako bi smanjili posebno skupe lijekove kao što sugerira gospodin zastupnik sa 500 milijuna kuna na 450 milijuna kuna možda bi potencijalno ugrozili zdravlje naših građana, upravo ovo što je prethodni zastupnik meni sugerirao da čuvam svoje zdravlje. Hvala lijepa, gospodine predsjedniče.
Hvala i vama. Gospodin zastupnik Milinović, izvolite.
Hvala lijepo. I vi i ja, vi kao sadašnji i ja kao prošli ministar zdravstva znamo da nije dobro. To što ste vi najveći gubitnik u proračunu je manje bitno, poslije vas će biti netko drugi ministar. Ali je to bitno zbog 70 tisuća zaposlenih u zdravstvenom sustavu, ali i to je manje bitno od onoga najbitnijega, da ste ostali bez milijardu kuna iz proračuna. Smanjena stopa doprinosa za 2% što je dodatnih 2,5 milijarde kuna, dakle na godišnjoj razini ostali ste bez 3,5 milijarde kuna i to će se, a to već sad svi pokazatelji govore, odraziti na dostupnost zdravstvene usluge u Republici Hrvatskoj. Niste smanjili 3% doprinosa iz mirovina što ste obećavali i to je manje bitno. Niste smanjili liste čekanja jer danas postoji nacionalna lista čekanja i nema mazanja očima, a uvedena je prije dvije godine, dakle niste smanjili nego povećali listu čekanja u ova dva mjeseca za 10 do 20%. Dolazimo u situaciju kao prije tri godine, da će hrvatski zdravstveni sustav, a sada već generira nove obveze od 100-tinjak milijuna kuna samo u ovom mjesecu, dolazimo u situaciju da ćemo se vratiti na 2008. ali samo po gomilanju dospjelog duga u iznosu od 200 milijuna kuna mjesečno. Zato nije dobro i vi znate i ja znam da nije dobro i da su nedostatna sredstva za financiranje zdravstvenog sustava. Ja sam htio pomoći i nisam dirao stavke iz drugih ministarstava već preraspodijeliti unutar vlastitog vašeg ministarstva stavke na ovoj poziciji kako bi hrvatski građani imali dostupnu zdravstvenu uslugu i kako bi zapravo nivo zdravstvene usluge u RH bio veći. Evo zbog toga tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu pod rednim brojem 65 kojeg je podnio gospodin zastupnik Darko Milinović. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu, nije prihvaćen. Prelazimo na amandman pod rednim brojem 66 koji je podnio zastupnik također Darko Milinović. Izvolite gospodine ministre.
Hvala, gospodine predsjedniče. Ovaj amandman Vlada ne prihvaća jer bi umanjivanjem osiguranih sredstava na pozicijama HZZO-a koje predlaže gospodin zastupnik Milinović potencijalno bi se moglo ugroziti zdravstveni sustav koji se financira sa odnosnim pozicija, primjerice liječenje u inozemstvu. Da nemamo opreme danas koja je u kutijama 3 godine, da je bilo racionalnije nabavljanje CT-a i magneta, onda bi danas, jučer bilo manje naših građana koji bi se liječili u inozemstvu. Da su se razvijali centri izvrsnosti, da se racionalnije nabavljala oprema, da se racionalnije, učinkovitije i uspješnije ulagalo u ljudske resurse onda ne bi ni bila potrebna opozicija, nego bi svih 55 milijuna kuna koje na žalost, na žalost zbog posljedica moramo ulagati u inozemstvo ulagali u Hrvatsku. Dapače, dapače. Sukladno direktivi Europske unije vjerojatno bi od listopada 2013. Hrvatsko zdravstvo dobilo cijeli niz građana nama susjednih država i na taj način uveli novu poziciju, a to je povećanje prihoda na poziciji HZZO-a zahvaljujući viziji hrvatskog zdravstvenog sustava. Upravo stoga radimo master plan, jer ga nema. Moramo ga napraviti. Hvala lijepo gospodine predsjedniče.
Hvala lijepa gospodine ministre. A na riječ podnositelja amandmana poštovani zastupnik Darko Milinović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, opet moram reći. Nije dobro, sve ste rekli da nije dobro da se umanjuju neke stavke, ali niste rekli ključnu stvar. Nije dobro da se umanjuje stavka za pripravnički staž na zdravstvene djelatnike za gotovo 30% sa 80 na 60 milijuna kuna. Vjerojatno znate da su u, a trebali bi a i vjerojatno znate da su u Republici Hrvatskoj zakonski regulirane sve profesije u zdravstvu i na taj način smo stvorili dobar temelj za ulaganje i napredak tih profesija u sustavu zdravstva. Isto tako da imamo novi program specijalističkog obrazovanja, ne samo liječnika, nego i stomatologa i medicinskih sestara. Kad govorite o ulaganju u resurse master plan postoji u Ministarstvu zdravstva. Možda su vam ga sakrili pa vam ga ne pokazuju, ali on postoji i donijet je. Mi smo u proteklih tri godine u vrijeme krize i recesije uložili između 170 i 200 milijuna kuna u plaćene pripravnički staž. Na godišnjoj razini smo financirali na taj način 1300 ljudi koji su obavljali pripravnički staž, a na ovaj način im šaljemo poruku dakle nećemo više plaćati pripravnički staž od 1300 ljudi već za 850 do 900. Isto znate vjerojatno kao i ja, da je prosjek Europske unije negdje 350 liječnika na 100000 stanovnika. Mi smo ispod prosjeka 276 liječnika na 100000 stanovnika. Dakle, nedostaje 3000 liječnika. Isto kao i medicinskih sestara. Prosjek je negdje oko kod nas 500, a europski prosjek je 700 i nedostaje oko 10000 medicinskih sestara. I na ovaj način dakle šaljemo poruku nećemo više ulagati u vas, nećemo više inzistirati i na plaćenom pripravničkom stažu i na školovanju u zdravstveni sustav. I zato sam predložio da ova stavka ostane ista kao i na razini protekle godine. Ja mislim da je to sušta potreba hrvatskog zdravstvenog sustava zbog kroničnog nedostatka liječnika i medicinskih sestara u Republici Hrvatskoj. Molim glasovanje.
Hvala lijepa. Molim tko je za amandman broj 66. poštovanog zastupnika Darka Milinovića. Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj 67. istog zastupnika.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Amandman broj 67. Vlada ne prihvaća, na žalost ne prihvaća jer inače predloženim amandmanom bi se medicinska oplodnja trebala podići sa 40 milijuna kuna na 50 milijuna kuna. Naglasak je naravno na žalost jer Zakon o NPO-u kakav je zamišljen 2004. nikada nije ugledao dan. I kad naglašavam 2004. godine, dakle tijekom 2000. godine. Pozdravljam ovu inicijativu i uvjeren sam da ćete za 14 dana pozdraviti Zakon o medicinski potpomognutoj oplodnji, a ne samo da će biti predloženi 40 milijuna kuna, nego ćemo zahvaljujući vašoj inicijativi gospodine zastupniče iz proračunske pričuve zamoliti premijera da digne tih 40 milijuna kuna na 80, 100 milijuna kuna. Ali naravno kad Zakon o medicinski potpomognutoj oplodnji ugleda svjetlo dana poštujući tri načela: načelo izbora, poštujući načelo pravednosti i poštujući načelo očuvanja žene. Stoga na žalost se amandman ne može ovaj trenutak prihvatiti, ali stojimo vam na, kucate na otvorena vrata. Vidim da već unaprijed podržavate Zakon o NPO-u. Prema tome, sredstva će se za to naći zasigurno iz proračunske pričuve. Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Darko Milinović. Izvolite.
Za vas život počinje rođenjem djeteta i prvim plačem. Za mene ne. I puno ima građana Republike Hrvatske koji misle da život počinje začećem. Ja sam jedan od njih. Imam na to pravo kao što i vi imate pravo na to da smatrate da život djeteta ili da ljudski život počinje prvim plačem. Zabranjena medicinska oplodnja u Hrvatskoj, jedina smo zemlja u svijetu gdje se ne može ići na medicinsku oplodnju. Organiziramo autobuse i vlakove za Sloveniju i ostale zemlje u okruženju i gle čuda. Tim najrigidnijim zakonom 230 djece više je rođeno nego zakonom koji je vrijedio ili bezakonjem koje je vrijedilo prije toga. Prvi put u Republici Hrvatskoj imamo preko 1000 djece. 720 ih je rođeno po starom zakonu, a po novom zakonu prvi put u Republici Hrvatskoj imamo 1000 djece rođene postupcima medicinske oplodnje. I ovo je vaša poruka kako ćete bez obzira na vaš zakon koji ćemo vidjeti, koji još nismo vidjeli. Ovo je vaša poruka tim parovima, a ne zaboravite da smo ih mi, ovu stavku digli sa 10 na 40 milijuna kuna, a vi je smanjujete za 5 milijuna kuna. Ovo je vaša poruka da je sva ona briga za njih u predizborno doba bila zapravo lažna. Molim glasovanje.
Hvala lijepo. Tko je za amandman broj 67. poštovanog zastupnika Darka Milinovića neka digne ruku. Hvala lijepa. Konstatiram da nije dobio potrebnu većinu, nije prošao. Prelazimo na poziciju 102 Ministarstvo socijalne politike i mladih. Amandman broj 68. poštovanog zastupnika Darka Milinovića. Poštovana ministrice izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa Vlada ovaj amandman ne prihvaća, jer su planirana sredstva dostatna za podmirenje obveza ustanova socijalne skrbi nastalih temeljem Ugovora o dušobrižništvu, a zdravstvene ustanove, sredstva za navedenu namjenu su planirala u sklopu Ministarstva zdravlja.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Darko Milinović.
Uvažena potpredsjednice Hrvatske vlade to je bilo i u te stavke dvije o kojima ste govorili bile su i u prošlom proračunu definirane na ovakav način. Dobivam neka od pisama koje ste vi dobivali kada ste bili u oporbi pa sam zbog toga podnio ovaj amandman. Molim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za amandman broj 68. poštovanog zastupnika Darka Milinovića? Nije dobio potrebnu većinu, nije prošao. Prelazimo na amandman broj 69. istog zastupnika poštovanog Darka Milinovića. Poštovana potpredsjednice Vlade i ministrice socijalne politike i mladih, izvolite.
Amandman se ne prihvaća jer je tijekom 2011. uz raspoloživa financijska sredstva u iznosu od 2 milijuna i 427 tisuća 238 kuna uspješno realiziran niz programa vezanih uz zaštitu žrtava nasilja u obitelji u RH. Navedeni programi obuhvaćaju rad skloništa za žene i djecu žrtve nasilja u obitelji. Također s iznosom raspoloživih sredstava uspješno je provedena i druga faza istraživačkog projekta usmjerenog praćenju i evaluaciji pružanja usluga skloništa za žrtve nasilja u obitelji. Htjela bih još samo dodati da dakle uz sve ovo što se u ovom trenutku radi i sredstva koja se izdvajaju za skloništa moramo pojačano raditi na tome da se primjenjuje i zakon koji smo u ovom Saboru donijeli, a to je Zakon o sprečavanju nasilja u obitelji. Naime, postoji izuzetno veliki broj policijskih zahtjeva da se primjeni mjera dakle od strane suda, a to je udaljenje zlostavljača iz stana. Nažalost, ta mjera se najčešće od strane suda ne izriče. To je jedan od velikih problema i mi čitavo vrijeme nikako da promijenimo logiku, a to je da onaj koji je zlostavljač odlazi iz stana, a da u stanu ostanu žrtve nasilja. Prema tome to je ono što treba biti naša jedna strategija i naša politika, a to je napokon primjena Zakona o sprečavanju nasilja u obitelji.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Darko Milinović, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Želim biti krajnje dobronamjeran. Nije dobro, možda sa razine poruke i to me zapravo i vodilo kada sam predlagao ovaj amandman da stavku … zaštite žrtava nasilja u obitelji smanjimo za milijun kuna. Ja mislim da to na razini poruke jednostavno nije dobro, a da se ne radi o nekakvim velikim sredstvima pa bi i sa razine poruke ako treba, a onda i financijski naravno poslali jasnu poruku. A nažalost vidjeli smo i po statistikama da je nažalost to nasilje u obitelji u usponu tako da kažem. Pa evo moja je namjera bila krajnje dobronamjerna, a pogotovo zato što sam smatrao da bi tih milijun kuna mogli naći sa ove razine 50 milijuna kuna gdje se povećava za administraciju i upravljanje. Znači, za 50 milijuna kuna više nego u prošlom proračunu. Molim glasovanje.
Hvala lijepa. Dajem na glasovanje amandman broj 69. poštovanog zastupnika Darka Milinovića. Tko je za? Amandman nije dobio potrebnu većinu, nije prihvaćen. Prelazimo na amandman broj 70. poštovanog zastupnika Darka Milinovića. Poštovana potpredsjednica Vlade, izvolite.
Amandman se ne prihvaća jer su sredstva za ovu namjenu planirana iz sredstava prihoda za posebne namjene. Naime, riječ je o prihodima od igara na sreću koji se mogu izvršavati iznad iznosa utvrđenih u državnom proračunu, ali do visine uplaćenih, odnosno prenesenih sredstava.
Da li poštovani zastupnik želi? Izvolite.
Povlačim.
Hvala lijepa. Prelazimo na amandman broj 71. poštovanog zastupnika Darka Milinovića. Poštovana ministrice možete.
Amandman se ne prihvaća jer je novim Zakonom o udomiteljstvu ukinuta udomiteljska naknada za srodničko udomiteljstvo slijedom čega će doći do ušteda koje će se usmjeriti na razvoj udomiteljstva sa ciljem deinstitucionalizacije korisnika.
Poštovani zastupniče da li želite?
71.?
Jeste.
Pa novim zakonom važećim ja se nadam da neće biti u velikoj mjeri mijenjan taj zakon nije istina ono što smo čitali u novinama da taj zakon nije dobio potporu struke. Dobio je i potporu struke i potporu sindikata. To je 71. jel? Ali i taj novi zakon koji govori o deinstitucionalizaciji. Dakle, ja postavljam pitanje, ni to nije dobro sa razine poruke, postavljam pitanje da li je ne znam nekakvom napuštenom djetetu bolje da se odgaja, da živi u nekakvoj instituciji ili udomiteljskoj obitelji? Na taj način mu približavamo ono zapravo što nema, što je više moguće približavamo dakle roditeljsku skrb i nekakvu toplinu udomiteljskog doma u kojem bi trebao se odgajati i živjeti i rasti za sretniju budućnost. Pa evo i s te razine sam predložio smanjenje sredstava za administraciju i mislim da bi to bilo dobro. I uistinu sam iznenađen što niste ovaj amandman prihvatili i zbog toga tražim glasanje.
Hvala lijepa. Tko je za amandman br. 71. poštovanog zastupnika Darka Milinovića neka digne ruku i neka se izjasni. Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu, nije prihvaćen. Prelazimo na amandman broj 72. poštovanog zastupnika Darka Milinovića. Poštovana potpredsjednica Vlade i ministrica.
Amandman se ne prihvaća jer se sredstva za ovu namjenu planiraju i procjenjuju prateći trendove mjesečnih isplata u dužem razdoblju. Naime, ovdje se radi o pravu na privremeno uzdržavanje djece i mi ćemo u narednom periodu mijenjati neke dijelove obiteljskog zakona u smislu da damo nešto bolju poziciju i jaču državnom odvjetništvu koje ustvari ima određenih procesnih problema u slučajevima kada ide u naplatu onih sredstava od neodgovornih roditelja umjesto kojih je država dakle platila alimentaciju. Dakle, mislimo da ćemo jedan dio sredstava isto tako vratiti u državni proračun, odnosno poreznim obveznicima koji u ovom trenutku kroz ovaj mehanizam uplaćuju privremeno sredstva za onu djecu čiji neodgovorni roditelji ne uplaćuju alimentaciju.
Hvala lijepa. Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Darko Milinović.
Sami ste rekli mi mislimo, dakle nije sigurno. Ja sam kroz ovaj amandman htio biti siguran da će, a u RH živi oko 30 do 40 tisuća djece za koje roditelji ne plaćaju alimentaciju. I vi ste rekli uštedama, dakle to je jedna mogućnost i ostaje na razini mogućnosti i na razini ispunjenja. Rekli ste i sami nadamo se. Za 2011. godinu alimentaciju kroz ovaj vid je primilo 4 tisuće i 62 djece. I upravo zbog toga što ne bi bilo dobro da se nadamo ili da ćemo racionalizirati i možda ćemo uspjeti pribaviti dovoljna sredstva za ovu vrstu naknada ja sam predložio taj amandman da budemo sigurni, a ne da se nadamo. Evo hvala lijepo. Molim glasovanje.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnite tko je za amandman broj 72, poštovanog zastupnika Darka Milnovića? Konstatiram da nije dobio potrebnu većinu, nije prihvaćen. Prelazimo na amandman broj 73. Kluba zastupnika HDSSB-a. Poštovana potpredsjednice Vlade i ministrice možete se očitovati.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća zbog toga što je trenutno mrežom domova socijalne skrbi i djelatnosti socijalne skrbi nije predviđena potreba novih kapaciteta za smještaj starijih i nemoćnih osoba na području Osječko-baranjske županije budući da po postojećoj mreži i postojeći kapaciteti zadovoljavaju potrebe centara za socijalnu skrb. Mogu samo reći još da smo u ovom trenutku uvrstili 7 projekata iz područja socijalne skrbi za kandidirane za ove investicije koje idu kroz javno privatno partnerstvo. Pa evo ja još jedanput kažem u postojećoj mreži ukoliko vidimo da ima nekih potreba mi možemo u sljedećoj godini možda planirati kroz javno privatno partnerstvo i potrebe dodatne u Osječko-baranjskoj županiji.
Hvala lijepa. U ime kluba poštovani zastupnik Dinko Burić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospođo potpredsjednice Vlade, gospođo ministrice. Naime, mreža je takav kakva jest ali mi smo ovaj amandman stavili jel je stvarna životna potrebna za područje grada Našica i okolnih općina. Činjenica je i mi smo to pokušavali u mandatu prošle vlade također realizirati nažalost nismo uspjeli. Nadali smo se da ćemo to moći sada realizirati jer na području grada Našica, grad Našice je jedini grad i okolne općine koji nema takvu ustanovu. A postoji velika potreba postoji oko stotinjak osoba koje vape za potrebom smještaja, postoje još pedesetak osoba na području grada Našica i okolnih općina kojima je potreban njega u kući. I onaj tko bude realizirao ovaj problem budite uvjereni to neće biti dobivanje političkih poena, ostat će zapamćeni i na području grada Našica i svih okolnih općina. Žao mi je što ni prethodna vlada nije imala razumijevanja za to, žao mi je što ovaj amandman sada ponovno nije prihvaćen. Da li će on moći biti riješen putem javno privatnog partnerstva? Sumnjam. Mi ćemo ga morati rješavati kao što smo rješavali sve ostale probleme. Projekt je grad Našice je osigurao prostor zajedno smo išli i dok je HDZ bio na vlasti, nadali smo se da će biti razumijevanja jer je gradonačelnik iz redova HDZ-a nažalost naišli smo na odbijenicu, željeli smo partnerski i županija i grad i država sudjelovati u tome. Projekt je vrijedan 35 milijuna kuna, mi smo tražili 2 milijuna kuna smo da se započne da se izradi idejni projekt i ishoditi građevinsku dozvolu. Stoga apeliram ipak mislim da se može promijeniti jer je ovo velika potreba. Tražim glasovanje o ovom prijedlogu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 73. Kluba zastupnika HDSSB-a. tko je za neka digne ruku? Hvala lijepa. Konstatiram da amandman nije dobio potrebnu većinu i nije prošao. Prelazimo na amandman broj 74. Poštovanog zastupnika Darka Milinovića. Molim poštovana potpredsjednice Vlade i ministrice da se izjasnite.
Amandman se ne prihvaća. Sredstva su koja su u ovom dijelu proračuna osigurana dovoljna zbog toga što u tijeku godine već smo ušli u razgovore ćemo najvjerojatnije djecu zbrinuti kroz druge modele deinstitucionalizacije a u dogovoru s gradom.
Poštovani zastupnik Darko Milinović.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Najvjerojatnije opet tražim ali ne vidim gradonačelnika Koprivnice saborskog zastupnika Mršića. S njim sam naime dogovarao ovaj projekt i vrlo je jasno da ovih 120 tisuća kuna nije dostatno ni za financiranje najma tog prostora. I ne radi se uistinu o velikim sredstvima 300 tisuća kuna. Pa mogli ste barem radi poruke hrvatske javnosti da ćete prihvatiti i neki od amandmana opozicije mogli ste prihvatiti taj amandman u vrijednosti od 300 tisuća kuna jel uistinu se ne radi o velikim sredstvima. Tim više što smo tu dobro surađivali sa lokalnom zajednicom i pokazali da nam je interes socijalne skrbi i ovakvi interesi iznad usko stranačkih interesa. I zbog toga tražim glasovanje, a možda se potpredsjednica predomisli za ovih 300 tisuća kuna uistinu nije puno, a njima nije dovoljno za najam samo za najam prostora ovih 120 tisuća kuna. To znate i vi znam i ja.
Hvala lijepa. Molim da se dizanjem ruke izjasnite tko je za amandman broj 74 poštovanog zastupnika Darka Milinovića? Tko je za? Hvala lijepa. Konstatiram da nije dobio potrebnu većinu nije prošao. Prelazimo na amandman broj 75 poštovanog zastupnika Stjepana Milinkovića. Poštovana potpredsjednice Vlade i ministrice izvolite.
Obrazloženje je isto kao i na prethodni amandman.
Poštovani zastupniče želite se očitovati.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa razočaran sam u svakom slučaju jer se sjećam vrlo dobro vremena dok je sadašnja potpredsjednica vlade i ministrica gorljivo zagovarala institucionalni oblik i skrbi poglavito onima koji potrebito i danas vidim jedan drugi zaokret koji uistinu nije dobar. Naravno razočaran sam i sa ovim dijelom što je u poziciji socijalne skrbi isto tako umanjena su sredstva za gotovo 60 milijuna kuna. A ja vas želim upozoriti da zasigurno u ovim okolnostima kada broj nezaposlenih raste svakodnevno svjedočimo tome, kada su poljoprivrednici na koljenima da neće biti dovoljno 60 milijuna kuna nego će biti i više. Tražim glasovanje o prijedlogu.
Hvala lijepa. Molim da se dizanjem ruke izjasnimo tko je za amandman broj 75 poštovanog zastupnika Stjepana Milinkovića? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu nije prihvaćen. Prelazimo na amandman broj 76 poštovanog zastupnika Branka Kutije. Ministarstvo pravosuđa tako je. Poštovana zamjenice ministra možete se očitovati o amandmanu.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani zastupnice i zastupnici. U odnosu na amandman poštovanog Branka Kutije Vlada ne prihvaća prijedlog. Ne zato što se adaptacije i opremanje zgrade Općinskog suda u Benkovcu neće izvršiti već zato što sredstva predviđena za ovu poziciju će biti osigurana ne iz proračuna već iz projekta IPA 2011 priprema ugovora je u tijeku. SAF-u i EU komisija odobrava projekt i mi ćemo krenuti u adaptaciju zgrade Općinskog suda u Benkovcu krajem sljedeće godine.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Branko Kutija.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Gospođo zamjenice. Ja sam u obrazloženju naveo razlog zašto podnosim amandman, a to su nehumani uvjeti za rad. Preko ljeta temperatura u tome sudu je 40 stupnjeva celzijusa, a prije 15 dana u sudnicama temperatura je u grijanom prostoru bila +7 stupnjeva, a na hodnicima je bila debelo ispod nule, s tim da djelatnici suda 10 dana nisu imali mogućnost upotrebljavati vodu zbog smrzavanja cijevi. Tek toliko da znate u kakvim uvjetima ljudi rade. Zahvaljujem se.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo dizanjem ruku o ovom prijedlogu amandmana. Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu pa nije prihvaćen. Hvala vam lijepa. I još nam je preostao amandman pod rednim brojem 49 koji je podnio Klub zastupnika HDSSB-a. Molim gospođu zamjenicu ministra graditeljstva i prostornog uređenja da nam se pridruži i da se izjasni o tome amandmanu.
Hvala lijepo, poštovani gospodine predsjedniče. Poštovani zastupnici i zastupnice Hrvatskoga sabora. Vlada ne može prihvatiti ovaj amandman. Naime, riječ je o aktivnosti koja je u prijedlogu proračuna za 2012. prebačena iz dijela proračuna Ministarstva financija u dio proračuna Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja. Eventualni nedostatak sredstava na predmetnoj aktivnosti riješit će se tijekom proračunske godine. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. U ime kluba HDSSB-a gospodin zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedniče. Moram upozorit na velike probleme kojima su izmjenama Zakona o prostornom uređenju i gradnji ne samo na području Slavonije i Baranje nego u cijeloj Hrvatskoj u kakve su probleme upale i jedinice lokalne, ali i regionalne samouprave. Naime, dosljednom primjenom tog zakona još od prije tri godine jedinice lokalne i regionalne samouprave morale su preuzet djelatnike koji su se dotad nalazili u državnim upravama i preuzimanjem tih djelatnika rečeno je da će se osigurat i sredstva za njihove plaće, jer u proračunima gradova i županija tih sredstava nije bilo. Dakle morali smo preuzet obaveze i sredstva su se do sada i isplaćivala, ne u punom iznosu na nivou 2008.godine što je bilo dovoljno samo za otprilike 50% ukupnih potreba za tih sredstvima. A vi sada, evo ja govorim samo za područje Osječko-baranjske županije, smanjujete sa 47 milijuna kuna koliko je to bilo potrebno da bi zadržali dosadanji nivo na 12 milijuna. Za 35 milijuna kuna skidate. Tih sredstava za plaće tih djelatnika nema. Prema tome, ovo je još jedan primjer kako izgleda decentralizacija na hrvatski način. Decentralizacija obaveza, a decentralizacija sredstava ne dolazi u obzir. I imamo apsurd, decentraliziramo obaveze, a centraliziramo sredstva. To nije dobro. Zato tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu pod rednim brojem 49 kojeg je podnio klub HDSSB-a. Tko je za amandman? Hvala lijepa. Amandman nije dobio potrebnu većinu pa nije prihvaćen. Hvala lijepa. Izjasnili smo se o amandmanima. Sada možemo prijeći na glasovanje o Prijedlogu državnog proračuna. Napominjem da [[Upadica se en razumije.]] Molim lijepo. Gospodin zastupnik Dinko Burić, izvolite.
Zahvaljujem se. Sukladno članku 223.a u ime kluba zastupnika HDSSB-a tražim stanku od 15 minuta s obzirom da smo mi, sjećate se i prilikom predlaganja proračuna rekli klubovi HDZ-a, ako se dobro sjećam i klubovi Hrvatskih laburista su rekli da će bit protiv proračuna, mi smo rekli da ćemo se izjasnit tek nakon što budemo saznali kakva je situacija sa našim amandmanima. Stoga molim stanku od 15 minuta kako bismo napravili konzultacije unutar kluba i zauzeli konačna stajališta.
Hvala lijepa. Imate stanku od 10 minuta, dakle vraćamo se 14,35. Hvala lijepa. Htio bih da se okupite u što većem broju i molim vas za to, a u ime kluba HDSSB-a jer je zatražio stanku izvIjestit će nas predsjednik kluba, gospodin zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane dame i gospodo, reći ću samo da smo ovakav proračun očekivali i da smo razočarani i da je on loš za Hrvatsku i da je štetočinski. Ovo je rečenica koju je gospodin predsjednik Vlade Republike Hrvatske gospodin Milanović izrekao 16.11.2010. godine ovdje u Hrvatskom saboru prilikom rasprave o Prijedlogu Državnog proračuna za 2011. godinu. Danas ćemo glasovati o prijedlogu Državnog proračuna za 2012. Ovo je vaš prijedlog proračuna i kako ga najkraće opisati. Vjerovali ili ne, za nas u HDSSB-u upravo vašim riječima od prije 15 mjeseci. Reći ću samo da smo ovakav proračun očekivali i da smo razočarani i da je on loš za Hrvatsku i da je štetočinski naročito za Slavoniju i Baranju, a tako smo se nadali da neće biti, tako smo se nadali da ćete biti drugačiji, a ne samo druga hrvatska vlast jer ste prije 64 dana kada ste postajali predsjednikom hrvatske Vlade, gospodine premijeru, žao mi je što na nema, ovdje pred svima nama, pred cijelom hrvatskom javnosti izrekli nije dobro. Toj Slavoniji, našoj Slavoniji obečajem posebnu brigu. Rekli ste i držite me za riječ kolegice i kolege. Podsjetio sam na riječi premijera prije četiri dana kada je predstavljen Prijedlog ovog proračuna, a prije četiri dana rečeno je još nešto. Prostora za neku vrstu razgovora još uvijek ima. Rečeno je da i možete nas i dalje držati za riječ. Rečeno je i vidjet ćete koje su naše stvarne namjere. I evo danas uistinu na žalost vidimo koje su stvarne namjere kad je u pitanju Slavonija i Baranja. Ne znam da li ste svjesni u vladajućoj većini što ste Slavoniji i Baranji ovakvom raspodjelom podnošenja izlaska iz krize učinili. Ovakvim odnosom očito je da nema sreće Slavonija i Baranja niti od HDZ-ove a niti od sada SDP-ove vlasti. Na žalost, ipak ispada da niste drugačija, nego samo druga vlast. Druga, ali sa istim odnosom prema Slavoniji i Baranji. Ali mi nećemo odustati. Nismo se nikada predavali, pa nećemo niti sada. Nismo ustuknuli ni pred kim, ni pred onima koji su haračili našom ravnicom, ali ni pred onima koji nas prijetvorno riječima uvjeravaju da nas paze i maze, a djelima nas gaze. HDSSB u posljednjih 7 godina od 2005. godine do ove godine na sve prijedloge proračuna pripremio je i uložio 291 amandman ukupne vrijednosti više od 10 i pol milijardi kuna. I ove godine smo uložili amandmane. Imali smo ih spremnih 85, ali smo svjesni krize odustali od 44 i svi su nam odbijeni. Ovo je radila HDZ-ova Vlada, ali to na žalost sada radi i vaša SDP-ova ili Kukuriku Vlada. I u čemu je onda razlika? Ni u čemu, pa nema je. Samo što je HDZ bio bezobziran otvoreno, a vi ste perfidniji i slatkorječiviji, ali jednako bezosjećajni za probleme ljudi u Slavoniji i Baranji. Ali svaka prijetvornost prije ili poslije pokaže svoje pravo lice. Sjetite se riječi Lava Tolstoja u Ani Karenjinoj. Pretvaranje u bilo čemu može prevariti najumnijega, najpronicijavnijeg čovjeka, ali najograničenije dijete prepoznaje ga ma kako vješto to pretvaranje skrivalo i odvraća se od njega. A naš narod kaže maske su pale. Rekli ste i da neće biti diskriminacije. Vidjeli smo kako to izgleda na primjeru Slavonije i Baranje. Na primjer Vukovarsko-srijemska županija dobije 30,3% sredstava, to je više od 2 milijuna kuna manje kao pomoć jedinicama lokalne samouprave, a Varaždinska županija 162% u odnosu na prošlu godinu, Sisačko-moslavačka 155%. Ovo je samo jedan od primjera odnosa prema Slavoniji i Baranji. Nismo mi očekivali da ćete prihvatiti sve naše amandmane, ali nismo niti očekivali da ćete baš sve amandmane odbiti. Lošu poruku ste poslali u smislu ipak niste drugačiji nego ste samo drugi. Željeli smo vjerovati da vas se može držati za riječ i to za riječi premijera toj Slavoniji, našoj Slavoniji obečajem posebnu brigu. S obzirom kakvu ste posebnu brigu ovim proračunom pokazali prema Slavoniji i Baranji, klub HDSSB-a neće prihvatiti ovaj Prijedlog državnog proračuna. I na kraju bih želio poručiti i poslati poruku svima. U buduće nemojte olako davati obećanja, osobito ona za koja znate da ih ne mislite ispuniti. Jer postoji ona narodna izreka "Čovjeka se drži za riječ, a vola za rogove." To nikome ne treba. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Izvolite. Povreda Poslovnika ili klub? Izvolite. Molim? Ne, ne, ne. Možda tražite stanku ili što?
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Nije na ovu temu.
Ne možete onda dobiti riječ. Ne, ne.
Kako ne možemo dobiti?
Ne možete sada polemizirati, nešto govoriti.
U ime kluba tražim riječ.
Ma ne možete dobiti u ime kluba riječ.
Ma kako ne bi mogla?
Niste tražili stanku, ne možete dobiti u ime kluba riječ. Hvala lijepa.
U ime kluba Hrvatske demokratske zajednice, gospodine predsjedniče tražim stanku od pet minuta kako bi se konzultirali oko jedne teme koja zanima i hrvatsku javnost.
Ja bih molio da se o tome očituje predsjednica kluba koja ovdje da li želi stanku ili ne, koja predstavlja klub.
Gospodine predsjedniče da, dvije tri minute može.
Onda morate evo tražiti stanku od 10 minuta, jer tako je propisano Poslovnikom. Evo imate stanku od 10 minuta klub HDZ-a. Ja predlažem da ostanemo u dvorani jer mislim da će konzultacije brzo završiti pa ćemo mi moći nastaviti. [[Početak nije snimljen.]] i predsjednici kluba HDZ-a koja je na ekspresan način obavila konzultacije sa svojim članovima kluba. Ako se slažete makar nije isteklo 10 minuta za što tražim konsenzus da nastavimo prije nego je isteklo 10 minuta. Slažete se? Hvala. Gospođa predsjednica kluba HDZ-a, potpredsjednica Hrvatskog sabora gospođa Kosor izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Zastupnica Glavak je tražila evo mogućnost iznijeti jedan prijedlog koji je došao i nama u Klub zastupnika HDZ-a ali pretpostavljam i svim klubovima jer je tako naznačeno iz tzv. "novinarske sobe". Dakle, traži se mogućnost nazočnosti fotoreportera kao što je to bilo uvijek u vrijeme izglasavanja državnoga proračuna kako bi javnost imala potpunu sliku o tome što smo, kako smo i na koji način glasovali. I evo to je naprosto želja i naša da pomognemo da donošenje proračuna bude potpuno javno i transparentno. I svakako želim na kraju reći da bi nam bilo drago da je evo u trenutku glasanja o Hrvatskom državnom proračunu ovdje nazočan i predsjednik Vlade RH gospodin Milanović kako bismo ga možda još jedanput mogli pitati o seljačkim prosvjedima i rješavanju problema sa mljekarskom industrijom. Ali budući da ga nema onda ćemo glasovati i bez njega. Gospodine predsjedniče dakle prijedlog dolazi iz novinarskog … [[Govornica se ne razumije.]] Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Žao mi je što taj prijedlog nije došao prema meni jer mislim da je to bio red. Pa ja sada neću nažalost moći prihvatiti ovaj prijedlog, neću prihvatiti taj prijedlog zato što mislim da postoji uobičajeni način komunikacije i treba biti i dalje takav način komunikacije pa ćemo mi nastaviti sa radom. Dakle, zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2012. godinu i projekcije za 2013. i 2014. godinu. Napominjem, prije nego se uključimo elektronski i glasujemo da je za tu odluku našu potrebna većina ukupnog broja zastupnika, dakle najmanje 76 zastupnika i zastupnica trebaju glasovati jer tako određuje članak 91. stavak 2. Ustava RH. Molim uključimo se i glasujmo. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova sa 82 glasa za, 41 protiv i 1 suzdržan donesen i da smo donijeli Državni proračun Republike Hrvatske za 2012. godinu i projekcije za 2013. i 2014. godinu u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Sukladno članku 24. Zakona o proračunu sada prelazimo na glasovanje o odlukama o davanju suglasnosti na financijske planove izvanproračunskih korisnika. Točka 1. Prijedlog Financijskog plana Hrvatskih voda za 2012. godinu i projekcije za 2013. i 2014. godinu. Rasprava o tekstu prijedloga je završena. Nakon što je rasprava zaključena Vlada je podnijela amandman. Sukladno članku 166. Poslovnika dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Vlade RH. Sada molim da glasujemo ručno. Tko je za prijedlog da se odlučuje po članku 166. Poslovnika? Hvala. Tko je protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da smo većinom glasova, 83 za, 37 protiv, 4 suzdržana prihvatili prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Vlade RH. Molim predstavnika predlagatelja da dodatno obrazloži amandman. Izvolite gospodine Linić, ministre financija.
Gospodine predsjedniče Sabora, kolegice i kolege zastupnici u prijedlogu Financijskog plana Hrvatskih voda za 2012. godinu u drugom posebnom dijelu prijedlog Vlade je da se umanji iznos ulaganja u obnovu i razvitak vodoopskrbe na poziciji ostali rashodi i kapitalnih pomoći za 30 milijuna, a da se povećaju vodoopskrbe Hrvatskog zagorja i isto tako stavka vodoopskrbe regionalni vodovod istočne Slavonije. Obrazloženje – povećavaju se sredstva za vodoopsrkbu Hrvatskog zagorja i regionalnog vodovoda istočne Slavonije zbog pripremljenosti tehničke dokumentacije i dobivanju svih potrebnih dozvola za izgradnju ova dva regionalna vodovoda, a što će ubrzati dinamiku radova i povećati priključenost stanovništva na sustav vodoopskrbe.
Hvala lijepa ministre. Otvaram raspravu. Napominjem, u raspravi mogu sudjelovati samo predstavnici klubova zastupnika. Izvolite, zastupnik Vinković pretpostavljam u ime kluba HDSSB-a.
Moram primijetiti gospodine ministre i gospodine predsjedniče Sabora da smo upravo imali amandman koji je bio vezan za magistralnu regionalnu vodoopskrbu na području Slavonije. Sada Vlada predlaže isti taj amandman sa manjim sredstvima i nije mi jasno zbog čega je onda odbila amandman koji je predložio klub HDSSB-a? Ovako glasat ćemo za ovaj amandman, ali ovo je bacanje pijeska u oči. Ili bolje rečeno zabijanje glave u pijesak ne vidjevši probleme koji su danas pred Slavonijom i koja će idućih godinu dana patiti radi ovakvog lošeg položaja, koja je građane tog dijela Hrvatske stavila u jedan drugi razred i u drugi red. I ne želim se danas vratiti kući ne u istočnu Slavoniju nego u Slavoniju i Baranju i Zapadni Srijem i reći svim onim građanima ovaj Hrvatski proračun, Proračun za 2012. godinu vas je sve zajedno stavio u drugi red. Sve jedinice lokalne samouprave i sve jedinice regionalne samouprave. I očigledno da će ti građani prestati i vjerovati lažnim obećanjima koja su bila 8 godina i sada koja će biti 4 godine nego će konačno morati uzeti sudbinu u svoje ruke i glasati za svoje. Hvala lijepa.
Hvala. Želite se očitovati? Gospodin ministar financija Slavko Linić u ime Vlade.
Govorimo o prijedlogu Vlade kroz amandman na prijedlog financijskog plana Hrvatskih voda, prema tome koji jesu dio kompletnog proračuna. Vaš prijedlog je bio na projekciji unutar ministarstva što se tiče središnje države pa je to bio razlog da smo da na neki način kako vi kažete u umanjenom iznosu korigirali na posebnom dijelu proračuna, a to je planu Hrvatskih voda, a ne kroz rashode ministarstva.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman Vlade. Tko je za? Ručno molim. Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da smo većinom glasova 91 za, 3 protiv, 30 suzdržanih prihvatili amandman Vlade. Na klupe je podijeljen pregled ostalih podnesenih amandmana. Molim predstavnika predlagatelja da se izjasni o podnesenim amandmana. Gospodin Tihomir Jakovina ministar, član Vlade. Izvolite. Amandman broj 1 zastupnik Josip Đakić je podnio.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog sabora. Cijenjene kolegice i kolege. Vlada RH ne prihvaća amandman iz razloga što su sredstva za kapitalne rashode i transfere u području zaštite od štetnog djelovanja voda i navodnjavanja jadransko vodno područje namijenjena za već ugovorene projekte gradnje sustava obrane od poplave na područjima stradalih od poplave u 2010.godini Metković i okolna mjesta. Sredstva od 4 milijuna 420 tisuća kuna namijenjena su za obnavljanje građevina za detaljnu … odvodnju i navodnjavanje na području Virovitičko-podravske županije i dostatna su za tu namjenu.
Hvala lijepa. Očitovanje zastupnika Josipa Đakića. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Naime, u ovoj stavci gdje su namijenjena sredstva za obnavljanje melioracijskih građevina za odvodnju i navodnjavanje tražimo da se poveća ova stavka za 4 milijuna 420 tisuća kako bi glas od 10 milijuna kuna koje je bilo dostatno kako bi se melioracijski objekti tj. kanalizacijske mreže 3. i 4. reda uredile i pripremile do kraja godine kako je to odlukama hrvatske Vlade i Hrvatskih voda naznačeno da će preuzeti županije u daljnje održavanje. Stoga tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Stavljam na glasovanje amandman zastupnika Josipa Đakića. Tko je za? Hvala. Amandman nije dobio potrebnu većinu pa nije prihvaćen. Prelazimo na amandman također na zastupnika Josipa Đakića označen rednim brojem 2. Izvolite gospodine ministre.
Vlada RH ne prihvaća amandman iz razloga što su sukladno Zakona o financiranju vodnog gospodarstva sredstva za izgradnju vodootpornih sustava osiguravaju iz naknade za korištenje voda dok su za gradnju objekata zaštite od štetnog djelovanja voda sukladno istom zakonu predviđena sredstva vodnog doprinosa i naknada za uređenje voda. Stoga nije zakonski dozvoljeno jer sredstva koja su namijenjena za gradnju objekata za zaštitu od štetnog djelovanja voda prenamijeniti za gradnju vodoopskrbnih sustava. Izgradnja i dinamika financiranja radova ovisit će o stupnju pripremljenosti investicijsko tehničke dokumentacije te ishođenih građevinskih dozvolama za navedeni projekt te su navedena sredstva u proračunu osigurana i sukladno tome dostatna.
Hvala. Zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Sredstva na toj poziciji nisu dostatna. S obzirom da se opskrbnom sustavu … Virovitičko-podravske županije koji je u tijeku i zbog čega su ishođene sve građevinske dozvole za čega su radovi u tijeku, ova suma nije dostatna i potrebno je bar za dva milijuna kuna povećati kako bi se u ovoj godini izvršilo ono što je i ugovorom i sporazumom Vlada RH kao i Hrvatskih voda te Ministarstava poljoprivrede i drugih ministarstava koja su uključena bila u vodoopskrbni regionalni sustav vodoopskrbe Virovitičko-podravske županije te aneksom ugovora koji smo već jedan učinili jedini u Hrvatskoj kako bi omogućili Vladi RH da se manjim intenzitetom gradi do 2015.godine. S ovim predviđenim sredstvima neće biti dostatno da se ovo završi u zadanom i ugovornom roku. Tražim glasovanje.
Hvala. Molim da se izjasnimo o amandmanu gospodina Josipa Đakića označenim rednim brojem 2. Tko je za? Hvala Amandman nije dobio potrebnu većinu. Nije prihvaćen. 3. amandman podnijeli su zastupnici gospodin Branko Bačić i gospodin zastupnik Frano Matušić. Molim vas ministre da objasnite stajalište Vlade.
Vlada RH ne prihvaća amandman iz razloga što izgradnja, dinamika financiranja radova ovisiti o stupnju pripremljenosti investicijsko tehničke dokumentacije te ishođenim građevinskim dozvolama za navedeni projekt. Sredstva koja su planirana u skladu su i dostatna su.
Hvala. Izvolite gospodin zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre. Regionalni vodovodni … Pelješac-Korčula-Lastovo-Mljet opskrbljuje 1/3 stanovništva Dubrovačko-neretvanske županije i taj je vodovod započet gradnjom prije 38 godina, a prije par godina donesen je investicijski program i potpisan sporazum između Hrvatskih voda i županije Dubrovačko-neretvanske i jedinica lokalne samouprave preko kojih prelazi taj vodovod o dovršetku tog sustava. U međuvremenu su izgrađeni određeni objekti i ishođena upravna dokumentacija i ishođena je građevinska dozvola o kojoj vi govorite da je nedostatna nije točno. Postoji dokumentacija koja bi ove godine omogućila ako se prihvati naš amandman da se vodom opskrbi otok Lastovo i da se do godine može na taj sustav priključiti otok Mljet. Prema tome, svega 5 milijuna kuna koje bi trebale osigurati Hrvatske vode i pored sredstava koje osiguravaju jedinice lokalne samouprave i županija Dubrovačko-neretvanska omogućile bi gospodarsku obnovu ta naša dva najudaljenijih otoka. Prema tome ne vidim razloga zbog čega Vlada nije mogla osigurati odnosno Hrvatske vode svega 5 milijuna kuna da se može vodom opskrbiti i otok Lastovo ove godine, a iduće godine i otok Mljet. Zato tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu gospodina zastupnika Branka Bačića i gospodina Frane Matušića. Tko je za? Hvala. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Idemo na zadnji amandman iz ovog dijela, a to je amandman zastupnika gospodina Josipa Đakića. Izvolite gospodine ministre.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća amandman iz razloga što se izgradnja svih sustava navodnjavanja pa tako i sustava … [[ne razumije se.]] financira iz sredstava državnog proračuna i sredstava regionalne uprave i samouprave. Za gradnju sustava navodnjavanja nisu predviđene namjenske naknade sukladno Zakonu o financiranju vodnog gospodarstva te stoga nije zakonski dozvoljeno sredstva koja su namijenjena za gradnju vodoopskrbnih sustava iz naknade za korištenje voda prenamijeniti za gradnju sustava za navodnjavanje. Navedena sredstva bit će dostatna za izvođenje planiranih radova, s obzirom na dinamiku izvođenja radova u 2011. godini.
Hvala lijepa. Zastupnik gospodin Josip Đakić, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre, sredstva neće biti dostatna s obzirom da ste uzeli ugovor u ruke kojim se govori da će biti konzervirana ukoliko neće biti otkrivena sredstva da će bit radovi konzervirani. Radovi su počeli u 6. mjesecu 2011. godine i u tijeku su. Izvođači radova ukoliko nemaju osigurana sredstva prekinut će radove i zatvorit konzervaciju. Tražili smo da bar 20 milijuna kuna bude na toj poziciji kako bi intenzitetom koji bi cjelogodišnjim radovima omogućio izradu ovog projekta koji se odnosi na jedinstveni u Hrvatskoj koji sufinancira županija sa 20% i ministarstvo jer nijedan drugi ne sufinancira regionalna uprava, od 1280 hektara siguran sam da ovako želite zaustaviti ovaj projekt koji će sigurno biti konzerviran i nikada više neće bit pokrenut. Tako se ne unapređuje hrvatska poljoprivreda, tako se ne postaje konkurentan na hrvatskom i europskom tržištu, tako se zaustavljaju projekti, tako se zaustavljaju i uzimaju radna mjesta onih koji su legalno na natječaju dobili poslove na tom projektu koji je trebao biti završen do 2013. godine kako piše u ugovornoj formi. Stoga za sve ono što će se dogoditi na projektu … [[Ne razumije se.]] tom jedinom pilot projektu koji je sada započet u Virovitičko-podravskoj županiji odgovornost snosi ova vlada, kao i vi gospodine ministre koji niste osigurali sredstva nego ste ih smanjili za 56,52% i ovom hvalevrijednom projektu koji je u toku da se izradi, da bude završen kako bi poljoprivrednici Virovitičko-podravske županije imali kvalitetan proizvod i za hrvatsko i za europsko tržište. Na vama ostaje odgovornost. Hvala lijepo. Tražim glasovanje o amandmanu.
Hvala lijepa. Molim vas da se izjasnimo o ovom amandmanu. Tko je za amandman gospodina zastupnika Josipa Đakića označenim brojem 4? Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu pa nije prihvaćen. Evo time smo završili ove amandmane. Hvala vam gospodine ministre. Zaključujem raspravu i dajem na glasovanje Prijedlog odluke o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih voda za 2012. godinu i projekcije za 2013. i 2014. godinu. Molim da to učinimo elektronski pa molim da se najprije uključimo i da glasujemo.
Možemo samo kratko u ime kluba jedno obrazloženje bi trebao.
Ne, ne, nažalost ne može [[Upadica: u vezi ovoga.]] Da, ne može. Zaključio sam raspravu.
Mislim da je došlo do greške jedne u proceduri, zato.
Nastavljamo sa glasovanjem. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 za, 29 protiv, 7 suzdržanih donijeta Odluka o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih voda za 2012. godinu i projekcije za 2013. i 2014. godinu u tekstu kako je predložio predlagatelj, zajedno s prihvaćenim amandmanom. Drugo, Prijedlog financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2012. godinu i projekcije za 2013. i 2014. godinu. Rasprava je završena. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o davanju suglasnosti na Financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2012. godinu i projekcije za 2013. i 2014. godinu. Molim uključite se i molim glasujmo. Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, 84 za, 37 protiv, 4 suzdržana, donijeta Odluka o davanju suglasnosti na Financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2012. godinu i projekcije za 2013. i 2014. godinu u tekstu kako ga je predložio predlagatelj. Tri, Prijedlog financijskog plana Hrvatskih cesta za 2012. godinu i projekcije za 2013. i 2014. godinu. Na klupe je podijeljen predmet amandmana. Molim predstavnika predlagatelja da se izjasni o podnesenim amandmanima. Ići ćemo redom. Gospodin Zdenko Antišić u ime Vlade. Amandman broj 1 je podnio Klub zastupnika HDSSB-a. Izvolite,
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje. Predloženo smanjenje sredstava na poziciji AN1003 redovno održavanje ne može se prihvatiti jer bi ozbiljno ugrozilo sigurnost prometne služnosti i mreže državnih cesta. U tijeku je izrada projektne dokumentacije za južnu obilaznicu Nove Gradiške. Nakon dobivanja građevne dozvole razmotrit će se mogućnost uključivanja navedenog projekta u plan građenja i održavanja javnih cesta.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a gospodin zastupnik Boro Grubišić, izvolite.
Nismo ni očekivali drugačije objašnjenje koje evo već po ne znam koji puta je zapravo bespredmetno blago rečeno. Naime, na sjednici Vlade Republike Hrvatske 20. rujna 2005. godine donesena je odluka da se gradi južna obilaznica oko Nove Gradiške. Od tada je evo skoro punih 7 godina. Pa prije svega nije točno da dokumentacija nije gotova projektna, ona je gotova ali nema očito vaše volje da se ona gradi. Tu je i gradonačelnik Nove Gradiške koji može o tome još i više reći, a očekujem od njega da i podigne ruku za južnu obilaznicu oko Nove Gradiške. Tražim glasovanje. Jel tako gospodine Vuković?
Hvala. Molim da se izjasnimo o amandmanu Kluba zastupnika HDSSB-a broj 1. Tko je za? Hvala. Amandman nije prihvaćen jer nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj 2. isto Klub zastupnika HDSSB-a. Gospodin Antišić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Amandman Vlada ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje. Navedeni prometni pravac nije u nadležnosti Hrvatskih cesta već Županijske uprave za ceste Vukovarsko-srijemske županije.
Hvala lijepa. Zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
U proračunu i Hrvatskih cesta, a i u Hrvatskom državnom proračunu postoji mnogo cesta imenovanih, a nisu državne ceste, dakle koje će se graditi i bilo iz proračuna državnog proračuna, bilo iz proračuna Hrvatskih cesta. Prema tome, ovo objašnjenje je nesuvislo u krajnju ruku. A jasno čim nosi ime Šokačka magistrala da neće proći. Prema tome, nama je sve jasno kao što je rekao kolega Burić u svom izlaganju.
Izjasnimo se molim vas o amandmanu označen broj dva. Tko je za amandman? Hvala. Amandman nije dobio potrebnu većinu, nije prihvaćen. Prelazimo na amandman broj tri. To je amandman Kluba zastupnika HDSSB-a. Izvolite gospodine zamjeniče ministra.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje. U ovoj godini predviđen je završetak prve faze izgradnje istočne obilaznice Vinkovaca, te završetak izrade projektne dokumentacije i ishođenje građevne dozvole, te rješavanje imovinsko-pravnih odnosa za drugu fazu izgradnje. Predloženo smanjenje sredstava na poziciji koju predlažete a) 1003 redovno održavanje ozbiljno bi utjecalo na sigurnost prometne služnosti mreže državnih cesta.
Hvala. Gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Dakle, treba znati da se radi o izgradnji istočne obilaznice oko Vinkovaca i potraživanju iznosa od 30 milijuna kuna. Pa eto, dopustite gospodo iz Hrvatskih cesta da most na Bosutu strši kao i onaj na Korani koji je, isto nema, ima samo kukuruzi su s jedne i s druge strane kao u Karlovačkoj županiji onaj Vukelićev poznati most. Tako ste izgradili most na Bosutu bez pristupne ceste. Pa eto nama Slavoniji kukuruza, vi radite picigin na Bačvicama, organizirajte takmičenje tamo. I to financirajte.
Hvala. Molim da se izjasnimo o ovom amandmanu. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu pa nije prihvaćen. I amandman zastupnice gospođe Ivanke Roksandić. Gospodine zamjeniče ministra.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Amandman Vlada ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje. Završena je izrada projektne dokumentacije i ove godine se planira početak izgradnje zagrebačke ceste u Sisku u okviru programa gradnje i rekonstrukcije brzih cesta. Predloženo smanjenje sredstava na poziciji A 1003 koje vi spominjete – Redovno održavanje ozbiljno bi utjecalo na sigurnost prometne služnosti mreža državnih cesta.
Hvala. Zastupnica Roksandić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zamjeniče ministra. Ako ste to planirali onda je to trebalo biti negdje i vidljivo barem u obrazloženju ovog financijskog plana. Ali ja ću reći da se radi, da su Hrvatske ceste do sada zaista izradile i projektnu dokumentaciju, da je zagrebačka cesta jedno vrlo usko grlo ulaska u grad Sisak i nalazi se na najprometnijoj cesti u Hrvatskoj. To je cesta Zagreb – Sisak. I da završetkom autoceste Sisak – Zagreb ili Zagreb – Sisak, a nadam se da će se dovršiti jer imali smo sva obećanja i 2000. pa ju nismo počeli. Sad kad smo ju počeli valjda će i stići do Siska i dalje do Mošćenice i spojit se na buduću jednu cestu prema Bosni i Hercegovini. Mislim da ona zaista ove godine ne da mora započeti, nego da mora biti već završena, dobro finalizirana jer upravo ovaj projekt je garancija da će Siščani napokon ulaziti u svoj grad ne provlačeći se kroz jedan uski most, nego da će zaista biti dobar spoj evo sadašnjom i budućom autocestom koja ide do grada Siska.
Sad ćemo se najprije izjasniti o glasovanju, pa ćemo onda povredu Poslovnika. Hvala. Dakle, stavljam na glasovanje prijedlog ovog amandmana, odnosno amandman. Tko je za? Hvala. Amandman nije dobio potrebnu većinu, nije prihvaćen, a povredu Poslovnika je istaknuo gospodin zastupnik Ivan Drmić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, javljam se u vezi povrede Poslovnika, odnosno malo prije sam htio tražiti obrazloženje. Povrijeđen je, mislim članak 163. koji uz ostalo govori da svaki zastupnik ima pravo podnijeti amandman i da on ulazi u proceduru. Ja ovdje vidim u materijalima dva amandmana gospodina Šeksa. Gospodina Šeksa dobro poznam. To je zastupnik sa najdužim stažem u ovom Domu, priznati pravnik i ja ne vjerujem da on ne zna napisati amandman. A ovdje vidim u materijalima da su stručne službe napisale da je amandman neispravan i da nije u skladu sa zakonom, pa bih vas molio obrazloženje zašto je to tako.
Zar vi sumnjate u stručnu službu Sabora? Ne, ne. Nema polemike. Ja sam to samo postavio kao pitanje, jer gospodin potpredsjednik Šeks koliko ja znam je povukao ta dva amandmana, a vi ste ipak izrazili sumnju. Hvala. Izvolite gospodine Antišiću objasniti stav Vlade u odnosu na amandman zastupnika Ante Babića. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Vlada ne prihvaća amandman uz obrazloženje. U tijeku je izrada studija utjecaja na okoliš i utvrđivanje trasa za navedeni pravac, te se još uvijek nisu stekle pretpostavke za početak gradnje. Predloženo smanjenje sredstava na poziciji A 1003 – Redovno održavanje ozbiljno bi utjecalo na sigurnost prometne služnosti mreža državnih cesta.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Ante Babić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Nisam zadovoljan sa ovim odgovorom. Očekivao sam nakon izgradnje tunela sv. Ilija idejnim rješenjem je predviđena rekonstrukcija i dijelom izgradnja ove ceste od Zagvozda preko Imotskoga do graničnog prijelaza Vinjani donji koja revitalizira gospodarski cijeli taj kraj, 8 imotskih općina i grad Imotski, ali daje jedan gospodarski input makarskom primorju od Brela, Baške Vode, Makaraske, grada Tučepa, Podgore, Igrana pa mi je žao evo što ovaj amandman nije prihvaćen. Hvala. Molim glasovanje jel'.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o ovome amandmanu. Tko je za? Hvala. Amandman nije dobio potrebnu većinu pa nije prihvaćen. Amandman zastupnika gospodina Branka Bačića i gospodina Frane Matušića. Molim vas izjasnite se u ime Vlade o amandmanu.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje navedeni vodovod je na brizi Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU.
Hvala. Izvolite, gospodin zastupnik Frano Matušić.
Netočno je da se ovaj projekt nalazi na nekoj drugoj stavci. Naime, vjerujem da vam je vrlo neugodno odbiti ovaj projekt kao otočaninu obzirom da se radi o povećanju sredstava za građenje državnih cesta na otocima. Prošle godine je bilo osigurano 114,5 milijuna kuna za gradnju državnih cesta na hrvatskim otocima ove godine je osigurano svega 18,4 milijuna kuna, odnosno 16% sredstava u odnosu na prošlu godinu. To dovoljno govori, dakle evo gotovo 100 milijuna kuna manje sredstava za hrvatske otoke dovoljno govori o vašoj brizi ili bolje rečeno o vašoj nebrizi za otoke. Otok Lastovo o kojem je ovdje riječ u ovom amandmanu ima zapravo jednu jedinu prometnicu u dužini od 10,5 km koja spaja dva naselja Ubli i Lastovo i dosada u proteklim godinama je obnovljeno dvije trećine gotovo te iste prometnice. I za preostalih 4,3 km je bilo potrebno osigurati ovih 10 milijuna i 400 tisuća kuna. I doista je nevjerojatno, znamo da ostale amandmane ne bi prihvatili ali smo vjerovali da ove amandmane koji su zbilja prioritet znači opstanak hrvatskim ljudima na hrvatskim otocima vjerovali smo da ćete ipak ih prihvatiti. Međutim, nažalost iz vašeg obrazloženja koje nije točno i koje nije utemeljeno vidimo da jednostavno ne brinete o onomu što se događa na otocima. Uz neprihvaćanje ovog amandmana, uz smanjenje subvencija za pomorsku povezanost s hrvatskim otocima i uz smanjenje ukupnog iznosa sredstava za otoke ja mislim da dovoljno govori na koji način ste pristupili ovoj problematici. I još nešto, vjerojatno ćete odbiti i sljedeći amandman oko Pelješkog mosta u ime kluba itd., i jedna od vaših ministrica govori da hrvatski jug smatra otokom. To dovoljno govori na koji način pristupate hrvatskom jugu koji nema ni autoceste ni željeznice, kojega ostavljate na ovaj način u izolaciji, a od kojega očekujete da vam donosi u turističkoj promidžbi i u turističkoj sezoni gospodarstvo.
Molim da se izjasnimo o amandmanu zastupnika gospodina Bačića i gospodina Matušića. Tko je za amandman? Hvala. Amandman nije prihvaćen, nema potrebnu većinu. I amandman Kluba zastupnika HDZ-a. Molim gospodina Antišića da objasni stajalište Vlade.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje – u ovom trenutku nisu stvorene sve pretpostavke za izgradnju mosta, odnosno potrebno je riješiti sva otvorena pitanja koja su nastala tijekom dosadašnje izgradnje. To se odnosi prije svega na rješavanje Arbitražnog spora između Hrvatskih cesta i poslovne udruge i tvrtki Konstruktor inženjering Split, Vijadukt Zagreb, Hidroelektra niskogradnja Zagreb koja izvodi radove te dopunu projekte dokumentacije što uključuje i moguću optimalizaciju projekta u financijskom smislu. Nakon sagledavanja kompletne problematike biti će donijeta odluka o nastavku izgradnje mosta kopno-Pelješac.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Bačić u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa nije točno gospodine zamjeniče ministra ovo što ste vi sada iznijeli. No, prije svega most koji spaja Pelješac sa kopnom jest Pelješki most, ali je on prije svega hrvatski most zbog toga što se njegovom izgradnjom ukida ili dokida teritorijalni diskontinuitet RH. On omogućava izvlačenje krajnjeg juga Hrvatske posebno Dubrovačko-neretvanske županije iz prometne izolacije i od nas žitelja stanovnika te županije bi njegova izgradnja omogućila da ne budemo i dalje građani drugog reda. Ja ću i večeras kad nakon ove sjednice krenem kući dva puta prelaziti državnu granicu, 4 puta obavljati formalnosti na toj istoj granici. Kakve će tek formalnosti biti kad dogodine Hrvatska postane članica EU i kad na toj granici budu schengenski uvjeti to ćemo još vidjeti. Druga stvar, ovaj most nije ničiji hir, posebno nije hir vlade HDZ-a ili HDZ-a. On je utvrđen u prometnoj strategiji razvitka RH od prije 12 godina. Za njega je županija Dubrovačko-neretvanska i jedinice lokalne samouprave donijele svoje prostorne planove temeljem kojega je ishođena građevinska dozvola. Temeljem te dozvole raspisan je natječaj i posao je dobio hrvatski konzorcij – Konzorcij hrvatskih građevinskih poduzeća i taj posao vrijedi 2 milijarde i 200 milijuna kuna. Ovog trenutka kad Hrvatska vlada govori kako prijašnja Vlada nije ostavila niti jednu investiciju novoj Vladi, odustajanje od posla koji vrijedi 2 milijarde 200 milijuna kuna, koji može zaposliti hrvatski građevinski sektor, koji može zaposliti hrvatsku brodogradnju koja u ovom trenutku ima prazne navoze po nama nije mudro ne samo kažem što se tiče izvlačenja krajnjeg juga nego što se tiče i promatranja s gospodarskog aspekta. Prvi potpredsjednik Vlade gospodin Čačić jučer je rekao, i s time ću završiti, da ova Vlada nije ostavila projekata. Ostavila je niz projekata koji su puno više od 8 milijardi koje je najavila ova Vlada i važno je bilo nastaviti s time.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o ovom amandmanu. Tko je za amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu, nije prihvaćen. Hvala vam lijepa gospodine zamjeniče ministra. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih cesta za 2012. godinu i projekcije za 2013. i 2014. godinu. Molim uključite se i glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 85 za, 36 protiv, 3 suzdržana donijeta Odluka o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih cesta za 2012. godinu i projekcije za 2013. i 2014. godinu u tekstu kako ga je predložio predlagatelj sa prihvaćenim amandmanima. Prelazimo na točku 4. Financijskog plana, a to je prijedlog Financijskog plana Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2012. godinu i projekcije za 2013. i 2014. godinu. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o davanju suglasnosti na Financijski plan Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2012. godinu i projekcije za 2013. i 2014. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 84 glasa za, 34 protiv, 4 suzdržana donijeta odluka o davanju suglasnosti na Financijski plan Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2012. godinu i projekcije za 2013. i 2014. Godinu u tekstu kako ga je predložio predlagatelj. 5. Prijedlog Financijskog plana Agencije za upravljanje državnom imovinom za 2012. godinu i projekcije za 2013. i 2014. godinu. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog Financijskog plana Agencije za upravljanje državnom imovinom za 2012. godinu i projekcije za 2013.i 2014. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 85 glasova za, 35 protiv, 3 suzdržana donijeta odluka o davanju suglasnosti na Financijski plan Agencije za upravljanje državnom imovinom za 2012. godinu i projekcije za 2013. i 2014. godinu u tekstu kako ga je predložio predlagatelj. Odbor za zakonodavstvo predlaže Saboru donošenje zaključka koji glasi: "Ovlašćuje se Stručna služba Hrvatskog sabora da zajedno da predstavnicima predlagatelja obavi redakciju teksta Državnog proračuna RH za 2012. godinu i financijskih planova prije njihove objave u Narodnim novinama". To je bio uobičajeni postupak i ranije. Dajem na glasovanje prijedlog zaključka odbora. Molim da se uključimo i glasujemo. Utvrđujem da je većinom glasova 120 glasa za, 2 suzdržana i nitko protiv donesen ovaj zaključak.
Prelazimo sada na - Konačni prijedlog zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2012. godinu P.Z. br. 38 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Ovaj zakon raspravljat ćemo sukladno odredbama Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun i zainteresirana radna tijela. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Ministar financija gospodin Slavko Linić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Možda samo nekoliko osnovnih naznaka. Bitna je razlika između ovoga Prijedloga zakona i izvršenju državnog proračuna u odnosu na ranije. Raniji, hajde uzmimo 2011. Predviđao je da Vlada može donositi odluke o preraspodjeli proračuna iznad 5%. Uvažavajući vrlo često parlamentarne rasprave da je državni proračun ipak nadležnost Hrvatskoga sabora, mi smo prijedlogom ovoga zakona ukinuli tu mogućnost što znači Vlada više nema pravo raspodjele unutar proračuna iznad 5% što znači da zaista ukoliko ne budemo u mogućnosti biti odgovorni prema ovim stavkama proračuna dođemo pred Sabor i otvorit ćete raspravu i moći ozbiljno razgovarati o tome koji su razlozi da se Vlada nije držala predviđenog proračuna. Prema tome, bitna razlika, proračun, nadležnost za proračun uvlači se u Sabor, a Vlada ima samo pravo raspodjele unutar tih 5%. Također proračunski zalog smo predvidjeli za 200 milijuna kuna za ovu godinu. Proračunsku osnovicu za masu dodataka koji se vezuju na proračunsku osnovicu nismo promijenili, ostaje 3 tisuće 326 kuna. Jedinicama lokalne samouprave omogućavamo zaduženje do 2,5% njihovih prihoda s time da u to ne računamo hrvatsku komponentu za EU fondove. Državni dug smo predvidjeli da bi mogao najviše rasti do 55% što je značajno i visoko vrlo jasno iz kojeg razloga, ne samo zbog ovih 9,9 milijardi deficita. U ovoj godini moramo provesti odluku ovoga Sabora vezano za hrvatsku brodogradnju. Prema tome, nastojat ćemo preuzeti na sebe sve dugove hrvatske brodogradnje o odlukama Hrvatskog sabora i to su zaista enormni iznosi. Nastojat ćemo uzeti evidentno nove kredite, dogovoriti nove uvjete da jednostavno nemamo velikog opterećenja na strani financiranja državnog proračuna. Jamstvo smo predvidjeli, jamstvenu zalihu do 1 milijarde kuna. Isto smo predvidjeli povrate poreza na dohodak vezano na područja od posebne državne skrbi i vezano za ostale potpore. Evo toliko o karakteristikama ovoga prijedloga zakona.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. U ime Odbora za financije i državni proračun uvaženi zastupnik Srđan Gjurković.
Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Već je kano ali samo kratko. Kao matični Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora raspravio je na 3. sjednici održanoj 15. veljače a na temelju svoje nadležnosti iz članka 65. Poslovnika Hrvatskog sabora o Konačnom prijedlogu Zakona o izvršenju Državnog proračuna RH za 2012. godinu. Nakon rasprave Odbor je za financije i državni proračun Hrvatskog sabora odlučio je većinom glasova 8 glasova za i 4 protiv predložiti donošenje Hrvatskom saboru donošenje Zakon o izvršenju državnog proračuna RH za 2012.godinu.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Prvo su na redu klubovi. U ime kluba HDZ-a uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre sa suradnicima. Žao mi je što nema kolege Mršića a 8 godina je postavljao amandmane za jedinice lokalne samouprave, ali s obzirom da ništa nije izmijenjeno izgleda da će ih opet morati pisati. No ono za što sam se javio u ime kluba su dva članka, članak 25. i članak 30. Dakle članak 25. s obzirom da smo danas cijeli dan govoriti o tome da nećemo više živjeti na dug itd. jasno govori da će se država ove godine morati zadužiti 18 milijardi i 850 milijuna kuna i još plus toga prodati privatizirati dvije milijarde kuna. S tim da bih htio reći radi istine i radi zapisnika da deficit državnog proračuna RH prije krize 2009. za 2008. je bio 2,8 milijardi kuna. Prema tome, danas se cijeli dan provlačila priča da je to zbog nesposobnosti itd. dakle definitivno ekonomska kriza koja je 2009.smanjila prihode državnog proračuna, rashodi nažalost ostali na razinama koje su bile i prava veće iznad 2008.godine. na kraju krajeve to je ključni problem ovoga proračuna. I da smo možda bili malo korektni u današnjim raspravama onda bi došli zajedno do toga. Vi nas u datom momentu niste htjeli podržati oko skresanja određenih prava i deficit je naprosto otišao tamo gdje je. Danas potpuno ista priča, deficit je tu gdje je. Pokušale su se skresati neka prava zapravo pokušavaju se, što će biti to ćemo vidjeti, plus toga izvanproračunski fondovi imaju potrebu za zaduživanjem u sljedećoj godini 2 milijarde 680 milijuna. Znači to je ukupno 21 milijarda, kada tome dodamo Hrvatske autoceste koje nisu u konsolidiranoj bilanci države onda je to popriličan iznos i zato je vrlo bitno kako se svi ponašamo u ovim trenucima kada govorimo o kreditnim rejting agencijama. Vrlo bitno, je moramo svi znati da u datom momentu izgovorena riječ ima težinu ovisno koju funkciju obavljate i zato je vrlo bitno da ovo sve što je naznačeno u proračunu bude onako kako je. Svako probijanje će nas nažalost odvesti u krivom smjeru. I ono što bih želio ili dobiti odgovor ili čuti s obzirom da cijelo vrijeme rasprave o proračunu se govori o tome da ključni moment ili ključna stvar oko ovog proračuna općenito ove godine u RH 8 milijardi investicija iz javnih poduzeća. S obzirom daje ovdje predviđeno praktički samo 2 milijarde jamstava za sve te investicije onda se postavlja pitanje tko će dati HŽ-u kredit bez državnog jamstva. Pa čak je upitan i HEP da može dobiti kredit iz državnog jamstva. I nama se vrlo lako može dogoditi da u 5., 6. mjesecu budemo morali imati izmjenu ovoga članka jer koliko ja znam jedino ako EBRD ako iz političkih razloga nije promijenio svoju politiku oni nisu htjeli niti čuti dati kredit HŽ bez državnog jamstva. Zašto to spominjem? Zato što većina ovih jamstava nažalost koja se budu dala i HŽ a i nekim drugim tvrtkama koje su u problemu njih će i međunarodni financijski investitori a isto tako i rejting agencije gledati kao vjerojatni trošak proračuna u budućnosti. I to je naprosto radi istine, radi činjenica kada budemo raspravljali dvije, tri godine o nekim stvarima tek toliko da je bilo rečeno da se nije preskočilo oko nekih stvari. Jer kažem danas nažalost se nitko nije sjetio da je kriza uvjet ovakvog i razlog ovako visokog deficita jer da nije bilo krize mi bi 2009.godine sigurno imali proračun u suficitu. A 2008. godine ste nam govorili da imamo kostura itd. pa ste vidjeli sada da ih u 2011. nije bilo a kamoli da ih je bilo 2008. Hvala lijepa.
Hvala vama. U ime Kluba HNS-a uvaženi zastupnik Srđan Gjurković.
Poštovani potpredsjedniče, ministre, kolegice i kolege. Dakle, HNS Klub HNS-a podržava Konačni prijedlog Zakona o izvršenju državnog proračuna RH. Tri su ključne činjenice ili pokazatelja iz ovoga prijedloga zakona. On je u skladu i sa politikom Vlade s politikom koalicije, a to je da iz čistog primjera mogućnosti zaduženja na inozemnom i domaćem tržištu novca i kapitala Vlada se ograničava na 18 milijardi i 850 milijuna kuna. Godinu dana ranije znači 2011.godine taj iznos je bio već od 23 milijarde, što znači maksimalno kako se ide na smanjenje deficita, smanjenje troškova proračuna tako i Vlada ovim prijedlogom sama sebe ograničava 4,5 milijarde nego što je to bilo prethodne godine. Prostor koji je otvoren jedinicama lokalne samouprave da se sa 2,3 poveća na 2,5% zaduženje jedinicama lokalne i regionalne samouprave od ukupno ostvarenih prihoda poslovanja, samo ukazuje da je namjera ove Vlade da omogući i jedinicama lokalne samouprave na njihov zahtjev za kapitalne investicije za razvoj, za konkurentnost gospodarstva da dobiju svoj prostor u ovo vrijeme krize i recesije. I naravno ona najjača poruka je vezana za HBOR gdje se povećanjem temeljnog kapitala subvencija kamata, udjela u kreditima za obnovu i razvitak osigurava 720 milijuna kuna. Fiskalna stabilnost, konsolidiran proračun i ovaj naravno zakon bez kojeg nema provođenja proračuna. Nemojmo zaboraviti direktno utječe, šalje poruku ali jasno je način rada Vlade i šalje poruku prema svijetu prema tržištu kapitala, koju određuje cijenu kapitala ne samo prema državi Hrvatskoj, određuje cijenu kapitala prema financijskom sektoru, cijenu kapitala prema ulaganju, cijenu kapitala i poziv svim onim investitorima da dođu u Hrvatsku, da je stabilnost da je poruka ove Vlade da su dobrodošli, da mi ne idemo više u recesiju, da realizacija 0,8% rasta bruto proizvoda je realna poruka i da su oni ti koji su dobrodošli u Hrvatsku. Vlada ovim svime odgovara izazovima vremena u kojem živimo, a oni su osigurati bolje uvjete poduzetništvu jer država vjerujem neće dugi niz godina i ne smije biti glavni pokretač razvoja što u ovom trenutku, u ovakvoj situaciji u kojoj se Hrvatska nalazi mora biti nego da država stvori uvjete a i ovaj zakon i proračun su u stvaranju uvjeta da poduzetništvo bude ono koje će bit pokretač razvoja, rasta BDP-a, životnog standarda i zaposlenja. Hvala.
Evo nema više prijavljenih za raspravu. Glasat ćemo o podnesenim amandmanima. Pardon evo zaključno ministar financija, gospodin Slavko Linić.
Zahvaljujem klubovima na raspravi. Samo par riječi. 8 milijardi povećanja investicija od strane države kroz javna poduzeća jesu realnost i vjerujemo da ćemo o njima razgovarati u narednih nekoliko sedmica, da će to bit dodatni dokument Vlade koji će pokušati svima onima koji su ja bih rekao nepovjerljivi prema našoj stopi rasta od 0,8 da jednostavno vidimo koliko vlastitim učešćem u svemu tome možemo učiniti. Uvijek je osnovno pitanje da li trgovačka društva u većinskom vlasništvu države mogu ili ne mogu bez jamstava. Slažem se sa kolegom Šukerom da je problem Hrvatskih željeznica, ali isto tako velim taj problem proizlazi iz toga što smo imali 8 godina dogovorene potpore i Svjetske banke i EBRD-a za restrukturiranje željeznica i da te potpore ugovoreno stoje i nismo ih koristili. Nismo ih koristili iz jednostavnog razloga jer nije bilo procesa privatizacije neosnovnih djelatnosti niti je bilo daljnjeg procesa u racionalizaciji i teretnog i putničkog prometa. To su poslovi koje su najvećim dijelom razlog ja bih rekao nepovjerenja ovih institucija. Što se tiče HEP-a uvjeren sam da će i HEP-Prijenos i HEP-Distribucija imati itekako mogućnosti dobivanja sredstava. Da ne govorimo o hrvatskim bankama koje su također djelomično spremne za financiranje pojedinih projekata bez jamstava države u tom dijelu. Zato vjerujem da ćemo imati dosta, dosta mogućnosti u ovom dijelu realizirati. Budimo iskreni, najveći problem koji će nama izazvat je proizvodnja hrvatskog vlaka. Znači ako idemo na putnički vlak hrvatskih proizvođača "Gredelja" i "Končara" to ćemo morat sami isfinancirat, to ćemo morat ja bi rekao i jamstvima pravdati jer u takvim projektima gdje ulazimo u direktnu konkurenciju Siemensu, ne znam kojim svjetskim proizvođačima, nećemo dobiti potporu institucionalnog bankarskog svijeta. Prema tome, ako zaista se opredjeljujemo na hrvatski proizvod tada se moramo u tom dijelu i sami snaći. I par riječi da pokušamo shvatiti. Do 2008. neopravdano smo dizali potrošnju, neopravdano. I ta potrošnja nije bitno značila deficite kao što je rekao i kolega Šuker jer su prihodi kako tako pokrivali te rashode. Ali pitam se da li smo riješili poticaje poljoprivredi, da li smo riješili strukturne probleme u našim trgovačkim društvima. Da li smo se okrenuli razvoju, odgovor je nismo i to je razlog da 2009. godine imamo preko 10 milijardi deficita, da u '10. godini imamo 14,7 i da smo sad preko 15. Znači u svega tri godine pad prihoda iz razloga što nismo imali sređeno gospodarstvo, nismo utjecali na tu krizu je utjecalo na eksploziju naših deficita. I to je razlog da ovu godinu Vlada smatra da mora pokazati s jedne strane bitku za te investicije, okretanje ja bih rekao tog javnog, trgovačkog sektora koji je pod našim utjecajem ka investiranju i s druge strane suptilnim promjenama, a s druge strane neophodnost rezanja rashoda. Upravo struktura naših deficita u zadnje tri godine je potrošnja postala nekontrolirana. Kad govorim nekontrolirana je doći do 15 milijardi deficita to je zaista problem što dalje. I zato rezultat ovakvog proračuna koji je pred vama i ovakvog samog konačnog zakona pokazuje da smo nešto morali promijeniti. To nešto je u biti malo prije i raspravljeno. Hvala lijepo.
Hvala ministru. Dakle, o amandmanima koji su se mogli podnositi do ovog trenutka ćemo glasat kad se steknu uvjeti. A oprostite, oprostite kolega Ivan Šuker se javio za ispravak netočnog navoda.
Ja se ispričavam prije svega, ali moram ispraviti jednu stvar jer naprosto nije istina da će Svjetska banka dati kredit HŽ-u dok HŽ ima radni omjer jedan dva. To je za zarađenu kunu mora dobit dvije kune iz proračuna. I vi dobro znate da sve ove godine i dok ste vi bili potpredsjednik Vlade, da sva sredstva koja su dobivali iz Svjetske banke uvijek najveća kočnica su bile Hrvatske željeznice. I netočno je ovo što ste rekli za proračun 2008. Kolega Liniću, ja sam 2008. dobio nagradu Svjetske banke "Top ten reformer", jedini hrvatski ministar u ove 22 godine koji je upisan u tu knjigu. Prema tome, pa nisu oni baš tako blesavi da bi dali nagradu koja se dijelila na Wall Streetu nekome tko nešto nije napravio. Kao što sam ja vama rekao da cijenim ovo što radite, pa i vi priznajte da te dvije milijarde i osamsto su bila posljedica nečega. Stvar je politike da li ćete nekome dati ili nećete dati nekakva prava. Ali kažem, ako je nama Svjetska banka dala tu nagradu nije nam je dala bez veze. Ja bih bio sretan kad bi vi dobili sljedeće godine.
Evo ovako, sad ćemo prekinuti sjednicu. Nastavit ćemo kao što smo rekli sa plenarnom raspravom sutra u 12,00 sati i to objedinjenom raspravom o četiri iduće točke dnevnog reda. To su Konačni prijedlog zakona o Poreznoj upravi, Konačni prijedlog zakona o prestanku važenja zakona o Financijskoj policiji, Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma i Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o Financijskom inspektoratu Republike Hrvatske. Laku noć!
Sada prelazimo još imamo dva zakona i nešto malo posla oko izbora, imenovanja i razrješenja na Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2012. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 38. Rasprava o tekstu zakona je završena. Vlada RH je podnijela amandman nakon roka utvrđenog poslovnikom pa sukladno članku 146. Poslovnika dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Vlade RH. Tko je za molim ručno? Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da smo većinom glasova 86 za, 34 protiv, 4 suzdržana prihvatili prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Vlade RH. Ali bih molio predstavnika predlagatelja da obrazlože amandman. Izvolite gospodin Slavko Linić ministar financija.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora. Kolegice i kolege saborski zastupnici. Amandman Vlade na Zakon o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2012.godine odnosi se na članak 10. stavak 1. kojim se iznos od 200 tisuća proračunske rezerve smanjuje na iznos od [[Upadica: 200 milijuna.]] 200 milijuna izvinjavam se. 118 milijuna i 500 tisuća kuna. Obrazloženje, amandmanima Vlade na državni proračun osigurana su sredstva za funkcioniranje predstavnika u Europskom sudu za ljudska prava, preraspodjele vezano za Državnog ureda za upravljanje državnom imovinom i potrebna sredstva koja su bila za osiguranja Ministarstvu znanosti za prijevoz učenika srednjih škola i kojim preraspodjelama je smanjen dio sredstava u proračunskoj rezervi.
Hvala lijepa. Raspravu u kojoj mogu sudjelovati samo predstavnici klubova otvaram. Već je rečeno ono što je trebalo reći, hvala vam lijepa i ono što ste željeli reći. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman Vlade. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova 86 za, 30 protiv, 8 suzdržanih prihvatili amandman Vlade. Na konačni prijedlog zakona amandmane je podnio i Klub zastupnika SDP-a. molim objašnjenje Vlade njezinu reakciju na te amandmane.
Vlada prihvaća 1. i 2. prijedlog amandmana.
Hvala lijepa. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Molim uključimo se i glasujmo. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, 85 za, 34 protiv i 2 suzdržana donesen Zakon o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2012. godinu u tekstu kako ga je predložio predlagatelj, zajedno s prihvaćenim amandmanima. Dakle, nastavljamo s radom sa objedinjenom raspravom o sljedećima tekstovima zakonskih prijedloga. To je - Konačni prijedlog zakona o Poreznoj upravi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 30, - Konačni prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o Financijskoj policiji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 27, - Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 33, - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o Financijskom inspektoratu Republike Hrvatske, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 35 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Prijedloge akata primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, tako predviđa članak 164. Poslovnika. Raspravu su provela radna tijela. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Izvolite. Gospodin Boris Lalovac, zamjenik ministra financija.