Poštovane kolegice i kolege, počinjemo s radom. Raspravit ćemo - Godišnje izvješće o obrani za 2013. godinu Podnositeljica izvješća je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 8. Zakona o obrani. Raspravu su proveli Odbor za obranu i Odbor za ravnopravnost spolova. Izvješća ste primili na sjednici. Pitam želi li predstavnica predlagateljice dati dodatno obrazloženje? Da. Uvažena Višnja Tafra, zamjenica ministra obrane. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Pred vama se nalazi Godišnje izvješće o obrani koje predstavlja prikaz aktivnosti Ministarstva obrane i Oružanih snaga u 2013. godini, stanje i razvoj obrambenih sposobnosti, provedba obrambenih priprema te struktura obrambenih resursa i ostvarenje ključnih razvojnih projekata i prioriteta. Kao što ste vjerujem primijetili, sam naziv i struktura izvješća razlikuju se od izvješća prethodnih godina. Posljedica je to Zakona o obrani iz lipnja prošle godine, a u skladu s tim i predložene nove metodologije za izradu samog izvješća. Izvješće nismo željeli prikazati samo kao zbir aktivnosti Ministarstva obrane i Oružanih snaga, već izložiti način na koji obrambeni resor ispunjava svoju društvenu ulogu otvoreno progovarajući o napretku koji postižemo, ali i o poteškoćama, izazovima u provedbi zadaća te ključnim smjerovima razvoja u budućem razdoblju. Godišnje izvješće o obrani za 2013. godinu koje je pred vama po prvi put podnosimo iz perspektive Republike Hrvatske kao punopravne članice i NATO saveza i Europske unije. Što se strateškog konteksta u kome je obrambeni resor Republike Hrvatske djelovao, važno je istaknuti tri činjenice. Vjerojatnost konvencionalne vojne prijetnje NATO savezu i njegovim članicama i dalje je vrlo niska. Potreba održavanja daljnje izgradnje ključnih obrambenih sposobnosti u uvjetima značajnog smanjenja resursa najveći je izazov za članice NATO saveza. Republika Hrvatska nije izložena prijetnji izravne oružane agresije, ali može posredno biti zahvaćena posljedicama unutarnje nestabilnosti u državama regije. Najveći izazov s kojim se trenutačno suočava većina članica NATO saveza, pa tak i Republika Hrvatska je potreba održavanja i daljnje izgradnje ključnih obrambenih sposobnosti u uvjetima značajnog smanjenja resursa, odnosno proračuna te pod pritiskom gospodarske krize. Slijedom navedenog strategijskog konteksta postavljena je i obrambena politika. Tijekom 2013. godine prioriteti obrambene politike bili su nastavak obrambenih reformi, izgradnja obrambenih sposobnosti, vjerodostojno funkcioniranje u okvirima NATO saveza, nastavak uključivanja u procese i aktivnosti zajedničke sigurnosne i obrambene politike Europske unije te pružanje doprinosa izgradnji stabilnost i sigurnog međunarodnog okružja kroz međunarodne operacije potpore miru. Koristim i ovu priliku danas u Hrvatskom saboru da se zahvalim svim pripadnicima Oružanih snaga koji su svojim aktivnim sudjelovanjem u operacijama potpore miru Republiku Hrvatsku učinili prepoznatljivom članicom međunarodne zajednice. Što se obrambenih reformi tiče, tijekom 2013. godine učinjeni su važni pomaci na planu redefiniranja strateškog i zakonskog okvira funkcioniranja obrambenog resora. Doneseni su strateški pregled obrane, Zakon o obrani te Zakon o službi u Oružanim snagama. U punom zamahu je proces izrade podzakonske regulative koja proizlazi iz navedenih zakona. Nastavljeno je sudjelovanje u NATO sustavu obrambenog planiranja i usvojen je paket od 50 novih ciljeva sposobnosti. Izrađen je i nacrt dugoročnog plana razvoja Oružanih snaga Republike Hrvatske za razdoblje 2014.-2023. kojim se definiraju okviri i smjerovi razvoja sposobnosti u idućem 10-godišnjem mandatu i za koje vjerujem da će uskoro biti pred vama. Paralelno s reformama u Oružanim snagama razmatrane su mogućnosti racionalizacije, ustroja upravljačkih procesa u Ministarstvu obrane. Tijekom 2014. započet će se s analitičkim procesom s ciljem izrade preporuka za prilagodbu organizacijske strukture Ministarstva obrane koja će podići razinu odgovornosti i učiniti upravljanje obrambenim resorom učinkovitijim. Što se međuresorne suradnje tiče tijekom 2013. godine značajni dio aktivnosti iz nadležnosti Ministarstva obrane provodio se kroz suradnju i koordinacijom s tijelima državne uprave s kojima je najvažnija suradnja s Ministarstvom vanjskih poslova i europskih poslova, s Ministarstvom unutarnjih poslova, te Državnom upravom za zaštitu i spašavanje, suradnja sa gotovo svim ostalim resorima državne uprave po pitanjima implementacija NATO mjera odgovora na krize uspostavljena je. Snažan naglasak stavljen je na međunarodnu obrambenu suradnju koja ostaje važan dio vanjske sigurnosne i obrambene politike Republike Hrvatske. U 2013. bila su određena sljedeća prioritetna područja provedbe međunarodnih aktivnosti razvoj potrebnih obrambenih sposobnosti, sigurnost i učinkovitost pripadnika i postrojbi Oružanih snaga u operacijama potpore miru, aktivno djelovanje u okviru NATO saveza i EU, jačanje stabilnosti i sigurnosti u jugoistočnoj Europi s naglaskom na suradnju sa zemljama regije, jačanje odnosa sa glavnim strateškim saveznicima i partnerima i aktivno sudjelovanje u tijelima i forumima međunarodnih organizacija i inicijativa, te ispunjavanje preuzetih međunarodnih obveza te doprinos razvoju domaće vojne industrije. Bilateralna i regionalna suradnja bila je usmjerena na strateški značajne partnere, odnosno na države koje su važne s vanjsko-političkog i sigurnosnog aspekta, te je pridonijela jačanju međunarodnog i regionalnog položaja Republike Hrvatske. Što se upravljanja ljudskim resursima tiče ukupno brojno stanje djelatnog sastava 31. prosinca 2013. bilo je 18841 pripadnik od toga 2940 žena i 15901 muškarac. Upravljanje ljudskim resursima temeljilo se na četiri područja – prijem osoblja, profesionalni razvoj, personalna potreba, izdvajanje i tranzicija osoblja. U skladu sa planom prijema djelatnih vojnih osoba u 2013. godini bio je planiran prijem 80 časnika i 450 vojnika, te je taj plan u potpunosti realiziran. Pripremljena je i uspostava preddiplomskih četverogodišnjeg studija vojnog inženjerstva i vojnog vođenje upravljanja sa Sveučilištem u Zagrebu na što smo posebno ponosni. Riječ je o upisu u 9 mjesecu 50, odnosno 150 plus 50 budućih kadeta i 10 mjesta osigurano je za strance. Što se profesionalnog razvoja tiče provedeno je redovito ocjenjivanje djelatnika, implementiranje, plan promaknuća djelatnih vojnih osoba tako da je promaknuto 1169 djelatnih vojnih osoba. U dragovoljnom vojnom osposobljavanju od ukupnog broja prijavljenih kandidata odabrano je i upućeno na dragovoljno vojno osposobljavanje ukupno 800 kandidata, od toga 80 kandidatkinja. Zdravstvena zaštita i zdravstveni pregledi u dijelu djelovanja Ministarstva obrane ustrojeno je vojno zdravstveno središte Ministarstva obrane i Oružanih snaga kao vojna zdravstvena ustanova i potpisani su ključni sporazumi sa nadležnim resorima. U 2013. provedeno je ukupno 9951 zdravstveni pregled po svim kategorijama pregleda što je u odnosu na 2012. povećanje za 69%. Prošle godine u ovom Visokom domu imali smo primjedbu da periodične preglede ne provodimo prema djelatnim vojnim osobama u skladu sa potrebama tako da su u 2013. godini periodični zdravstveni pregledi povećani na broj od 4716 u odnosu na 2012. godinu kada je to bilo samo 1000 djelatnih vojnih osoba. Kad govorimo o ravnopravnosti spolova u listopadu 2013. donijet je dokument rodno-osviještena politika u Ministarstvu obrane i Oružanim snagama, policy dokument čija je svrha uspostavljanje stvarne ravnopravnosti spolova provedbom politike jednakih mogućnosti, te uklanjanje rodne podzastupljenosti odnosno bilo kojeg oblika rodne diskriminacije u obrambenom resoru. Izdvajanje osoblja tijekom 2013. izdvojeno je 798 djelatnika Ministarstva obrane i Oružanih snaga, od toga 157 žena i od toga 200 službenika i namještenika. Kad govorimo o upravljanju materijalnim resursima tiče, ograničena financijska sredstva u najvećoj su mjeri reflektirana na ostvarivanje planova za opremanje i modernizaciju. Naime, tijekom 2013. provedena su dva rebalansa državnog proračuna. Stoga je nužno bilo redefinirati prioritete za sve grane Oružanih snaga. Međutim i u takvim nepovoljnim okolnostima ostvareni su značajni projekti opremanja i modernizacije uz trajnu intenciju za što većim uključivanjem domaćih proizvođača. Hrvatska kopnena vojska opremljena je određenom količinom naoružanja i vojne opreme. Ovdje ću samo spomenuti završetak realizacije projekta borbenog oklopnog vozila. U travnju 2013. godine konzorcij je isporučio i posljednje od ukupno 126 baznih vozila, a 40 od njih predana su na uporabu Oružanim snagama Republike Hrvatske. Nastavljena je na borbenom oklopnom vozilu integracija naoružanja prvenstveno oružne stanice 12,7 mm, te sustava veza. Nastavljeno je i opremanje novom jurišnom puškom te je ugovorena isporučena određena količina ostalog naoružanja, ubojnih sredstava, osobne i zaštitne opreme, optički ciljnici, bacači granata 40 mm, NBK oprema, odjeća i obuća, te inženjerijski strojevi. Nastavljeno je opremanje kroz donaciju Vlade SAD-a putem programa ekonomske i vojne pomoći. Što se samih projekata tiče po prvi put u Ministarstvu obrane oformljen je i Odbor za nadzor, kontrolu i odlučivanje upravljanjem projektima budući da se pokazao kao jedan od nedostataka u Ministarstvu obrane iz razloga što se pojedini projekti nisu stalno i sustavno kontrolirali i uvidjeli smo potrebu uvođenja projekata da bi se u svakom trenutku znalo u kojoj fazi je pojedini projekt. Provedena je priprema za donaciju 212 rabljenih oklopnih borbenih vozila od strane SAD-a te kupovina rabljenih nebojnih motornih vozila i kontejnera raspoloživih s viškova njemačkih oružanih snaga. U Hrvatskoj ratnoj mornarici započeo je postupak nabave 5 obalnih ophodnih brodova. Samo za vašu informaciju taj postupak je sada u stanju mirovanja iz razloga što je drugi natjecatelj sa liste ponuditelja uložio žalbu Državnoj komisiji za kontrolu postupaka javne nabave i dok se o njihovoj žalbi ne odluči samo potpisivanje ugovora nije moguće. Izvršena je nabava i automatskih sustava za identifikaciju brodova te dijela ronilačke opreme za borbene inženjerske ronioce. Formiran je i projektni tim za pripremu i provedbu projekta osposobljavanja i modernizacije rada na PEREGRIN i uvezivanja u radarsku mrežu. Što se Hrvatskog ratnog zrakoplovstva i protuzračne obrane tiče najvažniji je bio kapitalni remont i nadogradnja borbenih aviona MIG 21. Od njih 12, 6 se danas trenutno nalazi u RH dok je još uvijek 6 na remontu u Ukrajini. Kapitalni remont helikoptera M8 izvršen je u dijelu od 6 helikoptera. Remontirana su 4, za 2 smo u očekivanju dopremanja remontiranih rezervnih dijelova. Provedena je i modernizacija radarskog sustava FPS 117. Podignuta je razina sigurnosti komunikacijsko-informacijskog sustava. Što se vojnih građevina tiče iniciran je program izgradnje novih skladišta i objekata na dvije perspektivne lokacije, Vojno-skladišni kompleks Hrvatski ždral Doljani i Vojno-skladišni kompleks Debela glava. Pokrenuta je i izgradnja smještajnih kapaciteta vojarne u Potrinji i za vašu informaciju do kraja godine očekujemo završetak dva dvojna objekta do kraja godine. Tako da bi vojarna u Petrinji imala upotpunjene smještajne kapacitete za vojnike. Te je pokrenuta i adaptacija smještajnih kapaciteta na HVU, riječ je o tri objekta koji će prvenstveno služiti za smještaj kadeta koji će ove godine u mjesecu rujnu započeti svoje školovanje. U upravljanju financijskim resursima vodilo se računa o postizanju ravnoteže između ciljeva utvrđenih strategijskim dokumentima i gospodarskim mogućnostima države. Velika pozornost u upravljanju financijskim resursima posvećena je provedbi fiskalne discipline i stvaranju samo onih obveza koje su odobrene u proračunu. U tome je Ministarstvo obrane jedno od rijetkih ministarstava koje nije prenosilo svoje obveze iz jedne godine u drugu. Tijekom 2013. imali smo nažalost i dva rebalansa državnog proračuna kojima je Financijski plan Ministarstva obrane smanjen. U konačnici je iznosio 4 milijarde 505 tisuća 869,750 kuna što predstavlja 1,34% projiciranog BDP-a odnosno po zadnjim statistikama Zavoda za statistiku riječ je o 1,37%. U usporedbi s 2012. godinom udio obrambenog proračuna je smanjen za 1,41%. U usporedbi s ostalim NATO saveznicima u 2013. godini Hrvatska je prema metodologiji NATO saveza bila na 10. mjestu u odnosu u 28 država članica po izdvajanju za obranu. Što se samih izvršenja zadaća i misija Oružanih snaga tiče i uloge koju oni imaju prema Ustavu i Zakonu o obrani provedena je obrana RH i saveznika, dao se doprinos međunarodnoj sigurnosti i potpora civilnim institucijama. Obrana RH i saveznika odnosila se na nadzor i zaštitu suvereniteta i neovisnosti na moru te u zračnom prostoru, održavanju spremnosti deklariranih snaga za sudjelovanje u kolektivnoj obrani, sudjelovanje u snagama brzog odgovora te sudjelovanje u borbenim skupinama EU. Doprinos međunarodnoj sigurnosti proveden je kroz sudjelovanje u dvije NATO vođene operacije ISAF i KFOR, u EU vođenoj operaciji NAFOR SOMALIJA-ATALANTA te 6 operacija potpore miru UN-a u kojima je ukupno sudjelovalo 931 pripadnik Oružanih snaga. Naglasak u idućem razdoblju bit će sudjelovanje pripadnika i postrojbi Oružanih snaga u različitim oblicima multinacionalnog uvježbavanja na svim razinama kojim će se osigurati proceduralna tehnička interoperabilnost te kohezija sa savezničkim snagama. Što se potpore civilnim institucijama tiče tijekom angažiranja na gašenju požara ostvareno je 3488 letova u trajanju od 476 sati. Osim u RH protupožarni zrakoplovi, kanaderi bili su angažirani na gašenju požara izvan teritorija RH. Tri puta na gašenju u BiH, jedan put u Portugalu. Ostvareno je 461 hitno medicinsko prevoženje oboljelih ili ozlijeđenih osoba zrakom, 529 pacijenata i 1079 pratitelja. Izvršena su 22 zahtjeva za angažiranje zrakoplova HRZ-a i PZ-a u traganju i spašavanju na kopnu, otocima i moru. I potpora lokalnoj zajednici, ustanovama i građanima RH izvršena je izvođenjem infrastrukturnih inženjerskih radova, u 10 zadaća inženjerske postrojbe ostvarile su ukupno 266 radnih sati. Danas iz ovog Visokog doma želim zahvaliti pripadnicima i pripadnicama Oružanih snaga koji su pružali, a i danas pružaju pomoć stanovništvu i civilnim institucijama na područjima ugroženim poplavama kako u RH tako i u BiH. Na provedbi ovih aktivnosti ukupno je bilo angažirano za vašu informaciju 1833 pripadnika Oružanih snaga, u namjenski organiziranim snagama za zaštitu od poplava 1207 sa 96 motornih vozila, 12 čamaca, 11 sanitetskih vozila, šest inženjerijskih strojeva, tri poljske kuhinje, tri amfibije, dva transportna helikoptera, pet cisterni za vodu, četiri cisterne za prijem i distribuciju goriva. Od 25. svibnja na terenu je pet epidemioloških timova, dva tima za dezinfekciju, dezinsekciju i deratizaciju i tim za sanaciju. Samo za usporedbu da vam kažem da su pripadnici oružanih snaga na poplavljenim područjima pripremili više od 31 500 obroka. Jučer je postavljen kao što ste imali prilike vidjeti i most "Bejli" u Selu Račinci, a u Bosni i Hercegovini na otklanjanju posljedica poplava sudjelovalo je petnaest pripadnika i to devet pripadnika Hrvatskog ratnog zrakoplovstva i šest pripadnika bojne za specijalna djelovanja sa dva helikoptera. Zadržan je trend intenzivne obuke i uvježbavanja Oružanih snaga Republike Hrvatske, izbalansiran je pristup uvježbavanju, provođene su vježbe za održavanje spremnosti i za provedbu svih temeljnih zadaća, težište na neposrednim pripremama i preduputnoj obuci za operacije potpore miru, operacije odgovora na krizu i humanitarne operacije, ispunjavanju međunarodno preuzetih obaveza te implementaciji ciljeva sposobnosti, sudjelovanje u dvadeset međunarodnih vojnih vježbi, dvije provedene na teritoriju Republike Hrvatske … [[Govornica se ne razumije]] idolfin trinaest te osam nacionalnih vojnih vježbi. Kada o javnoj nabavi govorimo, naglasak je na povećanju transparentnosti i upoznavanju javnosti s nabavom unutar obrambenog resora, znatno smanjenje vojnih nabava označeno stupnjem tajnosti u zadnje dvije godine sa 50% oznaka tajnosti sveli smo ih svega na 10%. Započeto je s praksom predstavljanja plana nabave predstavnicima medija, kao što znate i članovima Odbora za obranu i Nacionalnom vijeću za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije. Usvojena su interna pravila s utvrđenim obvezama i nadležnostima svih osoba koje sudjeluju u pripremi i provedbi postupka javne nabave. Na svojim internetskim stranicama Ministarstvo obrane objavilo je profil kao javni naručitelj, objavljuje godišnje planove nabave i njihove izmjene i dopune. Realizirano je devetsto postupaka nabave u ukupnom iznosu od 1 300 milijuna kuna, u postupcima javne nabave u 2013. godini ušteđeno je 100 milijuna kuna u odnosu na osigurana proračunska sredstva, uspjeli smo to uvođenjem u postupak javne nabave jednog novog oblika javne nabave, a to je pregovarački postupak javne nabave. Uvedena je praksa da se do mjeseca studenog kalendarske godine pripremi prijedlog plana nabave za slijedeću godinu i novim Zakonom o obrani kao što znate propisano je da Odbor za obranu daje mišljenje Ministarstvu obrane o nabavi za potrebe obrane u vrijednosti većoj od 5 milijuna eura prije pokretanja samog postupka javne nabave. Ključni, planirani projekti i prioriteti u 2014. godini su predviđeni intenzivni reformski i razvojni procesi, dostizanje optimalne veličine i strukture osoblja, prilagodba organizacijske strukture Ministarstva obrane, izrada koncepta za ugovornu, razvrstanu i nerazvrstanu pričuvu, provedba programa preddiplomskog četverogodišnjeg studija vojnog inženjerstva i vojnog vođenja i upravljanja, projekti opremanja, modernizacije i umjereni na ispunjenje NATO ciljeva sposobnosti, nastavak intenziviranja obuke i uvježbavanja, nastavak projekta opremanja obalnim ophodnim brodom, dovršetak remonta i modernizacije aviona i helikoptera i modernizacija radarskog sustava peregrin, te nastavak izgradnje smještajnih i skladišnih kapaciteta uz uvođenje novog logističkog sustava. I prije nego što zaključim, želim vam reći još nešto što očekujemo da će biti izuzetno važno za obrambeni resor Republike Hrvatske, a to je zaključci koje očekujemo sa budućeg NATO samita koji će se održati u jesen ove godine. Očekuje se da će se na NATO samitu raspravljati o krizi u Ukrajini, o njenom utjecaju na saveznike, jednako tako u odnosu prema Rusiji, a sve to će uobličiti buduću kartu razmještaja NATO-vih snaga nakon samog samita. Također, raspravljat će se i o obrambenom izdvajanju i sposobnostima za što smo posebno zainteresirani, zatražit će se od predsjednika Vlada i predsjednika država da se obrambeni proračuni zbog ukupne situacije u svijetu zadrže barem na sadašnjoj razini, da se zaustavi njihovo opadanje i da se krene realizirati odnosno ostvarivati mogućnost njihovog povećanja. I treće, ono što će se razgovarati, a zašto je Republika Hrvatska jednako tako zainteresirana, riječ je o Afganistanu i nastavku operacije NATO resolut report. Republika Hrvatska ima namjeru ukoliko se ostvare dva osnovna preduvjeta, a to je potpisivanje NATO sofe i sporazuma o sigurnosti između Afganistanskih snaga i Sjedinjenih Američkih Država, ostati u operaciji Afganistan ni nakon 2014. godine. I na kraju, zaključak, godina 2013.obilježile su ključne odlučne reforme i značajne odluke te sveobuhvatni proces konceptualnog uobličavanja i pravnog uređivanja kao preduvjet nastavka obrambenih reformi. Na kontinuirano smanjenje proračunskih sredstava nastojalo se odgovoriti unaprjeđenjem upravljačkih procesa, racionalizacijom poslovanja i općenito jačanjem profesionalnih standarda kod pripadnika obrambene organizacije. Oružana snage i obrambeni resor uspjele su ispuniti zacrtane ciljeve, te su sposobni i spremni izvršiti sve svoje misije i zadaće. Na pitanje koje ću su postaviti ovdje pred vama, da li smo zadovoljni učinjenim u obrambenom resoru odgovorit ću vam, zadovoljni smo. Ono čime nismo zadovoljni, ni ministar obrane, ni ja, ni njegovi suradnici, a ni pripadnici Ministarstva obrane i oružanih snaga sigurno je visina obrambenog proračuna. I upravo zbog toga s ovog mjesta očekujem vjerujući da nam rezultati koje postižemo daju na to pravo, a i nedavne prirodne katastrofe upućuju na potrebu spremnosti i sposobnosti Oružanih snaga, da se smanjenje obrambenog proračuna ne nastavi. Mi ćemo i nadalje, kao što smo činili i ove dvije i pol godine provoditi mjere unutarnjih ušteda, racionalnog i namjenskog trošenja proračunskih sredstava, nastojeći biti skromni, ali učinkoviti. Ovo što sam vam danas prezentirala u izvješću, nikako ne znači da nismo svjesni svojih slabosti i nedostataka koji i dalje postoje, naravno da smo ih svjesni. Svjesni smo najslabijih točaka našeg sustava, od upravljanja nekretninama i nedovoljne informatizacije, do naslijeđenih sudskih sporova od radnih do odštetnih zahtjeva koji završavaju nekontroliranim sudskim, nekontroliranim ovrhama, nepostojanja e-poslovanja, … modernizacije … koji bi trebali biti i bolji i veći. Ali sve ove nedostatke nastojat ćemo, kao što smo to i do sada činili, sustavno otklanjati, tako i obrambeni sustav zajedno s njegovim pripadnicima učiniti primjerom dobrog upravljanja i vođenja na ponos sebi i hrvatskom društvu. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku. Poštovani kolega Šimo Đurđević. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa u uvodnom dijelu vašeg izvješća ovdje napomenuli ste da niste bili u mogućnosti potpisati ugovor jer je poduzeće, tvrtka, druga po redu po ponudi se žalila stoga niste bili u mogućnosti potpisati ugovor i otpočeti radove. I na kraju vašeg izvješća, ono što mi nije najbolje baš sjelo u uho, kad se tiče pregovaračkog procesa, prije samog raspisivanja javne nabave. Da li se to radi o određenoj opremi isključive namjene za Hrvatsku vojsku ili je to praksa u oružanim snagama? I rekli ste, što je po meni dobro, da ste na taj način uštedili, ako se ne varam rekli se u uvodu oko 100, stotinjak milijuna kuna koje ste mogli utrošiti za nešto drugo kad se tiče Hrvatske vojske. Pa bih molio, kasnije ako uzmete riječ, da malo ovaj drugi segment pojasnite. Hvala.
Odmah ćete dobiti odgovor na ovu repliku, Višnja Tafra. Morate tamo sa mjesta odgovarati na repliku.
Uvaženi gospodine zastupniče, znači na vaše pitanje, znači Ministarstvo obrane provelo je postupak za nabavu 5 obalnih ophodnih brodova, nakon provedenog natječaja donijeta je odluka, znači o odabiru najpovoljnijeg ponuditelja, najpovoljniji ponuditelj bilo je Brodogradilište Brodo Split, međutim na našu odluku o odabiru žalio se Uljanik kao ponuditelj. Dok je u tijeku žalba, znači, žalba se rješava pred Državnom komisijom za postupak javne nabave, mi nismo u mogućnosti nastaviti bilo što. Znači, tek po donošenju njihovog pravorijeka o tome da li se žalba usvaja ili odbija, Ministarstvo obrane će biti u mogućnosti, znači sklopiti ugovor za izgradnju obalnih ophodnih brodova. Što se vašeg drugog pitanja tiče, to nije riječ o postupku koji prethodi postupku javne nabave, nego prema Zakonu o javnoj nabavi, kada raspišete javni natječaj vi imate mogućnost, znači da se prema uvjetima koje ste vi postavili ponuditelji jave na javni natječaj. Ponuditelji se javljaju i dostavljaju pismenu ponudu sa cijenama svojih ponuda. Tada u tom trenutku novi Zakon o javnoj nabavi vam daje mogućnost da vi istog trena ne odlučujete o tome koga ćete odabrati, nego ulazite u jedan novi korak koji se zove pregovarački postupak. Tada na stolu imate cijene svih ponuditelja i vi tražite mogućnost da ti isti ponuditelji s cijene skinu, u odnosu na ono što vi od njih tražite i što možete postići. Zbog toga se to zove pregovarački postupka. Na taj način se pregovaralo i kod remonta, znači MIG-ova, pregovaralo se na taj način i kod remonta helikoptera i u puno drugih postupaka javne nabave. Znači to je podvrsta načina pregovaranja u postupku javne nabave. Do sada je bilo [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] uobičajeno u RH, znači da kada se ponuda dobije, uzme se najniža ponuda, ali ona koja odgovara. Mi na to ne pristajemo i tražimo unutarnje uštede na način da provodimo pregovarački postupak.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda počnimo raspravu. U ime kluba SDP-a govorit će poštovana Dunja Špoljar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena zamjenice ministra, kolegice i kolege zastupnici, dakle 01. srpnja 2013. godine RH postala je 28. punopravna članica EU i time definitivno uključila se u suradnju s NATO-om i EU, odnosno postala je dio europske sigurnosne i obrambene politike, istodobno gradeći vlastiti sigurnosti i obrambeni identitet, ali i onaj europskog prostora. Kao punopravna članica EU Hrvatska je preuzela veliku odgovornost na planu sigurnosti i obrane u skladu sa svojim gospodarskim i političkim mogućnostima. Tako doprinosi izgradnji mira, povjerenja i stabilnosti diljem svijeta jer sigurnost i obrana Europe ne završava unutar granica EU ni njenih članica. Također 2013. godine na koju se ovo izvješće odnosi, donesen je strateški pregled obrane, temeljni dokument u području obrane koji predstavlja završno izvješće o provedbenom procesu preispitivanja usklađenosti strategijskih koncepata te dostignutih i planiranih obrambenih sposobnosti s obrambenim potrebama koje proizlaze iz realnosti strategijskog i sigurnosnog okruženja. A realnost je da su konvencionalne vojne ugroze svedene na minimum. Da su vojni izazovi potpuno novi, sve kompleksniji te nepobitno smanjenje novaca za obrambene potrebe. Strateški pregled obrane daje elemente za razvoj budućih sposobnosti i veličinu oružanih snaga RH te prioritete, njihove daljnje transformacije u ostvarivanju postavljenih ciljeva. Time su se ujedno utvrdile pretpostavke za definiranje ciljeva obrambene politike RH u budućem razdoblju. U NN br. 73/2013., dakle 18.lipnja objavljeni su Zakon o obrani i Zakon o službi o Oružanim snagama RH izglasani u Saboru 14.lipnja gotovo jednoglasno. Nakon punih 10 godina obrambeni sustav RH je dobio zakonski okvir usklađen sa hrvatskim članstvom u NATO-u i u EU. U paketu donijet je i Zakon o službi u oružanim snagama koji nema podlogu u politici nego u podršci reformi i razvoju Oružanih snaga RH. On predlaže uređenje školovanja i zapošljavanja u Oružanim snagama ali istovremeno pojačava stegu i raspolaganje snagama. Ukupno brojno stanje djelatnog sastava 31.prosinca 2013.bilo je 18.841 osoba. U skladu s planom prijema djelatnih vojnih osoba za 2013.godinu planiran je prijem od 80 časnika i do 450 što vojnika, što mornara te je taj plan u potpunosti i realiziran. U suradnji sa Ministarstvom znanosti i obrazovanja i sporta dakle tu se dogodila ona međuresorna suradnja na koju smo pozivali analizirajući sva prethodna izvješća, pripremljena je uspostava preddiplomskih četverogodišnjih studija vojnog inženjerstva i vojnog vođenja i upravljanja, osnovano je Vojno-zdravstveno središte Ministarstva obrane i Oružanih snaga RH kao vojna zdravstvena ustanova. Promicanjem politike rodne ravnopravnosti ostvarena su evidentna i konkretna postignuća na svim područjima odnosno razinama obrambenog resora. Podaci za 2013.godinu pokazuju da je u Ministarstvu obrane u kategoriji državnih dužnosnika gotovo 43% žena, u Upravnom dijelu Ministarstva obrane na rukovodećim je mjestima 36,5% dok ih je u Oružanim snagama tek 5,62%. Ova posljednja brojka ostavlja za neka buduća izvješća značajan prostor za rast. U listopadu 2013.godine ministar obrane donio je dokument pod nazivom Rodno osviještena politika u Ministarstvu obrane i Oružanim snagama čija je svrha uspostavljanje stvarne ravnopravnosti spolova provedbom politike jednakih mogućnosti te uklanjanja rodne podzastupljenosti odnosno bilo kojeg oblika rodne diskriminacije. Ministarstvo obrane podiglo je i suradnju sa saborskim Odborom za obrnu na višu razinu time što sada odbor ima zadatak davanja mišljenja ministarstvu za postupke javne nabave veće od 5 milijuna eura. Tijekom 2013.godine započela je izrada nacrta prijedloga dugoročnog plana razvoja Oružanih snaga RH od 2014.do 2023.kojom se definiraju okviri i smjerovi razvoja sposobnosti za narednih 10 godina. Nakon ulaska u EU jasno da je Hrvatska intenzivirala sudjelovanje u zajedničkoj sigurnosnoj obrambenoj politici EU kompatibilno s NATO-om te postala i članica Europske obrambene agencije i Satelitskog središta EU. Oružane snage RH dakle lani su sudjelovale u dvije NATO operacije, ISAF u Afganistanu i KFOR na Kosovu, EU vođenoj Operaciji NAVFOR Somalia-Atalanta te 6 operacija potpore miru UN-a s ukupno 931 što pripadnikom što pripadnicom. Ono što je zasigurno obilježilo sustav obrane u 2013.godini je nažalost financiranje. U 2013.provedena su dva rebalansa državnog proračuna, Financijski plan MORH-a smanjen je i u konačnici je iznosio 1,34% projiciranog BDP-a. to je značajno ispod poželjnih 2% ali je dovoljno za plasman na 10.među državama pripadnicama NATO-a što je manje važno. važnije je da sustav obrane je uspio uspostaviti ravnotežu između ostvarenja ciljeva utvrđenih strategijskim dokumentima i gospodarskih mogućnosti. Unatoč fiskalnoj disciplini sigurnost ni u jednom trenutku nije dovedena u pitanje. Uz to kao što je zamjenica i rekla Oružane snage su 2013.ostvarile značajnu pomoć civilnim institucijama i to na gašenju 118 požara sa 3.891 letom, 19.660 tona izbačene vode sa 578 sati naleta. Hitno je medicinski prevezeno gotovo 1.500 oboljelih ili ozlijeđenih osoba zrakom. Na kraju, pohvaljujem ovo izvješće kao sustavno, opsežno i transparentno. Tijekom 2013. Ministarstvo obrane je nastavilo predstavljanje plana nabave Ministarstva obrane članovima saborskog Odbora za obranu. Tako transparentnost više nije samo trend u MORH-u nego je postala trajna vrijednost. Stoga i zbog svega navedenog u ovom izvješću klub SDP-a će ga podržati. Hvala.
Zahvaljujem. Stavove kluba HDZ-a predstavit će poštovani Tomislav Ivić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana zamjenice ministra, kolegice i kolege. Klub HDZ-a podržat će Godišnje izvješće o obrani za 2013.godinu. Dobro je da o izvješću raspravljamo pravodobno u prvoj polovici godine za razliku od prijašnjih vremena kada smo najčešće o izvješću raspravljali u studenom, prosincu pa čak i u idućoj godini. Samom izvješću nemamo što posebno prigovoriti. Ono je cjelovito, pregledno i mislim da daje potpuni uvid u stanje na području obrane i Oružanih snaga, doduše nova je metodologija samog izvješća, ali i podaci i ono što smo i prijašnjih godina dobivali na uvid i ove godine se u ovom izvješću može vidjeti. Tako da s te rekao bih tehničke strane apsolutno nemamo nikakvih primjedbi na ovo izvješće. Međutim, ono što nikako ne možemo u ovom izvješću podržati i što izaziva zabrinutost i na što posebno upozoravamo je trend stalnog smanjenja izdvajanja iz državnog proračuna za obranu posljednjih nekoliko godina što dugoročno može ostaviti nesagledive posljedice pa dovesti u pitanje borbenu spremnost oružanih snaga. Činjenica je da je od 2011. godine proračun ministarstva smanjen uslijed krize, recesije te značajnog deficita državnog proračuna za 800 milijuna kuna. Dakle, više od 100 milijuna eura u tri godine je smanjen proračun Ministarstva obrane a da projekcija za iduću i iduće godine ostaje na razini ovako skresanog proračuna što potvrđuje ono što sam malo prije istaknuo da to itekako može imati nesagledive posljedice po obranu i borbenu spremnost oružanih snaga. Umjesto da svake godine povećavamo izdvajanje za obranu ka 2% BDP-a sukladno preporukama NATO saveza izdvajanje svake godine pada. Te je prošle godine bilo svega 1,34% BDP-a u 2012. godini iznosilo je 1,41% BDP-a, za očekivati je da će i iduće godine to biti još manje od prošlogodišnjih 1,34%. Treba istaknuti da je Republika Hrvatska i taj podatak smo čuli negdje u sredini izdvajanja za obranu kada su u pitanju zemlje članice Europske unije ali ipak to nas ne može zadovoljiti s obzirom na ovo što sam ranije rekao. I sama struktura izvršenja financijskog plana prilično je nepovoljna jer se za rashode za zaposlene, dakle za hladan pogon izdvaja 2,5 milijarde kuna ili 57,5% proračuna. A za materijalne rashode 1,74 milijarde kuna ili 39,3% proračuna. Ova struktura po NATO metodologiji je još nepovoljnija jer je po navedenoj metodologiji za vojno i civilno osoblje se izdvaja 66,6% proračuna, 207% su troškovi održavanja a troškovi opremanja i izgradnje su svega 12,6% proračuna. Treba svakako napomenuti i podatak da se svega 0,1% proračuna izdvaja za istraživanje i razvoj. Dakle, financije su, nema sumnje ključan problem Ministarstva obrane i ovakav trend ako se on nastavi i ako se u međuvremenu ne popravi će sigurno ostaviti dugoročno teške posljedice za sustav obrane i naravno za Ministarstvo obrane. Naravno da bez obzira na ove teške stvari kada su u pitanju financije podržavamo napore Ministarstva obrane da se i uz ovako bitno smanjena sredstva i nepovoljnu strukturu proračuna proces modernizacije uz značajne napore nastavio. Te je dobro da su isporučena sva oklopna vozila Patria, da je u 2013. godini izvršena isporuka 1570 jurišnih pušaka, da se remontiraju migovi i helikopteri, da se ne odustaje od ophodnog broda, da se modernizira radarski sustav ali to su stvari koje se uz teške napore provode i na tome uistinu treba čestitati ljudima u Ministarstvu obrane. Kada je u pitanju upravljanje osobljem u nastupajućem razdoblju podržavamo proces dostizanja optimalne brojčane veličine i strukture osoblja po kojem bi oružane snage do kraja 2017. godine trebale postići plansku veličinu od 15 tisuća pripadnika. Ali posebno napominjemo da je nužno do konca 2014. godine izraditi koncept pričuve oružanih snaga o kojem se već nekoliko godina priča, ali nažalost taj koncept još uvijek nije gotov. Ono što posebno treba istaknuti i što apsolutno podržavamo je sudjelovanje oružanih snaga u mirovnim operacijama NATO-a, Europske unije i Ujedinjenih naroda ukupno 9 misija u kojima je sudjelovao 931 pripadnik oružanih snaga i za što je utrošeno 212 milijuna kuna. Sudjelovanjem u ovakvim operacijama oružane snage razvijaju sposobnost djelovanja u međunarodnom okružju i podižu razinu interoperabilnosti te doprinose afirmaciji Republike Hrvatske kao odgovorne članice NATO saveza, Europske unije i Ujedinjenih naroda. Posebno treba naglasiti potporu oružanih snaga civilnim institucijama i kada je u pitanju protupožarna zaštita tijekom godine i u zemlji i u inozemstvu vidimo da su pripadnici oružanih snaga sudjelovali u gašenju požara i u inozemstvu, u Bosni i Hercegovini i Portugalu ali i kada je u pitanju i traganje i spašavanje na kopnu, otocima i moru za što je u protekloj godini izveden 101 let i prevezeno 230 osoba. Također vrlo je značajna potpora jedinicama lokalne samouprave izvođenjem inženjerskih infrastrukturnih radova u Vukovaru, Škabrnji, Kninu, Sinju, Bibinju itd., te hitno medicinsko prevoženje oboljelih i ozlijeđenih osoba zrakom za što je ostvareno 1432 leta i prevezeno 529 pacijenata. Iako se ovo izvješće odnosi na 2013. godinu koristim ovu priliku da se posebno zahvalim i čestitam pripadnicima Oružanih snaga na nemjerljivom doprinosu na pomoći stanovništvu u saniranju posljedica katastrofalnih poplava koje su nedavno zadesile istočnu Slavoniju. Oružane snage imaju jasno definiranu ustavnu ulogu u obrani zemlje, ali su nezamjenjive i kada su u pitanju različite prirodne katastrofe i o tome treba itekako voditi računa i prilikom raspodjele sredstava u državnom proračunu. Iz svega navedenog, kao što sam rekao, klub će podržati Izvješće o obrani za 2013. godinu, ali još jednom želim naglasiti trend stalnog i značajnog smanjenja proračuna Ministarstva obrane kao neprihvatljiv. Bez obzira na tešku situaciju i apeliramo prije svega na Vladu Republike Hrvatske jer ona je tu najodgovornija, da u idućem razdoblju osigura dostatna sredstva za funkcioniranje obrane kako ne bi nastale trajne štete i posljedice i kako borbena sposobnost Oružanih snaga ne bi bila dovedena u pitanje. Ono što budemo zanemarili danas vratit će nam se sutra u trostrukom iznosu. Kada su u pitanju financije sloboda i sigurnost nemaju cijenu, pogotovo u zemlji koja je praktično do jučer bila u ratu. Hvala lijepo.
Dvije replike. Poštovani Zvonko Milas.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Iviću, vi ste u svom izvješću saželi sve ono bitno što je trebalo reći i činjenica je da su novi Zakon o Oružanim snagama odnosno Zakon o obrani dali jedan drukčiji okvir ovom izvješću, odnosno uopće položaju, primjereniji dakle položaju Hrvatske i Oružanih snaga. Mislim na Europsku uniju i na NATO. Ali ono što bih ja htio istaknuti, vi ste rekli po ovom izvješću samo je nekoliko riječi rečeno o pričuvi Oružanih snaga, dakle da se izrađuju podzakonski propisi, da se dijeli na razvrstanu i nerazvrstanu pričuvu. Drugim riječima, pričuva ne postoji. A koliko je ona potrebna nažalost mogli smo se uvjeriti upravo u proteklim danima koji još uvijek traju, dakle u katastrofi koja još uvijek traje gdje je hrvatski vojnik pokazao ustvari koliko on vrijedi, što on znači i koliko je on bitan za Hrvatsku državu. Dakle nije dovoljno biti članica NATO-a, to samo po sebi ne rješava ovakva pitanja unutar države, dakle ovakve katastrofe nego je bitno imati uređen sustav koji će značiti podizanje ljudstva i svega onog drugog što ovakve urgentne i katastrofične situacije zahtijevaju. I tu se vraćam na ono što ste rekli, dakle ne samo da to potičemo nego dapače, uzimamo sredstva onima koji štede, uzimamo sredstva tamo gdje bi ih trebalo ulagati jer ulaganje sredstava u Oružane snage, u pričuvi, dakle u jedan uređeni sustav ne znači da ćemo spriječit katastrofu, ali da ćemo je olakšati i da ćemo je brže riješiti i doći kraju, sigurno je tako. Hvala lijepo.
Na repliku odgovara uvaženi Tomislav Ivić.
Hvala. Kolega Milas slažem se sa vama, ali još jednom želim napomenuti sve je vezano uz financije i da je proračun Ministarstva obrane onakav kakav bi u biti trebao biti tako da je u proračunu 800 milijuna kuna koje je srezano u odnosu na proračun 2011. godine siguran sam i uvjeren da bi ovaj koncept pričuve odavno već bio razrađen i ustrojen i da bi Oružane snage imale i pričuvnu komponentu. I ne treba posebno govoriti o tome koliko je ta pričuvna komponenta značajna i bitna kada je u pitanju i sigurnost zemlje, pogotovo bez obzira na ovakvu situaciju u kojoj se Hrvatska trenutno nalazi, da je vrlo mala ili nikakva mogućnost do tako mogućeg oružanog sukoba, ali njega u biti nikada ne treba isključiti. Nitko prije … godine ne bi rekao da će Ukrajina biti u ovakvoj situaciji u kakvoj je bila. A posebice bi pričuva također bila bitna u ovakvim elementarnim nepogodama koje se sve češće događaju i vidjeli smo koja je uloga i značaj bila Hrvatske vojske upravo ovih dana u saniranju posljedica i pomoći lokalnom stanovništvu u poplavama zahvaćenom području. Dakle na pričuvi se mora raditi, ali pitanje pričuve će se moći riješiti tek onog trenutka jer i pričuva naravno košta, kada proračun ministarstva bude imao onoliko sredstava da to može financijski podnijeti.
Druga replika, Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Ivić, lijepo ste sve rekli o ovom izvješću. Jasno da ono odgovara stanju i mogućnostima koje su osigurane u državnom proračunu. Međutim, stanje u Oružanim snagama daleko je od idealnoga i vrlo dobro što bi trebalo biti. S obzirom da mi kao članica Sjevernoatlantskog saveza u članku 3. imamo i obavezu uspostavljati svoje snage kako bi bile spremne i sposobne za obranu i odgovoriti na bilo kakve … napade, bez obzira na ugroze koje danas nisu karakterizirane kao velike ili opasnosti koje nam prijete od susjeda. Vjerujem da ipak treba razvijati bar ono osnovno što imamo i zbog čega imamo. Iako državni proračun nije dostatan i smanjen je za 800 milijuna kuna, 280 milijuna kuna je utrošeno u vozni park dužnosnika u hrvatskoj Vladi, a nije moglo se remontirati rakete koje su potrebne za raketnu topovnjaču. A to je ono što je najstrašnije u ovom i zbog čega imamo raketne topovnjače bez remontiranih raketa ili nabavljenih novih. To je ono što ne bi se smjelo događati i što ne bi smjelo biti nikako bez prioriteta u Oružanih snagama.
Odgovor, poštovani Tomislav Ivić.
Slažem se kolega Đakić sa vama i treba još jednom napomenuti i možemo mi pričati što god hoćemo i papir sve trpi. Ali činjenica je da je ključni problem obrambenog sustava i Ministarstva obrane htjeli mi to priznati ili ne novac i da sve košta, koliko novca toliko i glazbe da ne kažem muzike. I ovo može trajati određeno vrijeme i treba zaista kao što sam i u izlaganju rekao čestitati ljudima u Ministarstvu obrane jer su silna naprezanja osigurali da sustav funkcionira. Ali je pitanje do kada će sa ovakvim minimalnim izdvajanjima sustav ovaj uopće moći funkcionirati i kakve će biti dugoročne posljedice i po Oružane snage i po sigurnost Hrvatske. To je ključno pitanje koje proizlazi iz ovog izvješća i na njega treba tražiti odgovor pogotovo što ono što sam rekao a ponovit ću i sada da projekcija državnog proračuna i za 2015. pa i godine koje su poslije ne nudi ništa novo. Dapače, nudi izdvajanja na razini 2014. godine, dakle kada je proračun svega 4 milijarde i ne znam 200 milijuna kuna. I to će biti jedan problem koji će se morati na ovaj način, na ovaj ili na onaj način riješiti ili ćemo jednostavno kao država i kao Oružane snage izgubiti neke sposobnosti koje u ovom trenutku imamo. Hoće li to biti zrakoplovstvo, ratna mornarica ili nešto drugo ali jednostavno će se morati kresati. Deset godina koje smo sad kupili sa remontom [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] samo trenutak, aviona brzo će proći i postavit će se pitanje što ćemo sa zrakoplovstvom.
Stavove kluba HNS-a predstavit će poštovani Petar Baranović.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo zamjenice ministra, poštovane kolegice i kolege. Pred nama je kako je i kolega Ivić malo prije primijetio poslije dugo vremena pravovremeno podneseno izvješće Hrvatskom saboru o stanju Oružanih snaga Republike Hrvatske. Dakle, raspravljamo o Izvješću za 2013. godinu, prvoj polovici 2014. i recimo da bi to trebao biti nekakav standard u funkcioniranju i ministarstva, saborskog odbora i ovog Sabora kad je sagledavanje kvalitete funkcioniranja sustava obrane u pitanju. Izvješće je napisano vrlo pregledno, vrlo korektno. Obuhvatilo je sve one najbitnije što nas kao saborske zastupnike treba interesirati. Vezano uz funkcioniranje sustava obrane Oružanih snaga ono što je obilježilo 2013. godinu to je početak reformi promjene koncepta funkcioniranja, usklađivanja temeljem činjenice da smo ne samo članica NATO-a nego ulaskom u EU da postajemo i sastavni dio Oružanih snaga zemalja članica EU, odnosno da ulazimo u određena tijela EU koja se tiču obrane. Dat je vrlo detaljan prikaz određenih postupaka u Sektoru obrane koji se tiču zacrtanih reformi kad je u pitanju planiranje i kadrova ljudskih potencijala koji su da naglasimo to najveća vrijednost Oružanih snaga Republike Hrvatske. Dat je vrlo detaljan prikaz aktivnosti svih rodova vojske izražen u brojkama bilo da je u pitanju broj sati naleta Hrvatskog ratnog zrakoplovstva, bilo da je u pitanju broj sati plovidbe ili prijeđen broj nautičkih milja Hrvatske ratne mornarice. Jednako tako je apostrofirano nešto vrlo bitno, a to je da je započeta izrada dugoročnog plana razvoja Oružanih snaga za 2014., 2023. I upravo kod tog dokumenta treba otvoriti raspravu koje su se dotakli svi prethodni govornici uključivši i samu zamjenicu ministra obrane. Stanje tehnike i opremljenosti Oružanih snaga Republike Hrvatske je neprihvatljivo loše i na neprihvatljivo niskoj razini. Ono je uvjetovano dugogodišnjim zanemarivanjem, lošim planiranjem, lošim pristupom utrošku sredstava i prava je činjenica da velika većina sredstava i tehnike koji su danas na dispoziciji pripadnicima Oružanih snaga datira još iz vremena bivše države, odnosno dio toga su i ratni trofeji i zarobljena vojna tehnika u Domovinskom ratu. Ovih dana smo svjedočili situaciji u kojoj su Oružane snage Republike Hrvatske pokazale svoju pravu učinkovitost, važnost i zapravo istinu da su još uvijek i Bogu hvala da je tako najzdraviji dio državnog sustava Republike Hrvatske. U prvim trenucima poplave u Slavoniji to nije bila akcija sanacije, to nisu bili dobrovoljni radovi benignog karaktera neopasni. U prvim satima poplave te tragedije koja je zadesila Slavoniju, ali i susjedne zemlje intervenirali su spašavajući ljudske živote i pri tome su dame i gospodo riskirali svoje živote. U nekim misijama koristili su primjerice amfibije. Sama je gospođa zamjenica ministra naglasila da su koristili tri amfibije. Te tri amfibije su ruske proizvodnje i dio su vojne tehnike naslijeđene od JNA-e. To je istina o stanju u Oružanim snagama. Spašavali su trofejnom tehnikom ljudske živote. Bogu hvala letili su na nešto boljim helikopterima. Dio ih je nabavljen u slobodnoj Hrvatskoj, dio je također nabavljen u doba Domovinskog rata, pa je krpan. Sutra će vojni zrakoplovi Hrvatske vojske intervenirati u nekoj ugrozi, sigurnosti Republike Hrvatske na avionima koji su moja generacija, pomalo prosjedi dame i gospodo, pomalo prosjedi. 10 godina planirano daljnjih u eksploataciji MIG-ova 21 je stvarno jedan vrlo optimističan pristup. Ja sam u životu inače optimista, ali baš da sam toliki optimista i da sam uvjeren i da bih potpisao da će ti avioni bez obzira što je prema ugovoru napravljen opseg remontnih poslova biti upotrebljivi i sigurni za naše ljude koji u njima lete još 10 godina ne znam. E sad dolazimo na brojke. Brojke su uvjetovane teškom gospodarskom situacijom i onom situacijom koju je naslijedila ova Vlada pa i teškim situacijama koje su imale i neke Vlade prije. Novaca za obranu nikad nije bilo dovoljno, postojali su drugi prioriteti. Međutim, postoji jedna istina, bez obzira koliko smo formacijski Oružane snage RH sveli na minimum, mi smo ih sveli na minimum formacijski, situacija u kojoj je za opremanje Oružanih snaga u današnjem vremenu izdvojeno svega 12,5% ukupnog proračuna za Oružane snage, a taj ukupni proračun za Oružane snage pada iz godine u godinu i onda ga se još kreše i u rebalansu je neprihvatljiva. Ovi ljudi iz Ministarstva obrane čine čuda. Ja moram reći da sam impresioniran i radom ministra Kotromanovića i njegovog tima jer u tim financijskim uvjetima održavati na ovoj razini borbenu gotovost, nabavljati i neke nove sustave koliko god to skromno i nedostatno bilo, krpati trofejnu tehniku na kojoj se voze, lete ili iz koje pucaju pripadnici Oružanih snaga je ravno čudu. Međutim, čuda dame i gospodo ne traju dugo. I ovaj put ću se, što nije baš često, složiti s kolegom Ivićem koji je kazao da bi nam se neuložena kuna u Oružane snage mogla trostruko naplatiti. I to je istina. Mislili smo da ugroza više nema. Oružane snage RH ne moraju biti ni prevelikog broja nit s prevelikom raspoloživom tehnikom jer smo postali u kontekstu obrane od vanjske ugroze sastavni dio NATO saveza i to nam daje najvišu moguću razinu sigurnosti ovog trenutka. Ali, kolega Milas je u replici kazao postoje i situacije koje NATO ne rješava. Kroz tu situaciju i kroz tu tragediju je Slavonija prolazila i prolazi još uvijek. Išli su ljudi sa trofejnom tehnikom spašavati ljudske živote. Imali su na raspolaganju 6 građevinskih strojeva. Možda bi bili efikasniji da su imali na raspolaganju 60 građevinskih strojeva. Možda bi bila tragedija manja da smo imali 6 amfibija i to novih, upotrebljivijih. I ovaj Sabor, bez obzira na stranačku pripadnost, mora pogledati istini u oči. Mora čuti u konačnici vrlo pristojno formuliran apel zamjenice ministra na kraju njenog izlaganja koji nas upozorava kao saborske zastupnike da na ovoj razini financiranja Oružane snage nemaju potrebnu budućnost, željenu budućnost. Nemojmo se lagati, to je najgore što možemo raditi u životu, a u politici kao odgovorni ljudi posebno. Nema traganja i spašavanja na moru bez Oružanih snaga RH, nema. Posebice u zahtjevnim situacijama. Nema protupožarne zaštite u Dalmaciji i suprotstavljanja vatrenoj stihiji bez Oružanih snaga RH, nema. Bez kanadera ste gotovi. Kao lokalni dužnosnik sam imao prilike biti sa svojim ljudima na vatrenoj fronti i znam što nam se događalo kad je pao mrak i kad su se kanaderi povukli. Čekali smo zoru kao blaženo ufanje, da se dečki vrate. Nema spašavanja od poplava, nema spašavanja ne daj Bože od potresa ili bilo čega drugoga bez Oružanih snaga RH. I ne možemo očekivati da ti ljudi izvršavaju svoje zadaće u onome što mi dalmatinci kolokvijalno nazivamo karampana. Vrijeme karampana u Oružanim snagama RH, zastarjele tehnike koja se raspada mora proći. I u tom dijelu leži naša odgovornost za snažnu političku poruku prema izvršnoj vlasti. Ako jest, a jest situacija teška i ona je projicirana u Proračunu za 2015. i 2016., ali kad budemo radili ovaj strateški plan prvi neću dignuti ruku za njega u Hrvatskom saboru ma koliko me to koštalo ne bude li sadržavao one elemente razvoja Oružanih snaga koje su primjerene našim potrebama i sigurnosti građana ove zemlje. Za kraj, koristim priliku da se kao građanin i čovjek zahvalim svim pripadnicima Oružanih snaga za ono što su napravili za naše ljude proteklih nekoliko sedmica, za ono što rade vjerojatno i danas na području Gunje i drugim pogođenim područjima. Bilo bi dobro da se svi ugledamo na njih, svi koliko nas god ima. A i za ono što su napravili čak i na onim prostorima koji nam nisu u nekoj bliskoj prošlosti baš slali prijateljske poruke. Tu smo pokazali moralnu snagu ove nacije i tim dečkima koji su išli u Bosnu i preko granice RH i u Srbiju pomoći onima koji su u nesreći čestitam i zahvaljujem. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime kluba Nezavisnih zastupnika govorit će poštovani Damir Kajin.
Evo na tragu i ovoga istupa gospodina Baranovića na današnji dan pred 70 godina počelo je savezničko iskrcavanje u Normandiji. Ovo je dan kojega slavi cijela demokratska Europa kao što slavi i završetak 2. svjetskog rata. Usput ću se zahvaliti i onoj generaciji koja je okončala taj 2. svjetski rat. Danas znači nakon Domovinskog rata sigurno da obrambeni prioriteti su bitno drugačiji. Danas je Hrvatska u NATO-u i nažalost zbog tragedije, ja ću to nazvati apokalipse u poplavljenim područjima RH, Hrvatska vojska odradila je ili još bolje da kažem odrađuje jedan ogromni mirnodopski i humanitarni posao. Čuli smo prije da se Hrvatska vojska u tim poslovima iskazala i u Grčkoj, i u Portugalu i da ne nabrajam ostale, recimo Bosni i Hercegovini i nama susjednim zemljama. Jasno, najznačajnija, najteža misija Hrvatske vojske ogleda se prije svega u Afganistanu, ali i u ostalim tim mirnodopskim operacijama diljem svijeta. Mnogi su ovdje govorili o nabavi opreme, pa ću tako i ja nešto reći citirajući ovo izvješće, na stranki 4 gdje se kaže: "Da opremanje i modernizacija se 2013. godine provodile u uvjetima ograničenih financijskih sredstava i rebalansa proračun." I toga smo mi isto tako ili bolje rečeno toga moramo biti svjesni. Ta nabavka ići će izuzetno teško. Prije toga, ja želim smo spomenuti npr. jedan HS produkt, vjerojatno tehnički ili tehnološki najsuvremeniju tvornicu u Republici Hrvatskoj, a vjerojatno i lakog naoružanja u svijetu. Onaj tko je bio tako, to je naprosto fascinantno. Ako znamo da su ti ljudi počeli iz ničeg i postali npr. između ostalog najveći dobavljači pištolja u povijesti Sjedinjenih Američkih Država. Ovdje se na strani 5 doslovce kaže da za obalnu stražu Republike Hrvatske u 2013. godini započeo je postupak nabave pet obalnih ophodnih brodova, izvršena je nabava automatskih sustava za identifikaciju brodova te opremanje borbenih inženjerijskih ronioca ronilačkom opremom itd. Aktivnosti opremanja Hrvatskog ratnog zrakoplovstva neće posebno apostrofirati jer znamo što se zapravo tamo dešava. Ali u 2013. godini proveden je popis vojnih nekretnina, stanova, garaža, poslovnih prostora u vlasništvu Republike Hrvatske o čemu ću reći nekoliko riječi. Ono čemu se ja posebno nadam da će 2015. godine definitivno doći do povlačenja vojnika iz Afganistana. Sva je sreća da nitko od hrvatskih vojnika u Afganistanu, u toj vjerojatno najzahtjevnijoj misiji danas u svijetu nije stradao. To govori o obučenosti hrvatskih vojnika, to govori o obučenosti hrvatskih zapovjednika. Ono što naročito pozdrav upravo na tragu citirane rečenice je izmještanje vojske sa, kako su oni to nazvali besperspektivnih područja, nije bitno da li je riječ o Muzilu, da li je riječ o Valalungi, da li je riječ o Katarini, govorimo o istarskim tim nekim lokacijama, a slično je pretpostavljam diljem Republike Hrvatske. Te objekte koji ne služe Hrvatskoj vojsci treba staviti u funkciju. Jasno, te objekte ne treba rasprodati, te objekte ne treba poklanjati, te objekte treba štiti a ne devastirati kao što je to učinjeno sa nizom vojarni u Puli, ali jasno ne ustupati te objekte za nešto što je protivno interesima lokalnog stanovništva što se eto pokazuje kad je riječ o golfu na Muzilu. No, ono što treba posebno pozdraviti, tu spremnost Oružanih snaga da ono što im nije potrebno naprosto ustupe lokalnoj zajednici. Jasno za stavljanje u funkciju tog mrtvog kapitala ne treba kriviti, ja ću reći šefove MORH-a, ali svjesni smo da se u tom mrtvom kapitalu diljem Republike Hrvatske naprosto nalaze milijarde kuna ili eura. Dobro je i to da je Hrvatska vojska postala prava mirnodopska vojska, to je dobro vođena vojska, ona je lojalna demokratskim načelima i to treba posebno apostrofirati. Jasno, sudjelovanje u tim misijama od Afganistana, preko Kosova, preko Somalije košta proračun Republike Hrvatske ali i drugi su Republici Hrvatskoj ranih 90. godina pomagali li sada je normalno i na nama red da uzvratimo sa tom pomoći. Ono što osobno smatram da je između ostalo ključno u ovom izvješću, to je ovo na strani 30, postojeća struktura osoblja. Ovdje se navodi da ukupno brojno stanje djelatnika sastava 31. prosinca 2013. bilo je 18 841 od toga žena 2940, muškaraca 15 901. Popuna ustrojstvenih jedinica Ministarstva obrane i oružanih snaga po ustroju iznosi 84,4% i da sada točno ne navodim sve te podatke. Ako imamo na umu da smo 95. godine, e sad me možete ovdje ispraviti, imali preko 70 tisuća, ili tamo čak negdje 97.,98. djelatnih vojnih osoba onda se može zamisliti koji su napor imale sve Vlade da bez ikakvih trzavica, da se tako izrazim, zbrinu gotovo 50 tisuća vojnika. Ono što je isto tako zanimljivo, to je tranzicija i izdvajanje osoblja. Znači za 2013. godinu djelatne vojne osobe s pravom na mirovinu i ugovorni vojnici mornari, znači plan je bio 488 i stvoreno je 575, državni službenici i namještenici plan je bio 200 ostvareno je 223, znači prošle godine je pod navodnicima, kad govorimo o toj tranziciji i izdvajanju osoblja, negdje oko 798 osoba napustilo Oružane snage Republike Hrvatske. I da, svakako možda ono što je ključno u ovom izvješću, to je upravljanje financijskim resursima. Financijski plan Ministarstva obrane za 2013. godinu bio je utvrđen državnim proračunom Republike Hrvatske i jasno mijenjao se kako su se ti proračuni rebalansirali ovdje u Parlamentu. U konačnici proračun za Hrvatsku vojsku ili Ministarstvo obrane iznosio je 4 milijuna 505, pardon, 4 milijarde 505 milijuna kuna, što predstavlja 1,34% projiciranog BDP-a, a u usporedbi s 2012. godinom udio obrambenog proračuna u BDP-u smanjen je sa 1,4% GDP-a na 1,34%. Financijski plan obrane za 2013. godinu utvrđen Državnim proračunom RH za 2013. sa projekcijama za '14. i '15. koji je donesen u prosincu 2012. iznosi 4 milijarde 809 milijuna kuna. I sada kada gledamo te planove vidimo da rashodi za zaposlene iznose negdje, govorim sada o izvršenju za 2013., 2,5 milijardi kuna, materijalni rashodi milijardu 700, financijski rashodi 65 milijuna kuna, naknade građanima i kućanstvima na temelju osiguranja i druge naknade 5,7 milijuna kuna, ostali rashodi 4,4 milijuna kuna, rashodi za nabavu neproizvodne dugotrajne imovine 2,8 milijuna kuna i rashodi za nabavu proizvedene dugotrajne imovine 62,4 milijuna kuna. Ukupno, 4 milijarde 428 milijuna kuna. Znači, usuđujem se reći da su ovo, pod navodnicima, minimalna sredstva da se sustav održi održivim. Znači, krizu u ovoj zemlji snose svi, a samim time krizu snose i pripadnici ili same Oružane snage. Izdvajanje koje je spomenuto, 1,34% BDP-a ili čini mi se da je zamjenica ministra rekla 1,37%, vjerojatno zbog pada GDP-a u prošloj i ovoj godini. To je nešto što nije najmanje u Europi, mi smo po izdvajanju za oružane snage, kada govorimo o BDP-u na 10. mjestu od 28 članica EU, ali se slažem da kada je riječ o održavanju sustava u RH, da je to vjerojatno minimum. Jasno je i to da vojsku treba i dalje smanjivati, za uzvrat tu vojsku treba osposobljavati, treba tu vojsku tehnički podizati na razinu sličnih ili istih vojski na taj broj stanovnika u Europi. Da, prije su mnogi govorili da bi bilo idealno obnoviti avijaciju, ja se slažem, ali to košta recimo 1 milijardu dolara ili eura. Možda će nam Amerikanci dati svoje avione, ali i to košta. Da li to mi možemo naprosto na taj način danas pristupati ili razmišljati. Jasno ono što je najbitnije, hrvatska politika je obrambena politika i u toliko se Hrvatsku danas nitko ne treba plašiti. I posebno ono što pozdravljam, to su pomoći susjednim državama koje graniče sa RH, npr. u gašenju požara u BiH i slično. To je nešto što je hvale vrijedno i pomaže u dizanju, ja bih rekao povjerenja među nacijama. I da, mora se svakako razmišljati i o razmještanju NATO-a u Europi o čemu je zamjenica ministra spomenula nekoliko rečenica pri kraju svog izvješća. Što to zapravo znači za Hrvatsku? Što će to zapravo značiti za Hrvatsku vojsku? Ono što ja mislim da Hrvatska neće biti obuhvaćena nikakvim bazama na svom teritoriju, bilo NATO-a, bilo nekih trećih, ne znam, obrambenih saveza, ali i toga sam svjestan da nakon ukrajinske krize, stvarno čovjek sebi treba postaviti pitanje kamo to ide NATO u Europi? Nakon Ukrajine, nakon Krima, Europa zasigurno više nije onakva kao što je bila. Koja će tu pozicija biti Hrvatske vojske, što će danas donijeti sastanci, ne znam, u Parizu, Obame, Europskih čelnika i tome slično? O tome valjda razgovarati u parlamentu, a kako će se politički strateški, ne znam, financijski, vojno to odraziti na Hrvatsku, uskoro će pokazati vrijeme. Međutim, ono što je sigurno najbolje što Hrvatska vojska u ovom trenutku ima, to nisu ni avioni koje posjedujemo, to nisu amfibije, to nisu oklopna vozila koja su se ovdje spominjala, to su kadrovi, to su vojnici, to su dočasnici, to su naši časnici. A kada govorimo danas o Hrvatskoj vojsci, zaboravio sam spomenuti da u misijama izvan RH u ovom času sudjeluje negdje oko, samo trebam naći, 900 hrvatskih pripadnika Oružanih snaga, znači uz vođenje računa, brige o njihovoj opremi, to mora biti onaj … naglasak Hrvatske vojske, netko je spominjao prije kanadere, obalne straže, sve ono što će biti u cilju otklanjanja nekih humanitarnih katastrofa na ovim prostorima. I da ono što je svakako bitno, što je ogroman napor, to su mirovne misije u kojima sam rekao da, tako je, u 2013. godini, znači u misijama NATO operacija u Afganistanu, … na Kosovu, zatim operacija u Somaliji te 6 operacija potpora miru UN-a, Hrvatska sudjeluje sa ukupno 931 pripadnikom, odnosno pripadnicom Oružanih snaga. Ponavljam, 931 pripadnikom odnosno pripadnicom Oružanih snaga pa možete zamisliti koji je to zapravo napor po sve građane RH, da se tim vojnicima, tim dečkima, curama, omogući sve ono što je naprosto u datom trenutku njima nužno da se živi i zdravi vrate iz tih misija.
Zahvaljujem. Na redu je klub HDSSB-a i poštovani Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena zamjenica ministra, kolegice i kolege zastupnici. Evo u relativno kratko vrijeme imamo dva izvješća Ministarstva obrane RH Godišnje izvješće obrane za 2013.koje je došlo pravovremeno da kažem i to moram zaista pohvaliti, dakle eto tako reći u prvoj polovici 2014.za 2013. relativno ekspeditivno. I imamo jedno izvješće na klupama u kojemu je prikazano obrana i djelovanje Ministarstva obrane u svim segmentima od često naglašavanih ekonomskih pozicija i situacija pa do spremnosti hrvatske vojske, brojnosti, opremljenosti hrvatske vojske i svim ostalim momentima koje su ovdje pobrojani. Možda bih počeo od kraja ovoga izvješća pa ono što možda nitko nije do sada naglasio, a to tzv. izvanredni događaji u hrvatskoj vojsci na stranici 113 o tome se može pročitati. I ti su izvanredni događaji praćeni od 2002.do 2013.pa možemo reći npr. 2002.godine je bilo 1.525 izvanrednih događanja, a 2013.je taj broj 385, dakle smanjen je za 4 puta i drži se na razini 2012.godine gdje je bilo samo 367 dakle najmanje u ovom trinaestogodišnjem tako reći 2002.-2013. 12 godina razdoblja. Tu je opisana i specifikacija tih izvanrednih događaja, ali ono što bih posebno naglasio da je u 2013.zabilježeno 14 izvanrednih događaja sa smrtnim posljedicama. I kaže se ovako, 7 pripadnika Oružanih snaga umrlo je prirodnom smrću zbog bolesti, 2 pripadnika Oružanih snaga su počinila samoubojstvo i to izvan službe, a 3 pripadnika Oružanih snaga su smrtno stradala u prometnim nesrećama izvan službe. Također je u Gašincima tijekom obuke poginuo jedan dragovoljac vojnik, a jedan je dočasnik, pirotehničara koji je smrtno stradao u srpnju 2013.i o tome bi također trebalo reći iako kada uzmemo možda statistike, a nemamo ih u usporednom smislu, komparativnom smislu sa drugim vojskama možda približno te veličine, dakle evo to su oni događaji koji nas i žaloste. U operacijama potpore miru evidentirano je 9 dakle u inozemstvu, 9 izvanrednih događaja u kojima je sudjelovalo 12 pripadnika Oružanih snaga RH. U Afganistanu je bilo 7 izvanrednih događaja dok je u Misiji na Golanskoj visoravni evidentirana su izvanredna događaja ali bez smrtnih posljedica što je najvažnije. Dakle nećemo sada ulaziti u detalje kakvi su to bili događaji, ali evo da se i to zna. Ono što je u početku samog svog izlaganja rekla zamjenica ministra KOtromanovića rekla, a to je da RH je Strategiju obrane bazira na tome što je ona članica NATO pakta, trenutno nije izložena izravnoj prijetnji oružane agresije, ali kaže može biti posredno zahvaćena posljedicama unutarnje nestabilnosti u državama regije. Ovo je jedan možda pomalo diplomatski rječnik ali treba iščitavati iz toga što se tu i želi reći. Jasno točno je rečeno sve samo treba možda malo produbiti i objasniti našim građanima o čemu se tu radi. Dakle kada govorimo o zemljama regije ajmo malo dalje, zemlja regije u neku ruku bi spadala i Ukrajina, ukoliko znamo, a imamo saznanja dakle svi znamo da ona graniči sa Mađarskom i sa Poljskom članicama EU i članicama NATO pakta. A Mađarska znamo koje je površine koliko je velika zemlja, dakle od Hrvatske recimo od Osijeka ili Dalja do ukrajinske granice imate 250km, 200, 250 dakle tamo gdje Mađarska graniči tamo prema Miškolcu na istok prema Ukrajini. A kada idemo na sjever iz našeg najsjevernijeg dijela i najistočnijega opet od Baranje preko Mađarske i Budimpešte eto i Češke to su u Poljskoj za čas preko Tatri visokih. Ukrajina nama nije tako daleko i ovo je lijepo i dobro napisano, ispravno, dakle zbog nestabilnosti u državama regije. Isto tako moram napomenuti ja ne izričem ovdje bojni poklič, ali evo neki dan smo imali prijateljski posjet crnogorskog premijera, predsjednika RH, gdje se razgovaralo o teritorijalnom rješenju između razgraničenju između Hrvatske i Crne Gore. I što je premijer naš premijer rekao? Da ćemo to riješiti u budućnosti arbitražnim sporazumom, kao sa Slovenijom. Ja ne znam čemu to zapravo, ja ne govorim, ne zazivam upotrebu vojske da se razumijemo iako sam bio na Debelom Brdu kao specijalac i vidio dobro ukopane, naše topništvo sa određenim određenjem ciljeva na tada državu koja je bila s nama u ratu i koja je bila agresor na Hrvatsku, ne zaboravimo to, bila je agresor na Dubrovačko primorje, na Konvale, dakle okupirala je hrvatski jug. Ali tako olako pristajanje na, ja neću, ali moram prokomentirati takvu jednu rečenicu na arbitražni sporazum za ono što je hrvatsko, za ono što je hrvatsko, nedvojbeno hrvatsko to zaista je vrlo čudno i rekao bih nevjerojatno, evo meni se ne dopada i ta, takva rečenica govori o jednoj, o jednom čini mi se nerazumijevanju zapravo problema. Bosna i Hercegovina, imamo problema i sa Bosnom i Hercegovinom, teritorijalnih također iako je opet, ne govorim to zbog upotrebe vojne sile ali evo recimo jedan od problema je i zračna luka ili aerodrom kako bi se reklo kod Bihaća, Željava, gdje je pola piste naše a pola piste pripada Bosni i Hercegovini iako je u blizini i zračna luka Udbina koja ima određeni svoj strateški značaj za Republiku Hrvatsku. I sada imamo neke, čuju se neki planovi da bi tamo bila baza onih bespilotnih letjelica koliko imam informacije. Tako da, taj problem i dalje stoji i kako vi kažete nestabilnost, pa evo vidite, vidimo što se događa na Kosovu, što se događa recimo u Bosni i Hercegovini za vrijeme onih demonstracija, koje su oni bili oblikovani, kojim smjerom su išli, koje … [[Govornik se ne razumije.]] demonstracije itd. Ali to o tome više zna i vojna tajna služba i SOA. Valjda prate situaciju, ne prate valjda nas stalno nego valjda prate i ono za što su zaduženi. Tako da ovaj iznos od 4,5 milijarde kuna plus 5, jel 505 milijuna bez crte i sa crtom, a dakle od 4,5 milijarde kuna koji je smanjen, dakle plan je bio 4 milijarde 800, rebalansom je smanjeno na 4,5 milijarde i koji iznosi i 1,34% kaže BDP-a. Netko se ovdje poziva na taj BDP. A BDP stalno pada. Pa mi da smo imali i 1,41 kao što je bilo 2012. taj bi iznos bio manji jer je BDP pao a cilj, jedini cilj je zapravo porast BDP-a i onda bi i, ako bismo zadržali istu stopu od 1,34 kao u 2013. bio taj iznos bi bio veći. Nažalost je to tako, pada BDP a pada uz sami nominalni pad sa 1,41 na 1,34% BDP-a pao je i BDP pa je to još više umanjilo izdvajanja, proračunska izdvajanja za Ministarstvo obrane, za opremanje hrvatske vojske, za sigurnost hrvatskog vojnika i za sve ono što on pruža i u međunarodnim odnosima putem misija NATO-a i Ujedinjenih naroda, ali ono što pruža i na čemu im iz sveg srca hvala u, da kažem domaćim misijama od protupožarne, protupožarnih akcija, od spašavanja na za nevremena na otocima, prijevoza bolesnika kada nema nitko drugi da preveze bolesnika onda je tu naša Hrvatska vojska. I od onih koji su da kažem avanturistički raspoloženi pa se izgube i jedino Hrvatska vojska im u tom slučaju može pomoći bilo svojim helikopterima ili svojim vještinama obučenoga hrvatskoga vojnika koji može intervenirati. O tome su podatke i statistike iznosili ovdje kolege pa se ne bih ponavljao. Evo sada je najnovija situacija bila uz ono, ne zna se šta je gore da li požar, od vatre nekako možeš pobjeći od poplave nemaš šanse. Samo kada zamislimo prodor i navalu te vode je li, a Hrvatska vojska kako reče kolega Baranović sa tom zastarjelom tehnologijom ali jedinom efikasnom jer nikakva Patria ne bi mogla ni borbeno vozilo ući na to područje sa toliko visokim vodostajem ili vodom u selu, bilo u Gunji, bilo u Rajevu selu, Račinovcima, Đurićima, Strošincima nego li jedino amfibijsko vozilo i to na gusjenice upravo zbog svoje težine i svojih manevarskih sposobnosti i svoje veličine kojim je prevezla i evakuirala sve one koji su bili u životnoj opasnosti na području cvelferije tako da ponovim ponovno da ne moramo navoditi sva ta imena, to je sve cvelferija. O samoj statistici kažem, već su govorili ovdje drugi, jedino što sam zapazio zanimljiv podatak da se na Plesu gradi i da će biti i uz pomoć NATO pakta biti komunikacijski, ja ne bih, ima skraćenica R i ne znam ni ja 10 slova, ali ajde nazovimo jedan komunikacijski centar upravo u svezi onoga zbog čega će se eventualno na Udbini, eventualno još to mislim da nije gotova stvar na Udbini za bespilotne letjelice graditi baza tako i jedan komunikacijski vrlo važan komunikacijski centar. Napokon je čini mi se shvaćeno i u NATO-u i u svjetskim razmjerima da je Hrvatska, da ima izvrstan geostrateški položaj. I ovo ulaganje u taj komunikacijski centar u Velikoj Gorici u zrakoplovnoj luci Pleso, dakle u vojnoj luci je također nešto treba spomenuti i što je vrlo značajno za Republiku Hrvatsku. Ono što smo jedino ove godine pa i prošle imali dvojbe oko Ministarstva obrane i njene efikasnosti odnosno djelotvornosti su ti avioni, zrakoplovi MIG-21 koji su bili na remontu, popravku i opremanju u Ukrajini koja je eto da kažem u zao čas ušla gotovo u građanski rat istoka Ukrajine sa ovim zapadnim dijelom u kojemu je glavni grad Kijev i Odesa u kojoj je baza za popravak i remont aviona u zoni gdje su bili izgledni sukobi što hvala Bogu nije djelovalo na ovaj remont, ali čini mi se da se prilično odužio taj remont. Ja sam čuo na televizijskim izjavama zapovjednika zrakoplovstva i to zbog čega se to događa, ali mi se čini da su ti rokovi zaista probijeni i postoji li nekakav ugovor, sporazum o tome ako se probiju rokovi da li postoje nekakvi penali od strane onoga koji je zatražio nabavu dakle Republike Hrvatske koja je zapravo ona koja je dakle stranka u ovome postupku popravka, opremanja aviona, zrakoplova MIG-21 kojemu su, iz ovog izvješća saznajemo dakle 5+7 dakle oko 12 MIG-ova 21. Ono što bih još rekao što je vezano lokalno uz moj kraj, a to je Patria.
To nećete moći reći jer je vrijeme isteklo.
Šteta je što ne mogu o Patriji malo govoriti, ali dobro.
Rasporedite vrijeme [[Upadica Grubišić: U replikama ćemo.]] Hvala vam lijepa. … [[Upadica se ne razumije.]] U ime Kluba Jadranke Kosor i HGS-a govorit će poštovana Jadranka Kosor.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo zamjenice ministra, dame i gospodo, kolegice i kolege. Uputit ću svoj načelni prigovor kao i uvijek kod ovakvih dokumenata budući da se radi o izvješću o radu iznimno važnog ne samo ministarstva, nego segmenta u Vladi Republike Hrvatske ali naravno u životu Republike Hrvatske, bilo bi dobro da je s nama ministar obrane i da ministar obrane ovdje odgovori i na neka ključna pitanja koja su do sada svi prethodnici isticali, a to je proračun. Dakle kako opstati, kako ostati i kako unaprijediti sustav ako se proračun iz godine u godinu zbog objektivnih razloga smanjuje. Pa evo predlažem i predsjedniku Sabora da ubuduće kod izvješća koja govore o radu dakle u jednoj cijeloj godini osigura da nam ministri budu s nama. To će dati vjerodostojnost dodatnu i tome sustavu, ali naravno i Hrvatskom saboru, uz svo uvažavanje i poštovanje gospođe zamjenice koja je s nama i poštovanje prema njezinoj stručnosti. Dakle ovo je odlično, pregledno, sveobuhvatno izvješće koje ništa nije stavilo pod tepih, koje je izašlo sa potpunim i stvarnim činjenicama, s relevantnim podacima i dakako da ga treba pozdraviti i mi ćemo ga prihvatiti. Ovo je prigoda podsjetiti da smo evo nedavno obilježili još jednu obljetnicu ulaska Republike Hrvatske u NATO savez, dakle ne NATO pakt jer u zadnje vrijeme neki političari prizivaju hladnoratovsku terminologiju. Nikako NATO pakt nego NATO savez. Za to smo puno, mukotrpno i teško radili i to je bio jedan od posljednjih, uz ulazak u Europsku uniju, konsenzusa u Republici Hrvatskoj. Trebalo je napraviti veliki posao, u tome su sudjelovali svi i predsjednici država i sve vlade i to je nešto što nas mora hrabriti da bolje, čvršće i odgovornije uz minimum dogovora radimo i u rješavanju gospodarskih neprilika zato što ulazak u NATO savez nije došao sam od sebe i sam po sebi nego je trebalo uprijeti i rješavati mnogobrojne probleme, kao i oko ulaska u Europsku uniju. Ovo je dakako prigoda jer je to i dio izvješća, ali i da nije da zahvalimo još jedanput svim pripadnicima Oružanih snaga koji su sudjelovali u spašavanju i saniranju šteta u Slavoniji kao posljedicu poplava, međutim i u svim drugim kriznim situacijama vezanim i za suše i za poplave i za prijevoz pacijenata. Prema svim relevantnim istraživanjima, ja sam nedavno vidjela na jednom skupu koji je bio uz neku drugu namjenu, odnosno nekim drugim povodom, istraživanje o tome kakav ugled uživaju u društvu pripadnici pojedinih skupina. Političari najmanji ugled, apsolutno najmanji ugled i najmanje povjerenje, a na samom vrhu te ljestvice jest još uvijek vojska. Dakle to nas i obvezuje da kad budemo raspravljali o proračunu i o proračunskim izdvajanjima da o tome vodimo računa jer mi političari sad na ljestvice ugleda u društvu trebalo odlučivati o onima koji su na samom vrhu ljestvice ugleda u društvu i to je nešto što nas apsolutno mora obvezivati. I zato bih voljela isto tako da je gospodin Kotromanović s nama, i kao hrvatski branitelj i kao odgovorna osoba danas u ministarstvu. Svakako dakle zahvala i naravno pripadnicima Hrvatskih Oružanih snaga koji i danas služe miru i obrani mira diljem svijeta. Uvijek su, pa i u 2013. bili priznati, prepoznati, ugledni, stručni, savjesni, odgovorni i pravi vojnici. Mnogi od njih su i danas hrvatski branitelji, dakle i pripadnici mirovnih snaga su nekoć, ne tako davno bili hrvatski branitelji. Ja vjerujem da im to daje i dodatnu snagu u poslu koji obavljaju. Dakle, proračun 4 i pol milijarde vidjeli smo da se smanjio u odnosu na 2012. za 1,41%. I gospođa zamjenica je istaknula da se daljnje smanjivanje ne bi trebalo događati. Međutim, vrlo sam pesimistična u tom smislu kako ćemo to osigurati kad će se proračun i dalje morati smanjivati, kad će proračun i dalje ulaziti u sve moguće škare budući da mi kao država moramo dosegnuti mastriške kriterije i to već za manje od dvije godine. Prema tome, po ovom što smo sada dobili kao zadaću EU, odnosno Europske komisije i Vijeća. Dakle bit će to jako, jako težak posao, iako podaci o tome da smo negdje u sredini izdvajanja može biti neka vrsta utjehe. Željela bih ovdje istaknuti u smislu pohvale budući da je vrlo precizno prezentiran i proračun namijenjen za potpore miru, odnosno operacije odgovora na krize i humanitarne operacije u 2013. godini. Dakle, ostvarena je ušteda na tim operacijama. Bilo je predviđeno 212 milijuna kuna, a potrošeno je nešto više od 209 milijuna kuna. Znači, ostvarena je ušteda. To je vrijedno jednako tako svake pohvale kao i onaj dio izvješća koji govori o ravnopravnosti spolova u Oružanim snagama. Dakle, posebno činjenica da u kategoriji državnih dužnosnika žene čine gotovo 43%. U upravnom dijelu ministarstva na rukovodećim je mjestima 36, znači gotovo 37%. To je naravno dobro, ali se mora popraviti postotak u Oružanim snagama gdje je 5,62% naravno iz razumljivih razloga. Međutim, to nije usputni dio ovoga izvješća. Iznimno je važno jer Oružane snage itekako upravo zbog toga što se vojnički posao percipira izrazito muškim poslom dobro je da taj dio izvješća zauzme posebno mjesto. Jer o jednakosti i ravnopravnosti puno govorimo, često govorimo i u sabornici. Mnogi političari se zaklinju, ali često puta drže figu u džepu. I dobro je da je Vlada odnosno Ministarstvo obrane u ovom sastavu nastavilo i neke projekte prošle Vlade, prošlog ministarstva, prošloga ministra obrane vezano i za borbena oklopna vozila i za ophodne brodove i druge da ih sada ne nabrajam. Ovo je prigoda spomenuti jer govorimo o proračunu, zapravo govorimo o gospodarstvu, govorimo o članstvu u NATO savezu. Nismo dovoljno iskoristili tu prigodu članstva u NATO savezu i za neke gospodarske projekte, nismo a mogli smo još puno bolje. I ističem ovdje neke ljude koji su se probili upravo na to recimo to takvo vojno tržište, gospodina Šestana koji je evo poznat u svijetu po proizvodnji kaciga. Dakle, čovjek odnosno cijela tvrtka sav rad njega i njegove obitelji pokazuje kako se radi, kako se može i kako se u tom vrlo zatvorenom krugu može probiti, može ostvariti odličan rezultat. Kolega Kajin je spominjao i neke druge, HS produkt itd. Prema tome, mi smo u tom svijetu itekako poznati i prepoznati zbog pojedinaca koji odlično rade. Na kraju Hrvatska zna i dobro prepoznaje značenje sigurnosti i slobode, pa bismo to trebali prepoznavati i kad ćemo sljedeći put dizati ruke za proračun Republike Hrvatske. Mi ćemo dakako prihvatiti izvješće. Hvala vam.
Zahvaljujem. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista – stranke rada govorit će poštovani Mladen Novak. Izvolite.
Štovani potpredsjedniče, uvažena zamjenice ministra. Pa evo ja ću se na početku nadovezati na svoju prethodnicu, odnosno na njezin uvodni dio koji se odnosi na prisustvo ne samo ovog ministra. Čak štoviše ovaj ministar mi je najmanje sporan, nego općenito na prisustvovanje ministara kad su neke bitne teme ovdje. Neke ministre ne možemo vidjeti, ne samo ovdje. Ne možemo ih vidjeti ni na odborima. Normalno naš narod kaže svak se češe tamo gdje ga svrbi. Ja ću opet apostrofirati uvaženog Hajdaša Dončića koji ne može već dvije i pol godine se pojavit ni jedan puta na sjednici Odbora za pomorstvo promet i infrastrukturu. Prethodnici su već svi napomenuli da je riječ o na kraju krajeva u uvodnom dijelu je zamjenica ministra rekla i piše u ovom materijalu, riječ je o novom izvješću, nova metodologija i moje je osobno mišljenje da je kvalitetno napravljeno, da je stvarno na vrhunskoj razini je i ovaj oblik izvješća, ali i sama kvaliteta izrade. Na početku ću odmah iskoristiti ovu priliku da se zahvalim svim pripadnicima Oružanih snaga za njihov doprinos koji su dali prilikom ovih zbivanja zadnjih koji su bili na žalost u žiži zbivanja cijele države vezano za poplave u ovim poplavljenim krajevima. I da prijeđem malo na ovo, na samu ovu problematiku, odnosno na ovu tematiku. Zamjenica ministra je rekla jednu činjenicu koja mi onako zgodno zazvučala i stvarno djeluje kao nešto pozitivno, to je da uz tešku situaciju, uz krizu u kojoj jesmo, uz recesiju koja nas drži već 10 kvartala ako se ne varam za redom da smo 10 zemlja po izdvajanju od 28 zemalja. Sam taj podatak zvuči jako dobro, zvuči ugodno uhu no međutim kad sad vratimo sve ono što smo čuli, ona sva smanjenja, ono koliko manje se odvaja kroz ove godine, da smo praktički sve dalje od onih ajmo reći zacrtanih ili ciljanih preporučenih 2% izdvajanja. Nažalost, sve se u državi vrti oko novaca i svjesni smo situacije u kojoj jesmo i teško je za očekivati da će se situacija promijeniti tako skoro. Ali, to za posljedicu ima stanje tehnike i opreme o čemu je najviše govorio kolega Baranović. Ja sve ono što je on rekao potpisujem bez ikakve ograde. Ali sada da ne ponavljam tu istu priču, to je nažalost realnost. Realnost je isto tako da smo kroz NATO ili kroz neke druge asocijacije imali neke prilike, došli do nekih prilika. Isto tako je realnost da ih nažalost nismo iskoristili ili ih nismo u dovoljnoj mjeri iskoristili. Pri tome mislim na naše gospodarstvo i to nije baš direktno vezano na ovo izvješće i općenito na ministarstvo ali to je ona realnost koju ne treba prešutjeti. To nije kritizerstvo, to je jednostavno činjenica. Mislim da svi bez obzira na pripadnost političkoj opciji da svi zajedno trebamo pokušati nešto mijenjati po tom pitanju na tom planu. Prilika ima, a iako smo mi mali igrači, iako tu sve dirigiraju uglavnom veliki svjetski igrači neosporno je da su prilike stvorene i najvećim dijelom neiskorištene. Da li tu postoji mogućnost ili da li je možda bila nedovoljna suradnja između pojedinih ministarstava, da li je bilo trebalo malo više koordinacije oko nekih zajedničkih nastupa, korištenja određene infrastrukture ili određene pozicije da bi se omogućilo i nekim drugima? Sigurno da je, ali možemo samo konstatirati da baš nismo ispunili sve ono što smo realno mogli. S obzirom da je puno stvari rečeno oko samog izvješća, izvješće sam odmah u startu pohvalio, neću dalje ići u neke analize, ali malo ću se osvrnuti na one neke ajmo reći životnije probleme koji proizlaze iz, koje doživljavaju ljudi koji su unutar ovog ministarstva. Sjećate se da smo prošle godine imali raspravu odnosno kod prošlog izvješća raspravu što sa onim vojnicima koji su na ugovor, kojima izlazi drugi ugovor odnosno onaj drugi je bio poništavan. Pa desio se onaj jedan određeni vakuum ako se ne varam od tri mjeseca. Što s tim ljudima, koja je njihova perspektiva? Ako se dobro sjećam prvi ugovor su potpisali na tri godine, drugi na pet godina pa je onda došlo pod nekim određenim okolnostima do raskidanja tih ugovora. Jedan dio tih ljudi je ponovno pozvan i aktiviran i potpisan je s njima ugovor, ako se sjećam ako sam dobro informiran, na 6 godina. I sad, postavljam pitanje sebi, vama ali ponajprije ministarstvu ako uzmemo neki uobičajen životni ciklus to su nakon isteka tog ugovora od 6 godina, to će biti ljudi sa otprilike 35 godina. Što dalje s njima? Po ovome sada trenutno sadašnjoj situaciji praktički ljudi sa 35 godina neće imati mogućnost produljivanja ugovora, odnosno ne da neće imati nego neće im se produljivati po ovome kako sada stoji. A mislim da Hrvatska ljude sa 35 godina u punoj snazi koji su za nešto školovani i obučeni itekako treba. Istovremeno tim ljudima, ne samo njima, je praktički kroz sustav onemogućeno napredovanje i tu nije to neka posebna kritika ministarstvu nego općenito situacija u Hrvatskoj da jako često imamo negativnu selekciju. I onda nam se dešava da će nam ljudi koji su školovani i obrazovani, pokazali se kao perspektivni zbog nečega ili nekoga napuštati sustav u kojem jesu, odlaziti da li van iz države, da li u neke druge vode, a mi ćemo istovremeno imati kadar koji je budimo iskreni baš ne uvijek na najvišoj razini. Nadam se da će ministarstvo naći za shodno da nađe neka rješenja za ove primjere koje sam ja spominjao. Ali, imam i nekih stvarno bizarnih primjera koji su mi dostavljeni. Nadam se da je ovo promjenjivo ili ako sam ja izmanipuliran da me ispravite. Ali recimo evo javili su se vojnici koji su pod ugovorom, znači ugovorni vojnici, da nemaju pravo putovanja vojnim autobusnim linijama. Pa se dešava paradoks da recimo na istoj autobusnoj stanici stoje ugovorni vojnici i stoje časnici. Dolazi autobus, vojni, ulaze časnici i dočasnici unutra, vojnici ostaju i čekaju redovitu liniju. Istovremeno taj isti autobus odlazi poluprazan. Mislim ako je to stvarno točno onda smo stvarno, da ne kažem s nekim bizarnim primjerima otišli predaleko. Postoji još nekih slučajeva koje su mi naveli, koje mi je stvarno teško za vjerovati, ali nemam razloga sumnjat, a sad ako je pitanju dezinformacija, ja bih volio da me vi demantirate. Navodno za prehranu postoje tri vrste kartica, zelena, plava i narančasta kartica. I sad pazite ovo, jedna ima pravo samo na glavno jelo, druga na glavno jelo i salatu, a treća još i na juhu. Pa mislim ako, stvarno mi je teško vjerovat da je ovo istina. Ali ako je istina, pa mislim da je neprimjereno da bi se moglo naći neki drugi način, neko drugo rješenje, ovo koliko meni ružno zvuči, vjerujem da i svima vama. Još ću se osvrnuti na jednu, jedan dio iz uvodnog izlaganja uvažene zamjenice, poboljšanje po pitanju javne nabave, što u ostalom stoji u ovom tekstu. Pa, apsolutno to pozdravljam i pozdravljam transparentnost koja je naglašena ali u par navrata sam po medijima naletio na tekstove koji se odnose na tvrtku Pleter. Iako je ta tvrtka Pleter u 100 postotnom vlasništvu Republike Hrvatske koliko je meni poznato, upozoravaju mediji, sad da li je to dobronamjerno ili čisto onako samo da konstatiraju da ta tvrtka od HV-a naplaćuje kompletnu uslugu a pri tome besplatno koristi vodu, električnu energiju i sve ostalo, čak navodno i sve te strojeve. Riječ je o tvrtci koja je zadužena za dio logistike pa između ostalog i prehranu, vešeraj i s tim dijelovima se bavi. Ne znam da li je sad presudno u tome da onda još pri tome naplaćuju HV-u i po komadu opranog veša, da li je to baš najtransparentnije i najsretnije rješenje nisam siguran, ali sam primijetio, ja sam inače protiv toga da tržište sve regulira i nema samoregulirajućeg tržišta ma koliko mi šutjeli o tome. Mislim da i u cilju, ajmo reći demistifikacije tog slučaja možda ne bi bilo s goreg čut koju riječ i o tome. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Replika Boro Grubišić.
Hvala lijepa. Kolega Novak, pokušat ću u dvije minute tri stvari koje ste izrekli komentirati i replicirati. Naime, spomenuli ste u početku govora Hajdaša-Dončića, ministra prometa i kakve, postavlja se pitanje kakve on ima veza sa Ministarstvom obrane i obranom. Pa ima u tome što je vagone u Đuri Đakoviću naručuje Ministarstvo prometa, naručuje ali nikada nema narudžbe, a također je Đuro Đaković proizvodi patrije. Taj isti Đuro Đaković je u gubitcima sa 124 milijuna kuna i evo ministarstvo gospodina Marasa obustavlja kredit HBOR-a za Đuru Đakovića od 150 milijuna kuna. pa se pitam što će biti sa patrijama, a o vagonima se već zna. Postoji li još neka druga analogija između HŽ-carga i Đure Đakovića, odnosno patrije. O tome će kasnije se govoriti, ima nekih analogija. Drugo, mene, ovo što ste izrekli, ako je to točno onda podsjeća na doba rasne diskriminacije. Da se vojnici, ugovorni vojnici voze redovnom linijom a časnici, dočasnici vojnim busom i da postoje ovakve plave, zelene i narančaste kartice. Upravo se podsjeća na doba nekakve rasne diskriminacije što u našoj Hrvatskoj vojci ne bi trebalo biti. Jasno, mislim da i da nema, ali to će nam još zamjenica o tome govoriti. I treće, ovaj Pleter o kojemu ste govorili, jako me podsjeća na outsourcing bolnica ili škola o kojima evo ovih dana se vodi i akcija potpisivanja peticije kako bi se proveo referendum protiv toga, a Pleter ne bi trebao biti outsourcing Hrvatske vojske.
Na repliku odgovara poštovani Mladen Novak.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Pa kolega Grubišić, počeli ste vi sa Hajdašem, pa ću početi i ja sa Hajdašem. Činjenica je da sam ga spomenuo u kontekstu, na kraju krajeva kao, nadovezao sam se na svoju prethodnicu vezano za prisustvovanje ministara inače na sjednicama Sabora, ali kad ste ga već vi apostrofirali u nečem drugom onda moram i ja reći da sam jučer dobio mail, apel radnika Gredelja da daljnjih 250 većinom proizvodnih radnika ostaje bez posla, iako je premijer prije par dana odgovorio na aktualnom prijepodnevu da većina tih firmi sa manjim brojem zaposlenika uspješno radi. Gredelj sigurno kao ni Đuro Đaković nije u toj priči. Što se tiče ovoga dijela koji se na ovo izvješće odnosi, ja sam odmah se ogradio i rekao sam da ne mogu prostoj vjerovat da je to točno, ali to je informacija koja je meni dostavljena. I s pravom vi upozoravate na to da je to određena podjela koju je, ne samo što je teško vjerovati, nego je jednostavno nedopustiva. Ako ima iole istine u tome onda je to stvarno katastrofa za cijeli sustav. Ja se nadam da ćete nas vi razuvjeriti u to, da ćete demantirati ovo, jednostavno ne mogu vjerovati da ovakvo nešto postoji, ali ako je volio bih čuti zbog čega. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo prijavljenu jednu pojedinačnu raspravu. Uvaženi kolega Davor Božinović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospođo zamjenice ministra. Evo ja bih počeo također sa izrazima i zahvalnosti i čestitkama pripadnicima Oružanih snaga na svemu onome što čine, pogotovo ovo što su činili i još uvijek čine vezano za saniranje tragedije koja je pogodila Slavoniju, odnosno slavonsku Posavinu. Uz sve one karakteristike koje su odredile njihovu sposobnost da se suočavaju sa ovakvom vrstom elementarne katastrofe, uz njihovu spremnost, disciplinu, domoljublje, ja bih naveo još dvije koje su veoma bitne. Oružane snage su zapravo prva institucija u neovisnoj Hrvatskoj državi koje su počele stvarnu reformu i drugo, institucija koja nikad nije zaustavila taj reformski proces i to je jedan od razloga zašto one i dan danas djeluju kao najorganiziranija državna institucija. Što se tiče ovog izvješća, dijelim uglavnom mišljenje svih sugovornika, govornika u ime klubova i onoga što je govorila zamjenica ministra, podržavam ovaj novi pristup koji je više analitičan u odnosu na prethodna izvješća i pogotovo činjenicu da se on nastoji baviti smjerovima, ključnim smjerovima razvoja Oružanih snaga. Malo je nesretna činjenica da mi danas govorimo o jednom strateškom kontekstu koji se vezuje za 2013. godinu, a on se bitno promijenio u ovih 5 mjeseci 2014. godine s obzirom na krizu u Ukrajini, s obzirom na prestanak, ako hoćete, posthladnoratovskog status … u međunarodnim odnosima, ali to je tako. Međutim, kad već govorimo o ključnim smjerovima i odrednicama razvoja, onda je Hrvatski sabor mjesto gdje o tome također treba govoriti zbog toga što kad imamo u vidu sve što se događa unutar NATO saveza, unutar EU, sve se odvija po određenim zadatim strateškim smjernicama. 2010. u Lisabonu je NATO odredio 3 nekakva prioriteta za sljedeće razdoblje, to je razvoj snaga, to je pojačanje interoperabilnosti, uvježbanosti snaga zemalja članica, ali to je i treći, treća zadaća je povećanje vidljivosti NATO saveza u državama članicama. I ako to usporedite sa onime što je neki dan izrečeno sa vrha američke administracije od strane predsjednika Obame u Varšavi, o tome da će se investirati, odnosno tražiti dopuštenje kongresa za milijardu dolara novih sredstava kako bi se ojačala prisutnost NATO-a, pogotovo u novim zemljama članicama, tu se prije svega misli na države Baltika i na Poljsku, onda vidimo da se sve odvija u nekakvim strateškim, prema nekakvim strateškim smjernicama unatoč tome što neke događaje kao što je Ukrajina se nije moglo predvidjeti. Zašto je to bitno? Pa bitno je upravo zato da bi i druge zemlje koje imaju manje iskustva u strateškom planiranju pratile te glavne trendove. U ovom konkretnom slučaju kada govorimo o povećanju vidljivosti u Poljskoj, ministar obrane Hagel je kazao da se to najviše odnosi na zapovjedništvo multinacionalnog korpusa sjevero-istok, a znamo da je dio tog korpusa i vod Hrvatske vojne policije, a korpus je postao potpuno operativan već prošle godine. Dakle, obrana se mora gledati strateški i moraju joj se pristupati na način da nju trebaju u taj posao, u taj proces se moraju uključiti svi resori, on se ne može ostaviti samo Ministarstvu obrane. To je posao koji se tiče i drugih resora, ali koji se tiče prije svega koordinacije na čelu izvršne vlasti. Nema moderne obrane bez da se koriste svi ključni kapaciteti društva, bili oni znanstveni, gospodarski, informatički i tome slično. Zato i danas kad smo pred … u Walesu, ja preporučam Vladi da se napravi jedna interresorna skupina koja će biti koordinirana na vrhu, koja će donijeti prije svega političku odluku o tome da se želi postići povećanje, postupno povećanje obrambenog proračuna, zatim da se ta skupina posveti konkretnom rješavanju problema kako bi se po resorima postigao doprinos ostvarenju tom cilju i treće, da to zapravo postane osnova izrade novog dugoročnog plana razvoja Oružanih snaga, mi smo ovdje vidjeli da je nacrt gotov, međutim nacrt je pretpostavljam bio gotovo 2013., stvari se mijenjaju, kao što je i zamjenica ministra rekla, NATO će donijeti neke konkretnije odluke, prije svega vezane za pojačavanje obučnih djelatnosti, pojačavanje treninga, ali i pojačavanje investiranja u obranu, pogotovo kad govorimo o europskim članicama NATO saveza. Dakle, treba promijeniti jednu, ja bih kazao, ipak pogrešnu logiku da obrana predstavlja trošak. Obrana trošak jer kad bi ona bila trošak onda bi najrazvijenije zemlje, ne bi ni imale vojsku jer bi odustale od tog troška. Upravo se događa obratno, one imaju najrazvijeniju vojsku i najviše ulažu u obranu zbog toga što su to države koje su obranu postavile u širi nacionalni kontekst. Dakle, ne možete kroz Ministarstvo obrane razvijati istraživački i razvojni potencijal, tu se mora uvezati Ministarstvo znanosti sa svojom politikom. Ne možete mala i srednja poduzeća koliko god mi ovdje spominjali i čestitamo i Šestanu i HS Produktu bez jedne državne strategije pogotovo danas kada se i u okviru NATO-a pogotovo u okviru EU otvaraju mogućnosti da se sufinanciraju iz europskih fondova poduzeća koja rade u području obrane. Ne možete govoriti o razvoju državne informacijske infrastrukture, o tome smo raspravljali prije nekoliko dana u Hrvatskom saboru da nemate osmišljen sustav kibernetičke obrane i da nije Ministarstvo obrane u to uključeno. Dakle ono što nama nedostaje, ali ne samo u obrani, ali danas govorimo o obrani, to je da nema one horizontalne povezanosti između resora. Zamjenica ministra je ovdje i izvješće govori o tome istaknula je posebno suradnju sa Ministarstvom vanjskih poslova, Ministarstvom unutarnjih poslova, Državnom upravom za zaštitu i spašavanje. A mi ćemo modernu obranu imati onda kada budemo govorili o jakim vezama između Ministarstva obrane i Ministarstva znanosti, Ministarstva obrane i Ministarstva gospodarstva, Ministarstva obrane i Ministarstva malog i srednjeg poduzetništva. Ovaj dio vezan za suradnju sa Ministarstvom znanosti oko preddiplomskog studija to nije ono na što ciljam. Ja govorim o stvarnom korištenju svih intelektualnih potencijala ove države da se i u sektoru obrane, a obrana je pretpostavka svakog razvoja počnu koristiti. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Završno obraćanje zamjenice ministra obrane. Izvolite gospođo Tafra.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Najprije zahvaljujem svim saborskim zastupnicama i zastupnicima na primjedbama, kritikama, sugestijama pa i pohvalama koje ste nam uputili na ovo izvješće. Ja ću krenuti od onoga o čemu ste vi najviše govorili, a to je pitanje proračuna. kao što sam ja u svom isto tako završnom izlaganju podnoseći izvješće rekla da ni Ministarstvo obrane pa nitko u njemu ne može i nije zadovoljan visinom obrambenog proračuna i da bismo sigurno bili sretni i najsretniji da je on veći da bi nam to omogućilo puno više razvoja sposobnosti koje želimo razviti, ali jednako tako i obaviti modernizaciju u kojoj je Hrvatska vojska ima potrebu za njom. Međutim, ne iz opravdanja nego iz potreba da vam prikažem koliko i druge države izdvajaju. Mi smo ovdje samo spomenuli činjenicu da RH izdvaja 1,34 odnosno 1,37% u prošloj godini u odnosu na svoj GDP. Ja ću vam samo ovdje reći da NATO-ov zahtjev je izdvajanje 2%. Međutim svega tri saveznika u NATO savezu izdvajaju 2% i to su vam Ujedinjeno Kraljevstvo, SAD i Grčka, blizu tome je Estonija. A raste broj zemalja koje izdvajaju ispod 1% BDP-a. znači riječ je o Španjolskoj, Luxembourgu, Litvi, Latviji, Mađarskoj. Slovačka je na 1%, Italija i Bugarska na 1,06%. Ovo nije opravdanje ali sam jednostavno željela da ovaj podatak možda zapamtite da shvatite u kojim okvirima i s kojim naporima se i Ministarstvo obrane susreće da bi održalo sposobnosti koje sada ima u okviru uistinu ograničenih financijskih mogućnosti. Što se vaših primjedbi tiče, a dosta saborskih zastupnika je spomenulo koncept pričuve i nepostojanje pričuve od Domovinskog rata kao usvojenog koncepta u Oružanim snagama, ja vam moram reći da smo i na tome poradili. Ali budući da to nije napravljeno prošle godine nego je tek ove godine 24.ožujka 2014.godine predsjednik Republike donio novu odluku o veličini, sastavu i mobilizacijskom razvoju Oružanih snaga RH u njoj je po prvi put iza Domovinskog rata predviđeno da su Oružane snage sastoje se od Djelatnog i Pričuvnog sastava i ono što ste većina vas napomenuli u toj odluci je predviđen broj djelatnih vojnih osoba do 2017.godine na broj od 15 tisuća. Međutim, odluka također predviđa i 21 tisuću pripadnika Pričuvnog sastava od toga tisuću ugovornih pričuvnika i do 20 tisuća razvrstanih pričuvnika. Ono što imamo namjeru napraviti, a da svi vi znate to je da se u mobilizacijskom razvoju Hrvatske kopnene vojske u odnosu koji se odnosi na razvrstanu pričuvu imamo namjeru ustrojiti jednu pješačku pukovniju sa sjedištem u Zagrebu, drugu u Osijeku, u Karlovcu, u Puli, u Splitu, u Dubrovniku, topničko-raketnu pukovniju u Đakovu, topničko-raketnu pukovniju u Kninu, pukovniju protuzračne obrane u Velikoj Gorici, inženjerijsku bojnu sa sjedištem u Karlovcu i bojnu vezu sa sjedištem u Velikoj Gorici, također logističku pukovniju sa sjedištem u Zagrebu. To neće biti jednostavno zbog toga što to iziskuje financijska sredstva, međutim do kraja godine sigurno će jedna od postrojbi pričuvnog sastava biti postrojena i opremljena do kraja godine da bi se pokazalo da Oružane snage razmišljaju i o tom konceptu, a to znači o konceptu pričuve. Svi ste ovdje napomenuli da je on bio razvijen da bi on u ovom trenutku, znači kada nam se dogodila katastrofa mogao pomoći znači u području katastrofa, odnosno područja ugroženih poplavom. Međutim, žao mi je što nitko ovdje od vas nije spomenuo ono što više nema veze sa obranom a to je da nitko nije spomenuo da Republika Hrvatska nema dobro razvijen sustav civilne zaštite koji bi trebao reagirati prije samog sustava obrane. Svi zaboravljaju znači da Republika Hrvatska ima državnu upravu za zaštitu i spašavanje koja je prvenstveno odgovorna za djelovanje u područjima katastrofa, nesreća, poplava i velikih tehnoloških nesreća. Oružane snage su one kojima je to treća zadaća u izvršavanju njihove ustavne uloge i oni bi trebali doći kao pomoć na kraju. Mi razumijemo kada taj sustav nije takav razvijen pa smo se uključili znači na najbolji i najbrži kroz pokazatelje koje sam vam rekla, imam ih još puno više ali mislim da nema potrebe da vam ih navodim, da smo odgovorili znači na izazove koji su bili stavljeni pred nas. Gospodin Đakić je ovdje spomenuo znači da je pitanje automobila, leasinga, trošenja novca koji se troše ne potrebno. Ja imam potrebu odgovoriti da je Ministarstvo obrane uistinu u tome bilo veoma skromno. Ako ste primijetili Ministarstvo obrane nije se nalazilo na popisu prozvanih koji su uzeli nepotrebne automobile i na njih potrošili novac, jednostavno Ministarstvo obrane pokušava znači i automobile koje ima na operativni leasing a jednako tako i sva druga nebojna motorna vozila pribaviti na način koji možda nije apsolutno najbolji ali nama omogućava funkcioniranje. Tako ste u samom izvješću mogli vidjeti znači da je Oružane snage su pribjegle tome da uzimaju rabljena vozila iz Savezne Republike Njemačke. I moram vam jednako tako reći da je već 27 kamiona dovezeno u Republiku Hrvatsku, na njima je izvršen remont ne u Njemačkoj nego u Republici Hrvatskoj da bi se uposlili kapaciteti domaće industrije i da ih je 27 trenutno u pogonu. Neki od vas ako ste bili znači na Jarunu za Dan Oružanih snaga mogli ste ih vidjeti. Po komadu oni će koštati 17 tisuća eura što vam je 6,5 puta manje od nabave novog vozila. Što se remonta Peregrina tiče u njega smo jednako tako ušli, on će koštati otprilike oko 130 milijuna kuna a iz koalicijskog fonda, znači iz fonda koalicijskih snaga ćemo povući 78 milijuna kuna, ostalo će ići na trošak Ministarstva obrane. Gospodin uvaženi zastupnik Kajin govorio je o napuštanju neperspektivnih nekretnina Ministarstva obrane. Ministarstvo obrane to godina radi, do jednog izvjesnog vremena je to predavalo izravno i jedinicama lokalne samouprave. Međutim po novom, nakon donošenja novog Zakona koji regulira upravljanje državnom imovinom Ministarstvo obrane, znači nekretnine može predati isKljučivo DUDI-u koji će nakon toga donositi odluku što će sa neperspektivnim nekretninama Ministarstva obrane biti dalje u funkciji. Što se izvanrednih događaja, gospodin Boro Grubišić ih je spomenuo, ja moram reći da ćemo za iduću godinu promijeniti čak i metodologiju izvanrednih događaja jer po meni izvanredni događaj je nešto što je događaj koji se dogodio u vezi sa samom službom. Ovdje u izvješću imamo i ono što nije u vezi sa samom službom pa se čini da tih izvanrednih događaja ima više, prirodna smrt je događaj, naročito osobe izvan službe ali sigurno ne može ići u definiciju izvanrednog događaja. Tako da za iduće izvješće taj dio metodologije će biti pripremljen. Vojni poziv, svi znamo da je vojni poziv i težak a jednako tako i opasan. I nažalost imali smo znači nekoliko smrtnih posljedica na koje možda jesmo a možda i nismo mogli utjecati. Ali mislim da u odnosu na druge zemlje koje imaju znači brojčanu veličinu oružanih snaga kao Republika Hrvatska nismo u ništa lošijem položaju. Što se remonta MIG-ova 21 tiče i pitanja da li je sklopljen ugovor koji će omogućiti Republici Hrvatskoj naplatu penala zbog kašnjenja u isporuci MIG-ova ugovor je takav napravljen, penali su predviđeni. Normalno mi očekujemo da će se suprotna strana znači pozivati na nešto što se u ovom trenutku za njih zove viša sila ali sigurno ćemo svim pravnim sredstvima nastojati znači da novac koji nam pripada zbog kašnjenja jer kašnjenje se uistinu dogodilo, mi nemamo razloga vam to kriti, svjesni ste svi to, mediji su o tome pisali, znači mi ćemo penale naplatiti. Na odgovor gospođi Jadranki Kosor na neprisustvo ministra obrane danas u ovom uvaženom Domu mogu vam reći, nažalost ja moram reći da nas je jučer tek, mi smo pratili dnevni red kada će godišnje izvješće doći na red, međutim jučer smo iznenadno se dnevni red pomakao i jučer smo negdje oko 13 sati tek izvješteni o tome da ćemo danas biti prvi, znači na dnevnom redu danas u petak. I to je spriječilo, samo to je spriječilo ministra obrane da danas ovdje ne bude s vama zbog toga što je planirao obveze koje danas nije mogao odgoditi a zbog prekratkog roka. Čak smo bili uputili i zahtjev da molimo da se izvješće pomakne u srijedu [[Upadica: Molim vas kolegice i kolege.]] kako bi on mogao biti prisutan, međutim u tome nam nije udovoljeno [[Upadica: Dozvolimo zamjenici ministra da se obrati do kraja.]] Što se vojne industrije tiče, spomenuli ste ovdje znači da, iako nije ona je s nama u vezi toj što mi od vojne industrije kupujemo naročito hrvatske dio opreme. Međutim, ja ovdje moram reći da ministar obrane i suradnici koriste svaku priliku pri međunarodnim susretima ili kad odlaze u druge zemlje u bilateralne susrete povesti sa sobom proizvođača vojne opreme i prezentirati proizvode koje Republika Hrvatska ima kako bi se mogli ponuditi drugim partnerima. Što se rasprave gospodina Novaka tiče kojima je uputio izravna pitanja, a pitanja su se evo odnosila, ja ću krenuti redom, znači na mogućnosti sklapanja trećeg ugovora. Ja ne znam možda nas niste pratili, ali kada se donosio Zakon o obrani mi smo obrazlagali znači uvjete trećeg ugovora. Dogodilo nam se nešto na što mi nismo mogli utjecati, a to je bio prekid za osobe koje su dobile mogućnost sklapanja ugovora, međutim nažalost imamo i osobe kojima nije bilo omogućeno da sklope treći ugovor, a ja ću vam reći koji su razlozi za to. Razlozi za to su vam bili što su bili stegovno kažnjavani prvenstveno, što su počinili neke stegovne prijestupe i pogreške, što su u međuvremenu dobili neku prekršajnu i kaznenu prijavu. znači Ministarstvo obrane je transparentno napravilo kriterije koji su to razlozi zbog kojeg nekom vojniku ne može biti produžen treći ugovor. Mi smo jednako kao i vi dobili jako puno primjedbi na to. Imali ste osobe koje su u drugom ugovoru bile po dvije godine na bolovanju. Normalno je da smo ih tada uputili na zdravstveni pregled i zaključili da oni više nisu kandidati da bi imali treći ugovor. Vaše pitanje što će se dogoditi sa osobama koje će uspjeti završiti tri ugovora i to smo obrazlagali pri donošenju Zakona o obrani. Znači kad osoba koja je vojnik završi treći ugovor, uz beneficirani staž koji će joj pripasti ako je radila na radnom mjestu ona će ostvariti znači minimalni mirovinski staž od 20 godina koji će joj omogućiti da po posebnom zakonu, znači o upućivanju djelatnih vojnih osoba u umirovljenju može otići u mirovinu. To će se najvjerojatnije mijenjati. Nažalost, ja vam već danas moram reći da će se taj sustav mijenjati iz razloga jer ministar Mrsić najavljuje promjene u mirovinskom sustavu pa će i naš posebni zakon biti podvrgnut izmjenama mirovinskog sustava, ali ćemo mi nastojati da naši vojnici koji će izlaziti u godinama o kojima ste vi govorili, dobiju nešto što ćemo mi zvati parcijalna mirovina za vrijeme služenja da bi mogli otići u drugu karijeru i zaposliti se kod novog poslodavca. Vaše pitanje daljnje koje se odnosi, kako ste ga vi nazvali znači za bizarne primjere, a bizarni primjeri su da ne može vojnik ući u autobus za prijevoz vojno-linijskim prijevozom. Postoji nešto što vam moram objasniti, znači da je Ministarstvo obrane ušlo u reforme na način da pokušava uštedjeti doslovce svaku kunu i racionalno se odnositi prema njoj. Do sada vam je profesionalna vojska smatrala da kada je on profesionalni vojnik da će svaki dan odlaziti kući na spavanje, a bit će profesionalni vojnik. I u Oružanim snagama se događalo da biste vi više od nekoliko desetina tisuća ljudi dnevno imali u autobusima na putu od svojih domicilnih mjesta do vojarne. Za profesionalnog vojnika je donijeta odluka da profesionalni vojnik mora biti u vojarni za vrijeme dok je na službi. Ako je to 3 dana, 3 dana, ako je 5 dana, 5 dana. Onaj koji je otišao, a mi znamo za te primjedbe, on pokušava ujutro ući u taj autobus i iskoristiti i time povećati znači dnevni kapacitet onoga što je Ministarstvo obrane platilo ugovornom prijevozniku. Ja znam da su reforme ponekad teške, ljudi se teško privikavaju na nove okolnosti, međutim vjerujte mi zbog ušteda koje pokušavamo dobiti imat ćete situaciju da će vojnici ponekad biti 7 dana na vježbalištu, a 7 dana će biti kod kuće i to će mu jednako tako biti radno vrijeme koje će biti preraspodijeljeno jer će vojska biti u crvenom, u zelenom i u žutom. To je način na koji sve profesionalne vojske djeluju. Mi do sada prešli smo na profesionalni sustav, ali se ukupno u ukupnom ponašanju nismo ponašali u dijelu kao da je riječ o profesionalnoj vojsci. Vaše pitanje koje se odnosi na prehranu. Ja vas moram upozoriti znači da je Vlada prije nas donijela Zakon o službi u Oružanim snagama u kojemu je samo jedan dio pripadnika Oružanih snaga imao pravo na prehranu, a drugi dio pripadnika Oružanih snaga uopće nije imao pravo na prehranu. Mi smo to nastojali ispraviti, ali smo to jednako tako gledali na način da vam je novi Zakon o službi u Oružanim snagama propisao koje osobe imaju apsolutno pravo na besplatnu prehranu, a koje osobe u dijelu participiraju u prehrani za vrijeme i to samo njihovog rada i samo za one vojnike koji su na dužnostima koje su od 8 do 4, kao što su i činovničke dužnosti, odnosno dužnosti službenika i namještenika. Ovo što vi spominjete da on nije dobio salatu, on nije dobio salatu iz razloga jer on nije želio participirati sa 2 kune ili 1,5 kunu koliko je riječ o toj salati. Vaše pitanje da vam svi postavljaju pitanje što se događa s tvrtkom "Pleter". Pa mi vam moramo reći da tvrtku "Pleter" mi doživljavamo kao uspješan primjer i žao nam je što Vlada ne koristi primjer tvrtke "Pleter" u prezentaciji drugima kako se može postići ušteda. Svima izgleda jako neobično kad se kaže da za Ministarstvo obrane neka druga tvrtka radi poslove prehrane, čišćenja i pranja. Ali ja ću vam ovdje s ovog mjesta odgovorno reći da je prehrana Ministarstvo obrane koštala negdje 2010. godine 220 milijuna kuna. Prehranu Ministarstvo obrane plaća sada tvrtki "Pleter" 86 milijuna kuna. I nemojte zaboraviti kad vam drugi govore da nam nisu plaćali ili da nam ne plaćaju električnu energiju, vodu ili struju, tvrtka "Pleter" je preuzela sve djelatnike Ministarstva obrane koji su radili i Oružanih snaga na tim poslovima kao trajno zaposlenje u Pleteru. I ovog trenutka tvrtka Pleter ima negdje oko 900 zaposlenika. Morate biti svjesni da oni jednako tako moraju opstati na tržištu. Oni jesu državna tvrtka. Nemaju znači nekakav cilj velikog profita, ali da normalno moraju poslovati sa zaradom. Ono što nam je revizija jednako kao i vi što ste me pitali prigovorila, a mi ćemo to jednako tako ispraviti, to znači da ćemo u dijelu budući da nema više kompenzacije, ne možemo kompenzirati pa sad izračunati jer imamo tehničkih problema u kuhinjama gdje oni kuhaju našim objektima za odvajanje znači sam infrastrukture jer to iziskuje jako puno novca. Znači postignut je dogovor koje će dijelove znači infrastrukture Pleter izravno platiti, a to znači plin, vodu i nešto drugo za iznos procijenjenog utroška električne energije, vodu i struju u odnosu na ono što će Ministarstvo obrane platiti za aktivnosti, odnosno za njihove usluge koje nam oni pružaju. Priča o tome da će Pleter za nas prati plahte je istinita. Pleter za nas pere plahte zato što je to za Ministarstvo obrane puno racionalnije, jer vjerujte prije ste imali situaciju da u Dugom Selu imate zaposlene tri žene i šest kilograma rublja tjedno. Stvarno to se smatra neracionalnim i ovim Ministarstvo obrane i u ovom segmentu pokazuje racionalnost i da u okviru proračunskih sredstava koje imamo se možemo kretati. Gospodin Božinović je, uvaženi zastupnik govorio znači o preporuci Vlade što se tiče inter resorne skupine kako bi se mogao postići cilj. I ja ću tu poruku prenijeti ako članovi Vlade danas nisu slušali ovu raspravu mi mislimo da bi jednako tako trebalo raspraviti kao što smo raspravljali i na Odboru za obranu, znači i samu poziciju, znači Republike Hrvatske na predstojećem sumitu u Welsu. Znači da se postave nekakve pozicije u odnosu na teme za koje se očekuje da će se o njima razgovarati. Hrvatska već ima jasno stavove što se Afganistana tiče našeg zadržavanja i pod kojim uvjetima. Logično je da je ova kriza u Ukrajini koja je pokazala sve svoje elemente i ranjivost ja ću nazvati jednog sustava će trebati tamo se definirati što s obrambenim proračunima zemalja i zato je i zahtjev da se predsjednicima Vlada i predsjednicima država, znači ukaže na neodrživost sadašnje razine proračuna kako bi on mogao rasti. A jednako tako sadašnja kriza u Ukrajini je pokazala potrebu da se razmisli o razmještaju, znači snaga NATO-a, jer ovih dana kod mene je bio u posjetu službenom zamjenik ministra Litve s kojim sam otvoreno razgovarala gdje su baltičke zemlje, definitivno to možemo reći u velikom strahu i očekuju pomoć znači NATO saveza što se razmjestivosti, znači i mogućnosti razmještaja snaga tiče u njihova područja od eventualne ugroze koja bi se mogla dogoditi. Ispričavam se ako sam nečije pitanje, na njega nisam u potpunosti odgovorila. Ali budući da vidim da imate druge obveze evo ja vam zahvaljujem na pozornosti i zahvaljujem na podršci koju ćete izvješću dati.
Hvala zamjenice ministra. Imamo jednu repliku, Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa gospođo zamjenice ministra, sve ste nam objasnili, sve smo shvatili. Svjesni smo da je proračun smanjen, da nema dovoljno novaca, da su provedene i uštede u Ministarstvu obrane. No, niste nam odgovorili da li stvarno naše raketne topovnjače plove bez adekvatnih raketa. Znamo da je 67% proračuna Ministarstva obrane potroši se na plaće, da se na ostali dio proračuna potroši na ishranu. Jednako tako svjesni smo da i hvale vrijedne protupožarne aktivnosti koje se odrade kao i ove protupoplavne koštaju. Svega smo toga svjesni, ali obrambeni sustav sa onim stvarima koje su adekvatne i potrebne da budu remontirane mora biti opskrbljen i ne smije biti zanemaren na bilo kaki način s obzirom da to znači da raketne topovnjače bez raketa ne predstavljaju ništa.
Hvala. Odgovor, izvolite zamjenice ministra.
Evo hvala uvaženi zastupniče Đakić što ste me podsjetili da vam nisam odgovorila na ovo pitanje. Zapisala sam ga, ali sam ga na žalost preskočila. Znači 2014. godine ovih dana, znači u Ministarstvu obrane u razmatranju proces remonta RBS raketa. To vam otprilike košta nešto više od 32 milijuna. Očekujemo procjenu, znači naših švedskih partnera o mogućnosti remonta za novac koji ćemo uložiti da vidimo koliki bi bio resurs i mogućnost njihove uporabe. Znači ni na taj segment nismo zaboravili samo sam vam ja zaboravila odgovoriti. Istina je da RBS rakete o kojima svi već dvije godine ovdje govorite su u stanju u kakvom jesu. Međutim, mi smo ove godine smogli snage, znači da krenemo u razmatranje mogućnosti znači njihovog remonta. Nadamo se da ćemo u tome uspjeti i budući da imamo nedostatna financijska sredstva, a to je znači očekujemo procijenjena vrijednost remonta je preko 32 milijuna kuna. Znači da bismo od Vlade zatražili višegodišnje financiranje.
Zahvaljujem zamjenice ministra. Ovime zaključujem raspravu. Glasovat ćemo naknadno, a sada ćemo prijeći na glasovanje o raspravljenim točkama.
Godišnje izvješće o obrani za 2013.godinu. Rasprava je zaključena. U skladu s prijedlogom Odbora za obranu kao matičnog radnog tijela Hrvatskog sabora dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "Prihvaća se Godišnje izvješće o obrani za 2013.godinu". Molim da se izjasnite tko je za zaključak? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 96 glasova donesen predloženi zaključak. Poštovane kolegice zastupnice, poštovani kolege zastupnici, danas ćemo zastati sa radom plenarne sjednice Hrvatskog sabora. Najavljujemo nastavak rada u srijedu 11.lipnja ove godine u 9,30 sati uobičajeno. A počinjemo sa točkom Prijedlog zakona o kamatama, prvo čitanje, P.Z. br. 664. Svako dobro. Vidimo se u ponedjeljak na klubovima i odborima. SJEDNICA PREKINUTA U 13,25 SATI. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru, nastavljamo s plenarnim zasjedanjem 13. sjednice Hrvatskog sabora sa utvrđenim dnevnim redom i najavljenom točkom dnevnog reda. - Prijedlog zakona o kamatama, prvo čitanje, P.Z. br. 664 Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog zakona ste primili. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika Hrvatskog sabora koje se odnose na prvo čitanje zakona. To su odredbe članaka od 183. do 188. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ovih radnih tijela primili ste na sjednici. Želi li predstavnik predlagateljice dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovani ministar Boris Lalovac. Slušam. Poštovani zastupnik Ivan Šuker.