Sljedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, poštovani zastupnik Davor Dretar.
Poštovani g. predsjedavajući, kolegice i kolege, hrvatska javnosti. Prije nepunih sedam dana 27. lipnja zauvijek nas je napustio jedan mladi čovjek, izgubili smo jedan mladi život 31 godinu bilo je tom čovjeku, bolovao je od cistične fibroze. Premda mlad bio je jedan od najstarijih bolesnika u Hrvatskoj sa tom dijagnozom. Što je cistična fibroza? Teška i sistemska, vrlo rijetka i nasljedna bolest od koje u Hrvatskoj trenutno boluje oko 150 ljudi. Cistična fibroza zahvaća sve organe u tijelu i ako ste malo pratili primijetili ste da smo u proteklih nekoliko dana i tjedana potaknuli jednu inicijativu da se lijekovi odnosno grupa lijekova za cističnu fibrozu stavi na listu HZZO-a. 6. srpnja, dakle idućega utorka održat će posljednja sjednica prije jesenske pauze. Posljednji je čas i zadnji i jedini čas prije jeseni da se kombinacija lijekova koji se zovu Kaftrio, Orkambi i Kalireko uvrste na listu lijekova. Posljednja je to šansa za mnoge od 150 ljudi u Hrvatskoj koji boluju od ove izuzetno teške i nemilosrdne bolesti. Razmislite, 150 ih je najstariji je bio star 31 godinu. Razgovarao sam naravno sa svim stranama u ovome procesu, da se razumijemo uvijek treba saslušati sve. Zahvaljujem se i gospodinu ravnatelju HZZO-u gospodinu dr. Lucijanu Vukeliću na vrlo korektnom i razumnom razgovoru u kojem je skrenuo pozornost na nekoliko činjenica. Ta kombinacija lijekova, po tvrdnjama nije lijek neko suplement, terapija je vrlo skupa i pacijenti je moraju primati doživotno. Nažalost, kolikogod razum ponekad nalagao da se prihvatimo brojki, da se prihvatimo računica pa da množimo osobe, troškove i godine u ovome slučaju kada je riječ o ljudskim životima na to nitko od nas nema pravo. Dakle, zahvaljujem se lijepo još jednom, najljepše se zahvaljujem saborskim zastupnicama i zastupnicama, trenutno ih je ovdje 40-ak koji su potpisali ovu inicijativu da se na sjednici Povjerenstva za lijekove idućeg utorka ova kombinacija lijekova za cističnu fibrozu stavi na listu HZZO-a. Apeliramo i molimo da to tako i bude, molimo u ime svih 150 oboljelih u ime njihovih obitelji, a naravno i u ime cjelokupne hrvatske javnosti. Ako već želimo raditi izračune u kojima nam je faktor ljudski život, eto čista matematika govori nam da takvim pacijentima treba da bi ostali na životu barem jedna transplantacija plućnoga krila koja košta između jednog i pet milijuna kuna. Želimo li naravno još dalje bacati brojke i to u jednadžbu u kojoj imamo ljudske živote, sjetimo se da u Hrvatskoj od najčešćih bolesti, a to su bolesti srca, krvnih žila, šećerne bolesti, hipertenzije i kancerogenih oboljenja umire oko 40.000 otprilike 50.000 preminulih godišnje. Većina tih bolesti izazvana je nezdravim načinom života, eto i tu još jedne računice i tu stoji neki veliki ogromni novci koliko zahtijeva liječenje za takve osobe, a eto novaca za one koji boluju od cistične fibroze nema. Na koncu konca, evo ovih dana su u tijeku uhićenja gdje smo vidjeli da je samo u jednoj aferi na jednom malom projektu zamračeno pet milijuna kuna. Pet milijuna kuna znači život za mnoge od 150 oboljelih od cistične fibroze. Dakle, molim vas, mi ćemo nastaviti skupljati ove potpise jer bojimo se da na sjednici Povjerenstva za lijekove 6. srpnja ove godine od odluke, tj. pozitivne odluke neće biti ništa. Nećemo stati, nećemo prestati boriti se za tih 150 iako se bojimo da će ih do nove sjednice Povjerenstva za lijekove biti puno, puno manje.
Slijedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, poštovana zastupnica Rada Borić.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. 25. lipnja ove godine na područje Požeško-slavonske županije pala je tuča s katastrofalnim posljedicama. Zrna tuče bile su veličine oraha, pa sve do veličine teniske loptice. Od uspostave sustava obrane od tuče 1971.g. u Hrvatskoj takva tuča nije zabilježena. Samo na područje općine Jakšić šteta je procijenjena na 51 milijun kuna, a za Požegu, Pleternicu, Kutjevo i Kaptol štete se još procjenjuju, no za pretpostaviti je da će iznositi oko 300 milijuna kuna, što je red veličine ukupne godišnje štete za tuče za cijeli teritorij RH. Zakon o sustavu obrane od tuče je još uvijek na snazi. Međutim, Državni hidrometeorološki zavod uz suglasnost Ministarstva poljoprivrede za ovu godinu nema predviđena sredstva za provođenje operativnog plana obrane od tuče. Naprotiv, za ovu godinu planirano je 5 milijuna 580 tisuća kuna za uklanjanje lansirnih rampi s terena za uništavanje raketa i uništenje meteorološke otopine za prizemne generatore. Početkom ove godine dakle Ministarstvo poljoprivrede je ukinulo obranu od tuče u RH. Važeći Zakon o sustavu obrane u čl. 4. st. 2. pak kaže odluku o prestanku operativnog djelovanja obrane od tuče donosi HS. Kolegice i kolege, takvu odluku možemo donijeti mi. Ministarstvo poljoprivrede znači snosi punu odgovornost za nastalu štetu i ostale štete od tuče koje će biti do kraja ovogodišnje sezone. U čl. 14. zakona stoji, nadzor nad provođenjem ovog zakona obavlja Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva. Od stupanja na snagu ovoga zakona 2001.g. Ministarstvo poljoprivrede nije niti jednom provelo nadzor, a unazad 3.g. aktivno je uključeno u opstrukciju i devastaciju sustava. Još jednom, Ministarstvo poljoprivrede snosi punu odgovornost za stanje sustava obrane od tuče u RH. Odavno je dokazano da je obrana od tuče učinkovita i isplativa, ekološki i neškodljiva djelatnost. Obrana od tuče smanjuje broj dana s tučom i smanjuje veličinu zrna leda, tim su znatno umanjene štete u poljoprivredi, u šumarstvu, na objektima i na pokretnoj i nepokretnoj imovini. U okruženju RH obrana od tuče provodi se u Italiji, Austriji, Mađarskoj, BiH i Srbiji. U svim ovim zemljama obrana od tuče se širi i modernizira, da ne govorimo da i članice EU od Nizozemske, Grčke, Njemačke koriste obranu od tuče, da ne govorimo i u svijetu, samo se Hrvatska odriče obrane od tuče. Jučer je vlada, jučer je na vladi, vlada je osigurala 20 milijuna kažu za ublažavanje i djelomično uklanjanje posljedica prirodne nepogode, 20 milijuna s tim da će još eto ministarstva vjerojatno nešto nadoknaditi. I ne treba zaboraviti, nemamo izračun za, za ovu godinu. U 2020. vlada je osigurala poticaje osiguravateljima, 70% od police osiguranja daje hrvatska država, a 30% sami osiguravatelji. Kome je dakle u interesu da nemamo obranu od tuče? Obrana od tuče stoji u zakonu u čl. 2. st. 1. od interesa je za RH i provodi se na branjenom području. Sustav te obrane izgrađen je samo doprinosom poljoprivrednika s područja međuriječja Save i Drave, a Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sistemu obrane Državni hidrometeorološki zavod dobio je na upravljanje i korištenje nekretnine i ostala sredstva da organizira i osigura djelovanje cjelokupnog sustava. Državni hidrometeorološki zavod nije ovlašten da dio sredstava, opreme i infrastrukture uništi, a drugi dio opreme prenamijeni prema svome nahođenju. Zaključno, neodgovorno je od nas i ovdje da ne brinemo o štetama koje će izazvati nove moguće tuče i trebamo pronaći novi okvir kojim ćemo osigurati nesmetani rad i razvoj sustava obrane od tuče.
Sljedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a poštovana zastupnica Marijana Puljak.
Zahvaljujem predsjedavajući. Drage kolegice i kolege. Prije svega čestitam vam Dan porezne slobode, dakle prema izračunu Udruge poreznih obveznika, Udruge Lipa, Dan porezne slobode ove godine pao je 28. lipnja, to je onaj dan u godini do kojeg građani rade za državu i sve ono što se financira iz proračuna te od kojeg počinju raditi za sebe i svoju obitelj. U većini europskih zemalja taj dan je puno ranije nego u Hrvatskoj, a smanjenje rashodovne strane proračuna i provođenje reformi jedini su način da porezni obveznici, oni koji pune državni proračun kroz svoje poreze i prireze, dan porezne slobode počnu obilježavati ranije. Evo za početak jedna čestitka. A ono o čemu sam danas htjela govoriti to je stanje na HRT-u, obzirom na nedavna uhićenja njegovog ravnatelja ponovit ću dio iz svog govora kada smo pričali o Programskom vijeću HRT-a i potrebu da reformiramo i reorganiziramo HRT. HRT ima 2.800 zaposlenih i proračun od 1,3 milijarde kuna. Što se događa s našom nacionalnom radiotelevizijom? To je da je već odavno postala glasilo stranke na vlasti. Koji su dokazi za to? Pogledajmo samo aktivnosti pred nedavne parlamentarne izbore ili sad lokalne izbore gdje su evidentna sve češća gostovanja istaknutih članova HDZ-a i Vlade ne samo u informativnim nego i u mozaičkim emisijama, poput „Dobro jutro Hrvatska“. Zanimljivo je kako je svojevremeno ukinuta emisija „Hrvatska uživo“ samo zato jer ne navodno bilo previše politike na HRT-u pa su htjeli relaksirati program lakšim temama. Međutim, sada u takve mozaičke emisije dovode političare i to isključivo iz HDZ-a. Istraživački novinari su vrlo precizno napravili statistiku pojavljivanja pred parlamentarne izbore i tako je u „Dobro jutro Hrvatska“ 29 puta od ožujka do lipnja pred parlamentarne, samo nastupili su dakle samo u središnjem Dnevniku u formi gosta emisije sa značajnim minutažama, ministri i premijer, nastupili su najmanje 25 puta u Temi dana u istom razdoblju 30 puta. Na HRT-u dakle ne postoji emisija koja kritički progovara o aktualnoj političkoj situaciji, osim, ovisno od gosta do gosta u Nedjeljom u 2 i emisija Labirint koja se emitira na HTV4. po istraživanju Agencije za elektroničke medije gledanost tog programa HTV4 manja je od RTL Kockice i Nickelodeona. Dakle kanal koji je osmišljen kao news kanal, pandan N1, neambiciozan, nerelevantan, negledan. HRT koji godišnje od milijardu i 300 milijuna kuna, ne samo da nema odjel istraživačkog novinarstva nego nema ni istraživački magazin, poput nekih magazina na drugim televizijama i to se, naravno, namjerno radi. HRT ne otkriva ništa, novinarstvo je tamo uškopljeno, sustav se uspješno pretvara u izvještajnu agenciju o kojoj se samo kaže ovaj je rekao ovo ili ono. Ne preispituje se, ne analizira, ne stavlja u kontekst. Kazimir Bačić kao svoj prvi potez vratio je ugovor kojeg je poništio Radman jer se na njega godišnje plaćalo milijun eura, a radi se o najmu satelita za HRT5, onaj međunarodni kanal kojeg nitko ne gleda. Kazimir je u Odboru za iseljenike, koji HRT-u godišnje daje oko 10 milijuna kuna objasnio, to objasnio time što u Paragvaju i Urugvaju nemaju dobre internetske veze. Naime, HRT plaća i taj sustav interneta koji pokriva Južnu i Sjevernu Ameriku, međutim, Kazimir kaže ne, nemaju svi dobar internet u Južnoj Americi, moramo im omogućiti da HRT gledaju putem satelita pa zato tamo plaćamo jedan od najskupljih satelita, skuplji od ovog preko kojeg emitiramo 4 ostala kanala. Sljedeći skandali koji su bili su seksualno zlostavljanje koja su se zataškavala, vlast ne želi napraviti ništa, imali smo sjednice odbora na tu temu, pozvali smo ravnatelja, ravnatelj je zamuckivao i nije se opravdao za ništa šta mu se stavljalo na teret. Dakle, da zaključim, treba nam svakako HRT kao javni servis, treba nam dokumentarni program, odgojno-obrazovni, znanost i kultura, svi oni nekomercijalni sadržaj koji takav javan servis treba podržati, no ovako glomazan aparat nam svakako ne treba, treba ga racionalizirati i reorganizirati, tada bi i Programsko vijeće imalo pravu svrhu i moglo utjecati svojim prijedlozima i kritikama na program HRT-a. Zahvaljujem.
S ovim smo iscrpili raspravu, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti, a sada idemo na iznošenja stajališta klubova. Prvo iznošenje stajališta je Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, poštovani zastupnik Marijan Pavliček.
Poštovani potpredsjedniče HS, kolegice i kolege. Evo danas smo ušli u 494 dan otkako se u Hrvatskoj pojavio Covid-19. U tih 494 dana imali smo nažalost gotovo 360.000 oboljelih sugrađana, te 8.200 preminulih sugrađana. U tih 494 dana imali smo na stotine odluka tijela koje do tada gotovo nitko u Hrvatskoj nije poznavao, a radi se o Stožeru civilne zaštite RH. Tim brojnim odlukama Stožer civilne zaštite RH na čelu sa potpredsjednikom vlade ministrom Božinovićem nastojao je suzbiti daljnje širenje koronavirusa, te svojim odlukama direktno utjecao na svakodnevni život naših sugrađana, čak više od same Vlade RH. Pa prisjetimo se samo nekih od tih odluka, od zabrane napuštanja mjesta prebivališta, izdavanja propusnica, od zatvaranja privremeno škola, vrtića, fakulteta, zabrane okupljanja djece na dječjim igralištima, obustava gradskih prijevoza, zabrana svih sportskih, kulturnih i društvenih događanja, ograničavanje broja osoba na otvorenom prostoru, točno propisan broj ljudi na zatvorenom prostoru, obvezna socijalna distanca, obvezno nošenje maski u zatvorenom prostoru i niz drugih. Neke od tih odluka su uistinu uspjele spriječiti daljnje širenje Covid-19, no isto tako bilo je toliko kontradiktornih odluka i izjava čelnih ljudi stožera koji su pobijali sami sebe, pa se prisjetimo i tih odluka. Od toga da maske ne pomažu u zaštiti od koronavirusa do toga da su maske obvezne u svim zatvorenim prostorima, od toga da sva djeca u osnovnim i srednjim školama se ne smiju miješati unutar različitih razrednih odjeljenja do toga da ta ista djeca u tu istu školu dolaze istim autobusom, od toga da svi oni koji krše mjeru samoizolacije se nazivaju bioteroristima do toga da ti isti dok su unutar mjere samoizolacije mogu slobodno ić na glasovanje ukoliko imaju masku na licu. Sjetimo se i odluke o covid redarima, sjetimo se i toga da su postojale i postoje kazne za one koji se ne drže svih propisanih mjera. I tada dolazimo do 492 dana otkako se covid pojavio u Hrvatskoj, radi se o utakmici košarkaša u Splitu gdje je Hrvatska igrala protiv Brazila, gdje je bilo oko 2.000 posjetitelja i kada pogledate ovu sliku gotovo svi posjetitelji na ovoj slici imaju masku na licu i drže se odluka Stožera civilne zaštite RH. Među tim posjetiteljima bio je državni vrh, a među njima i načelnik Stožera civilne zaštite Davor Božinović, taj isti načelnik stožera koji je donio na desetke, možda i stotine mjera i odluka o nužnim epidemiološkim mjerama, a među njima postoji i čl. 2. koji je donesen u jednom od tih mjera od 18. lipnja koji glasi: Stroga mjera fizičkog distanciranja nalaže izbjegavanje bliskog osobnog kontakta u razmaku od najmanje 2 metra u zatvorenom prostoru i metar i pol na otvorenom prostoru. Ako nije moguće održavanje fizičke distance od najmanje 2 metra u zatvorenom prostoru i najmanje metar i pol u otvorenom prostoru obvezno je korištenje maski za lice ili medicinskih maski. Potpisao načelnik stožera Davor Božinović. Taj isti načelnik stožera sjedi sa svojim najbližim suradnicima bez maske na licu udaljen od njih svega 20-tak centimetara u zatvorenom prostoru. Pa zar vi poštovani načelniče stožera stvarno mislite da Hrvati nemaju zdrav razum? Zar mislite da su naši građani toliko potkapacitirani? Ne možete donositi odluke, a da se sami ne držite istih. I u najmanju ruku bi se trebali ispričati hrvatskim sugrađanima jer se prvi ne držite odluka koje sami potpisujete i donosite.
Slijedi iznošenje stajališta Kluba zastupnika SDP-a, poštovana zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora, uvažene kolegice i kolege. Danas ću govoriti o grupi bolesti zajedničkog naziva „poremećaj u prehrani“. Kategoriziraju se u 3 osnovne grupe, anoreksiju nervozu, bulimiju nervozu i ostale nespecifične poremećaje hranjenja. Od poremećaja u prehrani u RH preko 85% oboljeli su ženskog spola i 15% muškog. Podaci o broju oboljelih variraju, od 40 do 45.000, pa i 100.000 oboljelih. Anoreksija pogađa uglavnom mlađe adolescente, ali i mlađu djecu, a bulimija starija godišta, no postoje miješeni oblici i faze javljanja bolesti. Kod nas liječenje poremećaja u prehrani provodi se u nekoliko zdravstvenih ustanova, pomoć je dislocirana i za mlađe je uglavnom u Vinogradskoj bolnici i Jankomiru, a za odrasle na Rebru, a dio pomoći pruža se i u Psihijatrijskoj bolnici na Rabu. Liječenje je parcijalno bez potrebnog strukturiranog i dugotrajno besplatnog nastavka u tretmanu iako se poremećaji u prehrani kvalificiraju kao teška kronična psihosomatska bolest. Unatoč uključivanju različitih ustanova i stručnjaka u tu problematiku nema ih dovoljno koji bi bili specijalizirani za liječenje ovih poremećaja, nema službenih statistika i preciznih epidemioloških podataka, dovoljno javnozdravstvenih događanja osim nekih oblika edukacije i predavanja putem drugih udruge, potrebne literature u tom području koje se u naprednijem svijetu doživljava kao teški zdravstveno socijalni problem koji pogađa cijelu obitelj. Liječenje poremećaja u prehrani mora bit u referalnim centrima sa konzularnim pristupom dovoljno supspecijaliziranih liječnika i drugih zdravstvenih djelatnika za taj klinički entitet, što je praksa u svijetu. Liječenje poremećaja hranjenja zahtjevno je i izazovno, a podrazumijeva multidisciplinarni pristup različitih stručnjaka. U prvom redu potrebno je psihijatrijsko liječenje, te nadzor internista, nutricionista i raznih drugih stručnjaka. Proces liječenja je obično dugotrajan, ovisi o stanju pacijenta i trajanju bolesti, a postotak potpunog izlječenja je nizak. Jedno od najstarijih udruga „Nada“ koja pomaže oboljelima postoji od 2002.g. i nedavno su mi se obratili za pomoć. Udruga je već godinama bez prostora i novaca za potreban rad kao dopuna nedovoljnom institucionalnom liječenju. Bez dovoljno literature na hrvatskom jeziku su i sa ugašenom web stranicom. Imaju na raspolaganju samo telefon koji teško održavaju i profil na Facebooku „Udruga Nada Zagreb“. Sastaju se po kafićima na Cvjetnom trgu i tako odrađuju prvu trijažu, pomažu savjetodavno i besplatno kopijama osnovne literature na hrvatskom jeziku koju su napisali sami s grupom liječnika koji godinama pomažu udruzi. Za ostale aktivnosti koje bi željeli raditi poput edukacija, predavanja, snažnijeg informiranja i senzibilizacije javnosti, preventivnog djelovanja, individualnog i grupnog rada s liječnicima koji bi bio besplatan za oboljele i obitelji, nemaju prostor i financijska sredstva. Kroz udrugu je do danas prošlo preko 9.400 bolesnika i njihovih obitelji, od onih što znaju nepotrebno je preminulo zbog posljedica neliječenja 1.115 oboljelih, a ozdravio nije nitko. 9.g. na Cvjetnom trgu svakodnevno protestiraju na Gandijevski način šaljući poruku Urbi et Orbi o nebrizi naših vlasti i svih struktura društva prema velikom broju oboljele djece, djevojčica, djevojaka i žena koje su doslovno diskriminirane u svom pravu na kvalitetno liječenje. 9.g. nisu dobili bilo kakva sredstva za njihov volonterski i humani rad. Svaki tjedan u RH zbog posljedica neliječenja poremećaja u prehrani umre jedna osoba jer nije imala potrebnu pomoć. U iščekivanju prijeko potrebnih reformi zdravstva koje ne smiju u drugi plan staviti naše bolesnike, pozivam Ministarstvo zdravstva, Grad Zagreb i donatore da pomognu oboljelima, njihovim obiteljima i svim udrugama jednako dodjelom potrebnog prostora i financijskih sredstava za rad kako bi i ova spomenuta udruga „Nada“ mogla aplicirati na eu projekte. Osim toga, potrebno je formirati timove za liječenje i referentni centar poput onog u Italiji, Austriji i Švicarskoj kako oboljeli ne bi lutali od klinike do klinike. Timovi moraju uključiti psihologa, dijetetičara, internistu, gastroenterologa, endokrinologa, ginekologa, psihijatra, pedijatra uz suradnju sa obiteljskim liječnicima. Kod mnogih bolesnika potrebna je dugotrajna hospitalizacija, pa i više mjeseci koja nije moguća u našim uvjetima, stoga je potrebna specijalizirana ustanova za liječenje oboljelih od poremećaja hranjenja. Postojeća organizacija pomoći u RH nije dovoljna. Nacionalne strategije, akcije i planovi na nivou države vezani uz poremećaje prehrane ne postoje. Potrebna je senzibilizacija javnosti i medija o ovom problemu. Uključimo se svi zajedno. Hvala.
Sljedeće iznošenje stajališta je Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Nikola Mažar.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče HS-a, uvažene kolegice i kolege saborski zastupnici. U vrijeme kada RH ostvaruje svoje strateške ciljeve među kojima se ističe spajanje teritorija izgradnjom Pelješkoga mosta, jačanje teritorijalne sigurnosti ulaskom u Schengen i nabavkom borbenih zrakoplova jučer je održana 9. sjednica Nacionalnoga vijeća za uvođenje eura, dakle 4. strateškog cilja RH i ulaska u Eurozonu. Ključan trenutak pristupanja RH Eurozoni dogodio se 10. srpnja 2020.g. kada je RH ispunila 19 mjera akcijskoga plana koje su bile preduvjet da Europska središnja banka uključi hrvatsku kunu u tečajni mehanizam 2. Za sudjelovanje u europskom tečajnom mehanizmu 2 utvrđen je središnji paritet i on je jednak 7.53,45 kuna za jedan euro te odgovara tržišnom tečaju u trenutku donošenja odluke. Međutim, ono što je bitno za građane da se prilikom ulaska RH u tečajni mehanizam 2 Hrvatska obvezala na daljnju provedbu dodatnih reformskih mjera i na daljnju provedbu razborite ekonomske politike. Također u prosincu prošle godine Vlada RH donijela i strateški dokument naziva Nacionalni plan zamjene hrvatske kune eurom. Konkretno, što se tiče reformskih mjera, preko 60 mjera RH će provesti do trenutka primjene eura kao valutom u RH. Najviše tih mjera odnosi se na četiri područja, a to je sprečavanje pranja novca, poslovno okruženje, upravljanje u javnome sektoru i reforma pravosuđa. Bitno je za naglasiti da većina tih mjera se planira provesti najkasnije do prvoga kvartala 2022.g. odnosno do kraja ožujka 2022.g. Osim daljnje provedbe reformi koje će sigurno ojačati cjelokupan život u RH ono što je ključno za reći je da će Hrvatska ostvariti značajne i trajne koristi od uvođenja eura. Specifičnosti hrvatskoga gospodarstva govore u prilog uvođenju eura u Hrvatskoj, ali isto tako i Hrvatska je najmanja država članica EU koja još uvijek koristi svoju valutu. Hrvatska je i snažno trgovinski povezana za Eurozonom, ako pogledamo najveći dio trgovinske razmjene RH ima sa Njemačkom, Austrijom, Italijom, dakle zemljama koje se nalaze u Eurozoni i koji koriste euro kao svoju valutu. A isto tako u hrvatskom bankovnom sustavu dominiraju banke u vlasništvu institucija iz Eurozone. Koristi uvođenja eura odnose se prije svega na smanjenje rizika za makroekonomsku i financijsku stabilnost, povoljnije uvjete financiranja i niže transakcijske troškove. Navedene koristi trebale bi omogućiti snažniji gospodarski rast, povećati ekonomsku učinkovitost i učiniti Hrvatsku privlačnijom za investicije. Najveću koristi uvođenja eura je uklanjanje valutnog rizika kojem su stanovništvo, poduzeća i država izrazito izloženi. Moramo biti svjesni da ukupan dug u stranoj valuti, uključujući i dug uz valutnu klauzulu premašuje 500 milijardi kuna i da je više od toga od 90% iznosa vezano uz euro. U takvim uvjetima snažna deprecijacija kune u odnosu na euro povećala bi zaduženost i teret otplate duga za domaće dužnike. Nakon uvođenja eura domoći će sektori svoje prihode ostvariti u eurima, dakle u valuti u kojoj je vezana glavnina njihovih obaveza pa stoga više neće biti izložena riziku deprecijacije domaće valute i posljedično povećanja tereta otplate duga. Svakako da dodatne koristi od uvođenja eura proizaći će iz manjih kamatnih stopa, ali i nižih transakcijskih i mjenjačkih troškova koji godišnje iznose preko jedne milijarde kuna, a koje će umjesto bankama i mjenjačnicama kao naknada za transakciju ostajati gospodarstvu, poduzetnicima i stanovništvu. Uvođenje eura pozitivno će utjecati na domaće i strane investicije, povoljniji uvjeti zaduživanja povećat će konkurentnost gospodarstva i tako stvoriti dodatan prostor za investicije i zapošljavanje. Istodobno uklanjanjem valutnog rizika smanjit će se ukupan rizik kojemu su izloženi međunarodni investitori što će povećati atraktivnost Hrvatske kao odredišta za inozemna izravna ulaganja. Zahvaljujem.
Posljednje iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Mosta zastupnik Nikola Grmoja.
Dobar dan svima. Dakle, dotaknuo bih se malo ove ucjene premijera Plenkovića prema poduzetnicima gdje vezuje isplatu potpora uz to jesu li se poduzetnici cijepili ili se nisu cijepili. To je potpuni poraz Vladine epidemijske politike, to je potpuni poraz Vladine komunikacijske politike gdje je ljude trebalo uvjeriti da je zapravo manji rizik za njih cijepiti se nego dakle moguće riskirati, oboliti, dobiti Covid, ali očito u to građane nisu uspjeli uvjeriti, imaju negdje više od 300 tisuća cjepiva viška i sad bi taj problem rješavali preko leđa poduzetnika i to putem ucjena. To neće proći, protiv toga ćemo žestoko ustati ovdje i u HS-u i u javnosti. Ja postavljam jedno drugo pitanje. Tko je odgovoran za dvostruke kriterije? Tko je odgovoran za dvostruka mjerila? Tko je odgovoran zato što je Vili od superheroja postao netko kome javnost uopće više ne vjeruje? Tko je taj famozni Stožer kojeg se nije smjelo ni propitati. Bio sam jedan od rijetkih koji su propitivali odluke Stožera, tko je doveo do toga da Stožeru više nitko u Hrvatskoj ne vjeruje? Mi imamo situaciju da je npr. za Srbiju i za državljane Srbije, što pozdravljam, dopušten bez ikakvih uvjeta ulazak u Hrvatsku, a za državljane BiH, iako ih europska, iako EU BiH stavila na zelenu listu, mi i dalje imamo PCR test ako se radi, ili cijepljenja, ako se radi o ulasku na više dana, a bez uvjeta, bilo kakvih uvjeta na 12 sati. Zašto takva diskriminacija državljana BiH, ako hoćete i hrvatskih državljana? Nisam čuo ovdje ovu trojicu mumija znači koji su izabrali hrvatski državljani u BiH u 11. izbornoj jedinici da su riječ o tome rekli. Evo, pričam tu s kolegom, kaže ovaj, svi mogu u Hrvatsku bez bilo kakvih testova, bilo čega, oni koji idu na vjenčanje trebaju imati PCR test ili biti cijepljeni. Zašto diskriminacija hrvatskih državljana? Dakle, potpuni dvostruki kriteriji, potpuno nesnalaženje Stožera i onda idu sada nešto ucjenjivati, idu ucjenjivati hrvatske poduzetnike. Ja postavljam pitanje Plenkoviću, hoće li uzeti poreze i namete od ovih necijepljenih? Hoće mu odgovarati, hoće mu valjati za u državni proračun ti nameti i ti porezi? A potpore bi uvjetovao time jesu li cijepljeni ili necijepljeni, neće odbiti uzeti porez, to sigurno neće napraviti. Dakle, to je nešto na što mi ne možemo nikako pristati, ja sam postavio i zastupničko pitanje Davoru Božinoviću oko BiH i ovih dakle posebnih uvjeta za BiH, drugačijih uvjeta za Srbiju i neke druge zemlje koje se nalaze na zelenoj listi, tražim odgovor na to pitanje i evo, i dalje ćemo pokušati biti u hrvatskoj javnosti glas razuma, glas svih slobodnih ljudi i ne može ova epidemija i bilo koja druga epidemija biti razlog za dokidanje osnovnih ljudskih prava i sloboda. Dakle, Most kao slobodarska stranka na to neće pristati i ponovno kažem bit ćemo glas slobodnih ljudi, glas hrvatskih poduzetnika, glas obrtnika i ovdje u HS-u i u javnosti. Hvala.
Evo s ovim smo iscrpili sve rasprave, završavamo. Sjednicu nastavljamo u srijedu 7. srpnja u 9,30 sati. Ugodan vikend svima. SJEDNICA PREKINUTA U 12:31 SATI Slijedi iznošenje stajalište poštovane zastupnice Karoline Vidović Krišto.
Dame i gospodo. Državna organizacija kao i svaka druga organizacija ima svoja pravila ponašanja u kojima postoje zaduženja, prava i obveze. Obveza pravosuđa npr. u jednoj državi jest da svojim radom osigurava možemo reći miran san svojim građanima. Za taj miran san i spokojan život građani plaćaju pravosuđe koje upravo u Hrvatskoj svojim radom služi moćnim korumpiranim strukturama te svjesno nanosi štetu hrvatskim građanima. Nije ni čudo da je kod građana opće rašireni nadimak za pravosuđe hrvatsko krivosuđe jer selektivna pravda i zaštita kriminala od strane pravosuđa je opće poznata kako u Hrvatskoj tako i u međunarodnim organizacijama i investitorima. Uhićenja u Zagrebu su krunski primjer zlouporabe zakona i nelegitimnog vladanja ne transparentnih centara moći. Pravosudna tijela uhićuju Anu Stavljenić Rukavinu s optužbom da je namjestila natječaj pri izboru za ravnatelja Bolnice Srebrnjak u Zagrebu. Postavljam pitanje, tko je namjestio natječaj za izbor glavnog ravnatelja HRT-a Kazimira Bačića koji je u ovoj akciji također uhićen jer njegove ga kvalifikacije sigurno nisu izabrale? Znači netko je manipulirao u ovom slučaju je to Andrej Plenković. Hoće li USKOK sada uhititi Andreja Plenkovića za namještanje natječaja za Kazimira Bačića? O tome da su se adventske kućice dodjeljivale bez natječaja, protivno elementarnoj zdravoj logici pisalo se čak i u korumpiranom hrvatskom medijskom prostoru. Tako znamo da je recimo jedna tvrtka za 10 kućica gradu platila 36.000 kuna, a samo jednu kućicu je dalje iznajmljivala za 100.000 kuna. U ovoj akciji uhićen je jedan od vlasnika tvrtke koji je imao te kriminalne ugovore, ali bilo ih je još troje koji su imali identične ugovore. Jedan od njih je sin zagrebačkog moćnika još iz komunističkog vremena Duška Ljuštine. Postavlja se pitanje, zašto je uhićen jedan, a ostali koji su radili identične stvari nisu uhićeni? Naše pravosuđe ne primjenjuje pravilo pravnih normi, već pravilo ruleta. U javnom priopćenju USKOK-a govori se da je Bandić primio mito 2020.g. u normalnom svijetu u trenutku primanja mita pravna država djeluje odmah, no dame i gospodo Bandić nije funkcionirao korupcionaški 2020. već 20 godina, ali isto tako je jasno da takav obujam korupcije na tako dugo razdoblje ne može provoditi jedna osoba ili grupa već je u pitanju možemo reći, širi društveni konsenzus od svih vlada u tom razdoblju do upravljačkih struktura, u policiji, u DORH-u i u sudstvu. Ove demagoške manipulatorske objave o tobožnjim dugogodišnjim praćenjima kako bi se došlo do dokaza, to su bezočne laži. U današnjem digitalnom vremenu tijek novca je vrlo lako pratiti, tako da priče o kompliciranosti dokazivanja korupcije i potrebama prisluškivanja telefona i ugradnji buba to su priče za djecu predškolske dobi. Ukratko, pravosudna tijela u suglasju s politikom i medijima funkcioniraju na način kao da imate portira ispred robne kuće koji mirno gleda kako lopovi neprestano ulaze i kradu robu i onda svakih nekoliko mjeseci uhvati najmanjeg prijestupnika i kaže vidite kako ja štitim imovinu ove robne kuće. Jer uhićenjem Bandićevog vozača korumpirani mediji pokušavaju prikazati kao vrhunac borbe protiv korupcije, a što je s Bandićevim pročelnicima, direktorima Holdinga? Sjeća li se itko više stolica u Lisinskom po 1.000 EUR-a koje je isporučio poduzetnik Šelendić, prijatelj Stipe Mesića i Milana Bandića? Što je s koalicijskim partnerom HDZ-om? HDZ-ov Filipović kaže kako je iznenađen. On je valjda jedini građanin Grada Zagreba koji je iznenađen korupcijom u Zagrebu, a inače je predsjednik nadzornog odbora Hrvatskih šuma za koje postoji bezbroj indicija da natječaje provode na isti način kao i Grad Zagreb. Stvar je vrlo jednostavna. Korupcija da bi mogla funkcionirati mora suspendirati redovno funkcioniranje sustava jer u redovnom funkcioniranju običan pojedinac ili poduzetnik nema potrebu nekome davati mito kad mu zakon daje pravo koje može ostvariti. To znači suspenzija zakona je preduvjet za korupciju, a tu suspenziju netko tolerira, u ovom slučaju pravosuđe. Mogla bih sada dva sata nabrajati slučajeve u kojima pravosuđe tolerira korupciju. Koja je logika određivati istražni zatvor jednom vozaču koji ionako nema nikakvu moć, a sudionici afere Agrokor, od Todorića, njegova sina do drugih sudionika te afere nitko od njih nije u istražnom zatvoru. Vozač može biti samo sitni kotačić i ne može biti nikakav kreator korupcije. U Hrvatskoj će suzbijanje korupcije početi kada pravdi budu privedeni oni koji blokiraju rad pravosuđa, što je par excellence kazneno djelo. Konkretno, Mladen Bajić, Dinko Cvitan, Zlata Hrvoj-Šipek, Ivo Josipović, Andrej Plenković, Vladimir Šeks i ostali moraju odgovarati za kaznena djela prikrivanja korupcije i sprječavanja rada pravosuđa. Ali doći će vrijeme polaganja računa i hrvatski će se građani izboriti za ravnopravan status s drugim europskim narodima, te stvoriti pravednu i bogatu Hrvatsku.
Slijedi iznošenje stajališta Kluba zastupnika HSS-a i RF-a, zastupnica Katarina Peović.
Dobar dan svima. Evo kolegice i kolege, nakon „Uljanika“, nakon „Brodotrogira“, došao je na red i „Brodosplit“. „Brodosplit“ ima opet probleme. Danas smo od uprave „Brodosplita“ dobili odgovor da je svim zaposlenicima grupacije „Brodosplit“ jučer isplaćena plaća i da plaće dolaze u zakonskom roku, da nema nikakvih problema u „Brodosplitu“. No šta je problem u „Brodosplitu“? U „Brodosplitu“ su problemi novinari, novinari koji pišu o problemima u „Brodosplitu“, kaže uprava rade protiv njih. Uvjeravaju iz uprave „Brodosplita“ da njihovi radnici nisu uznemireni te da problemi radnika proizlaze samo iz kako kažu naručenih tekstova, ne navodeći točno tko naručuje te tekstove, što točno naručuje, što je netočno napisano itd. Ako netko kažu i osjeća neizvjesnost onda je to vjerojatno kaže uprava samo zbog pisanja medija. No o čemu pišu mediji i što se zbiva u Brodosplitu jedan lijepi poznati scenarij kao da gledamo dan svizaca, dan koji se ponavlja stalno ista stvar, e pa sredinom lipnja smo saznali da pet Brodosplitovih poduzeća do 18. lipnja misli ući u stečaj ako se do tada nešto ne promijeni i ako se ne nađu sredstva za isplatu plaća. Ta poduzeća, znači tih pet zapošljava ukupno 868 radnika kojima je prijetio otkaz. Cijeli Brodosplitov sustav, opet deja-vu koji je Debeljak podijelio na 48 tvrtki zapošljava 2.000 radnika, takva podjela poduzeća na niz manjih tvrtki koje nepovezano, ali konstantno dolaze pred stečaj je stara dobro prokušana formula koju smo vidjeli nedavno u Brodotrogiru. Takva fragmentacija velikog poduzeća na niz manjih poduzeća znači sigurno otežanu borbu radnika i borbu za radnička prava, ali istovremeno znači i strategiju vlasnika da zamuti problem. U pravilu dugotrajne blokade završavaju pokretanjem stečaja i gašenjem krovne tvrtke kao što je to slučaj upravo evo u Brodotrogiru, a nešto slično samo sa puno manje firmi smo pratili i u Uljaniku. Nizanje uzastopnih blokada, pokretanje stečaja u raznim manjim firmama ima funkciju pripremanje javnosti i radnika na zatvaranje brodogradilišta, tako samo imali u Uljaniku scenarij, najprije su otišli inženjeri, onda više nije imao tko raditi brodove onda je bila potpuno opravdana i blokada odnosno stečaj i gašenje Uljanika. Kada bi svi radnici radili u istoj firmi, a blokada tvrtke bila za sve radnike istovremeno, javnost, radnici i političke opcije koje staju na stranu radnika i brodogradnje odmah bi reagirali. Ovako je borba oslabljena, a javnost umrtvljena. Imali smo ovdje prosvjed radnica Orljave, one su još uvijek sve u istoj firmi, došlo ih je preko 100 na Markov trg, to je bilo simbolički moćno. Ako imamo nekoliko manjih firmi koje simultano ili odvojeno odlaze u stečaj i prijeti im stečaj, radnici su fragmentirani ne mogu se boriti na isti način. Stoga Radnička fronta poziva sve radnike Brodosplita da aktivno što prije krenu u organiziranje radničke borbe dok ne bude prekasno te se aktivno obraćaju vlasniku Tomislavu Debeljaku, Vladi kao i lokalnim vlastima sa svojim zahtjevima koji trebaju uključivati transparentnost poslovanja, sudjelovanje u rješavanju problema, uvid u scenarije rješavanja problema. Imali smo slučaj u svim ovim navedenim primjerima da radnici ne znaju što se zbiva, ne transparentno je kako se provode ti stečajni postupci i kako se izlazi iz stečajnih postupaka. Uprave uporno odgovaraju da je sve pod kontrolom ne žele razgovarati sa radnicima, dapače ljute se ne medije i političke stranke i radnike koji upozoravaju na ono što se tamo zbiva i na kraju dolazimo do samog kraja. Tu ponekad intervenira i ministar Horvat koji kaže idućeg tjedna ćemo znati nešto više. Znači ono što je važno da se organiziranje treba desiti i mimo sindikata koje u mnogim scenarijima zapravo staje na stran vlasnika i priprema zatvaranje brodogradilišta, takva se aktivna borba mora voditi sada da se ne bi pretvorila u konačnu borbu za otpremnine dok su radna mjesta već ugašena jer nedostaje i kvalitetnih kadrova za građenje brodova, a lista narudžbi bude prazna. Stoga solidarno s radnicima Brodosplita.
Evo, dobro jutro kolegice i kolege, sve vas srdačno pozdravljam, nastavljamo dalje s radom. Jutros sukladno čl. 226 st. 2 Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 7. sjednice sa 9 novih točaka. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Čl. 227 Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbu na prijedlog hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom 1 predložene dopune, a to je točka Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju s konačnim prijedlogom zakona, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 155? Ako nema primjedbi, smatram da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205 Poslovnika. Kako sukladno čl. 225. st. 4 Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopunjenog dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 7. sjednice. Prije nego prijeđemo na današnju raspravu, Odbor za financije i državni proračun predložio je temeljem čl. 247 Poslovnika HS-a da provedemo objedinjenu raspravu o sljedeće dvije točke. Prva je: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom, prvo čitanje, P.Z.E. br. 151 i - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o alternativnim investicijskim fondovima, prvo čitanje, P.Z.E. br. 152; ¬Da li ste suglasni sa ovim prijedlogom? Jeste. Ako nema primjedbi o navedenim točkama, provest ćemo objedinjenu raspravu. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točkama dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi državni tajnik Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući, uvažene zastupnice i zastupnici. Kao što je rečeno, pred nama je objedinjena rasprava o dva prijedloga izmjena i dopuna zakona. Naravno sa ciljem harmoniziranja, usklađivanja, transponiranja direktive koje se odnose i na provedbu uredbi. Prije svega, prvi od navedena dva zakona, dakle Zakon o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom, znači mi ovdje danas ćemo u ova dva zakona se osvrnuti i nešto što se tiče stanja tržišta kapitala, što se tiče mogućnosti samoga nastupa na tom tržištu, ostvarivanja određenih aktivnosti i onoga što mi povrh samih ovih izmjena i transponiranja želimo postići dodatnim još izmjenama i smanjivanjem regulatornih zahtjeva. Da inače ovim Zakonom su propisani uvjeti za osnivanje i rad, odnosno poslovanje otvorenih investicijskih društava s javnom ponudom, tzv. UCITS fondovi ili na engleskom Undertakings for Collective Investment Transferable Securities odnosno subjekti za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire. U pravilu, to je otvoreni investicijski fond s javnom ponudom. Inače, svjestan sam uvijek i ovdje u samoj raspravu budu, posebice od uvažene zastupnice Orešković svojevrsne primjedbe kako se ne razumije ova materija, konkretno njene strane, ja ću pokušati dati što plastičnije elaboracije ovih nešto malo vremena što imam za oba zakona, međutim, ova je takva materija kompleksna i stručna, tako da ne možemo ni pretjerivati i dovoditi do apsurda. Dakle sami taj UCITS fond je otvoreni investicijski fond s javnom ponudom koju osniva društvo za upravljanje, dakle tu su uvijek 2 određena različita subjekta koji poštuju načela razdiobe rizika, ulaže zajedničku imovinu ulagatelja koja je prikupljena javnom ponudom u likvidnu financijsku imovinu sukladno samom odredbama zakona. Dakle, osim onoga klasičnoga trgovanja dionicama, vrijednosnim papirima, koji manje-više građani i svi su upoznati, ovdje se radi o ulaganjima u fondove koji trguju tim istim vrijednosnim papirima ili drugim različitim ovisno o diversifikaciji na kojem se zapravo smanjuje sami rizik. Dakle, umjesto građanin ili investitor da uloži u jedan vrijednosni papir od jednog izdavatelja on ulazi u fond koji ima ih više. Sad tu ćemo vidjeti u samom zakonu da li da se može čak ići i sektorski određeni različiti fondovi ulaganja i ovo predstavlja ovakvi fondovi manje rizičnosti zato što disperziraju rizik na više različitih izdavatelja vrijednosnih papira. Zato je ovo izuzetno bitno za bilo koje svako tržište kapitala, a pogotovo nas u Hrvatskoj gdje želimo i ovim izmjenama rasteretit i to isto potaknuti. Dakle samo trgovanje onda se ovdje radi o trgovanjima udjela tih fondova, to zapravo obuhvaća sve usluge odnosno aktivnosti koje na bilo koji način su povezane sa distribucijom samih UCITS fondova odnosno fondova do ulagatelja. Dakle, to uključuje samo trgovanje i aktivnosti povezane i sa oglašavanjem obavještavanjem i nuđenjem udjela u UCITS fondova. To ćete isto vidjeti da se ovim izmjenama i dopunama posebno, pogotovo kada dođemo i do alternativnih investicijskih fondova definira taj dio marketinga, predmarketinga i samog oglašavanja. Samo ću uvodno reći samo oglašavanje predmarketing je bitan radi popularizacije, radi prenošenja informacija, ali s druge strane uvijek moramo paziti na sigurnost, na transparentnost, na onoga što to oglašavanje točno znači. To je jedna vaga u kojem naravno želimo popularizirati, ali ne da dolazi do nekog lažnog oglašavanja. Što se tiče samog tržišta u Hrvatskoj, samo ću kratko, dakle trenutno je 94 takva fonda koji imaju imovinu nešto manje od 20 milijardi kuna, a ukupno upravlja s njima 11 društava. Dakle, s tim važećim zakonom i svim podzakonskim aktima mi jesmo i ovim se još dodatno potpuno usklađujemo sa pravnom stečevinom i zapravo ovime je već i do sada bila omogućena liberalizacija poslovanja i prekogranična suradnja. To je upravo jedan od naziva samih direktiva što se tiče koje mi transponiramo, to je direktiva koja se odnosi na prekogranične distribucije subjekata za zajednička ulaganja koje omogućava provedbu uredbe o olakšavanju prekogranične distribucije subjekata za zajednička ulaganja. Znači ono zapravo što je cilj danas ovdje što je pred nama onih osnovnih izmjena odnosno navedene direktive u uredbe i odnosno posljedično što će biti primjena samog zakona odnosno prijedloga zakona je uklanjanje identificiranih regulatornih prepreka u funkcioniranju jedinstvenog tržišta EU za navedene UCITS fondove. Dakle, prevedeno vrlo kratko, dakle jedinstveno tržište ne smije se dogoditi da pojedinoj državi članici imate pravila koja ili su liberalnija ili su regulatornija u smislu većih regulatornih zahtjeva i tako da se unosi nejednakost na jedinstvenom europskom tržištu. S ovim izmjenama i dopunama vidjet ćete kasnije to se zapravo harmonizira, stavlja se pod jedan isti nazivnik da su jednaka pravila igre za sve, pogotovo što se tiče transparentnosti i sigurnosti ulagatelja, ali i samih poticaja za sama ulaganja. Dakle, jedne ravnopravne i transparentne uvjete. Kako bi se to sve postiglo upravo se ide na uklanjanje regulatornih prepreka za prekogranično trgovanje te ujednačavaju upravo ovo što sam rekao, postupci notifikacije i harmoniziraju različite praske koje su se do sada primjenjivale. Dakle, uklanjanjem tih prepreka će se olakšati prekogranična distribucija samih fondova te ova navedena transparentnost i postupaka i samih pravila. I time se zapravo stvaraju preduvjeti za rast same prekogranične distribucije odnosno trgovanja između država članica i smanjuje se ta rascjepkanost tržišta i samo poveća tržišno natjecanje. Konkretno ovim prijedlogom se uvodi obveza uspostavljanja sustava koji će omogućavati obavljanje zadataka u svezi trgovanjem te stavljanje istih na raspolaganje malim ulagateljima u svakoj državi koje društvo za upravljanje fondova ima namjeru trgovati. Npr. što se tiče obrađivanja zahtjeva, pružanja određenih informacija, olakšavanje rješavanja pritužbi, stavljanje na raspolaganje svih informacija i dokumenata, znači prevedeno da će naša društva za upravljanje moći dobiti informacije jednako pod istim uvjetima i u drugoj državi članici. I sama ta društva postaju kontakt točke za komunikaciju sa nadležnim tijelom. Nadalje, neke od najvažnijih novina koje prijedlog zakona donosi je da se potpisuju i pravila za povlačenje obavijesti o trgovanju udjelima UCITS fonda u državi članici domaćinu u odnosu na jedan ili više samih fondova, kao i pravila postupanja vezane s obavijesti i dokumentaciju u slučaju namjere osnivanja podružnice u drugoj državi, dakle to je onaj dio transparentnosti i informiranosti kojim se ovim žele postići u odnosu na sve države članice. Dakle, što se tiče povlačenja, namjere povući obavijesti o trgovanju za jedan ili više fondova koji trguju u državama članicama domaćinu, a u svrhu zaštite interesa ulagatelja dužno je dati opću ponudu za otkup udjela bez naplate izlazne naknade koje mora trajati minimalno 30 dana i mora biti objavljena na javno dostupnom mediju. Nadalje se uređuju i postupanja vezana uz obavijest o namjeravanoj promjeni podataka iz samih obavijesti i dokumentacija koje se dostavljaju, dakle to je ona transparentnost informiranost. Ono što je bitno da se ovim zakonom uz naš zakonodavni okvir uvodi i pojam odrednice UCITS ETF odnosno „Exchange traded fund“ prvenstveno naravno radi usklađivanja sa smjernicama europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržište kapitala odnosno ESMA-e o investicijskim fondovima čije se dionice trguju na burzi. Što se tiče samog ETF-a, to je posebna vrsta otvorenog investicijskog fonda s javnom ponudom čijom se barem jednom klasom udjela trguje tijekom dana na uređenom tržištu i multilateralnoj trgovinskoj platformi. Najplastičnije prevedeno kakav je to fond, to je fond kada neko želi ulagati u određenu granu, da li je to telekomunikacijska, obnovljivi izvori energije, bilo što onda neće uložiti u jednu tvrtku nego upravo u taj fond koji samo je osnovan za taj dio grane. I onda se tu zapravo prema praćenju burzovnih indeksa koji se veže sami taj fond u određeni za razvoj pojedine grane. Znači netko od ulagatelja institucionalnih odnosno kvalificiranih, većih, ali i privatnih, manjih želi tipovati na određeni sektor, bez obzira koji on bio gospodarstva, onda ne mora ići kupovati 10 dionica svih tvrtki koje se tim bave nego upravo kroz taj fond ostvaruje svoju namjeru i prati same rezultate, odnosno nada se određenim prihodima iliti prinosima. Što se tiče ove smanjenje regulative, uvode se izmjene u odnosu na obvezni sadržaj samog prospekta fonda di se predlaže izdvajanje profila rizičnosti fonda od elemenata ulaganja te obveza društva za upravljanje da u slučaju korištenja drugih alata za upravljanje likvidnošću osim obustave i izdavanja i otkupa udjela, konkretne alate i okolnosti detaljno se opišu. Nadalje, ono što bi zaključno s ovim dijelom, svakako ovaj, volio navesti, da će zapravo ovim izmjenama biti uz to zapravo očekiva se, očekujemo da će biti usklađenost postupka ... [[Govornik se ne razumije.]] tijela te harmonizacija i modernizacija pravila o promjenama dokumentacije, informacije promidžbenih sadržaja i samoga marketinga, pogotovo vezano uz prekograničnu distribuciju i prestanak prekogranične distribucije odnosno ... [[Govornik se ne razumije.]] kao što sam ranije naveo. Dakle sve ovo bi trebalo rezultirati značajnim rasterećenjem i smanjenjem troškova poslovanja društva za upravljanje i zapravo mi ovime ćemo ispuniti, ne samo propisanu obvezu usklađivanja svog zakonodavstva, nego još dodatno i omogućiti bolje funkcioniranje samih fondova u RH. Evo, to je što se tiče ovoga prvoga dijela, onda bih odmah što prije prešao i na drugu točku, a vezano je za alternativne izmjene i dopune zakona sa alternativnim investicijskim fondovima. Trenutno znači, fond, EIF skraćeno, investicijski fond koji osniva društvo za upravljanje alternativnim investicijskim fondovima sa svrhom i namjenom prikupljanja sredstava javnom ili privatnom ponudom od ulagatelja te ulaganje tih sredstava u skladu s unaprijed određenom strategijom i ciljem ulaganja alternativnog investicijskog fonda, a isključivo korist ima .../nerazumljivo/... tog alternativnog investicijskog fonda ono što razlika od ovih prethodnih otvorenih, ovog UCITS fonda je to što oni imaju i mogućnost ulaganja u širi spektar imovine iako nisu namijenjeni svim ulagateljima, dakle oni mogu biti i otvoreni i zatvoreni. Jedan, jedna šira mogućnost samog ulaganja, trenutno u Hrvatskoj ima 34 takva fonda kojima upravlja 19 društava. Sami otvoreni alternativni investicijski fondovi nemaju pravno osobnost, zatvoreni imaju, mogu biti osnovani, do sada su mogli biti kao dioničko društvo i društvo s ograničenom odgovornošću, kasnije ćete vidjeti da se i to nadopunjuje. Također, udjeli zatvorenog alternativnog investicijskog fonda osnovanog u obliku društva s ograničenom odgovornošću mogu se nuditi samo privatnom ponudom, dakle nisu kao i prethodni fondovi koji UCITS koji su otvoreni široj javnosti. Dakle isto sve u skladu sa daljnjeg usklađivanja našeg regulatornog okvira sa pravnom stečevinom, ali i sa ciljem i liberalizacije i poticanja tržišta kapitala. Ciljevi ove direktive i uredbe su upravo uklanjanje identificiranih regulatornih prepreka u funkcioniranju jedinstvenog tržišta EU koji se konkretno tiču sada za alternativne investicijske fondove. Dakle, tu su se prepoznale da je potrebno osigurati ravnopravno i transparentne uvjete u svrhu olakšavanja upravo ove navedene prekogranične distribucije alternativnih investicijskih fondova kojima upravljaju društva istovremeno osiguravanje visoke zaštite ulagatelja. Dakle, manje-više isti razlozi, isto sve kao i za prethodni dio s obzirom da se višu na iste direktive, zato smo i objedinili raspravu, da se dobije, potakne se, ali sa ciljem zaštite jednakih pravila za sve. Znači samim tim uklanjanjem tih prepreka olakšat će se ta prekogranična distribucija i povećati razina transparentnosti pravila i postupaka. Kako bi još na te razlike se bolje odgovorilo, ovim prijedlogom zakona predviđa se usklađena definicija predmarketinških aktivnosti te uvjetima pod kojim se oni provode, to je ono uvodno što sam bio napominjao, koji je smisao samih aktivnosti. Također, propisuje se obveza provođenja postupka obavještavanja nadležnoga tijela radi odnosno ... [[Govornik se ne razumije.]] koju smo također, isto spominjali, radi izbjegavanja zaobilaženja pravila o prekograničnom samom trgovanju i obavještavanju nadležnog tijela države članica domaćina društva. Nadalje, propisuju se pravila za povlačenje obavijesti o trgovanju udjelima alternativnih investicijskog fonda u državi članici domaćinu u odnosu na jedan ili više njih, dakle u svrhu zaštite i interesa ulagatelja u pravilu upravitelji su dužni dati opću ponudu za otkup udjela, dakle sve ono što smo sada imali priliku za UCITS fondove, vrijedi i za ove EIF-ove u roku 30 dana, bez izlazne naknade, itd. Također, omogućit će se i obavljanje zadataka u odnosu na trgovanje alternativnim investicijskim fondovima koji se mogu nuditi malim ulagateljima određenog uspostavljanja sustava koji sam, isto tako, spominjao. Sad malo pokušavam ući u korak s vremenom pa ću samo se držati na ove najbitnije izmjene. Također, propisuju se sukladno i prenosimo čl. 61 direktive kojim se propisuju ... [[Govornik se ne razumije.]] regulatorni kapital društva za upravljanje. Važno je naglasiti općenito o alternativnim investicijskim fondovima da oni predstavljaju jedan dobar izvor financiranja poduzeća iako nisu namijenjeni svim ulagateljima, ali sigurno u tom dijelu i nakon provedenog savjetovanja od strane HANFA-e koja je bilo od 24. veljače do 12. travnja uvidjele su se neke potrebe za daljnjom liberalizacijom i olakšavanjem i smanjivanjem regulatornih samih zahtjeva i obaveza kako bi potakli to upravo tržište. Gdje god je moguće zapravo provesti regulatorno rasterećenje bez da se pritom ugrožavaju sami ciljevi zaštite ulagatelja. Dakle, uklanjaju se gdje god je moguće zapreke i sama administrativna opterećenja za poslovanje društava kako bi se otvorio dodatni prostor za ulaganja u alternativne investicijske fondove. Dakle neke od ostalih najvažnijih izmjena što se tiče onoga spomenutoga pravnih osobnosti uvodi se i kod onih sa privatnom ponudom i komanditno društvo uz d.o.o. i d.d. koje je bilo koje najviše odgovara određenom partnership obliku u drugim državama članicama, dakle na taj način istu mogućnost samog boljeg načina sudjelovanja u investicijama i raspodijeli dobiti. Do sada je to samo bio samo oblik d.o.o. i d.d. odnosno sukladno našem ZTD-u komanditno društvo je također predviđeno ZTD-om, dakle ništa tu nije novo osim toga da smo omogućili i taj dio. Što se tiče mogućnost kad smo govorili o samom financiranju pogotovo u odnosu na mala i srednja poduzeća odnosno MSP-ove tu se sada alternativnim investicijskim fondovima dala mogućnost i davanja zajma, što su već i pojedine članice napravile tako da pogotovo kad govorimo o financiranju gospodarstva usred ove same krize. Što se tiče ovih smanjivanja regulatornih zahtjeva liberalizacije ono što još bi volio samo pred kraj napomenuti od bitnijih stvari gdje se propisuju blaže mjere u odnosu na što je trenutno propisano zapravo što se tiče zakona odnosno kriterija za klasifikaciju samih veličine društava pa tako imamo malo, srednje i veliko ovisno naravno o ukupnoj imovini i vrijednosti imovine samoga fonda tako da oni pragovi se pomiču, što se tiče gornjeg praga na mala sa 75 na 350 milijuna kuna. Time bi mi dobili naravno u slučaju korištenja financijske poluge, ako se ne koristi financijska poluga onda jednu milijardu i 400 milijuna kuna, naravno to ovisi o samoj rizičnosti da li kada govorimo o financijskoj poluzi tih pragova da li oni odgovaraju za svoje investicije. Samim time ćemo ovaj puta dobiti devet novih malih samih … fondova što naravno vodi za sobom kod manjih su apsolutno imaju manji set obveza, veću fleksibilnost u poslovanju u odnosu na ostale kategorije, tako da je manje regulatorno opterećenje i time se ne samo da će se ovi postojeći imati lakši način poslovanja nego se zapravo potiče i veća mogućnost odnosno stvara za osnivanje novih. S obzirom na te pragove tu ćemo imati i dva nova srednja društva od ovih postojećih 34 koje sam rekao. Dakle, što se tiče niza drugih obaveza koje se također liberaliziraju odnosno smanjuju što se tiče stjecanja povećavanja kvalificiranog udjela za upravljanje, što se tiče društava za upravljanje također ono što je bitno da predlažemo i omogućiti investicijskim društvima da budu depozitari alternativnih investicijskih fondova. Do sada su oni bili kreditna institucija investicijsko društvo to je određena kategorija institucije sada to proširujemo. Neka dijela što se tiče samog člana uprave i sve je manje-više ovako pred kraj, vidim da je vrijeme isteklo, osim samog ono što bi zaključno što bi volio reći da osim samog transponiranja mi smo dosta tih administrativnih stvari rasteretili omogućili kako bi se potaklo to tržište kapitala, pogotovo što se tiče samih investicijskih fondova. Evo zahvaljujem na pažnji, ispričavam se što sam malo prekoračio vrijeme.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovani zastupnik Zvonimir Troskot.
Poštovani državni tajniče. Moje će pitanje bit vezano za tržište kapitala no ne toliko vezano za današnji zakon, dakle prošli tjedan je u Opatiji održana konferencija HANFA-e i prašinu je zapravo podigla činjenica da su bili uspoređeni prometi kriptovaluta sa prometom na Zagrebačkoj burzi gdje je već sada ujednačen promet te kriptoimovine sa primjerice dionicama i smatra se da će 2022.g. bit ta kada će kriptovaluta čak i premašiti promet samih dionica na Zagrebačkoj burzi. Da li vi pripremate već Zakon o kriptovaluti i očekujete li neku eu direktivu po tom pitanju i da li su nam dostatni zakoni o dohotku, mislim da je kapital i sekundarni dohodak za rudarenje dostatne za zakonsku regulativu trgovanja kriptovalutama sad u Hrvatskoj?
Odgovor.
Zahvaljujem na pitanju. Pitanje je apsolutno na mjestu s obzirom na tržište kapitala i nove tekovine koje idu mi imamo već nešto predviđeno samim zakonskim propisima naravno od strane prije svega HNB-a kao regulatora, ali upravo smo i ovdje imali niz određenih i sada će doći u sljedećim raspravama jedna na tragu toga prijedloga kako se što bolje osigurati i zaštiti samo tržište kapitala, ali očekujemo da se ta tematika prije svega regulira na strani EU-a gdje još nije striktno definirano. Što se tiče samih poreznih tretmana trenutno prinosi ili prihodi od trgovanja kriptovalutima se tretiraju kao prinosi od kapitala, a ne kao Zakon o dohotku. Što se tiče samoga rada koji je potreban za to, to ne spada u sferu poreza na dohodak, dakle to je isto kao i minuli rad za proučavanje gdje investirati vaša sredstva. Dakle to kad radite za sebe to niko ne pita koliko ste vremena proveli odlučujući gdje ćete uložiti u koje dionice …
Sljedeća replika poštovani zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani državni tajniče. Da bismo malo bolje razumjeli ovaj zakon odnosno što će donijeti ovaj zakon bilo bi zanimljivo saznati koja je imovina pod upravljanjem u ostalim zemljama EU u odnosu na imovinu u investicijskim fondovima pod upravljanjem u RH, tako da bi bilo iz toga trebalo izvuć zaključak što će se u budućnosti događati na hrvatskom tržištu investicijskih fondova. A da se malo prisjetimo prošlosti tamo negdje 2008. kad se donosio Zakon o tržištu kapitala ja sam slušao tada vrlo slične rasprave o tome kako će se poboljšati hrvatsko tržište kapitala i tada je taj zakon praktički uništio hrvatsko tržište kapitala jer nije razumio uopće kako je nastalo naše tržište u odnosu na to kako je nastalo u ostatku Europe. Evo.
Zahvaljujem na pitanju. Da, mnogi naši građani su se opekli upravo u tim samim počecima da ne govorim o tzv. torbarenjima i onome što je uslijedilo i dosta je gubitaka bilo zbog nesređenosti. Mi sad imamo veliku priliku da uskočimo puno daleko više nego što su druge zemlje morala doći do tog trenutka jednostavno koristeći njihov i knww-how i same ove odredbe koje transponiramo. Što se tiče stanja na tržištu kapitala ja ću reći konkretno što se tiče ovih fondova otvorenih kao što sam naveo, dakle nešto manje od 20 milijardi imovine. Naravno pad je bio prošle godine sa 23,6 na tih gotovo ispod daleko ispod 20, međutim ovo je više nego 23% nego što je bilo prošle godine. Dakle, tržište samo se oporavlja i mi smo sada negdje otprilike na razini negdje 6. mjeseca 2019., očekujemo da do kraja godine sigurno do onih pred pandemijskog dijela na 25 milijardi koliko je bilo. A što se tiče usporedbe sa Europom tu smo na desetke puta manjih opsega s obzorom na naše potencijale.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Grozdana Perić. … [[Upadica se ne razumije.]] Završili ste. Izvolite zastupnice.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Evo korona kriza je naglasila upravo važnost ulaganja u preko dokapitalizacije ili ne dužničkih vrijednosnih papira, ono što je važno da unatoč tome što su neke politike upravo u prethodnoj godini postavljale tako da se olakša i otplata i da se reprogramira i da se dostupnost kreditima samim poduzetnicima bude veća, ipak smatram da će na ovaj način kroz ulaganja bilo alternativne ili otvorene investicijske fondove da će dostupnost upravo malim i srednjim poduzećima biti puno veća i da li očekujete da će to na jedan način dovesti do ekspanzije gospodarstva u ovom periodu kada će dostupnost puno biti veća?
Zahvaljujem. Dakle, da, evo samo jedan kratki podatak što se tiče ovih najnovijih kretanja i spomenuo sam 23% više nego krajem ožujka prošle godine sama neto vrijednost imovine samih fondova, dakle od toga je 11,65 milijardi kuna odnosno 14% više mali ulagatelji su bili. Dakle, očigledno ne samo da Europa nego kod nas mi smo dosta bankocentrični sustav kad se govori o financiranju razvoja poduzetničkih i gospodarskih ulaganja i tu je ogromna i velika prilika i zato kod ovih alternativnih fondova se uvodi mogućnost i davanja zajmova da se upravo disperzira i znamo šta znači dobiti kredit od banke, a šta znači dobiti novac od ulagatelja koliko je to jednostavnije. Tako da ovo je jedna velika prilika za razvoj … tržišta kapitala, a posebno kod nas. A kada govorimo o usporedbi govorimo s obzirom u odnosu na tržišnu kapitalizaciju koju kod nas 75% BDP-a i onda zato kažem desetak puta više u odnosu na neke potencijale, a to su u bilijardama razlike što se tiče same apsolutne vrijednosti.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani tajniče. U objašnjenju prijedloga zakona jednog i drugog zapravo tumačite i pričate o tome kako ćete zapravo ostvariti mogućnost i omogućiti tim fondovima da se više ulaže i da se zapravo prikuplja više sredstava za investicije u Hrvatskoj. S obzirom na spori rast u Hrvatskoj i s obzirom na visoku percepcije korupcije u Hrvatskoj, da li je stvarno realno za očekivati da će taj rast biti veliki odnosno ako imate možda analize koje ste radili koliki bi taj rast mogao biti vrijednosti sredstava u fondovima, pogotovo u alternativnim fondovima?
Odgovor.
Dakle, što se tiče nekih projekcija rasta tržišta ona je tu mi je iščitavamo iz mjesečnih kvartalnih izvješća. Ono što mogu vidjeti da je zaključno s lipnjem kada govorimo o baznim poenima same naše Zagrebačke burze prešla 2000, dakle vraća se na ono pred pandemijsko. Sigurno da ovi udjeli o kojima sam ovdje i spominjao kada govorimo da smo sada već na jednom razdoblju od 6. mjeseca 2019. dakle gotovo 20 milijardi, sigurno da trendovi su dobri, no oni jednostavno nisu dovoljno brzi onakvi kakvi bi mogli biti. I zato upravo i radimo ove sve izmjene koje su kažem došle ne samo transponiranjem direktivi nego i mi povrh toga radimo sve ono što se prepoznalo, a kažem HANFA je napravila svoje savjetovanje gdje su upravo stakeholderi koji se time bave davali svoje prijedloge šta bi njima to omogućilo i mi zapravo njih trebamo samo i slušati i vidjeti kako što bolje to sigurno, ali efektivno poticati rast tog kapitala. Tako da ja vjerujem da sigurno tu postoji jedna velika, velika prilika i da u tom smjeru idemo samo uvijek kao i u svemu nije svejedno kojom brzinom ćemo mi to proć.
Vrijeme. Sljedeća replika poštovana zastupnica Katarina Peović.
Dobar dan. Rekli ste da će legislativa omogućiti lakše ulaganja i rast tržišta kapitala, uistinu jest pokazuje se da na našim bankama postoji ogromni štedni ulozi, a da se oni ne investiraju u krizi će se to vjerojatno samo i akumulirati što smo i sada pokazali, nema investicije, ali ima akumulacije štednje pogotovo u onim trenucima kada je riječ o konzervativnom načinu ulaganja. No, najavljujete devet novih investicijskih fondova, tumačite ovaj novi legislativni okvir kao nešto pozitivno šta će nas opet iznijet iz krize, no znači kako tumačite mislim jedno banalno pitanje što bi i zastupnici koji nisu te struke trebali postavljati, kako tumačite našu perifernu ulogu na tržištima kapitala? Znači ako taj zakon od 2008. kad je postavljen nije napravio nešto dobro za našu privredu zašto bismo mi sada opet bili optimistični prema novim legislativnim okvirima koji navodno sad moraju sve te nedostatke popraviti?
Dakle na temelju, optimizam ide na temelju trenda. Trend i u ovoj post ili još uvijek epidemiološkoj krizi je dobar, vraćanje puno prije i puno brže nego što je to i u drugim zemljama EU, u krajnjoj liniji, imate i ove procjene rasta BDP-a u koju su Hrvatsku svrstali među 3 sa najvećim procjenama rasta. Znači generalno potencijal postoji, način prikupljanja sredstava sigurno da trebamo širiti, disperzirati, da trebamo i ovo što ste spominjali, što se tiče rasta štednje sigurno ići prema i privatnim ulagačima, odnosno privatnim osobama kao potencijalnim ulagačima i upravo ono što je najbolje, uvijek je to dvosjekli mač, dakle nešto promovirate da netko može izgubiti te novce pa ćete mu onda vi biti krivi kao država zašto ste mi to tako rekli da je to divno, krasno, sjajno i bajno. Zato se uvijek taj ples između marketinga i sigurnosti bitan, a ovi fondovi su jedan od najsigurnijih načina ulaganja i zato je to izuzetno bitno. Dakle to nije pojedinačna tvrtka, to je niz u kojem 10 može rasti, jedna može pasti, a generalno će ... [[Govornik se ne razumije.]]
Sljedeća replika poštovani zastupnik Davor Ivo Stier.
Hvala potpredsjedniče, državni tajniče. S ovim mjerama se dodatno integrira europsko tržište. To za one koji imaju određeni kapital, žele ga investirati, otvara neke nove mogućnosti, međutim, htio sam vas pitati za ovaj drugi dio koji ste spomenuli, na koji način će ovo favorizirati mala i srednja poduzeća, govorili ste već o tome da se omogućuje davanje zajmova od strane ovih investicijskih fondova, ali koji su očekivani ishodi takve mjere i koje su možda neke i edukativne mjere za male i srednje poduzetnike da budu upoznati sa ovim novim mehanizmom?
Odgovor.
Zahvaljujem uvaženi zastupniče. Dakle ovo nije novi legislativni okvir, nego prije svega preuzimamo pravnu stečevinu, dakle u skladu sa ciljevima koji su postavljeni na razini EU, dakle capital ... [[Govornik se ne razumije.]] u kojima se upravo taj jedan od glavnih identifikacija, ciljeva je omogućiti dostupnost kapitalu malim i srednjim poduzećima. ... [[Govornik se ne čuje.]] dakle onaj iz bankocentričnog dijela, iz onog dijela što nešto država preko svojih mogućnosti stvara, da se tržište samo izdiže apsolutno na zdravim osnovama i da, kad, sada kada je primjetno surplus kapitala, kada je novac na rekordno niskoj vrijednosti, ovo će omogućiti da kolanje kapitala puno brže, a posljedično pogotovo ako ih usmjerimo prema malim i srednjim, da je bitno. Sigurno da veliku ulogu u tome ima i sama financijska pismenost, kako građana, ali prije svega i malih i srednjih .../nerazumljivo/... i na tome sada se donosi novi akcijski plan i tu je sigurno jedan od načina kako pametno usmjeriti naše građane, ali i poduzetnike u ove oblike financiranja i ulaganja.
Zahvaljujem. Nema više replika. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Odbor za zakonodavstvo i financije i državni proračun? Ne. Ako nema, onda prije otvaranja rasprave, samo direktna obavijest, iznošenje stajališta bit će odmah poslije završetka ove točke. Otvaram raspravu. Prvi je Klub zastupnika Mosta poštovani zastupnik Zvonimir Troskot.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege i poštovani građani RH koji nas gledate putem ekrana. Ne bih ovu raspravu, barem svoj dio, sveo samo na ovaj legalistički pogled prijedloga ovog zakona, nego bih volio ovaj, ocu cijelu tematiku investicijskih alternativnih fondova i općenito tržišta kapitala staviti u jedan globalni kontekst, dakle to će bit prvi dio rasprave, a s druge strane, vidjet gdje se mi kao Hrvatska nalazimo u tom cijelom kontekstu s obzirom na sva zbivanja koja se događaju oko nas. Što se tiče nekakvih globalnih i europskih tijekova, barem ekonomsko-financijskih, dakle ono što se sada već vidi i nazire jest da su SAD i Kina doslovno pomele EU. Na početku 21. st. dakle od 100 kompanija, 41 dakle, najbogatijih, najvrjednijih po imovini, se nalazila u EU, danas ih se nalazi samo 19. Ako se pogledaju, recimo najveće neke industrije, primjerice, športske opreme, američki Nike i recimo, kineska Anta pomeli su njemački Adidas ili primjerice, ako ćemo pogledati industriju investicijskog bankarstva, američki JPMorgan Chase je itekako nadmašio švicarski Credit Suisse, dakle drugi razlog te komparativne prednosti za SAD i Kinu, dakle danas govorimo, dakle iz razloga što su kompanije u koje su ulažu su mlade, a i vode ih osobe koje su ih i osnovale. Primjerice, Elon Musk, Jeff Bezos, itd. E sad, ono što je osnovno pitanje, a s obzirom da smo dio tog cijelog društva, dakle postavlja se pitanja „Europo, gdje si stala?“ iz razloga što recimo, jedan globalni lanac kave se možda čak očekivao da će nastati iz jedne Italije, Starbucks jest pokorio svijet, poznat je i jedan tradicionalni inženjeringa automobila koji dolazi iz Europe, bilo Njemačke, Švedske, Italije, itd., Elon Musk je u 20 godina dakle održao lekciju tradicionalnom europsko inženjeringu, a Švicarska je desetljećima bila poznata dakle po financijskim uslugama, bankarskim tajnama i na kraju svim mogućim financijskim lepezama. Dakle sada je švicarska banka Kredit Suisse, ne znam da li je u prvih 10, možda jest, a s druge strane, dakle globalnu ulogu je preuzela američka multinacionalna korporacija koja se zove BlackRock. E ovako, što se tiče samog problema, europskog općenito jest problem heterogenog tržišta, govorimo sada, još uvijek smo u ekonomsko-financijskom kontekstu, s obzirom da su tema investicijski alternativni fondovi i tržište kapitala jest što, u činjenici da će recimo zajednička tržišta u, recimo, u SAD-u i Kini primjerice, omogućiti lakše kolanje, odnosno lakše kretanje kapitala. Primjerice, jedna banka u Kaliforniji lakše će ponuditi svoje usluge u Teksasu, jedna banka iz Šangaja će lakše ponudit svoje usluge primjerice u Pekingu dok će recimo jedna banka u Portugalu puno teže ponuditi svoje usluge u jednoj Finskoj i tu su problemi prije svega jezične barijere još uvije, kulturne barijere, regulativne barijere itd. Ono što čak što sam uspio naći što se tiče samog mentaliteta o tome je govorio jedan predsjednik uprave Volva koji kaže kada europske kompanije razmišljaju o svojem domaćem tržištu one još uvijek razmišljaju u kontekstu svoje zemlje, a ne u kontekstu kontinenta. I u tom smislu postoji velika komparativna prednost SAD-a i Kine u odnosu na samu EU. Dakle, po poznatom magazinu The Economist od 19 najvećih poduzeća koje su osnovane u zadnjih 25 godina koje imaju vrijednost preko 100 milijardi dolara, dakle od njih se devet nalazi u SAD-u, osam u Kini, a niti jedna u EU. I glavni razlozi koji se navodi prema tom Economistu jest puno veće tržište koje je homogenije, koje je sjedinjenje, s druge strane duboko je razvijenije tržište kapitala iz razloga što je EU se percipira isključivo kao regulator i s treće strane top sveučilišta koja mogu i dalje pripremat ljudske potencijale za sve nove projekte odnosno sve stvari koje dolaze u budućnosti. Industrije koje dominiraju i na kraju ću se onda vratiti na kontekst Hrvatske, dakle su fintech dakle revolucija u financijskoj tehnologiji, nadalje električni automobili primjerice Elon Musk ili recimo Zhipeng Kine i robotika i u njih najviše ulažu investitori. Namjerno sad to izdvajam iz razloga što je bilo navedeno ovdje da jedan bijeg iz dužničkih vrijednosnih papira odnosno kredita obveznice itd. iz razloga što su im kamate premale, negdje su čak i negativne, i donose male prinose za investitore i sve više se pribježe investicijama kao što su alternativni fondovi, … zajmovi koje smo dotaknuli koji idu od ulagača i izbjegava se sve više i više ta jedna tradicionalna europska bankocentričnost. Prije nego što još dođem do Hrvatske još bih htio staviti u to jedan kontekst investicijski, dakle bilo je vidljivo da su se prije nekoliko tjedana SAD i Europa sastale po pitanju avio industrije u kojem su jedna i druga dampinški djelovale odnosno netržišno poslovale po pitanju Airbusa i Boeinga i tu su pokazale zapravo da se po svojim nekakvim principima i nisu razlikovale od Kine koja to radi godinama, a glavni razlog zašto su se sastali iz razloga što na tržište je već sada Kina plasirala poznati mlažnjak C919 koji još uvijek nema takvu ulogu kao što ima Airbus i Boeing, međutim poznavajući Kinu vrlo brzo će doć do tih razina. I u tom smislu američka administracija je krenula u savezništvo iz razloga što itekako im smeta ta kineska dominacija odnosno rast kineskog gospodarstva i iz toga je vidljivo još uvijek da su SAD i Europa saveznici bez obzira što recimo je Kina prodrla na mnoga tržišta, primjerice jedna Njemačka ili recimo u električnim automobilima da su već sada se plasirali vodeći lideri na jednom norveškom tržištu koja ima entuzijastične kupce za električne automobile. E sad, gdje je tu Hrvatska? Dakle, rekli smo da su tri industrije koje su nerazvijenije u svijetu u koje se najviše sada ulaže dakle fintech s druge strane imamo električne automobile i robotika. Ono što sam uspio pronać jest da je nedavno baš izašao jedan novi proizvod zagrebačkog Dok-Inga koji je izradio tenkić Commodore i na kraju dana je osnovan i jedan regionalni centar isto tako nedavno za nova istraživanja na području robotike, pa evo možda se baš u tom centru razvije jedan novi naš proizvod robot Pepe koji će se također svađat sa predsjednikom HS-a kao što smo to imali primjerice to primjer gledat prije nekoliko tjedana ovdje u HS-u. Dakle, osim robotike ono što sam uspio nać na indeksu FT 1000 značajne skokove su upravo postigle i naše hrvatske kompanije i to treba pohvaliti iz razloga što gledamo već u ta neka alternativna investiranja, dobro je pogledati kako zapravo kotiraju naše kompanije. Pa redimo fintech kompanija Oradian je skočila je 113. mjesto na 164. se nalazi na Q agency, na 438. Microblink i 462. Infinum i to treba pohvalit, dakle to su sve kompanije koje su registrirane u Hrvatskoj i na tim važnim indeksima nas itekako i na tim važnim tržištima nas itekako zastupaju. Što se tiče električnih automobila, ono što mi je bilo s čime sam zapravo bio i ponosan jest da se sve više i više Rimac automobili pojavljuju u člancima primjerice kao što su The Economist ili Financial Times i ostali magazini koji prate djelovanja. I ono što vidim na globalnim tržištima kapitala traži se sad već jedan globalni konkurent primjerice Tesli, niko ne kaže da će to biti naš Rimac, ali ko zna. Dakle, s jedne strane u Europi su prepoznati električni automobili koje radi recimo naš Rimac i s druge strane Hispano-Suiza iz Španjolske dakle to je još jedna od kompanija koja na području Europe rade slične stvari kao što radi i naš Rimac. I to je jako bitno iz razloga što sad je značajno da se pozicioniramo ako ništa na tom tržištu EU u ove tri industrije iz razloga što Kina prodire, a najbolji primjer recimo baš u industriji električnih automobila jest Zhipeng koji je već sada osvojio norveško tržište. Evo ga. Hvala lijepa.
Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani predsjedavatelju, g. tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Drago mi je da ste se okupili u velikom broju i da ćemo raspraviti ove teme. I na početku bih iskoristio priliku da podsjetim g. Troskota da je kad je govorio o robotici, da je zaboravio izuzetno važne stvari spomenuti, a to je umjetna inteligencija i machine learning, znači područja u koja će se definitivno ulagati i koja se već danas ulaže u jako velikom postotku pa nadam se da će to g. Troskot prihvatiti i o tome kasnije možda i nekom svojem drugom govoru spomenuti. Sad bih se vratio na temu. S obzirom da je rasprava objedinjena, ja ću u ovoj raspravi najprije govoriti o UCITS fondovima, a u završno u ime kluba ću govoriti o alternativnim fondovima, odnosno o zakonu, o prijedlogu zakona tako da ćemo onda vjerojatno u završnoj riječi još imati prilike postaviti pitanja g. tajniku. Cilj ovog prijedloga zakona je daljnje usklađivanje hrvatskog regulatornog okvira za tržište kapitala s pravnom stečevinom EU odnosno ukloniti prepreke za učinkovito prekogranično trgovanje investicijskih fondovima, ujednačiti postupak notifikacije te harmonizirati različite prakse koje su se primjenjivale u državama članicama u vezi sa prekograničnim trgovanjem investicijskim fondovima. Sličnu smo formulaciju čuli već i jučer kad smo se usklađivali u vezi onih digitalnih sadržaja, tako da vidimo da zapravo imamo nekoliko zakona u srijedu koji zapravo se usklađuju na gotovo isti način, odnosno imaju iste prijedloge, odnosno isti cilj. S prijedlogom zakona uvodi se obveza uspostavljanja sustava koji omogućavaju obavljanje zadataka u vezi s trgovanjem otvorenim investicijskim fondovima i stavljanjem istih na raspolaganje malim ulagateljima u svakoj članici u kojoj društvo za upravljanje tim fondovima namjerava trgovati poput obrađivanja zahtjeva za izdavanje i otkup udjela UCITS fonda te izvršavanje drugih plaćanja imateljima udjela koja se odnose na udjele UCITS fonda. Zatim pružanje informacija ulagateljima o načinu podnošenja zahtjeva za izdavanjem i otkupom udjela UCITS fonda te načinu isplate prihoda od otkupa UCITS fonda, olakšavanje obrade informacija i pristupa podacima i mjerama vezanih za izvršavanje pritužbi ulagatelja te stavljanje na raspolaganje ulagateljima svih informacija i dokumenata UCITS fonda kao što su prospekti, pravilo, dokumenti sa ključnim informacijama o investitorima. Prijedlogom zakona se propisuje i postupanje za društvo za upravljanje iz RH kojim žele osnovati podružnicu na teritoriju druge države članice kako bi obavljalo djelatnost za koje mu je HANFA izdala odobrenje za rad, kao i za društvo za upravljanje koje trguje udjelima UCITS fonda u državi članici domaćinu UCITS fonda. Konkretno, prijedlogom zakona propisuje se postupanje u vezi s obavijesti o namjeravanoj promjeni podataka iz obavijesti i dokumentacije koja se dostavlja uz obavijest o namjeri osnivanja podružnice u drugoj državi članici, odnosno koja se dostavlja uz obavijest o namjeri početka trgovanja. U naš zakonodavni okvir uvodi se i pojam i osnovne odrednice UCITS ETF, znači exchange traded fund, kao posebne vrste otvorenog investicijskog fonda s javnom ponudom, čijom se barem jednom klasom udjela trguje tijekom dana na uređenom trećem tržištu ili ... [[Govornik se ne razumije.]] trgovinskoj platformi s barem jednim održavateljem tržišta koji poduzima odgovarajuće radnje kako bi osigurao da tržišta vrijednosti njihovih udjela ne odstupa znatno od njegove neto vrijednosti imovine i kada je primjenjivo, njegove indikativne neto vrijednosti imovine u skladu sa smjernicama o investicijskim fondovima, čijim se dionicama trguje na burzi i drugim pitanjima u vezi sa UCITS fondovima koji su propisani. Važno je za napomenuti da se u prijedlogu zakona vodi računa i o transparentnosti prema ulagateljima, što posebno pozdravljamo, vodi se računa o dobroj i pravovremenoj informiranosti ulagatelja, a zbog toga se kod obaveznog sadržaja prospekta UCITS fonda predlaže izdvajanje profita, profila rizičnosti UCITS fonda od elemenata ulaganja UCITS fonda. Moram napomenuti da je u ovom prijedlogu zakona napravljen dobar korak u dijelu koji će omogućiti društvu za upravljanje da se pripremi organizacijski, tehnički i tehnološki za pravovremeno i točno informiranje ulagatelja te da su jasno propisane sankcije za društvo za upravljanje koje neće poštivati odredbe. Ovo napominjem zbog činjenice da se očekuje i traži što je moguća veća transparentnost te da se društvima dalo dovoljno vremena da se pripreme za takav pristup te će članci prijedloga zakona vezani za ove odredbe stupiti na snagu sa 1.1.2023. g. što ukazuje na činjenicu da im se dalo dovoljno vremena za pripreme i da neće biti prostora za isprike u slučaju kršenja tih odredbi. Ovdje mislim na čl. 26 i 56 ovog Prijedloga zakona. Kao što sam rekao jučer u raspravi o prijedlogu zakona o određenim aspektima ugovora o isporuci digitalnog sadržaja i digitalnih usluga, mi kao klub pozdravljamo rasprave o zakonima i donošenje zakona i pojedinih odredbi zakona koje će stupiti na snagu tek za nekoliko mjeseci ili čak možda i kasnije jer takav pristup omogućava svim sudionicima da se na adekvatan način pripreme za aktivnosti i postupke koji su predviđeni zakonom i da se na taj način izbjegnu nesporazumi i eventualno kazne koje se mogu desiti. Hvala lijepa.
Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Jure Brkan.
Poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Evo ispred nas je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o alternativnim investicijskim fondovima. Spomenut ću da smo zadnji put o njima raspravljali ovdje 2019.g. objedinjeno isto kao i danas, a sada ih ponovo unapređujemo i usklađujemo kompletan hrvatski regulatorni okvir s pravnom stečevinom EU. Konačni prijedlog Zakona o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom, maloprije smo spominjali 2008.g., ali napominjem da je donesen 29.4.2016.g. u 8. sazivu HS-a i samim njegovim donošenjem se povećala zaštita ulagatelja u otvorene investicijske fondove propisala su se pravila odgovornosti depozitara te se definirao zahtjev za nagrađivanje zaposlenika društva za upravljanje. Također je pojednostavljen i postupak licenciranja, a onda smo u 2019.g. isto zadnjim izmjenama usklađivali se sa pravnom stečevinom EU i uredbom o sekuritizaciju. Uvele su se tada i nove odredbe koje su dale ovlasti društvima za upravljanje otvorenim investicijskim fondovima da mogu obavljati poslove servisera. Danas pred sobom imamo kako sam i rekao, prijedlog zakona čiji je razlog donošenja daljnje usklađivanje hrvatskog regulatornog okvira u području tržišta kapitala s pravnom stečevinom EU i navedenim direktivama. Cilj Direktive 2019/1160 te Uredbe 2019/1156 jest uklanjanje prepreka za prekogranično trgovanje investicijskim fondovima, ujednačavanje postupka notifikacije te harmoniziranje različitih praksi u državama članicama EU, a odnose se na prekogranično trgovanje u investicijskim fondovima. U prijedlogu zakona možemo iščitati koji su glavni ciljevi izmjena i dopuna ovog zakona. To su između ostalog uspostavljanje sustava koji omogućava obavljanje zadataka u odnosu na trgovanje UCITS fondovima te stavljanje istih na raspolaganje malim ulagateljima u svakoj državi članici EU u kojoj društvo za upravljanje UCITS fondovima namjerava trgovati. Nadalje, propisuju se i pravila za povlačenje obavijesti o trgovanju udjelima UCITS fondova u državama članicama, također državi članici domaćinu u odnosu na jedan ili više UCITS fondova na način da društvo za upravljanje koje povlači obavijest o trgovanju dužno je dati opću ponudu za otkup udjela bez naplate, izlazne naknade koja mora trajati 30 dana i biti objavljena na javno dostupnom mediju. Maloprije smo također čuo od državnog tajnika da u Hrvatskoj poslije 94 UCITS fonda i da ukupno raspolažu sa 19,3 milijardi kuna vrijednosti imovine. Izmjenama se također propisuje postupanje vezano za obavijest o namjeravanoj promjeni podataka iz obavijesti i dokumentacije koja se dostavlja uz obavijest o namjeri osnivanja podružnice u nekoj drugoj državi članici tj. koja se dostavlja uz obavijest o namjeri početka trgovanja. Također propisuje se i dopuna odredbi za izračun općih fiksnih troškova za potrebe izračuna minimalnog regulatornog kapitala društva za upravljanje. Spomenulo se i uvođenje novog pojma UCITS, ETF Exchange traded fund što bi bila posebna vrsta otvorenog investicijskog fonda sa javnom ponudom čijom se barem jednom klasom udjela trguje tijekom dana na uređenom tržištu ili multilateralnoj trgovinskoj platformi te su propisane specifičnosti ETF-a. Na posljetku, događaju se promjene u odnosu na obavezni sadržaj prospekta UCITS fonda, ističe se razdvajanje profila rizičnost UCITS fonda od elemenata ulaganja UCITS fonda kao obaveza da društvo za upravljanje u slučaju korištenja drugih alata za upravljanje likvidnošću osim obustave izdavanja ili otkupa udjela konkretne alate i okolnosti detaljno jasno raspiše za ulagatelja te da u početku korištenja istih obavijesti i Hrvatsku agenciju za nadzor financijskih usluga. Što se tiče Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o alternativnim investicijskim fondovima u jednim od ranijih izmjena zakona uređene su tako postupci za osnivanje, poslovanje i prestanak rada društva za upravljanje alternativnim investicijskim fondovima. Također razvrstala su se društva u tri razreda malo, srednje i veliko na temelju veličine imovine kojom društvo upravlja i kategorije ulagatelja kojim se udjeli pojedinih alternativnih investicijskih fondova mogu nuditi. Također nastojalo se na sasvim novu razinu dići i osiguranje i zaštita malih ulagača. Današnjim zakonom se ponovo usklađujemo sa pravnom stečevinom EU, usklađuju se hrvatski regulatorni okvir u području tržišta kapitala sa pravnom stečevinom EU, događa se ovim izmjenama i administrativno i regulatorno rasterećenje alternativnih investicijskih fondova koji smo čuli da ima 34 u Hrvatskoj i da raspolažu sa 4,4 milijarde kuna vrijednosti imovine. Neki od glavnih ciljeva ovih izmjena su kako u prijedlogu zakona i stoji uvođenje definicije pred marketinga te propisivanje uvjeta za obavljanje pred marketinških aktivnosti u odnosu na alternativne investicijske fondove koji se nude isključivo profesionalnim ulagateljima, dakle kako smo čuli to znači točno određena pravila igre na tržištu kapitala. Također propisuju se i pravila za povlačenje obavijesti o trgovanju udjelima i u dionicama alternativnih investicijskih fondova u državi članici domaćinu u odnosu na jedan ili više alternativnih investicijskih fondova. Ono što treba izdvojiti kao bitnije da se uređuje okvir za jedno od mogućih alternativnih oblika financiranja to je alternativni investicijski fond za davanje zajma, znači investicijski fond daje zajam djelujući kao jedini ili primarni zajmodavac prema zajmoprimcima kao što su mala i srednja poduzeća. Predlaže se i povišenje gornjeg praga za malo društvo za upravljanje alternativnim investicijskim fondovima sa 75 na 350 milijuna kuna u slučaju korištenja financijske poluge odnosno milijardu i 400 milijuna kuna u slučaju kada se ne koristi financijska poluga. S ovom izmjenom RH će dobit devet novih malih upravitelja koji su prije bili klasificirani kao veliki ili srednji, kao i dva nova srednja upravitelja koja su prije bila klasificirana kao velika. Također bitno je istaknuti da se uvode manje zahtjevne obaveze i prilikom stjecanja ili povećanja kvalificiranog udjela u malom i srednjem društvima, a investicijskim društvima se omogućuje da budu depozitari alternativnih investicijskih fondova. Radi povećanja konkurentnosti inače da bude čitavo tržište kapitala što konkurentnijim, radi regulatornih rasterećenja u izmjenama i dopunama ovog zakona predlaže se i niz mjera kao što su smanjenje najnižeg iznosa temeljnog kapitala za male upravitelje sa postojećih pola milijuna kuna kada je upravitelj imenovan kao vanjski upravitelj na 400.000 kuna. Dalje se predlažu rasterećenja kod imenovanja članova uprave upravitelja, predlaže se promjena koncepta odobrenja osnivanja alternativnih fondova sa privatnom ponudom, rasterećenja u području izvještavanja za male upravitelje provest će se i kroz izmjene pravilnika agencije kojima se uređuje izvještavanje za upravitelje, a i alternativne investicijske fondove s kojima upravljaju. Između ostalog napominje se da će se provoditi harmonizacija sa drugim propisima u cilju uklanjanja nedostataka uočenih kroz dosadašnju prasku što doprinosi ujednačenosti postupanja i pravnoj sigurnosti. U biti cilj oba ova prijedloga zakona o izmjenama i dopunama bilo u otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom, bilo u alternativnim investicijskim fondovima je konačno da se olakša, rastereti i unaprijedi poslovanje u ovim fondovima. Iz svega toga iz svega navedenoga Klub zastupnika HDZ-a podržat će ove prijedloge zakona. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HSS-a i RF-a poštovana zastupnica Katarina Peović.
Dobar dan svima. Postavit ću malo šire pitanje od onoga što se na samoj raspravi postavilo, prije svega same uloge ovako hermetičnih zakonodavnih prijedloga koji ne stručnjacima vrlo malo toga govore. Ono što je podtekst takvih prijedloga uglavnom je nekakva teza da se ne stručnjaci trebaju složiti sa prijedlozima zakonodavnim prijedlozima koji se u potpunosti usklađuju sa europskom regulativom i na taj način pristajemo na onaj model koji nam je nametnut, ali ga ne treba propitivati. Znači usklađivanje tržišta kapitala treba u potpunosti preuzeti kao normativan okvir jer je riječ o tzv. opet ponavljam od jučer je onom prilagodbi eu legislativi. Preuzimanje takvih zakona ograničeno je ovakvim rezonom. Pri tome u ovom slučaju uistinu treba postaviti pitanje šta mi od toga imamo? Znači tržište kapitala postoji zakon je izglasan još 2008.g. naše tržište kapitala ni po čemu ne konkurira velikim tržištima kapitala, mi se nalazimo na začelju. Jedna zanimljiva omaška koja je u govoru kolege Troskota se pojavila daje mi još jedan rezon da još nešto spomenem, a to je rekao je činjenicu da Amerika i Kina u ovom trenutku prednjače i da su u potpunosti prestigle EU i kompanije EU i nastavio obrazlagati zašto, obrazlažući model američkog uspjeha onaj klasični znači Elon Musk i slični poduzetnici koji sami svojom inicijativom individualnom uspijevaju postići velike uspjehe bez društvenog, da tako kažemo, bez društvene podrške pri tome praveći omašku, ne spominjući da je taj model bitno drugačiji od kineskog modela. Znači ako imamo američki model koji hvali kao model onog klasičnog individualnog poduzetnika koji investira, koji ulaže i koji generira dodanu vrijednost, a to sigurno nije model koji imamo u Kini. Znači potpuno drugi model koji se temelji uistinu djelomično i na ovim investicijskim fondovima, ali koji su uistinu za Kineze samo jedan oblik postavljanja mogućnosti za venčer fondove i ulaganja zajedno sa zapadnim kompanijama, ali više jedan oblik nekakvog izloga u kojem se oni pojavljuju, a zapravo cijeli model kineskog rasta se temelji itekako na državnom intervencionizmu i državnom protekcionizmu koji su nama ovdje u potpunosti zabranjeni i ograničeni, iako je recimo Kina izvukla milijuna ljudi iz siromaštva i mogli bismo neke zaključke iz toga izvući, ali ako nećemo evo Kinu koja nam je daleka onda se možemo upitati zašto njemačke investicije ne temelje se isključivo na investicijskih fondovima nego više na bankama. Znači ovdje je državni tajnik isto tako rekao banke su investicije koje su komplicirane, ajmo to tako pojednostavljeno reći, a kada imamo investitora koji investira to su puno jednostavniji krediti. Mislim da tu trebalo bi postaviti ipak nekakva pitanja i postaviti nekakav okvir za skepsu. Postavila sam isto tako pitanje državnom tajniku dakle odakle optimizam, zašto bismo sada bili optimistični ako to vam je vrlo sličan model kao i svim onim europskim legislativama koje su se unaprjeđivale, koje su iz godine u godinu, iz ciklusa u ciklus se popravljale da tako kažem, a to je sa fondovima slučaj. Znači uvijek se obećava da će novi tip fonda i tog okvira zakonodavnog dati veću sigurnost za te investitore, da će minimizirati rizike za investitore i da će tako potaknuti tržište kapitala u našem slučaju, ali kad gledamo svijet to nije slučaj, znači apsolutno smo ograničeni i moramo priznati da postoji taj inherentni mehanizam generiranja kriza i da krize ne možemo izbjeći. Postavila sam pitanje zašto onda od kud optimizam, zašto sad imamo nekakav pozitivan nekakav pogled na to, zašto nemamo kritičan pogled prema svim zakonodavnim prijedlozima koji se tiču tržišta kapitala od prije, znači svim regulativama koje preuzimamo, a ostajemo još uvijek na začelju. E sad tu mi je državni tajnik odgovorio ono što često čujem od HDZ-a, a to je da je mislim optimizam se temelji na trendu, a kod HDZ-a je odgovor da je trend taj da imamo rast BDP-a, ali to je manipulativna argumentacija jer rast BDP-a ima i Zimbabve. Znači pitanje od kuda mi krećemo? Znači mi krećemo s vrlo niskih grana ako gledamo samo rast onda mi smo snažno zaostajali u odnosu na druge zemlje u EU. Stvarno imamo rast, ali taj rast u usporedbi sa rastom drugih zemalja je vrlo nizak i vrlo slab. Prema tome, ne možemo taj rast uzimati kao nekakav pokazatelj našeg dobrog stanja. Uvijek kažem mislim ako govorimo o pozitivnim trendovima i negativnim trendovima onda uvijek morate uzeti one statističke podatke DZS-a o siromaštvu i deprivaciji koji pokazuju stvarno stanje stvari, a stvarno stanje stvari je da je gotovo milijun ljudi živi u uvjetima ili u opasnosti od siromaštva, 300.000 djece živi u opasnosti od siromaštva itd., znači ti pokazatelji socijalne deprivacije i siromaštva uistinu su da tako kažem otrežnjenje. E sad, ako postavljamo takva pitanja neugodna jel koja baš ne vole vladajući onda šta se postavlja kao rješenje? Hoćemo li mi sad odbaciti ovaj prijedlog ili ne? Mislim i odbacivanje i prihvaćanje ovog prijedloga neće ni na koji način utjecati na bilo kakav privredni rast i boljitak onih koji bi mogli profitirati od naših zakonodavnih prijedloga. Nećemo dakle popraviti ni na jedan ni na drugi način ništa za njih, ali zato uporno postavljam ono pitanje možemo li postaviti neka druga pitanja. Možemo li postaviti pitanje stvarnog privrednog rasta na nekim modelima ili ćemo nastaviti preslikavati europsku legislativu od slova do slova ne primjećujući i autistično odbijajući da primijetimo da preuzimanje te europske legislative nama ne donosi ništa dobro. Znači mi nastavljamo istim tonom u istom ritmu, ali rezultati su nikakvi jel, mi ne možemo ni na koji način se tako razviti, mi ćemo samo kaskati na samom začelju. Prema tome, uopće pitanje dal ćemo prihvatiti ovaj zakonski prijedlog ili ne, mislim nije uopće pitanje. Ono što bismo trebali postaviti kao pitanje je zašto investicijski fondovi nisu napravili ono što se opet u ovom zakonskom prijedlogu obećava, kako ćemo to promijeniti, možemo li neka druga pitanja postaviti, a ta se pitanja naravno postavljaju u Nacionalnoj strategiji oporavka i otpornosti u nacionalnim raznim planovima, policy papirima, znači tamo se treba postaviti to pitanje, možemo li zamisliti nekakav model u kojem država ipak ima aktivniju ulogu. Jučer smo imali i prekjučer priču o radnicama Orljave državne firme koju država namjerno, namjerno uništava i daje poslove privatnim tvrtkama da šivaju košulje za MORH, za policiju, za državne institucije umjesto da potiče da država bude poduzetnik, da država potiče taj rast i privredni razvoj ili ćemo eto nastaviti kaskati na samom začelju prepisujući europsku legislativu i prijedloge. Utoliko, evo ne znam da li ćemo podržati, vjerojatno ćemo biti suzdržani o ovom prijedlogu jer supstancijalno ne mislimo da on donosi baš ništa Hrvatskoj.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pred nama su dvije izmjene i dopune zakona i to Zakona o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom i Zakona o alternativnim investicijskim fondovima. Kako je evo posljednjih godinu i pol dana smo na čekanju, na čekanju smo vezano uz brdo stvari tako se i postavilo pitanje što s investicijskim fondovima u Hrvatskoj kako otvorenim tako i alternativnim. Predlagatelj nas uvjerava kroz ove dvije izmjene i dopune zakona da je situacija ohrabrujuća, da se imovina kojom fondovi raspolažu povećava u odnosu na početak godine, isto tako izgleda da raste i broj malih ulagača u otvorene investicijske fondove. Jedan od naših osnovnih problema je to što ljudi i dalje relativno veliku štednju, a riječ je negdje oko 200 milijardi kuna drže u raznim neaktivnim oblicima umjesto da se ona aktivira uključujući i kroz fondove. Ja zaista ne želim koristiti izraz financijska pismenost i onda sugerirati da su građani nepismeni, ali postoji zaista nevoljkost naših ljudi da ulažu u fondove i to mora biti ne samo posljedica znanja ili neznanja nego i dugogodišnjih desetljećima važećih oblika i načina štednje u našoj zemlji. Vlada, a i sami fondovi morat će još puno raditi na tome da privuku ljude i da razviju kakav takav odnos prema povjerenju koji bi značajno doprinio tome da se ljudi u većem broju i s većim novcem odluče ulagati u fondove. To će samo jednim dijelom biti moguće kroz povećanje znanja odnosno pismenosti kako se to evo uobičajeno govori, ali će trebati puno rada na tome da se ljudi osjećaju ugodno s takvim ulaganjima i da vjeruju fondovima, a i državi. A znamo da to neće biti lako postići, pogotovo ovo drugo da naši građani i da mi sami počnemo vjerovati državi. Ministarstvo financija nas je tako između ostalog obavijestilo da u Narodnim novinama je objavljen novi okvir za podizanje financijske pismenosti za sljedećih šest godina, a zajedno s njim i akcijski plan za dvije godine. To je sigurno korisno i dobro, ali ono što svi znamo od objave u Narodnim novinama pa do realizacije je jako, jako dugi put. Ima nas ovdje koji govorimo i o potrebi uvođenja građanskog odgoja u obrazovni sustav već od najranije dobi i pri tom govorimo i o tome da bi se od najranije dobi zaista našu djecu trebalo učiti toj, koristit ću ja izraz, financijskoj pismenosti da zapravo da imaju osnovne elemente i osnovna znanja i svi znamo da tome nije tako. Dakle, onaj odgovor na pitanje kad ćemo mi svi zajedno i svi građani RH početi više vjerovati je odgovor između ostalog i u obrazovanju. A sad malo kad govorimo o otvorenim fondovima i alternativnim fondovima, brojke su nam još uvijek niske. Posebno je to vidljivo kod alternativnih fondova kod kojih je vrijednost imovine tek na razini negdje oko 1% BDP-a Hrvatske. U Njemačkoj je to preko 57% BDP-a, ja sam koristila podatke koje je u obrazloženju predlagatelj naveo i nisam ih išla provjeravat, pretpostavka je da su oni zaista skinuti sa odgovarajućih web stranica, odnosno odgovarajuće podatke. U Francuskoj je to više od 48%, a na razini cijele EU je ta brojka jednako tako viša od 48%. To znači da mi zaista značajno zaostajemo odnosno da nas se u usporedbi s EU zapravo ni nema. Iza nas su naši uobičajeni partneri koji se zajedno s nama nalaze na dnu ljestvice kad se treba nešto ocjenjivati, to je Bugarska, ali ovaj put nam se pridružila i Slovenija. To je velika šteta jer su zbog strukture ulaganja i interesa profesionalnih i institucionalnih ulagatelja alternativni fondovi dobar izvor financiranja za poduzeća, čak i ona koja nisu na tržištu kapitala, a trebaju dodatne investicije. Snažnije alternativni fondovi za Hrvatsku bi mogli znači širi izbor dugoročnih financiranja za poduzeća, posebno mala i srednja. To bi opet značilo da se podupire šiti oporavak gospodarstva nakon pandemije Covid-19. Ove izmjene i dopune, ovih dva zakona, u svojoj biti, osim što usklađuje naše zakonodavstvo sa zakonodavstvom EU, zapravo čini se, olakšavaju i ujednačavaju poslovanje fondova i čine njihovo poslovanje preglednijim. Ne možemo reći, to su dobre stvari. Posebno u onom dijelu gdje se našim fondovima olakšava poslovanje, odnosno gdje se izbjegava situacija da fondovi iz drugih država članica iz bilo kojeg razloga lakše ili jednostavnije posluju od naših, uključujući i na hrvatskom tržištu. Tu spadaju različita regulatorna rasterećenja koja se ovdje predviđaju. dakle, imamo zakone kroz dva čitanja, mi se kroz te zakone usklađujemo sa direktivama EU i sa nekakvim dobrim europskim praksama, ja ne dvojim da će i u prvom i u drugom čitanju ti zakoni dobiti sasvim dovoljan broj ruku da oni prođu, mi jednako tako mislimo da zaista treba voditi računa i našu regulativu nekako definirati, pokazivati da zaista je Hrvatska država koja nekako ide naprijed. Ali, ovi zakoni će ostati mrtvo slovo na papiru ako se mi konačno ne odlučimo za nekakav model. Danas na razini svijeta, kao što su već moji prethodnici neki govorili, govorili su o američkom modelu, govorili su o kineskom modelu, dakle teško se može Hrvatska, ovakvi mali kakvi jesmo uspoređivati i koristiti jedan od tih modela. Ali bi trebalo nekako prepoznati u EU neke zemlje koje imaju nekakav model. Ja ne mislim da možemo napraviti copy-paste i reći sad nešto što je primjenjivo u nekoj zemlji s nekom drugom tradicijom, nekim drugim načinom života je isti čas primjenjivo u Hrvatskoj, ali se uvijek trebate odlučiti za neki model, vidjeti koje su dobre prakse i vidjeti što tu je primjenjivo na nas. Dakle ono što su pokazatelji, pokazatelji pokazuju i vratit ću se još jedanput. Alternativni fondovi, vrijednost imovine otprilike 1% BDP-a. Brojka na razini EU negdje 48% i to jasno pokazuje gdje mi jesmo. Jasno pokazuje da smo mi tu samo, u samim začecima, ali jasno pokazuje da su tu mogućnosti. To, na tom se treba poraditi i to treba voditi računa i to su nekakve državne politike koje trebaju. Naravno da svaki put govorimo i o planu otpornosti i oporavka. Dakle, taj plan otpornosti i oporavka, odnosno oporavka i otpornosti, ta otpornost, da nam se drugi put nešto ne desi, jedna od poluga za to mogu biti i ovo o čemu mi danas govorimo, a što naravno je izuzetno stručno, izuzetno važna tema i nikad nisu one neke teme koje izazivaju rasprave u Saboru cijeli dan, ali tome je tako. Ja bih se još samo referirala na one posebno važne izmjene koje su kod otvorenih fondova, koje povećavaju preglednost poslovanja, dostupnosti informacija o fondova i njihovom poslovanju za male investitore. To uključuje i načine komunikacije s fondovima, obrađivanje različitih vrsta zahtjeva, rješavanje pritužbi i redovito temeljno izvještavanje investitora uz potpunu dostupnost tih dokumenata. Dakle, to je onaj dio koji ja uvijek čitam tehnički, a tehnički znači da se olakša život onima koji koriste taj zakon, onima koji po tom zakonu zaista rade, da im se olakša život i zasigurno ono o čemu trebamo voditi računa, a to je da svi oni fondovi koji rade na prostoru Hrvatske imaju ista prava kao i na prostoru cijele EU, odnosno da nemamo tu na bilo koji način nekakva razmimoilaženja. Stoga ova usklađivanja s direktivom čitam na taj način, a ovaj drugi dio o kojem sam govorila, govorila o toj financijskoj pismenosti, o tome kako poticati naše ljude da umjesto da drže novce negdje drugdje ulaže, to je dio na kojem se, na kojem se treba ozbiljno poraditi i sigurno se to neće učiniti kroz ove dvije izmjene i dopune ova dva zakona nego je to puno, puno veći i opsežniji posao. Hvala lijepo.
Slijede pojedinačne rasprave, prva je uvaženi zastupnik Zvane Brumnić, njega nema. Gubi pravo. Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Evo, s obzirom da je već puno toga rečeno što se odnosi na samu izmjenu zakona, ja ću još jedanput napomenuti zapravo koliko je važnost ovih fondova može biti za ulaganje i za financiranje malih i srednjih poduzeća. Naime, kao što sam u replici državnom tajniku rekla zaista ovi vidovi dokapitalizacije i ne dužničkih vrijednosnih instrumenata može zaista donijeti da mala i srednja poduzeća mogu imati bolji pristup financijskom tržištu odnosno financijskim sredstvima osim onog klasičnog modela koji je bankarski kredit i koji je u ovim uvjetima zaista puno zahtjevnije je do njega doći. Osvrnut ću se na to da rečeno je koliko je u RH porasla neto imovina investicijskih fondova i ona je sada po zadnjim podacima 19,8 milijardi kuna i negdje oko 3,7 milijardi kuna je veća nego godinu prije. U samoj strukturi fondova i neto imovine 14,8 su obveznički fondovi, a oko 2 milijarde su dionički, znači preferira se upravo obveznički fondovi i tu je zaista bitno da u samoj strukturi prednjače upravo domaće obveznice gdje je preko 7,5 milijardi državnih obveznica, a oko milijardu skoro 2 milijarde su depoziti. Isto tako u toj strukturi imamo oko 6,5 milijardi inozemnih od čega je 3,8 obvezničkih, a milijardu i pol dioničkih, ostalo su novčana sredstva oko 3 milijarde i potraživanja oko 23 milijuna kuna. Kada govorimo o tome što se događa na samom tržištu, možemo se upitati zaista koliko i na koji način je moguće očekivati daljnju ekspanziju upravo ovih fondova? Taj optimizam može proizaći i proizlazi upravo iz toga da većina ulagača čeka određenu statističku potvrdu oporavka ekonomije, osobne potrošnje, zatim razvoja turizma, ali isto tako i učinkovitosti cjepiva. Sve je to važno kako bi se taj poduzetnički elan zaista potaknuo. U kontekstu toga možemo govoriti i otvaraju se nekoliko pitanje, između ostalog što to znači u odnosu na inflaciju i zaista kada govorimo u tom kontekstu možemo reći da će upravo upravljanje fondovima biti opreznije, pogotovo sa obvezničkim pozicijama jer su ona puno izloženija nego što su to dionice. Isto tako možemo se pitati, može javnost pitati koliki su prinosi? Pa do sada po zadnjim podacima najveći prinosi su ostvareni u dioničkim fondovima u prosjeku oko 10, 11%, a obveznički pogotovo kratkoročni niže. Isto tako možemo se upitati koliko ima malih ulagača u RH koliko je to atraktivno? Pa njih je po zadnjim podacima oko 207.000 to je kraj 2020. po različitim investicijskim fondovima su otprilike 55% fizičke osobe, a ostalo su pravne. Evo.
Imamo dvije replike, prva je poštovana zastupnica Danica Baričević.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvažena kolegice Grozdana Perić, kažite mi koliki je udio alternativnih investicijskih fondova u BDP-u i da li bi njihovo osnaživanje moglo poduprijeti u budućnosti i oporavak gospodarstva?
Odgovor.
Hvala, hvala kolegice. Evo to je u prethodnoj raspravi spomenula i kolegica Mrak Taritaš, dakle udio alternativnih fondova u Hrvatskoj je vrlo mali, dakle njih je svega oko 38, 40 po zadnjim podacima i oni zaista čine svega 1,1% BDP-a što je nedovoljno u odnosu na Europu i Njemačku i Francusku i druge države koje imaju to preko 50 ili skoro 50% što je i prosjek negdje i EU oko 40 čini mi se posto, dakle oni su ti koji mogu davati, oni su tako strukturirani da mogu davati zajmove i to je ono što onda mali i srednji poduzetnici imaju dostupnija financijska sredstva za razvoj nego što su to bankarski krediti.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Kolegice Perić, dakle i vi u raspravi i ja u raspravi smo govorili o alternativnim investicijskim fondovima i njihovom potencijalu i to zaista je tako. Tu je potencijal, potencijal je za ulaganje za mala i srednje poduzetnike odnosno poduzeća mogu vrlo jednostavnije i lakše doći do nekakvih sredstava nego što su to klasični bankarski krediti. Ali ono što si trebamo svi postaviti pitanje i vidjeti koji su to modeli i koji su to alati, kako da potičemo više ulaganja. Dakle, mi s jedne strane imamo 1% BPD-a nam čine ti fondovi, a s druge strane imamo ogromnu štednju koja je neaktivna koja ne služi ni tom, dakle danas ljudi kad imaju štednju u bankama oni ne dobiju ni one više za oročenje, više se ni to ne isplati. Zašto nam je porasla vrijednost nekretnine? Jel su ljudi u jednom trenutku odlučili ulagati u nekretnine. Dakle kod nas nema kulture ulaganja novaca da se kroz to oplemeni. Što činiti? Koji alati? Kako napraviti? To su pitanja.
Odgovor.
Hvala kolegice Mrak Taritaš. Dakle, zaista je Hrvati su navikli štediti upravo u nekretninama i to je ono što je bitna razlika od mnogih drugih država Europe i svijeta i evo na ovaj način zaista mislim da je vrijeme da se počne razmišljati i da se agilnije pristupit tome, ali da se osnaži i HANFA. Dakle, mi bi morali biti kao građani sigurni da će regulator biti dovoljno snažan, dovoljno aktivan, dovoljno osnažen kako tehničkim tako i ljudskim resursima da bi mogao upravo sa ovim izmjenama zakona što bolje i što kvalitetnije pratiti upravo to tržište kapitala i pratiti fondove, a pogotovo ove alternativne koji će onda biti zaista ti koji će ulagati i davati značajnu potporu gospodarstvu.
Slijede završne rasprave, prvi je Klub zastupnika SDP-a i poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani predsjedavajući, državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Danas je već puno rečeno o alternativnim fondovima, mislim da ne treba ponavljati ono što piše u prijedlozima zakona. Ja bi se samo još osvrnuo na stvari za koje smatram da su izuzetno važne, sad ih je spomenula i kolegica Perić, a to je da se u zakonu predlaže dodatno urediti pravni i regulativni okvir za jedan od mogućih alternativnih načina financiranja odnosno da bi alternativni investicijski fondovi mogli davati zajmove za što je potrebno napomenuti da su pojedine države članice to već napravile. To bi značilo da bi zajmoprimci mala i srednja poduzeća primala od alternativnih investicijskih fondova zajmove odnosno da bi EIF bio jedini odnosno primarni zajmodavac što bi moglo predstavljati još jedan kanal gospodarskog oporavka Hrvatske. Mislim da je to izrazito važno napomenuti jer to je definitivno jedan od dobrih alata za razvoj gospodarstva. Neću govoriti o predloženim pragovima i za male upravitelje alternativnim fondovima jer to je već rekao gospodin tajnik u svom izlaganju, ali ono što bih htio još napomenuti da se mijenjaju i pragovi za srednje upravitelje alternativnih investicijskih fondova i to na način da se povećava donji prag na razinu gornjeg praga za mali UAIF. Ova bi promjena uzrokovala za RH dobivanje novih devet malih UAIF-ova koji su prije klasificirani kao veliki ili srednji, a uz to bi dobili dva nova UAIFA koja su prije bili klasificirani kao … [[Govornik se ne razumije.]] Smatramo da je ovo dobro jer ovim pristupom se otvaraju veće mogućnosti za jednostavnije osnivanje novih upravitelja alternativnim investicijskim fondovima s manjim regulatornim opterećenjem koje je prikladan njihovom profilu rizika. S ovakvim povišenjem praga … bi se primjenjivali i manje opterećujući regulatorni zahtjevi na one upravitelje alternativnih investicijskih fondova koji se trenutno klasificiraju kao srednji, a prema novoj klasifikaciji bi spadali u male. Ovo nam je posebno važno za napomenuti s obzirom da znamo koji je broj alternativnih investicijskih fondova u Hrvatskoj da ih ima 338 koji su prema podacima iz kraja lipnja 2020.g. imali vrijednost imovine u Hrvatskoj svega 4,4 milijarde kuna, a koliko prostora ima za osnivanje i djelovanje alternativnih investicijskih fondova govori nam činjenica da je ova imovina tek negdje oko 1,1% hrvatskog BDP-a, a posebice prostor vidimo kad to usporedimo sa Njemačkoj u kojoj je vrijednost neto imovine alternativnih investicijskih fondova čini čak 57,8% BDP-a ili sa Francuskom gdje to iznosi 48% BDP-a. I moram napomenuti ono što piše i u prijedlogu zakona odnosno tumačenju da je na razini EU vrijednost imovine alternativnih investicijskih fondova oko 48,4% BDP-a. Činjenica je da bi razvoj industrije alternativnih fondova omogućio između ostaloga širi izbor dugoročnog alternativnog financiranja za poduzeća, posebno onih malih i srednjih te je stoga i razumljiva inicijativa zakonodavca na regulatornom rasterećenju i postizanju veće razine proporcionalnosti. Neću govoriti sada o onim ciframa koje su već spomenute ranije, ali bi se osvrnuo još na ranija izlaganja o nepoznavanju tematike i da ne možemo o tome raspravljati. Mi smo ovdje da za to da raspravljamo i ono što ne poznajemo moramo se informirati o tome i moramo nešto naučiti. Ono što ne znamo pitamo stručnjake koji se time bave pa nam oni pomognu u našim govorima, oni nam pomognu u našim raspravama i nakon toga možemo normalno raspravljati. Svi oni koji su duže vremena u Hrvatskoj čuli su za SKDD, čuli su za Središnje klirinško i depozitarno društvo, čuli su za HNFA na stranicama SDDD-a i na stranicama HANFA ima jako puno podataka o vrijednosnim papirima, na stranicama HANFA-e ima jako puno podataka odnosno informacija o investicijskim fondovima i s obzirom da osim ovih fondova o kojima danas govorimo imali smo još i Mirovinski fond odnosno umirovljenički fond, imamo Fond za branitelje, mislim da bismo svi trebali nešto o tome znati i ne može si dozvoliti da to ne znamo. Hvala.
Hvala. Sljedeća rasprava je Kluba zastupnika HSS-a RF-a završno poštovana zastupnica Katarina Peović.
Evo izvukla sam nešto brojki koje nam mogu možda malo ilustrirati zašto taj ogromni optimizam da će neko ulaganje građana pokrenuti privredu nije realan. Znači prema izvješćima HNB-a bogati u nas slabo ulažu, a više akumuliraju svoje bogatstvo, znači 1,7% ljudi u RH drži preko 40% štednje odnosno 75 milijardi kuna u bankama, znači postoji ogromna akumulacija štednje koja se i povećala. Znači u godinu dana te korona godine štednja građana povećana je za dodatnih 11 milijardi kuna, ali ne, to se ne ulaže. Njemačke privatne banke uvode kaznene kamate na štednju iznad 100.000 EUR-a. No kada neko u Hrvatskoj dakle dirne tu osjetljivu temu akumulirane štednje onda ga se proglasi boljševikom. U godinu dana štednje znači mi smo imali akumulaciju još dodatnih 11 milijardi kuna. Depozit po stanovniku, znači iznosi 52.872 kune, al dobro to znači je ono klasično, neki jedu meso, puno njih kupus, pa u prosjeku jedemo sarmu, većina nema znači te novce. 20% ljudi u bankama posjeduje tih 95% štednje, 0,0025% najbogatijih zarađuje više nego 50% najsiromašnijih. Od onih kućanstava koja uopće imaju neki depozit kod polovine je on manji od 2.000 kuna, znači većina ljudi uopće nema za štednju, oni koji imaju imaju jako malo. Prije početka korona pandemije 70% stanovništva praktički nije imalo mogućnosti, nikakve mogućnosti štednje iz svog dohotka. 120 super milijunaša u RH imaju neto imovinu veću od 190 milijuna kuna, među kojima je njih 11 koji imaju neto imovinu veću od 640 milijuna kuna. Pazite ovo, znači 640 milijuna kuna. To je akumulirana štednja. U RH imamo 150.000 ljudi koji otprilike imaju milijun kuna, ovi manji, znači milijun kuna ušteđevine na banci, a njihova se štednja samo povećava. To su brojevi koje smo dobili od HNB-a koji su stvarno zastrašujući, znači ogromna, ogromna razlika i ogromne socijalne razlike su tu prisutne. S druge strane znamo da imamo 1/3 ljudi koji žive na rubu siromaštva, više od polovine umirovljenika živi na rubu siromaštva, plaće su među najnižima u EU. Kad to uzmemo u obzir onda se stvarno postavlja pitanje, a kako ćemo tih, dobar broj tih super milijunaša natjerati da ulažu. Nećemo, mislim ovim zakonom ih nećemo natjerati da ulažu jel, ali možemo očekivati opet minimalne uloge i one postotke koje smo već čuli kolko ima tog tržišta kapitala. Ono što je stvarno zastrašujuće su posljedice takve politike koja se ovdje temelji na optimizmu koji nije opravdan, a to je da se Hrvatska 2020. spustila na 64% vrijednosti prosječnog BDP-a u EU po glavi stanovnika u odnosu na 65% iz 2019., te time zacementirala status druge najsiromašnije članice EU u društvu s Grčkom odma iza Bugarske, čiji je BDP narastao na 55% BDP-a piše zapravo neki dan u novinama jel. Od 2008. znači kad se uveo Zakon o tržištu kapitala imamo taj optimizam prema tom zakonu i očekuje se bum kapitala, od tada se ništa dobro nije desilo. Ovdje se sada opet najavljuje 9 novih investicijskih fondova, govori se da je ovo jedan od najsigurnijih načina ulaganja. Također to moramo isto reći kad se kaže da ovo jedan od najsigurnijih načina ulaganja to je u potpunosti ono … [[Govornik se ne razumije]] znači ljudima koji su izgubili svoje uloge u prošloj krizi 2008.-'09.g. to sigurno nije bio siguran način ulaganja, ali naravno svaki put se navodi da će novi mehanizmi i nova regulativa dovesti do veće sigurnosti i manje izloženosti rizicima, no to znamo da ide dok ne ide jel. To se pokazuje da imamo sustav koji inherentno zapravo kreće prema krizama. Tako da eto cilj ove direktive jest ukloniti prepreke za učinkovito trgovanje investicijskim fondovima i neke druge mehanizme uvesti, ali moramo biti krajnje skeptični prema njihovim dosezima. Hvala.
U ime predlagatelja poštovani državni tajnik Stjepan Čuraj.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući, poštovane zastupnice i zastupnici. Malo sada više i vremena imam, ali probat ću ga iskoristiti što bolje naravno opet referirajući se kao uvijek na raspravu za kojom zahvaljujem i mislim da i bitnost ovakvih rasprava je u tome da potičemo ovo što je i problematizirano, a to je razinu informatiziranosti i uopće o samoj tematici, prednostima i nedostacima odnosno onome što je ovdje netko i naveo … [[Govornik se ne razumije]] , ali ja bi prije svega rekao nešto što je sigurno prilika i neki jedan trend koji moramo, moramo biti svjesni i sigurno ga i iskoristiti. Općenito što se tiče stanja i samog tržišta kapitala, dakle to sam uvodno probao što plastičnije elaborirati. Dakle, osim direktnog registriranja kod brokera i davanjem naloga za kupovinu određenih dionica odnosno vrijednosnih papira vi možete to napraviti kupovinom udjela u fondovima. Danas pričamo o tim fondovima, različite vrste fondova postoje, otvoreni, javni, privatni, zatvoreni, za kvalificirane ulagatelje itd., alternativni investicijski fondovi koji daju veću širinu, manje regulatorne zahtjeve koje i dalje spuštamo što se tiče ovih jusitis fondova odnosno … [[Govornik se ne razumije]] i test fondova njihov regulativni zahtjev je 5 milijuna kuna, oni mogu biti odnosno 4 velike kategorije, pa ću ga i tako reći i po samoj rizičnosti su novčani, obveznice, mješoviti i dionice. Dionice su najrizičnije. Recimo prilike koje oni daju svakako su da se može sudjelovati i s manjim iznosima. Dakle, vi imate pojedine dionice koje su izlistane di jedna dionica ide u nekoliko tisuća samih kuna, a ovdje možete i sektorski ulagati, pa svoj portfelj rasporediti na više takvih, povećati sigurnost ili sa manjim udjelom sudjelovati s obzirom na ono što želite i imate. Naravno upravo ta diversifikacija samog ulaganja koja je omogućena prema fondovima je jedna od najbitnijih stvari i ne traži se prevelika ekspertiza pojedinca za vršenje samog ulaganja. Zato i postoje određeni, određena upravljačka društva koja to vrše i što se tiče same tehnike i tehnologije, ali ona imaju svoje ulazne i izlazne naknade i to je isto ono što treba obratiti pozornost kada ih sami biramo od ovih 11 koji smo, koji smo naveli. Sukladno tome bi, bi samo napomenuo recimo što se događa na stanju tržišta kapitala uvodno prije nego što se adresiram na, na, na ostatak, a to je recimo da u, kaže podataka za prvo tromjesečje ove godine dionički fondovi dakle oni najrizičniji ostvarili su prinos od 5,67%, dakle daleko, daleko iznad bilo koje mogućnosti prinosa, a vi ste odnosno oročenja i štednje kamate koja se dobije na štednju mješoviti recimo 2,59%, a ostali 1,4%. Dakle, sigurno da tu postoji određeni prinos koji je daleko veći nego držanje novaca samo na računu, neusporedivo zapravo je, je sami veći. A što se tiče onoga već podatka koji smo čuli, znači krajem ožujka ove godine, dakle to je 19,3 milijarde kuna što se tiče neto vrijednosti imovine svih fondova koji je nešto više od milijardu kuna ili 6% više nego na početku same godine. Ali 3,66 milijardi odnosno 23% više nego onoga pada koji smo imali krajem ožujka prošle godine. I to ću se kasnije još malo referirati na same te podatke. No redom što se tiče samog, samih izlagatelja, uvaženi zastupnik Troskot se dotakao jednog globalnog konteksta, uloge same EU odnosno Europe u odnosu na SAD, Kinu, vjerojatno Japan i Rusiju. Pito je svojevrsno, parafrazirao … [[Govornik se ne razumije]] ili gdje stoji Europa. Što se tiče mogućnosti ulaganja naravno tu bi samo napomenuo da po svim istraživanjima Europa je i dalje najpoželjnije mjesto za život odnosno mjesto u kojem se najkvalitetnije živi diljem naše planete. Naravno, sve ovo treba uzeti s aspektom kada gledamo te podatke kako se investicije odvijaju i tržišta kapitala diljem svijeta onda ne smijemo zaboraviti na samu krizu koja je bila 2008. i što je ona značila brojnim obiteljima u Americi i kako su oni ni krivi ni dužni, kako bi čovjek rekao, ostali bez ičega. Dakle, uvijek je to taj jedan ples u rizičnosti kojeg moramo biti svjesni i upravo veliki cilj ovih izmjena koje mi ovdje imamo ne samo sa ovim zakonom danas ovdje i onim što smo imali između dva čitanja, što će idući tjedan biti o tržištu kapitala je gdje se Europa želi osigurati kako takvi rizici ne bi došli. I to je to povećanje sigurnosti koje je paralelno uvijek u jednom koraku sa povećanjem mogućnosti zainteresiranjem i samih poduzetnika, ali i privatnih osoba za ulaganjem i poticanjem tržišta. Dakle, apsolutno transparentnost, sigurnost, smanjenje rizika, to je ono čime se EU jer je to uviđeno iz krize 2008. koja je prije svega bila kriza upravo financijskog sektora gdje nešto što trgovanje različitim derivatima, različitim klađenjem na prinose, osiguranjem, nešto što kod nas tek treba i zaživjeti i samom uvođenjem i sekuratizacije koju ćemo mi isto napraviti, dakle koja je sigurno jedan dobar instrument za osiguranje tih rizika, a i povećanje ukupne mogućnosti samog financiranja od strane banaka kao izdavatelja, najčešće se to odnosi na stambene kredite. Također je uvaženi zastupnik Troskot istakao određenu situaciju u samoj Hrvatskoj, nekoliko primjera i posložio neke tri osnovne što se tiče razvoja električnih automobila, same, same fintech industrije i onoga što misli da je budućnost. Što se tiče uvaženog zastupnika Pavića, dakle apsolutno je također se dotakao i stanja u Hrvatskoj, ponovio je određene same regulative, što se tiče i samih prekograničnih trgovanja odnosno nastupa transparentnosti i sigurnosti jednakih pravila za sve. I naravno i samim time što moraju upravljačka društva raditi i što se tiče i obavijesti o povlačenju trgovanja i načinu oko samih i naknada i svega onoga što omogućava da se zaštiti sami privat, sami ulagatelj. Što se tiče uvaženog zastupnika Brkana, dobro je spomenuo 2016. kada je donesen prvi zakon što se tiče ovih samih fondova. Naravno upravo i, a odnosno ističući i same ciljeve ovih izmjena i dopuna za upravo ovo obavještavanje informiranja. Također je nataknuo ove nove što uvodimo novom u ove zakone, a to je tzv. strange changes trends fondovi ili RTF-ovi kojima će se moći i na sekundarnim tržištima zapravo trgovati, koji su prilika ako hoćete upravo da sad povežem sa uvaženim zastupnikom Troskotom prepoznati tržišta električnih automobila kao neku brzu rastuću granu onda ćete se obratiti ovakvom fondu, RTF fondu i reći ja želim investirati svoju imovinu odnosno svoj novac u taj sektor. I onda to ne znači samo jednu nego upravo to koji će se vezati za određene burzovne indekse i način kako će se pratiti ti pojedini sektori kupovinom svih ili više, dionica od više takvih tvrtki. Također je iznešen tu podatak što se tiče i to smo čuli u daljnjim raspravama gdje smo mi danas na 1,1% 4,4 milijarde … [[Govornik se ne razumije]] investicijskim fondovima. Njemačka je 56% BDP-a, Francuska 48, prosjek Europe 48,4. Al ne trebamo zaboravit kad smo govorili o Americi, dakle to su stoljetne tradicije burzovnog trgovanja. Mi znamo iz kojeg smo sustava došli i koje mi imamo sve tranzicijske, one sve problematičnosti koje su nas vodile, tako da naravno da ne možemo se uspoređivati s nekim ko je već zadnjih 50 ili 100.g. razvija i kulturu i opismenjavanje i financijska trgovanja gledano kada mi u ovom tranzicijskom periodu još i postratnom smo imali ovaj onih problema kako zapravo država funkcionira, a ne tržište kapitala. Tako da smo mi relativno mladi, tim naravno ulaskom u EU se to značajnije i dolazi tek zadnjih 10-tak 15.g. se to i uređuje i potiče u krajnjoj liniji. Što se tiče uvažene zastupnice Peović, u dva segmenta, dakle jedino što nisam uspio shvatiti iz cijelog diskursa što se tiče da li je poželjno poticati tržište kapitala ili plansku tržišnu odnosno plansku privredu ili ne, ali nekako mi je variralo u tome da nije ovo dovoljno dobro da treba biti bolje, onda u jednom segmentu treba država se više, više državnog intervencionizma, tako da malo tu suštinski nisam shvatio točno što se želi. Ono što se tiče pristanka bez propitivanja upravo danas ovdje mi propitujemo, ali moramo znati da ove direktive i ove uredbe se donose na razini EU gdje mi imamo svoje predstavnike. Mi moramo znati kako funkcioniramo, moramo znati zašto onda služe nam izbori za europski parlament, zašto imamo svoja predstavništva u Briselu i na koji način taj dio funkcionira. To ne znači da mi ne trebamo i ne smijemo propitivati, ali nije to sada nekako nama palo s nebesa, dakle može se to apsolutno dati, gledati to, nažalost traju predugo odluke na razini EU, mjesecima, pa i godinama, rokovi za transponiranje su dugački, dakle stigne se sve vrlo dobro to pratiti i reagirati. Također što se tiče zašto, zašto optimističnost? Pa prije svega ja sam govorio o trendu ne rasta BDP-a nego trendu upravo ovog o kojem govorimo o trendovima kretanja na tržištu kapitala. Recimo ovo su, ovo su grafovi koji pokazuju kako nam je išlo do krize, gdje smo pali što se tiče obveznih javnih ovih fondova i jusitis fondova gdje se sada nalazimo jel, kako se imovina kretala. Dakle, očigledno da puno brže se to oporavlja nego što se razmišljalo. To je nešto što sam i već spominjao ranije. Dakle, naravno da potencijal je daleko veći kad govorimo samo o problematiziranoj štednji koja raste, apsolutno u svakoj krizi ljudi malo zastanu, povlače ručnu, hvala Bogu ne u ovoj kolko je to bilo u onoj prije i naravno da su se i politike na razini i EU, pa i svijeta promijenile, dakle nije više onaj … [[Govornik se ne razumije]] politika nego upravo investicijska i ovo je na tragu iste te politike sve što ovdje radimo. Zašto još optimizam, zašto bi se to napravilo? Pa recimo ono što sam napomenuo u uvodnom izlaganju, HANFA je provela savjetovanje od 24. veljače do 12. travnja sa ciljem prikupljanja stavova sudionika na tržištu efikasnosti i proporcionalnosti postojećeg zakonskog i podzakonskog okvira. Prevedeno, dakle upravo investicijski fondovi, alternativni investicijski fondovi, društva za upravljanje, predstavnici teh industrija su davali prijedloge onome kako je sada. I velika većina današnjih izmjena o kojim mi ovdje govorimo kad smo govorili o smanjivanju pragova, ovdje nemamo također uvažena zastupnik Peović nije novih 9 alternativnih investicijskih fondova malih nego 9 srednjih su postali mali koji imaju više, više sada liberalizacije, više mogućnosti rada, smanjivanja onoga temeljnog kapitala sa 500 na 400.000 i drugih niz ovih smanjivanja administrativnih i regulatornih, ajmo reć tako barijera što se tiče obavještavanja, izvješćivanja, to smo imali u Zakonu o tržištu kapitala sličnu stvar, dakle kako bi se to potaknulo. Dakle, ovdje se to radi paralelno sa sudionicima na tržištu i to mislim da je onako jedan apolitični, zbilja kvalitetni način rada jer jednostavno tu sudeći i prema interesu ovoga doma i prijave nema toliko nekih tema koje bi, koju nismo čuli neke prijepore gdje bi, gdje bi se tu na nekoj bilo kakvoj političkoj razini razilazili. Dakle, i to onda upravo je omogućeno da oni koji se bave da davaju prijedloge, da oni koji to znaju rade i da to omogućavaju. Naravno da i svi imamo zajednički isti cilj da svaki građanin živi bolje i to je u konačnici glavni cilj na koji način kako da investiraju, kako da svojom investicijom doprinose rastu gospodarstva i tako pomažu onim drugima koji nemaju sredstva za investiranje jer se cijelo gospodarstvo diže gore. Dakle, što se tiče samih tih modela razvoja mislim da imamo definitivno priliku učiti na tuđim greškama, evaluirati daleko brže, neko je stoljetno evaluirao da donosi ovakve danas zakone da to prepoznaje, mi uskačemo se na vlak ne na početku nego daleko daleko, samo naravno mi moramo izvršiti i to je bilo pitanje također i u replici i par puta se navelo i uvažena zastupnica Mrak-Taritaš je isto također to među ostalim apostrofirala. Što se tiče samih akcijskog plana opismenjavanja i financijske pismenosti, evo recimo u lipnju sada nedavno je održan Webinar – financiranje malog i srednjeg poduzetništva privatnim kapitalom i putem progres tržišta. Progres tržišta je nešto novo što je HANFA napravila i to smo govorili u Zakonu o tržištu kapitala, također poseban segment radi financiranja malog i srednjeg poduzetništva i to je organizirala HGK. Puno ovakvih stvari, treba naravno, to ne prođe, ne vidite o tome u vijestima, ali to je nešto što treba skretati pozornost i reći našim građanima da postoje alternativni izvori financiranja, ulaganja i to sigurno treba se informirati prije svega kod HGK i zato HGK prije svega i treba i tako treba i koristiti i to treba radit samo puno više i puno bolje još. I naravno druge određene sami upravljački, upravljačka društva, pa na razini i same burze i onih koji rade na informiranju, pa do nas državnih tijela i agencija koje time reguliraju. Svi zajedno treba to poboljšat jer očigledno prilika sama postoji. Također uvažena zastupnica Mrak-Taritaš je tu isto jedan dijalog zakona je pozdravila, spomenula je i same podatke o kojima sam već rekao i potrebu da se aktivira ta imovina da se ne bježi u taj dio sigurnosti kad su krize nekretnina nego da se proba ići u te, ulaganja u same fondove, reko sam fondovi su najsigurniji način ulaganja svoje imovine, financijske imovine. Što se tiče uvažene zastupnice Perić, apsolutno daje ovo jedan, jedan, kako bi rekao, prilika za malo i srednje poduzetništvo koju treba dalje razvijati jer ovo, ono što smo se svi ovdje mogli složiti samo donošenjem ovog zakona mi ne možemo obećati da će se to dogoditi, mi dajemo okvir da se to može dogoditi. I to je općenito uloga države. Ništa onako govorit reći moraš ovako i ovako nego dati okvir da građani sami prosude šta žele najbolje što znaju, a tim omogućiti im dostupnost da se mogu informirati, da se mala i srednja poduzeća znaju kako, da se ta pismenost financijska o kojoj cijelo vrijeme govorimo podiže i na taj način sudjelovati. Znači država ne samo u ovom dijelu nego u svemu treba postaviti okvire i onda prepustiti da ljudi znaju sami kako će svoj novac raditi. To je puno puta rečeno i u ovom domu, pustite vi mene da ja radim sa svojim novcem šta ja želim. Naravno, uvijek neka pravila igre se moraju, moraju znati jel. Također uvažena zastupnica Perić je govorila tu i o strukturi ulaganja, spomenula je one iznose o kojima smo već govorili, koliko je tu, u što se ulagalo, mali u odnosu na milijarde koje su, koje su uložene, dakle 14% veći je upravo taj povećanje ulaganja od strane malih ulagatelja, a njihova neto imovina u tim fondovima je 11,65 milijardi. Evo zaključno, mislim da sam se dotakao manje-više svih, evo još su ostale uvaženi zastupnik Peović, kaznene odnosno negativne kamate, naravno to smo već i u onim prethodnim raspravama imali obrazloženja. A zašto negativne kamate? Zato što je surpus novca na tržištu, kamate su izuzetno niske i troškovi manipulacije novca su veći nego sama, samo ono što vi možete zaraditi plasmanom tog novca i zato su zapravo te kamate i negativne odnosno, da negativne kamate, a to je upravo prilika za ovakva ulaganja jel time se i odvraćaju ljudi od štednje. Al sad ljudi ne štede da bi ostvarivali prinose i mi njima moramo jednostavno lagano reć da možete diversificirat, da možete sigurno ulagat odnosno što sigurnije, nijedno ulaganje nije 100% sigurno da se razumijemo iako ulaganja novčana odnosno u obveznice predstavljaju najveći iznos ulaganja, ali nama će se i ovom prilikom otvoriti i za veliku većinu i mogućnost ulaganja i u ovakve situacije preko naših obveznih mirovinskih fondova koji su se maknuli iz tih obveznica državnih i komotnih prinosa od preko 4 do 5% gdje je sada potreba i njihova da ostvaruju prinose i ono zašto mi ih biramo da ulažu i u ovakve, u ovakve fondove. Evo zahvaljujem vam se na, na pozornosti i nadam se da ćete prihvatiti ove prijedloge izmjene i dopune zakona.
Evo imamo nekoliko replika, prva je poštovani zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani državni tajniče imam samo jedno pitanje. Da li ste vi svjesni da donošenjem ovog zakona će praktički Hrvatska postat samo ritel odnosno sels za strane investicijske fondove, a da će vrlo vjerojatno naša investicijska društva se smanjiti jer kao što se odvija od '08. do danas praktički pola dionica … [[Govornik se ne razumije]] sa Zagrebačke burze da će isti trend slijediti i način ulaganja? Praktički mi ovime radimo na tome da novac iz Hrvatske bude uložen negdje vani, a ne u Hrvatskoj. Evo, hvala.
Evo zahvaljujem. Dakle da, jedan od stvari kojima se ovdje omogućava su jednaka pravila igre za sve. I danas nije to novo, dakle i danas je to moguće, samo različita pravila, različite obveze, nejednakosti su ono što je uviđeno da u nekim zemljama može to više, u nekim zemljama liberalnije, u nekima nije, negdje su različite obavijesti i informacije koje se pružaju investitorima omogućene, negdje nisu i ovime se to dovodi u red da bi bila veća transparentnost, veća sigurnost, dakle nije ništa novo što se tiče samih vrsta ulaganja već to je i samo kod nas moguće. Naravno ja kao neki privatni investitor bi volio i ulagati i volio imati širinu mogućnosti svoga ulaganja jel prinose i poreze odnosno poreze na moje prinose od ulaganja ću platit u Hrvatskoj. Dakle, ako ja želim uložiti u industriju automobila, to može bit i Rimac, a može biti još 10-taka niza tvrtki diljem svijeta ili Europe koji ja želim se kladiti na njih da tako kažem ulaganjem dobiti određene prinose, ali ću plaćati ovdje. Naravno da je nama cilj da se razvija hrvatsko gospodarstvo.
Slijedeća replika Katarina Peović.
Pa evo htjela sam vas nešto pitati, al pošto ste me prozvali i rekli da nije vam jasno jesam li ja za plansku privredu ili za kapitalizam ajmo to tako ukratko opisati, ta redukcija je zanimljiva. Znači govorila sam samo o drugačijim modelima i u Kini, ali i u Njemačkoj da se ne investira toliko odnosno ne ide na investicije nego se stvarno ide na investicije preko banaka, al dobro. Ono što je meni interes stvarno, nije ova dihotomija koja je brutalna redukcija znači na plansku privredu ili na kapitalizam već da prestanete znači sluganski prepisivati dokumente iz EU i da pokrenemo vlastitu politiku i da reflektiramo na činjenice da smo na začelju Europe a ne da se opravdavamo i to mi je prilično nevjerojatno da ste ovdje izrekli, da smo mi još uvijek relativno mladi. Pa ko je mlad s 30 godina? Znači to stvarno ne bismo trebali ponavljati da smo relativno mladi. Ne da se mi više se ne možemo izvlačit na to da smo mi mladi nego mi radikalno trebamo mijenjati smjer u kojem mi idemo.
Odgovor.
Dakle, zahvaljujem. Kad smo govorili o stanju tržišta moramo znati uzroke ako želimo znati gdje idemo. Mi se ne možemo uspoređivati s nekima koji imaju stoljetnu tradiciju i to je činjenica. Dakle, majncet naših roditelja, djedova i baka pa i nas mlađih generacija je bio drugačiji koji smo odrastali u socijalizmu gdje nije bilo razgovora o nekim fondovima, ulaganjima, to je bila strana riječ, poratnom dijelu, tranzicijskom modelu i ono gdje smo sada. Radi nekoga tko je imao pristup takvim informacijama i nešto što se to činilo kao normalno, to je činjenica. Da li smo mi mogli bolje? Pa hvala Bogu da jesmo. I da li trebamo? Trebamo, mislim da tu nema nikoga ko će reći da je nama super. Pa nije. Ako gledamo šta je problem moramo znati šta je problem da ga možemo riješiti. Ako ga detektiramo u samoj informiranosti koja znamo zbog čega je došla i samoj kulturi. Mi moramo mijenjati majncete ljudi dakle kultura ulaganja je ono što je bitno i tu moramo krenuti i ja mislim da ovakve rasprave to potiču da se slušaju ovakvi podaci i ovakvi govori. Dobro, ali toga je puno premalo. Zahvaljujem.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Anka Mrak TAritaš.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvaženi državni tajniče. Dakle, uvijek moramo znati kakva nam je situacija, dakle mi u ovom trenutku znamo da imamo veliku štednju, znamo da ljudi u Hrvatskoj tradicionalno ulažu u nekretnine i pogotovo kad su nekakve krize vidi se odnosno kada je ideja od nekakve krize vidi se to pojačano ulaganje u nekretnine koje naravno dovode do toga da su cijene nekretnine pogotovo novih na tržištu znatno veće i nekretninski biznis, a vidimo da ono što bi zapravo moglo poticati određenu tu priču uopće s novcima su fondovi, a tu samo na samom začelju Europe, dakle u tom društvu smo sa Bugarskom i sa Slovenijom i nema pomaka. E sad, pitanje je kako napraviti pomak i ono pitanje je dakle ja ne mislim da čovjek uvijek treba izmislit toplu vodu, mislim da treba vidjeti i nekakve modele koji su nama najprihvatljiviji. Šta čitate u Ministarstvu financija, koji su to modeli kojih država koji bi nama bili prihvatljivi? Sigurna sam da se s nekom Kinom i Amerikom možemo teško uspoređivati, ali možda s nekom drugom zemljom da.
Odgovor.
Zahvaljujem. Dakle, što se tiče modela ovu ste frazu dobro rekli ne treba izmišljati toplu vodu, dakle što se tiče modela mi smo dio europskog zajedničkog tržišta, protoka roba, usluga i ne možemo mi niti možemo niti sada trebamo nešta ekstra pametnije donositi neke nove zakone, modele u funkcioniranju tržišta kapitala od onih koji su ovo sve prošli prije 100 godina ili prije 50 godina, mi samo trebamo iskoristiti njihovo znanje i ono što nam oni sada nude gotovo svo svoje iskustvo i sve svoje modele nam daju na pladnju i mi njih transponiramo. Ali kažem ne da ostane mrtvo slovo na papiru to je džabe što ćemo mi donijeti ovaj zakon i nek ga izglasamo i jednoglasno tako svejedno ako nećemo raditi na njemu i raditi na onome što smo se svi ovdje složili. Kada govorimo zašto smo ovdje gdje jesmo moramo znati uzroke, ali još bitnije gdje želimo biti, zbog čega i kako do tamo doći. Jedan od sigurno ovdje što smo se svi složili način da se potiče ulaganje u ono što je sigurnije i veći doprinos što razvoja, cijelo gospodarstvo i to je uopće bespredmetno i mislim da smo tu svi na istom tragu.
Sljedeća replika Domagoj Hajduković.
Gospodine državni tajniče. Mislim da ste sada u zadnjoj rečenici zapravo rekli ono što je suština, gdje želimo biti i kako do toga doći. Dakle, postoji nekoliko dvojbi s kojima se ja susrećem, a koje sam čuo i od kolega, a to je da se novac iz Hrvatske ne ulaže u Hrvatsku, da hrvatski građani koji imaju kapital tradicionalno ili štede, dakle oročeni bankovni depoziti ili ulažu u nekretnine. Banke su nam pune novaca, kamate na štednju su jako male i ostaje pitanje kako taj novac koji je mrtvi kapital, koji leži u banci ili u nekoj nekretnini umjetno napuhava cijenu nekretnine, kako ga usmjeriti u nešto što će dati dodanu vrijednost. Povećanje sigurnosti, transparentnosti, manji rizik to je put u kojem treba ići, ali razmatrate li još neke modele i alate pomoću kojih bi pokušali taj mrtvi kapital usmjeriti u nešto što bi se moglo oploditi i onda rezultirati gospodarskim rastom.
Odgovor.
Da, ovdje se zapravo pleše cijelo vrijeme, a niko nije spomenuo, spomenut ću ja bez ikakvog kompleksa. Naravno da možemo mi ovdje razgovarati o različitim poreznim opterećenjima, štednji i poreznim opterećenjima nekretnina odnosno poreza na nekretnine, poreza na štednju, generalno gledano poreza na imovinu, pa onda da li je ona komunalna naknada porez na imovinu ili nije pa ukidanje istoga itd. sigurno da jedan od ciljeva kako ovo napraviti je da upravo ovim regulatornim rasterećenjima omogućimo što bolji rad, jeftiniji rad, dostupniji rad upravo ovakvih društava odnosno samih fondova da se oni mogu što više usmjeriti i na ove pred marketinške, same marketinške aktivnosti kako da dolaze i budu dostupniji do potencijalnih ulagača. Sama visina štednih uloga nije simptomatična za Hrvatsku ona je simptomatična za bilo koje krizno razdoblje i to imaju porast na razini EU pa čak i svijeta, ali pitanje je dobro kako to usmjeriti u ono što nam daje svima jedan veći rast i veći prosperitet.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani tajniče. Nekoliko puta smo tu čuli u raspravama i napomenuli smo puno puta da nam je važna transparentnost, s druge strane piše u našem prijedlogu zakona u objašnjenju da će se zapravo za male upravitelje alternativnim investicijskim fondovima ukinuti jedan dio izvještaja, jedan dio se zadržava, znači zadržavaju se oni šestomjesečni izvještaji za upravitelje alternativnim investicijskim fondovima, onda šestomjesečni izvještaji za alternativne investicijske fondove i još jedno izvješće koje je vezano za direktivu. Nisam mogao naći onaj dodatak četiri koji se unutra spominje da vidim kako to izgleda, pa vas pitam s obzirom da se jedan dio izvještaja ukida, da li će onda u ovim izvještajima koji su ostali ovi polugodišnji izvještaji da li će tamo podaci biti detaljnije odnosno da li će se ići na niži nivo i da li će se to ovoga detaljnije obraditi?
Odgovor.
Evo zahvaljujem. Da, to, to je dobro primijećeno. Dakle, prije svega kada smo išli na ta izvještavanja upravo smo slušali one koji se time bave i gledali što smo mi dobili s tim izvještajima, koliko smo mi povećali sigurnost, koliko smo mi povećali transparentnost. Imali smo prema Zakonu o tržištu kapitala i određena polugodišnja izvještavanja o imanju vlastitih dionica i trgovanju istima i koji su se na kraju uspostavilo da su ona, jednostavno nisu donijela tu potrebnu razinu sigurnosti, a samo su administrativno opterećivala, a troškove iskazivala pojedinim društvima im od toga evo sada između dva čitanja smo odustali ne mi kao mi nego upravo nadzorno tijelo koje to prati. Mi u nekim stvarima imamo kao, kao društvo potrebu prereguliranja i ono što je dobro da dijagnosticiramo koje to administrativne zabrane ne donose puni svoj smisao i ne daju nam ono zašto su možda namijenjene. I ako se vidi tijekom vremena da je to tako onda idemo u ovom pravcu i ja se nadam da će to i polučiti više aktivnosti na tržištu kapitala.
Hvala državni tajniče. S ovim smo iscrpili raspravu, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti,