Hvala lijepa uvaženi predsjedniče. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bih upozorio na netransparentno i štetno kreditiranje Agrokora od strane sanacijske uprave Jadranske banke.
Dobro, može. Kolega Podolnjak.
Poštovani gospodine predsjedniče, u ime Kluba zastupnika MOST-a Nezavisnih lista tražim stanku s temom izbor predsjednika Vrhovnog suda.
Hvala. I kolega Vlaović, izvolite vi.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. U ime kluba HSS-a tražim stanku vezano za problematiku u poljoprivredi. Naime, dolazi nam žetva a o seljacima i otkupu poljoprivrednih proizvoda nitko ne brine. Hvala.
Hvala. Ima li još zainteresiranih? Ako nema dajem stanku do 9,45, 9,46 minuta, tako otprilike. STANKA U 9,35 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,50 SATI]] Poštovane kolege i kolegice, nastavljamo s radom. Prvi je u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e uvaženi kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Htio bih progovoriti o netransparentnom i štetnom kreditiranju Agrokora od strane Jadranske banke. Jadranska banka je matična banka Šibensko-kninske županije, čiji temeljni kapital iznosi 50 milijuna kuna, ima 16 poslovnica u Šibeniku i na širem području županije, jednu u Zagrebu, jednu u Splitu, 205 zaposlenih, i glavni je kreditor domicilnoga stanovništva. Banka je 2015. godine bila u ogromnim dugovima koji su iznosili čak 846 milijuna kuna, te Državna agencija za osiguranje štednih uloga postavila u banku sanacijsku upravu koja je dakle, pokušala sanirati dug. U svjetlu tih događanja pojavljuje se podatak da je ta mala ali i devastirana banka kreditirala Agrokor i to dva puta, davala kredit tvrtki pod uvjetima da nema nikakve garancije da će taj novac biti vraćen. Pa je tako u razdoblju prosinac 2015. do 2016. Jadranska banka plasirala Agrokoru kredit u iznosu 52 milijuna kuna koliko je temeljni kapital banke, za mjenice izdane od Konzuma uz eskontnu stopu od 7,60%. Iako taj kredit nije vraćen, a morao se podmiriti tijekom 2016. godine, Jadranska banka je krajem 2016. ponovno odobrila Agrokoru otkup 52 milijuna kuna mjenica uz eskont, a rokom povrata do kraja 2017. godine. Znači ukupno je dala 104 milijuna kuna. Indikativno je dakle, da Jadranska banka u sanaciji pod državnom paskom i pod direktnom ingerencijom ministra Zdravka Marića odobrava plasman Agrokorovih mjenica pri punoj svijesti o vrlo realnoj opasnosti da prezaduženi Agrokor neće moći vratiti novo kreditno zaduženje. Kad je ova informacija procurila u javnost, sanacijska uprava suspendirala je trojicu zaposlenika banke a prema neslužbenim podacima riječ je o predsanacijskom predsjedniku uprave banke Ivici Džapi, te Mladenu Lučevu i Radi Stupinu. Banka ne želi javnosti nikakve podatke o ovim suspenzijama, nikakve podatke o kreditima, isto kao i nikakve podatke o tome tko bi mogao kupiti Jadransku banku. S obzirom na to da je dakle Jadranska banka sanirana državnim novce i na činjenicu da dakle, direktni nadzornik je Ministarstvo financija, vrlo je teško prihvatiti činjenicu da su podaci koje sam naveo poslovna tajna, odnosno da ne postoji javni interes za njihovo objavljivanje. Podsjećam između ostalog da je u ovoj banci bivša uprava uhićena pod sumnjom za gospodarski kriminal, početkom ove godine i da su tada bili privedeni bivši predsjednik uprave Ivo Šinko, potpredsjednica uprave, član uprave i jedan građevinski poduzetnik s područja Međimurske županije. Postavlja se pitanje dakle zbog čega se skriva istina o stanju u Jadranskoj banci i kako je moguće da banka pod nadzorom ministra Marića kreditira Agrokor iako je jasno da posuđeni novac nikada neće vidjeti? Između ostalog, ovaj podatak može se nadovezati na pitanje tko je odobrio Agrokoru božićni kredit, kako je došlo do toga da mirovinski fondovi daju 750 milijuna kuna za bezvrijedne dionice Leda? Tko se igra sudbinom hrvatskih građana i tko je taj veliki zaštitnik Ivice Todorića u Vladi? Sve su to pitanja na koja se odgovor u glavnom zna, ali netko se u našoj Vladi očito voli igrati skrivača.
Druga rasprava je uvaženi kolega Robert Podolnjak u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Tema zbog koje sam uzeo u ime Kluba zastupnika MOSTA-a jest izbor predsjednika Vrhovnog suda. I sam je predsjednik Hrvatskog sabora nakon izbora, rekao da jedna od važnih zadaća Hrvatskog sabora u vrijem do ljetne stanke izbor predsjednika Vrhovnog suda. Da podsjetim, sadašnji predsjednik Vrhovnog suda gospodin Hrvatin izabran je 2013. godine, mislim da je prisegu pred tadašnjim predsjednikom položio 21. srpnja i da mu mandat ističe kroz vrlo kratko vrijeme. To znači da je izuzetno kratko razdoblje pred nama, da ovaj Hrvatski sabor izvrši izbor predsjednika Vrhovnog suda. Da podsjetim, prema članku 119. Ustava RH, predsjednik Vrhovnog suda bira se uz prethodno mišljenje Opće sjednice Vrhovnog suda RH i nadležnog odbora Hrvatskog sabora na prijedlog predsjednika Republike, i bira ga i razrješuje Hrvatski sabor. Dakle, u ovom trenutku mi očekujem prijedlog Predsjednice Republike nakon toga prethodno mišljenje opće sjednice Vrhovnoga suda, potom nadležnog odbora Hrvatskog sabora, odbora a to je Odbor za pravosuđe da bi taj prijedlog došao na sjednicu Hrvatskog sabora. Samo da podsjetim prije četiri godine 10. lipnja 2013. nadležni Odbor za pravosuđe već je razmatrao i dao prethodno mišljenje na kandidata kojeg je predložio tadašnji predsjednik, a bio je to gospodin Hrvatin. Sada smo već prošli taj rok, za mjesec dana je ljetna stanka. Mi u ovom trenutku nemamo kandidata za predsjednika Vrhovnog suda. Jedino što možemo pročitati da se vrše određene konzultacije kod Predsjednice Republike. Međutim, činjenica je i to nije od jučer, to je tako na žalost Ustavom podnormirano da imamo jedan vrlo netransparentan postupak i proces izbora predsjednika Vrhovnog suda i da je činjenica da zapravo mnogi drugi postupci su daleko bolje uređeni nego ovaj, čelne osobe sudbene vlasti u RH. Ono što želimo ovdje javno reći zapravo apelirati da taj postupak mora biti dovršen do ljetne stanke. Mi se ne možemo naći u situaciji da nemamo predsjednika Vrhovnog suda. Podsjećam također da je predsjednik Vrhovnog suda položaju predsjednik Državnog izbornog povjerenstva. Nadalje, mi imamo na dnevnom redu izvješća predsjednika Vrhovnog suda čak za dvije godine unatrag za 2015. i šesnaestu i bilo bi dobro da ta izvješća raspravimo dok je još sadašnji mandat predsjednika Vrhovnog suda gospodina Hrvatina. Također činjenica je na koju želimo ukazati u klubu MOST-a nezavisnih lista da očekujemo da se što prije ovaj postupak bude transparentan na način da se u njega uključe i klubovi zastupnika u ovom Hrvatskom saboru kako bi se osiguralo da će prijedlog koji će doći od Predsjednice Republike uživati potporu velike većine ili će možda ili bi trebao biti prihvaćen konsenzusom u Hrvatskom saboru. Činjenica je da izbor predsjednika Vrhovnog suda nije određen, da se mora izglasati određenom kvalificiranom većinom. Ali bi bilo jako dobro kada bismo tu osobu izglasali konsenzusom ako je ikako moguće. I stoga apeliramo da se taj postupak bude transparentniji, da prijedlog Predsjednice Republike dođe što skorije i pred opću sjednicu Vrhovnog suda. Da osoba koja će predložiti načelno bude jedan od sudaca Vrhovnoga suda i da bismo to vidjeli najradije kao opciju o kojoj ćemo se izjašnjavati i u Hrvatskom saboru. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Treći Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke uvaženi kolega Davor Vlaović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. U ime kluba Hrvatske seljačke stranke tražio sam stanku da progovorimo o problemima u poljoprivredi, proizvodnji hrane, o onome o čemu bi trebali svakodnevno govoriti, o onome od čega ljudi žive, a ne da se bavimo politikantstvom i raznim igrama. Naime, pred nama je žetva poljoprivrednih proizvoda, jedna od najvažnijih agrotehničkih mjera i prvi prihod naših poljoprivrednih proizvođača žetva ječma, uljane repice i pšenice. Ključno je pitanje u kojoj su poziciji naši poljoprivredni proizvođači. Naime, više od 10000 obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava potražuje ili potraživali su od Agrokora i tvrtki u vlasništvu Agrokora. Još uvijek im nisu isplaćena sva njihova potraživanja. Najavljeno je iz Poljoprivredne komore još nekih tridesetak milijuna eura da će ovih dana ići isplata. Pa apeliram na Vladu i ministre da požure to, jer taj novac već godinu i više dana čekaju naši poljoprivredni proizvođači. Dolazi im žetva, trebaju se pripremiti, a ne znaju da li će ta sredstva dobiti i da li će imati kome predati svoj urod, pšenicu, ječam i uljanu repicu. Naime, ključno je pitanje da li će se Agrokor, odnosno tvrtke u vlasništvu Agrokora koji su vlasnici i silosa pojaviti kao otkupljivači poljoprivrednih proizvoda. Da li su ti silosi sigurni za prijem i prihvat njihovih roba ili će se dogoditi kao onima u Đakovu da nestane i pšenica i novci. Tko će biti otkupljivač? Po kojoj cijeni? Prošle godine je otkupna cijena pšenice bila ispod jedne kune, ove godine naši seljaci traže da to bude bar kunu i 20 onoliko koliko su troškovi proizvodnje. Da li će se opet mijenjati kodeks i pravila o otkupu na štetu obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava i naših seljaka. Ono što je ključno da mi očito kao država ne znamo ili ne želimo organizirati proizvodnju hrane dostatnu za potrebe našeg stanovništva. Naime, prošle godine je pšenica požnjevena sa 160000 hektara, lani je zasijano negdje oko 98000 hektara. Više od 60000 hektara je pad u proizvodnji. Što to govori? Da više naši poljoprivredni proizvođači nisu zainteresirani jer ih država ne štiti. Nitko ne stoji iza njih, prepušteni su tom uvozničkim lobijima i tržištu kako to volimo reći. Ali to nije tržište, to je monopol određenih tvrtki. Ljudi mi uvozimo kruh. Kakva je to država koja ne može organizirati proizvodnju kruha za svoje građane? Više od 10000 tona kruha smrznutog je uveženo u Hrvatsku kroz trgovačke lance i samo se … [[Govornik se ne razumije.]] u njihovim trgovinama. Na taj način ne da samo uništavamo seljaka i našu poljoprivrednu proizvodnju, nego i mlinsko-pekarsku industriju. Koliko je to radnih mjesta? A kad čujete podatak da je više od 60000 tona smrznutih proizvoda, tijesta, peciva, kruha, kolača uveženo, više od 117 milijuna eura ali to nije alarmantan podatak da se svi zamislimo na koji način zaustaviti taj uvoz, na koji način spriječiti da se uništava poljoprivredna proizvodnja. I svima je puna usta Slavonije, Baranje, Srijema, a ovo je način kako da se sačuva život na tom selu u tom ruralnom prostoru, da osiguramo proizvodnju, otkup i plasman poljoprivrednih proizvoda i cijenu po kojoj će moći od toga taj proizvođač pokriti troškove proizvodnje i živjeti. Jesmo li to do sada osigurali i napravili? Nismo. Čini mi se kao da smo izgradili hidrocentralu, bez dalekovoda, tako je i ta naša poljoprivredna proizvodnja bez mreže u otkupu i plasmanu poljoprivrednih proizvoda. Sramotno je da i ona kultura koja je dohodovnija i koja se pokazala u zadnjih godinama isparljivijom, a to je uljena repica i zato zasijano 10 tisuća hektara više u prošloj godini u odnosu na prethodnu, da se sad opet licitira sa cijenom na štetu seljaka, najavljeno je već su tražili predugovore u ožujku i veljači po cijeni 2,60 2,50, 2 kune i 62 i 50 da bi sad to spustili kako najavljuju na 2,20. Tko to diktira te cijene na štetu seljaka i zašto se sad spušta cijena? Ljudi moji, nemojmo se baviti trgovinom u politici, vidimo da aktualna Vlada dobro je trgovala sa mandatima i foteljama, a ja ih i mi iz HSS-a pozivamo da organiziraju poljoprivrednu proizvodnju, plasman poljoprivrednih proizvoda i trgovinu poljoprivrednim proizvodima. To od njih traže naši seljaci. Hvala.
Zahvaljujem se svima koji su sudjelovali u ovim raspravama. A sada prelazimo na dnevni red, kao što sam rekao prva točka dnevnog reda je: - Konačni prijedlog Zakona o koncesijama, drugo čitanje, P.Z.E. br. 75 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava, članka 171. Poslovnika u vezi s člankom 190. Poslovnika s Hrvatskog sabora. Prijedlog akta primili ste otpremom Sabora. Ovaj Zakon raspravljat ćemo sukladno odredbama Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici, a amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Sada bi molio predstavnika predlagatelja uvaženog Željka Tufekčića, državnog tajnika u Ministarstvu financija da uzme riječ. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici, pred vama je konačni prijedlog Zakona o koncesijama. Prijedlog zakona u prvom čitanju u ovom je Domu raspravljen u ožujku, a ovaj konačni prijedlog zakona uvažio je tadašnju raspravu i većinu prijedloga koju samo čuli ili zaprimili. Također, zakon je dodatno usklađen međuresorno tijekom ponovne Vladine procedure koju smo proveli. I mislim da slijedom svega rečenog, slijedom tih svih rasprava i prijedloga, da u konačnom prijedlogu zakonu imamo zaista jedan dobar sveobuhvatan i uravnotežen zakon koji će dobiti vašu podršku i koji će biti izglasan ovdje u Hrvatskom saboru. S obzirom da je od prvog čitanja prošlo 3 mjeseca, dopustite mi da vas kratko podsjetim na osnovne elemente zakona, osnovna pitanja koja zakon regulira, rješenja koja nudi, te u konačnici i osnovne izmjene koje su napravljene u odnosu na prvo čitanje. Dakle, Zakon o koncesijama predstavlja opći zakonodavni okvir u području koncesija kojim su uređeni postupci davanja koncesija, ugovor o koncesiji, prestanak koncesije, pravna zaštita u postupku davanja koncesije, politika koncesija, te druga pitanja u svezi koncesija. A posebnim tzv. sektorskim zakonima, uređuju se posebna pitanja vezana za koncesije koja se daju za djelatnosti i područjima uređenim tima zakonima, te se u postojećem sustavu koncesija isti izravno povezani na ovaj krovni zakon. Tako da funkcionalnost sustava koncesija donošenjem ovog zakonskog propisa neće biti ni na koji način dovedena u pitanje. Osnovni razlog donošenja novog Zakona o koncesijama je usklađivanje nacionalnog zakonodavstva sa Regulativom, Direktivom EU, br.23 iz 2014. godine. I pri tome treba isteći da je i sadašnji u biti zakonodavni okvir RH u području koncesija u velikoj mjeri već usklađen s novim odredbama predmetne direktive, te se u tom smislu može reći kako odredbama ovog zakona, predstavljaju zapravo dodatno usklađivanja s pravilima propisanim navedenom direktivom. RH je donoseći postojeći zakon, važeći Zakon o koncesijama 2012. godine, u značajnom dijelu već uvažila odredbe tadašnjeg nacrta direktive koja je poslije donešena. Dakle, možemo reći kako je postojeći zakonski okvir u području koncesija uvelike usklađen sa direktivom, a da se ovim prijedlogom zakona vrše određena usklađenja koja su rezultat konačnog usuglašavanja i donošenja predmetne direktive. Svakako treba istaknuti kako ovaj zakonski prijedlog upućen na mišljenja i Vlada RH ga je usvojila i uputila u saborsku proceduru tijekom lipnja 2016. godine, a kako je u vrijeme izvanrednih parlamentarnih izbora isto utjecalo na donošenje novog ovog zakonskog akta, Ministarstvo financija je tijekom studenog i prosinca, te svibnja 2016. godine ponovno provela dodatna savjetovanja i usklađivanja sa svim dionicima pri tome nastojeći uvažiti prijedloge i sugestije koje bi kako takve dodatno poboljšale normativno rješenje ovog zakona. Smatramo da se ovim zakonom propisuje jedan uravnoteženi fleksibilan pravni okvir za davanje koncesija, koji će osigurati učinkoviti i transparentan pristup tržištu svim gospodarskim subjektima, kako i učinkovitu pravnu zaštitu koja daje prednost javnim ulaganjima u infrastrukture i strateške projekte. Također važno je naglasiti kako je Zakonom o koncesijama jasno postavljena uloga Ministarstva financija kao javno pravnog tijela, koje provodi politika koncesija. Konkretno to znači da predstavlja sve mjere i aktivnosti i usmjerene uspostavi i održanju učinkovitog sustava davanja koncesija, a osobito nadzor nad provedbom ugovora o koncesijama, vođenje registra koncesija, sudjelovanje predstavnika ministarstva nadležno za financija u postupcima davanja koncesija, praćenje provedbe ugovora o koncesija s obilježjima javno privatnog partnerstva, izobrazbu, te praćenje međunarodne prakse u području koncesija. Ovim Prijedlogom Zakona o koncesijama uvodi se i nekoliko novina u odnosu na postojeći, važeći zakon, ja ću ih istaknuti nekoliko. Prva stvar je upravni ugovor, dakle ovim prijedlogom zakona uvodi se novina u kojoj se ugovor o koncesiji određuje kao upravni ugovor. Naime, u suradnji sa Ministarstvom uprave, a koje je nadležno za tumačenje odredbi Zakona o upravnom postupku, DORH-om i Uredom za zakonodavstvo nedvojbeno je utvrđeno da ugovor o koncesiji ima sva obilježja upravnog ugovora. S ciljem stvaranja uvjeta razvoju koncesijskih modela u okviru definiranog ZUP-om te kako bi se osigurala ravnoteže ugovornih strana i provedba koncesijskih ugovora, ovim zakonom je omogućeno ugovaranje arbitraže, što nije karakteristično inače za upravne ugovore. A isto se predviđa zbog izjednačavanja položaja stranih i domaćih pravnih osoba, s obzirom da je bilateralnim ugovorima o zaštiti ulaganja stranim pravnim osobama omogućeno ugovaranje arbitraže, a što bi sve skupa trebalo ohrabrit ulagače u ulazak u ovo područje u ulazak u koncesijske ugovore i koncesije. Nadalje je za istaknuti kako je Zakonom o koncesijama predviđene su tri vrste koncesijskih ugovora i to su koncesije za gospodarsko korištenje općeg ili drugog dobra, koncesije za usluge i koncesija za radove. U smislu ovog zakona jedna od značajnih promjena u području koncesija je razdvajanje odredbi za postupak davanja koncesija iznad i ispod praga određenog direktivom. Naime, praksa je pokazala da dolazi do nedoumica u primjeni odredbi zakona prvenstveno za koncesije male vrijednosti. Prijedlogom zakona propisana je primjena pravila ispod i iznad vrijednosnog praga koje propisuje predmetne direktive, dodjele koncesija, procijenjene vrijednosti jednake ili veće od 5 milijuna 225 tisuća eura. Normativno rješenje predviđa različite postupke davanja koncesije za koncesije i ispod i iznad vrijednosnog praga koji su sadržani u glavi 3 i 4 dijela prvog prijedloga zakona. Dok se ostale odredbe zakona primjenjuju na sve koncesije neovisno o njihovoj vrijednosti i vrsti. Nove odredbe prilagođene su posebnostima sustava koncesija u RH koji poznaje tri vrste koncesija. Do sada su bile prepoznate javne usluge i javni radovi, no s odmakom od javne nabave isto gubi predznak javno te u svojoj naravi obuhvaća i veliki dio komercijalnih djelatnosti za koje do sada bilo ključno da su javne. Ovim zakonom se utvrđuju elementi postupka davanja koncesije, pri čemu se za koncesije za gospodarsko korištenje općeg i drugog dobra te koncesije za usluge primjenjuju odredbe ovog zakona koji se razrađuju u posebnim sektorskim zakonima uvažavajući vrijednosni prag, tako da se za koncesije iznad praga primjenjuju odredbe koje su uređene postupanjem u okviru Zakona o javnoj nabavi koji se na odgovarajući način primjenjuje i u ovom zakonu. Zakonom se uvodi pojam rezervirane koncesije na način u kojem davatelj koncesije može rezervirati pravo sudjelovanja u postupcima davanja koncesije jedino zaštitnim radionicama i gospodarskim subjektima čiji je osnovni cilj društvena i profesionalna integracija osoba s invaliditetom ili se može za takvu koncesiju omogućiti provedbu u konkretnom programu zaštićenih zaposlenja. Isto će podrobno biti regulirano odredbama posebnih zakona koji će utvrditi okolnosti i definiranje navedenih ugroženih skupina za koje se može provesti postupak davanja koncesije o čemu odlučuju davatelji ovisno o području koncesioniranja. Zakonom se dodatno jača postupanja koja se odnose na pripremne radnje koje obuhvaćaju nadležnost samog davatelja koncesije koji je ključan u određenju postupaka i područja davanja koncesija. Time se osigurava učinkovito davanje koncesije i prepoznavanje svih njenih elemenata u odnosu na interes na tržištu odnosno potrebe države ili lokalne razine koja je nadležna za davanje koncesije. Pripremne radnje predstavljaju temelj davanja koncesije u kojima će davatelj na osnovu iskazanog interesa ili prepoznavanja potreba različitih projekata kroz pripremne radnje odrediti optimalne oblike područja koncesioniranja, a što dokazuje studijom opravdanosti odnosno analizom davanja koncesije. Namjera je dakle zakonodavca kroz ovako određeno postupanje omogućiti kreiranje još boljih koncesijskih aranžmana i postizanje vrijednosti za novac odnosno što veće dodane vrijednosti. Ovim zakonom također se uvodi obveza davatelja koncesije da preko stručnog povjerenstva i izrade Studije opravdanosti prepozna fiskalne učinke u području koncesija, a koje takve mogu imati negativne učinke na javni dug odnosno manjak, višak općeg proračuna RH. Na ovaj način, a što smo definirali u zadacima stručnog povjerenstva, navodi se jasna obveza davanja koncesije da u području javne infrastrukture prepozna prije davanja koncesije mogućnost utjecaja iste negativno u odnosu na javni dug odnosno deficit. U odredbama ovog krovnog Zakona o koncesijama jasno se navode i obvezni razlozi isključenja gospodarskih subjekata u sudjelovanju u postupcima davanja koncesije, a što ima i svoj jasan antikoruptivni značaj koji je kao takav jasno naveden. Postupci i obavijesti te elementi iz tih obavijesti jasno su određeni što uvelike doprinosi transparentnosti, ali i jačanju konkurentnosti u postupcima davanja koncesije što je važna odrednica kojom se u sustavu koncesija nastoji postići u ostvarenju načela vrijednosti za novac. Uzimajući u obzir da naknade za koncesiju u bitnom predstavljaju oblik javnog davanja, kao sljedeći korak usmjeren na jačanje i unapređenje sustava koncesija, ovim zakonom se uređuje djelotvornije i učinkovitije provođenje inspekcijskog nadzora od strane Ministarstva financija. I na kraju, a što je iznimno važno istaknuti u odnosu na predloženo ovim normativnim rješenjem želja nam je istaknuti još jednu od važnih novina koja je uređena ovim krovnim zakonom, a to je uvođenje pojma strateških interesa RH u području koncesija čime se isti nastoji dodatno definirati i kao takav štititi. Kao strateški interes prepoznate su koncesije za izgradnju i upravljanje autocestama, izgradnju i upravljanje željezničkim prugama, prijenos i distribuciju električne energije, izgradnju i upravljanje infrastrukturom za prijenos naftne naftovodima, izgradnju i upravljanje transportnim sustavom plina su ovim zakonom proglašeni kao strateški interes za RH. Za pojedinu koncesiju koja je prepoznata kao strateška koncesija predviđa se donošenje posebnog zakona a Hrvatski sabor može proglasiti naravno i dodatne koncesije koje kao takve jesu i smatra ih od strateškog interesa. Na ovaj način nastojala su u većoj mjeri odrediti postupanje sa javnim dobrom i strateškom infrastrukturom te dodatno ojačati postupanja sa istima uz jasnu nadležnost Hrvatskoga sabora. U odnosu na prvo čitanje zakona uređene su određene nomotehničke dorade radi unapređenja zakonskog teksta te tekst obrazloženja zakona a poradi uklanjanja mogućih nejasnoća primjene odredbi koje će zaživjeti u praksi a bile su sadržajno dio saborske rasprave. U odnosu na provedenu saborsku raspravu u veljači odnosno u ožujku, posebice izdvajamo sljedeće. Dakle sukladno prijedlogu dobivenom ovdje u članak 3. stavak 1. dodana je definicija koncesije. Sukladno prijedlogu danom na raspravi također u Saboru znatno su smanjeni iznosi raspona prekršajnih kazni koje za pravne osobe mogu sada biti od 2000 za najlakše do maksimalno 2 milijuna kuna za prekršaje koji se kvalificiraju kao najteži. Dok se za prekršaj koji počini fizička osoba obrtnik i osoba koja obavlja drugu samostalnu djelatnost propisuje raspon od tisuću do najviše pola milijuna kuna za najteže prekršaje. Ujedno je iznos iskazan u eurima pretvoren je u kunsku vrijednost. Konačnom prijedlogom Zakona o koncesijama predlaže se novi režim za koncesije za gospodarsko korištenje općeg ili drugog dobra za koje se određuje postupak ovisno o iznosu procijenjene vrijednosti. Ako je riječ o koncesijama za gospodarsko korištenje općeg ili drugog dobra procijenjene vrijednosti jednake ili veće od vrijednosnog praga iz prijedloga zakona ona se daju po pravilima javne nabave. Na ovaj način se jasno daje do znanja da su koncesije za gospodarsko korištenje općeg ili drugog dobra od velikog značaja i izjednačavaju se sa koncesijama za usluge koje se daju po istim načelima. Usvojene su nadalje sve primjedbe Hrvatskoga sabora osim dijela primjedbi Odbora za zakonodavstvo koje je podnijeta na članak 3. stavak 5. da je potrebno dodatno doraditi izričaj druge rečenice a koja glasi: „Prijenos dijela operativnog rizika podrazumijeva stvarno izlaganje promjenama na tržištu.“ Tako da bilo kakav potencijalni procijenjeni gubitak koji je pretrpio koncesionar nije simboličan ni zanemariv. Naime navedena odredba je prenesena iz predmetne direktive te predlagatelj smatra da je odredba jasna te da se ne treba dodatno dorađivati jer je isto pobliže definiramo člankom 3. stavkom 6 ovog zakona. Također nije prihvaćen prijedlog Odbora za zakonodavstvo na članak 89. da se briše stavak 2 koji navodi da se isti smatra suvišnim, s obzirom na sadržaj stavka 1. Međutim, članak 9. stavak 1. propisuje ako se u postupku nadzora utvrdi da koncensionar obavlja djelatnost koncesije izvan opsega koji je određen ugovorom o koncesiji, odnosno da druga osoba, djelatnost za koju je propisano da se obavlja na temelju koncesija, obavlja bez koncesije ili prekoračenjem opsega i sadržaja koncesije, inspektor donosi rješenje kojom se utvrđuje obveza i nalaže uplata iznosa posebne naknade za nezakonito obavljanje djelatnosti bez koncesije. Dakle navedenom odredbom propisuje se obveza donošenja rješenja u slučaju obavljanja djelatnosti bez koncesije ili prekoračenjem opsega ili sadržaja koncesije kojom se utvrđuje obveza i nalaže isplata iznosa posebne naknade za nezakonito obavljanje djelatnosti bez koncesije te se određuje pojam naknade sa obilježjem naknade za koncesije u daljnjem tekstu zakona. Međutim, člankom 89., stavak 2 određuje se trenutak nastanka obveza plaćanje naknade s obilježjem koncesije u slučaju s člankom 89. stavak 1. tako da navedena odredba ne samo da nije suvišna već je nužna da bi se mogla obračunati naknada s obilježjem naknade za koncesije. Zaključno, cjeloviti model davanja koncesija a sukladno konačnom prijedlogu zakona provodi se na osnovu javnog prikupljanja ponuda, odnosno provodi se svojevrsno nadmetanje s ciljem uvažavanja transparentnosti te sukladno načelima slobode pružanja usluga jednakog tretmana i drugih. Nacrtom ovog zakona namjera je u još većoj mjeri potaknuti razvoj instituta koncesije u okviru osmišljavanja projekata i određenje učinkovitog okvira uz stvaranje dodane vrijednosti. Zakon o koncesijama tek je prvi korak i kao takav daje okvir koji će omogućiti daljnje intenziviranje aktivnosti u osmišljavanju kvalitetnih projekata. Uspješna provedba ciljeva utvrđenih ovih zakonom ovisiti će o angažmanu davatelja koncesija uz usku suradnju unutar resornih tijela i prilagodbu i sukreiranje politike koncesija sa zainteresiranim investitorima. Novim zakonom se u još većoj mjeri omogućava jasno postupanje davatelja koncesije i zainteresiranih investitora. zakonom se omogućava transparentan okvir i jasna pravna zaštita u postotcima davanja koncesija svim zainteresiranim investitorima i sudionicima u postupku koncesioniranja. S obzirom na sve rečeno i izneseno predlagatelj očekuje podršku, izglasavanje zakona. Naravno i dalje smo otvoreni za prijedloge koji bi značili i unapređenje i poboljšanje ovog zakonskog rješenja. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem se državnom tajniku. Imamo čak 11 replika, tako da je malo iznenađujuće s obzirom na njegovu mirnu retoriku, ali neka. Prva je replika uvaženog kolege Bulja. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče. Uvaženi tajničke, Zakon o koncesijama je jedan od najvažnijih propisa sa pravno-gospodarskog područja. Međutim, mi imamo danas zakon pred sobom koji ima 100 članaka a u njima se 300 puta poziva na druge zakonske propise i druge zakone što znači da je toliko komplicirano, da se toliko zamutila voda da se može događati Zlatni rat, je samo vrh sante leda. O pomorskom dobru, lukama, o zatvorenosti sustava gdje Ministarstvo financija isključivo prati cijeli taj proces a javnost ne, to je katastrofalno. Da li će se izuzeti i ministar Marić ako dođe do mogućnosti ovoga, primjene ovoga zakona, ako dođe prenošenja koncesije na drugoga što ste ovim propisom omogućili. Omogućili ste znači brojne nepravilnosti, tako je i mogućnosti da se sve radi na štetu građana i lokalnih samouprava, zbog toga je više od 30 udruga, gradova i općina zatražilo da se ide u treće čitanje, ako se moglo Zakon o oružju ići u treće čitanje, trebalo otvoriti kratku javnu raspravu da se uključe ljudi, a vidljivo je što se događa sa plažama, betonizacijom, lukama, gdje samo u Splitsko-dalmatinskoj županiji 2 milijardi kuna se izvuče sredstva iz džepova naših građana u koristi interesnih skupina kojima pogoduje ovaj zakon. Znači, ja imam ispred sebe 30 udruga, općina i gradova s tih područja, koji su sa cijelog područja priobalja, koje traže da ih se zaštiti od uzurpacije njihovoga dobra, jer to dobro treba služiti njima za opstanak mladih ljudi, međutim ovaj zakon je zaista zakon koji isključivo je zamaglio da se koristi naše dobro, ne u korist svih građana nego u korist pojedinaca, a vrh sante leda je Zlatni rat, to vam je dobro poznato, javnosti je poznato, kao betonizacija Makarske plaže gdje je omogućeno [[Upadica predsjednik: Hvala lijepo.]] Hvala lijepo.
Odgovor? Može.
Pa evo samo kratko. Dakle, više puta smo i dosada naglašavali a i tijekom uvodne rasprave da se radi o krovnom zakonu. O krovnom zakonu na koji se veže preko 20 drugih sektorskih zakona, koji će pobliže odrediti detalje u davanju koncesija u pojedinim gospodarskim područjima. Jednako tako smo naglasili, ali to je zaista iz zakona i vidljivo, da se ovim zakonskim prijedlogom na puno detaljniji, precizniji, transparentniji način, propisuje sam postupak dodjele koncesije i sklapanja ugovora o koncesiji. Tako da je upravo cilj zakona učiniti cijele postupke i sve buduće postupke što jasnijim i transparentnijim i konkurentnijim i omogućiti jednak pristup svim zainteresiranim ponuditeljima i zainteresiranim poduzetnicima koji bi se javljali na koncesije, a sve sa ciljem upravo da se izbjegnu bilo kakvi mogući problemi prilikom davanja koncesije, netransparentnosti, pogodovanja itd. Zakon jest složen, sveobuhvatan, ali jednostavno u jednom zakonu nije moguće propisati sve moguće detalje koji će se događati na pomorskom dobru, prometnoj infrastrukturi, komunalnoj infrastrukturi itd, itd. Mislim da je zakon, ponavljam, upravo propisuje transparentnost, u postupanju, obrasce koji će dobivati svi ponuditelji tijekom postupka, izradu studiju opravdanosti, predviđa brojne, brojne detalje i postupke koji do sada, u dosadašnjem zakonu nisu bili ugrađeni. Hvala lijepo.
Druga replika, uvažena kolegica Strenja-Linić.
Poštovani predsjedavajući. Ja bih vama kao predstavniku ministarstva uputila jedno pitanje u vezi toga, ovaj zakon je ipak relativno hitno stavljen, bez obzira što nije po žurnom postupku, stavljen je malo prije od svega, pa me zanima da li ćete vi kao ministarstvo, jer trebamo problematizirati i uredbu o postupku davanja koncesijskom odobrenja na pomorskom dobru, ona je donesena 2004. godine i naime, djelatnosti za koje se može dodijeliti koncesijsko odobrenje su propisane u predmetnoj uredbi i nju donosi i mijenja ministar. Ta uredba nije mijenjana godinama, vezuje se direktno i uz ovaj zakon, a u međuvremenu su se pojavile i brojne druge djelatnosti, bungee jumping, razna sportska natjecanja, koncertna događanja, filmski setovi koji nisu obuhvaćeni sa ovom uredbom a koji se događaju na pomorskom dobru. Zbog nepostojeće istih uredbi i događanje djelatnosti se odvijaju ili nelegalno ili se uopće ne događaju, a time jedinice lokalne samouprave propuštaju naplatiti značajne prihode, dakle ovdje je uglavnom riječ o sezonskim događanjima ili događanjima koje traje od jednog do nekoliko dana. Znači bez obzira da li je dio pomorskog dobra za koji se podnese zahtjev i nalazi se u lučkom području ili van njega, trebao bi vrijediti jednaki propis. Dakle ja zbilja hoću zapravo da mi kažete da li ćete vi ovu uredbu promijeniti, dopuniti i proširiti istu i na lučka područja odnosno da ista važi i u lučkim područjima i kao što vidite, 13 godina uredba stoji takva kakva je donesena ali mnoge stvari su se u međuvremenu dogodile. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Samo prije odgovora na ovo pitanje, vezano za transparentnost donošenja zakona, javnu raspravu itd. Znači javna rasprava provedena je sukladno propisima krajem 2015. godine, zakon je bio objavljen za javnu raspravu 30 dana, međutim još na to, zakon je de facto tri puta prošao proceduru Vlade i evo treći put je de facto usmjeren prema Saboru, jer i onom početku 2016. bio je postaran, ali s obzirom na činjenicu da su se dogodili izvanredni izbori nije bio raspravljen. Tako da je zaista višekratno raspravljen u javno i međuresorno, pa i ovdje u Saboru, i mislim da je više nego dovoljno bio prezentiran svima i svi su imali priliku dati primjedbe pa i prijedloge za njegovo poboljšanje. Što se tiče pomorskog dobra, mi smo svjesni problematike davanja koncesija i općenito problematike vezane za pomorsko dobro, ove činjenice koje govorite su točne, očekuje se naravno, usklađivanje resornih i sektorskih zakona sa ovim, zakonom a mislim da i vi znate da se Zakon o pomorskom dobru nažalost priprema već dugi niz godina, nikako da doživi donošenje ovdje u Saboru, ali mislim da će kolega iz Ministarstva prometa privesti to kraju i da će zakon biti donesen, a kako bi se riješili svi problemi i sva pitanja koja se događaju između ostalog i sva koncesioniranjem na pomorskom dobru, ali drugo ministarstvo, drugi zakon i usklađivanje između ostalog i usklađivanje sa ovim zakonom trebaju riješiti brojna druga pitanja koja postoje vezana za pomorsko dobro.
Hvala. Treća replika, uvaženi kolega Varda.
Gospodine predsjedniče, uvaženi državni tajniče. Pridružujem se prethodnim kolegama vezano upravo na problematiku pomorskog dobra. Vi ste dobili od Otočnog sabora vjerojatno primjedbe i prijedloge. Ja ih nisam vidio, nisam vidio vaše odgovore vezano za njihove prijedloge, ali mi se čini i ovo što ste sada rekli ako je to krovni zakon, a Zakon o pomorskom dobru već godinama čekamo čini mi se da će bit problema. Pitanje je gdje ćemo se okupati na moru? Betonizacija i ograđivanje plaža. Domaće stanovništvo ostaje i sa svojim gostima bez mora de facto. Mislim da bi trebalo u članku 8. točka 4. ste kazali što je to strateški, što su to strateški interesi RH od autocesta, željezničkih pruga itd. Mislim da bi trebalo u taj članak ugraditi i pomorsko dobro. Dakle, to je strateški interes Republike Hrvatske i uključiti lokalnu zajednicu u svakom slučaju u postupak davanja koncesija na pomorskom dobru. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, državni tajnik.
Pa kao što sam i malo prije rekao zaista svjesni smo problema vezanih za pomorsko dobro. I evo, ono što mogu reći je da očekujemo da će resorno ministarstvo što prije izaći sa novim zakonskim rješenjem koje će između ostalog apsolvirati i ova pitanja.
Replika broj četiri, zastupnik Grmoja. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, pa kolega Bulj je dobro primijetio da je Vlada pribjegla provizornim rješenjima prilagođavajući zakonske odredbe pojedinačnim interesima ili interesima malog kruga povlaštenih investitora, financijskih institucija i banaka. Isto tako kolega Bulj dobro ste primijetili ovdje i ulogu ministra financija Marića. Naime, zamjećuje se i potreba da se Zakonom o koncesijama koji je jedan kako ste rekli opći ili krovni zakon u području koncesija uređuju pojedinačne situacije koje su nastale u našoj nedavnoj praksi, a povezane su sa trgovačkim društvom Agrokor i s njime povezanim društvima. Pa želim ovim putem ne postaviti pitanje vama, nego ministru financija Zdravku Mariću je li se kako je obećao hrvatskoj javnosti i nama zastupnicima u Hrvatskom saboru izuzeo od postupka izrade Konačnog prijedloga Zakona o koncesijama. Zašto to pitam? Ovdje govorim konkretno o odredbi članka 66. konačnog prijedloga zakona koju ću pročitati radi javnosti kako bi svatko morao slobodno zaključivati na koja trgovačka društva koncern Agrokor se ona odnosi. Znači, odredba članka 66. stavka 4. glasi: „Prijenos ugovora o koncesiji može se dozvoliti u slučajevima koji su povezani sa stjecanjem vlasništva nad koncesionarom nakon provedbe postupka restrukturiranja, a kroz postupke spajanja postojećeg koncesionara s budućim koncesionarom ili drugih oblika stjecanja vlasništva koji proistječu iz provedenog postupka restrukturiranja a u skladu sa stavkom 2. ovog članka. Meni osobno ova odredba zvuči kao jamstvo da će se izvori vode i druga opća dobra za čije je korištenje dana koncesija po povoljnim uvjetima u postupku restrukturiranja Agrokora prenijeti jeftino nekom budućem koncesionaru mimo opće prihvaćenih pravila [[Upadica predsjednik: Hvala.]] o tržišnom natjecanju pa i u području koncesija. No, neka javnost sama prosudi u ovom slučaju.
Zahvaljujem se. Odgovor na repliku. Izvolite,.
Pa evo ja jedino što mogu reći da je ova odredba zakona postojala i u starom zakonu, dakle i u zakonu iz 2012. godine.
Peta replika uvaženi kolega Maras.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega državni tajniče, prvo što bih ovdje htio upoznati, upozoriti javnost da smo jučer čuli po meni nečuvenu izjavu premijera Plenkovića o tome kao da se ne raspravlja o Hrvatskom saboru, nema zainteresiranih za raspravu. A ja ću ovdje njega upozoriti da njegovi ministri ne dolaze na sjednice Sabora i ne predstavljaju zakone. Znači ja ministra Marića od točke njegovog opoziva nisam vidio u Hrvatskom saboru, a ni mjesecima prije toga. Tako da moja poruka Plenkoviću je da vodi računa o svojim ministrima i svojoj Vladi, a ne o zastupnicima u Hrvatskom saboru. Nema ni ministrice Dalić. Njima očito nije bitno biti ovdje. I ja bih volio da oko ovako važnog zakona kao što je Zakon o koncesijama ministar ovdje sjedi, jer onda bi mogli postavljati ovakva pitanja, onda bi ja mogao reći ministru da mi kaže zbog čega je i dalje koncesije za korištenje voda nisu u istom rangu kao koncesije za željeznički prijevoz, prijenos distribucija električne energije, jer to je strateški resurs RH i on zaslužuje da ga se makne iz ranga koncesija na žičare, koncesija na području sporta, zračne luke itd. Ovo što je rekao kolega Grmoja je sigurno nešto o čemu treba voditi računa. U ovom trenutku Jamnica, odnosno Jana izvor u Zagrebačkoj županiji je jedan od najvrednijih resursa koji postoji unutar sustava Agrokora. Mi ne smijemo dozvoliti i zato pozivam evo ovdje gospodina državnog tajnika da razmotri tu mogućnost da se vode izuzmu iz ovih koncesija i da se stave pod nadležnost posebnog zakona kako bi zaštitili resurse koje Hrvatska ima [[Upadica predsjednik: Hvala.]] I pozivam ga da se prihvati treće čitanje, jer jednostavno to danas nećemo moći napraviti. Hvala lijepo.
Nema odgovora na repliku? Onda idemo na iduću, to je šesta replika. Uvažena kolegica Ninčević-Lesandrić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Nadovezat ću se na kolegu Grmoju po pitanju stavka 4. članka 66. Istina je da je članak 66. postojao, međutim zanimljiva je činjenica da se upravo sada uvodi stavak 4. toga istoga članka. Odbili ste odgovoriti zbog čega, pa sada pretpostavljam da je to onda upravo zbog toga što bi se uvođenjem ovoga stavka savršeno posložila situacija nakon provedbe restrukturiranju u Agrokoru ili vi imate obrazloženje zbog čega se uvodi točno ovaj stavak 4. čl.66. jer po svemu sudeći ovo je fenomenalna situacija upravo na primjeru koncesija na izvorima vode, gdje se koncesija za izvor vode vrlo jeftino i mimo svih općeprihvatljivih pravila na tržišnom natjecanju mogu dati nekomu drugome u koncesiju. Pa bi vas molila odgovor zbog čega točno ovaj stavak 4. se uvodi upravo danas u čl.66. kada znamo koja je situacija u Agrokoru. Hvala.
Kolega, državni tajniče. Izvolite.
Stavak 4., koji citirate na koji se pozivate postojao je i u postojećem prijedlogu zakona. Tako da ne vidim nekakvu poveznicu i konotaciju koju implicirate.
Hvala. Replika broj 7, uvaženi kolega Miro Šimić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državne tajniče, moje pitanje se odnosi na jedan članak koji je istina postojao i do sada, ali evo postavljam pitanje o njegovoj smislenosti. To je čl.67., koji utvrđuje založno pravo na koncesiji. Ono što mogu reći da i sam naziv založno pravo, dakle ne odgovara onome kako se založno pravo inače definira u Zakonu o vlasništvu i o drugim stvarnim pravima, ali ono što mene zanima je smislenost. Dakle mi ovim člankom i prije smo definirali i sada definiramo, da se može osnovati založno pravo u korist financijskih institucija kod podizanja kredita. Sad tu imamo po meni 2 problema. Jedan problem je što takvo založno pravo, prema informacijama koje ja imam i financijske institucije, vrlo rijetko koriste kao osnovni oblik osiguranja, dakle puno češće financijske institucije, osim tog založnog prava traži i druge oblike osiguranja. I po meni, svi oni pošteni kreditori i tražitelji kredita ne mogu naći svrhu nekakvog osiguranja, s jedne strane kreditori, s druge strane tražitelji kredita, jer ovo založno pravo ne može se koristiti bez samog davatelja koncesija. Pa vas pitam koji je smisao? Ako npr. netko digne kredit od 30 milijuna kuna na temelju založnog prava, banka će u pravilu od njega tražiti drugo jamstvo, u slučaju da on ne vrati tih 30 milijuna kuna, vi banci prepuštamo da traži novog koncesionara koji istina, mora ispunjavati sve uvijete koje je morao ispunjavati i ranije koncesionar, dakle dajemo nekakvo javno dobro banci da u nekom trenutku raspolaže, koja se sama po sebi s tim člankom nije mogla posebno zaštiti. Ne vidim da ovaj članaka ide u interesu niti Hrvatske države, niti jedinice lokalne samouprave, niti na kraju poštenih financijskih institucija, nego eventualno onih koji žele iskoristiti ovu poziciju da malverzacija, ne vraćanjem kredita, dovedu u blokadu da li određeno zemljište, da li određenu plažu [[Upadica: Zahvaljujem se kolega Šimić.]] da mi ne možemo koristiti dok banka ne nađe novog koncesionara. Hvala.
Hvala još jednom. Nema odgovora na repliku ili ima? Izvolite.
Dakle, založno pravo na koncesije jasno reguliralo i određenu dijelu koji se odnosi na financijske institucije, a isto je jedno od uobičajenih poslovnih praksi, kojima se omogućava razvoj i financiranje različitih koncesijskih projekata. U odnosu na pomorsko dobro, Zakon o koncesijama u nikom slučaju ne dovodi u pitanje strateški značaj samog pomorskog dobra, već što više odredbama … [[Govornik se ne razumije.]] zakona se na jasan, nedvosmislen i transparentan način uređuje postupanje koji se odnosi na sam postupak davanja koncesija. Specifičnosti koncesija na pomorskom dobru nužno se moraju odrediti u posjednom kako sam već rekao sektorskom zakonu, pri čemu se navodi kako bi brisanje odredbi o založnom pravu u svojoj naravi dovelo do manje atraktivnosti koncesijskih modela i načina financiranja što je intencija kako direktive tako i ovog zakonskog akta. Hvala.
Replika broj 8, uvaženi kolega Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče, dakle možemo vidjeti da se svi možemo složiti oko toga da je riječ o jednom složenom zakonu, ne toliko po broju članaka koliko po području koje on obuhvaća. Evo samo ako dotaknemo područje javne nabave ili javno privatnog partnerstva i s obzirom na tako široko područje, nije zanemariti, ove primjedbe koje dolaze od kolega zastupnika kad je u pitanju pomorsko dobro i prijenos koncesija, gdje je riječ o velikom novcu, a vi ste sami rekli u svom uvodnom izlaganju, da je prije svega cilj ovog zakona transparentnost, kako u odnosu na davatelja koncesija, tako i na odnosu na koncesionara, a prije svega građana iz čijih se sredstava na kraju krajeva i sve to i financira. Ono što sam htio u ovoj replici vas zapitati, a bilo je tu riječi o javne nabave, bilo je riječi u prvom čitanju, srž ovog zakona, ili tko provodi zapravo ovo zakon je stručno povjerenstvo. Mi se danas volimo pozivati na struku i želimo da struka ima primat prema politici, međutim može se dogodit, a evo tu su neke kolege upozoravale događalo se da i davatelj koncesija i koncesionar pušu da tako kažem u isti rog. Mene sad zanima, s obzirom, da je pojedine, evo neka to bude i županijska skupština imenuje stručno povjerenstvo od 3 do 7 članova, vi ste se lijepo elegantno izvukli kao Ministarstvo financija, rekli ste može biti član, naravno da neće biti, ja ne znam da je bilo slučajeva da je bio slučajeva, da je bio član, možda do sad ako znate za takav slučaj. Mene zanima kako ljudi koji će dobiti nekakvu dnevnicu, jel ona 150, 170 kuna, ako donose odluku o milijunskim iznosima kako oni mogu biti neovisni? I mislim da se ovom zakonu tom pitanju trebalo malo ozbiljnije pozabaviti, ali mislim da i na način na koji ste me sada slušali da sam uzalud i govorio. Hvala.
Budući da državni tajnik neće odgovoriti na repliku. Idući je uvaženi kolega Bunjac.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. Uvaženi državni tajniče, vjerujem da ste upoznati sa prigovorima na članak 66. i 67. spomenutog zakona u kojemu se dozvoljava prijenos koncesije. Znači u biti da netko dobije koncesiju i da je odmah potom prenese na nekoga tko ima založno pravo i da se nakon toga ta ista koncesija prenese na treću osobu. Znači u biti ako se pravilno tumače ti članci zakona čini se da koncesiju može dobiti bilo tko. Dakle ako neko ne ispunjava pravo na koncesiju uzme fiktivnu osobu, ta fiktivna osoba nakon toga prenese tu koncesiju i ostvaruju ista prava kao i koncesionar. Dakle prigovor ide u tom smislu da nema u ovom prijedlogu zakona propisanog minimalnog zakonskog roka u kojemu se koncesija ne može prenijeti ili založiti odnosno ne može prenijeti na treću osobu. Dakle na koji način mislite spriječiti fiktivne koncesije odnosno na koji način mislite ove zakone doraditi prije njegovog konačnog prihvaćanja? Vjerujem da ste ove prigovore koji su dolazili u pisanom obliku saborskim zastupnicima također dobili i vi, a vjerujem da ne biste željeli ni vi kao ni svi mi da se događaju slučajevi poput onoga na Bolu na Braču gdje je koncesiju dobila tvrtka bez prihoda i bez zaposlenih, a s namjerom da se prepusti poslovnim krugovima povezanima sa jednom strankom. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se. 10. replika uvažena kolegica Lukačić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Ja bih željela ukazati na jednu izuzetnu dobru odredbu ovog zakona i žao mi je što to evo slušajući ostale kolege nisu primijetile. Naime, to je članak 15. koji govori o rezerviranim koncesijama. Ovim člankom omogućava se da davatelj koncesija rezervira za zaštitne radionice ili gospodarske subjekte koji zapošljavaju 51%, najmanje 51% osoba s invaliditetom dakle da rezervira mogućnost sudjelovanja u dodjeli koncesija. Na ovaj način se osobama s invaliditetom dakle svim osobama s invaliditetom u RH, omogućava dodatno zapošljavanje. Dakle ne samo onima koji rade u zaštitnim radionicama nego i kod ostalih subjekata ako je kod tog subjekta više od 51% osoba s invaliditetom zaposleno. Ovo izuzetno puno znači s obzirom da se zaštitne radionice u trenucima kada rekla bih neki stari zanati više nisu aktualni, kada zaštitne radionice više ne mogu se baviti šivanjem itd. nego se svi preusmjeravaju na usluge. Ovo je izuzetno važno kako sam rekla za zapošljavanje osoba s invaliditetom, evo pohvaljujem naravno kao i cijeli zakon. Hvala.
Hvala i vama. I zadnja 11. replika uvaženi kolega Hrg.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani državni tajniče. Ja ću ustvari nešto vrlo konkretno reći, ne znam jel ćete mi moći odgovoriti baš na to, ali me interesira da li će ovaj zakon kada se izglasa riješiti probleme. Dakle radi se o koncesijama za korištenje voda. Selo Apatovec pored Križevaca ima izvorišta mineralne i obične vode, tamo je punionica vode koja uredno radi i dobro je da radi, nitko nema ništa protiv toga, ali to isto selo nema javni vodovod. Nekad je bilo sa tvrtkom koja je radila punionicu razgovarano od strane lokalne samouprave da će oni osigurati i omogućiti priključak na jedan izvor, da se selo može priključiti na vodoopskrbu. Sada po mojim informacijama tvrtka koja je kupila tu punionicu i nema baš neku sklonost tome da omogući priključak sela vodovoda seoskog na taj jedan izvor. Mene interesira da li ovaj Zakon o koncesijama rješava pitanje raskida ugovora o koncesiji zbog javnog interesa? Znam da se u Upravi za vode u Hrvatskim vodama ovaj posao radi, da ne bi bilo problema, da ne bi ljudi morali blokirati tvornicu evo jedno vrlo konkretno pitanje, da li će ovim zakonom to riješiti? Još jedno pitanje, također kod koncesija opet o vodama. Da li je normalno da tvrtke kojima je dostupna javna vodoopskrba dobivaju koncesije na vlastite bunare u svojim dvorištima i koriste bunare za koje su dobili koncesiju, s druge strane javni opskrbljivač vodom ne može ništa si tu pomoći, ne može kasnije naplatiti niti odvodnju?
Odgovor na repliku državni tajnik. Izvolite.
Dakle na pitanje gospodina Hrga bi molio da odgovorimo naknadno, a vezano za prije postavljena pitanja pa i komentar gospodina Bunjca da nisam slušao njegovo pitanje.
Kolega Tufekčić samo malo, dakle vi po pravilima odgovarate replikom na repliku. Ako želite polemizirati sa ostalim zastupnicima vi kao predlagatelj imate pravo doći za govornicu i raspravljati. Dakle ovo je sada kršenje Poslovnika i ja vam to ne mogu odobriti. Dakle imate pravo u trenutku kada procijenite tražiti riječ i onda možete polemizirati sa svime što je izrečeno.
O.k. ispričavam se.
Prelazimo dalje na raspravu. U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Danas govorimo o Zakonu o koncesijama, to je jedan od najvažnijih propisa sa pravno-gospodarskog područja. Riječ je koje zahvaća i usmjerava mnoge gospodarske vrijednosti i svega onoga šta nam je Bog dao od pomorskoga dobra, energetike, voda, poljoprivrednog zemljišta, šuma. Pa stoga donošenje ovoga zakona očekuje velik oprez ali i inzistiranje na transparentnosti koje do sada nije bilo. Prilikom donošenja ovoga zakona MOST Nezavisnih lista će skrenuti pozornost na niz zlouporaba sustava koncesija posebno onim koji … [[Govornik se ne razumije.]] svjedočili, evo nedavno, kod poznatih hrvatskih plaža. Sve te plaže su neposredno povezane sa političkim elitama koje upravljaju i na nivou županija i na nivou države. Uvaženi tajniče, ovo je vrlo ozbiljno pitanje, 30 udruga, pojedinaca i općina poglavito sa područja otoka i priobalja je poslalo zahtjev da se ide sa ovim u treće čitanje, da se otvori javna rasprava jer ako se je moglo oko oružja, Zakon o oružju onda može i ovo vrlo bitno pitanje koje je vrlo bitno za lokalnu zajednicu, za županiju regionalnu i državu jer način upravljanja našim dobrom je dovelo do toga da se je uništio i gospodarski i ekonomski sustav a i demografska slika je katastrofalna. Tome je dokaz, gospodine tajniče da počnem da vi uvjeravate ovdje ljude, tj. nas zastupnike i cijeli hrvatski narod sa se nije mijenjao stavak 4. u članku 66. I došli ste ovdje nespremni i ovdje je trebao biti ministar financija koji kontrolira koncesiju, koncesijske procese, kompletne i kod njega je jedino javno i to je ono netransparentno što treba mijenjati. Člankom 66. stavkom 4. uvodi se novi stavak koncesija, koncesije se prenose na novog koncensionara. Znači u natječaju netko dobije koncesiju i vi prenesete na novog koncesionara bez natječaja, bez bilo kakvih obaveza, bez jeste li dužni državi porez, niste dužni. Znači ovo je ono što smo spominjali, poglavito je usmjereno na vrlo bitno, procese koji se događaju u Agrokoru a to je zaštita voda. Sada Jana, naš hrvatski izvor će se moći prenijeti na koga god žele. Nespremni ste, došli ste ovdje pred zastupnike na pitanje kolega zastupnika. Prema tome evo ja vas kolege, bili vladajući, bili oporba, ovo je vrlo bitno, ovaj izmjena stavka je vrlo bitna, tajnik je nespreman a ministra nam nema, jedino ako se nije izuzeo. Također, založno pravo, članak 66. koncesionar može znači dati založno pravo, hipoteku, dignuti na našu koncesiju, na ono što je dobio od nas, od naroda, od onoga što nam je Bog dao, npr. plažu dade u koncesiju. I banka je ona u trenutku kada ne ispuni obaveze banka je ona koja upravlja i čeka u biti kome će dodijeliti koncesiju, na koji način i predajemo naše dobro bankama. Zbog toga evo još jednom bih vas zamolio da temeljem i Arhuške konvencije gdje svi naši građani i to je ono temeljno europsko načelo na koje se ova Vlada poziva, po njoj svi građani imaju pravo na odluke i javnu raspravu izravnu ako treba čak i referendum o okolišu i javnome dobru. I imamo primjer da je udruga iz Splita tužila i dobila je u Ženevi znači temeljem Arhuške konvencije. Ovo je dobro svih o čemu raspravljamo. Rekao sam koja dobra, i tajniče došli ste ovdje nespremni što je sramotno da ne možete dati odgovor po ključnom pitanju i ključne izmjene a to je članak 66. i članak 67. Pa temeljem toga, evo još jednom pozivam da idemo u treće čitanje kolege zastupnici, mi smo oni koji odlučujemo, da idemo, nas je narod izabrao, nas je narod delegirao, dao nam je mandat da idemo u treće čitanje, s time da se otvori javna rasprava od nekakvih šta kraća, ne treba biti duga jer vidimo da su sve te udruge spremne, da su već i uputile brojne dopise, prema tome mi možemo to napraviti i zaštiti naše dobro. Evo, kao prvi zahtjev glede ovoga zakonskog prijedloga, MOST Nezavisnih lista ističe nužno da se svi ugovori o koncesijama obavezno javno objavljuje, te da se njihove objave propišu kao pretpostavka valjanosti tih ugovora. Prijedlogom Zakona o koncesijama Ugovor o koncesijama definiran je kao upravni ugovor. U hrvatskom pravu upravnog ugovora sklapa se isključivo u javnom interesu. Budući je da javni interes kod ugovora o koncesijama prevladava nužno je da sklapanje tih ugovora i sve njihove primjene javno objavljuju i učine stalno dostupnim svim građanima. Također zahtijevamo da svi koncesijski natječaji javno objavljuju kao i sva dokumentacija svih sudionika u takvim natječajima i da bude tako propisano i da se pretpostavke valjanosti iz samih natječaja ali i ugovora u koncesiji. Zašto na tome inzistiramo? Gospođo zastupnici, sjetimo se plaže Žlatni rat koja se nedavno mutnim, koncesijskim natječajima, ali ona je samo vrh sante lega, isto je i sa betonizacijama Makarskoga primorja, isto je sa lukom u Splitu, sa lukama i lučkim upravama koje upravljaju i županijske i državne lučke uprave koja je nadležnost, isto je sa betonizacijom naših znači cijelih plaža kao što je na primjer, evo sada sam dobio vijest da se betonizira i u Podstrani, baš u ovim trenutcima se sprema da se plaža betonizira, ne uređuje, svi smo za uređenje. Znači naše pomorsko dobro se dobro se uništava a vidjeli smo na koji način su koncesije su dodijeljene na Zlatnome ratu. I kojoj tvrtki i na koji način. I mi moramo imati uvid javnosti na sve te, u natječaju na te koncesijske, i natječaj i koncesijske ugovore jer na ovaj način javnost apsolutno ništa ne zna a poglavito lokalna samouprava. Mi ovdje ovim zakonom gdje se pozivamo u 100 članaka imamo 300 pozivanja na druge zakonske propise i zakone, na druge zakone, pravilnike ali nigdje se ne piše u zagradama na koji zakon, samo određeno je drugim zakonom. Evo možete vidjeti zakon, pogledajte, znači 300 puta se poziva, znači zakon je tolika magla, da se nastavi i dalje, koncesijama izvlačiti novac, a ne da bude u korist građana i lokalnih samouprava. To je, Zlatni rat je proveden kao santa leda, vrh sante leda, u toj mjeru gruboj i mutno bez kontrole javnosti se stekao dojam kako bi da je moguće bilo kako, da bi nam oduzeli tu plažu, ne samo koncesijom nego tvrtka koja je bez kune, na računu, bez ijednoga zaposlenoga, jedino imala plan da će ulagati 75 milijuna kuna na plaži Zlatni rat. Znate što bi samo radili i šta mogu raditi na plaži? Stavljati ležaljke i ubirati novac. I naravno da je tu lokalna samouprava i građani da su reagirali kako trebaju reagirati. Da netko sa strane koji nema apsolutno nikakve veze sa tom djelatnošću da se dobije tu koncesiju, na naše bogatstvo i da novac ide njima u džep. Izračun samo u Splitsko-dalmatinskoj županiji na području luke, pomorsko dobro, stručnjaci su izračunali 2 milijarde kuna otići na štetu Splitsko-dalmatinske županije. 2 milijarde kuna. Pogledajmo samo splitske plaže, ali tako je slično i od Zrća do Gruža. Znači…Lapuda, pardon, Lapada. Znači kompletno naše bogatstvo, cijele naše plaže uzurpirane i nije u interesu naših građana. Naš prijedlog slijedi kroz niz zakonodavnih iskustava, primjera relativnih pravnih poredaka europskih zemalja kojima se takva grabež sprečava. I to tako da se ugovor o javnom privatnom partnerstvu koncesijama, valjani samo ako su u cijelosti zajedno sa svim prilozima objavljeni i u svako vrijeme dostupni najširoj javnosti, što sad nije. Sad jedino ministar financija ima tu mogućnost da to sve kontrolira a njega ovdje nema. Meni je žao što se izuzeo iz ovoga vrlo bitnog zakona, gdje nas javnost gleda i da očekuje da donesemo ono najbolje što je za lokalnu samoupravu, za cijelu RH. Drugi razlog zbog kojeg inzistiramo na objavu ugovora koncesiji kao pretpostavki njegovoj valjanosti, proizlazi iz loših iskustava sa upravljanjem ugovorima u Općem poreznom zakonu. Ponavljam, upravni ugovor sklapa se u javnom interesu i prema prijedlogu Zakona o koncesijama, takav bi trebao biti i ugovor o koncesiji. Dopustite mi međutim, da vas podsjetim kako stvari stoje glede tog ugovora o Općem poreznom zakonu. Do danas nije poznat točan iznos poreznog duga koncerna Agrokor, prema RH, međutim u javnim i stručnim raspravama, spominju se brojke od nekoliko milijardi kuna od kojih dio otpada i na doprinos sa mirovinsko osiguranje radnika. Kada se neki medije od porezne uprave zatražili podatke, porezna uprav je utvrdila da je riječ o poreznoj tajni jer da je glede toga sklopljen upravni ugovor. Zamislite, ugovor koji se sklapa u pretežitom ili isključivom javnom interesu, branilo se otkrivanje poreznih podataka koji pogađaju desetke tisuća naših građana. Kako se i sa koncesijskim ugovorima ne bi događalo isto, tj. da se nominalno budu ugovori sklopljeni u javnost, javnom interesu, kojima javnost nema pristupa, zahtijevamo da objava a time i njihova postupna dostupnost javnosti bude pretpostavka valjanosti. Nadalje, prisjetimo se da je nedavno u javnoj raspravi smo imali Nacionalni plan razvoja luka sa vrlo neobičnim i znakovitim planovima sa raznim investitorima, omogućili stjecanje vlasništva na pomorskom dobru u hrvatskim lukama samo kako bi se dobro moglo opteretiti hipotekama. Ministarstvo pomorstva tim je iskazalo jasnu namjeru da se putem… [[Govornik se ne razumije.]] koncesija određenim osobama omogućilo… [[Govornik se ne razumije.]] općih i javnih dobara. Danas se to događa sa plažama, morem, izvorima, vodama, šumama a kako su gospoda koja su na vlasti krenula, uskoro će se privatizirati i atmosferski zrak koji udišemo. Kako bi se očuvalo opća i javna dobra od ovog mutnog i prikrivenog oblika privatizacijske grabeži, zahtijevam da se Zakon o koncesiji unese odredbe o zabrani svakog oblika stvarnopravnog i obaveznog opterećivanja kako same koncesije tako i dobra nad kojima se koncesija zasniva. Također, zahtijevamo da se izrekom propiše zabrana i nemogućnost da se neposredan i posredan izričit i prikriven način, privatiziraju dobra koja se daju koncesiji bilo od strane koncesionara bilo od trećih osoba. Ja bih na kraju još puno toga mogao kazati. Ali ću reći da ovaj zakon omogućuje da netko bez financijskih kapaciteta i investicijskih obećanja u natječaj dokumentacije, dođe do našega dobro. Ovo je gore od privatizacije, ovo je pljačka. Zbog toga će MOST, još jednom zatražiti od vas da se ide u treće čitanje u javnu raspravu, imamo spremno više od desetak amandmana, uvaženi tajniče, zbog vrlo bitnog zakona da se ne dogodi ovo što se dogodilo u privatizaciji ovo je samo nastavak, ovaj Zakon o koncesijama koji je sad došao, nastavak pljačke kao što sam rekao što je bio u privatizaciji i pretvorbi da se uključi ovih 30 udruga, gradova i općina svekolika javnost zainteresirana i da se zaštititi naše dobro od voda, šuma, pomorskoga dobra, energetike. To je jedini interes i vama i meni. Zbog toga ako smo mogli o Zakonu o oružju ići u treće čitanje ovaj zakon je puno važniji, ovaj zakon odlučuje o sudbini Hrvatske, brojnih lokalnih samouprava, regionalnih, cijele države, naše mladosti koja odlazi zbog onih koji uzimaju ono što ne pripada im. Tražim da se iđe u treće čitanje u ime kluba MOST-a i da se otvori javna rasprava i da se ovaj zakon uredi po onome kako bi trebao izgledati [[Upadica predsjednik: Hvala lijepo.]] i kako bi se svi zakoni trebali propisivati. Hvala.
Imamo 8 replika. Prvi je uvaženi kolega Bunjac.
Hvala lijepo zastupniče Bulj. Dakle vi ste u pravu da ovaj zakon je potrebno doraditi iz razloga jer je javnost posebno ona koja je najviše zainteresirana, dakle građani koji žive u području koncesije potpuno isključena iz odlučivanja o koncesionarima. Ne samo da je u potpunosti isključena, nego ona čak niti ne zna da se koncesije provode. Evo spomenuli ste plažu na Braču gdje građani u stvari uopće nisu znali da će se ta koncesija dodijeliti. Znači čak ni takvu razinu informacije oni nisu mogli dobiti, a kamoli da su mogli nešto o tome odlučiti. Zanimljivo je da se o ovom Zakonu o koncesijama između ostaloga ne spominje kriterij konačne cijene, dakle usluga. Znači, taj kriterij je u potpunosti izbačen, a također se ne koristi, dakle kriterij pristupa javnomu dobru. Tako se može dogoditi da se javno dobro u stvari privatizira. I kao što je spomenuo zastupnik Varda možemo doći u situaciju, da dakle građani nemaju pristup plažama, da građani nemaju pristup ne znam izvoru vode ili nekim drugim stvarima koja bi se podrazumijevala između ostaloga i zbog spominjanja u Ustavu, dakle da ih nitko ne može monopolizirati, odnosno privatizirati. To su sva pitanja na koje bi trebali dobiti odgovor. Ja sam svoje pitanje uputio državnom tajniku, on mi nije odgovorio iako je ovdje prisutan, pa vas lijepo molim ukoliko vi možete ovo malo prokomentirati. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Slažem se sa vama da odlučivanje o koncesijama apsolutno je bilo prikriveno i zamagljeno i ovim zakonom samo se to još potvrđuje. Zbog toga je potrebno dati ovo u treće čitanje, otvoriti javnosti zainteresiranoj, opet spominjem evo 30 udruga, gradova, brojnih gradova i općina, lokalnih čelnika s tih područja su tražili da se odgodi u treće čitanje. Jer je bilo primjera ne tako davno u Zakonu o oružju, da u treće čitanje. Jer ovo je zakon koji u biti nastavlja mogućnost privatizacijske pljačke ali sada još većih naših resursa kao vode, šume, energetika, područje energetike, naših bogatstava. Zlatni rat je samo vrh piramide. Zlatni rat što se tiče pomorskoga dobra je vrh piramide. Što se događa u Splitu u Makarskoj? Betonizira se kilometre i kilometre našega dobra. Znači ljudi su zgroženi, ali jednostavno ne mogu reagirati. Znači uništavaju i betoniziraju komplet ono naše što je najvrijednije. Ali je činjenica je da je nespreman ovdje državni tajnik kad nije upoznat sa izmjenom koja se dogodila u članku 66. članak 4. gdje u biti se omogućuje da se nastavi još veća pljačka bila u privatizaciji.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Vlahe Orepića.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Slijedom vašeg izlaganja gospodine Bulj ja ću na konkretnom primjeru reći da se ovdje uistinu u interesu zaštite javnog dobra, molim vas gospodo ako možete saslušat, traži treće čitanje i sa naravno prethodnom javnom raspravom. Zašto? Pazite sad. Članak 35. Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama na tragu što ste rekli pročitat ću ga doslovno: „Koncesija se može prenijeti u cijelosti ili dati dijelom u podkoncesiju u istom opsegu i pod istim uvjetima pod kojima je i dana uz suglasnost davatelja koncesija.“ Zašto je ovo uopće predmet Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama i zašto se izbjegava to integrirati, odnosno želim predložiti da unaprijedimo ovaj Zakon o koncesijama i da to stavimo u taj naš zakon. Kad bi se ti odnosi promijenili, odnosno kad bi se samo ovaj članak 35. u ovom Pomorskom zakonu izbrisao definirali bi se koncesija na uslugu i prostor sa strogo definiranom djelatnošću, a ne kao dosad da netko može dobiti koncesiju i onda u odnosu na osnovu koncesije ja ću se izraziti na taj način raspoređivati, odnosno davati u podkoncesiju ili u odnosu na djelatnosti ili u odnosu na prostor, pa tako da imate sad primjer zlouporabe u području, znači slobodna zona u luci Ploče i Zlatni rat koji nam je još svježiji. A kako to recimo i definirane jasne djelatnosti koje su nespojive u određenoj slobodnoj zoni kao što su špedicija, agent, aktivnosti vozara ili skladištara i kad netko tko je uzeo tu krovnu koncesiju hajmo je tako nazvati uvjetno rečeno i daje u podkoncesiju objedinjava pod svoj utjecaj sve te djelatnosti i dolazi do zlouporabe i narušavanja tržišnih odnosa. Stoga predlažem da se ova problematika ugradi u Zakon o koncesijama. Naravno u duhu toga predlažem da dobrom javnom raspravom i naravno sa trećim čitanjem pristupimo rješavanju, odnosno promatranju ovog zakona.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. Znači Zakon o koncesijama bilo na djelatnosti ili bilo na prostor u biti ovim Zakonom o koncesijama, ovim izmjenama je zamagljen. I mi imamo 100 članaka, 300 propisa, se poziva na 300 propisa, a propisi i zakoni nisu definirano o kojemu se zakonu radi, je li Zakon o koncesijama na luke, ne. Samo je napisalo u zagradama zakon. Znači ovo je magla, a državni tajnik, u ovome trenutku je došao ovdje nespreman. Zamislite kako će građani zainteresirano u lokalnoj samoupravi to poznavati, zbog toga je potrebno ići u 3 čitanje, otvoriti javnosti ovo što traži 30 udruga, sa cijelog područja Jadrana i kontinenta, uglavnom dolje priobalja, da se otvori javna rasprava i da se ovaj zakon donese u najboljoj vjeri za očuvanje javnog dobra i korištenje javnog dobra u svrhu lokalnih, regionalnih samouprava i cijele nam države. A bude li na ovaj način, ovo je magla, ovaj zakon i dalje će se zamagljivati Zlatni rat, je samo vrh piramide svega što se događa, zbog toga još jednom evo prijedlog ključni mi … [[Govornik se ne razumije.]] i amandmane spremljene, ali mislimo da bi tribalo uključiti i cijelu javnost, sve udruge zainteresirane, lokalne samouprave, gdje je područje koncesije, da se uključi. Zbog toga evo još jednom tajniku predlažem, nama saborskim zastupnicima da se ide u treće čitanje i da se ide u javnu raspravu i da donesemo zakon po mjeri kakav bi treba biti.
Hvala. Sljedeća je replika poštovane zastupnice Ninčević-Lesandrić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bulj, nažalost se moram nadovezati na dio vašeg izlaganja o nespremnosti državnog tajnika, jer ovdje su vidljive samo dvije opcije. Prva je da vi izbjegavate odgovoriti zbog čega se uvodi stava 4. čl. 66. koji omogućava nakon provedbe restrukturiranja novom koncesionaru da vrlo jeftino i mimo svih opće prihvaćenih pravila tržišnog natjecanja dobije koncesiju ili ste vi stvarno danas došli nespremni u tom slučaju nije problem da vas mi educiramo. Ja ću vam dati prijašnji zakon. Pa vi meni samo recite, u kojem to dijelu članka Prijenosa ugovora o koncesiji vi vidite procedure nakon provedbe restrukturiranja. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Kolegice složio bi se s vama ili je namjera da poznaje, a nije spreman ili je ovo drugo što ste kazali, da je stvarno nespreman tajnik. Ovo je vrlo ozbiljna stvar koncesija je ono što najozbiljnije trebalo shvatiti a ovo je zakon koji može donijeti veće štete nego privatizacija, Zakon o privatizaciji pregovora. I on nanosi veće štete, ovaj zakon ne smije biti zamagljen kao što je zamagljen. Sa 300 pozivanja na druge zakone, a zakoni nisu navedeni i propise. Odmah u startu, kad to naprave znači da je zamagljeno. A nespremnost odgovora oko čl. 66., i 67. pokazuje ili ovo što ste vi rekli ili da ga trebate educirati tajnika, ili zna a ne želi da kaže, da se radi o problemima naših najbitnijih resursa koje bi trebalo otići ko zna u čije ruke, kao što su izvori i … [[Govornik se ne razumije.]] pitke vode. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Sladoljeva. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine Bulj, vi ste sa građanima Bola na Braču, spriječili netransparentnu koncesiju, možda jednu od najljepših hrvatskih plaža Zlatni rat, ja ću nešto drugo apostrofirati, ja sam u svojoj mladosti čitao roman Alan Ford u jednom romanu Alan Ford, postoji, oni su ionizirali stvarnost američku, ali pošto mi imamo Alan Fordovsku Vladu u jednom dijelu epizode, točno postoji crtica gdje postoji plaža za bogate i plaža za siromašne. Plaža za bogate je ograđena žicom, a plaža za siromašne zapravo nije niti plaža jer ti ljudi ne mogu pristupiti toj plaži, ne mogu pristupiti moru, a zapravo su oni stanovnici tog grada, odnosno tog mjesta. Pa je li ovaj zakon ide toj Alan Fordovskoj verziji plaže za bogate i plaže za siromašne. Hvala.
Evo odgovorit će uvaženi zastupnik Miro Bulj o strikino ne romanu Alan Ford. Izvolite.
Hvala predstavljajući. Kolega Sladoljev točno, Alan Fordovski je, samo što se zna broj 1. Broj 1. je onaj koji upravlja, a ovdje imamo broj 1 tko zna tko s njim upravlja. E ovdje imamo još veći problem. Baš oni koji će biti odrediti plaže za bogate i koji će uzeti plaže, e ti su, ti upravljaju sa brojem 1, u našoj Alan Ford Vladom, to je obrnuto. Znači te elite političke koje omogućuju primjer Zlatnog rata, kako je dodijeljeno drže u našoj Vladi, u Alan Fordovskoj broj 1, kao lutku na koncu i oni upravljaju sa Vladom. I tu je ključ problema, jer ovo je najbitnije ono o čemu se, da svi imamo pravo i jednako i na plaži i na pomorsko dobro, i na vode i da tu triba biti u državnoj, naravno u javnom interesu, prije svega u našem interesu, to je nacionalno bogatstvo, to su nacionalni interesi. Ne možemo ne kazati da ako nam betoniziraju plaže, ako nam ograde plaže da je to više naše, ne to nije hrvatsko, to će biti samo njihovo. To će biti u ovoj Vladi kako ste rekli Alan Fordovskog, od onih koji drže na koncu broj 1.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Tomislava Žagara. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bulj, aj da nastavim, čini mi se da mi u Hrvatskoj imamo i Superhika, a to je onaj lik koji voli cugati, a sve otima od siromašnih da bi davao bogatima, tu i tamo se pojavi. Dakle, tema svake koncesije je ugovor i ovdje u zakonu je vrlo precizno definirano, koji su to sve postupci da bi se došlo do ugovora i tko sve sudjeluje u izradi tih ugovora. Iako nije dobro da baš definirano kako će ti ljudi to izvršiti s obzirom na njihov sastav i s obzirom na to da jedinice lokalne samouprave često ni nemaju takvu ekipu koja bi mogla to odraditi. Ali ono što ste vi upozoravali i što sigurno nije dobro, da se tim ugovorima mešetari. Dakle ovaj bi zakon mogli nazvati i zakonu o mešetarenju ugovora. Čak i argumentacija koju je ovdje državni tajnik rekao da je to bilo i u prijašnjem zakonu nije logično jer upravo se izmjene rade da se odgovori na zahtjev vremena, dakle da se promijeni ono što nije dobro. Dakle ugovori su ti koji otvaraju radna mjesta, ugovori su ti koji mogu omogućiti zaradu da parafraziram Arhimeda kada je rekao, ja bi rekao ovako, dajte mi dobar ugovor pa da vidite kako će to biti dobar poduzetnik. Dakle u tim stvarima treba biti posebno osjetljiv. A ja ću spomenuti, budući da dolazim iz Slavonije, što je sa ogromnim površinama poljoprivrednim površinama koje su sada u koncesiji, što će se s njima dogoditi zapravo? Iako one ne dodiruju ovaj zakon kao krovni zakon vjerojatno utječe onda i na Zakon o poljoprivrednom zemljištu, hoće li to poljoprivredno zemljište završiti u rukama da kažem ovako Bog te pitaj koga jer poljoprivrednog zemljišta u Slavoniji nema dosta. Mnoge mlade obitelji traže poljoprivredno zemljište kako bi mogli ostati ovdje. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. Pa i Zakon o poljoprivredi po unošenju ovih stavaka novih će se moći prenijeti kao na drugu osobu kao koncesionara, a znamo da je i Agrokor također vlasnik tj. ima koncesiju na velikom dijelu poljoprivrednog zemljišta i u Slavoniji, prema tome o ovome zakonu tko zna kome će prispjeti i kome će odrediti se da ode bez natječaja. Prema tome, ovaj zakon omogućuje raznorazna mešetarenja i dobro ste to primijetili da je ovo prije zakon o mešetarenju nego Zakon o koncesijama. I zaista ovdje pozivam sve ljude koji žive i na otocima i na priobalju i u Slavoniji da izvrše pritisak da se otvori javna rasprava da se ide u treće čitanje. I zaista oni koji su potencirali poglavito Zlatni rat dodjelu plaže, da se dobro se organizirali i da zaista tajnik, ministar, ova Vlada triba dozvoliti treće čitanje i javnu raspravu da se uključe svi ti prijedlozi tih ljudi koji žive na tome području i da to bude javno dobro svih, a ne samo tih mešetara. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje.
Poštovani potpredsjedniče. Evo kolega Bulj, naša kolegica Ivana Ninčević je dokazala da je državni tajnik nespreman, da nije znao da je dodan ovaj stavak 4. u članku 66. što pokazuje da on očito nije ni upoznat s onim što stoji u samom prijedlogu zakona. Vjerojatno je ovaj prijedlog zakona pisan u tornju kao što je pisana porezna reforma pa smo mi morali zaustavljati gašenje Poreznog USKOK-a. Ja sam ovdje pa me podržao kolega Lalovac upozorio na to da se smanjuje stopa oporezivanja nesrazmjera imovine. Doduše napravili su to da su smanjili rok u kojem se to može provjeravati. Nismo mogli spriječiti sve ono što je osmišljeno u tornju, a imamo ovdje situaciju sada da se kroz ovaj članak pokušava kroz taj jedan netransparentan proces restrukturiranja Agrokora da se pokušava naše najveće bogatstvo, a to je voda, prebaciti nekakvim stranim fondovima kapitala iza kojih stoji potpredsjednica Vlade ministrica Dalić i ministar financija koji je i došao u Vladu i u onu prošlu i ovu sada voljom čovjeka koji je upravljao Hrvatskom sve ove godine. I ja tražim, ne kao što vi tražite treće čitanje, ja tražim potpunu obustavu ovog prijedloga zakona odnosno daljnju proceduru kako bi se donio zakon koji će štititi sva naša dobra, a prvenstveno tu mislim na vodu koja je strateški resurs RH. Ovdje se očito radi o pogodovanju nekakvim mutnim interesima, državni tajnik ja ne vjerujem da on ne zna o čemu se radi, možda čovjek ne zna, možda je zakon pisan kao što sam rekao negdje drugdje.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Kolega Grmoja, slažem se s vama da zakon tj. u Poreznom zakonu je smanjeno o nesrazmjeru imovine je smanjen znači broj godina sa 10 na 6 čini mi se … [[upadica se ne razumije.]] na posljednjih 6. Ja osobno nisam tada glasao za taj zakon, ali je činjenica tribamo odnijet zakon o porijeklu imovine, ja sam to govorio dok … još. To je jedino što bi bilo ispravno i šta bi dovelo do onoga da se vidi kako se dodjeljivanje koncesije i na koji način. Što se tiče članka 66. stavka 4. to je ono u biti bit izmjene ovoga zakona, prenošenje koncesije tj. koncesijskih prava na drugu fizičku ili pravnu osobu, kome hoćeš i kako hoćeš. Znači onaj što je dobio u natječaju, da, tajniče smijete se, točno je tako opisano u članku, ako ste ga pročitali jel niste bili upoznati da je taj članak tj. stavak dodat. Vi niste, vi ste prvu reakciju rekli da nije dodat. I zasta se sada slažem … svega da ovaj zakon je toliko manipulativan da bi trebalo zaista ovaj zakon skroz uopće ga ne donositi nego napraviti novi zakon koji će štiti javni interes, a ne služiti u interesu pojedinaca. Još jednom ponavljam u 100 članaka 300 pozivanja na druge zakone i propise, a niti jedan zakon nije napisan o kojeme se radi. To je lako morete provjeriti, evo kolegice možete uzeti zakon pa ćete vidjeti. Nigdje se ne poziva na koji zakon, Zakon o koncesiji o lukama, Zakon o pomorskom dobru, nigdje nije navedeno. Znači ovaj zakon je zaista da se povuče iz procedure i da se napravi bolji zakon ili u trećem čitanju da se donese zakon u interesu da se ovo izmjeni što se triba izmijeniti i da se krene odma u izradu novoga zakona koji će biti jednostavan, al biti jasan svakom građaninu i pojedincu. A ovaj nije jasan ni našeme državnom tajniku. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Josipa Borić.
Hvala lijepo. Kolega Bulj pažljivo sam slušao vašu umnu raspravu. Čitali ste nešto što vam je netko napisao i cijelo vrijeme ste tvrdili da je državni tajnik došao nespreman, ako sam ja to dobro shvatio. Pa ja mislim da je cijeli klub MOST-a došao nespreman na ovu raspravu jer da je došao spreman onda bi pogledao što je njihov bivši ministar poljoprivrede radio po pitanju prijenosa ugovora o koncesiji u Vladi Tihomira Oreškovića, pa bi utvrdili da je to bilo i u prošlom zakonu kao mogućnost, pa bi utvrdili da je Podravka prenijela svoj ugovor o koncesiji Studencu, pa onda od Studenca to prešlo u Radensku, slovensku firmu, pa kupila češka firma i sada nam prodajete ovdje priču o članku 66. koji govori o mogućnosti prijenosa ugovora o koncesiji. Znači da ste došli spremni. Znači vi teretite svog bivšeg ministra da je radio nešto što nije smio a da vi štitite hrvatski narod. Pa kako ste to mogli dozvoliti? Zbog toga što ste tada bili na vlasti ili zbog toga što ste sada u oporbi smatrate da možete ovako zamagljivati prave stvari, istinu, govoriti krivo o zakonu, o koncesijama kada znate da to nije tako i da je to postojalo i do sada. Što se tiče otoka i otočana, postoji 56 jedinica lokalne samouprave. I vi tvrdite da svaka treba raspolagati sa svojom, vrijednošću svojim resursima. I ja se s time slažem, ali imamo županije. Županije su do sada dale desetke i desetke prijenosa ugovora o koncesiji lokalnim komunalnim društvima, općinama, drugim pravnim osobama. Kako je to moguće, ako toga nije bilo u zakonu? Pa prestanite lagati ovaj narod kolega Bulj. Kolega Bulj ne prodajite nam mulj.
Odgovor uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Ne znam tko je vama ovo sada što ste pročitali napisao. Pa vaš tajnik ne poznaje 66. članak da je 4.-ti stavak sada dodan. Je li vam to jasno ili ste pročitali? A te magle koje vi želite baciti ovim zakonom, vi kao otočani čini mi se, vi bi trebali baš biti na strani toga da se zaštiti javno dobro. Ali vi ste protiv. Ali što se tiče Vlade, nisam podržao ni proračun. Toga se sjećate da nisam podržao proračun jer je baš ova Vlada i ministar Marić lagali da će biti ravnomjeran razvoj, da će biti znači razvoj decentralizacija sredstva. Ja nisam podržao ni proračun. Prema tome, mene optuživati za to ne možete. Tko je meni napisao? Zlatko Žervrnja, vaš župan. I sada njegovi slijednik Blaženko Boban za Zlatni rat, ovo su .. [[Govornik se ne razumije.]] ovo napisali i rekli su ovaj problem. Brčić, njegov zamjenik i Šošić. I sve službe koje su provele koncesiju na Zlatnome ratu, u Makarskoj koje su dozvolite da se betonizira par kilometara naše plaže. Na području Stobreča sad, evo danas se betonizira plaža, ne uređuje, betonizira. Vi ste za to. Vi ste za to. Ovo mi je napisao znate tko sam rekao bivši župan [[Upadica Reiner: Molim vas, nemojmo s mjesta dobacivati.]] Ja sam upozoravao vašeg župana koji je služio samo vama i zato su se otočani digli a vi ne smijete jer u Alen Fordovskoj Vladi imamo br. 1., ali je lutka na koncu tim koji su dobili koncesije na plažama i lukama. I molimo bih vas kada govorite neistinu, da je meni netko napisao, nije napisao. Ja sam o ovome govorio, o Zlatnom ratu ovdje sa ove govornice prije 3 mjeseca o problemu dodjele koncesija, toga se sjećate. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Kirina, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče. Uvaženi zastupniče Bulj, općenito o koncesijama. Opravdanost davanja koncesija uzima u obzir javni interes, utjecaj na okoliš, zaštitu prirode i kulturnih dobara te financijske učinke koncesije na državni proračun, proračun jedinica regionalne i lokalne samouprave i usklađenost gospodarskim razvojnim planovima i planovima davatelja koncesija, koncesije na pomorskom dobru. Što je pomorsko dobro, to dobro znamo, tu možemo govoriti o lukama i pristaništima. Ali oni su građeni i definirani u prošlosti, luke su uglavnom te koje su definirane i tu ne možemo ništa mijenjati. Ali noviji trenutak je gradnja na pomorskom dobru, u interesu razvoja turizma kao strateške gospodarske grane naravno sukladno razvojnim planovima jedinica lokalne i regionalne samouprave. Gospodine Bulj, što vi mislite, mnogi dvoje da li bi trebalo podržati davanje pomorskog dobra u koncesiju, gradnju u interesu turizma a tu ne možemo zaobići betonizaciju a turizam je strateška gospodarska grana. Mogu vam spomenuti, nedavno je sagrađen i otvoren novi resort u području Rapca, turističkog naselja, Girandella gdje se nije mogla zaobići betonizacija a naselje je veoma atraktivno i to je strateški, gospodarski interes. Što mislite o tome?
Odgovoriti će poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa kolega Kirin na ovom konstruktivnom pitanju zaista pomorsko dobro je dobro i svih nas. I to je u javnom interesu zaštiti ali je problem ključni šta u većini lokalnih samouprava, otoka, priobalja nemamo određenu granicu pomorskoga dobra. Znači ako i hoće lokalna samouprava svojim prostorima i planovima da razvija nekakvu djelatnost u, da gradi, ona ne može, nije određena granica pomorskog dobra da bi se dodijelile baš koncesije u ovoj magli, tj. u ovome mešetarskome zakonu, da bi se dodijelile koncesije onima koji će dobiti koncesiju da bi tu našu plažu ili javno dobro, pomorsko dobro, metnuli pod hipoteku i dali u biti u perspektivi na upravljanje banci kada njima ne bude interes. Znači ovo je pitanje da li je to da su plaže u javnom interesu, nikako betonizacija na način kako sada se radi u Makarskoj, kako u Podgori. Ja nisam stručnjak ali ima i lokalna samouprava, imaju građani kojima treba omogućiti pravo referenduma, ako u konačnici građani najbolje znaju kako upravljati i lokalne samouprave tim resursom. A ne da bude glavni ključ i apostolat i županije koja daje svojim političkim podobnicima tj. onima koji nagrađuju uz blagoslov Alan Ford Vlade i broja 1 koji na koncu tih koji dobivaju koncesije. To je činjenica. Zlatni rat je eklatantan primjer toga. Znači trebamo omogućiti lokalnoj samoupravi da donosi odluke, zajedno ako treba i sa županijom ali onaj koji je najmjerodavniji, to je javna rasprava, a ovaj zakon to treba omogućiti jer ovaj zakon katastrofalan, treba ići u treće čitanje, javna rasprava i referendum mještana koji tu žive. Ja mislim da je to najbolji primjer i najbolji način na koji način upravljati javnim dobrom, jer ovo nije dobro samo onih koji žele doći do koncesija i novca nego dobro svim građanima.
Hvala lijepa. Slijedeći će biti Klub zastupnika SDP-a, vrijeme će podijeliti uvaženi zastupnici Boris Lalovac i Arsen Bauk. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Danas je pred nama Konačni prijedlog Zakona o koncesijama, ovdje smo već čuli da je ovaj Zakon o koncesijama opći krovni postupak, propis, koji utvrđuje osnovna načela i pravila a rješavanje pitanja specifičnosti za pojedino područje ili aktivnosti za koje se koncesije daju prepuštano je posebnim zakonima tzv. sektorskim propisima. Također, ono što je ovdje rečeno je da se ovim zakonom usklađuju odredbe s Direktivom 23. iz 2014. godine Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. godine o dodjeli ugovora o koncesiji. Također zakonom je navedeno što nije promjena u odnosu na prošli, znači koje su to vrste koncesije, a odnosu na prošli zakon, to su novine da se vrijednost, uveden je vrijednosni prag na razini EU-a, on iznosi oko 5,2 milijuna eura, te postupak kako se daje koncesija do tog iznosa, i kakav je postupak davanja koncesija kada je procijenjena vrijednost veća ili jednaka od tog vrijednosnog praga. Također se definiraju strateške koncesije, utjecaj na javni dug, detaljnije se uređuje inspekcijski nadzor te prekršajne odredbe, to su nekakve bitne sastavnice što se ovaj Zakon o koncesiji razlikuje od onoga prijašnjeg zakona koji je također bio usklađen sa europskim direktivama. Međutim ono na što se danas ovdje najveći rasprave odnosio i kolega iz kluba MOST-a je, da ono što se zapravo događalo u praksi, što se događalo u praksi, zapravo što ne mogu sve direktive, kada se postave kao direktive koje su opće, ono što se događa u praksi, zapravo ukazuju na određenu bojazan da se mimo tog općeg krovnog zakona događaju određeni procesi gdje određeni poduzetnici, a znamo da je javno dobro izuzetan vrijednosni resurs RH, pokušavaju doći do toga vrijednog resursa, pogotovo ako znamo da se Zakon o pomorskom dobru i pomorskim lukama, koji je donesen zadnji put 2003. godine nije uskladio 10 godina, znači ni 2008. ni 2012. godine, i onda se zapravo najvećim dijelom odnose na taj dio problema gdje se onda prebacuje na Zakon o koncesijama a ovdje što smo zapravo najveći danas zapravo čuli, je problem u Zakonu o pomorskom dobru i morskim lukama koji nije usklađen sa ovim krovnim zakonom i onda se javljaju tu određeni problemi i onda se javlja na način da se dovodi u pitanje ovaj krovni zakon. Međutim, tu svakako postoje određene, sad ćemo konkretno proći na određene članke zakona, što bi svakako smatram da predlagatelj bi trebao razmotriti, vidjeti na taj dio, to su npr. članak 8. stavak 4. znači iako je pomorsko dobro najvrijednije prirodno bogatstvo RH, ovdje on nije definiran kao strateški interes. Mislim da je to jedan propust koji je ovdje, jutros je već bilo o tome govora i smatramo da je pomorsko dobro a znamo da je to, ima vrlo veliku vrijednost, ne samo ekonomsku vrijednost nego vrlo veliku vrijednost za ljude koji žive i rade na tom području da bi ga svakako trebalo definirati strateški interes RH i pod posebnom pozornošću prilikom davanja takvih koncesija, na pomorskom dobru da se zapravo posebno analizira i učinak ne samo za lokalnu zajednicu, zato što je najveći dio lokalne zajednice na koje se odnose, žive blizu tog pomorskog dobra, utječe zapravo na njihovu ekonomsku egzistenciju. Također, u članku 16. stavak 4., zabranjuje se poslovanje izravnih ili neizravnih interesa davatelja koncesije i natjecatelja, međutim, prekršajne odredbe ne predviđaju sankcioniranje takvog ponašanja kao ni sankcioniranje za neprijavljivanje koruptivnih djela i djela vezanih za sukob interesa a to je ovo što se danas bilo govorilo kada se javio ovaj problem na Braču. Također, članak 16. nigdje ne predviđa uključivanje zainteresirane javnosti koja predstavlja javni interes zajednice, kao ni sudjelovanje predstavnika lokalnih zajednica u pripremi davanja koncesije kao ni postupku odlučivanja kroz stručno povjerenstvo. Ovdje onaj dio što se ponovno nalazi u Zakonu o pomorskom dobru i morskim lukama, da najveći dio davatelja tih koncesija se nalazi na županijama, i njihovim skupštinama, a lokalna vlast zapravo koja bi htjela i upravljati tim dobrom i dobivati određeni dio prihoda se i toga isključeni i to je ovaj dio što najveći dio problema koji nije definiran po ovom Zakonu o koncesiji nego u drugome zakonu, i način dijeljenja toga prihoda. Način dijeljenja toga prihoda, a to ću doći kasnije. Članak 25. također, stavak 3., davatelj koncesija može isključiti gospodarski subjekt iz postupka davanja koncesije ako napravi i sitni prekršaj u vezi sa obavljanjem gospodarske djelatnosti. Mislim da je to možda malo prestrogo i treba definirati šta znači određeni prekršaj, tako da ne bi možda neke ljude se i isključivali, ukoliko imaju stvarno kvalitetne ponude i mogli doprinijeti tome radu, znači kakve su to vrste prekršaja, vidimo da su kasnije prekršajne odredbe na kraju zakona vrlo detaljno su definirane i možda bio se trebalo povezati sa tim na sitne, lakše i teže oblike prekršaja da na nekakvim manjim prekršajima ljudi ne bi bilo isključeni iz samih tih koncesija. Ovdje što je interesantno, to je ono uvedeno, što je novo u članku 35. stavku 8. i 9., predviđa se da inovativno rješenje može iznimno izmijenit i redoslijed kriterija za odabir najpovoljnije ponude kako bi se uzelo u obzir inovativno rješenje. E ovo je malo dvojbena stavka, jer inovativno rješenje koje može sada promijeniti kriterije nigdje nije definirano šta je to inovativno rješenje. Možemo ga slobodno interpretirati i to može dovesti do zloupotrebe. Ili ga jasno definirajte šta je to inovativno rješenje ili ga brišite. Jer ako omogućite ovim zakonom i da stavite pod navodnike inovativno rješenje onda možete misliti kakav će kaos biti kod definiranja koncesija, šta će netko pojedinačno definirati šta je to inovativno rješenje, što nije. I zato ovdje vam je čisto prijedlog prijateljski da to brišete ili ga definirajte jeli ćete zakomplicirati prilikom pojedinačnih postupaka. A mi znamo kako su, mogu biti inovativni poduzetnici kada se žele domoći najboljeg dijela plaže, onda mašta radi svašta. Tako da nemojmo dopustiti da na ovaj dio inovativnog rješenja utječe na bodovanje. Također ovdje je isto bilo govora članak 35. nigdje ne definira pitanje utjecaj koncesije na cijenu usluge za krajnje korisnike koji nije obvezni dio kriterija za odabir ponuda. Šta se može dogoditi? Kod davanja određene koncesije cijena može ići kada ga date privatniku, može ići u nebo. Može se povećati tri, četiri puta i on tu cijenu prevali na građane, prevali ih na građane i zapravo nemate. Kakva je onda, postavlja se kakva je korist takvog javnog dobra ukoliko će tu cijenu koja može biti višestruka pogotovo kod vodoopskrbe ili nekakvih drugih vrlo bitnih dijelova za dio, za ljude koji žive na toj zajednici. Ako se tri do četiri puta poveća cijena, prevali na vas kao krajnjeg korisnika postavlja se pitanje da li je ta onda, to javno dobro koristi u javnom interesu za te građane. I ovdje bi bilo bitno da se cijena također koja će se definirati za krajnjeg korisnika definira također kao dio kriterija. Ovdje je bilo govora, ja neću detaljnije o članku 66. i 67. Međutim, mislim da je bitno pogotovo kod članka 67. zapravo to založnog prava. Prilikom definiranja kriterija to založno pravo ne bi smjelo biti kriterij da li je netko to koliko sam ja razumio je zapravo i kolege što su govorile da se zapravo stavi dodatni osigurač, da netko tko nema kapital, koji nema određeni dio prihoda da dobije koncesiju isključivo na temelju tog založnog prava koje će mu banka u konačnici odobriti. Jer hajmo biti iskreni. Ukoliko banka procijeni, vi možete imati vrlo niske prihode ili nedovoljan kapital ili osnovati firmu. Ukoliko ona procijeni da je založno pravo to koje će ona moći naplatiti tu svoju koncesiju ona će krenuti to financirati. E to je onaj dio što mi bi ovdje voljeli da se stavi kao dodatni osigurač, da netko može biti, da on mora biti fizibilan mimo tog založnog prava. Da on mora imati prihode, da on mora imati kapital, da on mora imati poslovanje, da uopće ne gledamo prilikom kriterija donošenja, da ovo založno pravo jedini je kao dodatni kriterij. Jer tada se dovodi do ovoga što smo mi jutros ovdje govorili. Ukoliko to napravimo i stavimo dodatni osigurač da vi morate biti financijski povoljni mimo tog založnog prava mislim da će se ovaj dio oko založnog prava svakako pokušati jedan dio poboljšati. Članak 79. definira registar koncesija. Iako je aktualan registar koncesija dostupan na internetu način njegove objave nije u skladu sa Zakonom o pravu na pristup informacijama, jer nije u strogo čitljivom formatu. Pa zato molim, ovo je tehničko pitanje, pa molim kolege u Ministarstvu financija čisto da ovo tehničko pitanje oko registra i Zakon o pravu na pristup informacijama, znači onima koji su zainteresirani za gledat taj registar da ga tome i prilagode. Međutim, članak 69. definira pravnu zaštitu, tj. definira, tj. to je onda da pokažemo neusklađenost Zakona o koncesijama i Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama. Članak 96. definira pravnu zaštitu, tj. definira Državnu komisiju za kontrolu postupaka javne nabave kao specijalizirano drugo stupanjsko tijelo koje je nadležno za rješavanje sporova u žalbama u vezi sa postupcima davanja koncesija. Sasvim drugi pristup pravnoj zaštiti u postupcima davanja koncesija na pomorskom dobru nalazi se u Zakonu o pomorskom dobru i morskim lukama članak 27. koji iščitava da je Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture nadležno za sva pitanja koncesije koje bi trebalo uskladiti za koncesije. Znači jedan imate zakon gdje drugostupanjsko, znači žalbe rješava DKM, a kod Zakona o pomorskom dobru to ga definira samo ministarstvo. I kod ovoga slučaja čini mi se što je bilo na Zlatnome ratu upravo je ministarstvo čini mi se radilo svoje, a Zakon o koncesijama govori da to radi DKM. Pa onda da ne bi bilo nikakvih određenih političkih odluka, da je onda ministarstvo donijelo nekakve taj dio, mislim da je bolje da to obavlja kao što je rekao krovni zakon. I ovdje vrlo kratko možda još na kraju. Mislim da bi bilo dobro da smo dobili analitiku, vidjeli da ovdje negdje oko milijardu i pol kuna imamo godišnje prihode, da se definira koliki je to prihod od koncesija na pomorskom dobru, da ga razdijelimo koliko je taj prihod od koncesija koji plaćaju brodogradilišta jer oni također plaćaju jedan dio, a koliko je koncesija koje dobivaju na ovaj što govorimo ovdje o plažama itd. drugim pomorskim dobrima, da vidimo onda ovu usporedbu koliko se zapravo dobiva novca od koncesioniranja tog pomorskog dobra, da se razdvoji od brodogradilišta jer oni imaju potpuno drugu namjenu. I onda mislim da bi puno kvalitetnije moglo doprinijeti ovoj raspravi. Sad će kolega Arsen nastaviti. Hvala.
Hvala. Evo ga, malo je vremena ostalo uvaženom kolegi Arsenu Bauku. Ali on će ga sigurno dobro iskoristiti.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, ne sumnjam. Dakle, prvo o ovom zakonu nije raspravio kao barem zainteresirano radno tijelo Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Ja znam da bi gospodin Borić kao član odbora i gospodin Klarić da bi imali što reći. U svoje tri minute zadržat ću se samo na jednom malom i najmanjem dijelu koji pokriva Zakon o koncesijama, to je koji se tiče pomorskog dobra. Želeći upoznati, dakle Hrvatski sabor i javnost koja je već vjerojatno i upoznata sa inicijativom pokreta otoka platforme za održivi i odgovorni razvoj hrvatskog otoka koji je dobio podršku brojnih organizacija, inicijativa pojedinaca lokalnih samouprava i političkih stranki od kojih su neke čak iz vladajuće koalicije i koji nam je dostavio zahtjev za vraćanje Zakona o koncesijama na javnu raspravu na temu donošenja novog Zakona o koncesijama kojeg smatraju izuzetno štetnim po pitanju koncesioniranja pomorskog dobra. Kolege su poslale i određene amandmane koje smo formulirali i poslali u proceduru, kolega Goran Aleksić i ja, a također Klub SDP-a je predložio da se o ovome zakonu provede treće čitanje. Državni tajnik je u jednoj poziciji da mora odgovarati na primjedbe zastupnika a da u najvećoj mjeri ne može utjecati na promjene zbog toga što je glavni prijepor i glavna primjedba koju smo mogli čuti u ovoj raspravi do sada je davanje koncesija na pomorskom … [[Govornik se ne razumije.]] što je uređeno posebnim zakonom i što uređuje drugo ministarstvo. Međutim, opravdano je nepovjerenje udruga od kojih je najveći dio sa otoka i dio je također sa obale oko načina dodjela koncesija na pomorskom dobru i zbog toga se drže one stare narodne poslovice tko se jednom opeče i na hladno puše. Dakle činjenica da Odbor za pomorstvo, prometnu infrastrukturu nije raspravljao o ovome zakonu a bitan je za jedan neriješeni problem, za nešto što doista nakon 12, 13 godina treba drugačije odrediti što je imalo određene javne diskusije i pritisak javnosti koji je uspio ne samo promijeniti odluku županijske skupštine, odnosno poništiti, nego u jednoj bitnoj županiji za HDZ i promijeniti kandidata za župana, mislim da je simbolično da baš danas kolega Boban koji je postao župan temeljem te promijene preuzima dužnost daje svima nama obavezu da ove primjedbe ozbiljnije razmotrimo, da se ministarstvo na njih ozbiljno očitije i da nakon toga, ako ocijeni potrebni ide zakon u treće čitanje sa ponavljanjem dijela ravne rasprave, odnosno savjetovanja. Evo, tri minute. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Idemo najprije na replike uvaženom zastupniku Borisu Lalovcu. Prvi je uvaženi zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Lalovac, činjenica jest da ste vi bili zamjenik ministra Linića, 2012. godine kada je ovaj zakon donesen već na početku, sjećam se odmah na prvom zasjedanju ili drugom. I da ste to znali i saznali, niste ugradili u zakon, ne znam zbog čega, i onda nam danas kažete, eto vidite nereda u koncesijama, posebno na pomorskom dobru. Onda kažete pa i ta je već desetke godina neusklađen, a vi ga obećali 4 puta uskladiti, barem svaku godinu smo čekali do Božića, pa nije bilo i sada evo zahtjeva da ga napraviti. Ja sam čuo da je više-manje pri kraju i da ćemo ga vidjeti. I sva ova rasprava vodi se zapravo o Zakonu o pomorstvom dobru i morskim lukama, a ovdje se tičemo samo Zakona o koncesijama kao nekog okvira koji bi trebao detaljno raspisati, tj. kroz članke razraditi sve što bi trebao raditi onaj drugi zakon, kako bi te koncesije na plažama bile na neki način urednije, koncesionirane. I ja se s time slažem. Tko ne bi htio da lokalna samouprava ima postupak koncesijoniranja i utvrđivanja granica pomorskog dobra kod sebe. I što ćemo onda reći županijama i županima, što su oni to do sada radili krivo? Pa znamo kako idu procesi utvrđivanja granica pomorskog dobra. Imali smo mi u predizbornoj kampanji 2 slučajeva. Jedan bila plaža Zrče, koja je prošla kao koncesioniranje, a druga plaža Veli Rat, koja nije prošla. Po istom zakonu, po istom Zakonu o pomorskom dobru, jedna je prošla, druga nije prošla, znači da imamo očito određeni problemi, ali opet, sva rasprava opet u krivom smjeru, na drugi zakon koji nema veze u smislu da danas o njemu raspravljamo nego u okviru kojeg je postavila vaš Vlada 2012. godine i ovo je jedna dopuna, po meni puno kvalitetnija od onoga što smo imali do sada i s time se možemo složiti. Gledam ovdje neke amandmane. Evo piše da nešto pomorsko dobro je strateški interes RH. Pa već je Ustavom, čl.52. određeno što je to od posebnog interesa za RH, a to je i more i morska obala i sve ostalo što piše i već je određeno kao jasno strateški interes, ali ne samo interes nego ima njezinu posebnu zaštitu. Znači da ćemo danas u raspraviti sudjelovati u jednoj političkoj raspravi, koja je više-manje onako postizborno, malo ovako malo onako, ali ne dira točno ono što bi trebalo u Zakonu o koncesiji.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Boris Lalovac.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega, pa moja rasprava uopće nije bila u političkom smjeru, ja ne znam zašto ste spavali dok sam govorio i ove prijedloge koje sam govorio konkretno o ovim člancima, zapravo govorio sam da su novi članci, pogotovo u inovativnom rješenju, a vama se vjerojatno sviđa čim su inovativna rješenja, tu vjerojatno otvarate mogućnost i to je vrlo opasno, znači vrlo konkretno sam govorio i za založno pravo, što bi trebalo doraditi, budući da je ovo opći krovni zakon gdje se pokazala praksa, da se praksa pokazala da puno postoje oni koji žele raditi, tražiti tzv. rupe u zakonu. I zato mi je žao što to niste slušali nego ste to sveli na određenu političku raspravu i mislim da su i kolege iz MOST-a vrlo konkretno govorile o određenim točkama, šta se treba popraviti i ovdje moram malo biti neću reći sarkastičan, jer žao mi je da kolege iz MOST-a danas nisu u Vladi, jer ovaj zakon danas ovakav tu bio, nego bi vjerojatno kolege koji sad imaju određenu većinu će automatski dignuti ruku i podržati ovaj zakon. Dobro je da mora biti određena kritična masa i propitkivanje, jer kad pitate, normalno je da tražimo odgovore, nek se daju odgovori i u tome nema nitko kasnije problema. Ali vrlo konkretno sam govorio i oko inovativnih rješenja i o založnih prava itd., koja i kako bi trebalo doraditi i uopće nije bilo govora o politikantstvu. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Antona Klimana.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Lalovac evo na ovom tragu što je i rekao kolega Borić, mi smo primijetili da definitivno treba što hitnije, donijeti ove zakone resorske, rekao bih, jer definitivno ovo je jedan krovni zakon koji je detektirao i usmjerio, nisu podzakonski, ali su resorni zakoni, tako da smo i mi na našem Odboru za financije dotaknuli u taj problem i rečeno nam je da će definitivno u sljedećih 6 mjeseci sva ministarstva donijeti te zakone koji će regulirati ova specifična pitanja, dakle i u poljoprivredi i u pomorstvu i u svemu onom ostalom što se tiče tog zakona. Tako da evo apeliram na sva ministarstva da što prije donesu svoje zakone iz svoje nadležnosti jer tada ćemo dobiti jednu ukupnost ove problematike i biti će puno manje pitanja nego što ih danas postavljamo. Dakle, htio bi se osvrnuti i na ovu situaciju vezano za pomorsko dobro koje je već sada neodvojivi dio određenih gospodarskih subjekata. Mi znamo da imamo velike sustave, brodogradilišta kao što imamo u Rijeci, Puli, Splitu i do sada je to bilo jako loše riješeno, dakle jako puno novaca je odlazilo na cijenu pomorskoga dobra odnosno plaćanja pomorskog dobra državi koja se mora ukalkulirati u nekakav proizvodi koji graditi gospodarski subjekt i to je znam iz iskustva jako puno problema radilo tim našim gospodarstvenicima i to se u budućnosti definitivno treba promijeniti jer ne smijemo dozvoliti da nekakvim administrativnim rješenjima dovedemo u pitanje poslovanje tih subjekata. I još kratko samo, kod ovog založnog prava, vi znate isto kao i ja da banke neće odustati samo na osnovu feasibility studije, vidjet ćete rezultate poslovanja prezentirati banci nego će tražiti u osiguranju sa hipotekama na nekim nekretninama, ali ako je do pravo na koncesiju na 50, 60, 90 godina onda o tome treba razmišljati da se uvrsti kao rješenje.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Borisa Lalovca.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega, pa upravo kada sam govorio o založnom pravu, bankarska praksa je pokazala da su zadnjih desetak godina odobravali plasmane isključivo na zalogu jel kada uzmete 40 milijardi kuna blokiranih građana, kada uzimate kompanije koje su bile blokirane, koje nisu imale kasnije ni prihoda ni zaposlenih, postavlja se pitanje kako su im mogli uopće odobravati kredite, a odobravali su zato što su bili projektni, zato što su imali zemljišta. Vi znate da i … banke koje su bile u Hrvatskoj koje su isključivo projektno financirali, koji isključivo su htjeli domoć zemljišta, znamo o kome govorimo o HYPO banci, koja je cijelo vrijeme u Hrvatskoj poslovala na projektnom financiranju dobivanja zemljišta, vrlo kvalitetnih dijela zemljišta, pa ostavljamo i pitanje npr. RBA zadruga. Isključivo su financirali RBA zadruge, ne zato što su analizirali bonitete klijenata nego isključivo zato što su htjeli se domoć kuća, ljudi na najboljem dijelu obale. I zato ovdje govorimo tako su banke postupale kod RBA zadruga, tako su postupale cijela HYPO grupa desetak godina je postupala da bi se domogla najboljeg dijela hrvatske obale i kasnije preprodavala ta zemljišta. Znači uopće nisu imali svoje analize feasibility studij i zato sam ovdje govorio da ne bi trebalo založna prava koristiti isključivo kao kriterij prilikom odabira nego budite fizibilni, dodajte kapital, stvorite prihode i na taj način dobite, a onda založno pravo bude nekakav dodatni kolateral. Ovdje ste apsolutno u pravu kada govorimo o Zakonu o pomorskom dobru i morskim lukama, to je vjerujte mi i jedna i druga vlada i do 2008. i kasnije vrlo težak zakon, vjerojatno nije jednostavno. Ovo što ste govorili za brodogradnju pogotovo, zato što smatramo da je brodogradilište izvozna djelatnost, znamo da nam najveći dio nosi u izvozu, a onda ga opterećivati sa nekakvim naknadama koncesijskim, a znamo da tu ne može niko ništa raditi osim brodogradilišta, smatram da to svakako treba preispitati. Hvala.
Hvala. Sada ćemo prijeći na pitanja uvaženom zastupniku Arsenu Bauku i prva replika je ona uvažene zastupnice Sabine Glasovac. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa nemam konkretno pitanje za gospodina Bauka, ali bi se nadovezala na dio u kom je spomenuo inicijativu „Pokret otoka“ koja je izrazila svoje negodovanje i samom procedurom, ali i sadržajem predloženog zakona i kolega Bauk je rekao da smo mi u klubu SDP-a na tom tragu predložili amandmane kojima želimo inkorporirati njihove zahtjeva u sam konačni zakon i da tražimo treće čitanje. Isto to, te zahtjeve uputio je i Otočni sabor Udruga za razvitak hrvatskih otoka koja također upozorava da bi uključivanje lokalne zajednice o donošenja odluka u njihovim interesima, konkretno i u slučaju ovog zakona se temelji na Ustavu, na strategiji i drugim zakonima i to je obveza Vlade RH. I glavni zahtjev Otočnog sabora jest da se u odredbe zakona u izradi ugrade dijelovi kojima bi se članovima lokalne i područne samouprave kao najzainteresiraniji predstavnicima sveukupne hrvatske javnosti omogućilo sudjelovanje u pripremim radnjama prilikom postupka za davanje koncesija na pomorskom dobru kao i sudjelovanje u samom postupku donošenje odluke o davanju koncesije na pomorskom dobru RH. Ne treba posebno obrazlagati zašto je to nužno. Imali smo slučaj Brač, ne ponovilo se međutim slučaj n Braču nije jedini, jedino je u ovom slučaju bio medijski najeksponiraniji zbog pritiska medija ali i javnosti je doživio epilog povoljan za stanovništvo, nepovoljan za neke druge koji su htjeli na mala vrata uzurpirati pomorsko dobro, ali sigurno nije jedini i trebali bismo izbjeći takve scenarije u budućnosti, a to možemo upravo na ovaj način da uključimo lokalnu zajednicu u postupak donošenja koncesija i donošenja odluka o davanju koncesija na pomorskom dobru.
Sljedeća replika na izlaganje uvaženog kolege Bauka je ona uvaženog kolege Davora Vlaovića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bauk, slažem se s vama da ovaj zakon treba ići u treće čitanje jer u ovoj raspravi vidimo da je dosta nedoumica i treba popraviti sam zakon. I govorili ste o pomorskom dobru, ne samo vi i lukama nego i ostali kolege, a ističem problem i nas u Slavoniji i Baranji i Srijemu, riječ je o koncesijama na vađenje šljunka i pijeska. Ni to nije, ne regulirali se direktno ovim zakonom ali pozivam državna tijela nadležna ministarstva da se pokrene inicijativa, da se odobri raspisivanje natječaja za koncesije vađenje šljunka i pijeska jel je apsurdno da gradimo prometnice, mostove i druge objekte u RH, a uvozimo šljunak i pijesak. I s druge strane mali obrtnici koji su investirali nabavku opreme, koji zapošljavaju svoje obitelji 5, 6 ljudi, u mikro zajednici, u lokalnoj samoupravi, ostaju bez prihoda. Ako već ne možemo u ovom trenutku zbog Nature 2000. i nekih drugih odluka, međunarodnih ugovora koje smo potpisali raspisivati koncesije na neka veća područja ali na pojedinim mikro lokacijama upravo za ovakve male obrte kao što imamo primjer u općini Davor, u Novoj Gradiški i dalje koji su investirali u opremu, zapošljavali sve obitelji, zašto ne dozvoliti da se barem na toj mikro lokaciji vadi šiljak i pijesak, da imaju za lokalne investicije i općine i gradovi ali i privatni poduzetnici. Mislim da bi u tom pravcu trebalo razmisliti i kod ovog zakona, kakav on utjecaj ima na te podzakonske akte koji reguliraju ova područja i pozvati nadležna državna tijela da omogući raspisivanje natječaja za koncesije, za vađenje šljunka i pijeska iz vodotoka u RH. Hvala.
Hvala. Sada će vjerojatno na dio pitanja odgovoriti u ime predlagatelja uvaženi državni tajnik u Ministarstvu financija, gospodin Željko Tufekčić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo nekako moram reći da mi je žao da je rasprava, ja bih rekao, o ovom zakonu otišla u jednom krivom smjeru a temeljem u svakom slučaju neopravdanih pretpostavki pa čak i ja bih rekao evo i insinuacija. Imali smo zakon tu u prvom čitanju i zakon je zaključkom prihvaćen. Nešto malo primjedbi smo dobili, uglavnom smo ih ugradili. Tada nismo ni blizu čuli ovakve primjedbe na zakon, na pojedina zakonska rješenja kao što je to sada slučaj. Ali mislim da su svakako u najznačajnijem dijelu neutemeljene. Znači prijenos koncesije samo uz suglasnost davatelja koncesija. Založno pravo samo uz suglasnost davatelja koncesije i oba ta slučaja pod određenim zakonom propisanim uvjetima. Spominjale su se fiktivne koncesije, znači zloupotreba natječaja, … [[Govornik se ne razumije.]] fiktivne koncesije, pa onda nešto nakon toga. Mislim, davatelji koncesije su u pravilu javnopravna tijela. Ne vidim zašto polazimo od pretpostavke da će načelnici, gradonačelnici i župani, ne znam ministri ili Vlada ići za time da rade nešto nezakonito i daju fiktivne koncesije koje će u drugom koraku onda rezultirati zaista ne znam čime. Na kraju krajeva, takvi postupci i takva postupanja podliježu onda nekim drugim propisima. Ne zakonu o koncesijama. Spominje se i evo apostrofirali ste članak 66. stavak 4. kao nešto novo što eto je uključeno u prijedlog zakona da bi se isto tako nekom pogodovalo. Ja moram reći da je taj članak i taj stavak zakona bio ugrađen već u prvotni nacrt zakona koji je bio predmet javne rasprave a koja se održala od 30.11. do 30.12.2015. godine. Dakle puno prije nego je ministar Zdravko Marić postao ministar. Jednako tako, taj je stavak zakon bio i u prvom čitanju i u drugom čitanju i dobio je suglasnost i drugih ministarstava. Pa između ostalog i Ministarstva pravosuđa i Ministarstva zaštite okoliša kojem su tada na čelu bili ministri iz MOST-a, odnosno iz vaš kvote. Ne vidim zašto su dali suglasnost i pisanu i komuniciralo se s njima ako je taj stavak zakon gotovo inkriminirajući. A zašto se on nalazio i u prvom i u cijelom ovom postupku, zašto je unutra? Pa jednostavno zbog toga što se radi o prijenosu stavka 43. direktive a koja glasi, znači govori o izmjeni ugovora tijekom njegovog trajanja. Znači ugovor o koncesiji moguće je mijenjati bez novog postupka dodjele koncesije u sljedećim slučajevima. Pa između ostalog pobrojani su, brojni slučajevi između ostalog: ako novi koncesionar zamjenjuje onog kojeg mu je javni naručitelj prvotno dodijelio koncesiju uslijed općeg ili djelomičnog nasljeđivanja prvotnog koncesionara nakon restrukturiranja poduzeća uključujući preuzimanje, spajanje, kupnju ili insolventnost od strane drugog gospodarskog subjekta koji ispunjava prvotno utvrđene kriterije za kvalitativni odabir. Dakle prijenos članka 43. direktive s kojom zakon upravo usklađujemo. Tako je. Jednako tako, kada sam rekao da je i u postojećem zakonu to postojalo, postojeći zakon u članku 40, stavak 3 kaže, govori se isto tako o izmjenama ugovora, iznimno od stavka 2, podstavka 4 ovoga članka promjena koncesionara cjelovita ili djelomična nije bitna izmjena ugovora o koncesiji ako nastaje kao posljedica korporativnog restrukturiranja koncesionara jednako kao i sada. S time da je sada nešto malo razrađenije a sukladno, sukladno kao što sam rekao direktivi. Prema tome, zaista mislim da nema razloga voditi ovakve rasprave, nema razloga, kažem biti ću slobodan reći insinuirati ovakve namjere predlagatelja zakona jer je takav prijedlog zakona usklađen upravo sa direktivom i napisan puno prije nego su nastale okolnosti na koje vi sada aludirate da jesu. Evo, hvala lijepa.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa. Uvaženi tajniče, govorite da je bila javna rasprava ali ovaj prijedlog bez obzira na javnu raspravu, bez obzira što vi kažete MOST-ovi ministri su bili ali je vidljivo da vi ovaj zakon niste dobro poznavali. Vidljivo je, to je znači, govori vam … [[Govornik se ne razumije.]] , to je ta promjena. Govornik se ne razumije./…ako je greška, ili previdom ili bilo čime je greška. Znači ovim zakonom je predviđen samo kao magla, tj. mešetarski zakon. Vidljivo je to di se pozivate na 100 članaka, ponovit ću vam na 300, na 300, drugih zakona, a ne navodi se koji zakoni, je li Zakon o koncesijama na luke, na plaže, na vode, ne znam, na šume, vi apsolutno je nejasan zakon, zakon gdje je s pravom Otočki sabor i 30 ostalih udruga lokalnih samouprava, poglavito po pomorskome dobro, a koliko župani vode brigu o koncesijama je dokaz Zlatni rat, a ovo je samo vrh piramide. Otiđite u Makarsku, a cijeli postupak je zatvoren, vidite samo vi u Ministarstvu taj postupak dodjele koncesije. Zašto javnost to ne bi vidjela? Zašto bi vi imali to autonomno pravo da vi jedini to vidite i kontrolirate? … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? [[Upadica Reiner: Molim vas, nemojmo komunicirati tako.]] Vi apsolutno cijeli postupak vodite i na nas utječe, to je prvo, drugo vaš članak, vi niste spremni. Ja pozivam još jednom, sve one sa područja otoka, poglavito u slučaju Zlatnog rata, splitskih plaža, makarskih plaža, dubrovačkih plaža, da se dignu javno i glasno da se zaštite javni interes od ovoga zakona. A tko je sudjelovao? Je li bio moj ćaća, tvoj otac ili kako ga već zovete, nebitno iz kojeg ste kraja, da ovaj zakon je mešetarenje našim javnim dobro, a to je dokaz Zlatni rat, kako je župan, županija upravljale Zlatnim ratom.
Hvala. Evo, slijedeća replika je uvaženog zastupnika je uvaženog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče, samo ću nadodati na vas. Mi smo 2. veljače raspravili ovaj prijedlog zakona u prvom čitanju, 8. veljače smo ga usvojili zaključkom uz sve primjedbe i sve ono šta rasprave, uputiti ministarstvu. 117 glasova za, 2 protiv i 4 suzdržana. I danas dođemo ovdje i utvrdimo da ovo ništa ne valja. Znači, bez ikakvih primjedbi tada, sjećam se, raspravu sam ja imao svoju pojedinačnu, bez velikih priča, i danas utvrdimo kako ništa ne valja. Pa da li smo toliko kratke pameti a prošle je svega 4 mjeseca od tad? Pa neki nisu i mislim da jednostavno, okrenimo se argumentima koji zaista stoje, a ne ove lagane priče, ugodne uhu, dignite se, protestirajte itd. Pa znamo tko je po zakonu nadležan za davanje koncesije na plažama. To su župani i županije. Ja bi volio kao čelnik lokalne samouprave da ja to mogu sam. Imamo situaciju da je najbolje da koncesije nema. Onda lokalna samouprava izdaje koncesijska odobrenja i dijeli prihod. Hoćemo tako raditi i dalje slijedećih nekoliko godina? Ili želimo jedan uređeni sustav kojem stremimo? Ali zaista moramo onda raščistiti što je župan, županija i koje su njezine ovlasti a znamo da ima ovlasti na pomorskom dobru, da može dati koncesiju na moru, za izgradnju marine, da može dati koncesiju na plaži, da može dati ne znam, koncesiju na nekom drugom području. To je njihova ovlast zakonom. Imamo ministre, imali ste vi ministra poljoprivrede koji je prenio koncesiju s jednog trgovačkog društva na drugo, pa taj završio negdje na trećem mjestu i danas slušamo kako je to bilo dosada nemoguće. Pa dajmo se spremajmo oko tih stvari jer priča da ste samo vi u pravu, a da ovo ništa ne valja, je dobila svoj epilog kažem 8. veljače, kad ste svi dignuli ruku za prijedlog zakona koji je gotovo isti kao što je bio i u prvom čitanju, isti. I što se sad promijenilo? Osim što MOST više nije na vlasti. Eto.
Hvala lijepa. Sada ćemo krenuti dalje sa klubovima, pa će u ime Kluba zastupnika… … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? A nisam vidio. Ne znam, nitko nije vidio, ali nema problema. Izvolite.
Poštovani državni tajniče, evo vi ste ovdje rekli da mi imamo nekakve insinuacije, da pokušavamo nešto ovdje dati nekakve skrivene namjere, nametnuti ovom zakonskom prijedlogu, pa jednostavno puno se toga izdogađalo u posljednje vrije, opekli smo se i sa poreznom reformom, vidjeli smo koje su bile namjere ministra Marića i onda sada gledamo u svim zakonskim prijedlozima gdje nam se nešto pokušava podvaliti. Kolega Borić kaže što se promijenilo od 2. mjeseca? Promijenilo se to da smo imali aferu Zlatni rat. I sad smo svi širom otvorili oči što rade HDZ-ovi župani, što radi HDZ. Zašto smo sada u Hrvatskoj tako osjetljivi na korupciju? Pa zato što smo imali Ivu Sanadera. Osjetljivi smo sada svi, svi ste nas doveli, odnosno vi ste nas doveli do toga da sada gledamo što nam pokušavate podvaliti svugdje. Što nam pokušavate podvaliti. A da je istina ovo što govorim, evo rekao je državni tajnik da je ovo krovni zakon, da će se ove ostale stvari uređivati kroz ovaj druge zakone, npr. Zakon o pomorskom dobru. Znate li što je kolega Butković, znači ministar prometa, što je donio u nacrtu Nacionalnog plana razvoja luka, e upravo sam to dobio, sad ću vam pročitati. “Razmatraju se prijedlozi ostavljanju lučkog sektora na uobičajene komercijalne temelje, no zakon je i dalje na snazi.“, njemu smeta taj zakon. „Prvo pitanje koje treba riješiti i odredba važećeg zakona da se na pomorskom dobru ne može stjecati pravo privatnog vlasništva zemljišta i nepokretne imovine, treba sastaviti novi okvir za luke koji bi omogućio komercijalno kreditiranje s ciljem financiranja ulaganja u luke, to nužno ne znači da treba napustiti sustav pomorskog dobra nego da ga treba bolje prilagoditi novom razdoblju lučkih aktivnosti.“ Što se najavljuje ovdje u ovom nacrtu Nacionalnog plana razvoja luka? Vidimo koji su interesi, a znamo što je ministar Butković radio u svom Novom Vinodolskom, tko mu je tamo ulagao, kakva ekipa, Vanja Špiljak mu je tamo ulagao i UDBA-ške strukture.
Hvala. Kao što sam rekao idemo dalje sa klubovima zastupnika, u ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će uvažena zastupnika Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, predstavnici ministarstva, državni tajniče, kolegice i kolege. Pa pred nama je Konačni prijedlog zakona o koncesijama koji će klub Hrvatske demokratske zajednice podržati. S obzirom na sve ovo do sada i izrečeno ja bih još jedanput podcrtala neke činjenice, podsjetila. Naime, sve članice, države članice EU još su 17. travnja 2014. godine dobile obvezu da u roku dvije godine implementiraju tri nove direktive u svoja zakonodavstva kao dio sveobuhvatne reforme sustava javne nabave. Dvije koje se odnose na koncesije, koje su bile u nadležnosti Ministarstva financija i jedna koja se odnosi na javnu nabavu u nadležnosti Ministarstva gospodarstva, poduzetništva i obrta. Dvije godine znači travanj 2016. Ovaj zakon je upravo izrađen 2016. godine i sad vezano za onu primjedbu da nije bilo savjetovanja sa zainteresiranom javnošću na stranicama ministarstva savjetovanje je bilo otvoreno od 18. veljače do 18. ožujka 2016. godine. Nakon toga znamo da smo imali i prijevremene izbore i slično. Prvo čitanje Zakona o koncesijama bio je u ovom Visokom domu u veljači ove godine. I kao što je izvukao podatak i kolega Borić usvojen je sa 117 glasova za, svega 2 protiv. I sad je tu strašno za slušati kako je ovo katastrofalan zakon, kako sigurno kaže kolega Lalovac da su bili predstavnici MOST-a u Vladi da se za to ne bi digla ruka. Upravo u prvom čitanju iz vlade je došlo u saborsku proceduru, znači bili su tu ministri iz MOST-a, bili su tu zastupnici iz MOST-a, svi smo bili suglasni da je ovo dobar zakon, da može ići u drugo čitanje. Gotovo da nije bilo primjedbi. Ono nešto malo bile su više nomotehničke prirode i sad najedanput zaključujemo da je ovo katastrofalan zakon. A u biti radi se o usklađivanju nacionalnog zakonodavstva sa Direktivom br. 23. iz 2014. godine Europskog parlamenta i ispravkom te direktive. Naime, spomenuti zakon nastoji propisati uravnotežen i fleksibilan pravni okvir za davanje koncesija koji će osigurati učinkovit sustav, koncesuiranja, transparentan pristup tržištu svim gospodarskim subjektima i učinkovitu pravnu zaštitu. Ovim zakonom nastojale su se riješiti niz nedostataka koje smo imali u postojećem Zakonu o koncesijama iz 2012. godine. Te su odredbe prilagođene posebnosti sustava i sad imamo tri vrste koncesija. Znači koncesiju za gospodarsko korištenje općeg ili drugog dobra, koncesiju za usluge, te koncesiju za radove. Više puta smo danas tu čuli da se ne, da točno ne stoji o kojim se zakonima radi. Pa valjda se radi o sektorskim zakonima. Ako se radi o pomorskom dobru radit će se o Zakonu o pomorskim dobrima i morskim lukama. Ako se radi o vodama onda će biti Zakon o vodama, odnosno Zakon o šumama. Znači, nije potrebno posebno apostrofirati kojim će to zakonom biti regulirano pomorsko dobro a kojim ono što je vezano za šume ili vode. Nadalje, prijedlogom zakona propisana je primjena pravila iznad i ispod vrijednosnog praga koji propisuju predmetne direktive gdje se između ostalog uređuju pitanja davanja koncesija procijenjene vrijednosti jednake ili veće od pet milijuna i 225 tisuća eura. Znači, tu imamo drugačija pravila. Ako se radi o koncesijama ispod, odnosno iznad te vrijednosti. Kao što smo mogli od predlagatelja čuti za istaknuti je da se uvode nekoliko značajnih promjena. Uvođenje strateških interesa RH u području koncesije čime se isti nastoji definirati i kao takav zaštititi i kao strateški interes prepoznate su koncesije za izgradnju i upravljanje autocestama, izgradnju i upravljanje željezničkim prugama, prijenos i distribuciju električne energije, izgradnju i upravljanje infrastrukturom za prijenos nafte naftovodima, izgradnju i upravljanje transportnim sustavom plina. Za pojedinu koncesiju koja je prepoznata kao strateška koncesija predviđa se donošenje posebnog zakona, a Hrvatski sabor može proglasiti i dodatne koncesije koje kao takve jesu od strateškog interesa Republike Hrvatske. Zašto ovo još jedanput spominjem? Jer je bilo govora zašto nije tu navedeno pomorsko dobro. Ali predlagatelj kaže da se može kao strateška koncesija predvidjeti donošenje posebnog zakona i ovaj upravo Hrvatski sabor će to onda proglasiti kao od strateškog interesa RH. Na ovaj način se nastojalo u većoj mjeri odrediti postupanje sa javnim dobrom i strateškom infrastrukturom, te dodatno ojačati postupanje sa istim uz jasnu nadležnost Hrvatskog sabora. Ovim prijedlogom zakona propisano je da se koncesija ne može dati na šumama i šumskom zemljištu u vlasništvu RH i na drugim dobrima utvrđenim posebnim propisima. Naime, šume i šumska zemljišta imaju ustavnu kategoriju, te je njihov strateški interes propisan člankom 52. Ustava RH a nadalje posebnim propisom iz nadležnosti šumarstva propisano je da su šume dobra od interesa za RH, te imaju njezinu osobitu zaštitu. Nije se zaboravilo i nije se prešlo preko toga da neće biti moguće na primjer izgradnja vodovoda, kanalizacije, plinovoda, električnih vodova ili obavljanje turističke djelatnosti na području šuma. To bi se rješavalo osnivanjem prava građenja i prava služnosti kao i davanje u zakup radi korištenja na primjer u svrhu odmora, rekreacije, športa, postavljanja reklamnih panoa, štandova i slično. Vode pak imaju osobitu zaštitu Republike Hrvatske, te ne mogu biti ni u čijem vlasništvu, niti se na vodama mogu ostvarivati druga stvarna prava. Međutim, prijedlogom zakona propisuje se da se koncesija može dati za gospodarsko korištenje voda. Korištenje vode za pogon velikih hidroelektrana, prodaju vode, korištenje vode u bazenima, toplica i slično ali ne i za djelatnosti javne vodo opskrbe i javne odvodnje, osim iznimno u slučajevima javne usluge pročišćavanja otpadnih voda, odvoza otpadnih voda iz septičkih jama, te usluga javnog navodnjavanja ili izvođenja radova u djelatnosti javnog navodnjavanja. Naime, ove djelatnosti javne vodoopskrbe i javne odvodnje, obavljaju se kao javna služba koja je od interesa za jedinice lokalne samouprave na njihovom uslužnom području, o tome sigurno daleko više znaju čelnici gradova općina i županija, tako da taj dio ostaje kao javna služba. Prijedlogom zakona propisuje se i omogućava pojam davanja rezervirane koncesije o okviru koje davatelj koncesije može rezervirati, pravo su u djelovanja u postupcima davanja koncesije, jedino zaštitnim radionicama i gospodarskim subjektima čiji je osnovni cilj društvena i profesionalna integracija osoba sa invaliditetom i to će biti određeno posebnim zakonom, kolegica Lukačić je već o tome govorila. Za davanje koncesije sklapa se prema ovom novom konačnom prijedlogu zakonu upravni ugovor, a ne kao do sada ugovor koji je imao obilježja privatnog i javnog prava i na kojeg su se primjenjivali odredbe obveznih odnosa. To znači da u slučaju spora koncesionara i davatelja nadležan je Upravni sud, a ne kao do sada Trgovački sud. U samim pripravnim radnjama dodatno se uređuje područje studije opravdanosti, dokumentacija za nadmetanje, ali i proširenje obuhvata poslova stručnog povjerenstva koje mora prepoznati elemente koncesije koji bi mogli imati utjecaja na javni dug, što je prepoznato kao važni čimbenik kod strukturiranja većih i složenijih projekata. Prijedlogom zakona utvrđuje se mogućnost davanja koncesije na zahtjev što je utvrđeno na način da se kroz ovakvo normativno rješenje ne dolazi do neopravdanog izbjegavanja postupka davanja koncesije. Nadalje utvrđuje se i uvjeti isključenja iz postupka davanja koncesije kao i bitna izmjena, kao i pitanje izmjene i bitnih izmjena ugovora o koncesiji, te se na osnovu istih ostvaruju jedan od najvažnijih preduvjeta tržišnog natjecanja. Posebno mi uz more znamo da je bilo slučajeva kad koncesionar ima koncesiju za npr. 500 vezova, pa onda želi još na tu istu dobiti proširenje za dodatnih 50. Ne može se to staviti i tretirati na isti način kao da je obrnuto. Da netko ima ne znam, 500, 100 vezova pa onda želi proširiti još naknadno za 200 ili 300. Upravo ovaj zakon predviđa izmjene i bitne izmjene ugovora o koncesiji. Ministarstvo financija jednom godišnje podnosi Vladi Republike Hrvatske izvješće o provedenoj politici koncesija koja po usvajanju se objavljuju na Internet stranici ministarstva. Uz uredno osiguranje … [[Govornik se ne razumije.]] ugovara o koncesiji i brigu o naplati koncesijske naplate, pojedinačno odgovara svaki davatelj koncesija, sukladno odredbama zakona, provodi ovrhu i poduzima sve ostale radnje vezano za neplaćanje naknade. U strukturi dugovanja, za istaknut je kako je određeni broj koncesionara sa iskazanim velikim dugovanjem, nalazi se u postupcima predstečajne nagodbe. To su zaista veliki problemi, veliki dugovi i u tim postupcima, čak i u postupcima gdje se provodi stečajni postupak što uvelike utječe na nemogućnost naplate tih potraživanja. I zato je neophodno povećati odgovornost svakog davatelja koncesije, a ministarstvo je to koje će vršiti nadzor u prvom redu proračunski nadzor. Danas se dosta govorilo i na naše klupe su stigle primjedbe i prijedlozi od Otočnog sabora, GONG-a , Centra za mirovne studije. Tako Otočni sabor predlaže da se sukladno ustavnim odredbama i načelima strategija održivog razvitka RH, uvaži posebnost pomorskog dobra kao jedinog općeg dobra u RH, te da se u odredbe zakona ugrade odredbe kojima bi se članova lokalne i područne samouprave kao najzainteresiranijim predstavnicima skupine hrvatske javnosti omogućilo sudjelovanje u pripremnim radnjama prilikom postupka za davanje koncesije na pomorskom dobru kao i sudjelovanje u samom postupku donošenja odluka o davanju koncesija na pomorskom dobru. Uvjerena sam da će predlagatelj Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama o ovim posebnostima, zahtjevima, primjedbama i prijedlozima Otočnog sabora kao i brojnim drugima voditi računa i sigurna sam da smo svi zainteresirani da taj zakon što prije dođe u saborsku proceduru, jer na pomorskom dobru imamo brojne probleme, vjerojatno je i to razlog zašto taj zakon nije tako lako ni iznjedriti ni pustiti u proceduru, ali po informacijama koje imam, vrlo skoro će ovaj zakon krenuti sa raspravama, da će biti javnost uključena u rad i izradu ovog zakona, na zadovoljstvo, prije svega otočana, svih nas koji živimo u priobalja, poduzetnika zainteresiranih za ulaganje na tom području, a onda i svih građana RH. GONG je također dao primjedbu za podatke u registru koncesija koje smatraju da nisu u potpunosti dostupni javnosti. Naime registar koncesija je dostupan na internetu. Međutim, smatraju ga da nije strojno u čitljivom formatu, uvjerena sam da taj registar će biti dostupan i čitljiv onako kako i nalaže i Zakon o pravu na pristupu informacija. Centar za mirovne studije, predlaže pak ponavljanje savjetovanja sa zainteresiranom javnošću, da zakon ide u 3 čitanje, te par amandmana, tu možemo reći, mogu ponoviti samo da je savjetovanje bilo, da postoji rok koji nam nalaže kao članici EU, da u roku od 2 godine donesemo te zakone i što se tiče 3 čitanja, ne znam da je uopće, nakon završenog prvog čitanja i tako mali i nikakvih razlika koje imamo u odnosu drugog i prvog čitanja uopće takvo nešto potrebno. O amandmanima će konačno riječ reći Vlada. I završno, ovaj zakon zaista dodatno utječe na stvaranje uvjeta ravnopravne tržišne utakmice u provedbi malih i većih projekata koja imaju obilježje koncesije te smanjenja fiskalnih rizika. Koristi od ovog zakona se posebice očekuju u realizaciji velikih infrastrukturnih projekata te stavljanja u funkciju neaktivne državne imovine te naplaćivanje javnih davanja. Klub HDZ-a će ovaj zakon podržati. Hvala.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje imamo niz replika. Prva je ona uvažene zastupnice Ljubice Lukačić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice, ja uistinu podržavam ovu vašu raspravu i drago mi je što ste i vi spomenuli rezervirane koncesije koje kao što sam prethodno već i rekla koriste i dobro će doći općem društvenom zapošljavanju osoba s invaliditetom. Međutim, moram ovdje sada reći da sam se evo maloprije vrlo, vrlo neugodno iznenadila vidjevši ove amandmane koje smo dobili na klupu. Žao mi je što nema ovdje kolege Bauka i kolege Aleksića da čuju sada što ja ovdje govorim jer se odnosi upravo na njihov amandman koji se odnosi na članak 15. na rezervirane koncesije koje ste i vi spomenuli gdje predlažu njegovu promjenu i kažu da se koncesije mogu dodijeliti onim subjektima, zaštitnim radionicama i gospodarskim subjektima koji djeluju u skladu s kriterijima definiranim u Strategiji razvoja društvenog poduzetništva. Ne znam da li su kolege detaljno pročitale tu strategiju koju je SDP-ova vlada donijela, ali u strategiji je navedeno da RH, jedinice lokalne (regionalne) i područne samouprave ili tijelo javne vlasti ne može biti isključivi osnivač društvenog poduzetnika. Dakle ovi gospodarski subjekti koji su navedeni u članku 15. apsolutno ne mogu doći u obzir. Nije mi jasno zašto? Dogovorite se, odlučite se da li želite ovo ili želite ono. Da li znate da je veliki većina zaštitnih radionica upravo osnovana od tijela državnih ili regionalnih vlasti jer je to tako već godinama. Međutim, razliku raditi između zaštitnih radionica koje su osnovane od privatnog poduzetnika i to je moguće ili zaštitnih radionica koje je osnovao grad, ili županija ili RH, mislim da to nije korektno. Nadam se, iskreno se nama da će kolege povući ovaj amandman.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Pa kolegice Lukačić, ne samo da je žalosno da zastupnici spominju strategiju koju nisu pročitali, ali ja vidim da danas brojni zastupnici sudjeluju u ovoj raspravi nisu pročitali Zakon o koncesijama, a da ne kažem kao da su prespavali prvo čitanje ovog zakona. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo. Kolegice Juričev, evo konačno jedna argumentirana dobra rasprava o Prijedlogu Zakona o koncesijama gdje se jasno razložilo svaki članak i izbjeglo ono čemu danas svjedočimo nekakve priče koje se pokušavaju svesti na to da budu ugodne narodu bez obzira na to što piše u zakonu, a ne piše upravo ono što oni govore. A imali smo evo i primjer kolege Grmoje koji je naravno opet optužio HDZ da želi privatizirati pomorsko dobro tj. omogućiti stjecanje vlasništva čitavši jedan članak, ali ne čitavši demanti ministra Butkovića evo pa ću ga sada ja pročitati koji kaže da je ministarstvo izradilo nacrt Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama i u njemu se neće omogućiti niti olakšati stjecanje vlasništva nad pomorskim dobrom. A taj demant je išao dan poslije onog članka koji je izašao i Novom listu. Znači nekakva ideja konzultanta se pretvorila u priču koju treba čuti evo hrvatski građani trebaju čuti i onda optužiti naravno vas želimo privatizirati pomorsko dobro jel mi eto želimo napraviti štetu ovoj državi i mi ne znamo to zaštititi. Pa ja želim zaštititi i želim surađivati sa svojim županom koji nije iz HDZ-a nego iz SDP-a i kada bude koncesionirao plažu koja ima 2km pješčana jer velika je, koju sigurno postoji veliki interes u kojoj se događa velika gospodarska aktivnost da me pita nešto kao lokalnog čelnika. Nadam se da ćemo to uspostaviti. Ali mi mislim da ni to do sada nije bio slučaj da su se baš župani oglušavali na to što kaže baš iz lokalne samouprave iako je jasan Zakon o pomorskom dobru koji je na snazi da i njima daje tu ovlast. I ne znam zašto to spuštamo sada na lokalnu razinu. Ja sam rekao osobno evo i ovaj nam sustav paše, izdajemo koncesijaka odobrenja, nema koncesije možda je svima najbolje. Ali valjda želimo uređenu državu, a to ovaj zakon danas ne rješava. Budimo iskreni i recimo to. Nego daje okvir da bi iz njega izašao Zakon o pomorskom dobru, Zakon o vodama, Zakon o šumama koji će propisati način koncesioniranja tih dijelova koje želimo štititi u RH. Ali ne a priori optuživati jednu stranku vi želite sve to rasprodati ili omogućiti vlasništvo.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Pa kolega Boriću, danas se govori o Zakonu o koncesijama koji je krovni zakon, što znači da Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama može u nekim segmentima biti strožiji, znači može biti precizniji i treba biti precizniji. I zato ćemo donijeti i novi Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama, Zakon o vodama, Zakon o šumama, ali danas mi se čini da svi oni koji nisu dovoljno dobro proučili ovaj zakon da su prebacili temu i akcent na Zlatni rat, na Zakon o pomorskim dobrima mada je to besmisleno danas govoriti. Kada dođe ovaj novi zakon u proceduru onda ćemo govoriti o pomorskom dobru. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća je replika poštovane zastupnice Sabine Glasovac.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice. Tu ste malo se obrušili na kolegu Lalovca, između ostalog rekavši da je on naveo da je ovaj zakon katastrofalan a da prije nekoliko, možda sam krivo shvatila, ali išlo je nešto na tom tragu da je pun kritika a prije nekoliko mjeseci je kao zakon bio idealan. Pa ja vjerujem da ćete se složiti sa onim što je kolega Lalovac rekao da prije donošenja, odnosno paralelno sa donošenjem ovog zakona treba voditi računa o usklađivanju i sa nekim drugim zakonskim i podzakonskim rješenjima kako bismo imali kompletnu sliku o procjeni učinaka, propisa, ne samo financijskih nego o procjeni učinaka propisa na one ako hoćete stanovništvo na koje se odnosi. Mi to u ovom trenutku nemamo. Drugo, vrlo ozbiljna zamjerka Otočnog sabora ali i našeg kluba ide u tom tragu da zapravo je lokalno stanovništvo, vi ste bili, isto tako vodili ste jednu jedinicu lokalne uprave i samouprave. I vi kao predstavnica vaših građana niste ni na koji način mogli sudjelovati u postupku niti u odluci dodjele koncesije koja se itekako ticala vašeg stanovništva a bili ste na neki način posredno odgovorni za posljedice koje bi mogle nastupiti. Isto ono što smo vidjeli da se dogodilo u Bolu. I to je ono što želimo da se izmijeni ovim zakonom. Na kraju krajeva, pozivate se na direktive, kažete da je ovaj prijedlog zakona usklađen sa dvije direktive. Međutim, ja vas moram podsjetiti da je RH isto tako i potpisnica Arhuške konvencije od 2007. godine gdje je vrlo jasno definirano, to je Konvencija o pravu, o pristupu informacijama koja kaže da zapravo sudjelovanje javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđima, u pitanjima okoliša koja predstavlja međunarodni pravni okvir u području zaštite okoliša … [[Govornik se ne razumije.]] nekakav uvjet. A to možemo osigurati jedino na čina ako predstavnike građana, konkretno jedinice lokalne uprave i samouprave uključimo u one prve dvije faze u odlučivanjima o koncesijama kako bi se izbjegli između ostalog i koruptivne radnje.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Kolegice Glasovac, ja moram se vratiti na svoju raspravu, nisam rekla jer nije ni kolega Lalovac rekao da je zakon katastrofalan. On je konkretno išao od članka do članka samo je na kraju kazao da je uvjeren da su bili predstavnici MOST-a u Vladi da ne bi ovakav zakon bio. Na taj samo sam se dio referirala kada je on u pitanju. Drugi su kolege govorili da je zakon katastrofalan. Kada ste spominjali primjedbe Otočnog sabora tu sam također rekla da podržavamo njihove prijedloge i primjedbe ali i da sam uvjerena da će to biti u Zakonu o pomorskom dobru i morskim lukama. Tamo ćemo sigurno dobiti tu mogućnost, slobodu i zadaću da sudjelujemo kada je u pitanju dodjela koncesija na području grada ili općine, odnosno županije kako bi mogli najbolje prenijeti zahtjeve i sve one projekte koji su od interesa za otočane i ljude u priobalju.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa. Kolegice kažete da je u prvom čitanju ovo prošlo. Kako vi opisujete Zlatni rat? Znate li imena koja su tu sudjelovala? Pa znate li da su tu vaše to kolege … [[Govornik se ne razumije.]] kako da se preuzme Zlatni rat? Zbog čega je vaš kandidat za župana bio zamijenjen? Znate li, je li vam poznato? A prije bi, djelomično? Pa trebali su vas upoznati. A vi se pozivate na direktive, ne može samo ćato pozivati se na direktive. Ovdje je interes naroda, Zlatni rat, ja sam osobno kao saborski zastupnik kada sam poslao dopis svim vijećnicima županijskim i županu da se prekine s time, nisu htjeli. Oni su dodijelili tvrtki koja je, direktno iz vašega kluba govorim, HDZ-a, poslani su ljudi da se riješi taj problem na način da se ošteti javno dobro, nego se radi o interesu grupacija koje nemaju apsolutno firma koja ima 0 kuna, 0 zaposlenih. Je li kužite? Znači lokalna samouprava bi trebala dobiti i lokalni stanovnici mogućnost javne rasprave još jednom. Mi smo samo tražili 3. čitanje a to traži Otočki sabor i još 30 načelnika i gradonačelnika sa toga područja. Vi govorite MOST-ovi ministri, pa da se radi o ćaći ponavljam mom, što ima veze ako nije bilo dobro. Ovo ne valja, ovo je magla, magla. Dosadašnji primjer vam, kako opisujete Makarsko primorje betonizaciju? Ne znam što je u Šibensko-kninskoj, baš ću provjeriti kako se dodjeljuju koncesije premda imam dosta primjera ljudi koji me zovu da nije u interesu građana nego u interesu pojedinaca. Šta je tu bitno je li tada MOST-ov ministar u prvom čitanju podržao ili nije? Ali ovo sada ne valja, nije bitno tko je u opoziciji, tko je u poziciji. Ja osobno nisam glasao ni za proračun, šta ima veze. Šta je tu bitno? Mi smo ovdje zastupnici. Pa nemojte baš toliko biti blagonakloni briselskom ćati molim vas.
Odgovor uvažene zastupnice Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Kolega Bulj, ja ću vašim rječnikom, da se radi o mom ćaći, ako ne valja onda ne valja. Tako ću vam odgovoriti na Zlatni rat. Prema tome, ako nešto nije valjalo, ne valja. Prema tome, ljudi su se makli, odluka se poništila i napravilo se šta se napravilo. Kada dođe Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama, prema kojem se takva jedna koncesija raspisala i dodijelila onda ćemo o ovome govoriti još više detaljnije i opreznije. Ono šta kažete za betonizaciju obale. Ja ne vjerujem da je to rađeno bez ikakvih dozvola. Znači odredi se granica pomorskog dobra, izradi se projekt, mora se ići na dozvolu. Ako je nešto protuzakonito, postoje službe, prijavite, prijavite. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, onda će doći službe i provjeriti će je li to u skladu sa zakonom ili ne. … [[Upadica se ne čuje.]] Toliko.
Nemojmo dobacivati iz klupe, molim vas. … [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Bulj, niste jedini ovdje. Evo kolegica iz vašeg kluba želi govoriti a vi joj onemogućavate [[Upadica Lesandrić: A mogu ja njemu prepustiti.]] Izvolite uvažena zastupnica Ivana Ninčević-Lesandrić.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. A ja ću krenuti od ovih direktiva i regulativa, vidim da to brkamo pa da pojasnimo. Direktiva obvezuje u pogledu rezultata koja se njome ostvaruje a nacionalnim vlastima prepušta izbor forme i metode provedbe. A regulativa je ono čega se moramo držati od riječi do riječi a imamo Arhušku konvenciju koja je jedna od najznačajnijih regulativa koje se ne držimo, a kad nam treba, onda se pozivamo na direktive. Ona ću krenuti od prvog i drugog čitanja pošto vidim da tu imate 100 upitnika, kako to da smo mi u prvom čitanju prošli ovaj zakon? Pa vidite, zato mi imamo prvo čitanje, drugo čitanje, po potrebi treće, da proučimo i najvažnije, uzimamo primjedbe sa terena i poslušamo glas naroda. Mi ne donosimo ovaj zakon radi vas ni radi mene, jer upravo posljedice samo jednog lošeg članka unutar ovog zakona znate tko ima? Svi građani RH. A ako išta imamo, imamo 25 godina takvih dokaza. A ono što mi je najzanimljivije u vašem izlaganju je to ovo vaše čuđenje kako su naši ministri bili za kod prvog čitanja, pa ajde se vi više dogovorite sami sa sobom, da li vi želite, odnosno što ste vi htjeli od naših ministara, kad su za evo ne valja, kad su protiv onda su razriješeni. Ili vi jednostavno niste u stanju primiti tuđe mišljenje odnosno biti partner ili nemate koalicijski potencijal. Hvala.
Izvolite, uvažena zastupnice Juričev-Martinčev.
Kad je u pitanju direktiva, direktiva je… … [[Govornik se ne čuje.]] donijeta u veljači 2014., do veljače 2016. mi smo trebali donijeti nove propise. O tome govorim. A sigurno da zakon ne propisuje do svakog članka i odredbe direktiva nego je na nama. Vi kažete od prvog do drugog čitanja, vi ste sad malo konzultirali se sa javnošću, sa bazom, mogu to prihvatiti, ali hoćete reći da do prvog čitanja ni vaši ministri ni vi uopće niste to pogledali, onako podigli ste ruku jer ćete to napraviti do drugog čitanja. Na kraju krajeva, postoje amandmani, možete uložiti amandman pa ćemo vidjeti, Vlada će o tome dati svoju konačnu riječ i mi u Saboru.
Hvala. Slijedeća replika uvaženog zastupnika Nikole Grmoje.
Poštovana kolegice, ma mislio sam isto reći ovo što i kolege. Znači u ovom međuvremenu se dogodila afera, zbog koje je otišao vaš kandidat za župana odnosno, župan Ževrnja, afera u kojoj je dodijeljena koncesija tvrtki koja nema zaposlenih, koja nema primanja, ogromna afera koja je okupirala cjelokupnu javnost i medije. I probudila interes i ne samo javnost i građana nego i nas kao saborskih zastupnika za tu temu. A s obzirom na iskustva kakva sam imao sa Ministarstvom financija i ministrom Marićem oko porezne reforme gdje nam je protureno mnogo toga, gdje sam ja, ne znam je li u prvom ili drugom čitanju, uočio jedini, to da se smanjuje stopa za nesrazmjer imovine pa me onda podržao kolega Lalovac, i da se smanjuje broj godina što ministar nije uvažio nego je smanjio, više se ne može to utvrđivati znači za, kao što je bio dosad slučaj do 2005. nego posljednjih 6 godina, čime je ćaćino doba od 2005. do 2011., ćaćino vrijeme, više se ne može u tom smislu istraživati. Ja ne želim dopustiti da mi ekipa iz Ministarstva financija ili netko iz tornja više nešto tako proturi, ja sam tada slučajno to uočio, ja nemam niti svi ovi zastupnici kapaciteta da te posebno, ovako opsežne zakone, da sve uoče odmah, ali imamo ljude s terena koji će nam javiti nešto. O tom se radi, ja ne znam što vam tu nije jasno, a državni tajnik se pozivao na direktivu oko ovog članka 66. stavka 4., pa ako je direktiva, direktiva, nije nešto što se mora u potpunosti ispoštovati. Ajmo vidjeti kako zaštiti izvore vode, kako zaštiti Jamnicu. Ja sam svjestan toga da ako ne bude te koncesije na izvor vode, da onda Jamnica vrijedi kao vozni park njenih direktora. Ja sam toga svjestan, ali ajmo vidjeti kako te stvari urediti, da nam se ne dogodi da to izgubimo. A vi ovdje nas napadate da prozivamo ministra zbog nečega što ne stoji. Ako to nije namjera ministra ajmo vidjeti kako to ispraviti.
Odgovor uvažene zastupnice Juričev-Martinčev.
Kao što je replika bila već slična, tako će biti i moj odgovor. Znači sve vezano za Zlatni rat znamo, da je bilo očito propusta, da je sve ono što se događalo oko Zlatnog rata znamo, to nam je opće poznato. Radi se o Zakonu o pomorskom dobru i morskim lukama. Prema tom zakonu je dodijeljena koncesija i taj zakon sa nestrpljenjem svi tu očekujemo, svi mi s priobalja, ne samo vi, nego i mi isto tako. I vjerujem da će u tom zakonu to biti precizirano i da će se izbjeći takvi nesporazumi, da ne kažem, moguć narod i sve ostalo.
Hvala lijepa. Sad prelazimo na slijedeći klub, a to je klub Promijenimo Hrvatsku, u ime kojeg će govoriti zastupnik Ivan Lovrinović.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege zastupnici, poštovani građani koji nas pratite. Prijedlog ovog Zakona o koncesijama jest jedan korak naprijed i ja pozdravljam ovdje predstavnika Ministarstva financija, ali ima određenih slabosti i nužna su određena poboljšanja kako bi on bio još korisniji, učinkovitiji i na korist znači svima u Hrvatskoj. Ovom prigodom ispred kluba Promijenimo Hrvatsku, ja sam predao 2 prijedloga amandmana na članak 8. ovoga prijedloga zakona koji glasi „Koncesija se ne može se dati u šumama i šumskim zemljištima u vlasništvu Hrvatske“, ali smo ubacili i vodama. Stranka Promijenimo Hrvatsku će se žestoko inzistirati na pitanju voda. To je prevažno opće dobro, sve manje pitke vode, to je sve oskudniji resurs, oko toga se vode ratovi, i mi inzistiramo da to uđe u ovaj novi Zakon o koncesijama. Mi vidimo da se ovdje oko drugih nekih stvari koje pozdravljam i oko Zlatnog rata, pomorskog dobra o kojem ću nešto poslije govoriti, ali vode praktično nitko nije tražio da se unese ta izmjena. Također prijedlog je da se u istom članku, drugi amandman koji sam podnio u članku 8. stavak 4 za riješiti transport plina, da se doda i pomorsko dobro, da je strateški interes RH. Uvažene kolegice i kolege, neki od vas su ovdje, ističu problem pomorskog dobra, o tome ovih dana i javni apel uputio i Otočki sabor, ja sam dobio takav dopis i ja ovom prigodom podržavam Otočni sabor i ovaj njihov zahtjev. I tražim putem amandmana da se i pomorsko dobro proglasi strateškim interesom Republike Hrvatske, pa da se onda poslije u zakonima definira što bi moglo biti. No, sada ću nešto reći konkretnije o zakonu, odnosno njegovim reperkusijama i ono što je do sad bilo. Mislim da javno savjetovanje, da je trebalo još nešto potrajati. Pa evo vidimo ovih dana upravo da se Otočni sabor buni da nisu imali dovoljno vremena da provedu kvalitetno završno savjetovanje i daju određene prijedloge i to treba uvažiti. Međutim, postavimo pitanje kakve su bile koristi od dosadašnjih koncesija u Hrvatskoj? Iznesen je podatak da na godišnjoj razini državni proračun uprihodi oko milijardu i pol kuna od razno raznih koncesija. Ja sam prigodom prvog čitanja ovog prijedloga zakona iznio jedan podatak da od '92. godine pa do sada kada se nenaplaćena dugovanja, znači kad se obračunaju kamate i zatezne kamate da taj iznos može dostići i dostiže do 10 milijardi kuna. Poslao sam upit Ministarstvu financija da odgovori je li to točan podatak ili ne. Ja sam dobio odgovor da su svi dužnici dužni samo oko 150 milijuna kuna, a ministar Zdravko Marić me pozvao ako ja imam kakvih spoznaja da je to, da ja dokažem 10 milijardi kuna '92. da ja to izračunam, donesem. Pa prema tome, to je malo ovako sarkastično rečeno, on me želi pretvoriti u vanjskog suradnika da ja ganjam dužnike. Pa prema tome, ponavljam ozbiljna analiza pokazuje da od '92. ponavljam do sada s kamatama, zateznim kamatama oko 10 milijardi kuna je dug i neka se to riješi, nek' se naplati. Gubimo novac na svemu. Transparentnost koncesija je loša. Molim vas tko od vas zna kako izgleda ugovor o Zračnoj luci Zagreb? Jel' netko čitao taj ugovor. Mi o tome ne znamo ključne stvari. Mi gubimo na koncesijama. Evo primjer. Ja sam znanstvenik, ali i političar, ali vidjeli ste da nikada ne govorim bez argumenata. Je li znate koliko se BINA-i Istri koja je izgradila Istarski ipsilon plaća država Hrvatska iz državnog proračuna godišnje? Možda znate, možda ne znate ali evo zadnji podatak za 2015. godinu plaćaju se godišnje 293 milijuna kuna. To je obeštećenje vjerojatno za podcijenjeni promet, a ona nema ni sto milijuna kuna godišnji prihod, a od državnog proračuna dobiva 293 milijuna kuna. Također se za koncesionara koji je napravio autocestu Zagreb Macelj plaća 98 milijuna kuna. Za Rijeku – Zagreb 56, znači negdje oko 450 milijuna kuna se plaća samo za ceste. Dalje nisam zbrajao, nemam ni podatke. Ovdje se ne zna tko pije, ali zna se tko plaća. Plaćaju porezni obveznici, mi građani Hrvatske. Dakle, nije samo problem zakon. Naš je zadatak ovdje kao zakonodavnog tijela Sabora da napravimo dobar zakon. Ali se o provedbi koncesija, o naplati koncesija ne vodi računa i mi ne možemo tako naprijed. Netko će reći, pa nije to posao Sabora. Ali budući da drugi ne govore o tome mi moramo o tome govoriti. Pa koliko će se u skladu s tim plaćati tek Francuzima Zračnoj luci Zagreb. Pa neka nam netko dođe ovdje to reći, da čujemo to. Zato pozivam Vladu, odnosno da ne kažem da ponovno formiramo istražno povjerenstvo da se preispitaju postojeće najvažnije koncesije u Hrvatskoj. Također zahtijevam da se hitno kreira registar koncesija pri Ministarstvu financija. Jedan oblik toga postoji, međutim ja sam gledao. Ima i FINA, ima Ministarstvo financija. Nema sređenog, ne možete naći sve na jednom mjestu već morate se upustiti u istraživački posao. Dakle, tražio sam u trećem amandmanu da se mogu, da se to napravi na jednom mjestu registar koncesija, da se omogući bezuvjetan pristup, a ne da morate ispunjavati desetak papira i još morate platiti FINA-i recimo ako tražite morate platiti naknadu. Vidite javnost znači hoće saznati kakve su koncesije, vi morate proći brdo nekih birokratskih procedura. Zato sam u trećem amandmanu tražio da se to učini transparentnim i bez uvjeta i bez plaćanja. Sadašnja praksa imamo i lokalne zajednice. One su dužne unositi dugovanja, naplate, odobravati koncesije itd. I vidite, dobio sam jedan materijal ovdje. Ima tog još puno, ali tko će to nosit sve, par kila. On govori o jednom primjeru trajektne luke Split. Evo za vas koji se bavite kontinuirano devetom i desetom izbornom jedinicom, materijala da pored plaže Zlatni rat da se pozabavite i trajektnom lukom Split. Ali od toga očito svi bježite. Šta se tamo dešava? Ta je luka 56 godina stara.'91. godina stvaranje Hrvatske države, ona prelazi u društveno, državno vlasništvo. Po zakonu iz '95. godine osniva se Lučka uprava i ona je imala, znači sva vlasništva prelaze u njene ruke. I ona je odmah imala zadatak da ponovno trajektnoj luci Split sve objekte, infrastrukturu vrati u posjed odnosno da se njome upravlja. I dodijeljena je koncesija, tzv. prvenstvena koncesija jer je dakle ta firma radila i prije. Međutim, Lučka uprava se tu nametnula kao arbitar, kao alfa i omega koja je trajektnoj luci Split dala samo određene segmente toga bez parkirališta, bez ovog, bez onog. I zamislite danas i već i prije tom koncesionaru trajektnoj luci Split dano je mogućnost da privezuje i odvezuje brodove, nudi vodu i struju ali ne istovar, utovar putnika, vozila, nego je to sada dano jednoj zadruzi, zamislite, koja nije imala ni zaposlenih već je koristila studente preko Student servisa. Pa molim vas, da dalje ne pričam, ovo je kaos, nered u pravosuđu. Ovu državu treba dovesti u red. Treba ljudima omogućiti koncesije, koji su dobili koncesije da ih provode. Iz ovog materijala, ja sam iščitao da prijeti opasnost da država Hrvatska, da ako se povede arbitraža, postupak jedan sudski pokrenut, da opet građani Hrvatske moraju platiti odštetu od oko 600 milijuna kuna, na temelju ovog nereda koji se dolje desio i koji se dešava, to je prvorazredni pravosudni, ajmo tako reći, tu su sukobi interesa, 4 suca se promijenila, nema što se nije dole dešavalo i svašta se dešava. Čemu služi DORH? Neka se to očisti već jednom. Koja je to poruka investitorima i sutra drugim koncesionarima, da će morati sa nekim lokalnim službama, upravama, kada govorimo o lučkim upravama voditi 20 godišnje postupke kao što je u ovom slučaju postupka. Neka se to raščisti. A ne kada treba rješavati ovakve važne stvari, onda imamo ovi šou programe iz nekih sudnica oko sportaša ili nekih gradonačelnika itd. Pa prema tome, trebamo reagirati na sve i na termoelektrane i na plaže, kao javno dobro, ali i na ove stvari. Jer ovdje je sigurnost putnika ugrožena sa trajekata, znači može ovo raditi a ne može ukrcavati i iskrcavati i te cjenik usluga u toj luci je 3, 60%, 70% propisan namjerno jeftino da oni propadnu. Dakle, zaključit ću sa ovim Zakonom o koncesijama. Mi smo vrhovno zakonodavno tijelo, građani su nas izabrali da brinemo o tome i da donosimo dobre zakone. Neka oni zaista budu na korist građana, gospodarstva, mi ne možemo bez ovoga, naravno nije lako predstavnicima Ministarstva financija ovdje ispred predlagatelja biti ovdje i slušat neke stvari, ali ovdje ne može bez toga. Mi smo ovdje i zaduženi iznositi konkretne primjere, kako bismo neke stvari, dokazali, opovrgnuli ili vidjeli kako ne treba raditi u ovom slučaju. Prema tome pozivam da bude pameti, da bude tolerancije kada se bude usvajao ovaj zakon, da se usvoje dobri amandmani, svi oni koji su podneseni. Meni je drago da predstavnici MOST-a da su sada agilniji i da bolje vide iz oporbe, nego kad su bili na vlasti, znači kod drugog čitanja, nekog kod prvog. Ja ću podržati i vaše dobre amandmane sigurno, jer ovdje nama ne smije biti važno odakle dolaze amandmani iz koje stranke, nego koliko će poboljšati ovaj zakon. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Uvaženi profesore Lovrinoviću, kazali ste problem lučkih luka i lučkih uprava i zaista je nadležnost, zavisi državna, županijska, a poglavito županijske uprave, u biti to je glavni bankomat političkim opcijama, gdje naravno i daju koncesije svojim političkim glasačima, tj. onima koji će lobirati, ali bankomat od vas izvlači novac, slično kao što je bila Fime medija. Prema tome, zaista treba se boriti za javno dobro, a kad spominjete sami iz zračne luke, i to činjenica je da nama bolje Francuzi upravljaju našom zračnom lukom Pleso i to na štetu države, jer ako se iz ugovora ne ostvari broj prometa koji je predviđen, Hrvatska država će plaćati njima tu razliku. Znači ako ne bude dovoljno prometa, Hrvatska će po ugovoru plaćati njima taj dio razlike, što je znači presedan. To sigurno ne morate gol biti, to se ne bi dogodilo u Francuskoj na aerodromu da je … [[Govornik se ne razumije.]] u Parizu. Znači mi imamo jedan ogroman problem di političke elite pogoduju ili stranim ili svojim podobnicima, a Zlatni rat je baš to što ste spominjali, kad spominjete glasnost, da ja sam prvi govorio o Zlatnom ratu i problemu, a Zlatni rat je samo vrh piramide koliko je pomorsko dobro iskorišteno, koliko se koristi ne u javno dobro, nego zbog interesnih skupina, koliko plaža, koliko se betonizira, evo danas se betonizira jedna plaža dole kod Stobreča, ne uređiva se nego se betonizira u interesu pojedinaca. I to je ključni problem da ono javno dobro, a lokalne samouprave i ljudi iz tih lokalnih zajednica reagiraju prema županijama, ali županije ništa ne poduzimaju, nego pogoduju tim i takvim.
Hvala, samo jedna mala napomena u Zagrebu se zračna luka zove Doktor Franjo Tuđman, a ne Pleso, rekli ste Pleso, zato vas ispravljam. Izvolite, uvaženi zastupnik.
Poštovani kolega Bulj, pratio sam situaciju vezanu za Bol i Zlatni rat i to podržavam. Naprosto treba ovim lokalnim šerifima stati u kraj i izravna građanska akcija ali političkih stranaka najbolji je način da se preventivno nešto spriječi da ne bude još veće štete, ali kad ste spomenuli akciju i što se radi i što ne bi smjelo biti, ja ponovno spominjem primjer, ove trajektne luke u Splitu, ovdje vam se zamislite neposredno prije pada prošle Vlade, prošle godine u 8. mjesecu i pred izbore, raspisao se na brzinu natječaj koji nije čak javno ni objavljen u Narodnim novinama, i umjesto da 30 dana traje, oni u roku 10, 15 dana riješen na brzinu, da ne ulazimo u detalje, zaista Hrvatska ne može više ovako funkcionirati, nije već mogla odavno i moramo, ja pozivam građane na građanski aktivizam da se odupiru ovakvim primjerima od pojedine plaće, od uzurpacije bilo čega jer to je najefikasniji način zaštite. Pa pogledajte, odite u Njemačku, ako netko pokuša i baci smeće, otpad neki ili nešto radi, njega će ovaj snimiti građanin iz druge zgrade ili preko puta on će upozoriti vlasti i problem se rješava. Moramo biti odgovorni prema onome svemu što vidimo da se dešava pred našim očima jer nitko neće rješavati naše probleme ako nećemo mi sami. Zato je potrebno znanje, ali prije svega jedna građanska hrabrost. Sada je vrijeme za to. Hvala.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi se javio uvaženi zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Imao sam raspravu u ime kluba, a sada bi kazao ono što mislim o koncesijama o onome svemu što nam je Bog i priroda podarila na teritoriju RH, a to su naše more, naši otoci, naše plaže, naše luke, rijeke, vode, šume, poljoprivredno zemljište i brojne druge resurse koje brojne druge države nemaju kao što imamo tolike potencijale i resurse za razvoj. Međutim, mi nemamo hrabrosti ni snage već godinama da se proglasi isključivi gospodarski pojas da zaštitimo svoju nacionalne interese i da nam drugi ne love ribu, Talijani, talijanske flote i da nam prodaju ovdje, a kamoli da naše političke elite ne utječu na, to je manje njima bitno, ali utječu zato na koncesije. A vrh sante leda bio je naravno Zlatni rad, betonizacija u Makarskoj, Podstrana koja se evo danas betonizira plaža, ne uređuje nego betonizacija plaže gdje se građani protive, udruge se protive, otočki sabor, otočki pokret otpora i brojne druge udruge i braniteljske i civilne i načelnici i gradonačelnici se traže da ide ovaj zakon u treće čitanje da se još dobije nakon Zlatnog rata kada se otkrilo šta se događa sa koncesijama jel izračun ponovit ću stručnjaka po pitanju svih plaža kada bi izračunali da dvije milijarde kuna samo Splitsko-dalmatinska županija godišnje gubi sredstava. Zbog toga s tih otoka, priobalja, zaleđa, Slavonije cijele RH mladi iseljavaju jel resursi i potencijali na kojima bi oni trebali graditi svoja radna mjesta i pomoć im država da gradi radna mjesta ono se pogoduje tvrtki na Zlatnome ratu da dobije koja nema niti jednoga zaposlenoga i niti kune na računu. Znači da je se pogodovalo isključivo pojedincima, a znamo poimenično o kome se radi, a to ne ponavljamo. Činjenica da ovim zakonom u drugom čitanju ništa ne bi izgubili da iđe u treće čitanje, nego bi kako kaže i Arhuška konvencija ljudi dobili pravo na informaciju. Vidjeli smo da i tajnik nije pripreman na ovaj zakon, da nije shvatio da je promijenjen 66. članak stavak 4. gdje se uvodi prijenos koncesije koncesionara daje drugom moguć prijenos koncesije što je i protuustavno i protiv svih pravnih propisa i konkurentnost. Prenositi koncesiju na nekoga drugoga na koga vam padne na pamet. Naravno da tu trebamo poglavito zaštititi ono što je najbitnije, a to su vode, to je najbitnije, to je onaj potencijal i resurs energetiku, energetske potencijale jel znamo da plaćamo ogromne samo na vjetroelektranama ogromne bonuse koji su dobili za obnovljive izvore energije strancima. Znači imamo ogromne kapacitete i resurse koje moramo zaštititi, a to jedino može se javnom raspravom. To je pravo tih ljudi koji žive na tome području. Zašto bi netko s otoka iseljavao, zašto bi neko iz priobalja iseljavao, zašto bi neko iz Slavonije iseljavao i obrađivao nečiju tuđu zemlju, a to se događa. Znači da Zakon o koncesijama u našim prirodnim resursima nije dobro primjenjivan nego je se pogodovalo i to je bila magla. To je činjenica da je bila magla. Također članak 67. mi ćemo dati i amandmane rekao sam u ime kluba, ali govorim sada pojedinačno, koncesionar može staviti založno pravo tj. hipoteku na koncesiju koju dobije, znači na Zlatni rat može staviti hipoteku i u tom trenutku dajemo mogućnost kada se ispunjava obaveze da banka upravlja s našim resursima. Ti je i svakako su nas banke dovle ovdje gdje su nas dovele, naša monetarna politika i činjenica je da to ne smijemo dozvoliti. I zato još jednom tajniku ovdje kada nema ministra, upućujem poziv i nama saborskim zastupnicima da dozvolimo ljudima da se otvori još jednom javna rasprava, da donesemo zakon ovo je poseban zakon u kojem se da, u ovome zakonu koliko se spominje 300 posebnih zakona, znači da ga pojednostavimo i da ovaj zakon ne bi vezao ruke i da ne bi bio za muljatore zakon, a ne u javnom interesu. Toliko od mene. Moramo zaštititi ono što nam je Bogom i prirodom dato. Imamo 2/3 Hrvatske prazne, ne dozvolimo da se nastavi ono što se godilo u Zakonu o privatizaciji i pretvorbi. Mi moramo ovim zakonom to zaustaviti da nam 2/3 RH budu prazne nego da budu, a lipši smo i od Kalifornije i od Novog Zelanda i Islanda i smatram da dobrim gospodarenjem, dobrim zakonima i dobrom javnom raspravom i mogućnosti jer narod ako treba u lokalnoj samoupravi da dozvolimo da bude referendum šta je pravo, da na taj način ćemo dovesti i urediti ovu državu da ćemo imati mlade obitelji i tu će živjeti na tim ognjištima, a ne na ovaj način da zbog ovakvih zakona kao što je bila pretvorba i privatizacija, u ovome slučaju sada imamo ovaj Zakon o koncesijama i važeći i ovaj koji su doveli državu na rub propasti. Imamo Zagreb donekle, imamo splitski bazne donekle i još par gradova, Rijeka i par gradova, ostalo je prazno područje. Zbog čega su naši pašnjaci bez stoke, zbog čega su naši otoci bez ljudi, osim u ljeti, zbog čega nemamo proizvodnju hrane. Evo zbog ovih stvari. Zbog loših zakona. I ne budemo li to mijenjali u interesu javnog dobra, bude li se samo radilo o interesu skupina Vanja Špiljaka i sličnih, onda mi nemamo budućnosti na tim područjima. Ti potencijali i resursi moraju biti za održivi razvoj i to treba na tome graditi budućnost tih nerazvijenih naših krajeva a ne isključivo da budemo eksploatacijsko polje kao što je slučaju koncesijama oko mineralnih sirovina gdje se čak pa i u mom Sinju samo bore oko mineralnih sirovina i rudokopa. Svela se borba čak i za vlast oko rudokopa. Zato još jednom pozivam da se ovi zakoni koji će utjecati na posebne zakone a kojega tajnik dobro nije ovdje prezentirao a mi ćemo dati amandmane, poglavito članak 66. stavak 4. i članak 67. i ostale brojne nedoumice tj. magla koji je u biti ne Zakon o koncesijama nego Zakon o muljanima. Hvala lijepa.
Imamo jednu repliku na vaše izlaganje, uvaženog zastupnika Tomislava Lipošćaka.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj, pa razlog iz kojega se javljam u biti za repliku je taj što se moram osvrnuti zapravo na opetovano spominjanje šuma i u današnjoj raspravi i u onoj za vrijeme prvog čitanja kada se dovodi u svezu sa koncesijama. Upravo prijedlogom znači ovoga zakona i onog prije, on u članku 8. govori da se koncesija ne može dati na šumama i na šumskim zemljištima. Također Zakonom o šumama je definirano da šumama i šumskim zemljištima u vlasništvu RH gospodari trgovačko društvo a u isti je taj zakon u Zakon o šumama ugrađene su i odredbe Ustava RH koji govori da su šume dobro od interesa za RH i da imaju njezinu osobitu zaštitu. Na ovaj način ponekad pogrešno tumačeći pojedine stavke zakona i koristeći se ovakvim nekakvim izjavama u prvom redu bez razloga unosimo nemir među građane naše domovine koji su posebno ponosni na naše šume ali su jednako tako iznimno osjetljivi. I na kraju ukoliko bi šume došle pod upitnik koncesija trebalo bi zapravo mijenjati niz zakona, u prvom redu Zakon o šumama, znači i Zakon ovaj koji je danas pred nama te bi o tome i mi zastupnici u Hrvatskom saboru ovdje trebali nešto reći a mislim da je o tome suvišno govoriti. Ono u čemu se nadam se svi slažemo je to da su šume obiteljsko srebro naše domovine i po meni nemaju cijenu te upravo i zbog toga i trenutno ne mogu biti predmetom koncesija a nadam se da neće biti ni u budućnosti. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Ja sam u početku samo kolega nabrojio naša dobra, Bogom i prirodno nam dana jer s time trebamo gospodariti onako kako treba, najbolje na onaj način. I naravno da pozivamo na 3. čitanje, ne nisam govori o koncesijama na šume, nego sam rekao da je to naše prirodno bogatstvo i da smo mi najbogatija država i da smo ljepši od Kalifornije i Irske i Islanda, gdje naši mladi bježe. Toga smo svjedoci. Ali je činjenica da je upravljanje šumama kada se izvoze balvani da se puno više izvozi balvana nego onih koji stvaraju znači gotovi proizvod, vrlo teško dolaze do šuma. To znate? Do repromaterijala. Naši znači u drvoprerađivačkoj industriji, naši ljudi vrlo teško dolaze do dovoljne kubikaže sredstva za rad dok se izvozi u neograničenim količinama. Mi je dobro i dovoljno ne štitimo a nisam govorio o koncesijama. Ja sam samo u jednom trenutku kazao da ova područja su dvije trećine Hrvatske prazna, uzeti ću od Slavonije do Dubrovnika i da dobrim zakonima a ovaj nije, ovaj je gori od Zakona o privatizaciji i pretvorbi, ćemo učiniti još korak unazad da nam mlade obitelji odlaze u druge države iz ovako lijepe države. To je činjenica. Jer ovim zakonom mi omogućujemo manipulacije koje su se dogodile po pitanju Zlatnog rata. Primjer Makarske, primjer Baške vode u … [[Govornik se ne razumije.]] primjer splitskih plaža. Znači brojne, brojne natječaje koji su namješteni i koji su koruptivni, koji lokalno županijski šerifi rade šta žele i šta hoće, to više ne smijemo dozvoliti, kome bilo krivo, kome bilo pravo. To treba biti u interesu naroda a ne pojedinaca.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvažene zastupnice Ivane Ninčević-Lesandrić.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora … … [[Upadica se ne čuje.]] /Upadica predsjednik: Molim nemojmo dobacivati iz klupa./ [[Upadica se ne čuje.]]
Molim vas nemojmo si dobacivati iz klupa, izvolite kolegice Lesandrić.
Hvala. Ja ću krenuti od ovog članka 66., 67. koji već od jutros pokušavamo dobiti odgovor.
Kolega Bulj, ma dajte prestanite napokon.
Dakle u članku 66. sporan nam je stavak 4. koji u zakonu 2012. godine nije postojao. Gospodin državni tajnik se pokušao opravdati s time da nam to nalažu direktive pa smo malo prije objasnili da ne postoji ta direktiva koja nam može točno zapovjediti od riječi do riječi kako ćemo mi napisati stavak unutar jednoga članka. Dakle direktiva nam zadaje cilj, odnosno rezultat a nacionalne vlasti su te koje same odlučuju o formi i provedbi tog rezultata. Dakle ne možete nam reći da je točno stavak 4. zbog direktive jer nije. Jednako tako i istina je što ste rekli da je on predložen 2015. Jednako tako je istina da je predložen od strane Ministarstva financija, dakle ministra Zdravka Marića a ono što je zanimljivo da svakim danom kako koji zakon dolazi u drugo čitanje, tako mi u biti shvatimo da iz prvog čitanja nekakav stavak unutar članka zapravo bio već predložen kao lijepa podloga mogućim opcijama raspleta Agrokora. I protiv toga ne možemo, dakle ja samo tražimo da mi odgovorite zbog čega taj stavak 4. u članku 66. stoji, i riješit ćemo sve ove probleme. Druga stvar članak 67., založno pravo, smatram da upravo ovim člankom, mi ćemo svakako podnijeti amandman sa se briše ovaj članak, zato što ovim člankom otvaramo niz radnji koje nisu dobre za RH, pa krenimo od toga da osoba koja je dobila koncesiju može založiti svoju koncesiju na plažu, reći ćemo, i ako ona ne vrati svoje kreditne obveze, taj zalog je ostao u banci, dakle banka je ta koja može odnosno koja mora tražiti drugog koncesionara… … [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica Reiner: Molim vas.]] Dajte ljudi… i na taj način omogućavamo dvije stvari, dakle omogućavamo pojedincu da podigne kredit, koji on sutra ne mora vratiti, odnosno mi tražimo da nam netko dostavi situaciju koju bi vjerojatno vi mogli imati, da li postoje situacije na koje se odražava članak 67., dakle da li je postojala situacija u kojoj osoba koja je podigla kredit zahvaljujući založnom pravu i nije ga vraćala, što se dogodilo takvoj situaciji. Dakle, jedna je situacija da ta osoba ne mora vratiti taj kredit, a druga je situacija da ostavljamo plažu u nekoj proceduri koja može trajati 20, 30 godina dok se to ne riješi, odnosno dok banke ne nađu novog koncesionara, što sigurno za državu koja živi od prihoda turizma nije najbolja opcija. A treća situacija je upravo vezana za Zlatni rat. Dakle, ne možemo dozvoliti situacije, pa područno odnosno regionalno tijelo, dakle županija izdaje koncesije za područja jedinica lokalne samouprave, a da prethodno nije tražila njihovu suglasnost. Mi ćemo također tu uložiti amandman, i to čak u davanju postupka koncesije jer smatramo da čak i prije obavijesti o davanju koncesije za obavljanje gospodarske djelatnosti je županija u ovom slučaju dužna ishoditi prethodnu suglasnost od jedinica lokalne samouprave. Ono što vi morate shvatiti u donošenju ovoga zakona da su saborski zastupnici upravo ovdje glas naroda i da sve ove primjedbe koje su se pojavile zadnjih tjedan i mjeseci iz naroda su ono što mi ovdje moramo zastupati i iz tog razloga mi tražimo treće čitanje jer ako je toliko udruga građana inicijativa traži, odnosno iznosi svoje primjedbe i traži treće čitanje, onda je ono što mi moramo raditi a to je uvažiti njihove primjedbe i uvažiti njihove zahtjeve jer mi smo tu izabrani od njih, a ne da mi samo odlučujemo šta je dobro a šta nije. Hvala.
Hvala vam lijepa. Sad ćemo mi…želite odgovoriti? [[Upadica: Da.]] Onda uvaženi državni tajnik u Ministarstvu financija Željko Tufekčić. Izvolite, intervencija 5 minuta.
Hvala. Evo samo kratko još jednom, kolegica nije bila unutra, ali čini mi se da je čula što sam rekao ali svejedno mislim ponoviti. Dakle, članak 66. stavak 4., kao što sam citirao, direktivu, članak 43. direktive stavak d, čini mi se je prenesen u naš zakon. I nije doslovni prijevod nego je prilagođen prijevod. Ali taj se članak kako sam bio rekao nalazio i u nacrtu prijedloga zakona koji je krajem 2015. u javnoj raspravi, dakle prije nego je ministar Marić postao ministar. Jednako tako, takav je prošao i prvo i drugo čitanje, tj. sad je u drugom čitanju. Nije bilo nikakvih primjedbi na taj članak. Ali jednako tako i u postojećem zakonu ne identičan stavak ali sa vrlo sličnim posljedicama, postoji, u članku 40. stavak 3., čini mi se. Prijenos koncesija, ali sve se još uvijek i uvijek uz određene uvjete događa uz suglasnost davatelja koncesije, dakle davatelj koncesije je taj koji još uvijek ima u svojim rukama instrument i snagu da tako nešto ne odobri, je li. A takve su stvari praksa očito, nije očito nego svi znamo, praksa posvuda, jer bi bez takvih instrumenata vjerojatno neki projekti bili teško financirani putem koncesijskog modela. Tako da mislim, ne vidim otkud takva bojazan i takav strah da se tim stavkom zakona sad odjednom čini nešto sa nekakvim posebnim drugim ciljevima, nego isključivo onako kako je propisano, je li. Mislim, možda je formulacija tog stavka mogla biti nešto drugačija, slažem se da mi ne moramo izravno prenijeti riječi do riječi, ako vi imate prijedlog bolje formulacije, dapače, predložite amandman, međutim moramo prenijeti duh direktive, je li, moramo postići istu mogućnost odnosno isti cilj. Hvala lijepo.
Hvala. Replika uvažene zastupnice Ninčević-Lesandrić.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Drago mi je rekli da se slažete s tim da ona ne mora biti točno tako i da se ona može promijeniti, jer ona se treba promijeniti, za početak bi ju trebalo skroz izbrisati, ponovno napisati. Međutim, opet vas trebam educirati, pa vam reći da u tom članku 41. starog Zakona o koncesijama ne postoji stavak 4., dakle ne postoji apsolutno nikakvi procesi nakon provedbe restrukturiranja. Ono najsličnije što postoji je u sasvim drugom članku, a to je članak o korporativnom restrukturiranju a opet se ne odnosi na vlasništvo, pročitajte molim vas dobro ovaj stari Zakon o koncesijama jer ja ga znam, pa zato vam i mogu reći ovakve stvari. A treća stvar, aha, odakle bojazan. Pa znate odakle bojazan? Ajmo se vratiti na Zakon o faktoringu, ajmo se vratiti na niz zakona koji su prošli kroz ovaj Sabor ako i sada tek vidimo u ovom raspletu oko Agrokora koji se događa, da su mu zapravo pogodovali, evo samo tu ta bojazan. Hvala.
Uvaženi zastupnik Josip Borić. Replika.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče, mi ćemo se danas još do kraja očito baviti sa tom pričom, međutim se svodimo na to ili na priču o Zlatnome ratu ili na članak 66., 67. I sad temeljem odluke župana ili Županijske skupštine gradovi i općine mogu dobiti priliku da daju koncesiju na pomorskom dobru ako je uređena koncesija. Znači, temeljem zahtjeva općine ili grada ako to župan i Županijska skupština odobri može grad ili općina dati koncesiju na pomorskom dobru. A pitanje je da li su je zatražili, jesu li je uopće htjeli oni to koncesionirati kad već govorimo o tom jedinom problemu koji se sada pojavio kao onaj koji smeta donošenje ovog po meni kvalitetnog zakona. Jer smo imali i primjer, evo grad Novalja ista priča drugačiji završetak plaža Zrče. I vidimo da lokalno stanovništvo gotovo 90% njih tamo uredno sada radi i obavlja svoj posao temeljem koncesije koji je dala županija. Znači, bila je suradnja i grada i županije, iako je u tom gradu eto MOST recimo ima svog gradonačelnika. Mislim ne vidim zašto mi danas uporno želimo iskriviti ono što ovaj zakon jasno uopće ne govori, niti ne propisuje. Ali eto skrećemo to fokus, na nešto što u stvari nije uopće predmet rasprave. Doći će zakon, pričat ćemo.
Hvala lijepa. Sad ćemo napraviti po običaju stanku do 15,00 sati. Vidimo se opet u 15,00 sati sa nastavkom ove točke. Hvala. STANKA U 13,25 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Uvažene kolegice i kolege. Nastavljamo sa radom plenarne sjednice. Nastavljamo sa pojedinačnim raspravama. Na redu je uvaženi kolega Gordan Maras. Izvolite. Nema ga. Gubi pravo. Da li predstavnik predlagatelja ima završnu riječ. Ne. Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o koncesijama, drugo čitanje, P.Z.E br. 75. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Javlja se uvaženi kolega Arsen Bauk. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, predlažem da o Zakonu o koncesijama glasamo na kraju našeg glasanja obzirom da mi iskustvo govori da ćemo možda nešto duže trajati pa da odradimo sve točke koje imamo danas a vjerujem da i vi sa vašim političkim iskustvom to također procjenjujete. Dakle imamo nešto izbora i imenovanja pa da to odradimo pa da se vratimo na Zakon o koncesijama.
Prijedlog je zgodan, ali ga ne mogu uvažiti jer smo utvrdili dinamiku kojom ćemo glasovati, tako da ćemo se držati te dinamike. Predlagatelj ovog zakona je kao što sam rekao, Vlada RH, rasprava je zaključena. Klub zastupnika SDP-a i Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista predlažu Hrvatskom saboru donošenje zaključka koji glasi: O Konačnom prijedlogu Zakona o koncesijama provest će se treće čitanje. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o predloženom zaključku, tu je s nama Željko Tufekčić, državni tajnik u Ministarstvu financija. Izvolite.
Predsjedniče, poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici, Vlada RH kao predlagatelj ne prihvaća prijedlog zaključka da Zakon o koncesijama ide u treće čitanje. Naime, prema članku 203. Poslovnika Hrvatskog sabora, „treće se čitanje provodi prema odluci Hrvatskog sabora ali na zahtjev predlagatelja, kada je na tekst zakona podnesen veći broj amandmana ili su amandmani takve naravi da bitno mijenjaju sadržaj konačnog prijedloga zakona“. Prema tome, predlagatelj drži da nije potrebno provesti treće čitanje zakona i da nisu ispunjeni razlozi za provođenje trećeg čitanja, sadržani u citiranoj odredbi Poslovnika. Naime, formalno gledano nakon našeg prijedloga zakona podnijeta su 32 amandmana, od kojih su 4 podnesena od strane Odbora za zakonodavstvo i Odbora za financije i državni proračun, dok su klubovi zastupnika i zastupnici podnijeli 28 amandmana od kojih su mnogi sadržajno jednaki, odnosno identični. Tih 28 amandmana podnijeto je na 11 članaka zakona, što je oko 10% ukupnog broja članaka zakona, ali ono što je najvažnije, sadržaj amandmana nije takav da u bitnome mijenja sadržaj konačnog prijedloga zakona. Ono što dodatno želim istaknuti jest da je Zakon o koncesijama krovni zakon koji se okvirno regulira područje koncesija, dok se posebnim zakonima sektorskim dakle, detaljnije propisuju dodjele koncesija u pojedinim područjima kao što je npr. riječ o pomorskom dobru. Zakon je prošao proceduru javnog savjetovanja u veljači i ožujku prošle godine i nije bilo ozbiljnijih primjedbi tijekom savjetovanja. Također, zakon je izrađivan zaista vrlo temeljito, i u suradnji sa svim resorima te u vrlo uskoj suradnji sa DORH-om, uvažene su sve njihove primjedbe i stajališta, posebice kad govorimo o zaštiti nacionalnih bogatstva, prirodnog bogatstva, založnim pravima, prijenosu koncesija itd. i zakon je de facto tri puta prošao Vladinu proceduru i usklađivanje među resorima. Zakon je prošao prvo čitanje bez ozbiljnih primjedbi i dobio je podršku čak 117 zastupnika, uz svega 2 glasa protiv. U drugom se čitanju nije u bitnom mijenjao nego čisto se dogodile manje novo-tehničke izmjene a temeljem upravo rasprave u Saboru, smanjene su kazne u prekršajnim odredbama. Inače, zakonom se puno bolje propisuju brojni postupci, prije svega postupak postupak dodjele koncesije, obveza izrade studija opravdanosti i upravo će ovako zakonsko rješenje doprinijeti transparentnosti postupaka i manjoj mogućnosti zloupotreba, procedura i samo propisa. Ugovor o koncesiji postaje upravni ugovor, što upravo jača poziciju javnog tijela, odnosno davatelja koncesije. Glavnina primjedbi koje su iznesene tijekom rasprave u drugom čitanju odnose se ustvari na Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama koji detaljnije propisuje same postupke i općenito koncesije na pomorskom dobru. S obzirom na sve navedeno, mislimo da je zakon zaista dobar i da ne treba ići u njegovo treće čitanje.
Zahvaljujem se. Dajem na glasovanje dakle Prijedlog zaključka Kluba zastupnika SDP-a i Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista koji Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Utvrđujem da sa 74 glasa protiv i 41 glasom za, ovaj prijedlog zaključka nije prošao. Sada prelazimo na glasovanje o amandmanima. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun, zastupnici Arsen Bauk, Goran Aleksić, Ivan Lovrinović, Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e i Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Pregled amandmana podijeljen vam je na klupe. Molim predstavnika predlagatelja državnog tajnika da se očituje po slijedećem redoslijedu. Prvo je amandman Odbora za financije i državni proračun.
Predlagatelj prihvaća ovaj amandman.
Postaje sastavni dio zakona. Drugi amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Predlagatelj ovaj amandman ne prihvaća. Naime, predstavničko tijelo jedinica lokalne samouprave odlukom određuje koje će djelatnosti obavljati dodjeljivanjem koncesije sukladno posebnim zakonima te utvrđuje pripremne radnje i postupak davanja koncesije sukladno odredbama zakona o koncesijama te posebnih zakona koji detaljno propisuju pitanja vezana za djelatnost i područje davanja koncesije. S tim u vezi, predlagatelj ovo odredbom ne određuje tko je davatelj koncesije, već se isto regulira posebnim propisima u pojedinom području davanja i samoj vrsti koncesije. Dakle jedinice lokalne i područne samouprave svojim pravnim aktima i statutima detaljno propisuju tko, odnosno koje tijelo donosi odluku o davanju koncesije te tko potpisuje ugovor o koncesiji a sve u skladu sa odredbama posebnih propisa sukladno tome, u Konačnom prijedlogu Zakon o koncesijama u predmetnom članku navedeno je nadležno tijelo s obzirom na različitost u statutima jedinica lokalne odnosno područne regionalne samouprave.
Hvala lijepo. U ime kluba Ninčević-Lesandrić.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ne slažem se s vašim obrazloženjem tražim glasovanje i samo bih htjela reći odnosno pitati vas da li ste vi svjesni da ste vi ovim načinom dopustili da se nama slučaj Zlatni rat dešava svaki tjedan? Hvala.
Dajem na glasovanje amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista koje Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Sljedeći amandman broj tri zastupnika Ivana Lovrinovića.
Amandman se ne prihvaća. Zakon o koncesijama propisuje da se koncesija može dati za korištenje voda. Posebna pitanja vezana za davanje koncesija za korištenje voda propisana su posebnim zakonom, a u ovom konkretnom slučaju to je Zakon o vodama. Tako se koncesija može dati za gospodarsko korištenje voda, ali ne i za djelatnosti javne vodoopskrbe i javne odvodnje osim iznimno u slučajevima javne usluge pročišćavanja otpadnih voda, odvoza otpadnih voda iz septičkih jama, te usluga javnog navodnjavanja ili izvođenja radova u djelatnosti javnog navodnjavanja. Djelatnost javne vodoopskrbe i javne odvodnje obavljaju se kao javna služba koja je od interesa za jedinice lokalne samouprave na uslužnom području, te smatramo da se vodne usluge moraju nastaviti pružati pod nediskriminacijskim i socijalno prihvatljivim uvjetima. Isto tako, jedna od bitnih intencija zašto se usluga javne odvodnje i vodoopskrbe ne koncesioniraju jest da se osigura njihov održivi razvitak i stalno povećanje kakvoće vodnih usluga, te da se komunalne vodne građevine održavaju trajno u stanju funkcionalne sposobnosti. Također treba naglasiti da vode predstavljaju iznimno snažan ekonomski potencijal i njihovo iskorištavanje bilo radi flaširanja i prodaje na tržištu ili izgradnje velikih, malih hidroelektrana treba razmotriti i razmatrati u okviru ekonomski racionalnih modela pri čemu ovaj zakon na vrlo jasan način propisuje postupke davanja, a kroz posebni zakon se dodatno razrađuju specifičnosti pri čemu je nepobitno jasno kako su vode kroz posebni zakon zaštićene u punoj mjeri. Konačno člankom 8. stavkom 2. zakona propisano je da se koncesija ne može dati nad šumama i šumskom zemljištu u vlasništvu RH. Slijedom obrazloženog smatram da je i sam zakon apsolvirao traženi amandman.
Ne vidim zastupnika Lovrinovića, pa dajem na glasovanje ovaj zaključak, dakle amandman kojega ne prihvaća Vlada. Glasovanje je završeno. Amandman nije dobio ni jedan glas. Sada prelazimo na četvrti amandman, to je amandman Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Amandman se ne prihvaća. Korištenje voda već je obrazloženo uz prethodni amandman, a vezano uz pitanje pomorskog dobra ističemo kako su člankom 52. Ustava RH more, morska obala i otoci proglašeni dobrima od interesa za RH. Zakonom o vlasništvu i drugim stvarnim pravima propisano je da morska obala kao opće dobro nije sposobno biti objektom prava vlasništva i drugih stvarnih prava. O općim dobrima vodi brigu njima upravlja i za to odgovara Republika Hrvatska ako posebnim zakonom nije drugačije određeno. S obzirom na gore navedeno RH je prepoznala pomorsko dobro kao najveći resurs, te s istim raspolaže savjesno i odgovorno štiteći nacionalne interese samim time što pomorsko dobro nije moguće privatizirati već se istim raspolaže kroz institut koncesije. Zakonom o koncesijama stvorene su sve pretpostavke za temeljito uređenje i unapređenje korištenja pomorskog dobra kroz primjenu i usklađenje Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama sa Zakonom o koncesijama, ali i zaštitu pomorskog dobra kao i bolje gospodarenje istim. Vezano uz pitanje poljoprivrednog zemljišta naglašavamo dosadašnji zakonski okvir ne prepoznaje koncesiju kao mogućnost raspolaganja poljoprivrednim zemljištem, već se poljoprivredno zemljište daje u dugogodišnji zakup sukladno Zakonu o poljoprivrednom zemljištu. Koncesije za poljoprivredno zemljište [[Upadica predsjednik: Molim vas kolegice i kolege malo ipak tišine vas molim!]] koje se vode u registru koncesija su dane prije stupanja na snagu Zakona o poljoprivrednom zemljištu kojim je regulirano da se poljoprivredno zemljište može dati u zakup i dugogodišnji zakup. Dakle, postojeći ugovori o koncesiji za poljoprivredno zemljište ostaju na snazi do kraja isteka ugovornog odnosa, ali se ne mogu dati nove koncesije za korištenje poljoprivrednog zemljišta.
Hvala. Molim predlagatelja amandmana da se očituje. Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e? Neće se nitko očitovati, onda dajem na glasovanje ovaj prijedlog amandmana koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova, pa prelazimo na amandman broj 5. zastupnika Ivana Lovrinovića.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje vezano uz pitanje pomorskog dobra i već je dano uz prethodni amandman.
Ovdje nije s nama uvaženi kolega Lovrinović, pa onda glasujmo i o tom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj šest Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Predlagatelj smatra kako je u Konačnom prijedlogu zakona o koncesijama kao krovnom zakonu na dostatan način uređen postupak davanja koncesija, pri čemu se posebnim zakonom mogu detaljnije urediti pitanja koja se odnose na uključivanje javnosti u postupak davanja koncesije. Primjerice kod koncesioniranja pomorskog dobra jedinice lokalne samouprave su uključene u pripremne radnje za davanje koncesije i to u dva koraka. Prvi je prostorno planiranje, jer je upravo prostorni plan onaj koji definira koja je namjena kojeg dijela prostora što je osnova za koncesioniranje. A drugi korak, odnosno drugi element svaka jedinica lokalne samouprave je dužna donijeti Plan upravljanja pomorskim dobrom. Kojim planom se definira koji dijelovi pomorskog dobra ostaju u općoj upotrebi, a koji dijelovi se namjeravaju dati na gospodarsko korištenje? Ovim prijedlogom zakona, uključivanje javnosti u postupak davanja koncesija se niti na koji način ne priječi da se ostavlja dostatnog prostora za odlučivanju o imenovanju i sastavu članova stručnog povjerenstva bilo kojeg davatelja koncesije.
Izvolite kolegica Ninčević-Lesandrić.
Ne slažem se sa vašim obrazloženjem. Upravo ove pripreme, radnje, koraci koje ste naveli smo imali kod slučaja Zlatni rat, pa nam nisu pomogli da se to ne dogodi. Jednako tako, upravo ovim što ste sada izrekli ćemo imati, ponovno svaki tjedan taj isti Zlatni rat, a htjela bih naglasiti i da ste spomenuli da nema nikakve potrebe za javne, odnosno za interese javnošću, pa dobro da niste i ovaj put spomenuli da nas tu koče direktive, obzirom da ipak imamo jednu regulativu … [[Govornik se ne razumije.]] konvenciju, koja je iznad svih tih direktivna i po kojoj bi trebali upravo provoditi ovo što ste rekli nepotrebno. Hvala. Tražim glasanje.
Može. Glasujemo onda o amandmanu koji predlagatelj ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu. I pozivam kolege da se koncentriraju. Sedmo, amandman Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Amandman se ne prihvaća [[Upadica: Molim vas, molim vas, kolegice i kolege.]] Uz već navedeno u obrazloženjima, gotovo istovjetnog prethodnog amandmana, još jednom ističemo, kako predlagatelj smatra da je u ovom zakonu na dostatan način uređeno pitanje uključivanje javnosti u postupak davanja koncesije, pri čemu se posebnim zakonom, mogu detaljnije urediti ova pitanja, a ovaj zakon to niti na koji način … [[Upadica se ne čuje.]] ne ograničava.
Kolegice i kolege, ja bi vas zaista molio za malo uvažavanja međusobnog, jer ne čuje se ništa što državni tajnik govori i ipak da se koncentriramo još jedno vrijeme, tako da bismo radili u normalnoj atmosferi. Molim vas da nastavite. Ako ste završili, onda vidim da se javlja kolega Bunjac, u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi državni tajniče, vi kažete da se predlagatelj smatra da se dovoljno štiti, ali hrvatski građani to ne smatraju. Oni su vam jasno poručili tu ispred ovog Sabora, prije 7 dana, da oni tako ne misle. Pa eto, sada možemo glasati za vaše mišljenje, odnosno za mišljenje hrvatskog naroda, iz tog razloga ja prozivam da glasamo za predloženi amandman. Hvala lijepa.
Dajem na glasovanje amandman koji predlagatelj ne prihvaća. Utvrđujem da navedeni amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman broj 8. Uvaženih kolega Gorana Aleksića i Arsena Bauka.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je već dano uz prethodna dva amandman. Mora se naglasiti kako je u pripremi novi Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama, a što će predstavljati usklađenje s predloženim krovnim Zakonom o koncesijama, koje uređuju opće uvijete postupanja, upravo s ciljem povećanja transparentnosti i aktiviranja koncesija kao važnost gospodarskog instrumenta.
Kolega Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani državni tajniče, događa se jedna nevjerojatna, čak bi rekao znanstveno fantastična stvar. Mi predlažemo da lokalna samouprava sudjeluju u postupku donošenja koncesije, a gradonačelnici iz reda HDZ-a glasuju protiv. Nije li to fenomenalno? Između partije i vaših građana, vi ste odabrali partiju i ja vam na tome čestitam. Tražim glasanje, da i 3 put glasate sami protiv sebe. Hvala.
Dobro, molim vas kolegice i kolege, budimo parlamentarni. Glasujmo o ovome amandman, koji predlagatelj ne prihvaća. Utvrđujem da ni ovaj amandman nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj 9, Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Navedena problematika regulirana je Zakonom o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s invaliditetom, te navođenje strategije razvoja društvenog poduzetništva, nije potrebno definirati u okviru ovog zakona, kako je to predloženo ovim amandmanom.
Molim očitovanje predlagatelja amandmana. Hoće li netko u ime Kluba zastupnika Mosta? Neće, ako neće onda daje prijedlog … [[Upadica se ne čuje.]] samo malo vas molim. Molim vas da se dogovorite prije, da ne improviziramo na ovaj način. Da li se želite javite za riječ?
Javila sam se za riječ.
Ne niste se javili za riječ, samo ste se ustali, nakon što ste se 15 sekundi međusobno konzultirali. Ja vas molim da se držimo procedure nekakve. Izvolite.
Dakle, tražim glasovanje.
Ha, glasovanje svakako mora biti. Dakle, dajem na glasovanje ovaj amandman koji predlagatelj ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije prošao. Prelazimo na amandman broj 10 Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Kolega Milošević, ja vas molim sve da prestajemo dobacivati i da se malo smirimo. Nemojmo dizati tenzije, jer nema razloga za to.
Amandman se ne prihvaća. Amandman je identičan amandman broj 9, tako da je i obrazloženje na isti identično obrazloženje za amandman broj 9.
Želi li neko u ime predlagatelja amandmana? Ako ne, idemo na glasovanje amandman koji predlagatelj ne prihvaća. Niti ovaj amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo sada na amandman broj 11 ponovo zastupnika Gorana Aleksića i Arsena Bauka.
I ovaj amandman je identičan kao prethodna dva tako da je obrazloženje identično prethodna dva obrazloženja.
Hvala. Uvaženi kolega Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Uvaženi državni tajniče. Pokret otoka je organizirao potpisivanje peticije kojoj su se pridružile i lokalne uprave i nevladine organizacije i oni su svi zahtijevali da se određene promjene u zakonu dogode, a prije svega su zahtijevali da se provede treće čitanje. Dakle smatram da ovakvim vašim ponašanjem ne prihvaćate mišljenje građana RH i tražim glasanje, iako znam kakav će biti rezultat. Tražim glasanje.
Pristupimo glasovanju o amandmanu koji predlagatelj ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije prošao. Prelazimo na 12. amandman Kluba zastupnika Most-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća uz već dano obrazloženje odnosno odgovor na predloženi amandman na članak 14. koji se odnosio na pitanje stručnog povjerenstva. Navodimo kako davatelj koncesije uređuje pitanja davanja koncesije i dužan je o tome voditi brigu te sukladno tome formirati povjerenstvo koje će udovoljiti svim potrebnim stručnim i drugim znanjima, ovisno o predmetu i vrsti koncesije koja se daje. U tom smislu napominjemo kako se posebnim zakonom može dodatno urediti područje koje je specifično bilo da se radi o javnoj usluzi ili nekoj drugoj koncesiji koja utječe na određena područja u okvirima za koje se daje. Kako je rečeno ovaj zakon ni na koji način to ne ograničava.
Hoće li netko u ime Kluba zastupnika Most-a nezavisnih lista uzeti riječ?
Ne slažem se s … obrazloženjem i tražimo glasanje.
Molim pristupimo glasovanju o ovom amandmanu koji predlagatelj ne prihvaća. Utvrđujem da ni ovaj amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na 13. amandman Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Ovo je amandman koji je identičan amandmanu broju 12 tako da je i obrazloženje jednako u prethodnom amandmanu. Predlagatelj ne prihvaća amandman.
Hvala. Hoće li netko u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e komentirati? Ako ne, onda dajem na glasovanje ovaj amandman koji predlagatelj ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na idući, ponovno zastupnici Goran Aleksić i Arsen Bauk. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća jednako kao i prethodni amandman, amandman je identičan broj 12 za koji sam dao obrazloženje tako da je obrazloženje i za ovaj amandman identično.
Hvala. Kolega Bauk, izvolite.
Ovdje je situacija još apsurdnija. Dakle predlaže se da se u Stručno povjerenstvo za davanje koncesije obavezno imenuje predstavnik lokalne zajednice u kojem se predmet koncesije nalazi. I sada recimo Primorsko-goranska županija raspiše natječaj i Borić kaže nećemo mi u koncesiju u Loparu nema veze ili Klarić u Bakru. Ma to ćemo mi SDP-ovci dobro odraditi, ja toliko povjerenje ipak doista, prema tome samo da se zna o čemu se radi. Ovdje se predlaže da u povjerenstvo uđu predstavnici lokalne zajednice, a ovdje prisutni gradonačelnici glasaju protiv. Eto što nam se sve u politici u Hrvatskoj može dogoditi. Prema tome, poštovani gradonačelnici ja vam još jednom čestitam i tražim glasanje da još jednom glasuju protiv. Hvala.
Hvala vam lijepo. Ja vas molim kolegice i kolege, zastupnik ima pravo u svom obrazloženju govoriti ono što nije točno ako misli da je to točno i nemojmo upadati mu u riječ i prekidati ga. Dakle dajem na glasovanje amandman koji predlagatelj ne prihvaća. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova, pa prelazimo na amandman broj 15 Kluba zastupnika Most-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Kao što je naglašeno u odgovoru na prethodne gotovo istovjetne amandmane naglašavamo kako predlagatelj smatra da je ovim zakonom na dostatan način uređeno pitanje postupka davanja koncesija pri čemu se posebnim zakonima mogu detaljnije urediti pitanja koja se odnose na uključivanje zainteresirane javnosti u postupak davanja koncesije. Napominjemo da je javnost već uključena u donošenje prostornog plana i plana upravljanja pomorskim dobrom kao preduvjetima za pokretanje postupka davanja koncesije. Na taj način osigurava se javni interes i uvažava se značaj javnosti u postupku davanja koncesije.
Želi li netko u ime? Izvolite kolega Bulj.
Uvaženi predlagatelju. Naravno da nećete prihvatiti ovaj amandman i naravno da su koncesije odlično uređene kao što je vidljivo na Zlatnom ratu. Dovoljno je biti prijatelj sa županom, dovoljno je otvoriti tvrtku bez jednoga zaposlenoga i dobiti to u koncesiju i bez kune na računu i prenijeti tu koncesiju poslije toga, možete prenijeti tu koncesiju na koga god želite, ali prije toga možete dati pod hipoteku ili založno pravo. Prema tome, tražim glasanje jer zaista do sada je bilo sve uredu.
Glasujmo i o ovome amandmanu koji predlagatelj ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova, pa prelazimo na amandman broj 16 zastupnika Gorana Aleksića i Arsena Bauka. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Napominjemo da se člankom 18. i člankom 19. ovog zakona uređuje pitanje studije opravdanosti te se između ostalog propisuje kako se u studiju opravdanosti uzima u obzir javni interes te usklađenost s gospodarskim razvojnim planovima davanja koncesije a isto se provodi kroz poslove stručnog povjerenstva što je uređeno člankom 16. pri čemu se u stavku 12, točka 1 uređuje pitanje angažmana stručnog povjerenstva sa davateljem koncesije pri izradi same studije opravdanosti.
Kolega Bauk, izvolite.
Dakle, prijedlog je amandmana da se izvješće o sudjelovanju zainteresirane javnosti u procjeni opravdanosti davanja koncesije doda u nekakvu studiju. Gledajte copy-paste, dodate i sve u redu. Ovako imate izvješće zainteresirane javnosti na ulici, na portalima, na televiziji, ispred Sabora, na šugamanima na plaži, pa lakše vam je prihvatiti amandman nego provocirati ponovno prosvjede. Tražim glasanje.
Pristupimo onda glasovanju o ovom amandmanu koji predlagatelj isto tako ne prihvaća. Utvrđujem da ni ovaj amandmana nije dobio potrebnu većinu. Pa prelazimo na amandman br. 17. Kluba zastupnika MOST-a Nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Kao što je i naglašeno u odgovoru na prethodni, gotovo istovjetni amandman, naglašavamo kako je ovo pitanje na dostatan način uređeno u ovom krovnom zakonu pri čemu se posebnim zakonom mogu detaljnije urediti pitanja koja se odnose na područje koncesija i različitih vrsta koncesija. Na taj način osigurava se javni interes i ničim se ne umanjuje značaj javnosti pristupa navedenim podacima.
Hvala. Tko će u ime predlagatelja amandmana? Uvaženi kolega Bulj?
Ovim vašim prijedlogom, ovim amandmanom bi se uredile koncesije i podkoncesije koje se daju i dodjeljuju na način da se može dati trećoj osobi bez natječaja, bez mogućnosti da se netko drugi uključi nego jednostavno možete pogodovati, možete dati koncesiju, prenijeti na 3. osobu kako vam god želi i naravno da će za to glasati klub HDZ-a ali je žalosno što na ovaj način mogu se dodjeljivati koncesije. I tražim glasanje, interesira me kako će glasati moji Dalmatinci, evo krenuti ću od gospodina Sanadera, gospođe Perić, baš me zanima, gospodina Šipića, gospodina Babića. Hvala.
Molim vas da pristupimo glasovanju i ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman br. 18. Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Amandman se ne prihvaća. Ovaj amandman identičan je amandmanu br. 17., dakle prethodnom amandmanu pa je stoga i obrazloženje za odbijanje amandmana identično prethodnom.
Hvala. Da li se javlja tko u ime predlagatelja amandmana? Ako ne, dajem na glasovanje i ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman br. 19., to je amandman Odbora za zakonodavstvo.
Amandman se prihvaća.
I postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 20. Odbor za financije i državni proračun.
Također predlagatelj prihvaća ovaj amandman.
I taj amandman postaje sastavni dio zakona. Br. 21. Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Ističemo kako se Zakonom o koncesijama posebice uređuju pitanja pripremnih radni, dakle studije opravdanosti, natječajna dokumentacija, procjena vrijednosti koncesije, razlozi isključenja gospodarskog subjekta, utjecaj davanja koncesije na javni dug itd.. Isto rješenje je sukladno i odredbama i Zakona o javnoj nabavi te se na taj način osigurava transparentno postupanje u svim fazama davanje koncesije pri čemu je u najvećoj mjeri zaštićen javni interes odnosno imovina RH.
Želi li netko? Izvolite kolega Bulj.
Ovim amandmanom kojega smo dali, u biti dobili bi od lokalne samouprave prava sudjelovanja, lokalne samouprave bi se borile da na svom području od mineralnih sirovina svih dobara, poljoprivrednih zemljišta, pomorskoga dobra i baš me zanima evo kako će klub Nacionalnih manjina, npr. gospodin Pupovac istaknuti socijaldemokrat stati u zaštitu javnoga interesa, što će pisati sutra u Novostima, što će kazati Đikić Kosanović ili je ovo stvarno jedino što možemo i znamo stati na stranu tezgarenja ili je možda zbog toga postao državni tajnik gospodin Mile Horvat jučer u Ministarstvu okoliša i energetike. Zanima me gospodo iz kluba HDZ-a da li ćete podržati da se tezgari našim mineralnim sirovinama, da se poljoprivrednim zemljištem, pomorskim dobrom, poglavito vi iz moje ponosne Dalmacije. Zapjevajte iza „…/Govornik se n razumije./… je naša zemlja“. Tražim glasovanje.
Glasujemo o amandmanu koji predlagatelj ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova. Pa prelazimo na amandman br. 22, ponovno Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Sukladno članku 48. stavak 1. Zakona o koncesijama na koncesije za usluge i na koncesije za gospodarsko korištenje općeg ili drugog dobra procijenjene vrijednosti iznad vrijednosnog praga kao kriterij odabira najpovoljnije ponude primjenjuje se ekonomski najpovoljnija ponuda dok je za koncesiju ispod praga propisan i drugi kriterij za odabir najpovoljnije ponude kao najviša ponuđena naknada za koncesiju. Na ovakav način dana je mogućnost davatelju koncesije da ovisno o vrsti i predmetu koncesije odabere koji kriterij će primijeniti za odabir najpovoljnije ponude. S obzirom da ovaj zakon propisuje postupak davanja koncesije za različite vrste koncesija, ovisno o složenosti istih te o procijenjenoj vrijednosti davatelju koncesije se omogućava procijeniti koji kriterij će primijeniti, ekonomski, najpovoljnija ponuda ili kriterij naviše ponuđene naknade. Na taj način se omogućava razvoj jednostavnih ali i složenijih koncesija na području RH.
Hvala. Ponovno kolega Bulj.
Pa naravno da su po vama dobri kriteriji, dovoljno je biti prijatelj sa županom i to je Ministarstvo pomorstva nakon brojnih akcija građana poglavito na Bolu na Braču, to je Zlatni rat gdje su ukazali na kriterije kojima se davala koncesija. Dovoljno je biti prijatelj i otvoriti tvrtku bez kune, naglasiti unutra da ima bez ijednog zaposlenoga, dovoljno je bilo da se napiše koliko ćete ulagati u svim koncesijama, dosada ništa nije uloženo. Tako od Zrća do Gruža, Lapada, pardon u Dubrovniku, a poglavito u Splitsko-dalmatinskoj županiji, pa me također zanima kako će glasati evo na primjer bivši župan Ante Sanader, moj kolega saborski zastupnik, o ovome pitanju, da su dobro riješene koncesije u Splitsko-dalmatinskoj županiji, dal se dobro upravlja pomorskim dobrom, mineralnim sirovinama i zanima me za uistinu ono što je kazao bivši predsjednik Josipović, da Milorad Pupovac može spasiti Titovu ploču, ne vjerujem u to da će to pokušavati, ali znam da može spasiti javno dobro, pa očekujem i svih ovdje saborskih zastupnika da spašavaju javno dobro a da se ostave malo ploča. Hvala.
Glasujmo o ovom amandmanu koji predlagatelj ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio potreban glasova. Amandman broj 23, Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Amandman se ne prihvaća. Naime, amandman je identičan prethodnom amandmanu tako da je obrazloženje za njegovo neprihvaćanje jednako.
Nemamo nikoga tko bi u ime predlagatelja amandmana nešto kazao, tako da dajem na glasovanje i ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu, pa prelazimo na onaj broja 24, zastupnika Gorana Aleksića i Arsena Bauka.
Amandman se ne prihvaća. Dakle i ovaj amandman je identičan kao amandmani broj 22 i 23, tako da je obrazloženje jednako kao i za prethodna dva amandmana.
Kolega Aleksić. Izvolite.
Dakle, zahvaljujem poštovani predsjedniče. Uvaženi državni tajniče, žao mi je što ne prihvaćate baš niti jedan amandman a većina amandmana su takvi sa su prihvatljivi, da su mogući, da to nije ništa strašno, i ponavlja se sve ono što se događalo i do sad, da se ništa, apsolutno ništa od strane opozicije ne prihvaća. Ja mislim da tako nećemo daleko dogurati, i da će stalno netko biti nezadovoljan, nekakav kompromis uvijek je moguć i bilo bi dobro da barem nešto od toga bude prihvaćeno. Tražim glasanje.
Dajem na glasovanje i ovaj amandman koji predlagatelj ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu, pa prelazimo na amandman broj 25, zastupnika Ivana Lovrinovića.
Amandman se ne prihvaća. Odredbom članka 36. stavak 6. Konačnog prijedloga Zakona o koncesijama propisano je kako je davatelj koncesija dužan bez odgode objaviti odluku o davanju koncesije kao i njene izmjene u elektroničnom oglasniku javne nabave RH na standardnom obrascu. U Registar koncesije upisuju se svi ugovori o koncesiji koje davatelj koncesije klopi sa koncesionarom, kao i sve izmjene istih, a što je sve propisano člankom 79. Konačnog prijedloga Zakona o koncesijama te Pravilnikom o registru koncesija iz 2013. godine. Javni podaci Registra koncesije dostupni su cjelokupnoj javnosti, potpuno besplatno, na stranicama Ministarstva financija i FINA-e, te ponavljamo da su navedeni podaci javni i u potpunosti besplatni.
Zahvaljujem. Prelazimo na glasovanje, ovaj amandman Vlada ne prihvaća, glasujte. Niti ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova. Prelazimo na onaj broj 26, Odbora za financije i državni proračun.
Predlagatelj prihvaća ovaj amandman.
I taj amandman postaje sastavni dio zakona. Broj 27, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Vezano uz ovaj članak i predložene amandmane ističemo kako tijekom trajanja Ugovora o koncesiji mogu nastati različite situacije zbog kojih će biti nužna izmjena ugovora. Propisano je kako se izmjene ugovora smatraju bitnima te je u tim slučajevima potrebno provesti novi postupak davanja koncesije, dakle propisano je kad su izmjene bitne. Jedne od bitnih izmjena koje su prepoznate je promjena koncesionara. Iznimno, promjena koncesionara, cjelovita ili djelomična nije bitna izmjena Ugovora o koncesiji ako nastaje kao posljedica korporativnog restrukturiranja koncesionara dok god to ne predstavlja druge bitne izmjene Ugovora o koncesiji i nije izvršeno u cilju izbjegavanja primjene ovoga zakona. Prijenos Ugovora o koncesiji predviđen je isključivo uz suglasnost davatelja koncesija te predstavlja uobičajenu poslovnu praksu kojom se omogućava nastavak provedbe Ugovora o koncesiji i određenim nepredviđenim i gospodarski nepovoljnim situacijama. Važno je naglasiti da je prijenos ugovora moguć jedino pod uvjetom da treća osoba ispunjava uvjete sposobnosti određene za koncesionara u dokumentaciji za nadmetanje i obavijesti o namjeri davanja koncesije. Navedeno je kao što smo naglasili uređeno i odredbama članka 512. Zakona o trgovačkim društvima koji propisuje pripajanje i spajanje dioničkih društava.
Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepa. U ovome članku 66. stavku 1. baš ono što je najbitnije, znači koncesija. To je založno, na koncesiju založno pravo ili hipoteka. Ja ne znam kako će to pojasniti u Splitu HNS gospodin Gjurković, ne znam kako će mladi novi saborski zastupnik gospodin Ante Bačić Bačo da li će moći reći građanima da ove koncesije plaže, luke mogu ići na hipoteku ali po povlaštenim uvjetima. Mora biti dobar, hiper dobar sa županom, isključivo politički podoban. Kako ćete to objasniti svojim koalicijskim partnerom gospodinom Gjurkovićem narodu Dalmacije, da bogatstvo koje imaju može bilo tko dignuti koncesiju, a mi u Zagrebu ovdje odlučujemo o njima na Bolu, na Komiži odakle je gospodin Bačić, u Vodicama, s Korčule pardon, Korčule ili bilo kojeme otoku ili u Zadru gospođa Grozdana. Molim vas, molim vas koncesija na javno dobro, koncesija na javno dobro i na to podignuti kredit, nekome dozvoliti da to stavi pod hipoteku, tj. založno pravo. Marija Puh HNS, gospodine Saucha istaknuti socijaldemokrat ste bili. Zaista, ovdje se radi isključivo, isključivo se ovdje radi o načelima, o davanja kapitalizmu zamaha protiv interesa naroda. Zamolio bih vas sve da ovo ne dozvolimo, junaci Dalmatinci narod vas je poslao ovdje [[Upadica predsjednik: Hvala, vrijeme vam je isteklo.]] Pa pogledajte šta radimo? Mi u Zagrebu oduzimamo zemlju …
Hvala vam lijepa, vrijeme je isteklo. Dajem na glasovanje amandman koji predlagatelj ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman broj 28. Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Amandman se ne prihvaća. U suštini se radi o istovjetnom amandmanu kao i prethodni, tako ide obrazloženje za prethodni amandman se odnosi i na ovaj.
Hvala. Nitko se ne javlja za riječ, pa prelazimo na glasovanje i o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman broj 29. zastupnika Gorana Aleksića i Arsena Bauka.
Amandman se ne prihvaća. Također radi se o istovjetnom amandmanu kao i amandman broj 27. tako da je obrazloženje na ovaj amandman jednako obrazloženju za amandman broj 27.
Kolega Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Ne znam da li vam je poznat pojam pseudo poduzetnika. Pseudo poduzetnik je čovjek koji nema u biti gotovo ništa. Dob je nešto što je društveno i onda s tim društvenim raspolaže kako hoće i na kraju čak dođe i do nekretnine, te nekretnine rasproda i kao takav pseudo poduzetnik iskoristi kompletnu infrastrukturu, u svoj džep sve strpa i uništi kompletno društveno vlasništvo. Doduše, ovdje se ne radi o istoj stvari zato jer se ne radi o vlasništvu nego se radi o posjedu. Međutim, jako je opasno davati nekome takvom pseudo poduzetniku koji nema kapitala da onda na temelju koncesije dobiva kredit i da na temelju tog kredita neki kreditor dobiva založno pravo na koncesiju. To je jako opasno kada se radi o javnom dobru i smatram to nečim što treba zabraniti što ne smije biti dopušteno. I zbog toga tražim glasanje iako znam kakav će bit rezultat. Hvala.
Molim pristupimo glasovanju o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova, pa prelazimo na amandman broj 30. Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Amandman se ne prihvaća. Naime, založno pravo na koncesije jasno je regulirano i određeno u dijelu koji se odnosi na financijske institucije, a isto je jedno od uobičajenih poslovnih praksi kojima se omogućava razvoj i financiranje različitih koncesijskih projekata. U odnosu na pomorsko dobro, Zakon o koncesijama ni u kom slučaju ne dovodi u pitanje strateški značaj samog pomorskog dobra, već štoviše odredbama krovnog zakona se na jasan nedvosmislen i transparentan način uređuje postupanje koje se odnosi na sam postupak davanja koncesije. Specifičnosti koncesija na pomorskom dobru nužno se moraju odrediti u posebnom sektorskom zakonu pri čemu se navodi kako bi brisanje odredbi o založnom pravu u svojoj naravi dovelo do manje atraktivnosti koncesijskih modela i načina financiranja što je i intencija kako direktive tako i ovog zakonskog akta što je vrlo detaljno usklađeno i s Državnim odvjetništvom RH tijekom izrade samog zakona. Nadalje, koncesije treba promatrati kao projekt u kojem rizike snosi privatni investitor i u vrlo rijetkim slučajevima je moguće koncesijski projekt provesti bez financiranja putem kredita banke ili drugih financijskih institucija. Založno pravo jest samo jedan od načina osiguranja rizika i ono se ne odnosi na pomorsko dobro već se odnosi na pravo na koncesiju, te se s vremenom korištenja koncesije kao takvo i smanjuje. Ukidanje ovih odredbi u potpunosti bi se omogućilo ozbiljniji razvoj većih koncesijskih projekata koji nerijetko imaju vrlo složene financijske konstrukcije. Također, a u svrhu zaštite imovine i interesa RH treba napomenuti kako je ovim zakonom koncesija prepoznata kao upravni ugovor što u svojoj naravi javnu stranu, dakle davatelja koncesije koja je javna strana postavlja kao jaču stranu čime se dodatno štite interesi RH. Smatramo kako se na taj način dodatno štite javni interesi i smanjuje mogućnost manipulacija, jer javna strana ima mogućnost lakšeg raskidanja koncesijskih ugovora što se odnosi na bilo koji oblik koncesioniranja u RH.
Budući da nikoga nema, od onih koji su predložili ovaj amandman, dajem ga na glasovanje, Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na predzadnji amandman. To je broj 31. Zastupnici Goran Aleksić i Arsen Bauk.
Amandman se ne prihvaća. Amandman je identičan amandmanu broj 30, tako da i odgovor na amandman i obrazloženje odbijanja jednako.
Ne javlja se nitko od predlagatelja amandmana. Tako da dajem ga na glasovanje. Utvrđujem da nije dobio dovoljna broj glasova. I prelazimo na zadnji amandman. To je amandman Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Kao što je prethodno iznijeto na predložene amandmane, te vezano uz založno pravo na koncesiji, ističemo kako je isto jasno regulirano i određeno u dijelu koji se odnosi na financijske institucije, a isto je jedno od uobičajenih poslovnih praksi, kojima se omogućava razvoj i financiranje različitih koncesijskih modela. Ono što je važno naglasiti da se založno pravo daje isključivo uz suglasnost davatelja koncesije, dakle isključivo uz suglasnost davatelja koncesije. Specifičnosti koncesija nužno se moraju odrediti u posebnom sektorskom zakonu, pri čemu se navodi kako brisanje odredbi o založnom pravu, u svojoj naravi dovelo do manje atraktivnosti koncesijskih modela i načina financiranja ovim modelom, a što je intencija, kako direktive tako i ovog zakonskog akta.
Obrazloženje. Predlagatelj, evo izvolite kolega Bulj.
Evo zaista bi molio da kolege glasuju za ovaj amandman, da se briše založno pravo na koncesiju, na naše pomorsko dobro, na poljoprivredno zemljište, na izvore, na sve ono što Hrvatska ima, minerale, sirovine, poljoprivredno zemljište. Pa npr. ja gledam kolegicu moju, Dalmatinku, kako bi bilo u Baškoj vodi, da damo sve u koncesiju i pod hipoteku. Kako bi se vi osjećali? Kako bi se načelnik općine osjećao? Kako bi se ljudi osjećali da se tako radi? Zaista vas molim sve skupa da dobro promislimo i da pogledate, to je naše bogatstvo i da se briše ovaj članak o hipoteki na javnome dobru. Štite javni interes. Ovo je jedan loš zakon, zbog toga jer se narod od Dubrovnika, kolegica … [[Govornik se ne razumije.]] to vrlo dobro zna, da u Dubrovniku imamo problema oko dodjela koncesija i luka. Pa svi znamo doli, ja pozivam moje dalmatince, kolegu Zekanovića, da ne brojim redom sve, molim vas, ovaj stavak o založnom pravu, o hipoteku na našemu dobru, treba brisati. Ne dajmo legitimitet. Ne dajmo legitimitet, da nam netko odlučuje dole u Dalmaciji ili u Slavoniji o poljoprivrednom zemljištu i o pomorskom dobru, da nam odlučuje netko tko u Zagrebu sjedi u Saboru, a ne ljudi koji su na terenu, kako lokalna uprava. Pa evo kolega Šipiću da Sinjsko polje veliki dio je državnog vlasništva. Pa da ćemo dati nekome bez suglasnosti, vas, mene, ljudi, načelnika, gradonačelnika, pod koncesiju i da može to metnuti pod hipoteku, pod stranu banku, da nam strane banke postanu vlasnici i pomorskog dobra. Hvala lijepo.
Hvala kolega Bulj. Ovaj amandman Vlada ne prihvaća. Molim da glasujemo. Utvrđujem da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Iscrpili smo sve amandmane, zahvaljujem se državnom tajniku. Za riječ se javlja uvaženi kolega Arsen Bauk.
Gospodine predsjedniče, prije glasanja, molim stanku u trajanju od 10 minuta, da klub odluči kak će glasati. Zahvaljujem.
Samo malo. Sukladno poslovniku, ja tu stanku moram odobriti, jer je u skladu sa onim što u poslovniku piše. Kolega Bulj se javio.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Također u ime Kluba Mosta, tražimo stanku prije glasanja od 10 minuta. Hvala.
I uvaženi kolega Branko Bačić.
Gospodine predsjedniče. U ime Kluba HDZ-a, držim da nema razloga za stanku. O ovom Zakonu o koncesijama, smo 3 puta jutros tražili stanke i poštovane kolege su o tome se već imale priliku očitovati s jedne strane. S druge strane smo proveli postupak glasovanja o Zakonu o koncesijama, gdje su svi relevantne primjedbe, koje su utkane u amandmane, o njima smo raspravljali. I s treće strane, prvi puta da klubovi i mi zastupnici dobivamo plan glasovanja. U planu glasovanja je pisalo, da se glasuje o Zakonu o koncesijama. Poštovani kolege iz Kluba Mosta i Kluba SDP-a su se mogli dogovoriti tijekom jučerašnjeg poslijepodneva i današnjeg jutra o tome kako će o ovome zakonu glasovati, prema tome … [[Upadica se ne čuje.]] po meni nisu stečene uvjeti za davanje stanke, no ako vi ocjenjujete da imate pravo, i ta imaju pravo prema poslovniku dobiti stanku, onda i ja u ime Kluba HDZ-a, ali tvrdim po meni razlozi ne postoje … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala lijepo. Samo, pa što je to … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] molim vas, pa molim vas … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Pa ja vas molim, dakle, dobiti ćete stanku, posebno kolege iz SDP-a, oni zaista nisu imali vremena raspravljati o ovome, imali su nekih drugih problema. Tako da radimo stanku i za 10 minuta se vidimo u 14,15 sati. [[STANKA U 14,00 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,10 SATI]] Uvaženi kolega Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege.
Kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta i da budemo malo tiši da kolega Bauk može iznijeti svoje mišljenje.
Zahvaljujem. Dakle, prije dva, tri tjedna imali smo prosvjed ispred Hrvatskog sabora koji je zaokupio dosta veliku pažnju javnosti i parlamentarna većina odnosno vjerujem predsjednik Vlade je odlučio da taj dan ne stavi Zakon o koncesijama na glasanje vjerojatno da buka bude manja, neki drugi dan. Sada kada se zabavljamo arbitražom u Piranskom zaljevu, kada se zabavljamo s Trgom maršala Tita, kada se zabavljamo s drugim stvarima onda se ispod radara pokušalo staviti na glasanje Zakon o koncesijama iako je kada se on povukao sa glasanja bilo rečeno da će se razmotriti prijedlozi nevladinih udruga, Pokreta otoka i ostalih koji su prosvjedovali oko Zakona o koncesijama. A to se razmotrilo na način da se nije prihvatio nijedan amandman koji su dali nevladine udruge i ostali. Kolega Goran Aleksić i ja primjerice te klub Most-a i Živog zida podnijeli smo sedam amandmana na ovaj zakon od kojih se mogu podijeliti u dvije skupine. Jedna se ticala isključivo većeg sudjelovanja lokalne samouprave dakle gradova i općina, gradskih i općinskih vijeća, gradonačelnika i načelnika u povjerenstvima koje bi odlučivale o koncesijama na njihovom području. Doista, kako je rekao državni tajnik nije neka revolucionarna promjena. Na kraju krajeva mogli su i oni biti preglasani u tome vijeću. Druga skupina amandmana ticala se prijedloga da se poveća uloga javnosti dakle da se u sklopu savjetovanja sa zainteresiranom javnošću poveća uloga javnosti. Ni to nije prihvaćeno. Dakle da se samo malo više čuje. I treća skupina amandmana bila je oko ponovno uključivanja javnosti u slučajevima kada bi se na nekim posebnim mjestima malo više uključila u slučaj da se koncesija da nekome drugome. Dakle to su bile tri skupine naših sedam amandmana koje bi popravile zakon, povećala transparentnost i kao što je rekao državni tajnik, ne bi puno toga izmijenili. Gospodin Tufekčić nema ga sada. Dakle, prije dva, tri mjeseca imao sam čast govoriti ispred Županijske skupštine Splitsko-dalmatinske županije u vezi slučaja dodjele koncesije na plaži Zlatni rat, po starom zakonu. Možda i po ovome zakonu ne bi bilo puno drugačije jer smo ustvari ovdje proveli prethodnu raspravu odnosno nulto čitanje novog Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama. Gledam tko se prijavio u ime svojih klubova, svo troje smo iz 10. izborne jedinice, dakle ovo je bila prethodna rasprava o Zakonu o pomorskom dobru i morskim lukama. Dobro po prebivalištu je Grmoja iz 10. Prema tome, moglo se prihvatiti amandmane i malo umiriti bojazan nevladinih udruga sa otoka oko ovoga zakona. Kako se to nije napravilo ostaje nam da dijelimo njihove sumnje oko dobrih namjera u donošenju ovoga zakona, oko načina dodjela koncesija, a posebno onih na pomorskom dobru. I u znak podrške nevladinim udrugama i Pokretu otoka, Klub zastupnika SDP-a neće sudjelovati u glasanju o Zakonu o koncesijama da se malo vladajuća većina znoji da skupi kvorum jer im je i prilikom glasanja o amandmanima bio na knap. Pozorno ćemo pratiti provedbu ovoga zakona, vjerujem da će javnost to također raditi, ovog puta ćemo se kloniti teških riječi. Prema tome, kolegice i kolege na vašu savjest je što ćete donijeti ovaj zakon bez po mome mišljenju minimalnog napora da se ovi ljudi koji su prosvjedovali na otocima i na obali i koji su prosvjedovali ispred Hrvatskog sabora saslušaju. I zbog svega navedenog Klub zastupnika SDP-a ne može podržati ovaj zakon i neće sudjelovati u glasanju o ovom zakonu. Zahvaljujem.
Hvala. Drugi na redu je uvaženi kolega Nikola Grmoja u ime Kluba zastupnika Most-a nezavisnih lista.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Glavni argument HDZ-a kod guranja ovog zakona je to da je ovaj zakon dobio potporu u prvom čitanju. Zakon je dobio potporu u prvo čitanje da može ići u drugo čitanje, u drugom čitanju je bilo niz primjedaba, amandmana i nije moguće da niti jedan od amandmana oporbe nije kvalitetan da uđe u ovaj zakon. Digla se cijela Dalmacija, Pokret otoka, udruge, građani, naši ljudi iz Primorja i tražili su treće čitanje. I upravo kao što je rekao kolega prije mene, ovaj način donošenja zakona u sjeni ove arbitraže gdje smo mi jutros saznali da će se glasovati o ovoj točki, a ona je bila odgođena, pokazuje da postoje nekakve skrivene namjere. Znači vladajuća većina nije prihvatili niti jedan od amandmana oporbe i nama ne preostaje ništa drugo kada već vladajući znači premijer Plenković i ministar Marić ne žele čuti vapaj Dalmacije, vapaj otoka, vapaj naših ljudi da ne glasujem o ovom zakonu. Većina je tanka ali vidim da se tu sada pojavio prof. Lovrinović kojeg nije bilo koji je dao amandmane i mi imamo jednu šizofrenu situaciju da prof. Lovrinović daje amandmane na ovaj prijedlog zakona. Jedan član njegova predsjedništva je ušao u Vladu kao državni tajnik, jedan član predsjedništva njegove stranke Ivica Mišić podržava ovu Vladu. Ovdje se više ne zna praktički tko šta glumi i tko su vladajući a tko oporba. I dobro je kolega Bulj prozivao određene zastupnike, posebno zastupnik iz Dalmacije, zastupnike iz Primorja, evo vidim kima mi glavom i kolega Perić, kolegica Grozdana i ostali. Ja vas pozivam sve, evo jedan glas, možda dva glasa su dovoljna da ovaj zakon ne prođe i da ode u treće čitanje. Spomenuo je i kolega Bulj predstavnike Nacionalnih manjina, kako će kolega Pupovac i dobro ste to primijetili opravdati novostima ovo da nije stao na stranu javnog dobra, jer oni su uvijek na strani znači javnog dobra, kako će novinarima Đikiću, Kosanoviću i ostalima opravdati ovaj potez. Zanima me sada što će učiniti kolega Lovrinović, što će učiniti svi zastupnici iz Dalmacije, gledati će ovo svi ovi građani i ovi koji su se okupili ovdje na Markovu Trgu ali i svi oni diljem Dalmacije. Gleda me kolega Zekanović, evo on je dovoljan i još jedan zastupnik da ne glasuje za ovo da ovaj zakon ne prođe. Pozivam vas sve da se odupremo ovom pokušaju da ispod žita prođe ovaj zakon.
Uvaženi kolega Branko Bačić. Povreda Poslovnika? Kolega Lovrinović, izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, pošto se u ovoj diskusiji moje ime spominjalo prečesto, molim vas da me zaštitite od ovakvih neargumentiranih i pretpostavljenih mojih ponašanja. Ja sam tražio da mi se da mogućnost da govorim u ime kluba, međutim rečeno mi je da to više ne mogu. Zato ja tražim stanku upravo iz ovih razloga, ovo je važno pitanje da se konzultiram jer ne želim da se o ovom važnom pitanju o koncesijama da netko nekoga gura i pretpostavlja kako će glasovati, kako će govoriti, to ne dopuštam. Zaštite i mene i druge članove zastupnike od ovakvih objeda i ovakvih sitnih trgovačkih računica a ja ću svoj glas i svoj ono što mislim reći ali mi dopustite da kažem.
Meni je žao kolega Lovrinović, prvo niste rekli koji je članak povrijeđen, to je jedna stvar. A druga stvar je, niste bili ovdje u vrijeme kada se raspravljalo, nitko nije prozivao niti vas niti ste spominjani u bilo kakvom negativnom kontekstu tako da ne mogu vam dati stanku. A ako smatrate da je vaše pravo povrijeđeno obratite se Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Kolega Zekanović. Izvolite.
Povreda Poslovnika članak 238., zastupnik nije govorio o temi koja je predmet rasprave, on je najavio da će govoriti o Zakonu o koncesijama a onda je on počeo sa prozivanjima tko kako može, mora glasovati. Znači gospodin Grmoja je taj koji će odrediti tko će kako glasovati, prozivao je osobno, govorio je o kadroviranju a zaboravio je da je on glasovao za ovaj zakon prije par mjeseci za i da je njegov angažman u ovom Saboru isključivo populizam i demagogija. Oni nisu bili konkretni, niti u jednom trenutku nisu rekli što im to smeta konkretno u Zakonu. Jednostavno im smeta to što su postali oporba a tu će i ostati.
Kolega Zekanović hvala vam, hvala vam lijepa. Javio se kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa uvaženi predsjedniče Sabora, sukladno članku 248. tražim stanku u ime Kluba zastupnika Živoga zida i SNAGA-e kako bi progovorio o ovoj temi o kojoj govore i sada zastupnici.
Žao mi je kolega Bunjac, u vrijeme kada su odobravane stanke vas nije bilo ovdje u sabornici i mi ne možemo sada davati onima koji nisu bili tu stanke tako da bi to onda trajalo u nedogled. Sve što je trebalo biti rečeno o ovom zakonu, o amandmanima je rečeno, odobrio sam i stanke iako je bilo mišljenja da ne treba biti stanka. Tako da vas molim za razumijevanje. Ne mogu vam dati stanku, ako smatrate da je vaše pravo povrijeđeno obratite se nadležnom saborskom odboru. Kolega Bulj prvi se javio.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Člankom 238. na koji se nije pozvao kolega Lovrinović, vi ste ga korektno upozorili da se nije pozvao na kolegu Grmoju, također ni kolega Zekanović jer je, kolega Grmoja nije niti jednu riječ kazao neistinu, on je samo kazao istinu da klub u kojem je predsjednik stranke gospodin Lovrinović da mu je jedan gospodin Mišić diže ruku ovdje za ovaj zakon, daje amandmane gospodin Lovrinović dok je jedan njegov potpredsjednik, tajnik u ministarstvu gospodin Juro Martinović. Apsolutno niti jednu neistinu nije kazao, niti jednu neistinu.
Kolega Grmoja a što, o čemu, molim vas, molim vas. Molim vas kolegice i kolege, ali što želite, što sam?
Prema tome, ja bih vas zamolio predsjedniče da se držite Poslovnika i da se poziva na 238.
Pa držim se Poslovnika, nije dobio povredu Poslovnika. Dakle nisam prihvatio njegov zakon za povredu Poslovnika kao što ni vaš ne prihvaćam jer nema razloga. Kolega Grmoja? [[Upadica Grmoja: Ništa, u redu je, u redu.]] U redu. Dobro. Onda imamo još završno Klub zastupnika HDZ-a 5 minuta, kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Mislim da u ime kluba HDZ-a već peti ili šesti puta govorim o Zakonu o koncesijama. Dakle najprije što želim reći a to je da je Zakon o koncesijama što se tiče demokratske procedure prošao svu demokratsku proceduru koja predviđa donošenje zakona u Hrvatskom saboru. Prošle godine je u veljači provedena javna rasprava o ovome zakonu u trajanju od mjesec dana gdje se zainteresirana javnost javila sa svojim primjedbama i sugestijama na taj zakon. Temeljem te javne rasprave i nacrta prijedloga zakona koji je bio u toj javnoj raspravi Vlada je sačinila prijedlog zakona kojega smo u veljači ove godine raspravili u prvome čitanju. Po glasovanju o tom prijedlogu zakona u prvom čitanju bilo je nazočno 119 zastupnika. Od toga je 117 glasovalo za taj tekst zakona a 2 su bila protiv. Taj tekst zakona koji je bio u prvom čitanju i koji je dobio podršku od 117 zastupnika samo je gotovo normativno, u normativnom dijelu mijenja u drugom zakonu. Prema tome, ništa se bitno u ovome zakonu nije mijenjalo u konačnom prijedlogu zakona u odnosu na ono što je bilo u prvom čitanju. ono što je bilo u prvom čitanju, s druge strane, ovaj prijedlog zakona su zajedno u Vladi sa ministrima iz HDZ-a usuglasili ministri iz MOST-a koji su taj isti prijedlog zakona pripremali i protiv kojega nisu imali ništa do zadnjih 20 dana. Cijeli problem oko ovoga zakona nastao je u onom trenutku kada se koncesionirala plaža Zlatni rat. Ono što želim reći da to je da koncesioniranje plaže Zlatni rat koja nije rađena sukladno Zakonu o pomorskom dobru odnosno protivno Zakonu o pomorskom dobru nema veze sa Zakonom o koncesijama, kakav god bio Zakon o koncesijama greška u koncesioniranju plaže Zlatni rat nastala je zbog nepoštovanja Zakona o pomorskom dobru, o čemu je Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture donijelo odluku i poništilo tu koncesiju. Prema tome, sve ono što se događa u ovom trenutku u hrvatskoj javnosti, sve primjedbe oko koncesija odnose se na potrebu donošenja novog Zakon o pomorskom dobru čime se i mi u klubu HDZ-a slažemo. Slažemo se da treba donijeti novi Zakon o pomorskom dobru, slažemo se da tim Zakonom o pomorskom dobru moramo napraviti funkcionalnu decentralizaciju i financijsku decentralizaciju kad je u pitanju koncesioniranje i inače upravljanje pomorskim dobrom. Netočno je ono što stalno se ponavlja i kolega Bauk i kolega Grmoja, a to je da zainteresirana javnost i građani jedinica lokalne samouprave ne sudjeluju u postupku koncesioniranja, sudjeluju jer bez zainteresirane javnosti, bez tih istih građana ne mogu se donositi prostorno planski dokumenti a prostorno planski dokumenti, a prostorno planski dokumenti su temelj i lokacijska dozvola je temelj za koncesiju, prema tome građani su uključeni u postupak koncesioniranja a s druge strane to sam rekao i ponavljam i mi u klubu HDZ-a se slažemo da se kroz postupak koncesioniranja pogotovo pomorskog dobra koji će biti u promjeni, maksimalno uključe jedinice lokalne samouprave odnosno da se koncesioniranje pomorskog dobra spusti na nižu razinu. Ono što je bitno još spomenuti, meni nije jasno da kolege iz MOST-a, kolege iz Živog zida, kolege iz SNAGA-e, i kolege iz SDP-a predlažu amandmane, mi o tim amandmanima raspravljamo i onda o njima ne glasuju. Ja to ne razumijem. Je li vi iza tih amandmana stojite? Predlažete amandman a ne glasujete za njega. Da vam je bilo doista stalo da se ti amandmani usvoje, bili biste jasno iskazali svoje pravo i glasovali o amandmanima, ne amandmanima mijenjati zakon, o njima ne glasovati, a optuživati one koji glasuju o tim istim amandmanima. To po meni nema baš previše logike niti mi je to jasno do kraja, ali to je vaše pravo, ja samo govorim o vašoj nedosljednosti. I još jedna stvar ono što sam rekao u ime kluba, gospodine predsjedniče, danima, jutrima, započinjemo saborske rasprave sa stankama o Zakonu o koncesiji, uveli ste jedno pravo koje do sada nije bilo poznato u Hrvatskom saboru, a to je da se klubovima zastupnika dan prije dostavi plan glasovanja, a svejedno premda znaju svi klubovi unaprijed da će se o tome zakonu glasovati, traže se stanke. Ja mislim gospodine predsjedniče, da vi doista više nemate potrebe to što ste dobro uveli, više nastaviti sa time, nego nek bude glasovanje kakvo će biti, a i onako će neovisno tome klubovi tražiti stanke i mi ćemo im tre stanke odobravati, neovisno o tome što ste uveli dobru proceduru. Hvala kolega Grmoja što ste me opomenuli, vidim i ja sat, ne brinite, ja se držim svog vremena.
Hvala kolega Bačiću. Hvala vrijeme je isteklo. Imamo dvije povrede Poslovnika. Kolega Bulj i tko je bio drugi? I kolega Grbin. Izvolite.
Kolega Bačić, povrijedili ste članak 238. jer govorite o temi koja uopće nije predmet rasprave. Zbog čega? Jer iznosite neistine. Neistine da se ništa nije dogodilo od prvoga čitanja do drugoga. U prvom čitanju nemam pravo na amandmane, i dogodio se Zlatni rat ali kao vrh sante leda, kao bankomat stranački, zbog toga ovo je bio zakon sad o pljački nastavku naših prirodnih resursa i prema tome imamo pravo na amandmane [[Upadica predsjednik: Kolega Bulj, samo malo, kolega Bulj…]] i svjesni smo da mi ne moramo glasati jer vi krparite većinu, a pogledajte kako… [[Govornik se ne razumije.]] u upravama.
Ja vas molim, ajde molim vas sad da se malo smirimo sada. Počeli smo zloupotrebljavati Poslovnik, dižemo pločice za ono što ustvari nije svrha nego želim o i dalje raspravljati, još imamo dvije povrede Poslovnika, jedno je kolega Grbin, jedno je kolega Bačić, koji je sada bio prozvan, ja vas molim, onda ćemo pristupiti glasovanju. Izvolite kolega Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče.
Kolega Lončar, kolega Lončar, ja vas molim, ja vas molim za tišinu sada, molim vas. Ajde smirimo se svi, smirimo se svi. Izvolite kolega Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Povreda Poslovnika na koju želim ukazati je ona iz članka 238. koju je uvaženi kolega Bačić, govoreći u ime kluba HDZ-a počinio na način da je omalovažio zastupnike u Hrvatskom saboru, odnosno omalovažio njihovo pravo da tijekom saborske rasprave i glasovanja, pogotovo kada pripadaju opoziciji pronađu odgovarajući modalitet za ostvarivanje svojih prava. Poštovani kolega Bačić, pravo opozicije je, koju nam vi ne možete uskratiti da kada procijenimo da imamo šansu pogurati neki prijedlog pa i rušenjem kvoruma, to učinimo. Čak štoviše, kada se radi o nečemu ovako važnom, onda to nije naše pravo, već naša obveza. Vaš pokušaj da nam to pravo oduzmete predstavlja grubo kršenje ne samo odredbe članka 238., već i načela Poslovnika i Ustava RH. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Kolega Grbin, ja vas razumijem ali procjenjujem da kolega Bačić niti je imao tu namjeru, niti je to učinio u svojem izlaganju, tako da smatram da nije došlo do povrede Poslovnika. Izvolite kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Bulj i kolega Grbin su povrijedili članak 238. Poslovnika. Naime, oni omalovažavaju drugog zastupnika tvrdeći da iznosi neistine. Nije točno kolega Grbin. Ja sam rekao da je vaše demokratsko pravo to što ste napravili. To možete poslušati stenogram, dakle to nije točno. Ali da onda vi ne znate jeste li za ono što predlažete ili niste. Prema tome, da ste se o tome mogli očitovati mi smo jasno rekli što o tome mislimo. I druga stvar kolega Bulj, kolega Bulj vama također tvrdim vi nesvjesno upadate u zamku založnog prava ne znajući da ukidanjem založnog prava na koncesije idete in favore, idete in favore tajkunima koji jedini mogu bez kredita ulagati hrvatskom dobru [[Upadica predsjednik: Hvala gospodine Bačić.]] I založno pravo omogućuje i otočanima i [[Upadica predsjednik: Kolega Bačić, kolega Bačić…]] svima našima da ulažu. Kolega Grmoja, smirite se malo, [[Upadica predsjednik: Kolega Bačić, samo malo.]] Zato što je on isto tako, on je svo vrijeme povredu Poslovnika replicirao meni osobno. Prema tome, kolega Bulj treba se malo upoznati sa zakonima pa ćete biti jasniji o ovome svemu zajedno.
Dobro. Ja vas sad molim da se smirimo. Što sad? Povreda Poslovnika. Može.
Članak 238. stavak 5. kolega ne znam točno kako se zove vrijeđao me i rekao da ja nešto prijetim kolegi Sauchi. Kolega Saucha se obraćao nama, a ne ja njemu. I znači kolega zastupnik me vrijeđao i prijetio i molim vas kao predsjedavajućeg da reagirate. Ja sam bio potpuno pristojan, miran, sjedio sam na svome mjestu, a kolega Saucha se obraćao nama, a ne ja njemu.
Dobro. Hvala vam lijepa. Mislim da nije bilo povrede Poslovnika, bilo je povišenih tonova što svi s vremena na vrijeme činimo, ali eto ne dajem opomene zbog toga, pa neću ni ovoga puta. Prelazimo sada na glasovanje. Ne žao mi je ali, žalo mi je više. Dragi kolegice i kolege …
Temeljem članka 255. Poslovnika tražimo poimenično glasovanje. Zahvaljujem.
Ha to ćemo morati. Dobro. Kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e tražim stanku kako bih progovorio o ulozi oporbe u Saboru. Može i bez stanke.
Dobro. Ne možete dobiti stanku zato što ste iscrpili sve mogućnosti za stanku i prelazimo sada na glasovanje. Budući da Poslovnik predviđa kada se zatraži pojedinačno glasovanje da se takvo glasovanje i dogodi. Mi ćemo sada ići na pojedinačno glasovanje. Evo kolegice i kolege, pristupiti ćemo sada pojedinačnom glasovanju. Mislim moram vam reći, da je člankom 255. definirano da se poimenično glasovanje provodi kada to zatraži Klub zastupnika ili predlagatelj. Dakle to moramo tako učiniti. Evo kolega Bukarica. Izvolite.
Aleksić Goran, Babić Ante-za, Babić Vedran, Bačić Ante-za, Bačić Branko-za, Balić Marijana-za, Barišić Dražen-za, Batinić Milorad … [[Govornik se ne razumije.]] , Batinić Milorad … [[Upadica se ne čuje.]] , Bauk Arsen, Bedeković Vesna-za, Beljak Krešo, Bernardić Davor, Beus Richembergh Goran, Bilek Vladimir-za, Borić Josip-za, Brkić Milijan-za, Bulj Miro, Bunjac Branimir, Davor Ivo Stier-za, Culej Stevo-za, Čičak Mato-za, Čuraj Stjepan-za, Ćelić Ivan-za, Ćosić Pero-za, Demetlika Tulio, Dobrović Slaven, Dodig Goran … [[Govornik se ne razumije.]] , Dragovan Igor, Dumbović Darinko-za, Đakić Josip-za, Đujić Saša, Esih Bruna-protiv, Felak Damir-za, Glasnović Željko-protiv, Glasovac Sabina, Glavaš Branimir-za, Glavašević Bojan, Grbin Peđa, Grčić Branko, Grmoja Nikola, Habek Mario, Hajdaš Dončić Siniša, Hajduković Domagoj, Hasanbegović Zlatko-protiv, Horvat Darko-za, Horvat Mile … [[Upadica se ne čuje.]] A nema zamjene jel? Nije dala prisegu. Da. Hrelja Silvano, Hrg Branko-za, Jandroković Gordan-za, Jankovich Robert-za, Jelkovac Marija-za, Jerković Romana, Josić Željka-za, Jovanović Željko, Juričev-Martinčev Branka-za, Kajtazi Veljko-za, Karlić Mladen-za, Kirin Ivan-za, Klarić Tomislav-za, Klarin Ivan, Kliman Anton … [[Govornik se ne razumije.]] , Klisović Joško, Komparić Devčić Ana, Kopić Vlatko-za, Kosor Darinko-za, Kovač Miro-za, Kovač Stjepan, Kovačić Ivan, Križanić Josip-za, Kustić Marijan-za, Lacković Željko, Lalovac Boris, Lekaj Prljaskaj Ermina-za, Lenart Željko, Lipošćak Tomislav-za, Lončar Davor-za, Lovrinović Ivan-protiv, Lucić Franjo-za, Luc-Polanc Marta, Lukačić Ljubica-za, Ljubić Božo-za, Madjer Mladen, Makar Božica-za, Maksimčuk Ljubica-za, Maras Gordan, Mateljan Damir, … [[Upadica se ne čuje.]] a mislim, uozbiljite se. Di sam došao sada. Mateljan Damir, Matić Predrag, Mesić Jasen-za, Mikulić Andrija-za, Mikulić Domagoj-za, Miletić Boris, Miličević Davor-za, Milošević Boris-za, Milošević Domagoj Ivan-za, Miljenić Orsat, Mišić Ivica … [[Govornik se ne razumije.]] , Mrak-Taritaš Anka, Mrsić Mirando, Ninčević-Lesandrić Ivana, Opačić Milanka, Orepić Vlaho, Ostojić Ranko Panenić Tomislav, Parić Darko, Perić Grozdana-za, Pernar Ivan, Petin Ana-Marija, Petrijevčanin-Vukasnović Irena-za, Petrov Božo, Podolnjak Robert, Prelec Alen, Prgomet Drago-da, Puh Marija-za, PUpovac Milorad-za, Pusić Vesna, Putica Sanja-za, Radin Furio … [[Govornik se ne razumije.]] , Raguž Željko-za, Reiner Željko-za, Ronko Zdravko, Roščić Dragica-za, Runtić Hrvoje, Sanader Ante-za, Saucha Tomislav-za, Sinčić Ivan, Sladoljev Marko, Sponza Giovanni, Stazić Nenad, Strenja-Linić Ines, Stričak Anđelko-za, Šimić Marko-za, Šimić Miroslav, Šipić Ivan-za, Škibola Marin, Škorić Petar-za, Šuker Ivan-za, Tomić Damir, Topolko Bernarda-za, Totgergeli Miro-za, Tuđman Miroslav-za, Turina-Đurić Nada, Tušek Žarko-za, Varda Kažimir-za, Varga Siniša, VEšligaj Marko, Vidović Franko, Vlaović Davor, Vučetić Marko, Zekanović Hrvoje-za, Zmajlović Mihael … [[Govornik se ne razumije.]] , Žagar Tomislav. Sada bi trebao prozvati ove koji nisu prvi put … [[Govornik se ne razumije.]]
Mislite da to graniči sa zdravom pameti da prozivamo sada ljude koji nisu tu i izišli su? Ali prozovite za svaki slučaj da ne bi rekli da su bili ovdje. Samo malo brže vas molim.
Aleksić Goran, Babić Vedran, Bauk Arsen, Beljak Krešo, BErnardić Davor, Beus Richenbergh Goran, Bulj Miro, Bunjac Branimir, Demetlika Tulio, Dobrović Slaven, Dragovan Igor, Dujić Saša, Glasnović Sabina, Glavašević Boja, Grbin Peđa, Grčić Branko, Grmoja Nikola, Habek Mario, Hajdaš Dončić Siniša, Hajduković Domagoj, Hrelja Silvano, Jerković Romana, Jovanović Željko, Klarin Ivan, Klisović Joško, KOmparić Devčić Ana, Kovač Stjepan, Kovačić Ivan, Lalovac Boris, Lenart Željko, LUc-POlanc Marta, Madjer Mladen, Maras Gordan, Mateljan Damir, Matić Predrag, Miletić Boris, Miljenić Orsat, Mrak-TAritaš Anka, Mrsić Mirando, Ninčević-Lesandrić Ivana, Opačić Milanka, Orepić Vlaho, Ostojić Ranko, Panenić Tomislav, Parić Darko, Pernar Ivan, Petin Ana-Marija, Petrov Božo, Podolnjak Robert, Prelec Alen, Pusić Vesna, Ronko Zdravko, Runtić Hrvoje, Sinčić Ivan, Sladoljev Marko, Sponza Giovanni, Stazić Nenad, Strenja-Linić Ines, Šimić Miroslav, Škibola Marin, Tomić Damir, … /Govornik isključen./ … Marko, Vidović Franko, Vlaović Davor, Vučetić Marko, Zmajlović Mihael i Žagar Tomislav.
Zahvaljujem kolegi Bukarici. Evo izbrojali smo glasove i 77 glasova bilo je za, 4 je bilo protiv, tako da utvrđujem da je sa 77 glasova za i 4 glasa protiv donesen Zakon o koncesijama.
Sada prelazim na izvješće o izvršenju godišnjih provedbenih planova statističkih aktivnosti RH 2014. i 2015. godine. Podnositelj izvješća je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 33. Zakona o službenoj statistici. Raspravu je proveo nadležni Odbor za financije i državni proračun. Izvješće ste primili na sjednici. Budući da iza toga imamo i prijedlog godišnjeg provedbenog statističkih aktivnosti u RH 2017., podnositelj je također Vlada Republike Hrvatske. Raspravu je također proveo Odbor za financije. Predlažem ako nemate ništa protiv da. Što? Recite. Predlažem da objedinimo ove dvije točke. Može. Evo pozivam predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje i za izvješće i za prijedlog godišnjeg proizvodnog plana statističke aktivnosti.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovane saborske zastupnice i zastupnici, dakle prvo imamo izvješće o izvršenju godišnjeg provjerenih planova statističkih aktivnosti RH za 2014. i 2015. Dakle, svake godine DZS, u suradnji sa drugim nositeljima službene statistike izrađuje izvješće o izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH. Pored pružanja informacija o izvršenim aktivnostima izvješće sadrži i pregled najznačajnih razvojnih aktivnosti, te najzanimljivijih rezultata statističkih izraživanja. Posljednjih godina izvješća su modernizirana tako kako bi se naglasila važnost statističkih istraživanja te doprinijelo prepoznatljivosti i ugledu, ne samo DZS-a kao glavnog nositelja, diseminatora i koordinatora sustava službene statistike RH, već i cjelokupnog hrvatskog statističkog sustava. Slijedeći najbolju europsku praksu vezano za godišnje izvješćivanje nacionalnih statističkih ureda izvješća za 2014. i 2015. sastoji se od 2 dijela. Prvi dio, osim uvoda u kojem se ukratko opisuje statističko područje, sadrži prikaz samo onih istraživanja kod kojih su izvršena unaprijeđena, npr. unapređenje metodologije, revizija, uvođenje novih ili modifikacija postojećih istraživanja radi usklađivanja s nacionalnim ili europskim standardima, te prikaz rezultata projekata, odnosno razvojnih aktivnosti koje su provedene u godini na koju se izvješće odnosi. Drugi dio izvješća, sadrži preglednu tablicu s popisom svih planiranih aktivnosti po statističkim područjima uključujući i potvrdu izvršenja svakog istraživanja, odnosno kratko obrazloženje u slučaju da istraživanje nije provedeno u cijelosti ili u skladu s definiranim rokovima iz godišnjeg provedbenog plana. Uz DZS, na temelju Zakona o službenoj statistici i programa statističkih aktivnosti RH 2013. do 2017. definirane su sljedeći nositelji službene statistike, Agencija za zaštitu okoliša, Hrvatska regulativna agencija za mrežne djelatnosti, HNB, Hrvatski zavod za javno zdravstvo, Ministarstvo financija, Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo unutarnjih poslova i Upravno tijelo grada Zagreba nadležno za poslove službene statistike. Godišnjim provedbenim planom statističkih aktivnosti RH za 2014. bila je predviđena provedba ukupnost 300 statističkih aktivnosti, 194 na temelju neposrednog prikupljanja podataka, 62 na temelju administrativnih izvora podatak i 44 razvojne aktivnosti. Od ukupno 300 planiranih Državni zavod za statistiku, planirao je provesti ukupno 223 statističke aktivnosti, odnosno 12 više nego prethodne godine, a uspješno je provedeno ukupno 221 aktivnost. Godišnjem provedbenim planom statističke aktivnosti RH za 2015. bila je planirana provedba ukupno 283 statističke aktivnosti, od toga 163 na temelju neposredno prikupljanja podataka, 71 na temelju administrativnih izvora podataka i 49 razvojnih aktivnosti. Od navedenih 283 je planirao provesti DZS, ako je 227 je planirao provesti DZS, a proveo je ukupno 225 aktivnosti. Znači uslijed nedostatka resursa DZS-a u 2014. i 2015. nije proveo sljedeće statističke aktivnosti, metodologija i obračun vrijednosti dugotrajne imovine Hrvatske, pilot istraživanje za ocjenu kvalitete i ažuriranje podataka statističkog poslovnog registra i tablice ponude i uporabe i input output tablice. Drugi nositelji službene statistike u 2014. nisu proveli ukupno 6 statističkih aktivnosti od čega 5 Hrvatski zavod za javno zdravstvo, dok jednu nije provelo Ministarstvo poljoprivrede. U 2015. godini drugi nositelji službene statistike nisu proveli ukupno 4 statističke aktivnosti, od čega 3 aktivnosti HNB, dok jednu aktivnost nije proveo Hrvatski zavod za javno zdravstvo. Za provedbu statističke aktivnosti u 2014. DZS je planirao 105 milijuna kuna a utrošeno je nešto više od 87 milijuna kuna, što je 82,9% planiranih sredstava, dok je u 2015. godini DZS planirao 101,8, a utrošio je 80,4. Dakle u skladu sa člankom 33 Zakona o službenoj statistici, nacrt prijedloga izvješća o izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističke aktivnosti RH na temelju dostavljenih izvješća nositelja, uz mišljenja Statističkog savjeta izrađuje DZS, nastavno navedeno, uz nacrt prijedloga predmetnog izvješća pribavljeno je mišljenje Statističkog savjeta RH, koji je na sjednici održanog 1. lipnja prihvatio predmetne dokumente, jednako tako isto je prihvatila i Vlada Republike Hrvatske i kao takva se očitovala Saboru. Druga točka je Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti Hrvatske za 2017. godinu. Dakle na temelju članka 30. stavak 2. Zakona o službenoj statistici DZS u suradnji sa drugim … službene statistike izradio je Nacrt prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2017. godinu. Godišnji provedbeni plan obuhvaća pregled svih statističkih istraživanja odnosno razvojnih aktivnosti koje nositelj službene statistike namjeravaju provesti u 2017. godini. Godišnji provedbeni plan donosi se za svaku godinu za koju se donosi program statističkih aktivnosti RH. Program definira razvojne ciljeve službene statistike, glavne rezultate koje treba proizvesti i desiminirati, najvažnije razvojne aktivnosti, odgovorni nositelji službene statistike te posjednike administrativnih izvora podataka. Godišnjim provedbenim planom statističke aktivnosti RH za 2017. planirana je provedba ukupno 281 statističke aktivnosti, a od toga 167 na temelju neposrednog prikupljanja podataka, 69 statističkih izvješća na temelju administrativnih izvora ili metodom promatranja i praćenja, te 45 razvojnih aktivnosti. Od ukupno tih navedenih 281 DZS će provesti 234 aktivnosti. Detaljni prikaz statističkih istraživanja i projekata nalazi se u tablici 1 u prilogu samog provedbenog plana. Na temelju članka 12. stavak 1. Zakona o službenoj statistici sredstva za obavljanje poslova službene statistike osigurana su u državnom proračunu. U skladu s državnim proračunom RH za 2017. i projekcijama za 2018. i 2019. i financijskim planovima drugih nositelja službenih statistika. Ukupna sredstva potrebna za provedbu ovog plana u 2017. iznose 122 milijuna kuna. U skladu s odredbama Zakona o službenoj statistici uz Nacrt prijedloga dokumenta pribavljeno je mišljenje Statističkog savjeta RH koji je na sjednici održanoj 31. siječnja 2017. prihvatio predmetni dokument. U svrhu informiranja i uključivanja šire javnosti u postupak izrade Nacionalnog prijedloga godišnjeg plana provedbenih statističkih aktivnosti RH za 2017. godinu, DZS je proveo savjetovanje sa zainteresiranom javnošću putem Središnjeg državnog portala e-savjetovanje. Nakon provedenog savjetovanja razmotrene su sve pristigle primjedbe i prijedlozi te je na temelju dostavljenih mišljenja izrađen Nacrt završnog prijedloga godišnjeg plana provedbenih aktivnosti za 2017. godinu. Jednako kao i prethodno isti je prihvatila i Vlada RH i tako se očitovala Saboru. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem na obrazloženju gospodinu državnom tajniku u Ministarstvu financija. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Budući da nemamo nikoga prijavljenog za rasprave, zaključujem raspravu po točki dnevnog reda Izvješće o izvršenju godišnjih provedbenih planova statističkih aktivnosti RH za 2014., 2015. i također zaključujem raspravu po točki dnevnog reda Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističke aktivnosti RH za 2017. godine. Hvala lijepo. Glasovat ćemo o točkama kada se za to steknu uvjeti. Ovime smo za danas iscrpili sve točke dnevnog reda koje su predviđene za rad. Nastavljamo u ponedjeljak 19.6. u 9,30 sati sa dopunom dnevnog reda i glasovanjem, a nakon toga ćemo prijeći na točku dnevnog reda Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strancima, drugo čitanje, P.Z.E. broj 59. Ugodan nastavak dana i ugodan vikend, vidimo se u ponedjeljak. Živjeli! SJEDNICA PREKINUTA U 15,10 SATI.
Izvješće o izvršenju godišnjih provedbenih planova statističkih aktivnosti RH za 2014., 2015. godinu. Podnositelj izvješća je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „Prihvaća se Izvješće o izvršenju godišnjih provedbenih planova statističkih aktivnosti RH za 2014., 2015. godinu“. Molim glasujte. Utvrđujem da je sa 114 glasova za, 3 suzdržana i 1 glasom protiv donesen zaključak kako ga je predložio matični saborski odbor.
Sada prelazim na izvješće o izvršenju godišnjih provedbenih planova statističkih aktivnosti RH 2014. i 2015. godine. Podnositelj izvješća je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 33. Zakona o službenoj statistici. Raspravu je proveo nadležni Odbor za financije i državni proračun. Izvješće ste primili na sjednici. Budući da iza toga imamo i prijedlog godišnjeg provedbenog statističkih aktivnosti u RH 2017., podnositelj je također Vlada Republike Hrvatske. Raspravu je također proveo Odbor za financije. Predlažem ako nemate ništa protiv da. Što? Recite. Predlažem da objedinimo ove dvije točke. Može. Evo pozivam predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje i za izvješće i za prijedlog godišnjeg proizvodnog plana statističke aktivnosti.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovane saborske zastupnice i zastupnici, dakle prvo imamo izvješće o izvršenju godišnjeg provjerenih planova statističkih aktivnosti RH za 2014. i 2015. Dakle, svake godine DZS, u suradnji sa drugim nositeljima službene statistike izrađuje izvješće o izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH. Pored pružanja informacija o izvršenim aktivnostima izvješće sadrži i pregled najznačajnih razvojnih aktivnosti, te najzanimljivijih rezultata statističkih izraživanja. Posljednjih godina izvješća su modernizirana tako kako bi se naglasila važnost statističkih istraživanja te doprinijelo prepoznatljivosti i ugledu, ne samo DZS-a kao glavnog nositelja, diseminatora i koordinatora sustava službene statistike RH, već i cjelokupnog hrvatskog statističkog sustava. Slijedeći najbolju europsku praksu vezano za godišnje izvješćivanje nacionalnih statističkih ureda izvješća za 2014. i 2015. sastoji se od 2 dijela. Prvi dio, osim uvoda u kojem se ukratko opisuje statističko područje, sadrži prikaz samo onih istraživanja kod kojih su izvršena unaprijeđena, npr. unapređenje metodologije, revizija, uvođenje novih ili modifikacija postojećih istraživanja radi usklađivanja s nacionalnim ili europskim standardima, te prikaz rezultata projekata, odnosno razvojnih aktivnosti koje su provedene u godini na koju se izvješće odnosi. Drugi dio izvješća, sadrži preglednu tablicu s popisom svih planiranih aktivnosti po statističkim područjima uključujući i potvrdu izvršenja svakog istraživanja, odnosno kratko obrazloženje u slučaju da istraživanje nije provedeno u cijelosti ili u skladu s definiranim rokovima iz godišnjeg provedbenog plana. Uz DZS, na temelju Zakona o službenoj statistici i programa statističkih aktivnosti RH 2013. do 2017. definirane su sljedeći nositelji službene statistike, Agencija za zaštitu okoliša, Hrvatska regulativna agencija za mrežne djelatnosti, HNB, Hrvatski zavod za javno zdravstvo, Ministarstvo financija, Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo unutarnjih poslova i Upravno tijelo grada Zagreba nadležno za poslove službene statistike. Godišnjim provedbenim planom statističkih aktivnosti RH za 2014. bila je predviđena provedba ukupnost 300 statističkih aktivnosti, 194 na temelju neposrednog prikupljanja podataka, 62 na temelju administrativnih izvora podatak i 44 razvojne aktivnosti. Od ukupno 300 planiranih Državni zavod za statistiku, planirao je provesti ukupno 223 statističke aktivnosti, odnosno 12 više nego prethodne godine, a uspješno je provedeno ukupno 221 aktivnost. Godišnjem provedbenim planom statističke aktivnosti RH za 2015. bila je planirana provedba ukupno 283 statističke aktivnosti, od toga 163 na temelju neposredno prikupljanja podataka, 71 na temelju administrativnih izvora podataka i 49 razvojnih aktivnosti. Od navedenih 283 je planirao provesti DZS, ako je 227 je planirao provesti DZS, a proveo je ukupno 225 aktivnosti. Znači uslijed nedostatka resursa DZS-a u 2014. i 2015. nije proveo sljedeće statističke aktivnosti, metodologija i obračun vrijednosti dugotrajne imovine Hrvatske, pilot istraživanje za ocjenu kvalitete i ažuriranje podataka statističkog poslovnog registra i tablice ponude i uporabe i input output tablice. Drugi nositelji službene statistike u 2014. nisu proveli ukupno 6 statističkih aktivnosti od čega 5 Hrvatski zavod za javno zdravstvo, dok jednu nije provelo Ministarstvo poljoprivrede. U 2015. godini drugi nositelji službene statistike nisu proveli ukupno 4 statističke aktivnosti, od čega 3 aktivnosti HNB, dok jednu aktivnost nije proveo Hrvatski zavod za javno zdravstvo. Za provedbu statističke aktivnosti u 2014. DZS je planirao 105 milijuna kuna a utrošeno je nešto više od 87 milijuna kuna, što je 82,9% planiranih sredstava, dok je u 2015. godini DZS planirao 101,8, a utrošio je 80,4. Dakle u skladu sa člankom 33 Zakona o službenoj statistici, nacrt prijedloga izvješća o izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističke aktivnosti RH na temelju dostavljenih izvješća nositelja, uz mišljenja Statističkog savjeta izrađuje DZS, nastavno navedeno, uz nacrt prijedloga predmetnog izvješća pribavljeno je mišljenje Statističkog savjeta RH, koji je na sjednici održanog 1. lipnja prihvatio predmetne dokumente, jednako tako isto je prihvatila i Vlada Republike Hrvatske i kao takva se očitovala Saboru. Druga točka je Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti Hrvatske za 2017. godinu. Dakle na temelju članka 30. stavak 2. Zakona o službenoj statistici DZS u suradnji sa drugim … službene statistike izradio je Nacrt prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2017. godinu. Godišnji provedbeni plan obuhvaća pregled svih statističkih istraživanja odnosno razvojnih aktivnosti koje nositelj službene statistike namjeravaju provesti u 2017. godini. Godišnji provedbeni plan donosi se za svaku godinu za koju se donosi program statističkih aktivnosti RH. Program definira razvojne ciljeve službene statistike, glavne rezultate koje treba proizvesti i desiminirati, najvažnije razvojne aktivnosti, odgovorni nositelji službene statistike te posjednike administrativnih izvora podataka. Godišnjim provedbenim planom statističke aktivnosti RH za 2017. planirana je provedba ukupno 281 statističke aktivnosti, a od toga 167 na temelju neposrednog prikupljanja podataka, 69 statističkih izvješća na temelju administrativnih izvora ili metodom promatranja i praćenja, te 45 razvojnih aktivnosti. Od ukupno tih navedenih 281 DZS će provesti 234 aktivnosti. Detaljni prikaz statističkih istraživanja i projekata nalazi se u tablici 1 u prilogu samog provedbenog plana. Na temelju članka 12. stavak 1. Zakona o službenoj statistici sredstva za obavljanje poslova službene statistike osigurana su u državnom proračunu. U skladu s državnim proračunom RH za 2017. i projekcijama za 2018. i 2019. i financijskim planovima drugih nositelja službenih statistika. Ukupna sredstva potrebna za provedbu ovog plana u 2017. iznose 122 milijuna kuna. U skladu s odredbama Zakona o službenoj statistici uz Nacrt prijedloga dokumenta pribavljeno je mišljenje Statističkog savjeta RH koji je na sjednici održanoj 31. siječnja 2017. prihvatio predmetni dokument. U svrhu informiranja i uključivanja šire javnosti u postupak izrade Nacionalnog prijedloga godišnjeg plana provedbenih statističkih aktivnosti RH za 2017. godinu, DZS je proveo savjetovanje sa zainteresiranom javnošću putem Središnjeg državnog portala e-savjetovanje. Nakon provedenog savjetovanja razmotrene su sve pristigle primjedbe i prijedlozi te je na temelju dostavljenih mišljenja izrađen Nacrt završnog prijedloga godišnjeg plana provedbenih aktivnosti za 2017. godinu. Jednako kao i prethodno isti je prihvatila i Vlada RH i tako se očitovala Saboru. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem na obrazloženju gospodinu državnom tajniku u Ministarstvu financija. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Budući da nemamo nikoga prijavljenog za rasprave, zaključujem raspravu po točki dnevnog reda Izvješće o izvršenju godišnjih provedbenih planova statističkih aktivnosti RH za 2014., 2015. i također zaključujem raspravu po točki dnevnog reda Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističke aktivnosti RH za 2017. godine. Hvala lijepo. Glasovat ćemo o točkama kada se za to steknu uvjeti. Ovime smo za danas iscrpili sve točke dnevnog reda koje su predviđene za rad. Nastavljamo u ponedjeljak 19.6. u 9,30 sati sa dopunom dnevnog reda i glasovanjem, a nakon toga ćemo prijeći na točku dnevnog reda Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strancima, drugo čitanje, P.Z.E. broj 59. Ugodan nastavak dana i ugodan vikend, vidimo se u ponedjeljak. Živjeli! SJEDNICA PREKINUTA U 15,10 SATI.
Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2017. godine. Podnositelj izvješća je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela dajem na donošenje Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2017. godine. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 117 glasova za i 1 glasom protiv donesen Godišnji provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2017. godine. Dobro jutro poštovane zastupnice, poštovani zastupnici. Nastavljamo sa radom i sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložiti ću dopunu dnevnog reda 4. sjednice sa 18 novih točaka. Imamo već kolege koji su se javili, pretpostavljam za stanku. Prvi je kolega Miro Bulj, nakon toga kolega Bunjac. Izvolite.