Dame i gospodo otvaram 30. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u Bosni i Hercegovini koji redovno prate rad našeg Doma. Pozvani su i predstavnici medija. Moram da vas informišem da iako su na dnevnom redu poslanička pitanja, zbog toga što na prošloj sjednici nismo imali mogućnosti da to uradimo, prebacili smo to za ovu sjednicu, evo vidim da dolazi tek sada kamera BHRT-a, tako da se nadam da će biti direktnog prenosa. Na sjednicu su pozvani i predstavnici Kancelarije za razmatranje žalbi, predstavnici Državne regulatorne komisije za električnu energiju, predstavnici Centralne izborne komisije BiH i Tužilaštva BiH. Srdačno pozdravljam sve prisunte poslanike i goste. Iz kabineta predsjedavajućeg Savjeta ministara poslali su obavještenje da je za danas najavljena sjednica Fiskalnog vijeća BiH, te da će predsjedavajući po završetku sjednice Fiskalnog vijeća, da će se priključiti sjednici Predstavničkog doma. Ministar finansija i trezora BiH, gospodin Vjekoslav Bevanda, zamjenik ministra finansija i trezora, gospodin Mirsad Čuga i zamjenik ministra spoljnih poslova, gospodin Josip Brkić, poslali su obavještenje da zbog ranije preuzetih obaveza nisu u mogućnosti da prisustvuju sjednici Doma. Odsustvo su opravdali poslanici: Monika Tomić, Nikola Špirić, Borislav Bojić, a Senad Šepić je najavio kašnjenje. Prema informaciji Službe sjednici prisustvuje 37 poslanika, znači postoji kvorum za rad i odlučivanje. Kao što vam je i naznačeno u pozivu za sjednicu, u skladu sa članom 167. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, poslanicima će biti omogućeno postavljanje poslaničkih pitanja u usmenoj formi. U skladu sa članom 168. Poslovnika najave za postavljanje poslaničkih pitanja u usmenoj formi dostavili su sljedeći poslanici: Maja Gasal-Vražalica predsjedavajućem Savjeta ministara BiH; Saša Magazinović predsjedavajućem Savjeta ministara; Aleksandra Pandurević ministru spoljne trgovine i ekonomskih odnosa; Denis Bećirović ministru odbrane; Amir Fazlić ministru komunikacija i transporta; Safer Demirović ministru spoljne trgovine i ekonomskih odnosa; Šemsudin Mehmedović ministru komunikacija i transporta; Salko Sokolović ministru spoljne trgovine i ekonomskih odnosa; Borislav Bojić predsjedavajućem Savjeta ministara; Dušanka Majkić ministru pravde; Damir Arnaut ministru finansija i trezora; Hazim Rančić ministru finansija i trezora. Ove najave su, u skladu sa članom 168. Poslovnika, dostavljene predsjedavajućem Savjeta ministara i onom članu Savjeta ministara na kojeg se pitanje odnosi. 2 Takođe želim da podsjetim da je obezbjeđen i direktan televizijski prenost ovog dijela sjednice u skladu sa članom 167. stav (1) Poslovnika. Pitanja su poredana prema redosljedu pristizanja, te će ih poslanici tim redosljedom i izlagati. Sad možemo početi sa postavljanjem usmenih poslaničkih pitanja i davanjem odgovora. Prva na redu Maja Gasal-Vražalica.
Zahvaljujem predsjedavajući. Srdačno pozdravljam sve prisutne. Budući da je moje pitanje pomjereno sa neke martovske sjednice, a vidim da gospodin predsjedavajući nije prisutan, a smatram da je lično upućeno njemu, ja bih prije samog čitanja, postavljanja pitanja da provjerite da li je neko ovlašten da u ime predsjedavajućeg odgovori na moje pitanje.
Molim Savjet ministara, da li je neko dobilo ovlaštenje? Evo dobijamo odgovor da niko nije dobio ovlaštenje.
/nije uključen mikrofon/
Izvolite, poslovnička intervencija.
Hvala gospodine predsjedavajući. Član, evo samo da vidim, član 67. našeg Poslovnika predviđa da se u ovom dijelu odvijanja sjednica obezbjeđuje direktan televizijski prenos kao obavezan. Pitam vas da li imamo televizijski prenos ili nemamo?
Znači, mi smo, službe su redovno obavijestile, službe su obavijestile Javni RTV servis BiH da imamo danas sjednicu sa ovom tačkom dnevnog reda za koju je predviđen redovan televizijski prenos. Ja u ovom trenutku, osim što vidim da se montiraju neke kamere sada, nemam informaciju da li su one zaista, da li postoji televizijski prenos.
/nije uključen mikrofon/
Izvolite.
Gospodine predsjedavajući Klub SDP-a traži pauzu od 30 minuta kako bi se obezbijedio direktan televizijski prenos. 3
Ne može pauza nije tačka dnevnog reda.
Pošto nije tačka dnevnog reda ne možemo dati pauzu, ali možemo zamoliti Službu da dobijemo informaciju da li postoji televizijski prenos.
/nije uključen mikrofon/
Izvolite.
Ja naravno razumijem kolegu Mešića, i podržavam ga u ovome, ali suština je ... da se postave pitanja, a ne da se postave pitanja ako su samo kamere tu. To ipak nije dobro.
Denis Bećirović.
Pa, ja mislim da ovaj problem možemo riješiti na jednostavan način, dakle držeći se našeg Poslovnika. Jasno je da član 167. propisuje da se ova tačka odvija uz direktan TV prenos bez možda bilo kakvih pauza, bez bilo čega. Uvaženi predsjedavajući, pozivam Vas da zajedno s Kolegijem Vi napravite jednu pauzu od 10 minuta da se to sve postavi i da se ova tačka odvija onako kako je predviđeno Poslovnikom.
Da, evo sad smo dobili informaciju da nema televizijskog prenosa u ovom trenutku i nemamo razlog zašto ga nema. Dom bi trebao da nastavi iako je poslovnička odluka da radimo, da imamo pravo na televizijski prenos Javnog servisa, čekamo sad dirketnu vezu, odnosno kontakt sa predstavnicima Javnog servisa, otišla je Služba da vidi o čemu se radi, zašto je to ovakva situacija. Kolegi predlaže da se nastavi s radom, a dobićete informaciju u toku zasijedanja sjednice kakvo je stanje. Znači, ovo je, ovo što sam vam ispričao je ono što mi znamo. Znači ne možemo samo zbog televizijskog prenosa da ne održimo sjednicu. Saša Magazinović, pa Dušanka Majkić. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] A ne, ne, izvinjavam se, izvinjavam se. Saša Magazinović pitanje, usmeno pitanje. Izvolite. 4
/nije uključen mikrofon/
Hajte, nije predviđeno, mislim ušli smo u raspravu nepotrebno, nemamo drugog izlaza nego da nastavimo. Izvolite.
Želim da pomognem, ne, da se ne odugovlači ovako. Imamo samo tri, četiri ministra, znači nemamo predsjedavajućeg, kome dolazi najveći broj pitanja, ako nemamo odgovarajuće praćenje ne postavljamo mi ova pitanja lar pur lar da bi smo, zbog sebe, nego zbog toga da bi javnost čula odgovore na naša pitanja. Čemu onda ovo služi? Ja hoću da vjerujem da je televizija BHRT nezadovoljan ponašanjem našim na sjednici, da je tako odlučila da nas viš ne prati. Dakle, mi moramo biti sigurni je li to odluka BHRT-a. Dakle, ne zanima njih Poslovnik Parlamentarne skupštine zato što kažu – vi nemate poštovanja za nas. Dakle, moje, mislim da je to, da bi mi trebali da donesemo odluku prije nego što otaljamo taj posao poslaničkih pitanja.
Zamjenik predsjedavajućeg, Šefik Džaferović.
Poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo. Po Poslovniku Predstavničkog doma na prvoj sjednici u mjesecu kao predtačka dnevnog reda, oko koje nema nikakve rasprave, je postavljanje zastupničkih pitanja uz direktan televizijski prenos, tako piše u Poslovniku. Druga sjednica u mjesecu to ne podrazumijeva. Ovdje, ja ne znam zašto nema BHRT-a danas, ali na osnovu onoga što mogu da procijenim, iz onoga šta se dešavalo ranije, ja mislim da je u pitanju određena vrsta zabune. Mi smo na prošloj sjednici, koja je bila prva u mjesecu, donijeli odluku da zbog obimnog dnevnog reda i prethodne sjednice koja nije završena, poslanička pitanja pomjerimo za ovu sjednicu, dakle uz direktan televizijski prenos. Otišao je dopis, ja sam ga pogledao maloprije prema BHRT-u u kojem piše da će se održati danas ova sjednica, da se obavještavaju zbog direktnog TV prijenosa. Nisu u dopisu data detaljnija obrazloženja, da je pomjerena ranija sjednica, itd. Ja se bojim da je u pitanju nesporazum. I ja vam predlažem da danas donesemo odluku da postavljanje poslaničkih pitanja pomjerimo za prvu narednu sjednicu i da se detaljno obavijesti BHRT, da dođu, dakle, ovdje, ja ne vidim ni jednog razloga zašto oni ne bi došli ovdje, osim nekog nesporazuma. I na taj način smo završili ovu situaciju, jer u pravu su kolege koje kažu da je, nije slučajno u Poslovniku napisano da se postavljanje pitanja na prvoj sjednici vrši uz direktan televizijski prenos, ima to svoju svrhu, i to je također dio Poslovnika. Hvala vam.
Hvala. Ja predlažem da glasamo o ovom prijedlogu o odlaganju postavljanja direktnih pitanja za sljedeću sjednicu. Molim vas da se pripremite za glasanje. 5 Za 23, protiv 8, uzdržanih 6. Imamo opštu i entitetsku većinu, znači odložili smo postavljanje usmenih poslaničkih pitanja za narednu sjednicu. Sad prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim da napomenem sljedeće. U dnevni red dodate su: Tačka 16. Prijedlog rezolucije o neprihvatanju izgradnje skladišta i odlagališta nuklearnog otpada, iskorišćenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva i protivljenju aktivnostima u vezi sa izgradnjom skladišta i odlagališta na Trgovskoj gori, Opština Dvor, Republika Hrvatska – predlagači: poslanici Diana Zelenika, Borislav Bojić i Jasmin Emrić, broj: 01-02-2-1504/16, od 20.05.2016. godine. Tačka 18. Prijedog odluke o izmjeni Odluke o imenovanju članova parlamentarnih delegacija – predlagač: Kolegij Predstavničkog doma PSBiH. Tačka 19. Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o imenovanju Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije – predlagač: Kolegij Predstavničkog doma PSBiH. Tačka 20. Prijedlog zaključka o formiranju Istražne komisije Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za utvrđivanje stanja u Izvozno-kreditnoj ageniciji Bosne i Hercegovine – predlagač: Kolegij Predstavničkog doma PSBiH u proširenom sastavu. Tačka 23. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o Centru za istraživanje i inovaciju Zapadnog Balkana – WISE, broj: 01,02-05-2-1419/16, od 16.05.2016. Tačka 24. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Kabineta ministra Ukrajine o saradnji u borbi protiv kriminala, broj: 01,02-05-2-1420/16, od 16.05.2016. Tačka 25. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Austrije o naučnoj i tehnološkoj saradnji, broj: 01,02-05-2-1422/16, od 16.05.2016. Sa dnevnog reda na zahtjev Ustavnopravne komisije skinute su: Tačka 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u Bosni i Hercegovini – predlagač poslanica: Maja Gasal-Vražalica, zakon broj: 01-02-1-742/16, od 03.03.2016. (drugo čitanje). Tačka 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravobranilaštvu BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-610/16, od 18.03.2016. (drugo čitanje). Tačka 8. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-609/16, od 18.03.2016. godine (drugo čitanje). Tačka 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Željko Komšić, zakon broj: 01-02-1-1305/16, od 04.05.2016. (prvo čitanje). 6 Na zahtjev Komisije za finansije i budžet skinuta je tačka 16. Izvještaj o radu Kancelarije za razmatranje žalbi za 2015. godinu, broj: 01,02-50-19-1253/16, od 27.04.2016. Dopunjene su: Tačka 7. Prijedlog okvirnog zakona o liječenju neplodnosti biomedicinski potpomognutom oplodnjom – predlagač: Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti polova, zakon broj: 01-02-1-882/16, od 17.03.2016. Tačka 8. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o javnim nabavkama – predlagač: poslanik Damir Bećirović, zakon broj: 01-02-1-1303/16, od 04.05.2016. Tačka 9. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Savjetu ministra Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Damir Bećirović, zakon broj: 01-02-1-1304/16, od 04.05.2016., sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Znači, imamo povredu Poslovnika, Aleksandra Pandurević.
Ja ne znam da li nisam dobro čula, ali mi smo juče na Proširenom kolegijumu, uz jedan glas protiv samo, usvojili i jedan prijedlog zaključka ovdje da ide pod tačkom 21. I imam još jednu primjedbu, juče smo na Proširenom kolegijumu usvojili izmjene i dopune dnevnog reda, naš Klub ga nije, evo do ovog momenta dobio. Znači, korektno je da poslanici po završenom Proširenom kolegijumu budu upoznati šta je danas na dnevnom redu, a šta nije. I čak kako sam informisana da ni na sajtu Parlamentarne skupštine to nije postavljeno. I molim vas da vidite šta je sa ovim zaključkom koji je juče usvojen kao tačka dnevnog reda.
Ja ne znam šta ste Vi dobili kao ...
Nismo ništa dobili.
Znači, vidite, mi smo čekali ...
Ma niste ni Vi pročitali zbog tog skrećem pažnju.
Ne, vidite, znači to je 20. tačka dnevnog reda, očito nije, očito nije podijeljen ...
Dnevni red naš Klub nije dobio.
Gledajte, znači dnevni red je do kraja, zadnja verzija dnevnog reda je čekala komisije da završe svoj posao, da se vidi šta će biti na dnevnom redu. Je li to podijeljeno? 7 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Znači, kuca se i evo ako hoćete da napravimo pauzu od 10 minuta.
/nije uključen mikrofon/
Da, očigledno niste dobili, znači ne možete ni diskutovati o tome. Pauza od 10 minuta dok ne bude podjeljen dnevni red. Nastavljamo sa radom. Prijavljen je Staša Košarac za diskusiju po dnevnom redu.
Hvala predsjedavajući. Koristim priliku da pozdravim kolegice i kolege, članove Savjeta ministara, ostale prisutne ovdje u sali. Želim, koristeći član 71. stav (1) Poslovnika Predstavničkog doma, u ime Kluba poslanika SNSD-a predlažemo za 30. sjednicu Predstavničkog doma sljedeću, novu tačku dnevngo reda, a to je Informacija Savjeta ministara BiH o Odluci o jedinstvenom programu obrade podataka popisa stanovništva u Bosni i Hercegovini, a koju je donio direktor Agencije za statistiku BiH Velimir Jukić. Mislim da je ovo važno pitanje za Bosnu i Hercegovinu, s obzirom na činjenicu da ima i tretman jednog od tri uslova da bi Bosna i Hercegovina dobila aplikaciju. I s obzirom na činjenicu da smo u javnosti proteklih nekoliko dana imali veoma jasno izražene sumnje o tome kakva je ovo Odluka i kakve će poruke biti, i u samoj Bosni i Hercegovini, i kako će ta poruka i ti popisni podaci biti izneseni van Bosne i Hercegovine, mislim da je bilo važno da Savjet ministara BiH informiše Parlament o ovoj informaciji. Ja razumijem stavove i drugih koji kažu da Savjet ministara nema šta o tome da priča. Mislim da je to netačno, mislim da je to vrlo loša poruka u Bosni i Hercegovini, jer smatramo da i u prošlom mandatu Savjet ministara je itekako imao ulogu kada je u pitanju Zakon o popisu stanovništva. I moram da kažem da ne može ovo proći mimo zvaničnog stava Savjeta ministara i Parlamenta, jer ne treba da dozvoljavamo da neka od agencija na nivou Bosne i Hercegovine bude iznad Savjeta ministara i Parlamenta BiH. Isto tako moram da kažem da su institucije Republike Srpske rekle svoj stav. Za institucije Republike Srpske su važni tačni podaci popisa stanovništva. Institucije Republike Srpske traže da se primijene međunarodni standardi i da to bude stanje onakvo kakvo jeste u Bosni i Hercegovini, a ne proizvod nečijih političkih potreba, želja, afiniteta ili ne znam šta drugo. Želim da vas podsjetim da je 18. maja ove godine direktor donio takvu Odluku. Da smo imali reakcije institucija Republike Srpske samo u pravcu da se objavi ono što je u Bosni i Hercegovini tačno. Nema potrebe da institucije Bosne i Hercegovine zavaravaju Evropsku komisiju i EU, nema potrebe da zavaravamo sami sebe. Želim da vas podsjetim i informišem Parlament, nisam siguran da li sve kolege to znaju, da je zamjenik direktora sve poslanike iz 8 Republike Srpske informisao o tome da je ovo protivzakonito, informisao nas je o činjenici da će preko 10% biti netačnih podataka, što znači da se grubo krše međunarodni standardi. Isto tako želim sve nas ovdje da podsjetim da pored takvog stava institucija Republike Srpske da je i zamjenik predsjedavajućeg Savjeta ministara koji dolazi iz Republike Srpske, iz tzv. Saveza za promjene, rekao da je ovo jednostran akt direktora Agencije. Istovremeno želim da vas informišem da je u član Predsjedništva BiH koji dolazi iz Republike Srpske rekao svoj stav o svemu ovome. Prema tome, želim da ovdje zajedno sa vama podijelim ozbiljnost ovoga problema i smatram da institucije, kao što je Parlament BiH, treba da bude informisan od strane Savjeta ministara. Ukoliko ovaj prijedlog dobije podršku, Kluba poslanika SNSD-a, tokom rasprave ćemo se aktivno uključiti sa željom da nađemo najbolje moguće rješenje. Želim da vas podsjetim da smo itekako svi bili involvirani u proces donošenja Zakona o popisu, da je popis jako neophodan, ne samo zbog evropskih integracija, to je jedan od tri uslova za aplikaciju, ali neophodno za sve ostale mjere koje će vlade u ovoj zemlji poduzimati na temelju rezultata popisa stanovništva. I u tom slučaju ukoliko ovo dobije podršku vas da se o tome raspravlja na Parlamentu mi ćemo imati konkretne zaključke i tražit ćemo da se zajedno izjasnimo o tom prijedlogu zaključaka. Znači [[poslanik se upozorava na vrijeme]] izvinjavam se. Zahvaljujem se na ukazanom tom povjerenju da mogu da pričam o ovim pitanjima, ali vas molim da se o našem prijedlogu Predstavnički dom izjasni. Hvala.
Dostavit ćete nam to molim vas samo. Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Prva opaska je, s obzirom da ovo nije Javni servis RTV Republike Srpske i mi nismo tzv. Savez za promjene nego Savez za promjene. Što se tiče samog prijedloga Kluba poslanika SNSD-a ja zaista mislim da u ovom Parlamentu trebamo i o tome razgovarati. Ne znam samo, i zamolila bih uvažene kolege, zaista s namjerom da podržimo i podržat ćemo ovo, imamo li formalno-tehničke pretpostavke da danas razmatramo informaciju Savjeta ministara, pošto vidimo da predsjedavajući Savjeta ministara nije ovdje, a Savjet ministara bi prethodno tu informaciju morao da usvoji. Stoga ja predlažem, i evo sugerišem, znači, kolegama, zaista s namjerom da ovdje imamo neku raspravu, da možda usvojite zaključak da se zadužuje Savjet ministara do sljedeće sjednice da nam dostavi informaciju a da danas pozivamo, i to možemo obezbijediti, da nam ovdje dođe direktor Agencije za statistiku i da nam, ako ne pisanu, makar usmenu informaciju. Hvala.
Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem. Pozdravljam, prvi put se javljam, sve koleginice i kolege. 9 Dakle, ja sam se javio da samo kažem da su netočni navodi gospodina Košarca da je ono što je uradio ravnatelj Agencije portuzakonito. Dakle, pozivam Vas da pročitate članak 20. Zakona o statistici i pozivam Vas da pročitate članak 8. Zakona o statistici, itd., da ih sad ja ne iščitavam. Dakle, ušao je malo u raspravu o točci dnevnog reda. Nemam ništa protiv, siguran sam da je možda prihvatljiviji ovaj prijedlog gospođe Pandurević da se to možda stavi da dobijemo informaciju, ali nisam siguran da to možemo dobiti danas. Informaciju svakako trebamo imati, nema razloga da je nemamo kao parlamentarci ma kakva ona bila. Ali, dakle ne stoje navodi da je, dakle, ravnatelj postupio protuzakonito. I ne znama otkud informacija da će netočni podaci biti. Dakle, ja ovog trenutka ne znam dok se ne objave, ne znam, sad prejudiciramo neke stvari, ali u suštni, dakle ne za danas, ali što se mene tiče može se informacija i treba možda dobiti za neku narednu sjednicu ako se tako opredijelimo, ako podržimo možda ono što je gospođa Pandurević rekla. Hvala lijepo.
Denis Bećirović, diskusija. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] A, izvinjavam se molim vas, Milica Marković u međuvremenu, ispravka krivog navoda.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ispravka krivog navoda se odnosi na izlaganje kolege Lovrinovića. Dakle, prvo mislim da ne treba danas niko da osporava ovdje potrebu da se u Parlamentu otvori rasprava o ovoj temi, o ovom problemu, evidentnom problemu koji danas postoji u Bosni i Hercegovini. I ja vas pozivam sve, dakle, da se složimo oko ovoga da imamo raspravu danas ili naredne sjednice, ali ta rasprava je itekako potrebna ovdje i potrebno je da Parlament da svoj doprinos. A što se tiče ovoga što je gospodin Lovrinović rekao da nije prekršen Zakon, jeste prekršen Zakon itekako, i uzmite pa pročitajte dopis i objašnjenje, odnosno izjašnjenje zamjenika direktora koji, dozvolite ćete da zna ipak nešto o ovom segmentu i ovom domenu kao i direktor Agencije za statistiku BiH, koji je ovdje jasno ukazao na više članova Zakona o popisu koji je prekršen i koji je potpuno vjerodostojno argumentovao da će se desiti da će, ako bi se primjenio ovaj jedinstveni plan, odnosno program obrade podataka o popisu stanovništva došlo bi zaista do evidentnog falcifikovanja podataka sa samog popisa. Dakle, nemojte nas ubjeđivati da ovdje nije došlo do kršenja Zakona – jeste, i to treba da svi zajedno, svi poslanici danas ili naredni put damo svoj doprinos kako bi se ovakve anomalije otklonile.
Damir Arnaut, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem. ... kolegici Marković. Naime, ja podržavam ono što je gospodin Lovrinović rekao – nije prekršen Zakon, a čak i da jeste ja ne znam zašto sada ovdje trebamo neke osnove demokratije ponovo objašnjavati. Parlamentarna skupština usvaja zakone, izvršna vlast provodi zakone, a 10 pravosudna vlast se u nešto miješa kada se prekrše zakoni. Pa čak i da jeste prekršen Zakon, a nije, onda to opet nije diskusija za Parlamentarnu skupštinu BiH već eventualno za neke druge organe, tako da zaista ne vidim zbog čega insistirate na tome. A činjenica je isto tako da nije prekršen Zakon, i na kraju krajeva sve međunarodne institucije relevantne su na tom stajalištu također. Zahvaljujem.
Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda.
Uz dužno poštovanje, dakle gospođo Marković, dakle principijelno se slažem da se treba informirati Dom. Mislim da je danas to vjerojatno teško ili nemoguće, ali nisam htio čitati, međutim sad ću Vam pročitati. Članak 20. kaže da poslovi Agencije su, Zakona o statistici BiH, dakle, između ostalog pod točkom c) utvrđuje jedinstvenu i međunarodno usporedivu metodologiju popisa sa jedinstvenim definicijama jedinica i obilježja, jedinstvenim klasifikacijama i sadržajima ... tablica po jedinstvenom programu obrade, jedinstvenih kriterija i programa ... kontrole za otkrivanje i automatsko ispravljanje pogrešaka u popisnoj građi. Članak 8. kaže – utvrđuje statističke standarde, znači Agencija, utvrđuje statističke standarde za realiziranje programa što obuhvaća mjere potrebne za usklađivanje statistike na nivou Bosne i Hercegovine, i da dalje ne čitam. I članak 20. točka 1. Zakona o statistici kaže – prilikom realiziranja Programa, osoblje Agencije i entitetskih zavoda neće primati uputstva od vlasti, drugih državnih organa, političkih stranaka ili drugih interesnih grupa. Dakle, to vam stoji u Zakonu. Ja sam samo se pozvao na ta tri članka da je ona u skladu, da li je ona trebala, da li je ona mogla još čekati, da li smo mi trebali ... to je neka druga priča, kad dobijemo informaciju, dakle. Ja sam vam samo rekao da je čovjek postupio po Zakonu. E sad, šta će to pokazati vidjet ćemo. Hvala lijepo.
Hvala. Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda.
Pazite, vrlo interesantna je teza da ako je prekršen zakon da Parlament o tome nema šta, ovaj, diskutovati. Dakle, kao šte reče jednom kolega Lovrinović – a šta to postoji u ovoj zemlji o čemu ovaj Parlament ne može diskutovati, a pogotovo izvršavanje zakona koji su usvojeni na ovom Parlamentu. Dakle, mi možemo o ovome diskutovati, mi trebamo o ovome diskutovati, slažem se da moramo imati informacije kako bi smo mogli naše diskusije usmjeriti ka potpuno jasnom cilju, znači da se sve eventualne nesuglasice, problemi koji mogu biti izazvani ovom odlukom spriječe. Zbog toga sam bliže prijedlogu koleginice Pandurević da se za sljedeću sjednicu zaduži Savjet ministara da pripremi informaciju, a da mi danas, znači takođe, na neki način ako možemo obezbijediti direktora obezbijedimo za usmenu informaciju, a ako ne možemo i to da ostavimo onda za sljedeću sjednicu i da na sljedećoj sjednici ozbiljno porazgovaramo o ovom pitanju. Ima pojedinih odredaba ovog Zakona koje su prekršene ovom odlukom. Nije tačno da nema, pogledajte dobro Zakon pa ćete vidjeti da ima, kao što ima i nekih odredaba za koje se očito direktor uhvatio kada je donio ovakvu odluku. Ja mislim da nam treba 11 rasprava sa ozbiljnim materijalom. I zbog toga predlažem da donesemo, odnosno da ovaj zaključak koji je kolegica Pandurević predložila, a to je da zadužimo Savjet ministara da do sljedeće sjednice pripremi informaciju, danas i prihvatimo. Hvala vam.
Hvala. Denis Bećirović, diskusija.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. U skladu sa Poslovnikom, sa dosadašnjom praksom u Predstavničkom domu, predlažem da se tačka 15. današnjeg dnevnog reda, dakle tačka koja se odnosi na Inicijativu da se ukinu neprimjereni nazivi ulica koje nose imena zvaničnika fašističke NDH – Budaka, Francetića, Vokića, Lorkovića, da se ta tačka premjesti i da to bude prva tačka nakon Zapisnika i komentara. Obrazloženje: Zato što je za isto to glasanje zainteresirana i bosanskohercegovačka ali i evropska javnost. BH javnost interesuje kakav je stav Parlamenta u vezi s ulicama koje nose imena najbližih saradnika jednog od najbrutalnijeg zločinca koji se ikada pojavio na ovim prostorima Ante Pavelića, a evropska javnost se interesira kakav je također stav Parlamenta BiH u vezi sa ulicama ljudi koji su lično od Adolfa Hitlera dobili Orden njemačkog orla za zasluge koje je učinio njemačkim nacističkim snagama. Dakle, da pomognemo javnosti predlažem da to bude 3. tačka dnevnog reda i da odmah po uzoru na neke druge tačke obavimo glasanje o toj vrlo važnoj tački dnevnog reda i našem odnosu naspram tih pitanja. Zahvaljujem predsjedavajući.
Hvala. Ali kao što i sami odlično znate dnevni red se reda po nekim pravilima i ta tačka je poredana ni ispred, ni iza, nego u skladu sa tim pravilima koja su ranije utvrđena. Staša Košarac, ispravka krivog navoda.
Hvala predsjedavajući. Pa, nemam ambiciju da polemišem sa nekima koji imaju različite političke stavove u odnosu na nas. Institucije Republike Srpske su vodile računa o analizi Odluke koju je donio direktor Agencije. Imamo jasan stav institucija da je uočeno kršenje Zakona, imamo dopis zamjenika direktora Agencije iz reda srpskog naroda koji kaže da određene odredbe Zakona su prekršene. Ako imamo takvu poruku iz jedne takve Agencije o ovako važnom pitanju za Bosnu i Hercegovinu pa logično je da u Parlamentu o tome pričamo. Hajde da izbacimo svi činjenice i argumente, argumentovano da kažemo šta su problemi i na koji način treba utvrditi Odluku o načinu objavljivanja rezultata popisa stanovništva. I upravo to treba da se radi u institucijama 12 Bosne i Hercegovine, u Savjetu ministara koji je formalni predlagač izmjena i dopuna Zakona, samog Zakona i ... Parlamenta. Sedam dana je prošlo od kada je direktor Agencije na sebi svojstven način, iz njemu poznatih razloga, donio tu Odluku, sedam dana je prošlo od toga da imamo jasne poruke jednog dijela Bosne i Hercegovine da ovaj Zakon neće doprinijeti statusu Bosne i Hercegovine. Imamo stav da je Zakon prekršen, imamo stav ljudi koji rade, koji participiraju u organima, koji rukovode Agencijom, zamjenika direktora koji kaže da je Zakon prekršen. Imamo nevjerovatno anemičan odnos Savjeta ministara koji za sedam dana nije se udostojio da ovo pitanje razmatra.
Moram da Vas upozorim da ste ušli u raspravu o meritumu ...
Evo ja ću vrlo kratko ..., vrlo kratko. Savjet ministara za sedam dana se nije odredio o ovom važnom pitanju za Bosnu i Hercegovinu, a predstavlja se kao
Molim Vas.
lokomotiva Bosne i Hercegovine prema EU sa lažnim podacima koji treba ...
Gospodine Košarac pustio sam Vas preko minute i prošli put, prešli ste vrijeme, završite.
Dobro, razumijem ja da Vas to pogađa.
Što mene pogađa?
Pa, dozvolite da završim onda. Ja mislim da ...
Pa mi smo mislili podržati taj Vaš prijedlog, ali kako ste krenuli Boga mi izgleda da će to biti ...
Pa dobro, treba hrabrosti za podršku. Ja samo želim da kažem ovo da bi dobro bilo da budemo svi odgovorni ovdje sami pred sobom i da kažemo da li ćemo istrajati u tome da nas Savjet ministara informiše. Za nas je prihvatljivo ...
Vaše vrijeme je isteklo oduzimam Vam riječ. 13
Za nas je prihvatljivo da prihvatimo zaključak na sljedećoj sjednici ... [[poslaniku isključen mikrofon]]
Evo može nastaviti poslanica Milica Marković. Ispravka krivog navoda.
Ja sam se javila da kažem da sam zaista šokirana izjavom gospodina Arnauta koji je maločas izjavio i rekao da nije bilo kršenja Zakona u donošenju ovog pomenutog programa, ali čak i da jeste to Parlament nema, da parafraziram, nema šta da kaže o tome. Ako poslanik koji je po svojoj profesiji pravnik kaže da Parlament nema šta reći na neke nezakonite postupke i radnje u ovoj zemlji onda analogno tome to znači da Parlament može da toleriše svako drugo nezakonito ponašanje u ovoj zemlji. Ja sam zaista šokirana ovom izjavom. A što se tiče izjave gospodina Lovrinovića da nije bilo kršenja Zakona, ja ću vam reći da jeste i evo konkretno gdje. Član 20. i 21. Zakona o popisu jasno propisuje da entitetski zavodi učestvuju u izradi Programa a da Program utvrđuje Agencija. Program koji je donesen nije usaglašen niti između entitetskih institucija, niti u Centralnom popisnom birou i na kraju ni u okvoru same Agencije. Ako vi mislite da je direktor Agencija, da je on institucija onda se definitivno ovdje nastavlja praksa da se stvari neke postavljaju naglavačke kao što smo imali situaciju da je predsjedavajući Vijeća ministara izjavio u januaru da je mehanizam koordinacije utvrđen a 10 dana poslije toga otvori raspravu i sastanke za usaglašavanje tog mehanizma koordinacije. Je li neko želi ovdje da se na ovaj način završi posao oko popisa i da na taj, tim završetkom se otvori more drugih problema u ovoj zemlji, što će naravno relativizovati i samo okončanje posla oko popisa stanovništva. I još da kažem samo da u situaciji kada u Bosni i Hercegovini nisu nikada verifikovani niti ozvaničeni rezultati popisa iz '91. godine, ako neko smatra da i ovi u koje je uloženo oko 50 miliona KM i veliki trud i rad treba relativizovati i dovoditi, gurati probleme pod tepih u konkretnom slučaju onda zaista ovdje nema perspektive ni u čemu. Hvala.
Sadik Ahmetović, ispravka krivog navoda.
Ne znam što se SNSD toliko buni oko svega ovoga kad je to Zakon koji su oni izglasali, dakle na Vijeću ministara i u Parlamentu BiH. I jako je dobar zakon koji daje ovlaštenja direktoru kao i svim direktorima agencija na državnom nivou. I direktor je postupio u skladu sa Zakonom. Ukoliko neko ima neku vrstu primjedbi potpišite se podnesite krivičnu prijavu Tužiteljstvu BiH nek vide je li čovjek pogriješio ili nije. Ja mislim da nije pogriješio. Ali ako se mi borimo da ima nekog manje u Bosni i Hercegovini ili nekog više onda mi imamo problem u svojim glavama i mislim da iz tog problema nećemo dugo izaći. Ili ako prihvatimo prijedloge iz Republike Srpske da neke ljude brojimo ali da nemaju imena i prezimena, nemaju nacije, onda ja stvarno imam problem u prijedlozima koje ne mogu da shvatim ni kao čovjek, ni kao neko ko, dakle kome ne treba puno da razumije neke opće stvari. Da nekoga zbrajate a da nema imena i prezimena, ako vi mislite da je to ispravno onda mi zaista imamo problem. 14
Gospodine Ahmetoviću ušli ste u raspravu. Hvala. Damir Arnaut.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ispravka krivog navoda. Ja opet potenciram nemojte me prekinuti ja ispravljam krivi navod gospođe Majkić. Mogu se osvrnuti na sve što je ona rekla, dakle ne ulazim u raspravu već ispravljam krivi navod. Ne znam čime je gospođa Majkić, ne gospođa Majkić već gospođa Milica Marković, ne znam čime ste Vi šokirani, a ja sam šokiran kako me niste čuli ili razumjeli. Znači, ja sam rekao nije bilo kršenja Zakona niti ima indicija da je došlo do kršenja Zakona, a čak i da ima indicija, čak i da ima indicija da je došlo do kršenja Zakona onda Parlamentarna skupština, odnosno zakonodavni organ koji donosi zakone nije taj koji odlučuje o tome je li ili nije došlo do kršenja zakona, već o tome odlučuju pravosudne institucije. Dakle to sam rekao, a indicija nema. Dakle, Federalni zavod za statistiku, Državni zavod za statistiku, sam direktor čim je to potpisao, sve relevantne institucije međunarodne zajednice kažu da nije došlo do kršenja Zakona, i Vi sad želite da ja Vama vjerujem zato što Vi kažete da jeste došlo. I sad Vam opet kažem, to čak što Vi tvrdite čak nije ni indicija da je došlo do kršenja Zakona. A da takvih stvarnih indicija ima onda nije Parlament, dakle to sam rekao, nije Parlament koji odlučuje je li ili nije došlo do kršenja Zakona već postoje pravosudni organi koji su u demokratiji, sad Vas opet podučavam nekim osnovnim principima, jedini nadležni da odlučuju o tome je li ili nije do kršenja Zakona došlo. Zahvaljujem.
Zamjenica predsjedavajućeg, gospođa Borjana Krišto.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, poštovana ministrice, ministri, zamjenici, svi uvaženi gosti na današnjoj sjednici, sve vas srdačno pozdravljam. Evo, moja ispravka odnosi se na navode i gospodina Košarca i gospođe Milice Marković. Naravno, ja sam također stanovišta i dijelim ono što su pojedine kolege rekle da što se tiče objave Odluke o jedinstvenoj metodologiji za objavu popisa stanovništva, znači podataka, je odrađena u skladu sa ovlastima direktora i u skladu sa Zakonom. Možemo mi danas raspravljati o ovome na ovakav način ili na onakav, može danas neko postaviti pitanje, ipak je to Parlament, i što danas kiša pada, itd., ja to sve dopuštam i razumijem. Ali što se tiče Zakona mislim da su stvari jasne i da je na to dovoljno ukazano. Ja razumijem i potrebu da neko s političkog stajališta to gleda na jedan drugi način i da o tome raspravlja na Parlamentu, i naravno da je mjesto za to. Ja bih podsjetila sve one koji ne znaju, koji nisu pogledali, a koji dolaze iz entiteta Republika Srpska, na dopis koji je dostavljen od Republike Srpske, Republički zavod za statistiku, od 18.04.2016. godine u kojem kaže: Republički zavod za statistiku Republike Srpske koristi i ovu priliku da još jednom apeluje da Agencija za statistiku BiH hitno utvrdi jedinstveni Program obrade popisne građe popisa stanovništva, domaćinstava i stanova u Bosni i Hercegovini, u skladu sa Zakonom o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u Bosni i Hercegovini, kako bi se pripremili i saopštili, tako piše, naravno čitam u konačnici kako je napisano, konačni rezultati popisa u 2013. godini u zakonskom roku. Hvala lijepo. 15
Hvala. Lazar Prodanović, ispravka krivog navoda.
Gospodine predsjedavajući. Dakle, moja primjedba, odnosno ispravka krivog navoda odnosi se na izlaganje uvažene zamjenice predsjedavajućeg, uvažene Krišto. Dakle, ovdje je apsolutno Zavod za statistiku Republike Srpske jasno svojim pismom odredio da bi, ... jedinstvenu Metodologiju za obradu statističkih podataka o popisu stanovništva Bosne i Hercegovine neophodno donijeti, u skladu sa članom 20. i 21. Zakona o popisu stanovništva, a on podrazumijeva saglasnost entitetskih zavoda i Agencije za statistiku Bosne i Hercegovine. I ono što smatram da se stvara veliki problem u ovoj situaciji, donošenje, jednostrano donošenje ovakve Odluke uvodi suštinski problem u Bosni i Hercegovini koji datira ... zadnjeg, predzadnjeg popisa 1991. godine. Postavlja se objektivna sumnja u objektivno, dakle autentičnost podataka, statističkih podataka o popisu stanovništva i bilo kakvi da oni budu a da nije postignut zajednički sporazum oni će ukazivati sumnju kod bar, blizu jedne polovine stanovništva Bosne i Hercegovine, odnosno javnosti Bosne i Hercegovine. Drugo važno pitanje ..., ušli smo, dakle, u cajtnot vezano za konačan termin objavljivanja podataka, ali to ne bi bilo prvi put da ova Parlamentarna skupština, imajući sluha za ovakve probleme od suštinskog značaja, trebalo se razmišljati, dakle uz prijedlog Savjeta ministara i Agencije za statistiku Bosne i Hercegovine o eventualnom pomjeranju konačnog, datuma konačnog objavljivanja podataka o popisu stanovništva Bosne i Hercegovine, a da se u međuvremenu ubrza proces postizanja dogovora, što bi bilo od suštinskog značaja. To je osnovna predpostavka i za ono što bi Bosnu i Hercegovinu očekivalo 2021. godine da, dakle, imamo konačno aktivnosti koje bi prethodile ozbiljnom utvrđivanju i metodologije i usvajanje zakona u kojim ne bi postavljao niko sumnju. Dakle, moja primjedba odnosi se na to, moramo biti spremni na razgovor kako bi se došlo, u skladu sa naučnom metodologijom, ... od značaja za sve u Bosni i Hercegovini. Hvala.
Hvala Vam. Predrag Kožul, ispravka krivog navoda.
Pa moj ispravak krivog navoda odnosi se na ispravak krivog navoda kolege Prodanovića. Naime, nigdje u člancima 20. i 21. Zakona ne piše da se, ono što u članku 20. točka c) – posao Agencije da utvrđuje jedinstvenu ... Metodologiju ..., itd., nigdje se ne spominje suglasnost republičkih, entitetskih zavoda za statistiku. Doduše u članku 21. piše da entitetski zavodi za statistiku učestvuju u izradi Metodologije. Ja upravo vrlo dobro znam da je ravnatelj Agencije za statistiku uložio strašne napore da dođe do suglasnosti i konsenzusa oko ovog vrlo važnog posla, jer je taj konsenzus, evidentno je, i nužan i čini mi se i potreban da ovaj posao kvalitetno i u najboljoj namjeri i vjeri završimo. Zato mi se čini, koliko znam, on je ovu Metodologiju dostavio i potpisao u trenutku kad je i onaj dio konsenzusa koji je postignut narušen, kad su ... i razlike u 16 stavovima oko ovog pipisa počele rasti. Ja se zaista nadam da je ovim činom na neki način spašen popis iz 2013. i da će uroditi, pa i na ovaj način kako je ovdje predloženo raspravom na sljedećoj sjednici Parlamenta, rezultatima i mjerama koji će taj popis spasiti i učiniti ga primjenjivim u Bosni i Hercegovini.
Hvala. Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda.
Hvala lijepo. Mislim da se ovdje dvije stvari uporno brkaju. Naime, pravo direktora da donese odluku i ono što je on donio. Dakle, ne spori niko pravo da direktor donese odluku, ali spori se pravo da donese nezakonitu odluku. Dakle, nije nezakonito donešena Odluka nego je Odluka koja je donešena suprotna određenim članovima Zakona. I to je ono što mi sporimo ovdje. I ja ne razumijem zašto se stalno brani pozicija direktora da je imao pravo donijeti odluku i pozivaju na te članove Zakona koji govore o njegovom pravu. Znači, njegovo pravo postoji ali Odluka koju je on donio nije zakonita, i dokazat ćemo u raspravi, dokazivat ćemo, u raspravi do koje će, nadam se, doći na sljedećoj sjednici, tu zakonitost, odnosno nezakonitost. Imat ćemo priliku da je dokazujemo.
Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda.
Ma evo, ja samo predlažem korekciju ove tačke koju je predložio Klub poslanika SNSD- a, da ona glasi – Predlažemo da se u dnevni red 30. sjednice Predstavničkgo doma uvrsti sljedeća tačka – Usvajanje zaključka: „Zadužuje se Savjet ministara da do 31. sjednice Predstavničkog doma dostavi informaciju Savjeta ministara o Odluci o jedinstvenom Programu obrade podataka popisa stanovništva u Bosni i Hercegovini koju je odnio direktor Agencije za statistiku BiH, gospodin Velimir Jukić.“ Znači, samo korekcija u nazivu tačke da bi mogli uopšte da raspravljamo na sljedećoj sjednici, da danas usvojimo zaključak da na sljedećoj sjednici imamo informaciju, to je to.
Mirsad Đonlagić, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pozdravljam Vas, i kolege i kolegice u sali. Dakle, jedno je tačno, ono što je utvrđeno popisom u ovom trenutku to više nije tačno, to ne odgovara činjeničnom stanju. Ako nastavimo i dalje da raspravljamo mladi koji bježe iz ove zemlje i dalje će bježati i vjerovatno će u naredne dvije godine da bi raspravljali jedno 300 hiljada biti manje stanovnika Bosne i Hercegovine. Ne govorim o prirodnim, biološkim procesima koji su odnijeli, i što kaže, izbrisali sa lica zemlje pojedince koji su živjeli i na ovim prostorima. Ja, dakle, apelujem ako ikako možemo da se zadržimo na tehničkoj dimenziji ovog 17 pitanja, a ne da ovo tehničko pitanje pretvaramo u ekskluzivno političko pitanje. Ja zaista to ne razumijem. Ali evo, legitimno je pravo da se kandidira ovo pitanje i da se o ovom pitanju raspravlja. Ne znam zašto se to insistira da to mora biti baš danas na ovoj sjednici kad to možemo legalno i legitimno, i u skladu sa procedurom, da imamo na sljedećoj sjednici Parlamenta da oko svega ovoga raspravljamo. Hvala.
Hvala. Lazar Prodanović, ispravka krivog navoda.
Moja ispravka se odnosi na primjedbu uvaženog kolege Kožula, Predraga Kožula. Dakle, ja sasvim je jasno ne radi se o saglasnosti Zavoda za statistiku BiH, ali mi smo imali jako velik broj sjednica Centralnog popisnog biroa i smatram da se moralo doći do konsenzusa uvažavajući, dakle, naučnu metodologiju u obradi statističkih podataka i nakon takvog usvojenog, dakle, stava, izaći sa odlukom koja bi bila prihvatljiva za sve u skladu sa zakonom. I ja izuzetno cijenim uvaženog direktora Agencije za statistiku, ali me iznenađuje obzirom da ima, pored najvišeg stepena akademskog i naučnog znanja iz ove oblasti, ima jako veliko i političko iskustvo i bilo bi potpuno logično da se taj spoj, dakle naučnog, političkog iskustva iskoristio da se dođe do stavova koji bi bili prihvatljivi za sve. U tom smislu smatram neophodnost uključivanja Savjeta ministara i njegov stav o ovom, ovaj, prezentacije stavova Savjeta ministara o ovom problemu Parlamentarnoj skupštini, nakon čega bi se obavila rasprava u ovom Domu i donijeli zaključci koji bi bili u interesu svih građana Bosne i Hercegovine. Hvala vam.
Zamjenik predsjedavajućeg Šefik Džaferović.
Poštovani predsjedavajući, uvažene koleginice i kolege, dame i gospodo. Sasvim je sigurno da je Parlament institucija koja može da raspravlja o vrlo širokom spektru pitanja, i u to nema nikakve dileme. To jednostavno izvire iz pozicije Parlamenta, ali Parlament mora voditi računa da svojim angažmanom i djelovanjem ne utiče na primjenu zakona kod onih institucija koje su dužne da sprovode zakone, da primjenjuju zakone, mislim na izvršnu i na sudsku vlast. Zbog toga ja pozivam sve nas u Bosni i Hercegovini, ne samo ovaj Parlament, da se prestane politizirati sa jednim postupkom koji se nalazi pred organom uprave koji se zove Agencija za statistiku BiH, i dozvolimo im da završe svoj posao onako kako je to propisano zakonom. Mi smo konačno dobili Odluku direktora Agencije koja je u skladu sa zakonom, u skladu sa preporukama EUROSTAT-a i u skladu sa preporukama Međunarodnog monitoring tima. Ništa ovo nije slučajno i ništa ovo nije napamet, dakle to je duboko analizirano i takva je odluka donesena i svaka rasprava u ovom Parlamentu prije nego što se okonča procedura i po zakonu se ne ispoštuje sve ono kada je procedura u pitanju, što je propisano zakonom, ovaj Parlament ako je u zakonu navedeno imaće priliku da o tome raspravlja, ako nije neće. Dakle, za mene je pokušaj politizacije i ja zbog toga danas ne mogu podržati, kao ni ubuduće, ni jedan prijedlog 18 koji bi podrazumijevao raspravu koja može da ima implikacije na zakonito vođenje postupka od strane onih institucija koje vode postupak. Hvala vam.
Momčilo Novaković, diskusija.
Hvala vam. Gospodo predsjedavajući, uvaženi gosti. Prije nego što se vratim na raspravu o dnevnom redu, a čini mi se da raspravljamo o dnevnom redu, hoću reći samo da ni jednu rečenicu od ove što je rekao zamjenik predsjedavajućeg ne bih potpisao. Prelazim sada na raspravu o dnevnom redu. Ja sam na Ustavnopravnoj komisiji jučer na nekoliko zakona insistirao na doslovnoj primjeni jedne ustavne odredbe, a to je da se svi materijali u Parlament dostavljaju na tri jezika i dva pisma. Nekoliko puta sam ovdje na Parlamentu upozoravao da se ta praksa ne primjenjuje, odnosno da se ta ustavna obaveza ne poštuje. I da ne bi danas na način kako sam juče o tome diskutovao ja predlažem da usvojimo jedan zaključak kao prethodno pitanje, znači i da ne vodimo o tome raspravu, a on glasi: U skladu sa Ustavom BiH, te Poslovnikom o radu Predstavničkog doma službe će u nastavku procedure, misleći na zakone koje imamo, obezbijediti ispunjenje ustavne obaveze i dostaviti zakone na dva pisma i tri jezika. Drugi stav, ubuduće će službe sva dokumenta dostaviti poslanicima, u skladu sa njihovim izjašnjenjem, na tri jezika i dva pisma. Hvala vam lijepo. Molim službe samo da umnože ovaj zaključak.
Hvala. Sad imamo situaciju da imamo jedan prijedlog. Ispravka krivog navoda, Dušanka Majkić.
Tako se zove, ali ustvari htjela bi da dopunim ovo što je gospodin Novaković rekao. Ne samo da postaje praksa, nego praksa jednog naroda da dostavlja na jeziku druga dva naroda, a za svoj će kasnije. Imali smo neki dan da je direktor Kancelarije za razmatranje žalbi poslao izvještaj, i to pitanje je da li, je li izvještaj, na jeziku bošnjačkog naroda, a da je na jeziku za srpski i hrvatski rekao da će to uraditi kasnije nekad jednom. Dakle, ta priča o jeziku postaje sve problematičnija. Mislim da Kolegij takođe mora da vodi računa o tome, strašno je to kad se četiri zakona skinu sa dnevnog reda i to zbog toga što nismo ustavno postupili kad su u pitanju jezički prijedlozi. Ja vas molim da to unutar Kolegija vodita računa o tome, ne dostavljajte zakone koji nisu na propisani način dostavljeni u proceduru. I sasvim prihvatam ovo što je kolega Novaković rekao, moramo se poštovati, pa na kraju i jezike kojim govorimo da poštujemo međusobno, jer ćemo izbjeći mnogo ovakvih prilika kao što je na današnjoj sjednici. Hvala. 19
Hvala. Imamo prijedlog promjene dnevnog reda, odnosno ...
Ima Mirsad Mešić ...
Mirsad Mešić, ispravka krivog navoda.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ispravka krivog navoda se odnosi na gospođu Majkić. Prije nego što kažem u čemu je suština, sada tek vidim da je inicijativa o zaštiti bosanskog, jezika koja je pokretana ovdje na ovom Domu, bio pravi potez. Dakle, gospođo Majkić ne postoji jezik bošnjačkog naroda, postoji bosanski jezik, i molim Vas da kada već tražite da se poštuje Ustav BiH da poštujete i njegovu odredbu o nazivima jezika u Bosni i Hercegovini. Hvala.
Hvala. Hanka Vajzović.
Hvala lijepa. Sve srdačno pozdravljam. Zapravo sam htjela kazati gotovo isto ovo što je rekao kolega Mešić. Nije primjereno u ovom Parlamentu, u ovoj, u ovom Domu nazivati jezik jednoga naroda, buniti se, nazivati jezik jednog naroda tako deskriptivno, a tražiti nekakva svoja prava u jezičkom pogledu. Naravno, ima dosta neriješenih pitanja, imamo ustavno pravo na jezike entonacionalnih grupa, etnonacionalne jezike, ali jeste praksa da dobijamo od onog, dakle ovdje nije rješeno pitanje na kojem jeziku onaj ko šalje poruku treba pisati, da li se prilagoditi prmaocu poruke ili pak ostaviti, zadržati pravo da se izjašnjava, da se izražava na svome jeziku. Ja također dobijam na srpskom jeziku, ćirilicom i valjda bismo toliko mogli odnjegovati tolerancije da ne pravim problem što sam na tome, znam, razumijem ga, i pročitaću, i biće u redu, ako je pravilo da ispoštujemo jezik onoga ko šalje. Ovdje to ništa nije riješeno, a onda možemo do sutra praviti probleme, naravno pokušati da ne vrijeđamo jedni druge na ovaj način kako je to uradila gospođa Majkić. Hvala.
Dušanka Majkić, ispravak krivog navoda.
Dakle, ja zaista sam rekla jezik bošnjačkog, jezik hrvatskog i jezik srpskog naroda i nisam se uvredila što sam svoj jezik, nisam nazvala srpskim, nego rekla srpskog naroda zato što svi znanju koji je jezik srpskog naroda. Dakle, nisam imala namjeru da nikoga uvrijedim. Ako 20 vam nešto znači u Ustavu Republike Srpske stoji baš tako – jezik srpskog, jezik hrvatskog, jezik bošnjačkog naroda. Dakle, ja ne vrijeđam, ja govorim ono što piše u Ustavu, a znate dobro da su Ustav mjerili mnogi i na zahtjev mnogih je mjenjan, godinama. Dakle, nije mi namjera da nikog uvrijedim, ali je činjenica ovo što sam rekla. Hvala vam.
Moram da vas napomenem da je ovo rasprava o dnevnom redu i da smo ušli u raspravu o jeziku, molim da se držite dnevnog reda. Denis Bećirović, ispravka krivog navoda.
Nešto, gospodine predsjedavajući, Vi učestalo trudite se da se taj dnevni red poštuje kad diskutuju poslanici SDP-a, s druge strane kad drugi diskutuju i raspravljaju, evo koliko o dnevnom redu, niste baš učestali u tome. Međutim, ja sam se javio zbog toga što bi bilo potrebno u ovaj Parlament malo uvesti i iskrenosti, i zakonitosti, i ustavnosti, i ko god govori o jeziku da dobro prihvati i da zna da je jezik srpskog naroda srpski jezik, hrvatskog hrvatski, a bošnjačkog bosanski jezik, i na tom jeziku je potpisan Dejtonski mirovni sporazum. I zašto to dovodimo u pitanje? Ali od te stvari mene brine mnogo više jedna druga strateška stvar, zašto je Bosna i Hercegovina stalno u defanzivi i zašto mi uporno dozvoljavamo da se nesporne stvari problematiziraju i onda mi za godinu, dvije kao budemo sretni što to što je Ustavom zagarantovano što smo se izborili za to. Pa zar uopšte neko treba diskutovati o tome da nekom govori da je bosanski jezik jedan od ravnopravna tri jezika. Nažalost kada sam o tome govorio u jesen prošle godine nije baš bilo sluha, ali evo vidimo da te stvari sada još više eskaliraju. Tako da ako želimo pošten, ustavan i zakoniti pristup onda moramo i prihvatiti tri ravnopravna jezika bosanski, srpski i hrvatski jezik.
Znači, imamo prijedlog poslanika Staše Košarca, predsjednika Kluba SNSD-a, koji predlaže novu tačku dnevnog reda sa nazivom – Informacija Savjeta ministara BiH o Odluci o jedinstvenom Programu obrade podataka popisa stanovništva u Bosni i Hercegovini, koju je donio direktor Agencije za statistiku BiH Velimir Jukić. Imali smo i prijedlog poslanice Aleksandre Pandurević za promjenu ovog prijedloga, Ja ne znam jeste li vi usaglasili?
Jesmo.
Ja nemam taj prijedlog napismeno.
/nije uključen mikrofon/
Staša Košarac. 21
Hvala predsjedavajući. Uvažavajući nesposobnost Savjeta ministara da to sedam dana nakon Odluke dostavi i raspravlja i dostavi u Parlament, a s obzirom na činjenicu da u razgovoru sa kolegama sam uvidio da postoji spremnost da se podrži zaključak da se za narednu sjednicu, 31., traži potpuna informacija Savjeta ministara mislim da je to dovoljno da od Savjeta ministara zatražimo da na toj sjednici, znači 31., bude informacija Savjeta ministara o ovome. Izražavajući svoje žaljenje još jedanput ... Savjeta ministara da je nesposoban, sedam dana je prošlo nemamo njegovu informaciju. Hvala.
Stavljam na glasanje korigovani prijedlog tačke dnevnog reda. Za 11, protiv 19, uzdržanih 7. Ne postoji opšta većina, prijedlog nije prošao. Konstatujem da 30. sjednica Doma ima sljedeći: Dnevni red 1. Usvajanje zapisnika sa 28. i 29. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja; 3. Zahtjev poslanika Mladena Bosića, Šefika Džaferovića i Borjane Krišto za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, zakon broj: 01-02-1-1403/16, od 12.05.2016. godine; 4. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Savjetu ministara Bosne i Hercegovine – predlagač: Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti polova, zakon broj: 01-02-1-79/16, od 05.01.2016. godine (drugo čitanje); 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-341/16, od 04.03.2016. godine (drugo čitanje); 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju političkih partija – predlagači: članovi Interresorne radne grupe za izradu izmjena izbornog zakonodavstva, poslanici Borjana Krišto, Hazim Rančić i Lazar Prodanović, zakon broj: 01-02-1- 1033/16, od 04.04.2016. godine (drugo čitanje); 7. Prijedlog okvirnog zakona o liječenju neplodnosti biomedicinski potpomognutom oplodnjom – predlagač: Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti polova, zakon broj: 01- 02-1-882/16, od 17.03.2016. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije (prvo čitanje); 8. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o javnim nabavkama – predlagač: poslanik Damir Bećirović, zakon broj: 01-02-1-1303/16, od 04.05.2016. godine sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije (prvo čitanje); 9. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Savjetu ministara Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Damir Bećirović, zakon broj: 01-02-1-1304/16, od 04.05.2016. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije (prvo čitanje); 22 10. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-26/15, od 28.01.2016. godine; 11. Izvještaj o radu Savjeta ministara BiH za 2015. godinu, broj: 01,02-50-19-850/16, od 16.03.2016. godine; 12. Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju u 2015. godini, broj: 01,02-28-1273/16, od 28.04.2016. godine; 13. Izvještaj o sprovođenju zakona iz nadležnosti Centralne izborne komisije BiH u 2015. godini, broj: 01,02-50-19-1301/16, od 04.05.2016. godine; 14. Informacijа o radu Tužilaštva BiH za 2015. godinu, akt broj: 01-09-1205/16, od 21.04.2016. godine; 15. Razmatranje poslaničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene 27.04.2016. godine, koja glasi: „Predstavnički dom PSBiH poziva nadležne organe Grada Mostara da u najkraćem roku ukinu neprimjerene nazive ulica u Mostaru koje nose imena zvaničnika fašističke NDH – Mile Budaka, Jure Francetića, Ante Vokića i Mladena Lorkovića“, akt broj: 01-50-1-1254/16; 16. Prijedlog rezolucije o neprihvatanju izgradnje skladišta i odlagališta nuklearnog otpada, iskorišćenih izvora i istrošenog nuklearno goriva i protivljenju aktivnostima u vezi sa izgradnjom skladišta i odlagališta na Trgovskoj gori, Opiština Dvor, Republika Hrvatska – predlagači: poslanici Diana Zelenika, Borislav Bojić i Jasmin Emrić, broj: 01-02-2- 1504/16, od 20.05.2016. godine; 17. Prijedlog deklaracije o osudi govora mržnje – predlagači: poslanici Saša Magazinović, Lazar Prodanović i Senad Šepić, broj: 01-02-2-1381/16, od 10.05.2016. godine; 18. Prijedog odluke o izmjeni Odluke o imenovanju članova parlamentarnih delegacija – predlagač: Kolegij Predstavničkog doma PSBiH, broj: 01-50-1-1384/16, od 23.05.2016. godine; 19. Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o imenovanju Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije – predlagač: Kolegij Predstavničkog doma PSBiH, broj: 01-50-1-1384/16, od 23.05.2016. godine; 20. Prijedlog zaključka Kluba poslanik SDS-a: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Zajedničku komisiju za nadzor nad radom Obavještajno-bezbjedonosne agencije Bosne i Hercegovine da ispita navode iznesene na javnom servisu – Radio- televiziji Republike Srpske o navodnom učešću Ministarstva bezbjednosti BiH, Obavještajno-bezbjedonosne agencije BiH, kao i nekih stranih obavještajnih službi u organizaciji mirnih protesta koji su održani u Banjaluci 14.05.2016. godine“, broj: 01-04- 1517/16, od 23.05.2016. godine; 21. Prijedlog zaključka o formiranju Istražene komisije Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za utvrđivanje stanja u Izvozno-kreditnoj ageniciji Bosne i Hercegovine – predlagač: Kolegij Predstavničkog doma PSBiH u proširenom sastavu, broj: 01-34-1- 1523/16, od 23.05.2016. godine; 22. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju programa posebnih mjera oporavka nakon poplava i upravljanje rizikom od poplava – dio koji se odnosi na Bosnu i Hercegovinu, broj: 01,02-05-2-1377/16, od 10.05.2016. godine; 23. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o Centru za istraživanje i inovaciju Zapadnog Balkana – WISE, broj: 01,02-05-2-1419/16, od 16.05.2016. godine; 24. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Kabineta ministra Ukrajine o saradnji u borbi protiv kriminala, broj: 01,02-05-2-1420/16, od 16.05.2016. godine; 23 25. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Austrije o naučnoj i tehnološkoj saradnji, broj: 01,02-05-2-1422/16, od 16.05.2016. godine. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje zapisnika sa 28. i 29. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Zapisnik ste svi dobili. Ima li primjedbi? Poslanik Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem. Hoćemo gospodine predsjedniče prvo o jednom, pa onda o drugom, pošto imam na oba primjedbe. Dakle, na stranici 7. sa 28. sjedince ja predlažem onde gdje sam ja diskutirao, znači komentirao odgovor dobiven od Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH i izrazio nezadovoljstvo stanjem kada su u pitanju kapaciteti Bosne i Hercegovine. Ja bih ovdje iza „pitanju“ dodao „kada su u pitanju usklađenost potreba i kapaciteti Bosne i Hercegovine“. Znači samo bih te dvije riječi dodao. A hoću li odmah sad i o 29., imam primjedbu, ili poslije. Može?
Može, može zajedno je.
E dobro, znači ovdje također imam, evo sasvim slučajno, na stranici 7., dakle isto kod mog komentara dobivenog odgovora – Nikola Lovrinović je izrazio nezadovoljstvo što nije dobio odgovor od Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice, i u nastavku treba dodati: „koje se tiču povrata stana gospođe Filipović u Općini Novo Sarajevo.“ Da se doda, evo ništa više. Hvala.
Hvala. Momčilo Novaković.
Pa, ja sam se javio, gospodine predsjedavajući, samo da mi kažete šta je Kolegij dogovorio vezano za zaključak koji sam ja predložio kao prethodno pitanje, odnosno da ga usvojimo kao prethodni zaključak. Mislio sam da ćemo to uraditi prije nego što počnemo sa realizacijom dnevnog reda ili ste možda planirali na nekoj drugoj tački. 24
Pa vidite, ono je, Kolegij je zaključio da je Vaš zaključak bio mimo tačke dnevnog reda, odnosno definisanja dnevnog reda. Prema tome uzeli smo to k znanju, konsultovaćemo se s Vama na koji način da to, da li da stavimo kao zaključak Skupštine ili da to bude odluka Kolegija, ili na neki drugi način, uglavnom taj zaključak koji ste predložili nije stavljen na glasanje zato što nije bio u skladu sa tekućom tačkom dnevnog reda. Primili smo to k znanju, naćemo rješenje oko toga. Nema više prijavljenih. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda, Ad. 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja U skladu sa članom 170. Poslovnika do ove sjednice Doma pitanja i inicijative u pisanoj formi postavili su poslanici: Senad Šepić postavio dva pitanja Savjetu ministara BiH, uputio jednu poslaničku inicijativu Predsjedništvu BiH, Savjetu ministara BiH i Ministarstvu inostranih poslova i jednu inicijativu Ministarstvu inostranih poslova BiH; Sadik Ahmetović postavio pitanje Upravi za indirektno oporezivanje; Nikola Lovrinović postavio pitanje Upravnom odboru i Menadžmentu RTV Bosne i Hercegovine, Upravnom odboru i Menadžmentu RTV Federacije BiH i Upravnom odboru i Menadžmentu RTV Republike Srpske; Mirsad Đonlagić postavio pitanje Savjetu ministara i Ministarstvu spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH; Aleksandra Pandurević postavila pitanje direktorici Poreske uprave Republike Srpske. Do današnje sjednice dostavljeni su sljedeći odgovori: Na pitanje Maje Gasal-Vražalica, postavljeno u usmenoj formi na 26. sjednici, odgovor dostavilo Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa; na pitanje Senada Šepića, postavljeno u pisanoj formi na 27. sjednici, odgovor su dostavili Zavod za zapošljavanje Brčko Distrikta, Vlada Republike Srpske i Vlada Federacije BiH, Savjet ministara BiH dostavio odgovor na pitanje postavljeno u pisanoj formi na 27. sjednici i na inicijativu podnesenu na 26. sjednici, Ministarstvo inostranih poslova dostavilo odgovor na inicijativu; na pitanje Aleksandre Pandurević, postavljeno u pisanoj formi na 27. sjednici, odgovor dostavio Savjet ministara; na pitanja Denisa Bećirovića, postavljena u pisanoj formi na 26. sjednici, odgovor je dostavio Savjet ministara; na dopunska pitanja Damira Arnauta odgovor je dostavio Savjet ministara; na pitanja Mirsada Đonlagića, postavljeno u pisanoj formi na 27. sjednici, odgovor je dostavio Savjet ministara; na pitanje Nermine Kapetanović, postavljeno u usmenoj formi na 26. sjednici, Savjet ministara proslijedio odgovor Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice. Ko želi da komentariše dobijene odgovore? Maja Gasal-Vražalica komentar.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja se zahvaljujem ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH na dostavljenom odgovoru, s kojim ja nažalost nisam zadovoljna, jer kad pročitam odgovor vidim da, ili Ured za veterinarstvo BiH, ili sam ministar, nije dovoljno upoznat sa problematikom, odnosno da će 25 Bosna i Hercegovina ostati jedina zemlja na Balkanu koja se neće aktivno uključiti u kampanju za dobrobit i zdravlje životinja na Balkanu i zemljama regiona. Ono što želim reći jeste, a referiraću se kada bude tačka dnevnog reda Izvještaj o radu Vijeća ministara, jeste da Ured za veterinarstvo BiH izbjegava da prihvati, odnosno da radi po svojoj zakonskoj nadležnosti da se posveti ovom pitanju i uskladi svoje pravilnike kako bi postupio, kako sprovođenju samih pravilnika, tako i Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja. Tako da ovo što sam ja postavila kao pitanje, a što ste Vi uvaženi ministre dali kao odgovor, kroz Izvještaj će se vidjeti, odnosno kroz moje komentare da Ured za veterinarstvo i sam njegov direktor ne želi da pristupi da se konačno Bosna i Hercegovina suoči sa problemom pasa lutalica i da se poduzmu sve mjere koje bi konačno dovele do toga da Bosna i Hercegovina, odnosno svi njeni građani i građanke mogu se sigurno kretati ulicama Bosne i Hercegovine. Druga stvar, ja od ministra pravde, odnosno Ministarstva pravde BiH već dva i po mjeseca nemam odgovor. Hvala.
Dobro. Poslanik Damir Arnaut.
Zahvaljujem se. Komentiraću odgovor koji sam dobio od Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Vi znate ja sam rijetko zadovoljan odgovorima koje dobijem od članova Vijeća ministara, ali sam istovremeno svjestan da nisu ministri ti koji pripremaju odgovor, već da to rade činovnici, i rijetko sam zadovoljan zato što uglavnom dobivam zaista činovnički sročene odgovore koji izbjegavaju odgovoriti na teška pitanja, a ta teška pitanja nisu sročena s ciljem kritike, već s ciljem da Bosna i Hercegovina i njene institucije krenu naprijed. Međutim, ovo je zaista izuzetak kada je Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa u pitanju. Zaista, evo već treći put dobivam izuzetno kvalitetno sročen odgovor, nimalo nema činovničkog jezika u tim odgovorima i vidim da su oni koji pripremaju te odgovore svjesni činjenice da je moj cilj, ovaj, da nešto napravimo, da nešto ostvarimo, da pitanja postavljam s ciljem da ponukam one koji rade na implementaciji različitih zakona i poslova da to rade još i bolje, i zaista imam tu komunikacija od strane Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. I mogu samo konstatovati da, bez obzira što činovnici pripremaju te odgovore, mislim da činovnici uvijek prate politiku. I ja ne znam je li to, ali definitivno se može primijetiti da je u ovom slučaju uspostavljena jedna odgovorna politika u Ministarstvu koja se izgleda filtrira na najniži nivo u tom Ministarstvu, ako je samo suditi po kvalitetu odgovora. A ne može biti slučajnost da ovo Ministarstvo dostavlja tako kvalitetne odgovore, a recimo istovremeno od Ministarstva vanjskih poslova maltene ih nikako ne dobivam, dakle oni odbijaju dostavljate odgovore ili kad ih dostave onda su činovnički sročeni. Ima još tu par ministarstava. Ja bih zaista apelovao na sve ministre da slijede ovaj primjer. Zahvaljujem se.
Hvala. Mirsad Đonlagić, komentar. 26
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa, ja već u nekoliko navrata postavljam pitanja Ministarstvu prometa i komunikacija vezano za implementaciju okvirnog plana, Okvirnog strateškog plana za razvoj infrastrukture u Bosni i Hercegovini. Naravno, nezadovoljan sam Prioritetnom listom ovih projekata koja je usvojena jer sam dobio pregled tih 16 projekata koji su usvojeni i nigdje nema nijednog projekta iz Sjeveroistočne Bosne. Takođe sam nezadovoljan i sa ovim odgovorom koji sam dobio od Ministarstva prometa i komunikacija gdje sam postavio pitanje – koliko sredstava je Bosna i Hercegovina povukla iz EU i koliko sredstava je od tih dobivenih sredstava iskorišteno i u šta. Naravno, ja taj podatak ovdje nisam dobio i ovaj put izražava svoje nezadovoljstvo činjenicom da sam dobio jedan uopšteni odgovor koji meni u stvari ništa ne znači, a naravno i onima koji budu čitali taj odgovor koji sam ja dobio. Zato molim Ministarstvo prometa i komunikacija da na ovaj odgovor, na ovo pitanje koje sam ja postavio posljednje da jedan konkretniji odgovor, da vidim, da dobijemo pregled dobivenih i utrošenih sredstava za infrastrukturne projekte u Bosni i Hercegovini. A meni govoriti da su infrastrukturni projekti, ili bilo kome ovdje ko sjedi u ovoj sali, da su to značajni projekti, ja mislim da to nema smisla i nema potrebe za takvo nešto. Dakle, ja nisam zadovoljan sa odgovorom i tražim da se taj odgovor kompletira i da ga dobijem ponovo. Hvala.
Hvala. Nemamo više prijavljenih za komentare. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, Ad. 3. Zahtjev poslanika Mladena Bosića, Šefika Džaferovića i Borjane Krišto za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, zakon broj: 01-02-1-1403/16, od 12.05.2016. godine Zakonodavno-pravni sektor je 23.05.2016. dostavio Mišljenje o usklađenosti Prijedloga zakona sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine kojim je utvrđeno da je u cjelini usklađen sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma i Jedinstvenim pravilima. Kao što znate o zakonima u hitnoj proceduri smo donijeli ranije odluku da se obavi odmah rasprava o proceduri i izvrši glasanje. Ukoliko bude prihvaćena hitna procedura idemo u raspravu o Prijedlogu zakona. Znači, otvaram raspravu o zahtjevu za hitnu proceduru. Jasmin Emrić.
Zahvaljujem predsjedavajući. Srdačan pozdrav svim prisutnima. 27 Kao predsjednik Komisije za odlučivanje o sukobu interesa takođe želim naglasiti da je potrebno hitno riješiti pitanje rada Komisije za odlučivanje o sukobu interesa. Htio bih vas kratko upoznati da Komisija od 15.02. tekuće godine je u blokadi zbog administrativno tehničkih prepreka, odnosno nakon što smo brisani kao Organizaciona jedinica Parlamentarne skupštine nismo još uvijek riješili ...
Gospodine Emriću, ovo je sad priča o hitnosti i onda glasamo. Ako bude usvojeno po hitnoj proceduri onda će biti rasprava.
U redu. Zahvaljujem.
Dušanka Majkić, je li isti slučaj, o hitnosti znači ...
Nešto sam naučila, procedura je procedura, a zakon je zakon. Dakle, razlog zbog čega mislim da treba podržati hitnu proceduru je što već treća godina Parlament nije završio svoj posao i nije definisao status Komisije o sukobu interesa. Zbog tog našeg nemara, za koji mnogi smatraju da smo učinili namjerno da se ne bi mogao sankcionisati sukob interesa, mnogi nas zbog toga osuđuju i do sada očito Parlament nije pokazao dobru volju da stavi tačku na to. Zato nema ni jedne sekunde da bismo smjeli dalje odlagati ovo. Drugi razlog je da u ladicama čeka, kažu, nekoliko stotina zahtjeva za ocjenu povrede sukoba interesa, i nemamo više šta da odlažemo. Dakle, mislim da treba danas donijeti odluku konačno kuda dalje kada je u pitanju ova materija.
Hvala. Molim da se pripremite za glasanje o hitnoj proceduri. Za 23, protiv 4, uzdržanih 11. Postoji opšta većina i entitetska većina, usvojili smo da raspravljamo po hitnoj proceduri. Sada otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Poslanica Dušanka Majkić.
Pa ja sam iznenađena da se Kolegij odlučio na ovaj vid prijedloga a to znači da prijedlog da se ono što radi Komisija kao samostalna komisija, koja je samostalno tijelo koje smo osnovali, na čiji rad se stavlja pečat Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. I ovo je već neki, nekoliko puta nam se to dešava. Isti slučaj ... imali smo kada se donosio Zakon o Agenciji za prevenciju korupcije, i tu je Komisija imala isti takav status, čak je stavljena bila unutar Agencije. Zamislite Komisija koja prati rad Agencije postala njen sastavni dio. Dakle, mislim da postoji jednostavan način za rješavanje, a to je, Parlament da formira posebnu komisiju, jer već imamo 5 posebnih tijela nezavisnih, čiji je zadatak da se bavi sukobom 28 interesa, a u nadležnosti Agencije za prevenciju korupcije treba da ostane stručna i administrativna podrška. Jer šta je u stvari zadatak Agencije, pored toga što tri lica iz menadžmenta učestvuju u radu Komisije, šta je zadatak Agencije? Njen zadatak je jedino da dostavi zahtjeve za rješavanje pitanja sukoba interesa nadležnoj komisiji. Moramo priznati da smo napravili loš posao time što smo oduzeli ovo Centralnoj izbornoj komisiji koja je to radila kako je radila. I od tada nismo uspjeli još da se oporavimo, i pitanje je kad ćemo se oporaviti ako nam je uopšte stalo da ovaj problem riješimo. A podsjećam vas na ono što je Izvještaj o napretku Bosne i Hercegovine za 2015. godinu koji kaže da je Zakon o sukobu interesa iz 2013. godine značajno urušio zakonski okvir u ovoj oblasti i nadležnost za praćenje provođenja Zakona sa CIK-a prebacio na parlamentarnu komisiju. Takvo rješenje ne daje minimum osnova za transparentan rad i osigurava pristup odlučivanju o potencijalnom sukobu interesa članova Komisije i kolega, stranačkih kolega. Dakle, loš smo posao napravili, ali da vidimo kako se možemo i spasiti. I ovo, jer ja predpostavljam da neće biti drugo rješenje, znači jedino rješenje je da Parlament formira komisiju koja će imati isti status kao i ona Komisija za praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije. ... nezavisno tijelo, ona bi se bavila sukobom interesa, u tome bi joj pomagali oni ljudi koji su smješteni u Agenciji za prevenciju korupcije, ali udarati pečat, postoji Zakon o pečatima, postoji Zakon o čuvanju i uništavanju pečata, nije realno, i ne znam ko bi to članova Kolegija prihvatio da udari pečat Parlamentarne skupštine na nešto, iza čega ne stoji Parlamentarna skupština. Mislim da prijedlog nije dobar. Evo, ja sugerišem da ponovimo rješenje koje smo već imali kad je u pitanju ova Komisija za praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i riješimo taj problem. Ovo je nepotrebno odugovlačenje dalje.
Jasmin Emrić, diskusija.
Zahvaljujem. Samo ću u uvodnom dijelu nekoliko informacija o radu Komsije. Nakon izmjena i dopuna Zakona o sprečavanju sukoba interesa u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine formirana je Komisija u prvom sazivu, zatim u drugom sazivu i dogovoren je način rada Komisije tako što je Komisija koristila pečat i memorandum Parlamentarne skupštine i Komisiji je dodijeljen organizacioni broj, odnosno ista je postala Organizaciona jedinica Parlamentarne skupštine. Cijelo vrijeme je bilo, i sada je prisutan problem neriješenog statusa Komisije i vođene su službene korespondencije između Komisije, Sekretarijata, Zajedničkog kolegija sa svrhom i namjerom da se riješi pitanje rada Komisije, te da se otklone sve administrativno- tehničke prepreke kako bi Komisija mogla da radi. U tom, mogu slobodno reći, dogovorenom privremenom režimu rada bilo je 5 sjednica Komisije za odlučivanje o sukobu interesa i Komisija je radila sve do 15.02. tekuće godine kada je, zbog toga što je Sekretarijat Parlamentarne skupštine brisao Komisiju, ista blokirana jer se ne zna koji će Komisija pečat koristiti, koji će Komisija memorandum koristiti, pa na neki način i gdje je sjedište Komisije, itd. Također želim dati informaciju koja je opća poznata, ali evo da podijelim sa kolegama, da je formiran Ured Komisije pri Agenciji. Ured obavlja administrativne stručne poslove za Komisiju. Ali Komisija je kao njen status ostao između, trenutno znači između Parlamentarne skupštine i Agencije. I potrebno je hitno da se riješi ovo pitanje da bi Komisija mogla dalje da radi. I ovaj Prijedlog Kolegija Predstavničkog doma vidim samo kao želju da se omogući dalji rad Komisije, a zatim da se otvore kao, a i jesu već u toku rasprave oko daleko dubljih izmjena Zakona, kako bi se na kraju ispoštovale preporuke GRECO-a. 29 Ja imam nedoumicu oko ovog Prijedloga iz razloga što je Agencija dala svoje mišljenje na Prijedlog dopuna Zakona. Agencija smatra da je Prijedlog zakona o dopunama Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine neprovodiv i u suprotnosti sa pozitivnim zakonskim propisima. Zakon o pečatu institucija Bosne i Hercegovine ne propisuje mogućnost da se pečat jedne institucije koristi za ovjeru autentičnosti akata druge institucije ili tijela. I dalje se Agencija poziva na mišljenje Ministarstva pravde koje zaključuje da je Komisija neovisno tijelo Parlamentarne skupštine BiH, a u daljnjem tekstu mišljenja Ministarstva pravde se kaže da Komisija ne može rješenje, da se Komsija ne može rješenjem odrediti kao Organizacijska jedinica Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Stoga sam ja, iako sam upozoren da po hitnoj proceduri nema amandmana, ali evo pokušao sam da iskoristim ovu formu ispravljanja neke štamparske greške, mada se u ovom slučaju ... ne radi, ali da bi omogućili daljnji rad Komisije, da bi riješili ove nedoumice, da Komisija nastavi sa radom kao što je to bila prethodna praksa, da koristi memorandum i pečat Parlamentarne skupštine dok se ne postigne neko bolje i kvalitetnije rješenje. Zahvaljujem.
Zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Džaferović.
Poštovani predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Mi se o ovome o čemu je govorio, pitanju o kojem je govorio gospodin Emrić bavimo nakon što je na jedan nezgrapan način, na jedan neprihvatljiv način, i ja sam o tome govorio i u prošlom sazivu Parlamenta, izmijenjen prvobitni Zakon o sprečavanju sukoba interesa u Bosni i Hercegovini. Ovo su samo posljedice toga. Dakle, tada se iz aviona, što se kolokvijalno kaže, moglo vidjeti da će biti problemi i da taj institut ima ozbiljan problem. Prvo je napravljen problem što je razbijen institut sukoba interesa koji se jedinstveno primjenjivao u cijeloj Bosni i Hercegovini, ja i o tome mogu da govorim, pa su se onda počele separatno primjenjivati po entitetima, mislim da u jednom entitetu još uvijek to nije definirano, na nivou države, ostalo je pitanje Distrikta, kantona, općina, dakle jedan opći haos je nastupio zbog dva poteza. Jedan potez je povukla Centralna izborna komisija vezano za onaj Pravilnik i ona jedinstvena pravila kada je praktično omogućena ova parcijalna primjena Zakona, a drugi je zapravo ovaj koji je bio katastrofalan, koji je u potpunosti uništio, i to je uradila Parlamentarna skupština BiH, izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju sukoba interesa. I ovo što danas radimo je pokušaj da izađemo iz ovog stanja. Poštovani zastupnici, tačno je da postoji Komisija, tačno je da je ona tijelo, sve je to, dakle, tačno, ali je također tačno napisano da administrativne, tehničke i stručne poslove, u stavu (7) odgovarajućeg člana, toj Komisiji pruža Agencija za prevenciju korupcije. To tako piše tamo. I ako to piše tamo naš pokušaj da damo pečat, kojeg je moguće dobiti u ovoj situaciji, je zapravo samo pokušaj da izađemo iz ovog stanja u kojem se sada nalazimo. Ja spadam u red onih koji smatraju da ovaj institut treba postaviti na potpuno drugačiji način, ovo vama omogućava da radite, da završite posao i niko vam ne smeta da sutra, vi ste tamo zastupnici, predložite ovdje u Parlamentu rješenje koje će biti neko rješenje koje će biti pametnije, koje će biti normalnije, koje će biti primjereno potrebama Bosne i Hercegovine, jer imamo ozbiljne primjedbe međunarodnih institucija na rješenja koja mi imamo sada u Bosni i Hercegovini. Zato ovo shvatite, šta, u čemu je problem da se gore, da gore piše Komisija i da dole bude pečat ove Agencije, ako je to Zakon tako kazao. Ja ne znam u čemu bi bio problem. Pazite, ovaj, ranije je Centralna izborna komisija 30 raspravljala o sukobu interesa, pa je bio pečat Centralne izborne komisije. Doduše Centralna izborna komisija je imala ingerencije i ona je donosila, dakle, te odluke. Ovo jeste nešto drugačija situacija, ali nije situacija koja, za koju se može kazati da je neprimjenjiva. Dakle, moramo popraviti kompletan član, moramo izbaciti ovu odredbu da administrativne, stručne i tehničke poslove obavlja ova Agencija za prevenciju, moramo staviti da je to Parlament BiH ... Kako će to ljudi napraviti ovdje? U tome je problem. Toliko, hvala vam.
Hvala. Dušanka Majkić, ispravka krivog navoda.
Dakle, pitanje je ključno šta radi Agencija, gdje se ona dotiče sa Komisijom. Jedini posao koji ona radi je da prikupi zahtjeve za rješavanje sukoba interesa i proslijedi ih Komisiji. Komisija je parlamentarno tijelo, mi smo odredili sastav, mi smo rekli to je nezavisno parlamentarno tijelo, odnosno tijelo Parlamentarne skupštine. Da to kažemo mi smo riješili sudbinu te Komisije. Agencija će i dalje raditi posao koji smo joj mi odredili, a to je da imamo ... 7, 10, koliko ima zaposlenih, koji će prikupljati zahtjeve za rješavanje sukoba interesa i dostavljati ih u nekom kontinuitetu nadležnoj Komisiji. Ali je to parlamentarno tijelo i nemamo više nikakvih problema. Ne možemo tražiti da se na pečat Komisije, koja visi u vazduhu, da se udara pečat Agencije za prevenciju korupcije. Pa mislim, nije to, ja zaista ne vjerujem da je to tako teško razumjeti. To nema nikakvog osnova za to. Ako kažemo da je to parlamentarno tijelo imat ćemo jednog čovjeka koji će voditi računa o tome. Ovi ljudi, kad bude rasprava na tu temu, će dolaziti na sjednicu Komisije, ovi iz Agencije, i otići na svoje radno mjesto, vratiti se, a čovjek koji priprema to sve, na način kako se to radi u Parlamentu, jer to i ne zna Agencija, završit će taj posao. To je jednostavno rješenje, samo ako kažemo da je Komisija parlamentarno, nezavizno parlamentarno tijelo koje će koristiti stručne i administrativne poslove koje radi Agencija, i završili smo taj posao. Nemojte da ostavljamo Komisiji sad, evo gospodinu Emriću kao poslaniku koji treba sam da riješi taj problem, nije korektno, danas moramo riješiti to pitanje. I mislim da ovo nije, ovo je neki pokušaj koji zaista ne stoji. Mislim da bismo jednim potezom mogli samo rješenjem statusa.
Zamjenik predsjedavajućeg, Džaferović.
Nije ovo, ljudi, jednostavno pitanje. Dakle, ovo je složeno pitanje. Ja razumijem, dakle, svaku diskusiju, i ovu od gospođe Majkić koja ide tim putem. Dakle, Zakon nije jasan, Zakon zahtijeva intervenciju, nije ga moguće primijeniti ovako kakav jeste. Prvo, dakle treba pročitati kompletan član koji govori o Komisiji. Dakle, nigdje se ne kaže da je Komisija parlamentarno tijelo, ne kaže se sada u Zakonu, nigdje se ne kaže da je samostalno parlamentarno tijelo, nego se kaže da je Komisija, i pazite ljudi u tu Komisiju kao punopravni članovi, osim 6 članova Parlamenta, ulaze direktor i dva zamjenika direktora Agencije za prevenciju korupcije, oni su članovi te Komisije. Prema tome, ako hoćemo, dakle, da izađemo iz ove situacije sada, onda je, mi smo razmišljali, dakle, o tome, svako ko ima pametniju ideju ona je prihvatljiva, samo moramo to da završimo, moramo da deblokiramo rad Komisije. Ovo je put. Ako napišemo da je 31 to parlamentarno tijelo, da je to samostalno parlamentarno tijelo mora se mijenjati odredba Zakona koja kaže da Agencija ne pruža, ovaj, administrativne, tehničke i druge usluge, nego službe Parlamenta BiH. I onda će Ministarstvo pravde dati pečat, neće biti problema nikakvih i moći ćemo da postupamo. Prema tome, u tome je suština. Ili hajte da sjednemo da danas usvojimo ovo, da Komisija počne sa radom, da formiramo grupu, i ovo je rješenje, koja će predložiti jedan normalan Zakon o sprečavanju sukoba interesa u Bosni i Hercegovini, i to riješiti na pravi način. Toliko, hvala vam.
Hvala. Dušanka Majkić, ispravka krivog navoda.
... pitanje da li smo rješenje napravili, jer ne možete prisiliti direktora Agencije da stavlja pečat na neku komisiju koja nije njegovo tijelo, koju on ne kontroliše. Njemu zakon, postoje tačno propisi kako se, gdje se pečat stavlja i na koji način se postupa s njim, na koji način se nadzire i na koji način se uništava. Ne možemo mi natjerati nekog da stavlja pečate na akta koja direktno on ne nadzire. Dakle, kako smo napravili to? Pa 6 poslanika i delegata je u tome, kao i u ovoj Komisiji za prevenciju, za nadzor nad prevencijom. Dakle, isto tako imamo 3 poslanika, 3 delegata i 3 ostala neka druga, ovdje je to Agencija za prevenciju korupcije, a ovdje je to Akademska zajednica i nevladin sektor. Ista stvar. Pa to je najbezazlenije pitanje. I može ostati, gospodine Džaferoviću nije to sporno da ti ljudi koji rade u Agenciji, jer ..., pripremiti dobro, ne može to raditi Parlament. Ali da pripreme sve i da samo jedan čovjek operativno opslužuje Komisiju mi bismo taj problem zatvorili.
Predsjedavajući Doma, gospodin Mladen Bosić ima riječ. Izvolite.
Mi smo o ovom raspravljali satima, ovo je izgleda jednostrano pitanje, a onda kad vidite šta se desilo sve je zakomplikovala odredba Zakona koja je unijela nerazumijevanje u čitavoj stvari. I ja se slažem, greška je bila što smo išli u oduzimanje ingerencije Centralnoj izbornoj komisiji. I gospođo Majkić da Vas napomenem da je to bio upravo, inicijativa je bila inicijativa SNSD-a tada da se ide u ovom smjeru, da se ovo ovako uradi. Sada mi pokušavamo da nađemo način da se deblokira rad. Ovo je jedan od načina koji je Kolegij predložio isključivo da bi deblokirali rad. Jasno je, ovo nije dobro rješenje, treba mijenjati Zakon. Jedino moguće je da promijenimo Zakon. Znači, mi sada želimo da uradimo korak koji će deblokirati rad Komisije, jer jasno ako se našlo 100 zahtjeva, odnosno prijava u ladici, naše odbijanje da ovo uradimo danas na ovoj sjednici će biti pokušaj da se ti zahtjevi ne stave u proceduru. Znači, prijedlog je da se usvoji ovaj Prijedlog Kolegija da se deblokira rad Komisije, a onda da se vidi na koji način promijeniti Zakon da bi najbolje bio zaštićen interes oko, i oko nezavisnosti rada poslanika, ali i oko sprečavanja korupcije oko sukoba interesa. 32
Hvala lijepo. Gospodin Hazim Rančić, diskusija.
Hvala lijepo. Evo, nakon nekoliko diskusija i replika. Pod jedan, ako smo spremni i hvalimo prethodno rješenje koje je bilo u praksi, na način da je Centralna izborna komisija o tome odlučivala i ako ima dovoljan broj ruku ili neka potrebna većina parlamentarna, hajmo donijeti zakon i vratiti staro rješenje. Evo, za sljedeću sjednicu to možemo pripremiti ako ima volje među nama, dovoljan broj glasova. Jer hvalimo to rješenje, pa ako je dobro hajmo ga vratiti. Pod dva, nakon što je oboren Zakon i nadležnost CIK-a ljudi koji su to tamo tehnički radili smješteni su u Agenciju. A onda je rečeno biće ova Komisija od 9 članova, 3 poslanika, 3 delegata, direktor i dva zamjenika iz Agencije, i nije riješeno jel to neka obična komisija ili je to parlamentarno tijelo, piše komisija. Ako smo htjeli riješiti, moja zamjerka se odnosi prema vama, onda ste, obzirom da ste vi predlagači Zakona i tretirali ste samo jedan član, zašto niste išli i na član 17. pa precizirali da je to parlamentarna komisija. Onda ne bi imali dileme i onda bi stručne službe Parlamenta opsluživale i onda bi imali pečat u skladu sa amandmanima koje je napisao kolega Emrić. Pa evo, ja govorim ako je opredjeljenje da je to parlamentarna komisija mogli ste tretirati član 17. pa dodati tu riječ, a onda u članu 4., vezano za pečat, bilo bi nesporno da se koristi pečat Parlamentarne skupštine BiH uz podrušku ili Ureda iz Agencije ili, evo imaju oni tamo šta raditi, ili uz podršku stručne službe i Parlamenta. Ali svakako ovo pitanje treba riješiti na jedan od ovih načina. I molim, evo da razmotrimo, znamo svi šta piše u članu 133. vezano za hitnost, i eventualne amandmane tokom ove rasprave, pa ja molim kolegu neka ne odustaje, neka ih uloži, neka insistira, pa evo, neka Parlament odluči za koju će varijantu, za koju će se varijantu, ili ovo postojeće stanje, pa da glasamo za Zakon, ili da ga popravimo na ovaj način. Trenutno sad ne možemo djelovati na član 17. jer ga vi niste tretirali u Zakonu, ne možemo mijenjati status Komisije. Možda i da usvojimo ovako, podržat ćemo, ali bi najbolje bilo ako se možemo presabrati u poziciji i vratiti na scenu stari Zakon i nadležnosti Centralne izborne komisije. Hvala.
Zamjenica predsjedavajućeg Borjana Krišto. Samo da vas obavijestim da ograničavam raspravu na 5 minuta u dogovoru sa Kolegijem.
Hvala lijepa. Ja se javljam, naravno, i kao predlagatelj ovih izmjena Zakona o sukobu interesa i, naravno, kao član Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa, uvažavajući sve ovo o čemu su kazali i kolega kao predsjedavajući Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa i, naravno, referiram se na navode koji su izneseni na način, ne da su oni krivi, jer ih tako uistinu ne možemo kvalificirati. Zapravo sve ono što smo čuli od kolegice Majkić, pa evo sad i od kolege Rančića, kolega Šefik je to pokušao objasniti, znači mi imamo, imali smo dvije varijante. Ja sam takođe bila bliža razmišljanju da je ovo neovisno tijelo, ali smo imali više intervencija u ovom Zakonu. To podrazumijeva ono o čemu mi sad odvje pričamo, ako smo za to mi možemo mijenjati ovaj Zakon, da to bude i neovisno tijelo, pa sam ja zato rekla da se javljam i kao član 33 Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Može neko imati drugi politički stav, ali ne vidim ni jednog razloga da ovo Povjerenstvo, koje je radilo na čelu sa gospodinom Emrićem, da nije radilo svoj posao u skladu sa zakonom i u skladu sa ovlastima koje ima. I vidjeli ste, pojavio se tehnički problem, a koji je u biti suštinski problem, pitanje uporabe pečata. I samo zbog obrazloženja koje imate ovdje u ovom Zakonu smo išli na ovaj prijedlog rješenja, jer se kaže da su uočeni određeni nedostaci u svezi sa obavljanjem administrativnih poslova iz nadležnosti Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa, konkretno pitanje uporabe pečata za ovjeru odluka i službenih akata Povjerenstva. Znači, iz tih razloga mi smo sad, mislim da je bespotrebno, uvažavajući evo i svako legitimno pravo svakog zastupnika da raspravlja o tome, da može vidjeti i izmjene zakona na jedan drugačiji način. Uistinu nakon ovoga, ali da bi Povjerenstvo moglo raditi i da bi moglo ovjeriti neke odluke koje smo mi već donijeli na svojim sjednicama, ja koliko se sjećam imamo možda preko stotinjak odluka, neka me kolega predsjedavajući ispravi, znači mi moramo danas učiniti ovaj iskorak, napraviti ovu izmjenu, a onda raditi izmjene Zakona u smislu, da li će princip biti da to bude neovisno parlamentarno tijelo Skupštine, ili će ta nadležnost biti kod Središnjeg izbornog povjerenstva, ili pak kod nekog trećeg tijela, imamo različitih situacija i iskustava u okruženjima, to je stvar našeg stava i nekakve druge izmjene. A ja, evo kažem, uvažavajući ono što ste kao kolege govorili mislim da bi danas trebali podržati ovaj Prijedlog izmjena Zakona, prihvatiti ovo kako je ovo Povjerenstvo ne bi bilo zbog nekih tehničkih stvari onemogućeno da radi, pa se na taj način i u javnosti stvarala jedna drugačija slika zapravo od one koja jeste da Povjerenstvo radi u skladu sa ovlastima i uistinu donosi svoje odluke temeljem zakona. Hvala vam lijepo.
Hvala. Saša Magazinović, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem predsjedavajući. Rečeno je u raspravi da svi mislimo da je staro rješenje dobro i da je dobar put da se vratimo na staro rješenje. Ja mislim da je to netačno. Postavljam pitanje – ko donese ovaj Zakon ako smo svi mislili da je onaj stari dobar? Dakle, ja prvi ne mislim da je onaj stari Zakon bio dobar i nikad ne bih glasao da se vrati sankcija koja ne postoji nigdje na planeti, nego koja je postojala kod nas, gdje Centralna izborna komisija ljudima oduzima mandate i uvodi zabranu kandidovanja od 4 godine za slučajeve kakvi su bili. Evo, ja se sjećam jednog slučaja gdje je, recimo, jednom vijećniku u saobraćajnoj nesreći poginuo brat, pa je on naslijedio nekoliko dionica BH Telekoma u ostavinskoj, je li, ne ostavinskoj kako se to već kaže, jeste, raspravi i samim tim postao član Skupštine BH Telekoma na osnovu čega mu je oduzet mandat. I ne samo da mu je oduzet mandat nego mu je donešena i zabrana kanidovanja na bilo koju funkciju 4 godine. Dakle, ja nikad neću glasati da se takav zakon vrati. Ili se sjećam, oprostite gospođo Krišto, Vas gledam, vjećnik je mislim baš bio iz HDZ-a koji je privrednik, koji zapošljava dvjesto i nešto ljudi u Vitezu kome je oduzet mandat i zabrana kandidovanja zato što je napravio neki posao od 5 hiljada maraka sa javnim preduzećem, mislim čovjek koji može kupiti i opštinu i javno preduzeće zajedno. Dakle, odatle je krenulo, da vas malo podsjetim, u izmjene Zakona. A onda kad je krenulo otišlo je u potpuno drugu krajnost da smo potpuno izgubili institut sukoba 34 interesa. I danas smo se doveli u situaciju kada razgovaramo na način da će naslov u medijima sutra, a na portalima danas, koji će ilustrovati ovu raspravu biti – a gdje je pečat? Dakle, ja smatram da u ovoj, u ovom sazivu Predstavničkog doma sjedi dovoljan broj ljudi koji imaju odgovarajuće znanje u oblasti ... I ako treba evo pauza da se napravi između ova dva prijedloga da se nađe kompromis ili da se vi dogovorite koje je to rješenje i da ga usvojimo kako bi u ovoj fazi odblokirali rad koji je blokiran. A da li će se odlučivanje, da li će odlučivanje ostati ovoj Parlamentarnoj komisiji ili se vratiti u Centralnu izbornu komisiju, ali ne na način kako je bilo, to je nešto o čemu ćemo naknadno razgovarati. A evo, hajte pravnici dogovorite se, ja ću vas podržati.
Zamjenik predsjedavajućeg Šefik Džaferović
Naravno da je u ranijem rješenju bilo retrogradnih normi i nije trebalo popravljati, jedna od njih je i ova o kojoj Vi govorite da, i ja sam to javno govorio, dakle, ovdje da to ostane u Centralnoj izbornoj komisiji i da ona odlučuje o tome, to je zapravo ključna stvar, da vidimo oko sankcija šta ćemo da uradimo sa mandatima u tim nekim tzv. bagatelnim slučajevima. To se sve moglo popraviti, ja sam to predlagao ovdje, međutim nije bilo interesa. Moj je dojam bilo da je tada nekome jako stalo da se to sve dovede u ovo stanje u kojem mi jesmo, to je moj dojam, ja za to nisam glasao, ja sam o tome javno govorio, i danas naravno o tome takođe vrlo otvoreno i javno govorim. Danas pokušavamo da izađemo iz situacije u kojoj se nalazimo. I ja vas molim, dakle ovo je jednostavno, ovo je kao kvadratura kruga, dakle ovo što mi danas treba da riješimo, jednostavno tako to shvatite. Kažite mi i jedno samostalno ili parlamentarno tijelo koje ima tehničke administrativne i druge usluge od strane neke druge institucije, da to nije Parlament. Ako postoji i jedno dajte da primjenimo taj model i ovdje. Ja ne vidim da postoji i jedno, sve što imamo od parlamentarnih tijela servis svakog od tih tijela je služba Parlamenta. Mi imamo zakon koji kaže – osniva se komisija koja ima takav sastav, je li tako, podrška su joj Agencija za prevenciju korupcije i onda kazano da je to ono tijelo koje je bilo u Centralnoj izbornoj komisiji. I ova priča traje već godinama, pa mi smo godinu dana vodili računa o jednom čovjeku iz tog sektora hoće li ostati u Centralnoj izbornoj komisiji ili će ići u Agenciju za prevenciju korupcije, do te mjere je to došlo. Na Ustavnopravnoj komisiji smo davali preporuke kako da se postupi, nismo mogli da se mješamo, nego smo pozvali ljude da čuju šta mislimo ne bi li im pomogli da sami mogu donijeti tu odluku, i Agenciji za prevenciju korupcije i Centralnoj izbornoj komisiji. Na kraju su tu stvar razrješili. Zato danas, ja vas dakle molim, da ovo shvatimo kao neko prelazno rješenje, ja sam spreman da danas, da zadužimo Kolegij da se za iduću sjednicu predloži interresorna radna grupa koja će raditi na pripremama izmjena i dopuna Zakona o sukobu interesa. Nama treba normalan zakon, i Bosna i Hercegovina će morati to jednog dana da napravi, što prije počnemo to bolje za nas. Do tada kakve to veze ima da to bude, dakle, komisija, da se, i da dole bude pečat Agencije za prevenciju korupcije, Zakon to omogućava, ovaj Zakon, mi donosimo zakon. To je dakle neko prelazno rješenje, jer nema institucije u Bosni i Hercegovini koja ima podršku neke druge institucije a da ima riješeno pitanje pečata na ovakav način, ili da nema riješeno pitanje pečata na ovakav način kako je to sada u ovom Zakonu navedeno. Navedite mi jedno tijelo koje se zove parlamentarno a da mu je podrška neka druga isntitucija, pa mi kažite čiji pečat koristi. Takvih 35 tijela nema. Ovo je jednostavno mutant koji je tada napravljen takav kakv jeste i dozvolite da makar nešto u Bosni i Hercegovini uradimo po tom pitanju na ovaj način. Toliko, hvala vam.
Hvala. Gospođo Dušanka ovo je treći Vaš krivi navod, tako da nemate pravo na njega. Sljedeća Maja Gasal-Vražalica.
Pa evo, nadovezaću se, zahvaljujem predsjedavajući, na gospodina Džaferovića, ne u smislu replike, nego ako ćete već na narednoj sjednici predložiti da se oformi interresorna radna grupa onda bi dobro bilo da od ovoga danas odustanemo, jer ovo rješenje koje vi danas predlažete kao članovi Kolegija i kao članovi i članice Komisije za sukob interesa je nešto što će zakomplicirati stvari koje mi imamo i dan danas. Dakle, evo svak nek krene od sebe da li bi ste Vi kao predsjedavajući stavili svoj pečat na Komisiju za ostvarivanje ravnopravnosti spolova. Ne biste, zašto biste stavili da preuzimate sve odgovornosti koje smo mi tamo donijeli. Dakle, to je nonsens, neprihvatljivo, a s druge strane sve od dana od kad smo oformili Komisiju za odlučivanje o sukobu interesa mi nismo imali kao zastupnici i zastupnice, koji smo digli svoj glas za taj sastav Komisije, imali smo nula informacija. To je direktna krivica, rekla bih, članova i samog predsjedavajućeg koji evo do ovog trenutka, do vašeg prijedloga da se dođe do ove izmjene Zakona, odnosno korištenja pečata, tek tad nas gospodin Emrić upoznaje sa svim problemima s kojima se oni u svom radu susreću. Ja znam da ste vi kao članovi Kolegija bili upoznati, ali izvinite mi zastupnici i zastupnice nismo neki učenici koji trebaju da čekaju kad će nas se upoznati sa nekim radom, nego transparentno da nas obavijesti sa svim problemima, za sve ono za što smo mi digli svoj glas. Dakle, kada je ovo bilo u nadležnosti Centralne izborne komisije tad je Bosna i Hercegovina bila predvodnica u okruženju među zemljama regiona i svi su dolazili od nas da prepisuju tu praksu. Slažem se sa gospodinom Magazinovićem da je bilo nekih manjkavosti, međutim neprihvatljivo je da delegati, zastupnici i zastupnice odlučuju o sukobu interesa. Mi imamo evo jedan, jedan klasičan primjer, mi smo donijeli Kodeks ponašanja, pa vi imate svako drugu sjednicu gdje vam muškarci, ne žene, žene se adekvatno oblače, ali je uvijek nekako zvono na ženama, dolaze u farmerkama, niko nije od sekretara, od bilo koga ustao pa rekao izvinite kolega vi danas niste obučeni u skladu sa Kodeksom ponašanja. To je minorna stvar kada usporedite institut sukoba interesa. Molim vas koji će to zastupnik ili zastupnica na svog stranačkog kolegu pokrenuti neke, je li, prema svom stranačkom kolegi, da ne kažem da se uvijek imamo tu širinu ili mogućnost da se pozovemo, pa tamo sjedi opozicija, pa želi sada da poveže opoziciju sa institutom sukoba interesa. Dakle, jedan nonsens, i od ovog rješenja apsolutno, ovo vaš prijedlog ne vodi nikakvom rješenju. Prijedlog jeste gospodine Džaferoviću da se oformi ta interresorna radna gurpa koja će konačno cijeli Zakon o sukobu interesa dovesti u red, a ne samo ovaj dio. Hvala.
Samo da kada ste spomenuli način oblačenja, nije tačno da Kolegij nije intervenisao, intervenisali smo, ne javno nego preko šefova klubova i ubuduće ćemo to raditi. Sljedeći je, Hanka Vajzović je sljedeća. 36
Hvala lijepa. Kratko ću, samo podržati ovaj prijedlog, mislim da je on rješenje da se formira takva jedna interresorna radna grupa i da možda, kad bi se mene pitalo, prijedlog bude izjednačavanje analogijom kao što je dovođenje u vezu sa statusom Komisije za nadzor Agencije za borbu protiv korupcije, dakle da servisira takvu komisiju, servisira nužno Parlamentarna skupština, a da se ostvari tjesna saradnja sa Agencijom, i tamo sedam ljudi koji su zaposleni šta će raditi, oni bi trebali pripremati materijale da se, i naravno urediti ovu oblast. Vi znate negodovali smo u nekoliko slučajeva kad smo govorili o sukobu interesa u vezi sa Nezavisnim odborom, pa smo tad saznali da je pristup zapravo obrazac, o čemu ćemo onda pričati, o kojem utvrđivanju sukoba interesa ako ja dobijem obrazac u kojem će su zakleti da nisam, mene se pitam jesam li ili nisam. Naravno da treba biti neka, neki tim koji će taj istražni postupak napraviti, koji će detektovati stvari, obraditi i dostaviti na odlučivanje ovakvoj komisiji. To bi bio neki, neko moje viđenje možda kao rješenje ako se ne vraća ni CIK-u. Tako, podržavam ovaj prijedlog da uputi se to radnoj grupi i da se ona ozbiljno time pozabavi. Ne znam koliko je u ovom trenutku hitno, ali bogami se ništa ne dešava, do sada su samo svi se izjašnjavali jesu li osobno ili nisu u sukobu. Hvala.
Hvala. Jasmin Emrić.
Pa, želim otkloniti ove sumnje o nepostojanju volje da se ovaj Dom izvjesti o radu Komisije za odlučivanje o sukobu interesa, jet to ne stoji, iz razloga što je Komisija radila do 15.02., ja sam to i naglasio u prvom obraćanju, a kada smo izbrisani kao organizaciona jedinica nemamo sada tehničku mogućnost da izvjestimo Dom o radu Komisije, a pripremljen je izvještaj o radu i ovaj će Dom, ja se nadam da će rješenje se pronaći, ovaj će Dom o radu Komisije biti obavješten. Naravno da sam kao poslanik, ne zastupajući stav Komisije, obavještavao javnost o nekim problemima koji su se javljali, ali unatoč svim tim problemima mi smo održali 15 sjednica, dopredsjedavajuća je već rekla, i velik broj odluka je usvojen, čini mi se preko trideset i nešto o nepokretanju postupka, jedna odluka o pokretanju postupka, itd. mišljenja, zaključaka. ovo je veoma obimna Komisija, jer ova Komisija vodi postupak, ne vodi Ured postupak. Ured samo daje stručne, Ured obavlja stručne administrativne i tehničke poslove, a Komisija sve ostalo radi. Ja kao predsjednik Komisije potpisujem sve akte. I u tome je složenost ovog problema. Ovo nije Komisija kao i druge komisije koje je formirao ovaj Dom, jer ona ima obavezu da vodi i upravni postupak i obavezna je prema rokovima koji su propisani upravnim postupkom. I mi već imamo i žalbi i drugih intervencija i akata od zainteresiranih lica zbog toga što nismo osigurali blagovremenost vođenja i upravnog postupka. A naravno da ćemo kao Komisija obavjestiti ovaj Dom o radu iste. Zahvaljujem.
Hvala. Lazar Prodanović. 37
Gospodine predsjedavajući. Moja ispravka krivog navoda odnosi se na uvaženu koleginicu Maju Gasal i gospođu, uvaženu koleginicu Hanku Vajzović. Naime, ja se ne slažem sa nizom stvari rada pozicije u odnosu na opoziciju, uključujući i Kolegij, ali moram reći iskreno ja vam čestitam i snažno podržavam vaš pristup prema rješenju problema koji su prisutni. Dakle, ne slažem se sa tim metodom, ali vam čestitam, smatram da ste ovo uradili, jedino moguće rješenje u nečemu što je percepcija bosanskohercegovačke javnosti, to je da isključivi kočničari, dakle, sankcionisanja sukoba interesa je ova Parlamentarna skupština. To nije tačno i vjerujem da ljudi razumno posmatraju ovo pitanje. Kako je moguće da dvije godine 13 ljudi u Sekretarijatu pri Agenciji za prevenciju korupcije, koji su izmješteni iz Centralne izborne komisije, primaju platu a da apsolutno ništa ne rade, pa valjda smo mi pozvani da donosimo zakone, i zašto je pečat problem, zašto je pečat problem? Dakle, ne možemo se dozivati naknadne pameti, da li je to ispravno ili nije, Zakon je donešen, on ima da se provodi. Šta sad znači da mi usvojimo zaključak da se oformi interresorna radna grupa? Znači dvije godine pustiti sve nas da se ponašamo kako bilo ..., kako god hoćemo i da budemo predmet snažnih prozivki svakavih oblika korupcije. Nisam to, ne želim biti dio toga i podržavam ovaj prijedlog. Nije ispravno rješenje ni ranije bilo, uz puno uvažavanje Centralne izborne komisije koja je to sjajno provodila, ali nemoguće je da isto tijelo provodi izborni proces i sankcioniše ga uključujući i oduzimanje mandata, to nigdje nema. Zašto kažemo da je to ispravno a da ovo nije? Ispravan je način rada bio, ali mi umjesto da smo otklonili istog momenta Poslovnik o radu Komisije za sukob interesa, čiji sam bio član, je donešen 2014. godine. Svi podzakonski akti su donešeni. Sada se čeka zato što se trebalo mudrovati uključujući što uvaženi zamjenik predsjedavajućeg Džaferović kaže, da smo raspravljali na Ustavnopravnoj komisiji o poziciji jednog lica iz Centralne izborne komisije da li će on preći u Agenciju za prevenciju korupcije. Republika Hrvatska, sukob interesa provodi USKOK, Republika Srbija, sukob interesa provodi Komisija za prevenciju korupcije, odnosno za borbu protiv korupcije, republika, odnosno Crna Gora, provodi takođe nezavisno tijelo. Šta je sada ovdje problem, šta je problem što su i parlamentarci, tri člana Komisije za utvrđivanje sukoba interesa su direktor i njegovi zamjenici u Agenciji za prevenciju korupcije i mi raspravljamo gdje će pečat biti. Smatram da ne treba da podržavam takve stavove, treba donijeti zakon. Da li će, nemoguće je donijeti novi zakon u periodu do oktobra mjeseca, nemoguće je. Hoćemo li još hiljadu ljudi da prozovemo i da budemo svi isti kriminalci, korumpirani i neznalice? Toliko.
Hvala. Mirasd Đonlagić, ispravka krivog navoda.
Ja stvarno sad, evo više i ne znam o čemu mi raspravljamo. Ja koliko znam Prijedlog zakona, na koji se referirala jedino kolegica Majkić, i mislim da je ta diskusija, ukoliko ja imam pravo to da kažem, bila sasvim korektna. Ona je jasno rekla šta misli o svemu tome, sve ostale diskusije su se upustile u meritum i otišle u potpuno drugom pravcu. Ja mislim da to predmet, i suština, i cilj ovog prijedloga nije bio da se oko ovih stvari rasrpavlja, bez obzira što ovo ukazuje koliko je ovo senzibilizirano pitanje i koliko to interesuje i parlamentarce i javnost Bosne i 38 Hercegovine. Naravno da oko toga možemo razgovarati i trebamo razgovarati, ali sad je bilo pitanje prijedlog za pečat da li hoćemo to ili nećemo to. Pa ja mislim da je to bar vrlo jednostavno reći, kolegica Majkić je rekla – ne, ja mislim da to nije dobro, i tim je završila svoju priču. I ja mislim da je to, a opet ja mislim da bi se kao prevazilaženje tog problema, samo kao premošćenje ovoga problema koji imamo trenutno, zato što je zakočen rad ove institucije koristi taj pečat. Ja mislim da je to sasvim razložno i dovoljno da prihvatimo to rješenje, sve ostalo izvan ovoga je nešto što smo pobjegli praktično od onoga što predstavlja cilj ovog Prijedloga izmjene ovoga Zakona. I ja molim kolege da pokušamo da se zadržimo, a ako treba da kasnije nekad, u nekim drugim okolnostima, o ovome raspravljamo, jer se očito radi o vrlo interesantnoj temi, važnoj temi, živućoj temi, dajte da to koristimo priliku da to radimo na nekoj od drugih sjednica, a da se sad zadržimo na ovome da li smo za ovaj pečat ili nismo za pečat. Evo, hvala velika.
Dobro, hvala. Ovdje se radi o tome da li će biti deblokiran rad Komisije ili neće biti deblokiran rad Komisije, znači da se ne lažemo. Maja Gasal-Vražalica, ispravka krivog navoda.
Demokratska fronta je, ako već gospodin Đonlagić ukazuje na to da smo, je li, odlutali od samog, od tačke dnevnog reda i merituma, mi nećemo podržati ovaj prijedlog. S tim da bih gospodinu predsjedavajućem Komisije, gospodinu Emriću, evo kada kaže da je nekako u javnosti on obavještavao, ali evo zastupnike i zastupnice nije, također mi smo Vas imenovali negdje u februaru, ako se ne varam, 2015. godine. Od svih komisija smo dobili izvještaj o radu, o Vašoj komisiji nema ni traga, ni glasa, osim tako što se sporadično upoznajemo na nekim okruglim stolovima ili kroz medije. Tako da gospodine Emriću, Vi kao predsjedavajući, imali ste puno prava da nas upoznate koliko je to slučajeva sukoba interesa u Bosni i Hercegovini bilo, šta se uradilo po tom pitanju, pa čak i da nam kroz Vaš izvještaj o radu ukažete na ove nedostatke i probleme koji evo danas Kolegij ističe. Tako da ne mogu da se složim s Vama da ste pokušali to sve s te pozicije na kojoj jeste kao predsjedavajući, a osobito što ste imali sve moguće ovlasti i mogućnosti da kao zastupniku ukažete već više puta na sve nedostatke. Hvala.
Jasmin Emrić.
Veoma kratko, ispravljam krivi navod gospodina Prodanovića kada kaže da uposlenici Ureda ne rade ništa dvije godine. To nije tačno. Postavlja se pitanje zašto uposlenici Ureda ne mogu efikasno i efektivno raditi? Pa zbog toga što Vijeće ministara dvije godine nije usvojilo Pravilnik o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji radnih mjesta Agencije, da bi Agencija mogla preuzeti osoblje iz CIK-a u Agenciju pa da oni rade. To je bio problem, dvije godine je trebalo, u sedmom mjesecu, čini mi se, prošle godine je usvojen tek Pravilnik Agencije, odnosno Vijeće ministara je dalo saglasnost na Pravilnik Agencije za prevenciju korupcije. 39 01.09. su uspostavljeni uvjeti da Ured počne sa radom i od 01.09. formalno-pravno Ured radi. I radili smo, ja sam rekao, do 15.02., od 15.02. nemamo formalnih pretpostavki da dostavimo izvještaj o radu. Ne mogu ja, predsjedavajući komisije nije komisija, zakon kaže – komisija pokreće postupak, komisija daje mišljenje, sve radi komisija, ne predsjedavajući komisije. Predsjedavajući komisije je kao i svi drugi, saziva sjednice komisije i to je to. Nema, ja kao predsjedavajući komisije ne mogu iznijeti stav komisije bez stava svih članova komisije, mogu kao poslanik svoje lične stavove, i to sam radio i činio. Koliko su oni doprinijeli da se opća javnost o tome informira ne znam, nisam siguran, ali sam učestvovao i ništa nisam krio. U svim razgovorima sa javnosti sam rekao koji su problemi, što se radi, koja korespodencija se vodi, itd. A znamo, evo i iz ovih diskusija, koliko je to složen problem. Hvala.
Aleksandra Pandurević, povreda Poslovnika.
Uvaženi predsjedavajući, ja samo želim da upozorim da smo se mi odmakli od tačke dnevnog reda. Ovdje nije dnevni red rad Komisije, ni pitanje sukoba interesa, nego ovaj pečat i da se vratimo dnevnom redu inače možemo do sutra o ovom razgovarati.
Hanka Vajzović, ispravka krivog navoda.
Hvala lijepa. Slažem se da se treba vratiti dnevnom redu, ali čini mi se da je dosta diskusija upravo bilo u tim okvirima. Repliciram kolegi Đonlagiću, vratiću se i ja i ostali na pitanje pečata, ali ne vidim da je problem u pečatu, nije samo problem u tome. Kolega Emrić je već istakao, njemu treba, njega treba ovdje primiti onda u radni odnos da samo ovu Komisiju radi. Rečeno je da on zapravo nema tu administrativnu ili upravnu podršku za upravni postupak, on nema tu podršku, tu se zapravo desio kuršlus, nema servis koji će podržati ono što Komisija radi. I zato ako kolega Emrić replicira kolegi Prodanoviću onda ja njemu kažem – zaista ne rade. Kaže se, ne radi sedam ljudi u Agenciji, a Vi kažete nije tačno da ne rade, oni ne mogu da rade jer im nije omogućeno. Onda opet dolazimo do toga da ne rade. Treba iskoristiti, ne velim da je krivnja ljudi, ali iskoristi te resurse komisija da bude, zato smo o tome govorili. Komisija jeste, pripada Parlamentarnoj skupštini, treba joj omogućiti da radi podršku, da ne rade članovi Komisije administrativne poslove, a sarađuju sa Agencijom. Hvala.
Lazar Prodanović, ispravka krivog navoda.
Kolegi Emriću, dakle molim vas sasvim je logično da Savjet ministara snosi ogromnu krivicu zbog ovog o čemu Vi pričate, to je nedozvoljiv postupak takog odugovlačenja sistematizacije, ali molim vas danas izmjenama ovog Zakona otklanjaju se sve prepreke. I htio 40 sam nešto da kažem, a niko nije rekao, interesantno, dajte da budemo direktni, ovdje je borba da ova grupa od 13 iz Sekretarijata zasjedne ovdje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Šta, ma, nemojmo da pričamo, dajte da budemo najdirektniji, da tih 13 tehničke podrške pređe ovdje u Paralmentarnu skupštinu. Slušajte, izvinjavam se uvažena koleginice Majkić, ja vam govorim ono što je potpuno vidljivo, što je potpuno jasno i što je u interesu i te grupe i onih koji o tome odlučuju. I dajte da zakonom riješimo to više pitanje.
Zamjenik predsjedavajućeg Šefik Džaferović.
Dakle, ja znam da je ovo mimo reda, ja sam iskoristio i diskusiju i dvije replike, izvinjivam se svima, samo dozvolite da vam kažem jednu rečenicu koju sam ja saznao razgovarajući sa sekretarom, i koju smo mi imali u vidu, Sekretarom zajedničke službe. Ne može, ljudi, sekretar Zajedničke službe koji je glavni za pečate ovdje u administrativnom smislu dat pečat Parlamentarne skupštine da ide iz ove kuće nekome ko nije radnik ove kuće u ruke, to je suština. Ne može, dakle dati pečat ove kuće da se onda komisija pečati tamo u Agenciji pečatom Parlamentarne skupštine. To zabranjuje, molim vas ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa zato što Agencija pruža administrativne i tehničke usluge ovoj Komisiji, zato što piše u zakonu. Prema tome to je suština.
Znači oni tamo i zasjedaju, tamo je, tamo se sve dešava. Jasmin Emrić, ispravka krivog navoda.
/nije uključen mikrofon/
Evo hajte pustićemo, pošto se radi o ..., treći Vam je, hajte ako možete ... Da bi bilo potpuno jasno Komisija je zasjedala u prostorijama Parlamentarne skupštine, koristila je pisarnicu, koristila je pečat, itd., i to je bio dogovoren rad. I moj prijedlog je samo u tome da taj privremeni rad ide dok se ne postigne bolje, kvalitetnije rješenje iz razloga što imamo 41 mišljenje Agencije da ovo neće biti provodivo. Ja ne želim kao predsjednik Komsije sutra da ponovno nešto objašnjavam javnosti kako nešto čekamo, nečije mišljenje. Meni je dosta prepiski, ja sam previše potrošio vremena na te prepiske, na usaglašavanje i strpljenja, itd., i ne želim više da me bilo tko udara i politički i na svaki drugi način iz razloga što se ne može naći kvalitetno rješenje da ova Komisija radi. Ja više zbilja nemam namjeru da budem u tom, u toj situaciji. Hvala vam.
Pa znam, ako ne bude usvojen ovaj prijedlog ova Komisija zaista neće ni raditi nadalje, kao što je do sada. Znači, mi pokušavamo da okrenemo tu stvar. Zaim Backović, diskusija.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Kao što vidite već sat skoro samo replike i ispravke krivih navoda kao plašt za diskusije, i svi su imali diskusije, a vi ste one koji hoće da diskutuju ograničili na 5 minuta, što je dobro. Ali niste ograničili ovo jer smo se vrtjeli u krug. No, hajmo krenuti od pečata. Od ukupno sedam zemalja u Evropi, samo sedam, koje još koriste pečat u svom radu, jedna je Bosna i Hercegovina. Sljedeće zemlje koriste pečat: Bosna i Hercegovina, Srbija, Albanija, Kosovo, Turska, Grčka i Moldavija. Hrvatska je na prošloj sjednici Sabora ukinula korištenje pečata. E, idemo prema EU. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim, štto se ne javi ranije. Znači ukupno sedam zemalja koristi još pečat. Pečat nije relevantan čim pređemo granicu Bosne i Hercegovine, jedino relevantan je vlastoručni potpis u svoj korepsodenciji i svim dokumentima, posebno jer se sada elektronski dokumenti tretiraju kao punovažni, sudski, u cjelosti prihvatljivi i kao takvi na snazi.
/nije uključen mikrofon/
Pa nemamo, ja znam o čemu govorim, gospođo Majkić, odlično znam o čemu govorim.
Molim vas da ne vodite diskusiju ...
Prema tome biće neophodnost mi malo drugačije da se na ovo postavimo. I ništa nam ne znači da kažemo idemo u hitnu proceduru i da vratimo zakonsko rješenje sa blagim izmjenama koje će učiniti da je ovo sprovodivo. I da ga sprovodi organ koji ga je provodio i ranije. Cjenjena gospodo iz CIK-a, govorim jer je tako bilo i nejasno je da imamo današnju situaciju. Ja sam morao u svom kartonu da navedem na funkciji i čovjeka kojeg nisam nikad u 42 životu vidio, i vjerovatno ga nikada neću vidjeti, Hoze Marija Backović. E vama je to smješno, vidite vama je to smješno, jer smo u direktnom krvnom srodstvu i direktor je naftne kompanije u Čileu. Vama je smješno, a ja nisam znao da postoji, niti sam ikad imao kontakt s njim, osim jednog mejla gdje smo utvrdili, onako vrlo službeno, da smo direktni rod, odnosno da su nam dede braća. Mi moramo shvatiti da je korupcija širi pojam od sukoba interesa. Korupcija nije samo sukob interesa, korupcija je od onoga u školstvu, u zdravstvu, u poslu, dodjeljivanju, načinu, zloupotrebama, a ovo o čemu mi ovdje govorimo je nešto što je danas, zbog onoga što ste na silu donijeli u ovom Parlamentu, oni koji su ga donijeli, a imaju ovdje stranke koje su ga donijela na silu, učinila da je sukob interesa, ne raširen, nego katastrofa, katastrofalan. Sin od tetke je predsjednik upravnog odbora one firme, njegova žena predsjednik upravnog, nadzornog odbora druge firme, koje jedna između druge posluju, a zajedno su vlasnici treće firme koja radi za te obadvije firme. Znate li to, da, da, imena i prezimena, i tako redom. I to ovi danas koji obnašaju vlast obilato koriste, obilato da obilatije ne može biti. Pogledajte samo zadnja postavljenja nadzornih i upravnih odbora u zdravstvene ustanove Sarajevskog kantona. To ne bi bilo loše da se pročešlja, pa ćete naći čuda, ali nemate kome da se obratite, jednostavno nemate kome. To je prestrašno. Pogledajte samo, ovo je nešto što govorim i imam imena, tačno znam o kome govorim, no kada dođe, vi sad nemate kome da se obratite, prilika, ja ću to tražiti. A posebna priča je da se supruge, više ne znam više ko i ne preferira u opšte društvenom životu, a ja to kad kažem ovako ovo je malo pežorativno, upravljanju, poslovanju, od javnih ustanova do onoga što je od vitalnog značaja za ovu zemlju. Prema tome, predlažem da se traži od Vijeća ministara da hitno naprave, a to nije teško, ako ne znaju neka prepišu zakon susjedne nam države Hrvatske i doviđenja, ništa više. Hvala.
Hvala. Momčilo Novaković.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja podržavam svaki pokušaj da se otkoči ovaj mehanizam kako bismo mogli stravno raditi svoj posao. Ono što ja imam dilemu ovdje i volio bih, a veže se u, ovaj, maloprije nego što je gospodin Džaferović govorio ja sam se javio za diskusiju, može li, znači može li pored, pečat Agencije pored imena nekog ko nije u Agenciji, zaposlen u Agenciji? Samo me to zanima pravno da li je to moguće, da nam se ne desi poslije da kad budu rješenja ljudi se žale na rješenja i rješenja padnu na sudu iz tog razloga. Dakle, predsjedavajući Komisije nije zaposlen u Agenciji i naravno može biti problem. Ako nije problem ja ću biti zadovoljan odgovorom da se kaže da to ne može biti problem i naravno ja Zakon ću i ovaj podržati. Ali, ponavljam, vrlo važno je ovo što su svi članovi Kolegija rekli, a to je da će se odmah otvoriti rasprava o donošenju novog zakona, odnosno da ćemo krenuti u donošenje novog zakonskog rješenja. Hvala.
Kod nas izgleda sve je problem, i ono što ne bi trebalo da bude. Evo, zato i raspravljamo sad oko ove stvari, ovo je poslanik Backović odlično rekao – bilo bi odličo da Savjet ministara pripremi zakon koji će uskladiti sa ostalim evropskim zemljama i ne bi ni imali pečat i ne bi ni 43 vodili ovu raspravu. Ovo je Prijedlog Kolegija da deblokira rad Komisije, a ne kao konačno rješenje koje treba da ostane za stalno. Svako drugo rješenje ako se ovo ne prihvati prolongira rad, blokira rad Komisije za neizvjesno vrijeme, možda godinu, možda dvije dana, što je, po nama kao Kolegiju, ne prihvatljiv. Ako nema dalje prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Savjetu ministara Bosne i Hercegovine – predlagač: Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti polova, zakon broj: 01- 02-1-79/16, od 05.01.2016. godine (drugo čitanje) Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 28. sjednici Doma, održanoj 27.04.2016. Ustavnopravna komisija dostavila je 23.05.2016. Izvještaj o Prijedlogu zakona. Usvojen je jedan amandman. Otvaram raspravu. Mirsad Isaković, diskusija.
Zahvaljujem predsjedavajući. Želim sve da pozdravim i zaželim uspješan rad. Naime, ovo je drugo čitanje pa mislim da smo o ovom Zakonu već raspravljali i na komisijama i na sjednici Parlamenta. Dakle, ne vidim neke naročite rasprave da bi ... Cilj ovog Zakona je u stvari bio primjena člana 20. Zakona o ravnopravnosti spolova kojim je utvrđeno da će državna tijela na svim nivoima vlasti i tijela lokalne samouprave, uključujući i zakonodavnu, izvršnu i sudsku vlast, osigurati i promovirati ravnopravnu zastupljenost spolova u upravljanju, procesu odlučivanja, predstavljanju, te da ravnopravna zastupljenost spolova postoji u slučaju kada je jedan od spolova zastupljen najmanje 40% u ovim tijelima. U suprotnom postoji diskriminacija. Dakle, mi smo samo primjenu ovog člana 20. primjenili u izmjenama i dopunama Zakona o Vijeću ministara, s tim da ovaj Zakon, dakle, stupa na snagu poslije opštih izbora 2018. i stranke bi imale dovoljno vremena da se pripreme za njegovu primjenu. Dakle, ovim Zakonom bi i preporuke Odbora ministara Vijaća Evrope, broj: 3, bile primjenjene i što bi bilo prepoznato kao korak na putu naše zemlje u pravcu evropskih integracija. Hvala, evo ja samo toliko. S obzirom da smo već imali diskusije po ovom osnovu ne vidim puno ... Hvala.
Hvala. Ispravka krivog navoda, Dušanka Majkić
Pa, u stvari nemam drugu formu. Ja vas molim da, Kolegij ne sluša poslanike dok govore, a molim vas da uvedete pravilo koje je bilo do sada, kad se radi u drugom čitanju nema rasprave. Sve ovo što je gospodin Isaković rekao to smo čuli kad je bilo prvo čitanje i sad se može 44 raspravljati samo o amandmanima. Dakle, molim vas da skratimo i da budemo ekspeditivniji. Nema priče kad je drugo čitanje završeno, samo ako ima nekih primjedbi za amandman i nikakve druge priče. Ja vas molim da vodite računa o tome.
Dobro, kad Vi budete vodili sjednicu onda primjenjujte pravila ...
/nije uključen mikrofon/
Odlično, slobodno, nemam ništa protiv. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-341/16, od 04.03.2016. godine (drugo čitanje) Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 27. sjednici, održanoj 05.04.2016. Na zahtjev Zajedničke komisije za ljudska prava Prijedlog zakona skinut je sa dnevnog reda prošle sjednice Doma. Zajednička komisija za ljudska prava dostavila je 23.05.2016. Izvještaj o Prijedlogu zakona. Usvojeno je 9 amandmana. Poslanik Nikola Lovrinović je 23.05.2016. dostavio u proceduru prijedlog amandmana koji će braniti u plenarnoj fazi u skladu sa članom 124. stav (2) Poslovnika. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih, zatvaram raspravu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala lijepo, ispričavam se. Dakle, samo bih nešto malo o svojim amandmanima. Dakle, amandmane sam ja, istrajao na njima, jer Povjerenstvo za ljudska prava nije ih prihvatilo. Samo nekoliko riječi o istima. Znači,imaju tri stava moji amandmani, amandman ima tri stava, mijenja se članak 1. ovih izmjena koje su ponuđene, zato što ja već nekoliko puta pokušavam, i u parlamentarnoj proceduri i na nekim drugim mjestima, kazati da svako nabrajanje pojmova i mogućih marginaliziranih skupina dovodi do situacije da uvijek netko bude zaboravljen, izostavljen i da zapravo ne bude u prilici da brani nekakvu svoju poziciju u društvu. U ovom slučaju da bude diskriminiran ili osoba skupina ili po nekom određenom ..., zato što i u samom Zakonu koji je sad na snazi članak 2. i članak 5. navode različite ... kategorije. I meni nikako nije jasno recimo 45 da mi ne možemo navesti npr. razvojačene branitelje, zaboravljene branitelje, civilne žrtve rata, to sam navodio na Povjerenstvu. Znači oni već sad vam nisu u tome Zakonu, i nisam siguran da ih se sutra u tužbenom postupku koji predviđa ovaj Zakon može prepoznati. Međutim, stav je takav kakav je, ja mislim da je formulacija koju sam predložio daleko primjerenija i sveobuhvatnija i da nam omogućava da i neke nove pojmove, pojave ili marginalizirane skupine obuhvatimo ovim Zakonom da imaju prigodu da se brane, dakle po Zakonu koji se zove zabrana diskriminacije. Na Povjerenstvu nije bilo razumijevanja za takve moje prijedloge. Ali isto tako sam rekao da zbog mogućnosti zlouporabe ovoga pojma kao što je recimo slučaj da smo imali situaciju napada na službenika, verbalnog napada ili porukama naših zaposlenika ovdje u Parlamentu i da je osoba koja je to uradila sad će se pozivati na Zakon o zabrani diskriminacije i reći da je nad njim vršen mobing. Zato sam stavio onaj treći stavak da ipak o tome kaže mišljenje ombudsmen, ali ja nisam ničim obvezao, dakle, sud po tom mišljenju. Meni je tumačeno da to postoji ... drugim, međutim ovo je početak priče da je netko diskriminiran, tako da mi se činilo da u tom članku treba stajati kako počinje priča da je neko diskriminiran. Ovo je humani Zakon, on govori o ljudskim pravima i ja mislim da su formulacije koje sam predložio sveobuhvatne. Evo ja vas nudim da to podržite, a zahvaljujem ako tako bude. Živjeli.
Nemamo više prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na šestu tačku, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju političkih partija – predlagači: članovi Interresorne radne grupe za izradu izmjena izgornog zakonodavstva, poslanici Borjana Krišto, Hazim Rančić i Lazar Prodanović, zakon broj: 01-02-1-1033/16, od 04.04.2016. godine (drugo čitanje) Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na nastavku 28. sjednice Doma, održane 11.05.2016. Komisija za finansije i budžet dostavila je 23.05.2016. Izvještaj o Prijedlogu zakona. Komisija je prihvatila Prijedlog zakona. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda, Ad. 7. Prijedlog okvirnog zakona o liječenju neplodnosti biomedicinski potpomognutom oplodnjom – predlagač: Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti polova, zakon broj: 01-02-1-882/16, od 17.03.2016. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije (prvo čitanje)
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, ja želim da kažem da je ovaj Zakon evropski zakon i ono što smo mi htjeli sa ovim Zakonom je, dakle, sa evropskim dokumentima koje je Bosna i Hercegovina potpisala. Ustavni osnov za ovaj Zakon smo našli u članu 2. stav (3) koji govori o porodici. Ono o čemu bih još htio reći gdje smo našli ovaj osnov je Bosna i Hercegovina je potpisnica Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju sa EU, i u cilju ... jedinstvenih standarda u ovoj oblasti smatram opravdanim donošenje ovog Zakona o liječenju neposlodnosti potpomognutom oplodnjom. Dakle, Bosna i Hercegovina je u obavezi da osigura usklađivanje postojećih zakonskih rješenja sa sljedećim aktima EU: Direktiva 2004 Evropskog parlamenta i Vijeća od 31. marta 2004. godine, Direktiva Komisije 2006, dakle od 8. februara 2006. godine i treća Direktiva Komisije 2006/86 od 24. listopada 2006. godine. S tim u vezi sugerišemo, da se u cilju utvrđivanja stepena usklađenosti predloženog Zakona sa navedenim direktivama EU će se mjeriti i poglavljima 23 i 24 Evropske konvencije. Takođe ističem da je Bosna i Hercegovina kao članica Vijeća Evrope potpisala i ratificirala nekoliko konvencija: Konvencija Vijeća Evrope o zaštiti ljudskih prava i dostojanstva ljudskog bića po pitanju primjene biologije u medicini, Dodatni protokol uz Konvenciju Vijeća Evrope o zaštiti ljudskih prava i treći Dodatni protokol uz Konvenciju Vijeća Evrope o zaštiti ljudskih prava i dostojanstva ljudskog bića u pogledu primjene biologije i medicine u zabrani kloniranja ljudskih bića, potpisan 31.07.2014. godine. Isto tako htio bih napomenuti da je Vijeće ministara BiH na 20. sjednici, održanoj 18.09.2012. godine, donijelo odluku, između ostalog donijelo Odluku o osiguranju visoke kvalitete usluga za planiranje porodice, što uključuje usluge u slučaju neplodnosti, omogućavanja reprodukcije na zdrav i željen način, unapređenje primjene svih dijagnostičkih metoda i terapije neplodnosti. Tako da su ovih osam dokumenata sasvim dovoljno, ovaj, pokazatelji da postoji i ustavni osnov, dakle i razloga da ovakav jedan zakon bude usvojen na državnom nivou. Koliko je ovaj Zakon benigan u odnosu na ostale pokazuje i sama činjenica da u ovom Zakonu nismo predvidjeli ni kaznene mjere koje su, dakle ovo je Okvirni zakon ... nadležnost entitetima kako je to predviđeno i zakonima entiteta. Evo toliko, hvala.
Hvala lijepo. Gospođa Dušanka Majkić, ispravka krivog navoda. Izvolite. 47
Kolega Isaković, veoma poštujem Vaše namjere, posebno kao predsjednika ove Komisije, ali kad bih bila na Vašem mjestu prvo što bih uradila provjerila bih da li nešto ima ustavni osnov. Nije prijatno da se mišljenje koje dođe ... usklađen Zakon sa Ustavom BiH i pravnim sistem, niti je Komisija dala podršku principima Zakona. I tu se završavaju sve Vaše dobre namjere. Dakle, onog momenta kad počnemo da radimo zakone morali bi da imamo to u vidu da predlažemo ono što je realno da prođe. I onda sam ja pošla da vidim zašto ste Vi to u stvari, i onda sam vidjela da je, pošto znam Vlada Republike Srpske ... dva ta pokušaja finansira, i to je već odavno tako, vidim Brčko Distrikt ima to riješeno, ali vidjela sam da je Vlada Federacije u 2012. godini utvrdila taj Prijedlog zakona i nije prošao. Vjerovatno kantoni nisu bili saglasni s tim zato što je to njihova nadležnost. E sad, zato što to nismo uspješno riješili na tom nivou, nije u redu sad prebacićemo ga ovdje i dovesti u pitanje, i doći u ovu poziciju u koju ste sad Vi došli. Dakle, morali bi da vodimo računa malo o tome je li ima nešto ustavni osnov ili nema, inače loše, zaista da predsjedavajući Komisije, predlagač ili Komisija, još gore, cijela završi sa ovakvim stavom. Evo, to je moj prijedlog da ubuduće to ne činite.
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda, gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvažena kolegice Majkić, mislim vidite ...
/nije uključen mikrofon/
Ispravka krivog navoda, imali ste krivi navod, ja ga ispravljam, dakle da se treba uvažavati mišljenje Ustavnopravne komisije, a Vaš Klub ne uvažava mišljenje Ustavnopravne komisije kad predložite Zakon o Ustavnom sudu da se ... sudije stranci, kad predložite izmjene i dopune zakona, Krivičnog zakona BiH da nema sankcija za neprovođenje odluka Ustavnog suda, a ovdje govorimo o nadasve humanom prijedlogu da se riješi ovo pitanje zbog kojeg, između ostalog, Bosna i Hercegovina ima problem sa „bijelom kugom“. Dakle, mislim da apsolutno nije na mjestu prigovarati nekome da navodno ne poštuje mišljenje Ustavnopravne komisije, da ne poštuje ustavni osnov a to dolazi iz Kluba koji predlaže zakone koji apsolutno nemaju šansu da prođu. I onda još prigovarate mom uvaženom kolegi Isakoviću koji se bori za ovo, ovaj, da nije razmotrio prije toga da li nešto ima šansu da prođe ili nema. Pa ovo je, mislim da je realno da ovakva stvar prođe. A pogotovo nije u redu kad dolazi, kad takve primjedbe dolaze iz Kluba koji predlažu nešto samo da bi oslobodili Milorada Dodika od ... referendumom. Zaista nije u redu, mislim. Govorimo ovdje o humanim stvarima, i mislim da treba raspravu ... u tom pravcu.
Hvala lijepo. Gospodin Mirsad Isaković, ispravka krivog navoda. Izvolite. 48
Ja bih htio da kažem da sam ja jako dobro ovo razmotrio, ne samo ja, nego i Komisija. Dakle, ne stojim, da budem iskren, sam ja iza toga, ... stoji Komisija kompletna iza ovog Prijedloga. Ali ono što smo se mi rukovodili, dakle to su ovih osam važnih dokumenata koje sam nabrojao. Naravno, imamo, ja mogu njih obrazlagati posebno, čekao sam priliku da bude rasprava, pa ćemo ako treba, ako bude potrebno obrazlagati sve pojedinačno. Ono što je za nas interesantno, da su sve, da je Vijeće Evrope dalo preporuku broj 5 za ovaj Zakon, zato kažem da je evropski zakon i da su sve zemlje u okruženju ovaj zakon primijenile. Crna Gora 2009., Hrvatska 2012., Makedonija 2008., Slovenija 2000. i Srbija 2009. godine. Ne vidim razloga zašto ne bi i Bosna i Hercegovina, pogotovo ako imamo par podataka. Samo za vašu informaciju da ako imamo na umu činjenicu da je za prvih 9 mjeseci 2014. godine, u istom vremenskom periodu 2015. godine, 466 manje rođenih beba u Bosni i Hercegovini bio. I ako imamo podatak da 80 hiljada mladih napušta ovu zemlju onda dobijemo nešto što stvarno nemamo perspektivu. Dakle, dobra namjera zaista postoji. Zakoni na koje se mi, sam pročitao i mislim da nema razloga za takvu jednu diskusiju. Mislim da je Komisija dobro uradila svoj posao, napravila javnu raspravu, angažovala stručnjake po ovom osnovu iz svih oblasti i ovo je rezultat toga. Hvala lijepo.
Gospodin Zaim Backović, ispravka krivog navoda.
Ja naravno razumijem nadležnosti i razumijem gospođu Majkić u cijelosti i trudim se da poštujem kada je u pitanju entitetska nadležnost, sve što je moguće poštivati. No, ako vam umre 55 hiljada a rodi se 33 hiljade, kolika je razlika u broju stanovnika, ako ste imali prije rata, moram to da govorim, je li to sad posljedica rata, jesu li to posljedice neke nove prehrane, posljedica tehnologije, ove gospođe koje se bave medicinom bi to mogli da kažu, i ako je došlo već na preko 18% neplodnost bračnih parova, preko 18%, evo ih tu su ljekari pa neka me demantiraju, onda je krajnje nehumano ne ići ka zakonu koji je okvirni i otvara mogućnost opšte suradnje prema Evropi. Jer to je zbog toga, ne donosi se on ovdje da bi uzeo nekome nadležnost. Imate prije neki dan otvoren referentni ginekološki centar u Mostaru, doktor Sarić ga je otvorio i on je pod patronatom jedne od najvećih klinika za vantjelesnu oplodnju u Evropi. Ali ne lezi vraže, mi zbog ovakvih nepostojanja, nepostojanja ovakvog zakona recimo iz Bijeljine bračni par u Mostar neće moći. Hoće ako on debelo iz svog džepa izvuče i plati, to će moći. To je samo jedan mali sitni primjer. Naveo sam 55 hiljada umre, 33 hiljade se rodi, i ode nam još jedan grad, tako da mi svake godine [[poslanik se upozorava na vrijeme]] u ovoj zemlji,
Hvala Vam lijepo. ZAIM
a preko 18% bračnih parova konstatovana bračna neplodnost.
Hvala Vam lijepo. Riječ ima gospođa maja Gasal-Vražalica, ispravka krivog navoda. Izvolite. 49
Ja bih gospođi Majkić da repliciram pošto, podržavajući ovo što je gospodin Arnaut napomenuo, da kada odgovara prihvata se negativno mišljenje Ustavnopravne komisije, a sada kao treba da se podrži, ... stava naravno kada vama odgovara. S druge strane, dopredsjedavajući, jako bi korisno bilo, jer nismo svi član ovi Ustavnopravne komisije, da izvjestitelj Ustavnopravne komisije nam obrazloži zašto nema ustavnog osnova, pa ni principa, ako smo mi objasnili da na teritoriji čitave Bosne i Hercegovine, pozivajući se na član II stav (3), točka j) Ustava BiH, je utvrđeno da svak ima pravo na ženidbu, udaju, na osnivanje porodice. Dakle, to osnivanje porodice ako nije ... moguće parovima da to ostvare prirodnim putem, dakle Bosna i Hercegovina bi trebala da regulišu zakonom ...
Gospodine Backović ja Vas molim da zauzmete Vaše mjesto. MAJA
sve što je potrebno kako bi se na drugi način omogućilo da osnivaju porodicu. S druge strane, gospođo Majkić pozivali ste se na Federaciju, a zanemarili ste da u Republici Srpskoj nemate regulisano, odnosno Zakon o medicinski potpomognutoj oplodnji, nego vi u članu 108. Zakona o zdravstvenom osiguranju djelimično regulišete, odnosno u članu 108. Zakona o zdravstvenom osiguranju navodi se da se treba donijeti poseban zakon o biomedicinski potpomognutoj oplodnji, što do dana današnjeg nije urađeno. Dakle, mi ne želimo nikome nadležnosti ovim Prijedlogom zakona da uzimamo, niti je to moguće, nego bi bio okvirni zakon na nivou Bosne i Hercegovine kako bi se ovim manipulacijama koje se sad dešavaju, a napominjem na teritoriji Bosne i Hercegovine, znači čitava Bosna i Hercegovina 17% parova nema mogućnost da ostvari prirodnim putem da osnuje porodicu. I, dakle, mi sad ovdje treba, šta, krvna zrnca da prebrojavamo ili da gledamo teritorijalno gdje ko živi pa da im branimo ili osporavamo to [[poslanik se upozorava na vrijeme]] ne stoji Vam apsolutno kritika.
Hvala lijepo. Zamjenica predsjedavajućeg, gospođa Borjana Krišto. Izvolite.
Javila sam se i upravo razmišljam kako da krenem, da li, javila sam se za ispravku krivog navoda, neću se referirati ni na koga. Želim reći da jedna dimenzija humanosti, i da o tome ne možemo mi govoriti, koliko je neko od nas ovdje human, vjerovatno bi neko trebao to prepoznati negdje. Je li vi mislite danas ko priča ovdje o humanosti da oni bračni parovi koji nemaju djece, i ja sam jedna među takvima, da čekamo ovaj Zakon, zar vi mislite da nije humanost na drugi način da se može, ja podržavam način da se riješi, da se pomogne obiteljima koji nemaju djece, jer svako ima na to pravo, ali nemojte misliti da je ovaj Zakon, i šta je sa onima koji do sada su imali tu situaciju pa kome su se trebali obratiti. Mi danas ovdje pričamo sa aspekta nadležnosti koje imamo kada je u pitanju Parlamentarna skupština i to moramo poštovati, kome se to sviđalo, ne sviđalo. Ali ja o ovom pitanju govorim sa aspekta Ustava i na svaki način kad je u pitanju bilo 50 koje pitanje, bilo da se radi o Ustavnom sudu, bilo da se radi o ovom Zakonu, i ne vidim razloga da na bilo koji način kažemo da smo mi više humani nego neko drugi. Ja o tome ne bih željela na takav način pričati i pozivati da je neko s neke druge razine manje human pa zato što i nije donio taj Zakon. Hvala vam lijepo.
Hvala Vama. Ispravka krivog navoda, gospođa Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Zaista poslije ovog što je uvžena gospođa Krišto rekla suvišno je čini mi se bilo šta reći. Poznato je da ja u posljednjih ne znam koliko godina nemam baš, ne znam da li sam ikada, evo da budem iskrena, pohvalila Vladu Republike Srpske, vjerovatno nikad, ali iako nema, ne postoji zakon, ovdje ih moram pohvaliti – da u Republici Srpskoj je to riješeno, i godišnje izvještaje podnose Narodnoj skupštini Republike Srpske o uspješnosti vantjelesne oplodnje. Dalje, ne samo da je sa nivoa Ministarstva zdravlja su dozvoljene dvije vantjelesne oplodnje, gospodin Prodanović to od mene bolje zna, nego mnoge lokalne zajednice poput Bijeljine, Doboja, ne znam zaista za Banja Luku, to sami finansiraju još i dodatne. I ovaj Zakon ima jednu dobru ideju, i ja se slažem da je potrebno donijeti poseban zakon i zato što ... moje kolege poslanici u Narodnoj skupštini upravo ovaj zakon korigovan uz adekvatne nazive institucija uputiti Narodnoj skupštini Republike Srpske, jer mu je tamo mjesto zato što je riječ o entitetskoj nadležnosti, zato što su nadležnosti Bosne i Hercegovine nabrojane u članu III stav (1) Ustava BiH, i što član III stav (3) Ustava BiH kaže da sve ostalo sve što nije nabrojano u tom stavu nadležnost entiteta. Zahvaljujem se.
Hvala Vama. Gospodin Lazar Prodanović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Neću spominjati ali prepoznat će se vjerovatno uvažne kolege koji su krive navode naveli. Dakle, ovdje vodimo raspravu koja je često više emotivnog karaktera i u smislu optužbi ko je za što ko nije, mislim da to nije racionalno. Činjenica je da se Bosna i Hercegovina suočava sa velikim problemom demokratskog deficita, ali nije istina da 56 hiljada umre, već oko 35 hiljada i oko 30 hiljada se rodi. Dakle, imamo fenomen „bijele kuge“ u Bosni i Hercegovini, ali imamo i jedan drugi problem koji je prisutan, da je ovo izvorna ustavna nadležnost entiteta i to je jedini motiv zbog koga smo mi glasali protiv. Onog momenta kada ustavna nadležnost bude izvorn o definisana na ovaj način, dakle donošenje i Okvirnog zakona, znam da će možda biti, ništa ne rješava, ničim ne obavezuje niti daje mogućnosti. I takođe nije tačan podatak da bilo koji građanin iz Republike Srpske nema pravo liječenja u bilo kom gradu u Federaciji BiH. Postoje sporazumi, oni koji to govore dezinformišu javnost i oni se snažno protive da bilo koji građanin iz Federacije, govorim dakle administrativno i entitetski, snažno se protive da dođe u Republiku 51 Srpsku da se liječi, tamo gdje Republika Srpska takođe ima snažan kapacitet. E vidite koliko se u tom smislu borite, borimo za Bosnu i Hercegovinu. Nije logično da se neko iz Zvornika mora da liječi u Banja Luci, a da ne može u Tuzli, i moram reći da se liječi u Tuzli, ali vam moram reći nema niti jedan procenat građana sa područja Unsko-sanskog kantona koji se liječe u Banja Luci. O čemu mi pričamo o Bosni i Hercegovini tim načinom. Evo, to sam samo htio reći, toliko.
Hvala lijepo. Gospodin Mirsad Isaković, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ovdje želim ispraviti krivi navod gospođe Majkić i u neku ruku gospođice Pandurević. Naime, zaista u Republici Srpskoj postoje podzakonski akti koji su ovu oblast regulisali. Dakle, Fond zdravstvenog osiguranja u cijelosti finansiranja dva pokušaja, i zaista je tako, do 40 godina, dakle, a od 41 do 42 godine 50% finansira. Ali jedan podatak koji je interesantan je da je za prvim 8 mjeseci 2015. godine bilo 270 pokušaja u Republici Srpskoj. U Federaciji, dakle, ne postoji, 2012. godine je bio pokušaj da se ovakav zakon donese, međutim nije prošao, u pravu ste to. Iz tih razloga smo željeli zbog ove demografske strukture o kojoj govorimo. A gospodinu Prodanoviću podatak zvaničan – od 10 hiljada stanovnika u Bosni i Hercegovini je rođeno u 2014. godini, za prvih, na 10 hiljada stanovnika 83 bebe. Dakle, ovdje je neupitno da trebamo, kako političku podršku, medicinsku, tako i socijalnu, sagledati i vidjeti, ovaj, gdje smo. Mislim da je ovo prilika da ovaj Zakon treba da prođe i da ovaj Zakon zaista je human. Dakle, vidjeli ste u Prijedlogu zakona nema ni kaznenih odredbi, dakle jasno smo definisali šta su to nadležnosti države, entiteta i ostalih. Država nema nikakve nadležnosti osim evidencije, odnosno i tajnosti podataka i propisa po kojim standardima, dakle evropskim standardima da se sprovede ovo. Evo, toliko, hvala.
Hvala lijepo. Gospođa, pardon gospodin Lazar Prodanović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, uvaženi kolega Isaković 10 hiljada imate 3 miliona i 700 pomnožiti pa ćete vidjeti koliko je to novorođenčadi, identično ovom kojem sam ja rekao.
Hvala lijepo. Gospođa Milica Marković, diskusija.
Hvala gospodine predsjedavajući. 52 Pa evo, ja ću u svojoj diskusiji reći, odnosno ispraviti neke krive navode koji su bili u dosadašnjim diskusijama. A prije toga da kažem da ovakvo Mišljenje Ustvnopravne komisije za mene je bilo očekivano, jer je potpuno jasno, kristalno jasno da ovo što se tretira u Prijedlogu zakona nije nadležnost Bosne i Hercegovine, nego entiteta i entitetskih zakona. Što se tiče krivih navoda, gospodin Isaković je ovdje rekao, kao predsjednik Komisije za ravnopravnost spolova, da ne stoji samo on iza toga, nego kompletna Komisija. Nemojte obmanjivati javnost gospodine Isakoviću, jer odlično znate, a to se može konstatovati iz zapisnika, da nas je na sjednici kad je ovaj Zakon razmatran bilo ukupno 5, od toga je 3 glasalo za, a 2, gospodin Bojić i ja smo bili preglasani na toj Komisiji. To se može konstatovati iz zapisnika. Dakle, nemojte obmanjivati to nije tako, a nadasve toga i da je to što ste Vi rekli, ako Ustavnopravna komisija kaže da ovo nije nadležnost Bosne i Hercegovine onda se to mora poštovati. Kao što želim reći kolegama koje sada prozivaju Klub SNSD-a kako se mi nekad pozivamo na ustavnu nenadležnost kad vam odgovara, pa i Vama gospođo draga Majo Gasal odgovara danas ovaj Zakon iako on nije ustavno zasnovan, Vi tražite, forsirate da se on usvoji. Ali kad mi tražimo oko nekih drugih zakona to je sporno. Dakle, da se vratim na Zakon, ono ako je išta dobro danas iz rasprave o ovom Prijedlogu zakona jeste što smo svi kao ljudi pokazali visok stepen socijalne senzibilnosti prema ovoj problematici, i to je dobro. Dakle, dobro je da se o ovome razgovara, ali mi možemo o tome razgovarati, ne na način da svi rade sve u ovoj zemlji, nego da se tačno zna, i zna se ko šta radi i šta je čija nadležnost. I to ne treba kvariti, naročito mi iz Kluba SNSD-a nismo zaintresovani pa nećemo podržati da se to kvari u situaciji kada je ovo pitanje odlično riješeno u Republici Srpskoj. Iako vi kažete da ovo nije precizno riješeno Zakonom o zdravstvenom osiguranju, jeste podzakonskim aktima koje je donio Fond zdravstva Republike Srpske, i evo neki drugi iz Federadcije poslanici su rekli da znaju da se dva pokušaja vantjelesne oplodnje finansira iz Fonda zdravstvene zaštite, to je tačno. Ministarstvo civilnih poslova nema nikakve nadležnosti nad ovom oblašću iako ima resor koji se bavi pitanjima zdravstva, ali nema zakonski osnov da se bavi ovim, jer bavljenje ovom problematikom bi bilo kao kad bi sutra rekao Ministarstvo civilnih poslova hoće da ustanovi registar ko ide, znamo da se građani Bosne i Hercegivube liječe i u Beogradu, i u Zagrebu, i u Ljubljani, i u drugim zdravstvenim centrima izvan Bosne i Hercegovine, i to su inostrani zdravstveni centri, dakle, a inostrani odnos sa stanim institucijama je nivo Bosne i Hercegovine, ali to nije nadležnost Ministarstva civilnih poslova da se upliće u to najviše iz razloga zato što ne postoje zakonski mehanizmi koji može da podupre to. Šta je smisao ovog Prijedloga? Jedini i glavni smisao je da se formira javni registar svih tih pokušaja u ovoj oblasti koji bi se nalazio u Ministarstvu civilnih poslova i navodno da se zagarantuje tajnost podataka. Pa to je najmanji problem ako Ministarstvu civilnih poslova trebaju ti podaci zbog statistike, zbog nekih međunarodnih konferencija, zbog trećih stvari, uvijek ga može dobiti i iz Ministarstva zdravlja Republike Srpske i iz Ministarstva zdravlja Federacije, to je najmanji problem, ali ništa drugo se ne reguliše ovim Prijedlogom zakona. Poznato je valjda nama poslanicima da kad se utvrđuje određene prijedlog zakonskog propisa mora se znati šta je sadržaj tog propisa, mora se znati ko je nosilac te aktivnosti i da li su potrebna finansijska sredstva za to. U ovom slučaju postoji samo prva, prvi uslov za to, dakle zna se šta je sadržaj, na šta se to odnosi, a ko je nosilac nije rečeno, odnosno rečeno je, oni se pozivaju na entitetske zdravstvene institucije i na institucije zdravsta u Distriktu Brčko. I naravno kad je riječ o finansijskoj strani koja je najsloženija u ovom pitanju, jer su to vrlo skupe zdravstvene intervencije, naravno poziva se na institucije entiteta i kaže da to institucije entiteta treba da finansiraju. Pa koji je smisao onda ako se zakonom želi samo utvrditi javni registar, ne može ga finansijski poduprijet i ne može omogućiti uslove da se popravi ova slika o kojoj su neki 53 poslanici govorili. Ja ne sporim da ima tih problema u našem društvu, ima sigurno, i tačno je da i ljudi iz Republike Srpske, kod kojih je dva puta finansirana vantjelesna oplodnja ne uspije, ljudi se opredjeljuju da idu u Prag, idu u Minhen, idu u druge zemlje Evrope i dešava se da tamo uspješno to završe. Ali naravno, to je neka druga priča, to više nije obaveza Fonda zdravstva. Tako i ovdje, dakle ne možemo prihvatiti da neko traži samo zaradi podataka i radi statistike da se ova oblast reguliše ovako ..., pritom ima puno, puno, manjkavosti u samom sadržaju koji je predložen ovdje, zbog čega takođe ne možemo prihvatiti, ali prije svega zbog pitanja nadležnosti. I evo, danas će se desiti obrnuta situacija da kolegama iz Federacije bi odgovaralo, iako je ustavno neutemeljen, da takav zakon danas prođe, da se donese, ali nažalost neće moći.
Hvala. Gospođa Diana Zelenika, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem i srdačno pozdravljam, evo ne znam pola sale, ne znam imamo li krovum, valjda imamo jer su neki kompjutori uključeni. Ja sam jedna od ona tri člana Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti spolova koja je podržala ovaj Zakon iz jednog prostog razloga što smatramo da ipak u entitetima ova, a vjerujte mi kao liječnici, vrlo složena problematika nije adekvatno riješena podzakonskim aktima i na taj način omogućava zloupotrebu. Ono što smo htjeli okvirnim zakonom to je samo propisati obvezu entitetima i Distriktu Brčko da donesu svoje zakone, znači ne radi se uopće o oduzimanju zakona nego o onemogućavanju zloupotrebe. A zloupotrebe su velike, od stanica do embriona, do moguće trgovine njima, i ja sad bi čak i pitala da li smo sigurni da li toga nema u ovim privatnim ordinacijama koje već na prostoru Bosni i Hercegovini funkcioniraju. Ustavni osnov smo našli, i već su se to referirale moje kolege, na činjenici na pravo na ženidbu, udaju, osnivanje obitelji, međutim ja kao liječnik moram spomenuti pravo na zdravlje i zdravstvenu zaštitu, jer ako krenemo sa aspekta da je bolest reproduktivnih organa, odnosno neplodnost bolest reproduktivnih organa, onda otkud pravo nekome da dozvoli da se liječe srčani bolesnici, evo ja sam kardiolog i liječim srčane bolesnike, a nemamo pravo liječiti bolest reproduktivnih organa. I mislim da je to diskriminirajuće prema, je li, 17 ili 18% bračnih parova koji nemaju djecu, odnosno diskriminacija čak i sa osnove nekakve materijalne komponente i privilegija bogatih. Jer, ja se čak moram osvrnuti i na one koji su veliki protivnici ovoga, a to su vjerske zajednice iz razloga božijeg davanja, kako god, pa ako već dajemo novce za korekciju vida putem naočala ili za korekciju, reći ću poremećaj u radu srca u vidu pejsmejkera, nešto se referiramo na neke velike cifre, reći ću vam da pejsmejkeri ... defribilatori sigurno puno više koštaju. Zato imamo sluha, a nemamo sluha za bolest reproduktivnih organa. I ja smatram to diskriminirajućim prema ljudima koji su bolesni i ne mogu ostvariti pravo na zdravlje, ne samo na obitelj, nego na zdravlje što je veliki postotak i što je veliki problem i to nas dovodi u situaciju da nam je stopa fertiliteta 1,18, a održiva bi trebala biti 2,1, da ćemo bit uskoro, uz ovakav egzodus mladih ljudi, zemlja staraca i neće nam imati tko puniti ovaj mirovinski fond. Ali ono što mislim da je ustavna kategorija ovdje da svi imamo pravo na zdravlje i zdravstvenu zaštitu i da se radi o bolesti reproduktivnih organa i da nitko nema pravo oduzeti mogućnost na liječenje bilo kojeg našeg organa, uključujući i reproduktivne. Hvala vam lijepa. 54
Hvala lijepo. Gospodin Nikola Lovrinović ima riječ na diskusiju. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Dakle, ja sam ustao da kažem zašto sam ja bio protiv na Ustavnopravnom povjerenstvu, jer sam ja član Ustavnopravnog povjerenstva. Dakle, jedan je naravno razlog ovaj koji su govorile kolege iz SNSD-a, pa i koleginica i supredsjedateljica Borjana, međutim drugi je razlog meni daleko važniji, ja gdje god budem u pozicijama na bilo kojoj razini Parlamenta, ako budem ikada, dakle ja neću ovakav zakon nikad podržati, posebice na onaj dio koji se odnosi na doniranja. Dakle, mislim da je laž i petljavina da će ovakva rješenja pomoći povećanju nataliteta, da mi o djeci, i porodiljama, i obiteljima možemo misliti na daleko drugačiji način, sa daleko drugim zakonima, i trebali smo to do sad činiti, ne činimo, ne radimo, ne štitimo obitelj nikako. Dakle, sad ovdje pokušavamo, po meni, vještački, dakle da sad saperemo savjest. Ja sam siguran da u dijelu koji se odnosi na doniranje su apsolutno moguće i sigurne manipulacije s tim, i nedavno je bio jedan napis po portalima kako je u Britaniji čovjek uhićen zbog toga šta je radio. A s druge strane kad govori kolega Isaković o zakonu u Republici Hrvatskoj, kad je priča o ovome doniranju oni su to daleko, daleko temeljitije odradili, način zaštite, mogućnosti manipuliranja s tim, koliko je mogućnost doniranja, da li se mogu pojaviti krvna srodstva od donatora, kolika ona mogu biti, itd., da ja sad ne ulazim jer nije rasprava o zakonu. Ako ikada bude, dakle iz svog uvjerenja mislim da ovo nije u redu i da ovo je samo podmetanje i okretanje istine. Obiteljima i djeci se može pomoći i te kako na mnogo drugih načina. Način na koji je predviđeno u jednom dijelu ovoga Zakona doniranjem, to nije, po meni, način, možda jeste onaj dio tamo gdje bračnim parovima se treba pomoći u osobnom njihovom životu na neki način kako je doktorica govorila, ali sve izvan toga za mene je neprihvatljivo iz razloga onoga u šta ja vjerujem i u šta sam ja uvjeren kad je u pitanju i ljudski život, i ljudi, i općenito obitelj i djeca. Hvala lijepa.
Hvala Vama. Gospođa Nermina Kapetanović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Vrlo senzibilizirana svim diskusijama ne mislim da bilo čija diskusija nije dobronamjerna danas ovdje. Želim da kažem da je ispravka, želim da ispravim netačan navod da je rečeno da vjerske zajednice ne podržavaju, bar što se islama tiče to nije tačno. Iako islam nema centralni autoritet koji bi dopustio ili zabranio medicinski potpomognutu oplodnju već za religijsko učenje se oslanja na ... koje se izdaju povodom toga, upravo je suprotno, smatra se da je, liječenje neplodnosti se smatra dužnošću i obavezom bračnih parova. S tim da fetus stiče dušu, po mišljenju u islamu, da sa 40 do 120 dana nakon oplodnje. Metode medicinski potpomognute oplodnje su dozvoljene dok se koriste spolne stanice bračnih partnera kao i zamrzavanje čak i uništenje zametaka, to je zvanično tumačenje, dakle. Pa, onda je mislim prilično onako lakomisleno bilo reći da religijske zajednice ne dozvoljavaju. Dakle, svako pravilo ima izuzetke. 55 Međutim, postoji jedna druga stvar, Zakon o zdravstvenoj zaštiti je onaj ustvari koji kaže da su svi jednaki, pacijenti jednaki u ostvarivanju prava na zdravstvenu zaštitu u Bosni i Hercegovini, i ja shvatama predlagača da u kontekstu toga htio da možda izjednači pacijente u svojim pravima. Sve je tačno ovo što su rekle kolege iz Republike Srpske, ima u RS-u dva prava, pacijentirca svaka na dva pokušaja besplatna, mada znam da se to realizira najčešće u privatnim ustanovama, ali bilo kakv pokušaj je dobar. Neće ovo naravno danas, izgleda kako stvari stoje neće proći u Parlamentarnoj skupštini BiH, vodeći računa stvarno o stvarnim ustavnim nadležnostima. Ja znam da Evropa očekuje od nas da mi donesemo taj zakon koji će biti na nivou države reguliran i on će se nekako drugačije vjerovatno zvati. I pitana sam često izvan granica Bosne i Hercegovine za meritum tog zakona, ali ja sad, dakle više o meritumu neću govoriti, ovo je bila ispravka krivog navoda. Ali sam potpuno svjesna ustavnih nadležnosti u Bosni i Hercegovini i ovakve kakve jesu, ja bih isto voljela da su zdravstvo, rad, socijalna politika, penzioni sistem, zapošljavanje i poljoprivreda na državnom nivou, ali mislim da još uvijek nismo dovoljno zreli da prenesemo sve na nivo države, da izjednačimo ljude u svim njihovim pravima. I razumijem danas pozitivnu diskusiju onih koji se opiru, a i onih koji se zalažu dakle, ali ne sporim nikom pravo da svi imamo ustvari dobru namjeru. Hvala.
Hvala lijepo. Nema više prijavljenih za diskusiju. Gospodin Isaković se je prijavio, ali ovo je druga diskusija, nema se pravo na dvije diskusije tako da ja zaključujem raspravu.
/nije uključen mikrofon/
Gospodine Isakoviću ne možete dobiti riječ, gospodine Isakoviću, ovo je ...
/nije uključen mikrofon/
Ne možete .
/nije uključen mikrofon/
Gospodine Isakoviću kod mene ovdje piše da je ovo drug diskusija i ja Vam ne mogu dati riječ. Izvolite gospodine Arnaut, poslovnička intervencija.
Zaista imam obavezu podržati svog kolegu iz Kluba, dakle ovdje ovaj član 75. stav (2) – Predlagač zakona ima pravo i obavezu da prije početka rasprave obrazloži prijedlog zakona u trajanju do 15 minuta ... 56
Dobro, hvala lijepo. Dakle, molim vas da se od sada pa ubuduće u elektronsko praćenje sjednica uključi posebna stavka koja se odnosi na izlaganje predlagača i da to ne ulazi u ukupna broj diskusija, jer ja drugačije ne mogu voditi sjednicu nego kako piše. Pretpostavka je da ovo što piše u potpunosti u skladu sa Poslovnikom. Imajući to u vidu, a uz konsultaciju sa sekretarom Predstavničkog doma, ja Vam dajem riječ gospodine Isakoviću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ono što, čini mi se da je diskusija bila sasvim u suprotnom pravcu, mi smo trebali da diskutujemo o ustavnom osnovu, a ne da uđemo u diskusiju, a onda smo prešli u diskusiju i došli smo u ovu fazu i ono sve što smo htjeli da kažemo dakle nismo uspjeli da kažemo. Ono što je za nas bitno u ovom Zakonu je da je to, ponavljam ponovo, evropski zakon, i ja bih sad mogao ovdje da govorim 15 minuta o ovom koji su sve dokumenti potrebni za ovo. Međutim, neću vam uzeti toliko vremena, ali ću vas zamoliti da o ovom stavu zaista razmislite i da ono podcrtam da nadležnost entiteta država u ovom slučaju nije uzela. Ono što je država po ovom Zakonu uzela je nadzor nad primjenom Zakona, dakle zadužili bi Ministarstvo civilnih poslova, nadzor nad zaštitom ličnih podataka, Agencija za zaštitu ličnih podataka u BiH je radila taj posao, i propisivanje i vođenje jedinstvenog registra svih postupaka za područje Bosne i Hercegovine, jedinstvenog registra ozbiljnih neželjenih pojava i ozbiljnih efekata Ministarstvu civilnih poslova. Ono što hoću da kažem jeste da u ovoj državi postoje institucije koje se bave ovim koje nisu zakonski regulisani, ovo je pokušaj da ovaj Zakon reguliše tu oblast i da oni koji se već bave u ovoj državi ovim stvarima, dakle da imaju neke zakone koji su regulisani. Ono što je za mene još interesantno je da mi nismo izmislili ovaj Zakon, bilo je diskusija da nismo dobro primjenili jednu ili drugu stvar. Dakle, mi smo ovaj Zakon prepisali u dobroj mjeri iz susjednih država, i upravo iz države koja je uporedni, bila uporedna u nekim ranijim diskusijama. Dakle, mislim da je ovaj Zakon dobar, da ovaj Zakon treba podržati, i da će, ako ne sad, onda u narednom periodu, mogli smo u drugom čitanju dati neke primjedbe koje zaista, ako neko ima, naravno, da ih uputi. Hvala lijepo. Evo nisam bio dug, htio sam da skratim ovu diskusiju.
Hvala lijepo. Ja ne vidim više prijavljenih, zaključujem raspravu po tački 7. dnevnog reda. Prelazimo na tačku osam, to je, Ad. 8. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o javnim nabavkama – predlagač: poslanik Damir Bećirović, zakon broj: 01-02-1-1303/16, od 04.05.2016. godine s Mišljenjem Ustavnopravne komisije Zakonodavo-pravni sektor je 23.03.2016. godine dostavio Mišljenje o usklađenosti Prijedloga zakona sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma i Jedinstvenim pravilima za 57 izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, kojim je utvrđeno da je u cjelini usklađen sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma i Jedinstvenim pravilima. Ustavnopravna komisija dostavila je Mišljenje 23.05.2016. godine. Komisija je utvrdila da Prijedlog zakona nije usklađen sa Ustavom BiH i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine. Komisija za finansije i budžet dostavila je 24.05.2016. godine zahtjev za skidanje tačke s dnevnog reda sjednice. Kolegij nije skinuo ovu tačku dnevnog reda sa sjednice jer danas je na dnevnom redu zapravo negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije i ono mora doći na dnevni red prije bilo kakve druge rasprave i bilo kakvo da bude mišljenje nadležne komisije. I zbog toga je to danas na dnevnom redu. Otvaram raspravu. Gospodin Damir Bećirović, ispravka nekog krivog navoda. Izvolite.
Ja moram na početku reći da je ovo što imamo u dokumentima ovdje od Komisije za finasije i budžet nije zaključak koji je donesen na Komisiji za finansije i budžet. Ja mislim da vam je sekretar dostavio ispravljeni zaključak i da bi trebalo biti podijeljeno poslanicima. Prvi dio što se toga tiče, samo da ne bude zablude neke o tome, jer to nije ono o čemu smo glasali. To je bio prijedlog gospođe Majkić koji je izmijenjen većinom članova.
/nije uključen mikrofon/
Pričam, ali ja moram reći i ovo, jer ovo nije tačno što imamo ovdje.
Samo nemojte voditi raspravu između sebe. Dakle, što se tiče, samo Vi okončajte raspravu, izvinjavam se.
Evo, ovaj, ne raspravu, ispravku krivog navoda
Hvala Vam lijepo. Dakle, dozvolite samo da vam kažem da je Kolegij Zastupničkog doma 24.05.2015. godine od Komisije za finansije i budžet zaprimio predmet pod nazivom Zahtjev za skidanje tačke 8. s dnevnog reda 30. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, u kojem je navedeno, dakle, i ovo o čemu smo govorili. Suština je da je Komisija na sjednici od 23.05.'16. pod tačkom 3. dnevnog reda razmatrala Prijedlog zakona o dopunama Zakona o javnim nabavkama u prvoj fazi u Povjerenstvu, čiji je predlagatelj zastupnik Damir Bećirović, te nakon rasprave sa 6 glasova za, 1 glasom protiv i 1 glasom suzdržan, usvojila sljedeći zaključak: - Povjerenstvo za financije i proračun, čitam kako piše, Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH odgađa izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o javnim nabavkama u prvoj fazi u Povjerenstvu i traži od Agencije za javne nabavke BiH da u najkraćem roku dostavi mišljenje o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o javnim nabavkama, 58 predlagatelja zastupnika Damira Bećirovića. I Povjerenstvo traži od Kolegija Zastupničkog doma da tačku 8. Razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o javnim nabavkama skine s dnevnog reda 30. sjednice Zastupničkog doma iz navedenih razloga te shodno zaključku produlji rok za dostavu mišljenja o Prijedlogu zakona u prvoj fazi u Povjerenstvu. I molim vas da se ovo podjeli zastupnicima, nema potrebe da se ovo ne podijeli, da to svi zastupnici imaju, ovo je stav naše Komisije. Ali ja sam, dakle, rekao razlog čime se, kojima se rukovodio ili kojim se rukovodio Kolegij kada je ovu tačku ostavio na dnevnom redu i to je odluka Kolegija, odluka Parlamenta, dnevni red je usvojen. Nastavljamo dalje, gospodin Damir Bećirović, diskusija.
Ja moram reći i ono što je gosodin Isaković rekao, smatramo da postoji ustavni osnov za donošenje ovih promjene i izmjena Zakona, jer jednostavno radi se o sistemskom zakonu koji imamo u državi a koji nije, nema uređen nadzor uopšte o ... Ne postoji u obrazloženju ništa, znači, što je navedeno, u obrazloženju Ustavnopravne komisije gdje kažu šta je to, koji su to članovi koji se krše i Ustava i zakona, zašto to nije u redu. Takođe ono što mi je, moram se osvrnuti opet, ... mišljenje Direkcije za evropske integracije koje takođe nije potpuno, jer su trebali uvažiti i to da je EU donijela novu regulativu koja se tiče javnih nabavki. I to je regulativa iz 2014. godine, znači broj 2014/24 gdje se kaže da su države članice dužne osigurati nadzor nad primjenom pravila o javnoj nabavci. To je ono što mi nemamo ovdje i što ne postoji. Mi takođe imamo problem, evo sa Uredom za razmatranje žalbi, što gospođa Majkić će vjerovatno napomenuti i reći će ..., ali mi jednostavno od njih, nisu u stanju da naprave svoj izvještaj koji smo takođe skinuli juče sa Komisije za finansije i budžet jer su poslali neki prednacrt, ne mogu se jednostavno sastati. Ono što je bitno reći da je ovo Zakon kroz koji se provodi, znači prolazi 3 milijarde budžetskih sredstava i nad kojim ne postoji nadzor, efektivni nadzor. Priča se o monitoringu, i opet ću napomenuti da smo mi jedina država u regiji gdje ne postoji nadzor nad provođenjem ... Zakona i utrošku budžetskih sredstava. Pozvaću se takođe, iako se radi o zakonu koji ..., čiju je izradu finansirala i potpomogla EU, ja ću takođe reći da postoji analiza pravne zaštite u postupcima javne nabave u Bosni i Hercegovini koju je finansirala EU i Britanska ambasada u BiH, koja također kaže da, naime ako Agencija za javnu nabavu već ima ovlast, odnosno dužnost praćenja primjene postupka koje provode ugovorna tijela među nadležnostima ovog tijela nedostaje i odredba o obavljanju nadzora nad primjenom Zakona o javnim nabavkama i provedbama propisa Zakona o javnim nabavkama. Provedba upravnog nadzora svojstvena je tijelima državne uprave, a Agencija za javne nabavke ima taj status. Tu moguću nadležnost Zakon o javnim nabavkama je trebao predvidjeti, odnosno trebao je naglasiti i nadzornu ulogu ovog tijela. Provedbom nadzora Agencija za javne nabavke mogla je ispravno realizirati i svoju funkciju pokretanja prekršajnih postupaka, podnošenja prekršajnih prijava nadležnom sudu za prekršaje. I opet se tu kao primjeri uzimaju države regije, pogotovo evo Republika Hrvatska koja ima uređen, na taj način postoji nadzorno tijelo i postoji nadzor nad provedbom javnih nabavki. Ja bih samo volio da čujem kome to ne odgovara u ovoj državi nadzor nad javnim nabavkama, da li su i dalje, žele da nastave ovo što imamo kriminal i korupciju u oblasti javnih nabavki koja je, i po onome što vidimo iz svih anketa, najveći problem u Bosni i Hercegovini. Da li su to ove stranke koje 20 godina harače ovu zemlju, da li i dalje prihvataju da se na ovaj način da ne postoji nikakav nadzor nad trošenjem budžetskih sredstava. Očigledno je da je to 59 jedini razlog zašto je ovo odbijeno i smatramo da postoji i ustavni i zakonski odnos za donošenje ovog Zakona.
Hvala. Safer Demirović.
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, uvaženi gosti. Ja sam se za današnju sjednicu vezano za ovaj Zakon malo bolje bio pripremio, međutim evo pred sjednicu dobili smo ovo mišljenje komisije, negativno Mišljenje vezano za Zakon, tako da ja ne znam kako sad da postupim. Obzirom da smo na prethodnoj tačci imali zakon gdje smo isto imali negativno mišljenje, a imali smo jednu široku raspravu, ovaj, nismo se fokusirali. Sad da ja ulazim u eleboriranje svih ovih stvari vezano za Zakon o javnim nabavkama i izmjenama ne bi bilo korektno s obzirom na ovo mišljenje. Ali evo, pokušaću da budem doista vrlo kratak. Ovaj Zakon me jako interesuje pošto sam član, vrlo često član tzv. tenderskih komisija ili komisija za javne nabavke gdje se radi, vjerujte mi, o milionskim znači ugovorim. I ovaj, izmjene ovog Zakona, ja sam to razgovarao maloprije sa kolegom Damirom, govore o jednoj strani, o ugovornoj strani zapravo onim koji nabavljaju robu, ali uopšte se ne pominje ona druga strana, znači ponuđači, predstavnici, trgovci i ljudi koji imaju firmu i kofer jedan i na sve načine pokušavaju da završe posao. Ono što smatram, ne znam šta je razlog da se donese ovakav stav Komisije, ali mislim da Zakon o javnim nabavkama treba da doživi određene promjene, treba tu uključiti ljude koji koriste ovaj Zakon, znači oni koji provode javne nabavke. Vjerujte mi da ovaj Zakon trenutno sa ovim Uredom za žalbe, sa ovako kako je to formulisano, omogućuje, omogućuje, stojim iza toga, onaj jedan dobar biznis i vi znate, svjedoci ste toga da zapravo ovi ljudi koji se pojavljuju kao ponuđači i predstavnici, zastupnici, zapravo najbogatiji ljudi u našoj državi, mislim svjesni ste toga. Ja se zahvaljujem, uvažavajući ovo mišljenje neću dalje da diskutujem vezano za Zakon, ali mislim da Zakon iziskuje i traži ozbiljne promjene.
Hvala. Poslanica Dušanka Majkić.
Ja bih htjela ustvari da zamolim Kolegij da nam pomogne da prevaziđemo problem koji nam se u zadnje vrijeme sve češće dešava, a to znači da jednoga dana uoči sjednice Doma sve se komisije održavaju. I šta to znači? Trebali bi da imamo informaciju kad završi Ustavnopravna komisija kakvo je stanje po zakonima pošto se to najčešće preklapa, nadležna komisija i Ustavnopravna komisija gotovo imaju, istovremeno se održavaju. I nadležna komisija, u ovom slučaju Komisija za finansije i budžet nije ni trebala da raspravlja o ovome dok nije dobila mišljenje Ustavnopravne komisije. I sad se, nalazimo se u jednom konfliktu. Pa dakle, trebalo bi da znamo šta da radimo u ovom slučaju. Šta smo mi uradili, jedino, kao nadležna komisija, pošto niko u ovoj zemlji ne može da da stav bez ovog Odbora Agencije, koji je nadležan da provjeri 60 svaki prijedlog vezan za zakon, jedino što smo mi kao Komisija mogli da uradimo je da pošaljemo Odboru Agencije, čiji je to posao, da se izjasni o tome. Dakle, da smo znali ne bismo uradili ni to, jer je Ustavnopravna komisija rekla svoj stav. Dakle, ja vas molim da ubuduće da imamo bar neki razmak između, da se jedan dan Ustavnopravna komisija zasjeda obavezno prije, dan prije nego što ostale komisije, znači dva dana prije sjednice Doma i ne bi smo bili u ovakvoj situaciji.
Mišljenje Ustavnopravne komisije može biti i odbačeno od strane Doma, znači to ne isključuje da se, da i ostale komisije daju iz svog domena mišljenje o zakonima. Možemo mi to razmotriti na Kolegiju poslije, ali to je,do sad je ...
/nije uključen mikrofon/
Dobro, mislim, ali nije to tema, to je Vaš prijedlog bio koji, ... Hvala Vam. Zaim Backović, diskusija.
Ne želeći ići u verbalni sukob ili u nešto što može ići ka nerješavanju pokušaću samo nekoliko, da kažem nekoliko stvari zbog kojih je, opet se obraćam Vijeću ministara, pristupiti nečem drugom a ne ovom načinu izmjena Zakona, nego pristupiti cjelovitoj izmjeni Zakona o javnim nabavkama. Svi mi ovdje znamo, svi koliko nas ima, da je opšta zloupotreba Zakona o javnim nabavkama, kroz materijalni cenzus, pravljenje tendera na lotove, cjepkanje, do toga da imate situaciju onemogućavanja zbog ovakvog Zakona rada. Jedan mali primjer, ono što pripada državi mora da postupa po Zakonu o javnim nabavkama, u istoj branši ono što ne pripada državi mora i radi onako kako mu je ekonomski najisplativije. Pa ćemo uzeti u Telekomu, telekom operaterima, ako je na jednom tenderu pobjedila firma koja je iz Kine i montirana je njena oprema, u fazi kada morate da radite redovno servisiranje i raspišete tender ne možete da navedete ime firme nego karakteristike proizvoda i kad raspišete karakteristike proizvoda pojavi se 50 firmi, 49 je nemoguće ugraditi jer su inkopatibilni, ali tender ne može da se završi zato što se redom svi žale. I onda mi kaskamo li kaskamo za svijetom. To vam je i ovo što se dešava kad je digitalizacija u pitanju, da znate, identična će situacija biti. Zbog toga je neophodno ovaj Zakon o javnim nabavkama temeljito pročešljati i napraviti potpuno novi zakon. U suprotnom ovo će predstavljati sve veću i veću smetnju za normalan rad onoga što pripada državi. Ja znam Šefik da se Vi smijete, ali ja ću sada Vama reći ovdje u ovoj zgradi u kojoj mi sjedimo, uzmite pa pogledajte koliko je tendera iscjepkano, necjelovito, za istu stvar. Samo vas pitam, pogledajte koliko je puta nabavljen obični higjenski pribor i kako se u ove dvije zgrade nabavlja, i sve će vam savršeno biti jasno. To je sasvim dovoljno i zbog toga predlažem da idemo Damire u cjelovitu izmjenu Zakona, to je jedini način da ustvari nešto uradimo. A obzirom da je kolega u tenderskim komisijama upravo zato onaj prethodni Zakon o sukobu interesa, mi ovdje zakone donosimo i onda u njihovom primjenjivanju učestvujemo inkopatibilno svugdje na svijetu sukob interesa, ali to je sam rekao nisam ja rekao. Hvala vam. 61
Hvala. Pauza do 15:00 časova za ručak. Zaključena rasprava po ovoj tački dnevnog reda. Molim vas da nastavimo sa radom sjednice. Gospodine Backoviću možete li zauzeti svoje mjesto molim vas. Prelazimo na tačku devet, Ad. 9. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Savjetu ministara Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Damir Bećirović, zakon broj: 01-02-1-1304/16, od 04.05.2016. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije (prvo čitanje)
Evo ja ću opet pokušati kratko, jer opet smatram da postoji i ustavni i zakonski osnov za donošenje ovog Prijedloga zakona. Sami znamo da smo potpisivanjem Sporazuma o pridruživanju i stabilizaciji bili obavezni da uspostavimo mehanizam koordinacije, i vidimo da i danas taj mehanizam ne postoji. Izmjenama ovog Zakona bi jednostavno vratili sve u sistem, u institucije Bosne i Hercegovine i pokazali bi spremnost da u okviru zakona Bosne i Hercegovine i Ustava BiH riješimo pitanja koja su vrlo bitna za pretpristupne radnje koje nas čekaju. Čuli smo već ranije da je postojao neki prijedlog, sad više ni to ne postoji, da mehanizam koordinacije nije utvrđen, i ovo je jednostavno naš pokušaj da doprinesemo putu Bosne i Hercegovine kroz EU i da doprinesemo da se odluke donose kroz institucije Bosne i Hercegovine, i ni na jedan drugi način. Ne po restoranima, kafanama, nego jednostavno urediti vrlo bitna pitanja u parlamentima i tamo gdje, i da se sprovodi tamo gdje treba da se sprovodi. I to je bila naša intencija. Nadam se da ćete imati sluha za ovo, i postoji jednostavno i ovdje i ustavna i zakonska osnova za donošenje ovih izmjena kada se tiče Zakona o Vijeću ministara.
Hvala Vam. 62 Nema više prijavljenih za diskusiju, zatvaram tačku devet. Prelazimo na tačku 10., Ad. 10. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-26/15, od 28.01.2016. godine Zakon o službi u Oružanim snagama usvojen je na 27. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 05.04.2016. i na 18. sjednici Doma naroda, održanoj 27.04.2016. Zakon je usvojen u domovima u različitom tekstu, te je formirana Zajednička komisija oba doma za postizanje identičnog teksta zakona. Zajednička komisija dostavila je Izvještaj 23.05.2016. Komisija je postigla saglasnost o identičnom tekstu Zakona o službi u Oružanim snagama tako što je usaglasila Amandman I. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih, zatvaram raspravu. Prelazimo na tačku 11., Ad. 11. Izvještaj o radu Savjeta ministara BiH za 2015. godinu, broj: 01,02-50-19- 850/16, od 16.03.2016. godine
Poštovani predsjedavajući, poštovani zastupnici. Cijeneći značaj ove tačke dnevnog reda, a posebno vaše interesovanje za ovu tačku i iskazani interes još i na prethodnoj sjednici, a po ovlaštenju predsjedavajućeg Vijeća ministara prenosim njegovu molbu da raspravu o ovoj tački odložite do njegovog dolaska, jer se on trenutno nalazi na sjednici Fiskalnogn vijeća. Sjednica je još u toku, i on će odmah nakon sjednice doći, ... njegova obaveza je tamo postoji jer zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Bevanda, je također morao napustiti sjednici Fiskalnog vijeća zbog odlaska na službeni put u Brisel. Evo, sjednica je u toku, može vrlo brzo i da se završi, evo molim vas da uvažite tu molbu. Hvala.
Evo, Kolegij se konsultovao i prihvatamo prijedlog da ovu tačku nastavimo kada se pojavi predsjedavajući Savjeta ministara. Mi nastavljamo sa radom i prelazimo na 12. tačku, 64 Ad. 12. Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju u 2015. godini, broj: 01,02-28-1273/16, od 28.04.2016. godine Kolegijum Doma je kao nadležnu za razmatranje navedenog Izvještaja odredio Komisiju za saobraćaj i komunikacije. Nadležna Komisija je 19.05.2016. dostavila Mišljenje o Izvještaju. Komisija je prihvatila Izvještaj, te predlaže Predstavničkom domu njegovo usvajanje. Otvaram raspravu. Nemamo prijavljenih, zatvaram, Šemsudin Mehmedović, diskusija.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici. Ja bih samo kratko, pročitao sam naravno ovaj Izvještaj i nisam imao priliku na sjednici Komisije da diskutujem na ovu temu, ali čini mi se da iz godine u godinu mi imamo lijepo tehnički obrađen i uređen izvještaj i svakako to je za svaku pohvalu. Međutim u suštini u javnosti se osjeća zapravo da mi nemamo strateški pristup upravljanju električnom energijom u Bosni i Hercegovini iako je dobrim dijelom nadležnost entiteta, ipak mi imamo Državnu regulatornu agenciju za električnu energiju koja ima nadležnosti, bar kada su u pitanju strateška planiranja. Jer očigledno je da, pogotovo strani finansijeri, pa i neke međunarodne organizacije koje se bave ovom oblašću guraju nas, kako oni to zovu, u zdravu energiju, odnosno u proizvodnju obnovljivih izvora energije, mada su skoro pa svi obnovljivi i bez da imamo jasnu strategiju šta želimo s time postići. Kažu, treba koristiti što više fosilna goriva, treba koristiti što više vjetroenergiju, treba koristiti sunčevu energiju, itd., ali u suštini šta će krajnji potrošač, građanin Bosne i Hercegovine imati. Imat će, čini mi se, zbog poticaja koji trebaju da budu obezbijeđeni upravo iz drugih vidova energije, imat će, čini mi se, skuplju električnu energiju u domaćinstvima, a to nam nije cilj. Nama je cilj da zaštitimo, znači, interes običnih ljudi. Stoga bih volio da možda predstavnici Državne regulatorne agencije nam objasne da li postoji strategija uopće, koliko, šta, na koji način, itd. Mi želimo u budućnosti da imamo po vrstama, znači, izvora električne energije i, naravno, ukoliko je slobodno tržište, a jeste, šta će to značiti za naše proizvođače električne energije. Hoće li upravo taj najsiromašniji sloj društva, rudari hoće li ostati bez posla ionakvog do kojeg se veoma teško dolazi. Stoga, evo sa kolegom Novakovićem sam prisustvovao jednom samitu energetskom koji je bio u Bosni i Hercegovini i ono što smo mogli tamo da vidimo to je zapravo jedno prilično neuređeno i haotično stanje kada je u pitanju ova oblast u Bosn i i Hercegovini, stoga bih volio da nam možda predstavnici pojasne bar kuda ide Bosna i Hercegovina kada je ova oblast u pitanju. Hvala lijepo.
Hvala. Je li imamo predstavnike? Sačekajte samo malo, kasnije, da damo, pa ću vam dati na kraju riječ, ili da ...
Ne, ne, idemo u raspravu. 65
U raspravu, pa ćemo onda. Znači, Safer Demirović, diskusija.
Zahvaljujem se poštovani predsjedavajući. Naravno, meni je žao u odnosu na prošlu godinu ovaj Izvještaj je malo skromniji u tehničkom smislu, poslušali ste od prošle godine, ali meni je žao, onaj, trebalo je to ... onako lijepo, volio sam da je onako ... urađen. Ali evo, ispoštovali ste taj dio. Ono što se tiče samog Izvještaja, ono kako Izvještaj izgleda, što piše u Izvještaju jeste da mi imamo generalno pokazatelje koji baš nisu najbolji, znači imamo smanjenu proizvodnju električne energije, imamo malo veći uvoz, manji izvoz. Ono što raduje jeste, onaj, da imamo veću potrošnju unutar Bosne i Hercegovine. To može da znači ili veći broj stanovništva ... više koristi, ili nešto drugo. Nemamo, stanovništvo je ostalo na istom nivou, možda i manje, da li to znači da industrija malo oživljava ili ne oživljava, otom potom. Što se tiče cijena električne energije, ovo što je gospodin Mehmedović rekao ako ste pratili vezano za industriju i za individualne potošače, tamo tačno mi vidimo u Evropskoj zajednici gdje je, gdje su subvencije na obnovljive izvore energije velike, tamo imamo i za individualne potrošače veće cijene. Ono što ja mislim da bi naši industrijski potrošači, znači naša privreda, a to jeste jedna od grana u Bosni i Hercegovini koja nam daje nekakav zamah, mislim da cijena električne energije za industriju može biti manja. I to je jedna od prednosti koju nudi Bosna i Hercegovina. Dvije stvari ja bih želio da pitam vezano za ovaj Izvještaj. Interesuje me, niste naveli ovdje, a volio bih da ima, koji su to energetski objekti koji su u prošloj godini pušteni u funkciju, ... manjim instalisanim snagama, možda su to obnovljivi izvori i ... elektrane, ali evo, volio bih da znam gdje je to pušteno. I druga stvar, vi ste predstavnici entitetskih vlada, tako da kažem, fino ste ovdje opisali i rekli sve vezano za neispunjavanje obaveza Bosne i Hercegovine prema Energetskoj zajednici, međutim nisam nigdje uspio da nađem vaš stav po pitanju tome da li mi ovo treba da ispunimo obavezu, koja je obaveza tu DERK-a, koliko ste vi uključeni u sve to, da li ima između vas konekcije i entitetskih vlada da se ovo prevaziđe stanje, jer definitivno ovi problemi jesu na nivou entiteta, ali jesu i ono što se traži od države Bosne i Hercegovine. I mislim da ste vi najupućeniji da li to treba rješavati ili ne treba i kojom dinamikom bi to trebalo da se riješi. Ja se zahvaljujem.
Hvala Vam. Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja zaista želim da pohvalim ovakav jedan Izvještaj koji je vrlo kvalitetno napravljen, čak toliko kvalitetno da bi mogao da posluži i studentima kao univerzitetska literatura. Naravno, ima tu nekih stvari koji nedostaju ovom Izvještaju, ali ja bih se prije svega referirao na neke stvari koje pišu ovdje, a koje se odnose na obaveze Bosne i Hercegovine na evropskom putu kad su integracije u pitanju. Prema tome, to su stvari sa kojima nema diskusije, te stvari će se morati 66 uraditi prije ili kasnije. U tom kontekstu želim da izrazim žaljenje zašto na prošlom zasjedanju nije prihvaćena inicijativa kolegice Kapetanović vezano za obnovljive izvore energije. Ako su obnovljivi izvori energije nešto što se propagira u svijetu kao energetska diverzifikacija, smanjenje energetske ovisnosti, očuvanje prirode, prilika za zapošljavanje ljudi, za nove investicije, ja ne vidim nikakvog razloga zašto to u Bosni i Hercegovini, bez obzira na usloženu strukturu Bosne i Hercegovine, ne vidim nikakvog razloga zašto ne postoji dobra volja da se jedan takav dokument uradi na nivou Bosne i Hercegovine. I to mi je žao zaista što to nije prošli put prihvaćeno. Ali bih samo ja pročitao ovdje dva detalja koji u stvari ukazuju na te stvari od kojih mi nećemo moći pobjeći, to je samo pitanje kad ćemo to uraditi, prije ili kasnije, ali bez ovih stvari mi nećemo moći ništa napraviti kad su evropske integracije u pitanju. Dakle, reforma i prestrukturiranje sektora, liberalizacija tržišta električne energije, korištenje obnovljivih izvora energije, energetska efikasnost, nove investicije i regionalne integracije dominantne su teme koje su zaokupljale elektroenergetski sektor u 2015. godini. Dakle, to je nešto bez čega se neće moći i bez obzira na političke nesuglasice oko svega ovoga ja mislim da je to stvar koja će se prije ili kasnije morati uraditi. Naravno, ja bih volio da se to uradi što je moguće prije. I na 41. stranici ovog dobrog Izvještaja, želim da ga pohvalim, a kritika je bila, kad smo prošle godine govorili o ovom izvještaju, zašto je bio previše luksuzno napravljen izvještaj, na skupom masnom kunzdruk(?) papiru 80 gramskom, i onda smo rekli da nema potrebe da se novac troši na takve stvari, da je to dovoljno da bude u ovakvom obliku kao što je sad, i meni je drago da su to kolege poslušale, dakle osnovni ciljevi Energetske zajednice, a to je ovo pitanje koje je i kolega postavio o Energetskoj zajednici, su kreiranje stabilnog i jedinstvenog regulatornog okvira i tržišnog prostora koji obezbjeđuje pozdano snabdijevanje energentima i može privući investicije u sektor električne energije i prirodnog gasa. Dakle, to je ono što nama nedostaje, i to smo stalno isticali kada smo pitanja postavljali, ovaj, strategija na nivou, državna strategija kada je gas u pitanju. Mi to nemamo a to ćemo morati uraditi. I konačno pored toga to je razvoj alternativnih pravaca snabdijevanja gasom i poboljšanje stanja u okolišu uz primjenu energetske efikasnosti i korištenja obnovljivih izvora energije. Dakle, evo sad i ono što sam ja napomenuo se ovdje ponovo u ovoj zadnjoj rečenici potvrđuje, ja mislim da je to stvar koju ćemo mi morati uraditi. I još samo da naglasim, zaista mi nije jasno zašto kolege nisu dali, koliko ja znam prošle godine je bilo dosta rasprave, i to žestoke rasprave, vezano za raspodjelu dobiti koja je na nivou DERK-a bila predmet sporenja između dvije entitetske vlade. Mislim da, ne znam da li sam to pravilno interpretirao ili ne, ali u svakom slučaju bilo je to predmet rasprava, i mislim da je i to moglo i zavrijedilo da se nađe u ovom Izvještaju. Inače Izvještaj je jako dobar i svako da ću ga ja podržati, odnosno mi ćemo ga podržati. Hvala velika.
Hvala. Damir Bećirović. Izvolite. ZAIM
/nije uključen mikrofon/
Nekako ste uletili u prazan prostor gospodine Backoviću, izvolite. Izvinjavam se gospodine Bećiroviću. Izvolite gospodine Backoviću. 67
Ne želeći oponirati mom kolegi prethodnom, samo želim raći da niste samo vi nego da sam i ja jako puno govorio o problematici koja se tiče, recimo, gasa, pa onda o problematici nečega što smo šapatom predali Hrvatskoj, to je JANAF, u kojem je Energoinvest učestvovao, tadašnji Energoinvest, sa 70% od dijela gdje počinje naftovod pa do prve rafinerije u Sisku, kompletno je Energoinvest finansirao, odnosno Bosna i Hercegovina. Alternativni pravci kao takvi su urađeni, a to što se nama prodaje magla za ljesak sunca kao što će se sad prodati magla za bljesak sunca izgradnja energetskih kanala uz autoputeve, jer su me, između ostalog, i vaše kolege proglasile budalom kada sam tražio da se zaustavi gradnja, i da se odmah paralelno uz izgradnju autoputa grade energetski kanali. Da sam lud i što kažem da postoji Studija isplativosti dovođenja energije iz Kaknja, da sam lud, a da je tu Studiju radio akademik prof.dr Hanjalić, akademik prof.dr Mirković, akademik prof.dr Kulić, allahrahmetile Sead Sirbubalo, i sticajem okolnosti moja malenkost je učestvovala u tim proračunima, i da to sve postoji. E sad je donešeno da će se ponovo platiti da se radi Studija, znači nekom će se platiti da prepiše onu Studiju koju su ovi ljudi uradili, i tako redom. Da, da Salkiću(?) nekom će se platiti da prepiše Studiju koja je davano, davno urađena. Hvala.
Hvala. Poslanik Damir Bećirović.
Ja ću, a vidim u Izvještaju niko ne spominje da je većini članova DERK-a davno istakao mandat. Imamo znači Izvještaj koji su radili ljudi kojima je davno istekao mandat. I ovo što se tiče tehničkih pokazatelja i ovoga svega što imamo, slažem se sa kolegom Demirovićem, da vidimo i neke pozitivne stvari, ali i negativne, pogotovo ove koje se tiču proizvodnje struje, proizvodnje uglja, i da je to problem. Vratio bih se malo i na poslaničko pitanje koje sam postavio kolegama iz DERK-a, uredima, iako je zakonsko sjedište u Tuzli DERK i dalje ima urede, ovdje vidimo da postoje u Banja Luci, da postoji u Sarajevu, a da je bio i ured u Mostaru. Oni to fino opravdavaju sa svojim unutarnjim aktima i odlukama Vijeća ministara, ali je zakon ... da je sjedište DERK-a u Tuzli. I imamo čak, i priznaju ovdje, vidim da su isplaćivani putni troškovi osobama koje su zaposlene u DERK-u a koji putuju iz Sarajeva u Tuzlu npr., što je, putuje na svoje radno mjesto, što je malo nelogično. Ali ovo je samo još jedna u nizu institucija u Bosni i Hercegovini, recimo i u Federaciji, jer ovo je prije svega problem Federacije, neimenovanje članova DERK-a ... se završava, znamo i svi da je već bilo i ovdje na dnevnom redu. Ali tehnički gledano izvještaj kao izvještaj je ok, ali mislim da rad institucije kao institucije nije baš u redu i da bi se tu moglo poboljašati puno stvari, i da se može vidjeti, mogu se vidjeti i određeni pokazatelji da se radi na drugi način, samim zatvaranjem nekih kancelarija. Ali jednostavno po mom mišljenju zakon se mora ispoštovati iako vi navodite da postoji u regiji i u evropskim zemljama mogućnost otvaranja kancelarija, da ti ljudi rade u tim kancelarijama, ali onda i sami kažete da ti radni prostori nemaju formalno pravni status, ingerencije, službena obilježja, a zaposlenici koji ih koriste nemaju ovlaštenja da autonomno predstavljaju i službeno zastupaju DERK. Šta onda oni rade u tim kancelarijama, ko radi u tim kancelarijama? Mislim, treba se malo pozabaviti samim institucijama i vidjeti i racionalizirati troškove tih institucija. Izvještaj kao izvještaj je ok, ali druga pitanja nisu baš zadovoljavajuća. 68
Hvala Vam. Pošto nema više diskusija, na kraju da zamolim gospodina Tuševljaka da se obrati.
Gospodine predsjedavajući Zastupničkog doma Parlamenta BiH, gospodo zamjenici, uvaženi poslanici, dame i gospodo. Sjetit ćete se, ovaj, prošle godine našeg izvještaja koji je u prvom, da kažem, čitanju bio vraćen iz razloga što smo navodili detalje vezano za prirodni gas, iako smo naveli samo informacije radi i neke druge detalje vezano za energetsku efikasnost, obnovljive izvore, akcioni plan na državnom nivou, itd., tako da smo ove godine to koncepcijski drugačije uradili da ne bi došli u takvu situaciju i to smo dali samo u prilogu. Ali vi morate kao poslanici koji ocjenjujete naš rad bar nakratko pogledati zakone, Zakon o elektroprenosu, NOS-u, operatoru i regulatoru, entitetske zakone o električnoj energiji, morate imati u vidu da su obnovljivi izvori, zakoni o obnovljivim izvorima regulisani na entitetskom nivou, energetska efikasnost, i da ne nabrajam dalje. Znači, naša nadležnost zakonska do sada je da regulišemo, znači, elektroprenosnu djelatnost, znači visokonaponsku mrežu, njen razvoj i elektroprenos kao regulisani subjekat i NOS koji je odvojeni subjekat koji se bavi upravljanjem sistema, upravljanjem prenosne mreže. U sklopu toga, uključujući i Brčko ... kasnije kroz arbitražni postupak dodato da regulišemo u Brčkom i dstribuciju, i proizvodnju, i prenos. Uključujući naše te djelatnosti i aktivnosti svakodnevne, znači mi usvajamo strateške planove razvoja prenosne mreže, desetogodišnji, godišnji, tako i razvoj proizvodnje. Jednostavn o usvajamo kao jednu ... da investitori, da kažem ili naši domaći ili strani, mogu da vide kako će se razvijati proizvodnja i potrošnja u narednom periodu desetogodišnjem, ... će doći do deficita proizvodnje nad potrošnjom da bi mogli investitori da planiraju, da ulažu u određene proizvodne objekta. Što se tiče obnovljivih izvora, šta mi radimo vezano za obnovljive izvore? Mi možemo samo da ih preferiramo, a mi ih i preferiramo, zato što im našim pravilnikom dajemo 50% ovlaštenja kod priključka na prenosnu mrežu. Međutim, oni koji idu distributivnu mrežu oni, ovaj, recimo tu povlasticu ili nemaju ili imaju, drugačije je u jednom entitetu, drugom, u jednom kantonu ili u drugom kantonu, itd. Tako da je to oblast koja je jako složena i šaroliko uređena. Oko energetske efikasnosti sam rekao, to je isto entitetska nadležnost i mu tu nemamo skoro pa i nikakvih dodirnih tačaka oko toga, jedino pozitivno što se desilo skoro što je Ministarstvo spoljno trgovine uspjelo, u saradnji sa entitetskim ministrima resornim za energetiku, uzeti dva akciona plana za obnovljive izvore i praktično ih ... i napraviti jedan, da kažem, državni plan prema Energetskoj zajednici za obnovljive izvore, koji smo mi čekali 5-6 godina, praktično bez ijednog valjanog razloga. Tako isto strategija na državnom nivou se stalno spominje, mada ona ima uporišta u nekim zakonima našim, ali strategija Republike Srpske postoji 6-7 godina, Federacija nema strategiju. Je li problem napraviti, pa Brčko isto tako, je li problem napraviti strategiju ... i u Federaciji i, ovaj, ... stvari koje se međusobno dodoruju na entitetskoj granici ili na spoljnim granicama optimizirati, napraviti takav dokument, dat mu jedan oblik i reći – e, ovo je državna strategija Bosne i Hercegovine. Mi to ne možemo, onaj, mi nemamo, ne mi u DERK-u, mi nemamo nikakvih problema, nego ova država, od kantonalnih, entitetskih pa i do državnog nivoa nema konsenzusa, 7, 8, 10 godina da takve stvari urade koje ja mislim da svima nama koriste i trebaju, ali je situacija takva. 69 Drugo, kad kažete za obnovljive izvore, treba ih preferirati, itd. Ja se sticajem okolnosti bavim, ovako sa nekim ljudima dajem savjete jer sam prošao u životu i distribuciju, i proizvodnju, i planiranje sistema, i vođenje sistema, i elektroprenos, i međunarodne ..., itd., sticajem nesretnih okolnosti sam prošao sve, da kažem, te tehnološke procese i sve nivoe rukovođenja koje postoje u elektro sektoru.
Gospodine Tuševljak kod nas je na 5 minuta ograničeno, pa ...
Da, moram vam reći da je iz Bosne i Hercegovine crni đavo pobjegao kad su u pitanju, onaj, investicije u obnovljive izvore. Takođe ... da u Federaciji nema prostornog plana, da kantonalni zakoni su različiti u jednom kantonu, u drugom kantonu, da su pravilnici o priključku tehničke preporuke različiti iz jedne distribucije u drugu. A da vam ne govorim kada prelazi dalekovod iz jednog entiteta u drugi entitet, rijeka malo ide Federacijom, malo Republikom Srpskom, to su, znači, muke Tantalove, nepremostive muke. I ... možete vidjeti preko ... i ovih podataka koliko je uloženo u obnovljive izvore u prethodnim godinama u Bosni i Hercegovini, koliko u Albaniji, Crnoj Gori. Znači, nešto kod nas ne odgovara. Ne znam da li sam uspio na sva pitanja odgovoriti ali zamolit ću kolegu Salkića koji je u Tuzli jedan od osnviača DERK-a od prvih dana i on je sudionik događaja, zbog čega smo mi bili primorani, odnosno oni, ja sam samo 5 godina u DERK-u, bili primorani da ... ljude, otvaraju kancelarije po Banja Luci, p u Mostaru, u Sarajevu, itd. Ja vam se zahvaljujem i stojim na raspolaganju ako ima još nekih pitanja.
Hvala Vam. Vi ste ušli malo i u državno uređenje, mislim da nije to tema ovog, nema više, nema više prijavljenih. Prelazimo na sljedeću tačku. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa vidite, ovo nije predavanje poslanicima.
/nije uključen mikrofon/
A zadnje, izvolite, izvolite hajde, pa evo čovjeku da uradimo, nije uobičajeno, ali evo samo bih Vas zamolio da to bude kratko. ____________(?) Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam predsjedništvo i sve uvažene zastupnike. 70 Pa zamolio sam, evo već dugo godina sam prisutan kad su ovi izvještaji, mi obično nemamo prilike skoro nikada reći, nekada je i bolje da ne govorimo kad se izvještaj usvaja, ali evo, pošto je meni ovo posljednje obraćanje Parlamentu kada je u pitanju izvještaj, pošto mi je mandat, kako gospodin Bećirović reče, morate priznati da mi nismo krivi kad se mandat produži, ili ne produži, ili se na vrijeme odbnovi. Eto ja sam sticajem okolnosti isto produžio neko vrijeme, međutim to je najkraće vrijeme od svih do sad produženih. Želio bih se na kraju zahvaliti na saradnji koju smo imali, ne bih želio, spremio sam neke stvari koje bih, ovaj, sada možda direktno odgovorio na određena pitanja, ali da vam ne bih uzimao vrijeme mislim da su svi poslanici uočili određene stvari. Ja ću vam samo reći dvije stvari. Ako govorimo o ovim sporovima koje je vodila Energetska zajednica, moram reći da nešto što nije ušlo u Izvještaj zato što se desilo početkom ove godine, dva su spora riješena, kako je rekao Tuševljak, usvojen je Akcioni plan za obnovljive izvore, znači ne vodi se više problem s tim i riješeno je pitanje onih velikih ložišta, odnosno zagađenja, odnosno napravljen je plan za smanjenja zagađenja u termoelektranama, prije svega u Termoelektrani Ugljevik, Tuzla i Kakanj. Evo, još jednom ja vam se zahvaljujem zbog vremena, neću odgovarati na ova pitanja ..., mi smo mislim dali veoma opširno odgovor na pitanje kad je u pitanju rad DERK-a i pitanje gospodina Bećirovića. Ukoliko ima nekih dalje spornih stvari, malo nas je možda i povrijedilo pa smo više se usredsredili na taj dio kad se govori o zloupotrebama. Kad se govori o nacionalnoj podjeli, vjerujte da u DERK-u za ovih 13 godina sam ja tamo nije bilo problema te vrste, nismo ni otvorili tri kancelarije nacionalne, bilo kakve, vidite čak kad bi vidjeli imena gdje ko sjedi da to nije to, mi imamo u Sarajevu ljude iz Istočnog Sarajeva, iz Sarajeva, ali to je bilo neophodno zbog kadrova koji su nam bili neophodni. Hvala vam lijepa. Hvala. Hazim Rančić, ispravka krivog navoda.
Samo ću kratko, dakle evo iskoristiti ovu poslovničku mogućnost pa da upitam, onaj, ako je sjedište Agencije u Tuzli da li ovi svi potrebni kadrovi, a i na čelu sa njima trojicom, sjede u Tuzli, da li su oni svaki dan na poslu u Tuzli, kao što bi trebalo da bude?
Me ne znam sad da li je to za Parlament da otvaramo raspravu.
/nije uključen mikrofon/
Možda da uputite pitanje kad budu poslanička ili da ih pitamo poslije, da ne širimo dalje. Dobro, hvala vam na prisustvu i na izlaganju, onima koji napuštaju želimo puno sreće na sljedećim dužnostima. Prelazimo na 13. tačku, 71 Ad. 13. Izvještaj o sprovođenju zakona iz nadležnosti Centralne izborne komisije BiH u 2015. godini, broj: 01,02-50-19-1301/16, od 04.05.2016. godine Kolegijum Doma je kao nadležnu za razmatranje navedenog Izvještaja odredio Ustavnopravnu komisiju. Nadležna Komisija je 23.05.2016. dostavila Mišljenje o Izvještaju. Komisija je usvojila Izvještaj, te predlaže Predstavničkom domu njegovo usvajanje. Otvaram raspravu. Nemamo prijavljenih, zatvaram raspravu. Prelazimo na tačku 14., Ad. 14. Informacijа o radu Tužilaštva BiH za 2015. godinu, akt broj: 01-09-1205/16, od 21.04.2016. godine
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, kako sam i rekao prošli put kad smo imali ovu točku, pa je skinuli zbog nepostojanja predstavnika iz Tužiteljstva, ovaj, da neću kod svojih postavljenih pitanja ništa pitati, pa ću kod ove točke to iskoristiti, evo sad je ta mogućnost, dakle pošto razmatramo Informaciju. Ali kako ste i sami rekli kakva nam korist kad je razmatramo i ako ne prođe ništa se ne događa. Naime, Informacija kao informacija vidjećemo kako će proći, ja je neću podržati iz razloga koje sam već u uvodu naveo, a to je da Tužiteljstvo nema za potrebu da odgovara zastupnicima, meni bar na jedno šest, sedam pitanja nije odgovoreno, neke i godinu dana je već prošlo od postavljanja pitanja. A ta pitanja nisu samo pitanja puke naravi, nego su ona takve vrste da traže određeni odgovor s kojim bi javnost možda dobila neku sliku kako se i šta radi kad je u pitanju procesi koje vode Tužiteljstvo BiH. Naime, sjetite se da sam ja pitao npr. kako se radi sa svjedocima koji dvadeseti ili trideseti put petljaju i lažu u nekom postupku da nešto o nekom događaju znaju, pa se podigne cijeli državni mehanizam da to rješava i na kraju se ne dogodi ništa, mislio sam prije svega na Bugojno. Doduše ja sam tu dobio odgovor od Ministarstva pravosuđa nekakav, valjda je on pitao Tužiteljstvo, meni je rečeno da se otprilike tu ne može, da svjedoci, jednostavno je takav način rada, međutim vjerojatno i lažno svjedočenje je kazneno djelo. Ja sam također kad su u pitanju rad sa svjedocima, samo bih želio da podsjetim, dakle, kod ove Informacije, pitao, tada je bio nama gost gospodin tužitelj, dakle kako se radi sa svjedocima. Ponekad mi se čini, to je kod prethodne informacije prošle godine, da je to kao da se, da je vrijeme stalo pa smo se vratili u '49. godinu pa nekad po 60%, 70% određene postrojbe, da tako kažem, isleditelji isleđuju, vode sa njima razgovore ove ili one vrste u dane, recimo prve 72 dane Božića, Nove godine. Govorim ovo i ponavljam zato što ponovno u ovoj Informaciji nema takve vrste informacija zašto se to događa. Tada je, koliko se sjećam, gospodin tužitelj rekao da im je ponekad sa svjedocima teško raditi jer ih nema, pa im je najlakše hvatati ih kad je Božić, ili kad je Nova godina, ili ne znam ni ja šta. Međutim, ja koliko znam, i na neke slučajeve nismo imali vremena da raspravljamo o kojim to slučajevima govorim, su ti ljudi 20 godina bili dostupni tužiteljstvu. Znači, ne znam što se događa, međutim meni se činilo da je to nekakav model širenja straha na način da se ispituje svjedoke koje kad ih se ispituje, dakle mogu to svjedočiti kako to se radi i ponekad im čini kao da su optuženici. Mada se to čak nekad i dogodi. S druge strane, ja sam pitao za neke događaje iz prostora iz kojeg ja dolazim, zato što sam tamo izabran i zato što tamo ljude zanima, radi se o ratnim zločinima o kojima godinama nema nikakvih pomaka kad je u pitanju, dakle vođenje postupka, podizanje optužnica. Čak sam u nekim svojim pitanjima dostavio izjave, i objavljeno je i u novinama, za pojedine događaje, recimo na prostoru Općine Novi Travnik. I nisam dobio nikada odgovor zašto, i šta se događa, a to sam opet želio pitati najviše zbog ljudi i obitelji s kojima ja možda češće komuniciram raznim prigodama, koji me pitaju i kažu da mi ništa ne činimo kako bi oni saznali što se dogodilo njihovim najmilijima, kako se vode postupci kad je u pitanju neko njihov, da li otac, majka, sin, ili bilo tko. Dakle, meni je tada VSTV odgovorio da postoji jedna centralna baza podataka koju zapravo tužiteljstva i sudovi razmjenjuju između sebe, ali da javnost ili zainteresirani građanin ne može doći u situaciju da vidi recimo sebi zainteresirani, njemu interesantan događaj, da vidi u kojoj je on fazi, da li je istraga zatvorena, da li je završena, dal' nema dokaza, da li je obustavljena. Dakle, ja nisam nikad ulazio, niti me interesirao meritum s kojim svjedocima sve, kakve saradnje poduzimaju, i to naravno opravdavam i to i ne tražim na koncu konca. Ja se nadam da Tužiteljstvo, iz ove Informacije zapravo sam vidio da je dosta tu posla urađeno, imaju ti podaci koje sami ocjenjuju kao nešto što je napredak u odnosu na neko prethodno vrijeme, i ja se s tim recimo mogu i složiti. Međutim, ne davanje ovakve vrste odgovora, ne komuniciranje s nama, ja kad sam pitao – kako je moguće da jedan tužitelj izda nalog da se u nekim ranim jutarnjim satima hapse ljudi, na koncu nije bilo potrebe da uopće se njihovi branitelji javljaju u procesu jer nije bilo nikakvog dokaza, doduše to je bila niža razina. Ali evo, dakle ja komuniciram s Tužiteljstvom BiH kao zastupnik u državnom Parlamenta i od njih očekujem odgovor. Kako to već nije tako da ja dalje, dakle, ne bih širio priču, ja ću predložiti jedan zaključak i zamoliću kolege da to podrže. Ovaj, naravno Informaciju neću podržati iz ovih razloga, ima ih još, ja ću predložiti jedan zaključak da, nije težak uopće, ja se nadam da ćete vi to podržati: - Da Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH od Tužiteljstva BiH traži da na postavljena pitanja zastupnika odgovara i očekuje da sa Parlamentarnom skupštinom potpuno surađuje sukladno demokratskim i ustavnim postulatima razdiobe vlasti, a na temelju ovlasti jedne i druge institucije. Dakle, ja predlažem to kao zaključak, jer ja izgleda drugačije neću dobiti te odgovore. Pa ja sam im jedno vrijeme, evo i završiću s tim gospodine predsjedavajući, sugerirao da im napišem i odgovor da je postupak u tjeku, i to bi bilo odgovor, barem bi bilo neko poštovanje, ovako evo nemam ni to. Hvala lijepo.
Hvala. 73 Poslanik Momčilo Novaković.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Evo i ja ću vrlo kratko. Naime, mislim da sam ovo pitanje prošli put postavio kad je bio ovaj Izvještaj i nisam dobio odgovor, naime svojevremno je u administrativnu komisiju, Zajedničku administrativnu komisiju Parlamentarne skupštine došao dopis od Tužilaštva u kome je Tužilaštvo tražilo listing o izjašnjavanju poslanika po jednoj od tačaka dnevnog reda, da sad ne vraćamo film nazad. Mislim da je, s obzirom na to da mi zahvaljujući Zakonu o imunitetu, koji je takav kakav jeste, imamo tu punu slobodu, znači da na sjednicama i Parlamenta i komisija da iznosimo svoje stavove i glasamo prema sopstvenim stavovima, vrlo je interesantno da je Tužilaštvo tražilo jedan takav akt. I ja bih molio tužioca samo da pojasni na osnovu čega ili kog zakona je uopšte moguće tražiti listing o izjašnjavanju poslanika po nekoj tački dnevnog reda, bilo kojoj tački dnevnog reda. To je jedno pitanje. I drugo pitanje, takođe smo svjedoci da je bilo pozivanja članova Agencije za statistiku u Tužilaštvo, pa me zanima, s obzirom na ozbiljnu raspravu koja se ovih dana vodila oko odluke, zanima me, dakle, šta je osnov bio za privođenje direktora, koliko znam da je direktor privođen i još neki članovi Agencije? Dakle, da li je to osnovana sumnja da postoji određeno krivično djelo ili bi se to moglo naći, tumačiti kao svojevrsna vrsta pritiska na ljude zaposlene u agencijama?
Hvala. Zamjenik predsjedavajućeg Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo. Dozvolite mi da kažem da informacije o radu ovakvih institucija koje se dostavljaju nadležnim organima zakonodavne vlasti u Bosni i Hercegovini, pa i ovoj Parlamentarnoj skupštini BiH, ja vidim, prije svega, kao priliku i trenutak da razmotrimo stanje u kojem se koja institucija nalazi, da vidimo šta je to što treba da uradi ovaj Parlament kako bi ta institucija što uspješnije obavljala svoj posao. Ja ovo ne vidim kao priliku u kojoj se može i treba razgovarati o bilo kakvom pojedinačnom slučaju, ovo je načelna rasprava i jedino takva rasprava je moguća. Iz izvještaja, odnosno Informacije Tužilaštva vidimo koje su to potrebe, vidimo preporuke i ja mislim da se mi prije svega na to trebamo raferirati i vidjeti šta treba da uradimo kada su u pitanju kadrovi, kada je u pitanju prostor, kada su u pitanju finansije, da ova Institucija što uspješnije radi svoj posao u skladu sa Ustavom i zakonom. I u tom kontekstu ja želim danas, možda po prvi puta kako ovi izvještaji dolaze, da postavim jedno pitanje i zamolio bih glavnog tužioca da se u svom izlaganju osvrne i na to. Radi se o dokaznim sredstvima, radi se o institutu vještačenja od kojeg u najvećem broju slučajeva zavisi ishod sudskog postupka i tužilačke odluke. Mislim da se tom problematikom u Bosni i Hercegovini ne bavimo dovoljno, ja sam dugo vremena razmišljao dal' da ovo pitanje postavim, njega treba postaviti na svim nivoima, u mnogim stvarima pogotovo tamo gdje su potrebni vještaci sudsko-medicinske struke i ekonomsko-finansijske struke, saobraćajne struke. Zapravo nalazi i mišljenja vještaka su uvod i temelji tužilačkih i sudskih odluka. Ja mislim da Bosna i Hercegovina taj institut nema na pravi način organiziran. Mi imamo zakone koji govore o 74 certificiranju vještaka, ja mislim da to nije dovoljno u Bosni i Hercegovini, to je na entitetskom nivou, mislim da u Bosni i Hercegovini treba pristupiti formiranju instituta za vještačenja, i mislim da tu oblast treba dodatno uozbiljiti. Mislim da je ona previše fragmentirana i da nam sudski postupci i tužilačke odluke zbog manjkavosti u ovoj oblasti, kada je u pitanju ovo dokazno sredstvo, mnogo puta ne izgledaju onako kako bi to pravda, pravo i pravda zahtjevali. Zbog toga, dakle, koristim priliku, ja ću to postaviti kao pitanje i kada budemo govorili sa Visokim sudskim i tužilačkim vijećem, a evo koristim priliku i danas da se počne razmišljati kako unaprijediti institut vještačenja u Bosni i Hercegovini svih struka, i svih grana, i svih nivoa vlasti, poštujući nadležnosti svakog nivoa vlasti u Bosni i Hercegovini. Dobar vještak bez obzira na kom nivou vlasti u Bosni i Hercegovini bude bio organiziran, i za koji nivo sudske vlasti bude bio vezan, biće dobrodošao svakom drugom nivou u Bosni i Hercegovini, jer nerjetko se poseže, iako u Bosni i Hercegovini nisu iskorištene sve mogućnosti, za vještacima koji su izvan Bosne i Hercegovine. Mislim da je vrijeme da o tome počnemo razmišljati i molim da na tu temu danas nešto više progovorimo. Hvala vam.
Hvala. Dušanka Majkić, diskusija.
Hvala lijepa. Poštovane koleginice i kolege. Ne dešava se često da mi imamo priliku da o ovakvoj temi razgovaramo sa ovakvim gostima. Moram priznati da je ovo iznenađenje, ja nisam očekivala da će glavni tužilac doći da pojavi se ovdje pred nama i nadam se da će veliki broj pitanja koja se svakodnevno, odnosno najčešće postavljaju na sjednicama Predstavničkog doma, da će na mnoga imati odgovor. Odnos između Tužilaštva, inače pravosuđa i Parlamentarne skupštine nije na zadovoljavajućem nivou. Za to nikad nije sigurno kriva samo jedna strana, krivci su i na jednoj i na drugoj strani i mislim da bi na tom planu trebalo nešto raditi. Bezbroj inicijativa koje su se, u različitim dijelovima koje su se vodile, ostalo je, sad ja mogu da budem pristrasna, ali da kažem da je ostalo bez odjeka Tužilaštva. Sjećam se da je mnogo sati i mnogo vremena nadležna parlamentarna Komisija za finansije i budžet provela razmatrajući revizorske izvještaje, i nikada nismo dobili odgovor zbog čega Tužilaštvo nikad nije sankcionisalo ni jedan, jednu prijavu po revizorskim izvještajima, a bilo je očito evidentno da se radilo o krivičnim djelima. I tu smo, baš u prilog borbe protiv korupcije tu smo morali mnogo više angažovati se. I međunarodna zajednica, mislim da je Evropska komisija mnogo učinila da pospješi tu vrstu borbe, a pospješiti tu borbu nije moguće bez bolje saradnje između, u ovom slučaju Tužilaštva i Parlamentarne skupštine. Postoji i ono što smo mi godinama ponavljali, to su oni beskonačni slučajevi kao što je, da ne bi preskočila, Peti korpus – Atif Dudaković, Dobrovoljačka, Tuzlanska kolona, zločin u Velikom parku, Sijekovac, Čemernica, Jošanica, zločini u Sarajevu, itd., koji predugo traju i još uvijek, bez obzira što sam vidjela u Izvještaju da je Tužilaštvo povećalo broj optužnica koje podiglo u 2015. godini, dakle još uvijek jedan broj ovih starih predmeta stoji i čeka na realizaciju. Ali ono što svakako očekujem da ćete dati odgovor vezan je za primjenu Krivičnog zakona. Ja sam mislila da poslije donošenja odluke Suda u Strazburu da smo završili sa primjenom Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine. Nažalost, u 2015. godini u 46 predmeta protiv 92 lica podignute su optužnice po Krivičnom zakonu Bosne i Hercegovine. Dakle, to 75 djeluje prosto nevjerovatno, dakle mislila sam da smo stavili tačku na to i da ćemo konačno postupati da idemo po Krivičnom zakonu koji ide, koji je povoljniji u korist onoga ko je optužen. Ono što mislim da bi moglo biti, i takođe nedostaje kao odgovor, a to su sve vjerovatno pitanja, da se češće srećemo možda bi smo imali priliku da dobijemo mnogo više informacija, onda bez mnogo pristrasnosti da govorimo o ovakvom izvještaju, a to je, zar nije, ne postoji dogovor da se složeni predmeti ostave Tužilaštvu BiH, a predmeti nižeg nivoa složenosti da se upute prema entitetskim tužilaštvima. Jer ako je takva podjela onda mislim da bi broj podignutih optužnica bio još veći, Tužilaštvo bi se praktično bavilo najsloženijim slučajevima, najtežim slučajevima, a broj riješenih slučajeva, i na tom entitetskom i na državnom nivou, bio bi značajno veći. Dakle, predlažem da i Tužilaštvo vidi na koji način Parlament može da utiče da se stvari u ovoj zemlji počnu mijenjati i odnosi između Tužilaštva i Parlamentarne skupštine popravljati. Vidjeli smo da nema smisla, sve prepirke i sve svađe koje su se najčešće pretvarale na sjednicama Parlamenta nisu urodile nikakvim plodom i ništa se nije promijenilo. Ako ovaj visoki Dom ne zahtijeva i od Tužilaštva jedan trenutak da stane na loptu i kaže – e pa da vidimo šta i mi s naše strane možemo učiniti da bi se stvari kvalitativno počele mijenjati, onda ne znam gdje se nalazimo i dokle ćemo dospjeti. Dakle, evo to su neka od pitanja koja kandidujem i molim da mi odgovorite, u nadi da će ova saradnja biti bolja nego što je bila. Hvala.
Hvala. Diskusija, Milica Marković.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo, nastojaću da u nekoliko rečenica kažem neka svoja zapažanja u vezi sa Izvještajem Tužilaštva BiH. Kada se čitaju ovi izvještaji, a ja ih čitam od 2007. godine pa na ovamo, ono što već postaje stereotip jeste gotovo u mnogo izvještaja neki isti navodi koji se navode ovdje, koji su problemi, kako Tužilaštvo radi, i po meni ovi izvještaji pomalo postaju i apsurdni da ih mi razmatramo ovdje, iz razloga što mnogo godina evo unazad kad razgovaramo o izvještaju Tužilaštva BiH uvijek su poslanici imali dosta konstruktivnih i konkretnih diskusija sa konkretnim prijedlozima šta bi moglo da se poboljaša i da se popravi u radu Tužilaštva. Međutim, poslije toga smo imali priliku da čujemo od glavnog tužioca da on kaže u medijima da on dok je glavni tužilac, i njegovi prethodnici naravno, neće dozvoliti da se politika miješa u rad te BH institucije, što nije ni bila namjera poslanika kada smo raspravljali o ovim izvještajima. S druge strane, svaki put kad razgovaramo o izvještajima Tužilaštva se ponavljaju zahtjevi da oni nisu dovoljno tehnički opremljeni, da trebaju nova sredstva, i to se i događa kad usvajamo budžete za institucije Bosne i Hercegovine na godišnjem nivou, dakle uvijek se povećava broj, bar u zadnjih nekoliko godina, povećavaju se sredstva za Tužilaštvo BiH, a pri tome vidimo da se, recimo, neka pitanja koja poslanici postavljaju tužiocu i toj instituciji i do dan danas ostaju bez odgovora, odnosno ostaje ćutanje od strane te institucije prema poslanicima. To govori o odnosu tužioca i Tužilaštva BiH prema ovoj, prema ovom Parlamentu i prema samim poslanicima. 76 Ono što je rekla koleginica Majkić, dakle kandidovanje nekih pitanja, od kojih su specifično pojedina od tih interesovala poslanike iz Kluba SNSD-a, nažalost ni do danas dan nisu dobili odgovor. Ja sam, recimo, kao poslanik bar u tri navrata postavljala pitanje Tužilaštvu šta je sa predmetom Atifa Dudakovića i zašto krivična prijava, koja je podnesena u tom slučaju još 2006. godine, ni do danas dan nije obaviještena javnost o tome šta se dešava na tom planu? Naravno i ovo pitanje o primjeni Kaznenog zakona u radu Tužilaštva BiH. A kada je riječ o tehničkoj opremljenosti te institucije ovdje se pominje da ono čime danas raspolaže Tužilaštvo nije dovoljno. Mada znamo da, recimo, dok su pojedini predmeti bili u nadležnosti entitetskih tužilaštava Zavod za sudsku medicinu Republike Srpske je sasvim adekvatno obavljao određene aktivnosti i zadatke koje je trebao da uradi za Tužilaštvo u pojedinim predmetima. Ono što je još zapravo nezaobilazno i što ne možete da ne primjetite u ovom Izvještaju jeste konstatacija Tužilaštva da oni imaju zadovoljavajuću saradnju sa porodicama i raznim udruženjima žrtava proteklog rata. Ali kada te porodice i kada ta odruženja postave određena pitanja, daju određene inicijative i traže odgovore na određena pitanja od Tužilaštva, Tužilaštvo ćuti i ostaje nijemo prema tim pitanjima i prema tim zahtjevima, što govori takođe o odnosu prema porodicama. Ako Tužilaštvo i tužilac nema prioritetno poštovanje za porodice žrtava i nestalih lica, koja ni do danas dan još nisu pronađena u ovoj zemlji, onda šta da mi kažemo poslanici koji neki od nas nisu ni imali, nisu bili, nisu u toj situaciji da sa emotivne strane i da kažem subjektivne i porodičnog stanovišta nastupaju i postavljaju pitanje Tužilaštvu i tužiocu Bosne i Hercegovine. Ja pretpostavljam da će i za budžet 2017. se ispostaviti zahtjev Tužilaštva da se traže dodatna sredstva za pojačanje njihovog rada, ali bi bila, bilo bi mnogo više pravde i bilo bi, da kažem, njihovog doprinosa sa njihove strane prema pomirenju i prema uspostavljanju pravde u ovom društvu i prema onima koji su stradali i bili žrtve proteklih događaja u Bosni i Hercegovini, da su oni adekvatnije i bolje radili svoj posao. Mi iz Republike Srpske ne možemo reći da smo zadovoljni ovakvim aktivnostima Tužilaštva, koje sebe postavlja na poziciju da je nedodirljivo, da mu ne možete ništa reći, i ako šta kažete odma se to definiše kao politički uticaj, a na kraju krajeva se izbjegava činjenica da i ono što radi Tužilaštvo i ovo što mi danas raspraljamo o njihovom Izvještaju se tiče ljudi, tiče se ljudskih sudbina i tiče se brojnih nesrećnih porodica u ovoj zemlji koje očekuju odgovor, koje očekuju aktivnosti, koje očekuju da Tužilaštvo i Sud BiH da svoj doprinos u pomirenju, u uspostavljanju, da kažem nekih, u humanizaciji odnosa među ljudima u ovoj zemlji. Nažalost, to do sad nije bilo slučaj i vidjeli smo da je Tužilaštvo u najčešćem broju slučajeva prilično selektivno postupalo. To se na kraju krajeva ne možete se oteti utisku da i cifre koje se pominju za 2015. godinu govori da je od ukupno, ne znam, 170 godina pravosnažno izrečenih kazni 116,5 godina pripalo Srbima, to je preko 60%, znači pravosnažnih kazni je dodjeljeno Srbima. To najbolje govori i odslikava koliko je to profesionalno, koliko je to nepristrasno i koliko to nije pod političkim uticajem ono što radi Tužilaštvo. Hvala.
Hvala. Diskusija, Aleksandra Pandurević.
Zahvaljujem se predsjedavajući. 77 Dakle, kao i svih prethodnih godina pred sobom imamo Izvještaj koji se sastoji od statističkih podataka koji se nama mogu dopasti ili ne mogu dopasti. Međutim, ja moram skrenuti pažnju na jednu stvar. U rezultatima rada Odsjeka 2 u 2015. godini navodi se da je pravosnažno, znači s pravosnažnim sudskim presudama, oduzeta imovina u vrijednosti od oko, kad se i ovi euri pretvore u marke, to je malo manje od 3 miliona maraka. To su rezultati vladavine prava, znači ne govorim samo o Tužilaštvu, govorim i o Sudi jer je to i rezultat Suda. S druge strane, znači 3 miliona, imamo predmete koji, iz medija smo mogli vidjeti, Pandora preko milijardu maraka, Bobar banka, kako sam pročitala u jednom interviju uvaženog glavnog tužioca 300 do 400 miliona maraka, Izvještaj Deviznog inspektorata Republike Srpske kaže Balkan investment banka iznijeto preko milijardu i 28 miliona maraka, da ne pričamo. I evo ja bih apelovala na Tužilaštvo, ovih dana je vrlo intrigantna stvar, i ja sam danas postavila poslaničko pitanje i direktorici Poreske uprave Republike Srpske, tiče se kladionica, da u Federaciji, u Bosni i Hercegovini imamo najveći broj kladionica koje su u prošloj godini samo u Federaciji imali prihod 600 miliona, a pri tom imaju 50 miliona duga poreza. Vidjećemo kakav će biti odgovor na moje poslaničko pitanje za stanje u Republici Srpskoj. Ja mislim možda je tu sve zakonito zaista, ja ne znam, znači ne mogu ući u meritum, ali je meni nelogično, čemu otvaranje tolikih kladionica ako to nije unosan posao. Ili evo da, imamo analize koje govore da u Bosni i Hercegovini u 2014. u odnosu na 2010. imamo pola miliona pušača manje, znači čitavo Sarajevo i Tuzla su, uključujući i novorođene bebe, prestali da puše, a pri tom nije, svega 60 miliona maraka je povećan prihod i od rezanog duvana. Dakle, izgleda da imamo i neko crno tržište duvana u Bosni i Hercegovini, to je vrlo ozbiljan kriminal. I pitanje, ja mislim da niko u ovoj zemlji nije zadovoljan vladavinom prava, ja neću reći da je za to odgovorno isključivo Tužilaštvo BiH, nije ..., ni entitetska tužilaštva, ni sudovi, to je stanje našeg društva. To stanje, ja želim iskoristiti priliku Vašeg prisustva ovdje, možete prvenstveno promijeniti vi. Borbu protiv kriminala i korupcije može djelimično nositi i ovaj Parlament, na način da ćemo Vam dati zakone i alate koji će Vam trebati. I evo, ja Vas molim da nam kažete – šta je to što treba mi da učinimo. Ja recimo, kao neko ko malo bolje prati po vijestima pročitam, sam primijetila da imamo par tužioca u Tužilaštvu BiH koji vode jako mnogo krupnih predmeta, da se par imena vrti, četiri tužioca, ne više od onoliko njih. Da li to znači da ovi ostali tužioci nisu dovoljno kompetentni i stručni za tako teške predmete? Šta treba uraditi da se i oni obuče? Jer ja iskreno govoreći kad vidim koliko složene i krupne, ne želim da imenujem, ono što iz medija vidim, što je svima dostupno, pa vidite da jedan tužilac ima po pet, šest predmeta, ali onih izuzetno krupnih, pa da radi i ratne zločine i organizovani krimina. Ja pitam šta je problem, jel' problem edukacije, na koji način pomoći? I druga stvar, pošto nam je vrijeme danas ograničeno pa ću nastojati biti kratka, ono što ja kao građanin očekujem od Tužilaštva jeste da zaštiti ustavni poredak ove zemlje i da ovdje vlada vladavina prava. Ja ne znam da li ste imali priliku, ali evo možda će ovo biti rijetka prilika da se mi ... Ovih dana smo u medijima, i regionalnim, imali priliku čitati da se u Srpskoj sprema novi rat, da je Soroš dao keš za haos u Republici Srpskoj, da najviši funkcioneri ove zemlje, gospodin Mladen Bosić i Mladen Ivanić po direktivama gospodina Bakira Izetbegovića i stranih obavještajnih službi spremaju nasilno rušenje vlasti u Republici Srpskoj, zauzimanje i paljenje institucija, da se sve to radi po nalogu stranih obavještajnih službi, da se sprema krvoproliće, pa do 14. maja, i sve to objavljuje Javni servis Republike Srpske, i kroz usta visokih funkcionera Republike Srpske, i kroz usta uaženih analitičara Dževada Galijaševića, Predraga Ćeranića, itd. Javni servis ima određenu odgovornost, ako je ta grupa to uradila vi treba da istražite i da oni odgovaraju za napad na ustavni poredak, za špijunažu, a bogami ovdje ako se sprema krvoproliće meni se čini da ima i elemenata terorizma. I naravno oni koji vam nisu, vama i drugim institucijama to prijavili, nego su samo pričali po medijima, da odgovaraju za neprijavljivanje krivičnog djela. Ako to nije tačno [[poslanik se upozorava na vrijeme]] 78 oprostite predsjedavajući samo minut, ako to nije tačno onda neko ko plasira takve informacije treba da odgovara za izazivanje nacionalne, vjerske mržnje, za ugrožavanje sloboda naših. I ja ću vam uručiti sve te nazive. I evo još ću na kraju reći, Javni servis je 14. maja objavio informaciju da je uvaženi ministar Mirko Šarović zaustavio Zakon o akcizama da bi Hilmo, Sarajevska pivara, pardon, platila autobuse za naše proteste i da bi dobili sendviče. To otprilike kad se presabere dođe oko 50 hiljada maraka. Dakle, Javni servis je izrekao tvrdnju da je Mirko Šarović zloupotrijebio svoj položaj za trgovinu uticajem, što je vrlo ozbiljna zloupotreba i ja vas molim da i to istražite. Vjerujem da će vam glavni i odgovorni urednik Javnog RTV servisa pružiti informacije na osnovu kojih je on plasirao tu informaciju. A ja bih sad zamolila službu, press službu samo da sve te objavljene informacije glavnom tužiocu dostavi i sve ih pažljivo istražite. Mi iz Saveza za promjene kad nas pozovete u Tužilaštvo uvijek ćemo vam se odazvati i nećemo bježati odgovornosti za sve što smo učinili ili činimo. Je li može neko iz službe. Hvala.
Dobro, dostaviće. Borjana Krišto, zamjenica predsjedavajućeg.
Hvala lijepa. Evo, ja koristim priliku da pozdravim glavnog tužitelja koji nam je došao da podnese ovu Informaciju o radu Tužiteljstva za 2015. godinu. I naravno, uvažavajući sve ovo što su dosadašnje kolegice i kolege kazale, mi svi naravno ne možemo steći drugi dojam osim onoga da nismo zadovoljni radom ove institucije. Kada pogledate Informaciju kako je ona napravljena metodološki uistinu ona sadrži sve ono što je potrebno da se, na neki način, upoznate kako radi ta institucija Tužiteljstva, u smislu na koji način ostvaruje svoju temeljnu zadaću kroz ZKP, kroz suradnju sa drugim institucijama i ustanovama, pa na koncu evo i kroz evropske integracije, kroz uređivanje granične suradnje, itd. Kada pogledamo Informaciju sa osnova statistike, takođe je neko već napomenuo, vidimo da se Tužiteljstvo sad u ovoj Informaciji u odnosu na prethodne osvrće na to da je do sad, misleći na postupak evo prijave i istrage, ostvaren najbolji, najveći rezultat Tužiteljstva, na neki način, u Bosni i Hercegovini, je li, od kada postoji ova institucija. Međutim, kada sve ovo znamo preskočiću određene stvari da se ne bih ponavljala, ovaj, naravno da je jedna sasvim druga slika. Mi često puta kad se spominje rad Tužiteljstva, itd., stalno se spominju nakakvi uticaji, neke politike na rad Tužiteljstva, pravosuđa općenito, ne smije se nekad ni progovoriti jer se onda to odmah spočitava i stekne se dojam da se utiče na bilo koji način. Mislim ja neću nikada na takav način se obazirati, ono što želim reći govorim samo i isključivo u jednom cilju, u cilju uspostave uistinu neovisnog i nepristranog pravosuđa koje u ovom slučaju uključuje i Tužiteljstvo kada gledamo pravosuđe u širem smislu riječi. Kada govorim o tome onda želim napomenuti, takođe nešto je kolega Novaković kazao kao član Administrativnog povjerenstva, a ja to imam dužnost i obvezu reći i kao taj član, a i kao naravno zastupnica u ovom Domu. Mi smo često puta prošle godine bavili se na našim administrativnim povjerenstvima raznoraznim dostavama prema Tužiteljstvu imajući u vidu opet na one temeljne zadaće koje ono ostvaruje i da bi se trebalo da bavi kaznenim djelima, ne znam i 79 protiv terorizma i težim kaznenim djelima, itd., sve ono što je zapravo u njegovoj nadležnosti. Za to vrijeme mi smo bili svjedoci u ovoj prošlogodišnjoj informaciji, to mi znamo dobro ovdje, da je Tužiteljstvo od nas tražilo raznorazne informacije, evo u smislu kako smo usvojili određeni pravilnik, pa do toga, podsjetiću vas, da smo na jednoj sjednici Zastupničkog doma uoči davanja suglasnosti na Sporazum o Sutorini dobili ujutro informaciju i jednostavno da kažemo da postoji neka kaznena prijava i da trebamo dostaviti listing glasanja i davanja suglasnosti na taj Sporazum. I to ću vas podsjetiti da to izravno i jasno kažem i to je danas, može se kolega Bećirović smijati, ali to je pritisak pravosuđa, odnosno Tužiteljstva na zakonodavnu, pa ako hoćete i na izvršnu vlast. Možda se ovo čini prestrašnim, ali pogledajte još ću jednom podsjetiti, imali smo situaciju da se kroz Tužiteljstvo željela implementirati evropska presuda Suda u Strazburu Sejdić-Finci. Da ne ulazim u određene detalje, znamo kako je tekao tjek te istrage, ko se pozivao, na koji način, itd., a znamo kako domovi rade i na koji način zastupnici imaju pravo iznijeti svoj stav ili biti na koncu protiv nečega. Da ne govorim i druge odluke, tako je i sa nekakvim drugim odlukama, ali evo željela sam napomenuti, i želim i ovdje jasno kazati, pa sjetimo se nedavne situacije, bili smo svjedoci po medijima, da li se i popis pučanstva, odnosno provođenje Zakona o popisu trebao odraditi preko Tužiteljstva. Dalje neću spominjati ja mislim da je dosta. Želim reći da svemu ovome nije samo kumovalo Tužiteljstvo nego i mi ovdje. Određene stvari, ja sam u zadnje vrijeme analizirala Zakon o kaznenom postupku, ima toliko odredbi koji nemaju ustavno utemeljenje, po mom skromnom pravnom mišljenju. I naravno da Zakon kao takava daje prostora Tužiteljstvu da se možda i ponaša ovako, ali isto tako sadašnji Zakon koji uređuje organizaciju Tužiteljstva, odnosno neodgovornost prema institucijama Parlamenta mi ne možemo ni očekivati da se drugačije ponaša. Ono što želim reći uistinu zbog onoga što želimo svi ovdje, a to je vladavina prava i da Bosne i Hercegovina uistinu bude pravna država, da se u njoj, a to može biti uspostavom tek neovisnog i nepristranog pravosuđa, moramo učiniti iskorake u smislu legislative. A slažem se da i ona institucija koja je danas ovdje pred nama, podnosi tu Informaciju, one stvari koje je nabrojala, da ima određenih problema, ne znam, i u kadrovskom smislu, i u financijskom, i svakom drugom, to su sigurno jedni realni i objektivni problemi koje treba riješiti, ali to nije preduvjet da bi funkcioniralo Tužiteljstvo na način da bi odgovorilo ovim temeljnim zadaćama i potrebama. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima predsjedavajući Doma, gospodin Mladen Bosić. Izvolite.
Ovo je tema u kojoj čovjek pazi gdje je granica koju može preći i ne preći, vidim da su svi ovdje prilično oprezni da ne pređu tu granicu, ali moram prvo da kažem svoje mišljenje oko miješanja pravosudne vlasti u zakonodavnu vlast, i izvršnu vlast, i obrnuto. Nema potpuno nezavisnog tijela i organa vlasti, to ne postoji. Znači na način kako vi kontrolišete i možete da kontrolišete poslanike, tako Parlament ima pravo da nadzire rad institucija za koje je odgovoran i to je osnovno, osnovni princip kontrole tri stuba vlasti, pravosudne, zakonodavne i izvršne vlasti ..., to je to. Ako ništa drugo ovaj Parlament ima pravo da promijeni zakon i da odredi drugačiji zakon o pravosuđu u Bosni i Hercegovini. Vrlo malo ljudi ćete čuti da su zadovoljni pravosuđem, znači, ja mislim, nisam gledao te ankete ali mislim da je vrlo malo ljudi zadovoljno pravosuđem, jer osjećaju da nešto nije u redu. Uostalom pravosuđe je odgovorno ako postoji, pa 80 u ovom slučaju ogromna percepcija korupcije u Bosni i Hercegovini a rezultati su nikakvi. Ja nemam povjerenja u pravosuđe od onog trenutka kada sam gledao šta se dešava u slučaju ubistva Branislava Garića, i kako je korumpirano pravosuđe donijelo oslobađajuću presudu, i kako se niko nije okrenuo poslije toga, i kako Visoki sudski i tužilački savjet ništa nije uradio na osnovu toga, iako je sve bilo jasno. Znači, mene ubjeđivati da ne postoji korupcija u pravosuđu i da je pravosuđe nezavisno i profesionalno nema svrhu. Ali evo, svoje ubjeđenje ću pokušati da kontrolišem i da ne generalizujem, znači ne postoje, nisu svi pravosudni organi ni sudije, ni tužioci ni korumpirani, niti to mislim, greška je u sistemu. Da li treba mijenjati sistem? Možda treba promijeniti zakone, moža treba razdvojiti sudsko i tužilačko vijeće, možda nešto treba uraditi što bi promijenilo ovu situaciju ovakva kakva jeste. ... da nestaju ogromne količine para, da zato postoje evidentni dokazi, a da niko od, evo ja ću reći VIP osoba ovdje nije odgovarao za to, a znamo da se bez njih ne može desiti takva vrsta pronevjere novca. To mene ubjeđuje da ovdje ipak postoji politički zaštićeni sloj i da se pravosuđe koncentriše na one koji su u manjem kriminalu ili kriminalu, evo da ja kažem, do 10 hiljada maraka. Znači, ni jedan od ovih velikih procesa koji je, koji su otvoreni, evo Aleksandra je rekla za neke od njih, nije dobio ni tužilački ishod. Znači, ja ne znam da li je podignuta optužnica, nije moje ni da znam, ali igrom slučaja smo učestvovali u predaji nekih dokumenata za koje je evidentno, meni kao laiku je evidentno, o čemu se radi, ali ti slučajevi poslije 6 mjeseci ne budu završeni dizanjem optužnice. Neću da se, evo neću ni da govorim o konkretnim slučajevima, ali vam prenosim da od vas zavisi i budućnost naroda, ne govorim o Bosni i Hercegovini ni o entitetima, ako se ne promijeni nešto u odgovornosti da zakon jednako važi za sve ovdje, i one koji su ogrezli u milionskom kriminalu kao i za one koji su sitni kriminalci, onda ovdje neće biti vladavine prava. To je težak posao, mi smo kao stranka pokušali da učestvujemo u stvaranju klime da se Tužilaštvu i pravosuđu omogući politički da nemaju pardona ni za koga. Očigledno nismo u tome uspjeli definitivno, jer rezultat toga je nula procesuiranih ljudi za krupni kriminal. Dok se to ne desi neće biti povjerenja s naše strane. Znači ovdje se traže rezultati. Evo, čuvao sam se koliko mogu da ne kažem o konkretnim stvarima, pretpostavljam da ste možda i shvatili o čemu se radi. Ali moram da Vas upozorim, da su i oči javnosti, i političke i ove druge, uprte u Vas, da je Vaša institucija mnogo značajnija od mnogih drugih institucija u državi, od Vaše institucije zavisi kako će ovo društvo izgledati i zato je odgovornost velika na Vama. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima gospodin Staša Košarac, diskusija. Izvolite.
Hvala zamjeniče predsjedavajućeg. Članovi Savjeta ministara, kolegice kolege, glavni tužioče i vaši saradnici, želim da vas pozdravim. Ja ne bih govorio o događajima iz 2016. godine i nekim tendencijama kao što su to radile neke prethodne kolege, jer je ovdje riječ o Informaciji za 2015. godinu. Imamo mi svi svoje doživljaje na način kako karakterišemo kako se neki mediji u ovoj zemlji ponašaju, kakve imaju činjenice, izvore, i to sigurno nije predmet rasprave u Predstavničkom domu, niti je predmet rasprave ovdje među poslanicima. I ne mislim od toga praviti ..., jer moram da kažem da određeni mediji, određeni portali, bio sa sjedištem u Republici Srpskoj ili u Federaciji, iznose niz 81 neistina koje utiču na kredibilitet ljudi. Imao sam i ja nekoliko sudskih postupaka kad su u pitanju određeni portali, neki mediji, dobio sam na sudu, i ono što je bilo potpuno jasno ni na samom sudu nisam mogao da znam koji su izvori takvih neistina koje su određeni mediji objavljivali. Ali, otom potom. Mi smo ovdje svjedoci činjenice da je visoki predstavnik nametnuo Zakon o Sudu i Tužilaštvu BiH, svjedoci smo da Sud i Tužilaštvo BiH nisu dio ustavnih rješenja definisanih Dejtonskim sporazumom. I ono što me dodatno zabrinjava jeste činjenica da Informacija o radu Tužilaštva BiH nije prošla prohodnost u Parlamentu BiH više godina. To smo svjedoci svi. Ja mislim da preko 4 godine da Informacija o radu Tužilaštva nije prošla, možda i više godina, i više godina. Ja mislim da je to bio dodatni alarm vama, bez obzira na način kakav imamo politički stav o Sudu i Tužilaštvu, da upravo vi koji radite u Tužilaštvu BiH budete ti koji ćete razvijati univerzalnost i popravljanja imidža samog Tužilaštva BiH. Mislim da niste na tom ispitu prošli. I ... percepcija javnosti da postoji selektivan pristup u Tužilaštvu BiH. Neki od mojih kolega su o tim pitanjima govorili, od predmeta Atifa Dudakovića, Tuzlanske kolone, evo ja ću da kažem političkom ubistvu u Istočnom Sarajevu. Danas porodice još uvijek ne znaju ko je naredio ubistvo Riste Jugovića, ko je izvršio i zašto niko nije odgovarao. Ubistvo načelnika Centra javne bezbjednsoti Istočno Sarajevo Željka Markovića, takođe. I ja mislim da je to poraz svih koji se bave tim poslom. Jednostavno smatram da u ovom periodu niste baš najbolje razumjeli šta institucije žele od vas. Onog trenutka kada smo kritikovali da mnogi predmeti stoje u ladicama, kada smo govorili o tome da je definitivno primijećena retroaktivna primjena Krivičnog zakona, što je utvrdio na kraju krajeva i Evropski sud za ljudska prava, onda je bilo riječi o političkom pritisku na Tužilaštvo BiH. Pa mi jesmo glas naroda, naša obaveza je da kažemo ono šta je percepcija stanovništva, šta je percepcija građana. Ja nemam problem da Tužilaštvo pozove poslanika Predstavničkog doma, pozovite slobodno, ali na jednak način i Sulju, i Marka i Antu. Imali smo situacija neke druge prirode, ne samo po osnovu ratnog zločina, da se neka tužilačka odluka donese u roku od 15 dana, bilo je materijala i materijala, hiljade i hiljade stranica, da se ti predmeti daju tužiocima koji nikada nisu bili u predmetima ratnih zločina. Mislim da niste dovoljno afirmisali povjerenje, univerzalnost. I onda je riječ o političkom pritisku, ovdje nije riječ o političkom pritisku, politički pritisak se manifestuje kroz budžet, politički pritisak se manifestuje na različite načine. Da budemo potpuno otvoreni, kome danas Tužilaštvo BiH odgovara, kome danas ijedan tužilac ili sudija na nivou Bosne i Hercegovine, ili uopšte u pravosuđu unutar Bosne i Hercegovine, odgovara. Pa sigurno ne odgovara ni jednom organu, ni jednoj instituciji ove zemlje, odgovara VSTS-u. Možda je tu, neko je to komentarisao, možda i tu jeste problem, ali nezamislivo je da se svi ovdje u ovoj zemlji prave ludi a izvještaj, odnosno Informacija o radu Tužilaštva ne prolazi 5-6 godina. Ja ne znam kako će danas proći ovaj Izvještaj, odnosno ova Informacija. Mi kao Klub poslanika SNSD-a nećemo podržati Informaciju o radu Tužilaštva BiH, i rekli smo koji su to razlozi. Niste proizveli univerzalnost, niste proizveli povjerenje, najblaže rečeno, samo ste dalje produbljivali na način kako jeste. Rekao sam nekoliko predmeta političkih ubistava u Istočnom Sarajevu. Nedopustivo je da danas, ne znam, blizu 14 godina od ubistva Riste Jugovića na Palama, Željka Markovića, načelnika Centra javne bezbjednosti Istočno Sarajevo, ne znamo šta je. Znamo li kad će, kad, Dobrovoljačka, Tuzlanska kolona, Sijekovac. Ja vas molim sankcionišite svakog kriminalca i svakog ratnog zločinca. Ja nisam ubijeđen da postoji taj univerzalan pristup ovim pitanjima. Hvala vam. 82
Ispravka krivog navoda, Aleksandra Pandurević.
Zahvaljujem se. Ma, nije mi namjera zaista da branim Tužilaštvo BiH, vjerujem da oni to sami mogu, niti da budem njihov advokat, daleko od tog, jer ni sama u mnogim stvarima nisam zadovoljna, ali ako govorimo o neriješenim predmetima nemojmo da budemo selektivni. SDS pozdržava zaista da se riješe predmeti svih ubistava svuda gdje su se dešavali, i od onih koji su se dešavali u Laktašima, a istražuje ih entitetska tužilaštva, od ubistva Milana Vukelića, jer život Milana Vukelića je isto vrijedan, pa do najnovijih ubistava koja su se dešavala u Banja Luci, koje istražuje, koje bi trebalo da riješi MUP Republike Srpske i entitetsko tužilaštvo, a ne vidimo rezultate. Hvala.
Hvala. Nemamo više prijavljenih. Gospodine Salihoviću hoćete li se Vi obratiti Predstavničkom domu?
Pozdravljam predsjedavajućeg, sve prisutne parlamentarce, ministre, medije. Mogu da vam kažem, evo krenućemo od ovoga što mi je gospodin Bajić Mladen rekao prije 2-3, Mladen Bajić bivši tužilac Hrvatske, rekao je, nas trojica smo sjedili, Vukčević, ja i on, kaže – Gorane, tebi i vama u Bosni je daleko najteže. Vi mora da gledate kroz tri prizme. I to je tačno. Sad slušajući vas, tačno, svako svoju ima priču. Hajmo praviti državnu priču, hajmo da vidimo šta ćemo napraviti za ovaj narod. Potpuno se slažem s vama u mnogim stvarima u kritici. Tri segmenta su koje vodi ovo Tužilaštvo tri teška bremena. Znači, to su ratni zločin, to je, stavit ćemo sve pod korupciju, i sad imamo novi problem, terorizam. Vi ste imali razumijevanje prema meni prvenstveno, i prema nama u Tužilaštvu, tako što ste ojačali ovu instituciju. Ali niste zbog mene ojačali, mislim da smo je ojačali zbog države, zbog građana Bosne i Hercegovine, da uđemo u ovu borbu. Znači, ja sam došao, evo 3 godine i 2 mjeseca, ja ne znam koliko se radilo u ratnim zločinima ili u korupciji prije mene, ali sad kad pogledate poslije 3 godine, norma je 16%, znači 60% smo više uradili svega u odnosu na te prije 3 godine. Ratni zločin, znači mi ne gledamo, gospodine Nikola Vi ste prvi ono postavili pitanje, ne gledamo ko je odakle, za nas su svi ratni zločinci i sve žrtve iste. Veoma često sjedamo sa žrtvama, neki dan smo sjeli sa žrtvama iz Bijeljine, često sjedamo, znači, čak smo u jednom periodu imali zajedničke skupove, što mi je bilo najdraže, potpuno razumijevanje imamo prema njima. U ovoj godini smo prešli cifru od 605 osumnjičenih, 2.087 godina zatvora pravomoćno izrečeno za ratne zločine. Poslije Nirnberškog procesa to nikad niko u svijetu nije napravio. Naravno da možemo biti nezadovoljni, ja opet sam nezadovoljan, ima dosta toga neriješenog. Ali moramo priznati šta je urađeno. Zašto se neko hapsi za praznik, zato što naredba postoji i on dođe za praznik i uhapsi se. Zašto je neko privođen, nije privođen poslat mu je poziv, on je došao, oko ovog, ne znam, popisa, šta je bilo. Znači, to su krupne stvari, za pomirenje to radimo. Nestali, neko je spomenuo nestale, imali smo 30 hiljada nestalih . U ovom momentu smo otkrili 23 hiljade nestalih, ostalo je 7 hiljada. To su 83 Tantalove muke da mi to nađemo. Neko je spomenuo tražit ćemo novac. Naravno, da ćemo tražiti novac. Imamo sad Buća Potok, Tomašicu i Radaču. Svaki mjesec vam ide za Radaču 50 hiljada maraka, za sanaciju Buća Potoka nam treba milion i po, za Tomašicu da vam ne pričam. Ako vi kažete da zastanemo, da nema novca, da ne treba da radimo, nećemo to raditi. Ali mislim spram žrtava i vi i mi imamo istu obavezu. Znači, to moramo raditi, i tu moram biti novca za te svari. Dao sam naredbe i obavezna uputstva svim tužiocima u Bosni i Hercegovini za reviziju mrtvačnica. I taj proces smo isto dobro završili. Išli smo u pilot projekat četiri opštine i sada idemo na čitavu teritoriju Bosne i Hercegovine. Znači, budite sigurni tu nema selektivnog pristupa. Mi imamo pristup onaj na osnovu koga imamo dokaze. Što se nije radio ovaj, kako se zove, Dudaković? Rekao sam vam, javno sam rekao, jedan tužilac, prozvao sam ga, poslao sam ga disciplinskom tužiocu, 4-5 godina nije ništa radio, dok nisam pokrenuo taj disciplinski postupak protiv njega. Radi se, radi se sve. Šta je urađeno kod ratnog zločina. Imamo, znači strategiju na osnovu koje smo prebacili predmete na niže nivoe. Radimo najteže, najsloženije predmete, to su predmeti kategorije 2, haški predmeti. Svi haški predmeti, ja sam dao obraz ovom narodu, vama i sebi, a ne Bramercu da ćemo to do nove godine završiti. I završili smo sve, bilo je 20, u mom tom periodu 16 smo uradili. Vidjeli ste, svi su se bunili, zašto onaj general, zašto ovaj, zašto onaj pobjegao tamo, onaj vamo. Znači, to je gotova priča. Ova regionalna saradnja, to nije priča sad da ja vama pričam pro forme, ta regionalna saradnja je bratska između Srbije i između Hrvatske, tu je i Crna Gora sa nekim manjim brojem predmeta, ali taj nivo ima, ima određenih problema na političkom nivou, ali što se tiče tehničkog, tehničke saradnje između tužilaštava, između nas lično trojice, to je odlično. Što se tiče korupcije, evo ja ću se sad malo vratiti. Prošli put sam rekao da u korupciji se ništa nije radilo, da ni jedan jedini predmet nisam zatekao, pa ni u ladici, rekao sam vam to. Sve ovo sad što smo pokrenuli, gospodin Bosić je rekao da nije baš zadovoljan, nema optužnica. Gospodine Bosiću ne može tako brzo. Godinu i po dana ja lično sa svojih pet ljudi u tajnosti sam radio predmet Bobar banke, Pavlović banke i sve ovo ostalo. Najveći problem sam imao ovo što je gospodin Džaferović rekao, a to je vještačenje. Deset vještaka smo promijenili, svi kada su pogledali predmet svi su odbili. To govori u prilog onome da moramo imati, vi kako god me sad pogledali kad ovo kažem, moramo imati Agenciju za forenziku, moramo imati neovisne vještake, razumijete li. Vrlo je teško, ja sad moram Tantalove muke da nekog dovedem iz Srbije, ili iz Hrvatske, ili iz Slovenije da bi vještačio. Gdje je bio još problem, znači otvorene su istrage, veliki predmeti, vidjeli ste da su određeni pritvori. Ne mogu reći da sam zadovoljan bio odlukom Suda kada je Sud od pritvora pretvorio u kućni pritvor i tu smo usporeni još 2 mjeseca. Ali da vam kažem, predmeti dobro idu. I ja ovdje nisam da radim ni za jednu stranu, ako budemo imali dovoljno elemenata za optužnicu protiv bilo koga to će ići, ako ne bude, to sam prošli put rekao, možete reći slobodno da smo najgori, da ja ne valjam, ali to nećemo uraditi. Ne može ova institucija biti institucija, moram sad ja birati riječi, institucija da bi nekog progonili zbog toga što neko misli da je vrijeme ili da to treba. Samo to možemo uraditi na osnovu činjenica i dokaza. I toga ćemo se držati. Znači, možda sam, ovaj, možda malo previše duboko otišao, ali što se tiče tih koruptivnih predmeta, znači, gledajte, ministri su optuženi neki, neki poslanici, generali, predsjednik Apelacionog vijeća Suda, još jedan sudija, kod nas iz Tužilaštva, nema koga nismo. Danas smo, evo sad dok sam dolazio ovdje, pravili smo jednu akciju da uhapsimo neke koji su tražili reket, to je bilo direktno, u pola sata smo označili novac, poslali ljude i ovaj je odustao, pa navodno sutra, pa ćemo ga valjda moći sutra. Ali evo, ispričah vam ja, pa možda propadne to. Ali, ovaj, hoću da vam kažem vrlo je teško bez saradnje vaše, bez saradnje građana, da se borimo protiv korupcije. Znači, vrlo, vrlo je teško, znači moramo imati saradnju. Znači, nemoguće je kad ja 84 kažem, znači nemojte da sumnjate da mi možemo da radimo bilo koga, znači to nije uopšte upitno, i to želimo, ali morate nam pomoći. Sad vam kažem na koje probleme nailazimo. Neko je spomenuo 4-5 tužilaca. Pa naravno, 4-5 tužilaca, i svi su ostali dobri, ali, nešto radite za ovaj dio to ide ..., nešto radite za ovaj dio to ... Bilo je još oko toga što su bile neke istrage u vezi Sejdić-Finci, u vezi, ne znam. Vidite, znači postupajući tužilac je tražio određene podatke od Parlamenta. Mislim da to ne treba da shvatite zlonamjerno. Znači, nikad mi ne možemo procesuirati Parlament, to je van pameti, to je ludilo, ali mi tražimo da li postoji elemenata krivične odgovornosti za pojedina koji je na ovaj ili onaj način blokirao, ili koji je svojim radnjama doprinio da nešto ne ide, znači svojim ... To, to je to i ništa više, ne znam zbog čega bi se tu ljutili. Ako treba sjet ćemo pa ćemo pričati o tome. Znači, ja vas razumijem, vaše negodovanje, ali nema tu zle namjere. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nisam Vas čuo. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala Vam. E sad imamo prijavljene za ispravke krivog navoda, Maja Gasal-vražalica, poslije toga Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem predsjedavajući. Zaista, uvažavajući ovu tačku dnevnog reda i gospodina glavnog tužitelja i njegovo obrazlaganje, i zaista ovo je bitno pitanje, samo onda bismo trebali posvetiti cijeli dan ovom pitanju. Vi ste diskusiju ograničili na 5 minuta, uvaženi gost priča 15 minuta i Vi apsolutno niste ni skrenuli pažnju. Ako ćemo se unificirano ponašati u ovome Domu tako i svaki gost ima 5 minuta kao i svaki zastupnik da izlaže. Hvala.
Pa vidite, mi smo se konsultovali, pošto je ovo izuzetno važna stvar, znači namjerno sam prećutao i pustio da to teče. Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, gospodinu glavnom tužitelju bih samo rekao sljedeće. Dakle, ako je pratio dovoljno moje izlaganje, mislim čak i od kolega, i unatoč svoj kritici koju smo rekli, neko žešću, neko lakšu, da su svi imali namjeru da kažu da ipak cijene ono što je učinjeno. I ja mislim da je mogao i to prepoznati, pa čak i u onome što sam ja govorio. Ja sam samo rekao da ona neka određena pitanja i skrenuo pozornost, dakle netočan je navod onaj da sam rekao da je uhićena osoba u smislu ratnog zločina u neko nevrjeme. Ne, dakle, u Božić, ne u blagdane, nego u jutarnjim satima petorica ljudi koji su kasnije na sudu, dakle nisu imali potrebu uopšte da se brane jer nije bilo nikakvog dokaza. Pa ja govorim što se događa s tim tužiteljem, mada sam ja to postavio pitanje i VSTV, odnosno disciplinskom sucu, koji mi je na kraju rekao da ja ako sam nezadovoljan, dakle, pokrenem neki spor, kao da sam ja stranka u postupku. Ja govorim o tome, ako ste neovisni, ako je tužitelj, naravno to je niža razina bila tužiteljstva, onda isto tako morate odgovarati kada nešto se napravi što ne valja. Ne može se pet ljudi privesti da na kraju nema obrana uopće potrebe da govori ništa, jer sudac kaže – ma nema potrebe, kaže, nema ovdje 86 nikakvog dokaza. Čak su tri u postupku samom oslobođena. O tome sam govorio, i govorio sam, dakle, o svjedocima, primjeru Bugojanske skupine, koju je gospodin Džaferović rekao da možda ne treba ovdje pojedinačne stvari, ali one samo zorno govore o nekim stvarima na koje želimo skrenuti pozornost. Trideseti, ako se ne varam, put se za Bugojno nađe svjedok koji kaže gdje su tijela, pa se onda čitava infrastruktura podigne, a da ne kažem šta se događa rodbini koja je zapravo izvarana svaki put. Ja sam o tome govorio, dakle njihovom osjećaju i nečemu što bih volio vidjeti u Informaciji šta je problem s tim. Kao nešto ste rekli ali nisam ja s tim zadovoljan. I ono zadnje što sam zapravo htio reći, ili predzadnje, ja sam postavio nekoliko pitanja, desetak, ja uvažavam možda da nemate ni vremena, možda su to vama, šta ja znam, manje važna pitanja. Ja drugog načina nemam, ni kolege zastupnici, nego da vas o nekom događaju, koji možda do mene dođe na ovaj ili onaj način, ili ja ... zainteresiran, da upitam. Dakle, jedno sam vrijeme u šali rekao, a pola i u ozbilji, da ću napisati odgovor – postupak je u tijeku, ..., nema ništa ..., bar da znam nešto. Ovako 10 mjeseci za neko pitanje ne mogu biti ignoriran do besvjesti. Ili recimo ubojstvo travničkih povratnika Hrvata, čak posljedica toga što nemam ni odgovor na to pitanje, ... u našim nekim dokumentima kad ministarstva daju to [[poslanik se upozorava na vrijeme]] terorizam, niti postoji kao događaj. I zadnje što ću reći, dakle, nadam se da ćete Vi to izvući za sebe razmišljanje, o vašoj Informaciji danas, osim, dakle govorili su predstavnici dva naroda, osim izuzetka gospodina Džaferovića koji je govorio samo, dakle o ovom vještačenju. Ja mislim da sam dovoljno rekao. Hvala lijepo.
Ispravka krivog navoda, Milica Marković.
Javila sam se zbog dvije stvari, ovaj, da, evo da kažem ispravim krivi navod ili da repliciram gospodinu tužiocu. Prva stvar je, mislim gospodine Salihoviću da je preambiciozno i pomalo neumjesno da Vi ovdje u Parlamentu kažete poslanicima, koje je narod birao ovdje, da kažete da to što je Tužilaštvo tražilo neke informacije o tome kako su poslanici glasali i da li je ko dao kakav doprinos u eventualno nekom, kako ste rekli, krivičnom djelu, da je svojim glasanjem ili diskusijom napravio neko krivično djelo, prilično ste to lakomno prokomentarisali, zanemarujući pri tome činjenicu da kao što Vi za sebe kažete da ste nezavisni i da, i mi se slažemo da treba da radite profesionalno i nepristrasno, tako isto ste prenebregnuli činjenicu da svakog poslanika koji ustane da nešto kaže i diskutuje u ovom Parlamentu štiti zakon i Ustav. Dakle, zanemarili ste činjenicu da poslanik za ono što kaže i učini u ovom Parlamentu ne može krivično odgovarati. A Vi ste sebi dali tu slobodu da date zadatak nekom tužiocu da ispituje kako je koji poslanik glasao, zašto je glasao, šta je rekao, šta je diskutovao i sl. To je prva stvar. Druga stvar, izbjegli ste da prokomentarišete ono što smo koleginica Majkić i ja postavili pitanje o primjeni Kaznenog zakona, način kako je taj Zakon primjenjivan u Sudu i Tužilaštvu BiH, zbog čega je u slučaju Maktouf-Damjanović su brojne presude Suda BiH pale prema odluci Evropskog suda za ljudska prava. Izbjegli ste da to prokomentarišete, zato što Vam je, vjerovatno, teško da obrazložite neke stvari kako radi Sud BiH i Tužilaštvo, a pri tome javnost zna koliku je pometnju izazvala presuda Evropskog suda za ljudska prava u slučaju koji sam pomenula i da ste vi, naravno i Sud i Tužilaštvo ste ostali vrlo hladnokrvni na tu činjenicu i nastavili da radite kako radite. 87
Hvala Vam. Lazar Prodanović, ispravka krivog navoda.
... replicirati glavnom tužiocu i nije mi to namjera, ali moram da vam kažem da ne vidim uopšte značajne argumente za optimizam. Tužilaštvo i Sud BiH nisu uvjerili niti građane Bosne i Hercegovine, niti najviše zakonodavno tijelo u ozbiljan pristup problemima sa kojima se suočavaju. Postoje neke stvari koje bi se mogle nazvati spektakularnim situacijama ili podizanje optužnica, ali koje često padaju, i u sva tri segmenta se mora mnogo više učiniti. Ne slažem se s Vama da je 160% izvršenje, dakle, u oblasti ratnih zločina. To, postavljanje takve norme, ali Vam moram takođe reći da znam lično za trivijalne slučajeve suđenja otuđenje imovine u toku rata u Sudu BiH prema optužnici Tužilaštva BiH. To je nedozvoljivo. Ako je to ... da imamo 160% normu onda to nema smisla, to moraju raditi niži sudovi. Vi se morate ozbiljno u koštac uhvatiti da svaki slučaj ratnog zločina, bilo s čije strane, bilo koji način, slažem se s Vama na osnovu dokumentacije, apsolutno do kraja izvedete u interesu svih građana ove zemlje. Takođe moram reći, nemam argumenata za Vas, ali shodno situaciji kojlu ste maloprije iznijeli, ne mislim za Vas, za Tužilaštvo, moram iskreno reći da zam razočaran kapacitetom stručnog poznavanja problematike nižih stupnjeva sudske i tužilačke vlasti. Koliko važi za vještake to mnogo više važi za tužioce koji bi dokazali slučaj. Nevjerovatna je situacija da u Bosni i Hercegovini, ovo što ste maloprije rekli, 10 ekonomskih vještaka odbije vještačenje po slučajevima određene banke. To je nevjerovatna situacija, taj kapacitet, niko vam ne umanjuje, to je normalno veća odgovornost VSTS nego vaša, jedna vrlo važna oblast, organizovani kriminal, korupcija i to sve. Bez ozbiljnih presuda nema jasne poruke javnosti. Kriminal korupcije je model ponašanja od najvišeg do najnižeg nivoa u Bosni i Hercegovini. I svako se s tim bavi, na taj način niko ništa ne čini da ozbiljno uradi u tom smislu. Niko u tom, dakle to je karakteristika da se apsolutno ozbiljni slučajevi ne privedu kraju i jasno se ne kaže. Nisu svi isti i u to kolo se upliću i pravosudne institucije, i zakonodavna, i izvršna vlast i građani. Dakle, u tom smislu smatram da se mora mnogo, mnogo više učiniti u interesu svih ako želimo da pošaljemo jasnu poruku. Svakako [[poslanik se upozorava na vrijeme]] mi imamo pravo to da govorimo, i ja smatram da je to mnogo manje trivijalno, mnogo manje važno od trivijalnih stvari svakako. Sudije, tužioci moraju imati zaštitu, oni moraju imati apsolutno zaštitu. Ako je potrebno zakon mijenjati treba ga promijeniti. Treba da imaju sve nadležnosti koje imaju drugi, ali ne možemo se ni sudije, ni tužioci, ni poslanici ... požaliti na teške uslove života u odnosu na druge kojima se život zagorčava u odnosu na ovo drugo stanje što se dešava. Vi ste krivi za dokazivanje svih slučajeva ukoliko oni padnu na sudu.
Hvala. Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem se. 88 Ma, ja hoću samo da rezriješimo jednu stvar jer mi se čini da se i u javnosti stiče pogrešan utisak, ovdje su uvažene kolege govorile o, ne zam da li su predistražne, istražne, ili već kakve radnje koje se vode zbog nesprovođenja odluka Ustavnog suda. Ja mislim da svi u ovoj zemlji, i molim Vas evo da nam konkretno, da se vratite još jednom, jer ima još takvih, evo ja sam vidjela da je nedavno, vezano za nesprovođenje odluke Ustavnog suda, u Narodnoj skupštini bilo neko negodovanje. Da li sam ja u pravu, poslanici, Parlament ne mogu odgovarati za ono što kažu ovdje, za način na koji glasaju? Stiče se utisak da, znači ja pričam ono što je percepcija u medijima, da vi nekog progonite na način, zbog načina na koji je glasao. Ali, i ja to podržavam ako je to razlog vaših predistražnih radnji, možda je neko od članova Kolegijuma neko rješenje sakrio koje nam je uputio Savjet ministara negdje u fioci, možda je neko lobirao, ne znam već šta radio, da li su vaše istrage, evo samo mi kažite, da li je iko ovdje ikada bio osumnjičen i predmet istražnih radnji zato što je glasao na način kako je glasao, da razriješimo tu dilemu? Jer ponavljaće nam se, s obzirom da imamo jako mnogo nesprovedenih odluka Ustavnog suda, svaki mjesec dana ćemo u medijima imati tekst Tužilaštvo istražuje nekog zbog načina na koji je glasao.
Ja sam mislio da završim, ali evo tužilac želi još jednom, ne nemojte, izađite zbog snimka.
Znači, imamo krivično djelo nepostupanje po odluci Ustavnog suda, znači nema teoretske šanse da to djelo obuhvata da li je neko glasao ovako i onako, znači to, to je nemoguće, znači to zaboravite. Šta se istražuje u tome? Da li je neko ko je bio dužan da napravi zakon, primjera radi, govorimo sad recimo Ministarstvo pravde, da li je taj tekst zakona dalo Ministarskom vijeću. Ako je dalo onda gledamo Ministarsko vijeće da li je to usvojilo, taj zakon, izmjene, dopune, da li ga je dalo na Parlament, da li je predsjedavajući Parlamenta to dao na glasanje. Dal', dal', dal' i na kraju dal' ga je onaj koji je trebao da objavi u „Službenom glasniku“ ga držao u ladici dvije godine ili ga je objavio. Je li me sad razumijete? Znači, tražimo onoga ko je zaustavio na bilo koji način, to kako ćete vi glasati, kako ćete se dogovoriti, to nema niko pravo, i to molim vas nemojte da nam stavljate, znači možda je bilo kod mojih pojedinih tužilaca nekih zahtjeva koji su stvarno, ja ne mogu znati, znate imam 65 tužilaca i oni su samostalni u određenim stvarima, možda je neko to tražio. I to, evo ja ako je to tražio ja vam se mogu izviniti, znači za taj dio. Znači, mi tražimo ono što je zakon propisao, da li je neko svojim nečinjenjem spriječio donošenja onoga što je bila ustavna odredba, to je što se tiče ... Tako je za izvršnu vlast, tako je za pojedince koji su bili to dužni, ali imamo primjera gdje su neki koji su trebali da objave u „Službenom glasniku“ to držali u ladicama i nastupila je šteta za, znači i državu i onoga ko je ovaj dobio ... Znači, mi imamo mogućnost da promijenimo tu odredbu, da kažemo da to nije krivično djelo, neko je spominjao i one kaldionice isto tako kod toga. Vrlo je jednostavno rješenje za kladionice, imamo Zakon o PDV-u koji je izuzeo kladionice, obuhvatite kladionice sa PDV-om od 17% riješili smo problem. Znači, jel' me razumijete, znači puno je stvari koje su na vama, ali možemo razgovarati, ja ću uvijek prihvatiti da pričam s bilo kojim od vas ako ima šta nejasno, nema potrebe da postoji nesporazum. Evo, znači molim vas ovo mislim da je razumljivo. Hvala, neću više. 89
Dobro, zatvaram raspravu. Zahvaljujem tužiocu i njegovoj ekipi. Mi prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda, to je, Ad. 15. Razmatranje poslaničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene 27.04.2016. godine, koja glasi: „Predstavnički dom PSBiH poziva nadležne organe Grada Mostara da u najkraćem roku ukinu neprimjerene nazive ulica u Mostaru koje nose imena zvaničnika fašističke NDH – Mile Budaka, Jure Francetića, Ante Vokića i Mladena Lorkovića“, akt broj: 01-50-1-1254/16 Kolegijum Doma odredio je Ustavnopravnu komisiju kao nadležnu. Nadležna Komisija dostavila je Mišljenje o inicijativi 23.05. Komisija nije usvojila inicijativu. Otvaram raspravu. Nemamo prijavljenih za raspravu, zatvaram raspravu. Idemo na sljedeću tačku dnevnog reda 16., Ad. 16. Prijedlog rezolucije o neprihvatanju izgradnje skladišta i odlagališta nuklearnog otpada, iskorišćenih izvora i istrošenog nuklearno goriva i protivljenju aktivnostima u vezi sa izgradnjom skladišta i odlagališta na Trgovskoj gori, opiština Dvor, Republika Hrvatska – predlagači: poslanici Diana Zelenika, Borislav Bojić i Jasmin Emrić, broj: 01-02-2-1504/16, od 20.05.2016. godine
Zahvaljujem predsjedavajući. Imam namjeru da iznesem nekoliko informacija koje su važne za raspravu o ovoj tačci dnevnog reda i jedan sažetak oko svih aktivnosti koje su dovele do toga da se na današnjem dnevnom redu razmatra predloženi tekst Rezolucije. Prvo bih rekao da aktivnosti odabira lokacije za odlaganje radioaktivnog i nuklearnog otpada u Republici Hrvatskoj traju skoro 30 godina, odnosno od 1987. godine. Predmet rasprave su bile više lokacija u Republici Hrvatskoj, a od 1997. do '99. u raspravi su ostale četiri lokacije – Moslovačka gora, Trgovska gora, Psunj i Papuk. Tada snažnim otporom lokalnog stanovništva i političkim utjecajima iz liste mogućih lokacija brisane su tri lokacije, tako da je za odabir ostala samo jedna lokacije, odnosno Trgovska gora, a često govorimo da Trgovska gora je jedina politički nebranjena lokacija. Sabor 90 Republike Hrvatske je '99. godine usvojio Program prostornog uređenja Republike Hrvatske, u kojem se Trgovska gora određuje kao prostor za lokaciju odlagališta radioaktivnog i nuklearnog otpada. Nakon takve odluke o lokaciji '99. godine počinju svi naši problemi koji su vezani za bojazni i strahove da ćemo u doglednoj budućnosti, a što smo i dočekali, morati se boriti protiv namjera i ovih programa koji su građani ovog dijela Bosne i Hercegovine, ali i Hrvatske, itekako svjesni i koji to doživljavaju kao prijetnju njihovom zdravlju i životu na ovim prostorima. Zašto su ti strahovi opravdani mislim da ne trebam posebno obrazlagati. U to virijeme naravno da se javlja veoma snažan otpor lokalnih zajednica iz Bosne i Hercegovine i Hrvatske, ali nažalost nije bilo uspjeha da se postupak zaustavi, i moram konstatirati da je izostala reakcija tada zvaničnih organa i institucija Bosne i Hercegovine da se ospori ovaj dio plana jer je planirana lokacija u neposrednoj blizini granice Bosne i Hercegovine. Također 2007. godine vodile su se aktivnosti i kampanja na lokalnom nivou protiv predložene lokacije u postupku usvajanja Prostornog plana Općine Dvor, gdje je ostavljena mogućnost da se na lokaciji Trgovske gore uspostavi centar za zbrinjavanje radioaktivnog otpada iskorištenih izvora istrošenog nuklearnog goriva. I tada je, nažalost, izostala kvalitetna i konkretna reakcija sa državnog nivoa. Doduše jedino je tada i ratificirana Konvencija iz Espooa, Konvencija o procjeni utjecaja na okoliš preko državnih granica koja daje pravo Bosni i Hercegovini da se uključi u postupak kod usvajanja planova i programa koji bi mogli imati negativne prekogranične utjecaje. Bosna i Hercegovina je sada suočena sa veoma ozbiljnom, sa veoma ozbiljnim planom i namjerom da se ostvari Program prostornog uređenja Republike Hrvatske, odnosno da se uz samu granicu sa Bosnom i Hercegovinom izgradi odlagalište radioaktivnog otpada. Hrvatski sabor je 2014. godine usvojio Strategiju zbrinjavanja radioaktivnog otpada iskorištenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva kao prvi korak u uspostavljanju nacionalnog programa provođenja Strategije. U toku prošle godine, prije skoro godinu dana, Hrvatski zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost započeo je postupak izrade strateške studije za Nacionalni program provedbe Strategije zbrinjavanja radioaktivnog otpada iskorištenih izvora i istrušenog nuklearnog goriva. Predstavnički dom i Dom naroda usvojili su set zaključaka kojima se prati taj postupak i traži od nadležnih organa i institucija Bosne i Hercegovine da ospore mogućnost izgradnje odlagališta radioaktivnog otpada na Trgovskoj gori, odnosno mikrolokaciji Čerkezovac koja je samo 850 metara udaljena od rijeke Une i grada Bosanskog Novog, odnosno Novog Grada. Zaključkom oba doma Parlamentarne skupštine BiH predloženi su članovi radne grupe, a Vijeće ministara je imenovalo radnu grupu za praćenje stanja i aktivnosti u vezi sa mogućom izgradnjom odlagališta radioaktivnog otpada na Tgovskoj gori. Radnom grupom predsjedava ministrica za građenje i prostorno uređenje Republike Srpske, gospođa Srebrenka Golić, kao kontakt tačka za Espoo konvenciju. Radna grupa je u veoma kratkom roku, iako moram naglasiti da je kasnilo imenovanje, u svega dvije sjednice analizirala stanje postupka i aktivnosti koje vodi Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost Republike Hrvatske radi uspostave odlagališta radioaktivnog otpada na lokaciji Trgovske gore, te je konsenzusom usaglasila tekst Prijedloga rezolucije o neprihvatanju izgradnje skladišta i odlagališta nuklearnog otpada iskorištenih izvora i istrošenog nukelarnog goriva i protivljenju aktivnostima u vezi sa izgradnjom skladišta i odlagališta na Trgovskoj gori, Općina Dvor, Republika Hrvatska. Kao poslanik i član radne grupe iz Predstavničkog doma pozivam kolegice i kolege da podrže predloženu Rezoluciju radi zvaničnog stava Parlamentarne skupštine BiH o ovom višegodišnjem postupku. Također želim napomenuti da će delegati Doma naroda, koji su članovi radne grupe, predložiti istovjetan tekst Domu naroda Paralamentarne skupštine BiH. Tačkom 1. Rezolucije jasno konstatiramo [[poslanik se upozorava na vrijeme]] i utvrđujemo da se 91 Parlamentarna skupština BiH najoštrije protivi izgradnji skladišta i odlagališta radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva i aktivnostima u vezi sa izgradnjom skladišta i odlagališta na lokaciji Trgovske gore, Općina Dvor, Republika Hrvatska. Također se Rezolucijom traži potpuni angažman svih nadležnih organa svih nivoa vlasti u Bosni i Hercegovini da se ospori i spriječi moguća izgradnja predmetnog odlagališta. Nadam se da će ova Rezolucija potaknuti vlasti u Republici Hrvatskoj da konačno prihvate stav lokalnih zajednica i svih građana koji žive u Bosni i Hercegovini i Republici Hrvatskoj u blizini predložene lokacije Trgovska gora, te da prekinu postupak i brišu Trgovsku goru kao lokaciju za odlaganje radioaktivnog i nuklearnog otpada iz svojih dosadašnjih, a usvojenih, planova i programa. Hvala.
Hvala. Senad Šepić, diskusija.
Gospodine predsjedavajući. Ja neću puno diskutovati, dakle mislim da je ovdje svima nama jasno o čemu se radi, ja hoću da pohvalim jedan ovakav pristup kojeg je uradila ova radna grupa koju smo formirali i jako je važno, pogotovo po ovom pitanju, da smo na ovakav način odreagovali i da govorimo jedinstvenim glasom. Možda sad u ovome momentu ako i oko čega smo onako baš do kraja jedinstveni to je sad po pitanju ove, ovoga dokumenta i ovoga, generalno ovoga slučaja. Ja sam se javio samo jednu stvar da predložim i imam jedan zaključak, zamoliću vas da ga podržite, a to je kad se ova, ovo pitanje otvrilo ja sam kao poslanik pisao predsjedavajućem Vijeća ministara i predlagao incijative da se sazove zajednička sjednica dvije vlade, Vijeća ministara i Vlade Republike Hrvatske i da se ovo pitanje uvrsti i tretira na tom najvišem nivou. Ja ću vas zamoliti evo i danas da mi pojačamo malo ovu, kako se zove, ovaj dokument kojeg imamo u tom smislu da na takav način obavežemo, odnosno pozovemo Vijeće ministara da se obrati prema Vladi Republike Hrvatske da zatraži što prije održavanje ove zajedničke sjednice na kojoj će ovo pitanje biti prioritetno tretirano. Hvala.
Hvala. Zaim Backović, diskusija.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Obzirom da se radi o problematici koja može bitno da utiče na životnu okolinu stanovništva na tom prostoru, a vezujući se na ranije diskusije po ovom pitanju, a imali smo ih već nekoliko u ovom Parlamentu, pitam se – da li ono što mi ovdje govorimo, zaključujemo, donosimo, Vijeće ministara uopšte tretira. Mi sjedimo u prostoriji i iznad naših glava su jonizirajući javljači požara. Da, da, evo ih iznad naših glava, evo ih gore, i oni imaju period trajanja kada se moraju zamijeniti, evo ih pogledajte ih, fino ih vidite, ima ih koliko hoćete. 92 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Da li mi ovdje ili, bilo ko u ovoj državi, zna šta se dešava kad se izvrši zamjena onog jonizirajućeg javljača požara? Ono je radioaktivno, eto vam ga iznad glave, da, da, evo vam ga pravo iznad, pogledajte ga gore, sijalica i imate ovo što ne svijetli, i to vam je jonizirajući javljač požara. Ne, ne, ja imam ovo veliki razlog zašto pitam, mi danas ovo treba da donesemo i da umoljavamo Republiku Hervatsku, a u Bosni i Hercegovini od kako su uvedeni radioaktivni javljači požara do rata sve što je zamijenjeno u Hrvatskoj skladišteno je u ovoj zemlji. Sad se ja pitam gdje je to, šta je s tim, ko s tim raspolaže, jer vrijeme poluraspada, ne da nije prošlo, nego sticajem, ja ovo govorim, mi se s ovim igramo, to su vodotokovi, to su, to je puno složenija problematika, puno složenija. Gdje se oni danas skladište, gdje se skladište? Evo slučajno znam, nedavno je izvršena zamjena u Banja Luci na nekoliko objekata, znam firma koja ih je mijenjala, znam sanduke u koje su ih donijeli, gdje su oni završili, gdje su završili, jesu bačeni u rijeku, jesu li zakopani negdje, postoji li mjesto? Jedan od najopasnijih elemenata koji može ugroziti zdravlje naše djece su medicinski nuklearni otpad, evo profesorica maše glavom, i ovo što stoji danas u našoj prostoriji kada se zamjeni. Ja govorim pošto znam lokacije na kojima je to bilo, predavao sam u pismenoj formi parlamentima, MUP-ovima, SUP-ovima, institucijama, nikad niko nije odgovorio. Ša je sa oknom u rudniku u Kaknju koje je puno radioaktivnog otpada, šta je s tim oknom? Šta je sa oknom u Zenici? I kod vas gore u Bihaću, na Tresetištu? Šta je sa oknom u Banovićima? Bivša Jugoslavija je sve to taložila i davala našoj Bosni. I mi o tome ne vodimo računa. Zloupotreba toga može da dovede do velikih posljedica po stanovništvo ove zemlje, kao i ovo, moj cijenjeni kolega, što Vi sada radite, i mi moramo sve snage usmjeriti da nam se ovo ne desi. Jer najmanje je nuklearnog otpada, sav ostali otpad potiče iz, ne iz elektrana nuklearnih, nego potiče iz medicinskih i upotrebe u svrhe istraživanja, mjeriteljstva i zaštite od požara. Pošto sam ovo govorio i molio Vijeće ministara da se da, da se traži, i da se razgovara, jer to nigdje ne piše ni je li entitetska, ni je li državna, nema, ne spominje se nuklerno ..., toga nema, da se donesu propisi [[poslanik se upozorava na vrijeme]] kako će se na koji način ući u trag onome što se zove radioaktivni otpad. Ja sam sad nabrojao nekoliko lokacija, jer sam lično učestvovao u skladištenju tog otpada na četiri mjesta. Stavili me za prinudnog, tada prinudnog, upravnik se zvao, Instituta zaštite od požara i eksplozije, i ti ljudi su to skidali, mijenjali u olovne sanduke i nosili skladištili. I trebalo bi o ovome debelo povesti računa. Hvala.
Hvala gospodine Backoviću, malo ste nas uplašili s ovim iznad glava, moraćemo angažovati rašljara da pregleda. Nikola Lovrinović, rasprava.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, ja po ovoj temi koja je, što je rekao gospodin Backović, nekoliko puta raspravljamo, nisam govorio ništa. Ovaj put imam potrebu da se uključim na tragu i onog što je on govorio sad, a i prošli put, dakle, o nekim činjenicama i da možda ne budem pogrešno, nadam 93 se, shvaćen. Dakle, ja razumijem apsolutno gospodin Emrić je gore i najbliže, i zastupnik, i ljudi koji žive gore, i sam taj pojam kod nas koji smo neznalice oko toga, dakle šta on izaziva i kakvo, kakve asocijacije budi i šta se sve može dogoditi. Međutim, ja sam zastupnik koji nema specijalne dodirne točke sa tim pojmom nuklearnog otpada, a samo znam onako iz običnih stvari da je to nešto što je najopasnije, što je ljudski rod proizveo, jel'. Ali nemamo, nemamo, dakle, evo gospodin Šepić je izašao, nemamo činjenice od Vijeća ministara, dakle, nemamo potrebne informacije je li se sjelo sa Vladom Republike Hrvatske, šta, kao da njihovi građani tamo ne žive i oni će biti izloženi svemu tome. Ne branim ih, nemam potrebe da ja njih branim, imaju oni svoja tijela nek se brane, ali dakle nemamo relevantnu informaciju što će se dogoditi, kako se to radi, zašto se radi tu. Vi jeste govorili kao zastupnik kolega nekoliko puta neke stvari, vodotokove, propusnost tla, mogućnost zagađivanja ..., sve to ja razumijem. Dakle, predlagalo se ovdje da se formira, da se sastanu te dvije vlade da čujemo. Znate li vi šta mi donosimo? Mi donosimo deklaraciju, Hrvatska je nama susjedna država. Slučajno sam bio nedavno na jednom skupu oko evropskih integracija, gospođa Jadranka Kosor, koja je bila nekad predsjednica Vlade Republike Hrvatske, na pitanje nekog, jednog od kolega iz Republike Srpske za ovu temu, pitala je šta je sa Bosanskim Brodom, šta je sa rafinerijom. Dakle, ja, ja govorim dobronamjerno, dakle nemam ja uopće razloga da ne poduprem vaše nastojanje i da se ovo pitanje riješi, ali čini mi se da bi bolje bilo donijeti ovakvu deklaraciju kad konačno dobijemo stav koliko je to opasno, dakle od naših tijela vlasti, ne da ovako mi samo ono načelno znamo da je opasno i eto imamo neki strah, kao da tamo ljudi će to posijati po njivi i prostrijeti da, dakle, evo mi ćemo biti izloženi tome. Valjda rade po nekim uzusima ponašanja i evropskih standarda i svega drugo. Ako i pored toga je to nama opasno, ja opet se slažem i biću sa vama, sa nama, sigurno, nemam razloga da bude drugačije. Volio bi, dakle ako je moguće da možda o izjašnjavanju o Deklaraciji sačekamo, ja možda znam da je, da ćemo na ovaj način natjerati one koji trebaju da rade, da možda prije urade ono što očekujemo od njih, ali dajte da dobijemo nekakav službeni stav Vijeća ministara, da nam ljudi kažu da je to tako i tako i da mi, da i oni trebaju potporu Parlamenta, jer će i oni biti jači u pregovorima sa kolegama iz Republike Hrvatske, zarad nečega što je, susjedi smo, razgovaraćemo. Dakle, ne mogu da shvatim da će napraviti nešto što će naštetiti Bosni i Hercegovini, ja ne mogu da shvatim, to ne mogu da prihvatim, i biću prvi s vama skupa ako je to tako. Dakle, ovaj, nema smisla to, dakle to nema smisla raditi stanovnicima Bosne i Hercegovine, mojim sugrađanima, ali evo dajte samo da još dobijemo te neke stručne analize, stavove naših izvršnih tijela vlasti i nije problem, dakle, ni deklaracija ni, ne znam da li je, dakle mi ćemo donijeti Deklaraciju, sami ste pročitali prvi članak, znate li vi koja je to težina, dakle mi to, a sami govorimo ovdje da nemamo odgovore na mnoga pitanja. Evo, ja sam bar tako shvatio, možda sam pogrešno. I ja se nadam da me nećete pogrešno shvatiti. Hvala lijepo.
Hvala. Zaim Backović, ispravka krivog navoda.
Ova Deklaracija je potrebna upravo zbog ovoga o čemu je govorio moj cijenjeni kolege Lovrinović. Naime, Republika Hrvatska je po potpisanom Protokolu dužna prije nego što donijela odluku da sa susjednim državama ...
[[nije uključen mikrofon]] 94
Nije.
/nije uključen mikrofon/
Pa mi znamo, onda treba da se raspitate, uzmete internet i vrlo lako, sve pročitate, sve pročitate, sve piše, sve je napisano.
Molim da se ne raspravljate.
To je jednostrana odluka i odluka da se nekadašnje vojno, vojni objekat pretvori u, to su oni podzemni objekti vojni, znate što su pravili, bušili planine pa pravili podzemne objekte, da to pretvore jer je kod njih shodno vododelnicama, odnosno protoku voda i strujama podzemnih voda po njih vrlo bezopasno, pošto su smjerovi podzemnih voda svi prema Bosni i Hercegovini. U tome je čitava igra. Oni su bili dužni, jer su oni potpisali, kao i mi, Protokol da obavijeste susjednu državu i da počnu razgovore, da se vrše ispitivanja i tako redom. Pa, pošto se to nije desilo mi moramo nešto učiniti da potaknemo one koji se zovu naša izvršna vlast, da krenu u tu vrstu razgovora. I ovdje se ne radi ni o kakvom naređenju, ovo nije vojska, ovdje se radi o Deklaraciji koja će obavezati Vijeće ministara da uđe u postupak. Možda se sutra utvrdi da te podzemne vode odoše negdje, ne znam, pa možda u Bugarsku, možda u Bugarsku. Znači, treba, to se mora uraditi, jednostavno mora. Hvala.
Jasmin Emrić, ispravka krivog navoda.
Nemam drugu mogućnost, ali želim da odgovorim da su sve lokalne zajednice u toj regiji u Republici Hrvatskoj protiv lokacije Trgovske gore kao lokacije za izgradnju odlagališta radioaktivnog i nuklearnog otpada od Dvora, Petrinje, Hrvatske Kostajnice, itd. Takođe Sisačko- moslovačka županije je zvanično protiv predložene lokacije. Znači, tu uopće nema sumnje. Sve općine u Bosni i Hercegovini su protiv predložene lokacije. Javne rasprave su bile u Republici Hrvatskoj i mogle su se pratiti, i jasno se čuje stav javnosti da je ta lokacija neprihvatljiva i nema nikakve ekonomske isplativosti da se radioktivni i nuklearni otpad iz Nuklearne elektrane Krško nakon prestanka rada prevozi preko jedne granice do druge granice i da se odlaže na granici sa Bosnom i Hercegovinom. Ovdje je važno napomenuti da ovaj postupak nije od zadnjih godinu dana, ovaj postupak traje godinama. Ja sam igrom slučaja kao općinski načelnik od 2000. do 2008. godine bio uključen u sve postupke lokalnih zajednica i nevladinog sektora u kojima smo se protivili predloženoj lokaciji. Nažalost, nema sluha, ide se dalje i sada smo došli u fazu gdje su zvanični planovi i programi Republike Hrvatske temeljeni na lokaciji Trgovske gore kao jedinoj lokaciji za smještaj centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva. A Strategija zbrinjavanja radioaktivnog otpada Republike Hrvatske kaže da će se prvo skladište, a zatim odlagalište, uspostavljati postupno izgradnjom 95 neophodne infrastrukture, da se ona ... kao trajno odlagalište. I to je trajna prijetnja zdravlju stanovništva i u Bosni i Hercegovini i u Republici Hrvatskoj.
Hvala Vam. Ispravka krivog navoda, Nikola Lovrinović.
Kolega Emriću, dakle, da Vi niste iz Krajine i da niste prošli kao zastupnik, pa vjerojatno mi onda ne bi ništa o tome znali, ako se to godinama radi zašto naša tijela, Vijeće ministara, zašto vlade, zašto se šuti. Dakle, što se ne pokreće to pitanje i da se objasni sve što se treba objasniti i da ... Dakle, onda je sretna okolnost da ste Vi zastupnik uopće, najviše ste ..., dobro i kolega Šepić je tu dodavao malo što kaže, ovaj, koliko je mogao. Ali onda je, sad ste me razumjeli zašto sam to tražio, evo traži se da se dvije vlade sastanu pa da se izađe sa toga sastanka, da se kaže šta je sad s tim. Dakle, zahvaljujući samo Vama što ste zastupnik mi imamo informacije, da Vas nije pitanje je šta bi s tim bilo i kako bi prošlo, možda ne bi niko ništa ni znao. O tome govorim.
Lazar Prodanović, ispravka krivog navoda.
Uvaženom kolegi Lovrinoviću. Dakle, ovdje kolega Emrić ima apsolutno pravo. Dakle, mi usvajanjem, razmatranjem ove Rezolucije i usvajanjem u Predstavničkom domu izražavamo opredjeljenje prema ovom važnom pitanju. Bosna i Hercegovina i Republika Hrvatska, cilj Bosne i Hercegovine ... odlične odnose sa Republikom Hrvatskom. Izuzetno bi bilo važno na narednoj sjednici Vlade Republike Hrvatske i Savjeta ministara BiH da se i o ovome raspravlja. Ali standard, dakle, međunarodni je da nuklearni otpad koji bi, pogotovo, govorim o nuklearnom otpadu od Nuklearne elektrane Krško, morali bi prestankom rada biti odloženi tu, dakle u taj prostor koji je planiran. Ako se ne bude došlo dogovorom do zajedničkog rješenja koje je prihvatljivo za dvije države, tu bez ikakve sumnje međunarodna arbitraža je neizbježna i neizostavno i na strani Bosne i Hercegovine. Kada je u pitanju Rafinerija Brod, Termoelektrana Ugljevik ..., sasvim je jasno da Bosna i Hercegovina mora svoje međunarodne obaveze ispuniti, ne samo prema Republici Hrvatskoj, prema Mađarskoj, prema svim susjednim državama. Ali ne vidim uopšte problem, mi usvajanjem ove Rezolucije ne radimo ništa protiv Republike Hrvatske, izražavamo svoje opredjeljenje i cilj nam je da se na miran način dođe do rješenja koje bi bilo prihvatljivo.
Hvala. Diskusija Nermina Kapetanović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 96 Ja nisam iz Unsko-sanskog kantona ali sam iz Zeničko-dobojskog kantona u kome je smrtnost zbog oboljevanja od raka jednako velika kao i u Unsko-sanskom kantonu. I sasvim sam sigurna da ima neke veze, mislim da iza rata ovdje ... u Bosni i Hercegovini i odlaganje radioaktivnog otpada. I strašno je, strašno je, i mislim da je i nacionalna sramota koliko ljudi u Bosni i Hercegovini umire od karcinoma, primarno dojke i grlića materice i pluća, dakle ta tri karcinoma. Ja podržavam ovu Rezoluciju iz više razloga. Prvo, činjenica da se planira odlagalište 3 km od prvog naseljenog mjesta nije apsolutno, nije dobra, nije prihvatliva, naročito iz razloga zato što se radio trusnom području, i to je vrlo važno reći. Nije riječ samo o 230 hiljada stanovnika koji ževe na tom području, riječ je i o budućim pokoljenima, najmanje dakle puta 4, 230 hiljada puta 4, najmanje. Nije riječ ni samo o tome, o njihovoj egzistenciji i činjenici da će biti poljoprivreda i turizam, ..., pčelarstvo, ... i nemogućnost, stočarstvo i nemogućnost plasmana proizvoda dovedeni u pitanje. Puno preče od toga je činjenica hoćemo li imati žive i zdrave stanovnike tog područja i sjedne i druge strane. Dakle, i u Hrvatskoj i u Bosni i Hercegovini. Činjenica je da u strateškim studijama koje radi Hrvatska i javnim raspravama koje su obavljene tamo s druge strane, u Hrvatskoj, a bile su takve tri javne rasprave, nije prikazana, nisu prikazani modeli izolacije radioaktivnog otpada kakve oni planiraju. Npr. ovo o čemu je uvaženi kolega Backović govorio takođe, u podzemnom vrlo dubokom geološki stabilnom zemljištu je moguće graditi takva radioaktivna odlagališta. Međutim, nisu nam prikazani, kao bosansko- hercegovačkoj strani, najprije kako će se raditi ta izolacija. S druge strane generalno postoji oskudnost takvih dubokih geoloških formacija u Bosni i Hercegovini, naročito na tom području. I vodeći računa o činjenici da u svim svjetskim propisanim pravilima se kaže da ne smije biti blizina rijeka, vodnih tokova, o čemu je uvaženi gospodin Backović govorio, da je to vrlo opasno, i trusnih područja, odnosno geološki nestabilnih područja, kakvo ova Gora jeste. Hrvatska strana takođe ne kaže, ne govori o onome što je jako važno a to je o kojoj količini i vrsti otpada je riječ, da li je riječ o nisko aktivnom, srednje aktivnom ili dugo aktivnom, odnosno dugoživućem radioaktivnom otpadu od kojih je vrlo visoko aktivan. I činjenica je da nije Hrvatska strana još uvijek nama odgovorila, dakle Vijeću ministara, koje mi ne trebamo kao zastupnici podsjećati da je to njihova obaveza, niti ih stimulisati, to je njihov posao, nije ... rečeno da li će u tom površinskom ... tom, površinskim kopovima, odlagalištima, koji će predstavljati odlagališta za nisko i srednje aktivni otpad, a mi ne znamo uopće o kakvom otpadu je riječ, ili će se radi monolitni betonski blokovi koji se, u stvari blokovi koji se ugrađuju u široke rovove od nepropusne gline s betonskim oplatama, dodatno okruženi plastikom da ne daj bože ne bi nikad došli u dodir sa vodom, jer bi izazvali masovna trovanja i oboljevanja naravno. Nije osigurano djelovanje inžinjerskih barijera protiv eventualnih, eventualnog širenja. Hrvatska nam ne predlaže, dakle ne kaže nam šta namjerava ste strane. I problem radioaktivnosti i problem eventualnog prodora radio nuklearnog otpada i njegove prodornosti u prirodu, uopće u biosferu, tačno zakonom se mora definisati, kazati gdje i kako se to radi, na način kako je to urađeno u Velikoj Britaniji, Francuskoj, SAD-u, koji imaju takva odlagališta, ali je jasno rečeno kako može to izgledati. Postoji još jedna činjenica, stručnjaci koji govore o ekonomskoj isplativosti, nije humano i moralno više govoriti uopće o ekonomskoj isplativosti, naročito kada su ljudski životi u pitanju. Ja pozdravljam aktivnosti koje su predstavnici iz Republike Srpske, ... imala značajne aktivnosti. Mislim da se država mora konsolidovati apsolutno u zahtjevu da se ne dozvoli Hrvatskoj da napravi to nuklearno odlagalište. Život čovjeka apsolutno nema cijenu, a stručnjaci, i u medijima sam pročitala, da porede eventualno mogućnost katastrofe sa onom katastrofom u Černobilu, gdje jednom lančanom reakcijom od samo jedne eksplozije u Černobilu je stradalo 6 miliona 97 ljudi. Ta jedna lančana reakcija koja se dogodila u Černobilu je u stvari bila specifične težine 200 bombi bačenih na Hirošimu. Mi znamo da je Černobil, a govorimo o Pripjatu, primarnom mjestu Pripjatu, i uopće o černobilskoj regiji, potpuno mrtva regija u kojoj žive samo nekoliko staraca, i to je uništen dio države. Ja mislim da ovu Rezoluciju treba podržati i da ne smijemo dozvoliti da Bosna i Hercegovina postane odlagalište sumnjivog otpada, bio da je naš ili iz neke druge države. Hvala.
Hvala Vam. Diskusija, Hanka Vajzović.
Hvala predsjedavajući. Hoću kazati da se čini kako nikoga više ovdje ne treba uvjeravati koliko je ovo korisna stvar, ovakva rezolucija, i niko vjerovatno nije u dilemi podržati ili ne. Međutim, kako je zaista se puno kolega uključilo u diskusiju dobro bi bilo, po mom sudu, na nekoj od narednih sjednica uvrstiti jednu ovakvu tačku. Nije samo ovo, mi ovdje imamo slučaj pograničnog područja, i riječ je o radioaktivnim supstancama, otpadu, no ne znam da baš toliko nismo upućeni da ne znamo da su to, kako su to gotovo uobičajene stvari prema Bosni i Hercegovini. Vjerujem da ih je puno koji znaju da legalni prekogranični promet smeća godinama ide sa Pelješca u zaleđe Neuma. Dakle, i u Neumu žive ljudi. Nije riječ vjerovatno o radioaktivnim materijama, ali prije koju godinu je utvrđeno čak bila je, bilo je mrtvo novorođenče, pa se utvrdilo, dakle, na smeću, pa se potome utvrdilo s kojeg je terena smeće došlo. A ionako se zna, kad ide legalno preko granice takvi kamioni dnevno prolaze onda bi dobro bilo da se na to stavi tačka ili barem da se ovdje povede jedna rasprava i da se donesu neki zaključci da se djeluje. Nema smisla dalje tako, i kolega Emriće je rekao – nije to od jučer, i svi su se složili, i kolega Backović upozorio. Dobro bi bilo, evo da prihvatimo možda i nekim zaključkom. Hvala lijepa.
Safer Demirović, diskusija.
Zahvaljujem se poštovani predsjedavajući. Biću jako kratak, ali želim biti i korektan, ovaj, obzirom na ove diskusije koje sam čuo vezano za Trgovsku goru. Mi kada govorimo o radioaktivnom otpadu, naravno treba, ima više podjela radioaktivnog otpada, a ona za nas najinteresantnija jeste prema izvoru nastanka, znači, i svaka dražva je proizvođač radioaktivnog otpada, i imamo ovaj iz medicine, iz industrije, i imamo onaj, znači, iz nuklearnih elektrana. Ono što treba biti korektan i reći jeste da Hrvatska nije izričita i ona još uvijek, ja nisam čuo, pratim ovaj problem, da će se u Trgovskoj Gori odlagati radioaktivni, otpad iz nuklearne elektrane Krško. Ono oni što tvrde jeste da će to biti odlaganje ovog otpada, međutim nisu, ... izričiti da neće to biti, ali ono što nama, kao zastupnicima i propagatorima, i ono što naša obaveza jeste da štitimo interese, naravno, naše države Bosne i Hercegovine. Ja moram da kažem, opasnost od ovog otpada leži u njegovom, ako se radi, vjerovatno da će se raditi ipak o nuklearnom otpadu iz Krškog, jeste u njegovom 98 agregatnom stanju. To je, u gasovit stanju je taj otpad i zapravo ne utiču puno podzemne vode, nego utiču ruže vjetrova. I logika je ako ... traži geologija i mjesto gdje je ono najsigurnije ... to Istra, da je to Velebit, tamo gdje imate kaverne, pećine. Međutim, vjetar ne puše na pravu stranu tu i onda se taj otpad sklanja što dalje od izvora ili opasnosti gdje može ... Navodno i Hrvatska, ... gospodin Prodanović .../ništa se ne razimiju/... interesuje jako puno stvari u Bosni i Hercegovini, od Ugljevika, od Bosanskog Broda, i evo od Stanara. Termoelektrana Stanari još uvijek nije u punom kapacitetu, već imamo iz Hrvatske određene pridike da će se ona ..., kako da kažem, zatušenom(?) režimu i da će imati ... veću emisiju gasova, nego što bi to trebala da bude. Potpuno podržavam ovu Rezoluciju, apsolutno podržavam, naša je obaveza da branimo i štitimo interese naše države, naših građana. Pitanje odabira ovog mjesta u svakom slučaju je jako problematično. Ako se želi smjestiti na adekvatan način postoje bolja mjesta, sigurnija mjesta, međutim ovdje je isključivo, isključivo lokacija zbog ove ruže vjetrova i ono gdje bi ti gasovi mogli da se kreću. Zahvaljujem se.
Hvala. Jasmin Emrić, ispravka krivog navoda.
Ja sam već rekao u prvom obraćanju da je Hrvatska odlučila da će Trgovska Gora biti odlagalište radioaktivnog i nuklearnog otpada, i to stoji u Programu prostornog uređenja Republike Hrvatske kojeg je usvojio Hrvatski sabor '99. godine. Na tu lokaciju se dalje nastavljaju svi strateški programi i planovi za odlaganje radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva. Pa je usvojena i Strategija o zbrinjavanju radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva koja predviđa uspostavu skladišta, a kasnije odlagališta za radioaktivni nuklearni otpad. Također izrađen je Prijedlog nacionalnog programa provedbe strategije sa nekoliko stotina stranica i izrađena je Strateška studija za nacionalni program, također veoma opsežan dokument u kojem je to sve jasno precizirano. Tako da nema nikakve sumnje da je to potpuno odlučeno i da je ovo jedina lokacija. Naravno da Hrvatska ima obavezu da svojim Nacionalnim programom propiše i odredi način zbrinjavanja radioaktivnog otpada. I Bosna i Hercegovina će imati tu obavezu. Ovdje, ja to ne sporim, ovdje ja sporim lokaciju, ne može to biti Trgovska Gora iz mnogih razloga, a jedan od tih razloga su i primjedbe koje su izradili eksperti iz Bosne i Hercegovine, ako, treba mi sat vremena da ih čitam, da ih iščitavam. Ovo se sve može pronaći na internet stranicama, i ja vas molim da se bolje upoznate, jer ovo je jako ozbiljna stvar. Postupak je došao u jako ozbiljnu fazu i ja imam informacije da će Strateška studija biti završena od strane Državnog zavoda za radiološku i nuklernu sigurnost Republike Hrvatske i da će se Strateška studija proslijediti Vladi Republike Hrvatske na usvajanje. Zbog toga apelujem i molim da se u ovoj sad fazi postupaka da bude više razuma, da se prihvati glas lokalnog stanovništva da mi ne možemo zamisliti da živimo u blizini takvog jednog odlagališta, odlagalište radioaktivnog i nuklearnog otpada. I sama pomisao da će neko iz Krškog voziti radioaktivni otpad nama u dvorištima, sve govori. Zašto da mi to dozvolimo. I zbog toga ja ne mogu a da emotivno ne reagiram na ovakve istupe.
Hvala Vam. 99 Nema više prijavljenih, zatvaram raspravu. Prelazimo na 17. tačku, Ad. 17. Prijedlog deklaracije o osudi govora mržnje, predlagači: poslanici Saša Magazinović, Lazar Prodanović i Senad Šepić, broj: 01-02-2-1381/16, od 10.05.2016. godine Dobili ste Prijedlog deklaracije. Otvaram raspravu. Saša Magazinović.
Zahvaljujem predsjedavajući. Cijeneći vrijeme svih nas ali istovremeno i važnost ove materije iskoristit ću ovu priliku da kažem samo nekoliko riječi. Predlagači su poslanici iz tri različite političke stranke, međusobno često suprodstavljene, stim da na različitim nivoima vlasti u Bosni i Hercegovini, uključujući i drugi Dom ovog Parlamenta, predlagači će biti i iz parlamentarnih stranaka koje su zastupljene u ovom Domu a iz kojih ne dolaze predlagači ovog dokumenta. Dakle, manje-više većina parlamentarnih stranaka je bila zastupljena u izradi ove Deklaracije, koja je rađena zajedno sa Nacionalnim demokratskim institutom iz Vašingtona. Povod mislim da ne treba obrazlagati, ali treba skrenuti pažnju na to da je međunarodna parlamentarna mreža No Hejt dala preporuku koja je u većem broju evropskih država već ispoštovana da se parlamenti koji stvaraju, hajde da kažem, podlogu, mada se u njima često i ne koristi govor mržnje, ali stvaraju podlogu i potiču ljude da to čine, prije svega pogledaju u ogledalo i pozovu svoje kolege političare da se suzdrže od takvih navika. Vijeće Evrope je takođe zahtijevalo od svih zemalja članica da provode svoje aktivnosti u ovom pravcu. A zapravo glavni razlog je stvarno stanje u Bosni i Hercegovini gdje, ukoliko se ovako nastavi, ja se bojim da zbog govora mržnje ne padne mrtva glava, a onda će biti mnoštvo onih koji će ukazivati na potrebu da se nešto po ovoj temi konkretno uradi. Ja ću vas podsjetiti da je ovaj Parlament zadužio Ministarstvo sigurnosti da u roku od 60 dana, koji je istekao ovih dana, sačini analizu zakonodavstva koje treba biti promijenjeno u skladu sa našim međunarodnim obavezama posebno istaknutim kroz Konvenciju o kinebetskom kriminalu. O samom sadržaju Deklaracije neću govoriti, mislim da je jasno iz samog teksta, a i vidim da su se druge kolege, koje su se takođe bavile ovim, prijavile za diskusiju, tako da ću ja ovdje završiti.
Hvala. Ispravka krivog navoda, Aleksandra Pandurević.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Klub SDS-a svako će podržati i pozdravlja ovu Deklaraciju, nego ja sam upravo pažljivo proučavala njen sadržaj kad sam čula da je gospodin Magazinović pomenuo NDI. Da li sam ja u 100 pravu da ste Vi rekli da je izradu ove Deklaracije, koju ste potpisali Vi, uvaženi kolega Šepić i kolega Lazar Prodanović iz SNSD-a, pomogao Nacionalni Demokratski Institut koji finansira Vlada SAD-a? Samo molim Vas nisam Vas dobro čula, pa ako možete da mi potvrdite jesu li ili nisu. Hvala.
Gospodin Magazinović.
Jedino što je tačno u tome što ste rekli je ovo na kraju da niste dobro čuli. Dakle, nije to tačno, ali jesam ja spomenuo, dakle Nacionalni Demokratski Institut je organizacija koja je jako dugo prisutna ovdje i koja je na različite načine okupljala političare u Bosni i Hercegovini. Jedan od projekata koji je nekad počeo, ako Vas baš detalji interesuju, prije pet-šest godina jeste da su, baš u ovom Parlamentu usvojeni i niki zakoni ... radilo između različitih političkih partija. Oni su na neki način afirmirali takvu vrstu saradnje. Dakle, što se tiče ovog projekta, na njemu niko nije radio osim onih koji su ga predložili u ovom Parlamentu i koji će ga predložiti u Narodnoj skupštini Republike Srpske, ... biti opozicija, u drugom Domu ovog Parlamenta, u Parlamentu Federacije, ali jesu ljudi koji su na različite načine okupljani u okviru NDI projekata. Dakle, nisu oni pomagali, niti su išta finansirali. I ovo je jedna od rijetkih tema gdje nemate razloga da se sukobljavate s onima koji su vlast u Republici Srpskoj.
/nije uključen mikrofon/
Ma dobro, ovaj, kako sam ja razumio rekao je da je NDI sponzorisao, tako je rečeno. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, dobro, hajde. Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda.
Pa evo, i ja bih da provjerim, naime da vidim da li sam i ja nešto dobro čuo od ovoga, ili sam pogrešno čuo kao koleginica. Naime, ja sam čuo da iza ove Deklaracije slijede određeni zakonski projekti. Zakonske projekte izrađuju izvršne vlasti ili, naravno, poslanici. E sad, mene, ja ću naravno podržati tu Deklaraciju jer nemam ni jednog razloga da ne podržim sadržaj Deklaracije koji je meni apsolutno prihvatljiv, ali me zanima, pošto će kolege poslanici koji su radili na ovom predlagati zakone, zna li se već sada koji su to zakoni koji će biti predmet razmatranja ovdje na Domu nakon usvajanja ove Deklaracije.
Hvala. Nikola Lovrinović 101
Pa ništa, ja sam samo htio reći jednu rečenicu, dakle da mi je žao što potpisivači ovoga materijala nisu ponudili recimo i mene, onda bi bila prava Bosna i Hercegovina.
Saša Magazinović.
Evo, ja samo da, znači bila je diskusija, dvije replike, onda sam ja slobodan. Kolega Novakoviću, na Vaš prijedlog ovaj Parlament je usvojio zaključak kojim smo obavezali Ministarstvo sigurnosti o kome sam ja govorio. Dakle, mi predlagali oko sajber kriminala ovdje jedan zaključak, Vi se niste baš usaglasili sa čitavim dijelom i Vi predložili zaključak. I ja govorio o Vašem zaključku. Ako je istovremeno prihvatilo i Ministarstvo sigurnosti da izradi analizu a onda, i ako se ukaže potreba za tim, izmjenu zakona. Dakle, ja sam govorio, uslovno rečeno, Vašem zaključku.
Hvala. Lazar Prodanović.
Zahvaljujem predsjedavajući. Uvijek postoje određene sumnje, različiti smo, ali ja mislim da nema dileme da, bez obzira što različito o određenim pitanjima politički razmišljamo, nemamo pravo na bilo koji način doprinositi govor mržnje u Bosni i Hercegovini, ne zbog drugih, zbog sebe. Dakle, ovo je za mene civilizacijska odrednica, niti je politička, niti je bilo koja druga. U Bosni i Hercegovini hiljade portala vrvi od govora mržnje, u Bosni i Hercegovini svaka druga stvar u medijima se na različit način stvara u tom smislu. Bosni i Hercegovini postoji prijetnja sigurnosna zbog različitih oblika, u Bosni i Hercegovini žive tri naroda, odnosno tri ili četiri i više vjerskih zajednica, moramo imati stepen tolerancije kao najodgovorniji ljudi zakonodavnih organa. Reću ću, dakle odmah da kažem Deklaracija, opšti akt koji sadrži načelno mišljenje o važnim pitanjima koji ... Nemam nikakve dileme da podržim takve ili slične deklaracije. Postoji tačka 4., ukazujemo, dakle, na potrebu dosljedne primjene krivičnog zakonodavstva i eventualnog pooštravanja odredbi u krivičnim zakonima o krivičnim djelima počinjenim iz mrženje. Da li je to mijenjanje zakonodavstva? Nije. Dalje, pozivamo institucije Bosne i Hercegovine na provedbu zakona i organe pravosuđa na maksimalno angažovanje u skladu sa zakonskim nadležnostima u sprečavanju i sankcionisanju govora mrženje. Dakle, samo sam htio to otklonim. I dalje moram reći iskreno, uvaženom kolegi, učestvovao jeste i predsjednik Federacije u izradi ove Deklaracije, ... potpuno, radili smo to kao demokratska inicijativa za Evropu. Mogu nas ... na ovaj ili onaj način, ja nemam nikakve dileme da je ovo važno za Bosnu i Hercegovinu i da je u interesu svih ljudi koji se bave politikom.
Dobro. Senad Šepić, rasprava. 102
Gospodine predsjedavajući. Evo, ja ću odustati od nekog posebnog ovoga, kako bih rekao, priče o suštini. Hoću da se zahvalim ljudima koji su diskutirali, jer vidim svi su, dakle, izrazili svoju spremnost da podrže jedan ovakav pristup. Ovo je mali jedan korak u odnosu na ono šta mi stvarno trebamo i šta bi morali uraditi u BH društvu. Dakle, zato što mi tečno reagujemo onda kada se pojavi problem, a nažalost svako malo imamo neku vrstu potrebe da reagujemo. Tako da mislim da ćemo sa ovim što ćemo danas uraditi na neki način otvoriti, malo odškrinuti vrata u nekom pozitivnom pravcu. A iza toga kada budemo u nekom širem smislu imali neki drugi ambijent, kad na neki drugi način budemo spremni da razmatramo onaj širi zahvat ja sam siguran da ćemo mi čak i neke stvari koje sad u ovom momentu nam izgledaju daleko, da ćemo imati mogućnost da ih u tom smislu približimo i da, ovaj, budemo kao država što bolji i što spremniji da odgovorimo i na ove probleme, na ove izazove. I još jednu stvar hoću da kažem, kolege su spomenule, recimo i obaveze koje imamo prema međunarodnim institucijama. Mi smo u ovome momentu jedina zemlja koja, jedina država u regionu koja još uvijek nije članica ove kampanje o kojoj je govorio kolega Magazinović, a to je ne govoru mrženje. Ja sam, evo danas, dakle, uputio jednu inicijativu, odnosno pitanje poslaničko prema Vijeću ministara i njih podstakao da u tom smislu se pripreme da nam, onaj, da i oni urade svoj dio posla, tako da i ste strane, kad je i ta kampanja u pitanju, imamo jedan iskorak koji će također unaprijediti ovu oblast. I hvala svima na podršci ovoj Deklaraciji.
Hvala. Hanka Vajzović
Hvala. Evo, puna podrška Deklaraciji, s tim da želim, naravno trebalo je odavno pozabaviti se ovim pitanjem u našem društvu, ovakvom kakvo jeste, dobrano urušeno, podijeljeno, kao kap na punu čašu dolazi zapravo ovo ponašanje koje, kako reče kolega Prodanović, pitanje civilizacijsko, hoćemo li se boriti protiv toga ili nećemo. Ja hoću samo upozoriti kad očekujemo zakonske aktivnosti, aktivnosti u tom pogledu hoću upozoriti, jer sam se pomalo time bavila, da nije nimalo jednostavno ovo riješiti. Sve je svedeno na govor mržnje, a zapravo je riječ o tri, hajde recimo, relativna sinonimija, reklo bi se, o tri bliska pojma, to je jezik mržnje, jer govor mržnje može biti eufemističan da ga ne prepoznate. Ako mi se odredimo prema govoru mržnje to, i zakonski, podrazumijeva valjda i određene sankcije. Šta sankcionirati, kako detektovati nečiji govor mržnje? Jezik mržnje je bezočno grub, a govor mržnje može biti eufemističan, uglađen a da ipak bude primaknut huškačkoj retorici. Mi je danas imamo i to je treći taj termin, huškačka retorika. Čak u međusobnim odnosima stranaka koje su konkurentne, recimo, da se kaže – ovi su protiv naroda, evo rade ovi ovo, ili ne znam šta, da huškamo jedni na druge, to je taj treći termin. Tako da bi možda i u Deklaraciji bilo dobro da su sve tri, sigurno ima razlike među njima pojmovno – huškačka retorika, govor mržnje i jezik mržnje koji je, onako prelazi već granicu kulture u komuniciranju. Hvala. 103
Zamjenica predsjedavajućeg, Borjana Krišto.
Pošto je ovo onako ozbiljna tema i svi ovoj temi prilazimo na jedan način, evo da podržavamo, ja se, a da bi to sve skupa bilo ozbiljno, maloprije je bilo malo i šale, da vidimo šta ova Deklaracija ovdje kaže – pozivamo, u stavu (2), pitam predlagatelje, pozivamo članove zakonodavnih tijela na svim razinama da slijede naš primjer u osudi govora mrženje, kao i nositelje svih javnih funkcija da se, svjesnih svog utjecaja, ustručavaju i bore protiv govora mržnje. Kome mi dostavljamo, jer ovdje nije navedeno. Istina da je Deklaracija, znamo šta je ona, da je deklarativnog karaktera, ali, onda kaže – pozivamo institucije Bosne i Hercegovine za provedbu zakona i organe pravosuđa na maksimalan angžman, sukladno zakonskim nadležnostima u sprječavanju i sankcioniranju govora mržnje. Znate, kad usvojimo zakon zna se kako, kome dostavljamo, ko je dužan, ko je zadužen za provedbu. Mene zanima jer ipak je ovo deklaracija, još pogotovo ovako neodređeno je napisano, ne znam, hoću reći, glasat ćemo, i ja ću podržati ovu Deklaraciju, ali pitam se šta ćemo s njom. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu.
/nije uključen mikrofon/
Zaključio sam raspravu, ali evo da vratim, Senad Šepić, ispravka krivog navoda.
... predsjedavajući ako ima potrebe da odgovorim ja mogu, ako ima potrebe da odgovorim ja mogu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ima.
Ma ja mislim da, jel' ima potrebe da odgovori?
Neka odgovori, da ...
Evo, izvolite. 104
Pa dakle, evo onda kratko samo, kratko obrazloženje. Onaj dio 2 se odnosi na to da mi pozivamo sva zakonodavna tijela u Bosni i Hercegovini, dakle razne nivoe, sugerišemo im da i oni na isti ovakav način se, recimo, odrede spram jednog ovako važnog pitanja. I druga stvar kad govorimo o tome da pozivamo institucije, samo pozivamo na dosljednu primjenu postojećeg zakonodavastva koje je u tom smislu jasno.
/nije uključen mikrofon/
Kao i svaki drugi, kao i svaki drugi, kako se zove, dokument. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Da. Pa zna se šta je.
... znači kako ćemo ih pozvati, ne piše da se objavljuje ovo.
Pa naći će oni na našem sajtu je li tako? Dobro. Hanka Vajzović.
Ja se samo želim pridružiti upitanosti koju je iskazala dopredsjedavajuća, gospođa Krišto. Ponešto u ovome svemu nije jasno – hoće li biti objavljeno? Ako to ide u javnost onda bi dobro bilo kazati – u javnoj komunikaciji, dakle u javnom diskursu, da se svi, ako pozivamo sve koji to jesu, jesu li političari, ili ko god, da jeste zakonodavna, izvršna, svejedno. No, kad budemo pristupili zakonu biće nužno, a to je uvijek u svakom zakonu prvi član, definirati pojave. I zato sam ovdje u tom pogledu uz tri ove, tri ova relativna sinonima koja sam nabrojala također je vrlo važno odrediti se, jer nema precizne definicije i uglavnom je usmjerena na koliktivitete. Mislim da je u našem društvu vrlo važno i svakog pojedinca zaštititi, da se odnosi i na individualno i na kolektivno. Sigurno jeste, može biti i huškačka, i govor mržnje, i govor i jezik mržnje usmjeren na samo jednu osobu, pogotovo ako je riječ o nekoj poziciji, o nekom dužnosniku. To se kod nas dešava i to treba naravno i sankcionirati, i prepoznati, i borit se protiv toga.
Hvala. Damir Arnaut, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem predsjedavajući. 105 Ovaj Predstavnički dom je usvojio i deklaraciju ili zaključak kojim smo čestitali svim nadležnim organima u Bosni i Hercegovini na izvanredno organizovanoj posjeti pape Bosni i Hercegovini, Klub SBB-a je to podržao, naravno, ja mislim da nikad nikome to zvanično nije dostavljeno od tih nadležnih organa. Usvojili smo zaključak kojim upućujemo izvinjenje primijeru Republike Srbije zbog napada u Srebrenici, ja ne znam ako mi može neko reći pod kojim aktom mu je poslano to izvinjenje. Prema tome, ovdje je ista stvar, ovo je Deklaracija, svi mediji će to prenijeti i tako se te deklaracije i šalju u javnost. To je to. Zahvaljujem.
Hvala. Završavamo 17. tačku. Prelazim na 18. tačku, ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa molim vas da, je li vam treba pauza? 18:05 taman jedna pauza za. Znači, tačka 18., Ad. 18. Prijedog odluke o izmjeni Odluke o imenovanju članova parlamentarnih delegacija – predlagač: Kolegijum Predstavničkog doma PSBiH, broj: 01-50-1-1384/16, od 23.05.2016. godine
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ovaj, molim vas sve je ok, postoji, ovo je sasvim legitimno da koalicioni partneri se dogovaraju i mijenjaju bivši sastav, saziv, već tako mogu reći, raznih delegacija. Ja vas molim samo, evo molim vas u svoje ime, Odluka je napisana pametno u odnosu na onaj prijedlog koji je došao Kolegiju, nemojte da mi pominjete ime u bilo kojoj funkciji da me niste pitali, možete me razriješti to nije problem, ali nemojte me nigdje stavljati za bilo šta a da me niste pitali, to je elementarna stvar. To ne stoji u Odluci, ali piše u onom prijedlogu koalicionih partnera. Druga stvar, predlažem da provjerite sa Vijećem Evrope, jer Vijeće Evrope ima tamo regulisano kako prestaje mandat članu delegacije, ima istekom mandata u parlamentu države, smrću i ako sam podnese ostavku. Ako vam to treba, ja Vas molim, gospodine predsjedavajući 106 Vama govorim, imate moj broj telefona, provjerite to da se ne brukamo tamo, da ja ne pišem Vijeću Evrope, nazovite me, napišite Vi tu ostavku u moje ime ja ću doći da vam je potpišem. Dakle, ali samo provjerite da se ne brukamo po Vijeću Evrope, nema potrebe imali smo uspješnu tamo jednu ulogu u Vijeću Evrope, dakle da se mi ne, mi između sebe ne dopisujemo preko Vijeća Evrope. Dakle, provjerite to, ja ne tvrdim ništa, da može, da ne može, molim Vas da provjerite. Ako je tačno da ovo može što Vi predlažete u Odluci, ja ću Vam potpisati ostavku, slobodno me nazovite.
Hvala. Senad Šepić, ispravka krivog navoda.
Ovo je dakle više, više neko pojašnjenje da ne bi možda rasprava otišla u krivom prvcu. Ja hoću samo sve nas da podsjetim, mi smo jednu ovakvu sličnu situaciju imali u prošlom mandatu. Dakle, bila je promjena parlamentarne većine pa smo onda tražili da se umjesto zamjenskog člana da on pređe na mjesto stalnog, dakle identična situacija. Znam da to tad nije moglo biti završeno, dakle zato što postoje određena pravila, postoje procedure koje Vijeće Evrope ima, i da ne bi napravili tu vrstu greške. Mislim da je ovdje, kako se zove, kolega Komšić on je stvar do kraja relaksirao. Dakle, da mi ne bi napravili tu vrstu greške kad je u pitanju i naša pozicija, imidž ove zemlje u međunarodnim institucijama, predlažem da u tom smislu, na neki način, ovo prvo istražimo i kad budemo sigurni da to možemo završiti na takav način, iako budemo to mogli završiti na takav način, da to onda uradimo, da to uradimo tada. Ne mislim, jer ja sam ovo saznao recimo danas, ja da sam bio na Klubu ja bih tad, govorio bih kolegama svojim u Klubu SDA koji je također jedan od potpisnika, to je predsjednik Kluba, dakle da sam bio na ovoj sjednici ja bih ovu vrstu reakcije imao na Klubu, ali pošto sam bio odsutan, evo juče i danas, nisam imao priliku da prije na ovakav način reagujem. I predlažem da u tom smislu ne napravimo neku štetu kad je u pitanju država i naša pozicija.
Pa pošto je prijedlog Kluba SDA i SBB bio ovo, Vi ste predsjednik delegacije Parlamenta BiH u Savjetu Evrope, znači šta je Vaš stav tu?
Moj stav ...
Da se skine ova tačka ili šta?
Da, dok ne budemo sigurni da to možemo uraditi na ovakav način. Jer ako ćemo mi danas donijeti odluku, a ona sutra ustvari, onaj, kako se zove, imati negativan odnos od strane Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope da ne možemo na ovakav način mijenjati članove, mislim da smo samo sebi bespotrebno napravili neku vrstu štete. Ako možete to odgoditi do naredne sjednice mislim da nikome, evo i kolege je Damir tu, Željko je u potpunosti onako 107 relaksiran do kraja kad je u pitanju ova pozicija, nek to sačeka da pripremimo to na takav način i onda to riješimo bez ikakvih, ikakve štete za bilo koga.
Hanka Vajzović.
Hvala. Samo kratko da kažem kako razumijem, kao i svi mi, razumijem šta je prestrojavanje, ko je u vlasti ko je pozicija, ko opozicija, i to su uobičajene stvari da se napravi takva izmjena. No šala ili zbilja čini se da ... ovdje onako pokrenuti vitalni, pitanje vitalnog nacionalnog interesa, ne razumijem da baš Fehim Škaljić, i već ne znam ko, Mirsad Isaković ili već Damir, ko, mijenjaju Maju Gasal i Željka Komšića, je li. Hoće li biti kakvog dizbalansa tu? Nije moje da pokrećem u ime Hrvata, ali, ovaj, zaista postavljam to pitanje? Hvala.
Hvala. Zaim Backović.
/nije uključen mikrofon/
Izvinjavam se, Željko Komšić se javio za ispravku krivog navoda.Vi ste diskusija, a on se javio za ...
Zagi, izvini Zagi, izvini Zagi, evo daću ti, ne može tebi niko oduzeti riječ. Molim vas, hajde da rješimo ovu situaciju, nema potrebe, ovo postaje malo degutantno već. Smatrajte, eto Vas molim gospodine predsjedavajući, u Vas gledam, napišite tu moju ostavku ćirilicom, latinicom, kako god hoćete, ovaj, zovnite me ja ću doći da Vam je potpišem i da završimo ovo. Dakle, bez obzira šta bilo ja se neću pojavljivati u Strazburu jer ide sad junska sesija, ja neću otići tamo, s tim što morate shvatiti da ne možete mojim imenom, evo sačekaću ja da vi završite, samo vas molim da shvatite da ne možete mojim imenom raspolagati Vi ili bilo ko u ovj sali. Dakle, ja ću Vam potpisati ostavku, Vas molim gospodine predsjedavajući napišite je Vi, a ovaj, pa nije problem, evo mogu li tražiti to, napišite je, ja ću je potpisati s tim što imate smatrati da ja nisam član više nikako perlamentarne delegacije ni kao zamjenski član, ne možete mojim imenom tako raspolagati. Eto, samo je u tome stvar i da završimo tu raspravu.
Maja Gasal-Vražalica. ____________(?) Bio je Zaim. 108
Hoćete? ZAIM
/nije uključen mikrofon/
Hvala. Ja se pridružujem diskusijama mojih kolega. Dakle, ja kad sam pročitala ovo juče, bila sam iznenađena, jer je osnovna kultura da se pita nekoga da li želi negdje biti ili ne. Dakle, kada nas već razrješavate nekih dužnosti bilo bi dobro znati da mi smo obavljali kako treba svoju dužnost tamo gdje smo imenovani, ili da zbog nove parlamentarne većine Demokratska fronta treba da se povuče sa svih pozicija, što nama apsolutno ne predstavlja nikakav problem. Zato ja bih, jer se osjećam kao piun neki na šahovskoj tabli, pa ćete vi pomjerati kako vama odgovara, međutim i mi smo ljudi u Demokratskoj fronti i imamo svoje osjećaje, i puni doprinos dajemo parlamentarnom radu, tako da vas ja molim da vi kao Kolegij napravite pauzu, da izmijenite ovu Odluku, da vi nas razriješite sa svih ovih funkcija, a da nama ostavite na izbor da li ćemo mi prihvatiti ovdje gdje nas vi već kao piune pomjerate. Hvala.
Zaim Backović.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Dio onoga što sam želio reći uzeo je Željko Komšić, jer ovdje se radi o procesu koji treba uraditi na drugi način, potpuno drugi način. Naime, našim imenovanjem oni su postali sastavni dio i sad bi samo njihovim povlačenjem, a ne našim, našom odlukom to mogli da uradimo. Znači, mi moramo jedan malo drugačiji pristup. Druga stvar, u redu ljudi će podnijeti ostavke, samo me živo zanima gdje je ovdje Zakon o ravnopravnosti spolova, odjedanptu više nećemo imati žena. Moramo mi na to, o tome voditi računa, jenostavno moramo. Pogledajte šta se dešava, ako se napravi ovako. I treće, je li moguće da od tih kojih je par u opoziciji ne postoji niko da može bilo šta u ovom Parlamentu da radi? Zar se vlast obnaša na taj način da se uzurpira sve od izvršne do zadnje čistačice? Je li moguće da ne postoje imena kao što je evo ovaj cijenjeni gospodin, kao što su ova gospoda, o čemu se, kao što je ova gospođa, o čemu se radi? Ja sam tražio ovdje da se javno objelodani da nam se da koliko, kad, ko, i gdje, i po čijem nalogu je putovao? Pa ćete onda vidjeti nesrazmjer u ovom Domu. Ovo je Zastupnički dom, ovo su parlamentarci koji nisu u Domu naroda, ovo su poslanici koji su svi jednaki. I ja vas molim da počnete bar trunku voditi računa da nas ima i onih koji se ne moramo slagati sa svim elementima koji znače izvršnu vlast, i ne možemo zbog toga biti kažnjavani. A mi smo zbog toga kažnjeni, a neko može biti u 14 nekakvih odbora, komisija. Ja predlažem da takvu osobu što prije ... eksponiramo, jer to je novi Leonardo da Vinci, to su univarzalni geniji. Hvala.
Hvala. Saša Magazinović, ispravka krivog navoda. 109
Šta sam sad krivo rekao?
Ma nisi ti, ti si dobar danas. Ma dobro, gospodin Komšić je relaksirao malo ovu čitavu priču, iako se radi o njemu, a gospodin Šepić je na vrijeme upozorio na mogući problem. Dakle, kad smo imali ovakvu situaciju u prošlom mandatu, jasno je protumačeno akta Vijeća Evrope, na način kako je to i gospodin Komšić govorio, na koji način može nekom prestati mandat i nažalost ili na sreću to nije odlukom nacionalnog parlamenta. Dakle, da čovjek sad hoće on bi mogao reći – ja neću to i ne može me niko smjeniti zato što Vijeće Evrope kaže kako kaže. Međutim, ovo je u potpunosti relaksiralo situaciju, njegov stav, i možda je najbolji put da se to učini upravo ovako da ne bi ušli u neku situaciju koja bi, ja moram reći, jako dobar i iznenađujuće dobar imidž Bosne i Hercegovine za mnoge u Vijeću Evrope narušili. Mi smo bili predsjedavajući te institucije u prethodnih 6 mjeseci, ostavili jako dobar trag, evo tu su i članovi delegacije koji su imali priliku da se uvjere u to, i ne bi trebali možda sad nekim proceduralnim propustom narušiti tu sliku. Ne vidim da je ovdje iko spreman grčevito braniti svoju poziciju, dakle kooperativnost postoji i možda je najbolje to riješiti na taj način. Gospodin Arnaut će svakako preuzeti tu poziciju, da li je to za 5 dana ili 10 dana, prije ili kasnije, sasvim je nebitno, realnost politička u našoj državi očigledno se preslikava i na institucije u kojima smo predstavljeni u inostranstvu.
Damir Bećirović, diskusija.
... relaksirali malo i dali vremena Kolegiju, pauzu od 15 minuta u ime Kluba DF-a.
Pauza od 15 minuta, relaks pauza. Molim vas da zauzmete svoja mjesta da nastavimo. Nemamo više prijavljenih. Idemo na 19. tačku, Ad. 19. Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o imenovanju Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije – predlagač: Kolegijum Predstavničkog doma PSBiH, broj: 01-50-1-1384/16, od 23.05.2016. godine
Hvala. Ponoviću da razumijem običajne procese smjene, promjena u ovome, imajući na umu da zastupnici imaju i pravo biti u raznim tijelima, ali i obavezu, hoću samo zamoliti ...
Mi vršimo konsultacije, ovaj, pa izvinjavam se.
hoću samo zamoliti kad je riječ o ovakvoj odluci da bi dobro bilo ukoliko prva tačka bude ili eventualno naknadno u Odluci obrazloženje zašto se to radi. Mislim da je nekorektno prema svakom ko dođe u tu situaciju, da u sred mandata bude zamijenjen nekim drugim, da ostane na papiru samo da se to desilo. Trebalo bi negdje da stoji određeno obrazloženje da je to iz tih razloga, a ne slučajno iz razloga što neko nije radio, što neko ne odgovara svojim obavezama, i tome slično. Eto to je moja molba vama. A inače ova komisija, razumijem kad pozicija se rasporedi u ad hok komisije u krajnjoj liniji one se i plaćaju, ovdje je riječ o komisiji koja čak nije u onoj kvoti redovnih i trenutno je, trenutno je aktuelan konkurs za izbor direktora i zamjenika direktora, ja posve razumijem zahtjev SBB-a da naprave određene izmjene da ne bude izvan pozicije niko u komisiji, tako da je posve očekivano i normalno i sve u redu. I još nisam nigdje drugo raspoređena, znači dobro sam prošla.
Hvala. Mensura Beganović.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja ću sebi uzeti luksuz da zvučim naivno pred ovim visokim Domom, ali kada smo birali komisije, raspoređivali svoj članove zastupnike u pojedine komisije, onda smo razgovarali, i ja sam u to bila duboko ubjeđena da je to pravi pristup, kome odgovara koja komisija, s obzirom na djelatnost koja se u toj komisiji treba da zastupi. I uvažavajući vokaciju, uvažavajući iskustvo, uvažavajući poznavanje stranih jezika, ako je to potrebno za neke delegacije, tako da su meni ove zamjene jako čudne, i uz jednu, u određenom smislu su na neki način i prihvatljive. To je samo jedna, jedna moja, da kažem, mali žal što sam bila naivna u početku ovog zastupničkog mandata, ali evo očigledno da je realnost mnogo drugačija. Ja se zahvaljujem.
Hvala. Šemsudin Mehmedović, diskusija. 111
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja želim da izrazim svoje neslaganje sa ovakvim načinom promjene delegacija i članova komisije, odnosno radnih tijela Parlamenta, jer ovo u suštini nema puno veze sa parlamentarnom većinom, jer su ovo radna tijela Parlamenta, odnosno ovog Doma i naravno delegicije ove Parlamentarne skupštine. Stoga ovako nešto nije radio ni SDP prije 4 godine, koliko se sjećamo, jer i tada je došlo do promjene parlamentarne većine, ali ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne branim ja SDP, znamo mi svi koji smo bili u prethodnom mandatu kako se to radilo. Stoga bih preporučio da ovo ne radite jer ovo nije pripremljena ni jedna, ni druga, tačka dnevnog reda, stoga ne bih mogao podržati, bar na ovakav način, promjenu sastava ovih delegacija. Hvala lijepo.
Maja Gasal-Vražalica.
Uvaženi predsjedavajući. Mi smo tražili pauzu iz tog razloga da se vi kao Kolegij konsultujete i dogovorite pošto ćete vi, prešli ste preko ove tačke, a mi smo, 18., očekivali da ćete nam dati neki odgovor. Dakle, mi pristajemo da odvojite razrješenje i imenovanja. Što se mog imena lično tiče niste me pitali, dakle razriješiti me možete, to je vaše puno pravo zbog koalicionog dogovora koji imate sa SBB- om, ne poštivajući ravnopravnu zastupljenost žena, nacionalnu, i sve to ostalo, meni je jasno da vi imate ruke za to, i ja to poštujem, međutim ne poštujem i ne želim da prihvatim da me vi imenujete tamo da mijenjam nekoga ko je bio na mjestu, pa on sada treba da dođe na moje, a ja treba da dođem na njegovo, a niste bili uopšte u stanju da pitate nas da li mi to želimo. To je jedini problem, i ja vas molim da u glasanju razdvojite to. Ja ne želim svoje ime, tamo gdje je moje ime navedeno ne želim da prihvatim, razriješiti me možete, ne želim da prihvatim ono gdje ste me dalje imenovali. Hvala.
Šefik Džaferović zamjenik predsjedavajućeg.
Poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo. Postojeću strukturu, dakle ovo svaka politička stranka prema izbornom rezultatu ima pravo na određen broj mjesta, kako u stalnim radnim tijelima Predstavničkog doma, tako i u delegacijama Predstavničkog doma i Parlamentarne skupštine, i to je nesporna stvar. Ta odredba se mora poštovati i ona je bila potpuno ispoštovana kada smo donosili odluke, parlamentarna većina koja je donosila te odluke je to ispoštovala i broj mjesta svaka politička stranka ima. Koja će to mjesta biti, u kojim od delegacija i parlamentarnih komisija, i koja su to rukovodeća mjesta 112 stvar je parlamentarne većine. Došlo je do promjene parlamentarne većine i prijedlog odluka, jer su dvije tačke dnevnog reda, poštuje pravo svake političk stranke prema izbornom razultatu na učešće u delegacijama i u komisijama. Koje su to komisije i delegacije o tome odlučuje parlamentarna većina, ovaj puta to je druga parlamentarna većina. I ovo što je urađeno samo je urađeno na tim principima. Toliko, hvala vam.
Zaim Backović, ispravka krivog navoda.
Kolega Džaferoviću znate dobro da Vas baš uvažavam, jer ja Vas ne znam odavde, nego na sasvim drugih životnih puteva. No ovo što ste rekli ipak treba, pošto to ide u eter, u javnost, u, i ostaje trajno, zašto nam se ne da ono što sam tražio, zašto vi kao Kolegij nećete da nam date ko, kad, kako, po kojim osnovima, koliko puta, koliko vremenski je u, i za ime svih nas ovdje, obišao svijet, zašto nam to ne date, to je jedno. Dugo, ukoliko je ono što ste Vi rekli, a ja na tome cjelo vrijeme insistiram, objasnite mi kako jedna grupa poslanika može biti u po 13 radnih tijela, što komisija, što odbora, što onoga što mi ovdje ad hok formiramo? Samo mi to objasnite ako je po izbornim rezultatima. Zato nam sve to dajte pa će se tačno vidjeti, to treba da se napiše, to treba da stoji na oglasnoj ploči, da svi vide kakve genije mi imamo, jer to su geniji ljudi koji mogu biti u 13 raznorodnih tijela. Koliko sati letenja samo imaju, možda su, ne znam, nije bitno, možda su vanzemaljci, al' nam to dajte, to nam dajte, to imamo pravo da dobijemo, jer mi smo članovi ovog Doma, i ti ljudi idu u, i za ime svih nas, ne sami.
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda, gospodin Damir Bećirović. Izvolite.
Ja moram reagovati, uvažavajući Vaše godine i skoro 20 godina iskustva sjedenja u parlamentarnim klupama, ali jednostavno nije tačno to što Vi govorite. Vi možda možete raspolagati sa imenima ljudi iz Vaše stranke, iz SDA, možda, ne znam, drugi se pitanju, ali ne možete raspolagati sa imenima poslanika iz Demokratske fronte i mi ćemo reći u koliko postoje ta mjesta koji poslanik će ići u koju, i prijateljsku grupu, i bilo gdje. Ja bih volio da ste Vi spomenuli ovdje na primjer, uvažavam svog kolegu Isakovića, koji je na osnovu toga što dolazi iz opozicije dobio mjesto predsjednika Komisije za ravnopravnost spolova, što uopšte ne spominjete, ali nećete Vi biti ti koji određujete u kojoj grupi prijateljstva, ili bilo kom drugom parlamentarnom tijelu, će ići bilo koji poslanik iz Demokratske fronte.
Hvala lijepo. Ako se više niko ne javlja za riječ, ja zaključujem raspravu po ovoj tački dnevnog reda. Sada, prema planu našega rada, pošto je predsjedavajući Vijeća ministara ovdje, mi se vraćamo na 11. tačku dnevnog reda – Izvještaj o radu Vijeća ministara Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01,02-50-19-850/16, od 16.03.2016. godine. 113 Uvodne napomene su pročitane kada je Izvještaj stigao, kad ga je tretirala koja komisija, kakva su mišljenja nadležnih tijela i preporuke. Sada otvaram raspravu povodom Izvještaja o radu Vijeća ministara BiH.
Nikol Lovrinović, rasprava.
Zahvaljujem. Dakle, ja sam samo dužan, na neki način, donekle objasniti kolegama ono što je Zajedničko povjerenstvo za evropske integracije donijelo kao zaključak i moraću ga malo preformulirati da bi on bio zaključak Doma. Naime, mi smo raspravljali i konstatirali da je Vijeće ministara, sukladno ranijim zaključcima ovoga Doma, uz svoje redovito izvješće godišnje dostavilo kod svakoga, dakle, organizacijskoga tijela Vijeća ministara i onoga za šta se podnosi izvješće, ovaj, pristup evropskim integradijama. Dakle, to smo konstatirali i to stoji. Međutim, mi smo, sukladno onome trenutku u kojem se nalazimo i onom što nas čeka, predložili i predložiću ja jedan zaključak da ovaj Parlament u budućem izvješćivanju, dakle to je jednom godišnje, napominjem vas, zatraži od Vijeća ministara da to izvješćivanje, kad su u pitanju evropske integracije, bude poseban dokument. Vi to sad imate kod svakog ministarstva, direkcije, ono što vam je u izvješću, i doista ima onaj dio koji se odnosi na evropske integracije, a nama se čini da bi to bilo bolje na jednom mjestu, jednom dokumentu s obzirom u procese u kojima smo ušli, pa bi taj zaključak otprilike glasio sad ovako: - Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara da ubuduće Zastupničkom domu dostavi posebno izvješće o procesu integriranja Bosne i Hercegovine u EU kojim će biti obuhvaćena sva tijela državne uprave koja se bave ovim obvezama. Dakle, jer tamo smo mi samo rekli da sugeriramo, znači sad bi to bio zaključak koji bi bio na tragu onoga što smo na Povjerenstvu donijeli. Hvala lijepo.
Hvala. Saša Magazinović.
Zahvaljujem. Ja sam pročitao Izvještaj i želim prokomentarisati nekoliko samo segmenata i možda ako predsjedavajući bude odlučio da se obrati na kraju, možda da da neka pojašnjenja. Kada je ovo Vijeće ministara formirano jasno je naglašeno da će ono raditi na potpuno drugačijim principima nego što su uobičajeni i posebno je naglašeno tada da su prevaziđeni etničko teritorijalni principi na kojima se, nažalost, u Bosni i Hercegovini često insistira i da je to u potpunoj koliziji sa savremenom ekonomskom logikom, aktuelnim načelima mobilnosti, operativnosti, itd. To nisam našao u Izvještaju. Mene interesuje da li je ovo Vijeće ministar uspijelo u izvještajnom periodu, dakle, u 2015. godini napraviti promjenu ove paradigme? Takođe je tad rečeno da će se čvrsto pridržavati Ustava i zakona, te da ovo Vijeće ministara nema namjeru bilo čije ingerencije 114 preuzimati, niti ima namjeru dopustiti da bilo koji drugi nivo vlasti preuzima ingerencije Vijeća ministara. Takođe nema u Izvještaju. Mene interesuje da li je bilo pokušaja derogiranja ingerencija BiH ili eventualno da je se ušlo u neki teren koji pripada po ingerencijama nekome drugom? Jedan od postavljenih prioriteta ovog Vijeća ministara je bila opšta i lična imovinska sigurnost. Nisam uspio naći u Izvještaju šta je u toku 2015. godine i da li je ovaj prioritet uopšte bio predviđen za '15. godinu ili možda dolazi nekad kasnije u mandatnom periodu. Najavljeno je da će se vršiti kontrola i evaluacija rada pojedinačno ministara i ministarstava, te da će se jasno ukazati na sve one koji svojim neznanjem, nespremnošću ili nehtjenjem blokiraju i usporavaju reforme unutar Bosne i Hercegovine. Također nisam našao ništa o tom segmentu, a i vrlo je interesantno i ja podržavam ovakav način rada. Kad je u pitanju Ministarstvo odbrane, nigdje ne stoji u Izvještaju, a bilo bi dobro da znamo, šta se dešava sa knjiženjem ove 63 perspektivne lokacije, dokle se došlo, šta su problemi, da li može možda Parlament nešto učiniti da se eventualni problemi ili nepravilnosti odkoče, a s druge strane znamo da taj proces na određen način teče, pa je možda Izvještaj o radu mjesto i vrijeme kad bi mogli nešto i o tome reći. Takođe jedan od prioriteta postavljenih pred ovo Vijeće ministara je bila dinamiziranje aktivnosti na otklanjanju posljedica poplava. Ja o tome nisam u Izvještaju uspio ništa da nađem. Ne tvrdim da nema, možda ja nisam to uspio vidjeti. Oko Mehanizma koordinacije je dosta toga rečeno već, mene interesuje kako teče provedba usvojenog, i u „Službenim novinama“ objavljenog, Mehanizma koordinacije, da li postoje neki problemi i kako se misli to prevazići? Takođe je najavljeno i, odnosno prvo je konstatovano da je došlo do drastičnog smanjenja nadležnosti i ativnosti Direkcije za evropske integracije, te je najavljeno da će ova državna agencija biti obnovljena i ojačana. Ja nisam uspio naći u Izvještaju šta je to u okviru 2015. godine učinjeno na implementaciji ovog opredjeljenja Vijeća ministara. Za 2015. godinu je najavljena izrada nekoliko sektorskih politika, između ostalog i demokratija upravljanja, te vladavina prava i osnovna prava za period 2015.–2017. godina, sektorske politike vezane za poljoprivredu i okoliš. Znamo mi sve šta je usvojeno, šta nije, ali bi bilo dobro da se napravi jedan osvrt na to kada je u pitanju 2015. godina. Takođe se, bi bilo dobro da nešto kažemo i o dokumentu Sigurnosne politike Bosne i Hercegovine za period 2015.-2025., jeste rađen, nije rađeno, šta su problemi? Dakle, ovo su sve neki segmenti Izvještaja koji, za koje ja nisam našao, možda ih, možda je i do mene, ali evo koristim ovu priliku i da pitam. Također je bila najava, koju ja izuzetno podržavam, a to je da ćemo, gdje god se utvrti neprincipijelno ograničavanje izvoza iz Bosne i Hercegovine u vidu postavljanja nevidiljivih carinskih barijera, primijeniti recipročnu mjeru. Bilo bi dobro da znamo u 2015. godini da li je bilo takvih slučajeva i kako smo na to odgovorili? [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Mislim da je, evo zaustaviću se, mislim da sam i više nego dovoljno, mada mi je ostalo još pola ovoga što je pripremljeno. Hvala.
Hvala. Maja Gasal-Vražalica. 115
Zahvaljujem predsjedavajući. Budući da je skraćena diskusija na 5 minuta, ja zaista ne znam pošto je ovo zaista obiman dokument i meni jako važan, mislim svima nama, zato sam ja i pripremila jedan zaključak koji ću na kraju da predložim vama da ga stavite na glasanje, i to je stari zaključak koji je već bio na onoj sjednici kada je ova tačka dnevnog reda skinuta. Dakle, Izvještaj o radu kada se usporedi 2015. sa 2014. godinom i kada krenem od početka, je li, Ministarstvo civilnih poslova je tako taksativno naveo svoje aktivnosti, međutim ne daje ni jednu informaciju o konferenciji kojom predsjedava a to je Konferencija ministara obrazovanja, gdje tačno ja kao pridružena članica iz Zajedničke komisije za ljudska prava redovno učestvujem u njihovom radu, gdje se vidi u stvari da je to samo ne nužno trošenje budžetskog novca, kako na nivou Bosne i Hercegovine, tako i na svim ostalim nivoima ministara i ministrica koji dolaze na tu Konferenciju, gdje se oni sami ne mogu dogovoriti oko dnevnog reda, pa od 7 tačaka na kraju usvoje samo zapisnik i dvije tačke dnevnog reda. Budući da Ministarstvo civilnih poslova ne daje tu informaciju u svom Izvještaju ja ću naravno iskoristiti svoje pravo kao zastupnica i to postaviti kroz zastupničko pitanje. Ono što mene, ja sam obećala da ću se referirati na Ured za veterinarstvo pri Ministarstvu za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose, jeste kad se uporedi '14. i '15. Izvještaj o radu, tu se tačno vidi da je to sve kopi pejst. Tu se malo došlo do izvrtanja nekih, odnosno redosljeda rečenica, valjda da bi se zavarao čitatelj da je to cilj, i gdje vidimo da je u 2014. godini navedeno da je usvojen, odnosno pripremljen Pravilnik kojim se regulira označavanje pasa i mačaka u Bosni i Hercegovini, to je 2014., isti je prošao procedure pribavljanja saglasnosti od strane nadležnih tijela oba entiteta i Brčko Distrikta, i nalazi se u fazi pripreme za slanje ... na daljnje postupanje. To je bila 2014. U 2015. u Izvještaju apsolutno se ne spominje ni šta je sa tim Pravilnikom, u kojoj je fazi, da li je usvojen ili ne, nego jednostavno je stavljen ad akta. Ja želim još jedanput napomenuti da sam se ja kroz zastupnička pitanja više puta referirala na ovaj problem koji Ured za veterinarstvo izbjegava da postupi po zakonu. Dakle, oni su trebali, oni su osnovali Etičku komisiju, imam informaciju da je samo osnovana na papiru, nikad se nisu sastali, ne pristupa se u zakonom propisanu nadležnost da se konačno regulira ovaj problem pasa lutalica u Bosni i Hercegovini. S druge strane također je primjetno povećanje budžeta Ureda za veterinarstvo kada se usporedi 2014. i 2015., pa ja sebi postavljam pitanje, naravno bilo je i dodatnih upošljavanja u Uredu za veterinarstvo, ako usporedite 2014. i 2015., dakle imamo povećan budžet, imamo povećan broj uposlenih ali imamo smanjene aktivnosti. Dakle, jedan veliki upitnik na koji će vjerovatno Ministarstvo trebati dati odgovor kroz zastupnička pitanja. Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice, na početku, rekla bih, jedna pozitivna informacija za Bosnu i Hercegovinu jeste da se napredovalo i ostvaren je napredak u dijelu provedbe Aneksa VII i za Bosnu i Hercegovinu je to veliki korak, i ja zaista, pohvale sve ministrici Borovac. Međutim, ono što meni nedostaje baš u ovom segmentu, jer se to tiče povratnika, jeste da smo mi u više navrata, osobito kolega Denis Bećirović pred ovim Domom inicirao da se otvori tema stravičnih događaja počinjenim nad povratnicima diljem Bosne i Hercegovine. Mislim da je Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice koje tretira ovu tematiku, pa baš i kroz ovaj Aneks VII, trebalo napomenuti koliko je to slučajeva bilo ovih stravičnih događaja kršenja ljudskih prava nad povratnicima. Ako Ministarstvo za ljudska prava neće dati tu informaciju ne znam koje bi drugo ministarstvo trebalo dati. Također u izvještajima Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice se spominje da je se blagovremeno sačinilo i pred Komitetom za eliminaciju rasne diskriminacije UN-a u aprilu 2015. godine uspješno prezentiralo 116 9., 10. i 11. periodični izvještaj. Meni je jasno da je to obaveza i je se to uradilo pred Komitetom i da je to Ministarstvo blagovremeno uradilo. Međutim, mi kao građani i građanke Bosne i Hercegovine apsolutno o tom izvještaju ne znamo ništa. Također ni Zajednička komisija za ljudska prava nije upoznata koji je sadržaj ovoga izvještaja. Ja mislim da bi se trebalo pozabaviti da unaprijedimo svoju suradnju i da se i mi adekvatno upoznamo sa tim izvještajem i sa pojavama diskriminacije. Sukladno tome Zakon o zabrani diskriminacije u Bosni i Hercegovini je donešen 2009. godine. Do dana današnjeg, trebalo se postupiti po članu 8. Zakona da se konačno uradi izvještaj o pojavama svih oblika diskriminacije u Bosni i Hercegovini, znamo da do dana današnjeg mi to nismo vidjeli. Također u 2014. godini ste naveli da je sačinjen prvi izvještaj koji detaljnije prikazuje stanje u određenim oblastima, a koje bi trebalo biti razmatrano i upućeno na Vijeće ministara. Sačinjen je i Pravilnik o načinu prikupljanja podataka u predmetima diskriminacije u Bosni i Hercegovini, te je formirana radna skupina čiji je zadatak da kreira bazu podataka u predmetima diskriminacije. Dakle, to je 2014. godina. U 2015. godini stoji da je izrađen [[poslanik se upozorava na vrijeme]] izvještaja o pojavama diskriminacije u Bosni i Hercegovini. Ja kad pitam, imamo radnu skupinu, imamo način prikupljanja podataka, trebao se izraditi izvještaj, do dana današnjeg nema izvještaja. Također, budući da mi je skraćeno vrijeme, ja sam se imala još dosta toga referirati, jer zaista ne razumijem u 5 minuta da se o ovako važnom dokumentu raspravlja. S tim u vezi ja ću spomenuti da ono što meni nedostaje kada se usporedi Izvještaj 2014. i '15., a vjerovatno će mi gospodin predsjedavajući znati dati odgovor, nema izvještaja Agencije za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje. Dakle, 2014. smo imali taj izvještaj, 2015. apsolutno nema izvještaja te Agencije. Da li je to tako nebitna tematika, dakle predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje u Bosni i Hercegovini da mi nemamo u ovom Izvještaju tu, izvještaj te Agencije. Također FIPA ...
Gospođo zaista ste prešli evo minutu i po.
Evo ja ću predati svoj zaključak koji je zaista, ja se nadam da će kolege podržati, koji se odnosi da mi imamo zajedničke sjednice, jer u 5 minuta raspravljati na ovako važan dokument ne znam da li je u cilju ... i nama.
Hvala. Šemsudin Mehmedović.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo, pred nama je Izvještaj o radu Vijeća ministara za prošlu godinu i ja ću nastojati da ne ponavljam ovo što su kolege i kolegice već rekli. Naime, stiče se dojam da je ovo zapravo izvještaj, skupni izvještaj ministarstava, agencija, uprava i ostalih institucija na nivou Bosne i Hercegovine, a veoma malo izvještaj Vijeća ministara kao kolektivnog organa. Evo, napomenuću samo neke od strateških pitanja koja nisam mogao pronaći u ovom Izvještaju o radu Vijeća ministara. 117 Iz oblasti prometa, pitanje izgradnje Pelješkog mosta u Republici Hrvatskoj. Naravno to je na teritoriji susjedne nam države, ali nije riješeno pitanje granica sa ovim susjedom, a izgradnja ovog mosta mimo standarda koji odgovaraju Bosni i Hercegovini je zapravo trajno zatvaranje Bosne i Hercegovine i njen pristup otvorenom moru, a bez pristupa plovnim putevima nema ozbiljnog biznisa i ozbiljne industrije. Stoga je veoma interesantno da Vijeće ministara se nije bavilo ovim problem, nego kaže, evo bit će na ovoj zajedničkoj sjednici dvije vlade, Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske, tretirano i to pitanje. Naravno, kažu bit će po tehničkim standardima izgrađen most. Šta su tehnički standardi, oni koji odgovaraju Hrvatskoj ili oni koji odgovaraju Bosni i Hercegovini. Prema tome, bit će veoma interesantno to pratiti. Zatim, štete koje nastaju ne činjenjem ili pogrešnim činjenjem od strane određenih dužnosnika ... Vijeća ministara, ... mogu reći, pa imamo situaciju da smo prije nekoliko godina razmatrali Akcioni plan izgradnje autoputa na Koridoru 5c, i tada su nas ubjeđivali da je krajnji rok završetka kompletne dionice na Koridoru 5c 2018. godina. Evo, mi smo veoma blizu, čini mi se baš da to neće biti ispunjeno, a nemamo izmjena plana Akcionog plana izgradnje autoputa na Koridoru 5c. S druge strane imamo enormna zaduženja od strane Vijeća ministara i autocesta, koja zapravo grade puteve koji se ne koriste. Grade dionice autoputa koji ne vode nigdje, pa imamo na granici sa Republikom Hrvatskom značajnu dionicu autoputa, imamo kod Svilaja, evo imamo i problem sigurno će Bosna i Hercegovina morati platiti štetu firmi koja nije uvedena u posao za izgradnju mosta u Svilaju. Imamo problem dionice kod Bosanske Gradiše, evo imamo i problem, nažalost, i obilaznice kod Zenice koja neće moći biti stavljena u funkciju ukoliko se ne nastavi izgradnja drugih dionica, itd., itd., a anuiteti na otplatu dolaze. Još jedno veoma važno pitanje, Vijeće ministara je donijelo odluku o prelasku na digitalizaciju u sektoru emitiranja javnih servisa. Da, imali smo DVB-T standard, međutim, Vijeće ministara donosi odluku da se prelazi na DVB-T2 standard koji u finansijskom smislu znači još nekih 12 do 15 miliona KM. Zbog čega je došlo do promjene ... standarda. A znate šta to znači? To je kao da imate Audi 6 sa ful opremom i onda neko kaže hoćemo mi Audi 6 sa šest točkova. Ako zemlje u okruženju, napredne zemlje, ne koriste taj standard, zapravo nema potrebe, mi nismo još u situaciji da uvodimo taj standard, ali neko se sjetio da treba bez obrazloženja zbog čega i koliko to košta. U oblasti finansija, Vijeće ministara, evo, naravno to je se desilo u ovoj godini, pročitali smo iz medija, da zadužuje nas za dodatnih milijardu i 50 miliona. Šta to znači bez da javnost, evo ne moramo mi zastupnici znati, koji biramo Vijeće ministara, gdje će se utrošiti ta sredstva, kako će se vraćati, ko će vraćati, na koji način, hoćeli to ići u popunu rupa u budžetima entitetskim, državnom, itd., ili će to ići u razvojne projekte koji će zapravo značiti dobro za ovu zemlju. Prema tome, ja nisam mogao naći u ovom Izvještaju da su aktivnosti oko ovog zaduženja započete u prošloj godini. Ne vjerujem da je to tako moglo biti brzo i nemojte se iznenaditi kada dođe nama na ratifikaciju sporazum o zaduženju ili kreditu da neki od zastupnika budu protiv toga. Zatim, integralo upravljanje granicom, Uprava za indirektno oporezivanje je bila nosilac tog projekta. Mi i dan danas tapkamo u mjestu, nemamo situaciju da se ozbiljno pristupa realizaciji tog projekta. Zbog čega, da li to neko ima interes da se ne kontroliše na granicama, vi znate ko već treba da to kontroliše, od Uprave, Granične policije [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Brzo ću završiti. Zatim, investicije u Bosni Hercegovini, jedan vrlo neprincipijelan odnos spram privlačenja investicija u Bosnu i Hercegovinu. Nisu investicije izgradnja velelepnih vila, dvoraca, sela, itd., od tih investicija Bosna i Hercegovina nema puno koristi. Investicije mogu 118 biti one koje, od kojih mi očekujemo dohodak, od kojih država Bosna i Hercegovina na svim nivoima, znači očekuje priliv u budžetu, a mi danas imamo potpuno drugačiju .../ponovo se poslanik upozorava/... Centralna banka BiH koliko kontroliše bankarski sektor u Bosni i Hercegovini. Nije samo entitetska nadležnost kad propadne jedna od banaka na nivou entiteta, cijenu plaćamo svi zajedno. Prema tome, to nisam mogao naći takođe u Izvještaju o radu Vijeća ministara. Problemi u obrazovanju, evo neko je već govorio, itd., da ne govorim o ishrani, zatim farmaciji, koliko imamo garantovano zdravlje stanovnika Bosne i Hercegovine, iako je zdravstvena zaštita na nivou kantona i entiteta, ipak je farmacija na nivou države Bosne i Hercegovine. Ja nisam mogao da vidim ...
Gospodine Mehmedoviću evo skoro će ...
Evo, brzo ću. Naravno, mi imamo ambicije da, zapravo naša vlada, naše Vijeće ministara i Parlament, i svi mi zajedno, treba da garantiramo izgradnju demokratskog i slobodnog društva. Bez kadrova obrazovanih i odgojenih, što nam ovaj obrazovni sistem ne garantira, bez slobode koju nemamo, niko nam ne može garantirati, i bez pravde koja je veoma upitna u Bosni i Hercegovini ne možemo očekivati da ćemo imati slobodno i demokratsko društvo. Hvala lijepo.
Hvala. Zaim Backović.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Poštovane kolege, gospodo iz Vijeća ministara. Gospodine predsjedavajući, pet minuta za 247 stranica ako bi ga ovako secirali je nešto što je nemoguće, tako da ipak bi morali ovo, ja ću bar pokušati samo u nekoliko elemenata i da onda kažem i tražim šta ja mislim šta bi to mi kao zastupnici, poslanici, već zovite nas kako hoćete, trebali dobiti. Ovo je zbir izvještaja rada ministarstava, ono što je rekao i moj kolega, prethodnik, Šemso. I onda krenete od prvog, pa Ministarstvo vanjskih poslova i onda me živo zanima, ispade da je Ministarstvo vanjskih poslova u stvari, kada čitate Izvještaj, Vijeće ministara, te sporazum sa onim, te sporazum sa ovim, te sporazum ovaj, te sporazum onaj, u biti ja treba da dignem ruku za taj sporazum, ja treba da dignem ruku za ovo, ja treba, to nije rad samo jednog ministarstva. A onda nigdje ne vidim da niko govori o problemima. Gospodine predsjedavajući Vi ste iznijeli ekspoze koji sam ja prihvatio, i danas ga prihvatam, i ima sad ono ali, ne Vašom krivicom, niti Vašim stavom, niti Vašim neradom, ali realnim stanjem i odnosom u ovoj državi oni koji bi trebali da stoje iza Vašeg ekspozea, ne možete Vi sami stajati, entiteti, neentiteti, kantoni, nekantoni, mi ovdje da biste Vi mogli realizirati ono što ste zamislili. Ne možemo mi svojim opstrukcijama i stvaranjem prostora da do Evanđelja o nečemu raspravljamo, da ne donosimo rješenja, onda od Vas tražiti odgovornost zašto nismo to riješili. Prema tome, treba to i napisati u 119 izvještaju, treba to eksplicite napisati, jer i ja snosim dio krivice ako nešto nije realizirano. Ovo je prepletena mreža i sulkus(?) toga je ukupan rad svih nivoa vlasti je u konačnosti Izvještaj o radu Vijeća ministara, jer su bitnije politike nego opće stanje u državi, bitniji su odnosi pozicija – opozicija, pravo entiteta, nepravo entiteta, jednog, drugo, ovamo 10 kantona, nego realno stanje, naročito ekonomsko u Bosni i Hercegovini. I mi očito ne vidimo ili nećemo da vidimo da lagano idemo u sunovrat ekonomski, ali ne zbog Vas, nego zbog onoga što mi radimo i ne dajemo prostor da se radi. Ne govorim ja personalno ja ili neko od mojih kolega, nego ja govorim o glovalnoj ukupnoj politici, koja ne može da se izdigne, kada je ekonomija u pitanju, iznad etnonacionalnog i religijskog, ne može nikako. Zato, ono na početku današnjih diskusija što sam rekao, 33 hiljade rođenih, 55 hiljada umrlih, uz to koliko ih je već vani otišlo. Mi svake godine gubimo, a to vidite po upisu u školama, mladost. Ne odlaze ljudi kao ja, niti kao vi, odlaze djeca. I zato imamo broj penzionera ovakav jer nema onih koji će se boriti. Pogledajte strukturu onih koji čekaju zaposlenje po godina, pa će vam sve biti jasno. No, da se vratim ovom Izvještaju, imam još 22 sekunde. Obzirom da je ovo u biti izvještaj zbir izvještaja ministarstava predlažem vam da se napravi izvještaj o radu Vijeća ministara, a ne ministarstava. Zašto Vijeća ministara? Zato što ne bi bio na 247 stranica i u okviru, kao primjer, Ministarstva vanjskih poslova, kao poseban ... izvještaj stajalo bi i kakvi su problemi, šta je sa onim ekscesima u diplomtiji koje smo imali [[poslanik se upozorava na vrijeme]] eksces u SAD-u, eksces u Maleziji, eksces, nigdje se ovdje ne spominju. Ako ne vjerujete ... na internet proguglate pa onda vidite da to piše. To pišu strani mediji, ne pišem ja, ne izmišljam ja. Hvala gospodine predsjedavajući. Biće prilika ...
Hvala gospodine Backoviću. Biće prilika sigurno. Salko Sokolović.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pozdravljam Vas i Vaše kolege, kolegice i kolege poslanike. Poseban pozdrav predsjedavajućem Vijeća ministara i ministrici Borovac. Zahvalnost što su ovdje večeras sa nama da malo analiziramo Izvještaj o radu Vijeća ministara, mada bi, evo, po meni, bilo dobro i da su ostali ministri ovdje. Zašto ih nema i imaju li druge obaveze ne znam, ali evo konkretno moja dva ili tri pitanja su usmjerena prema Ministarstvu finansija i trezora, Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, znači prema ministrima, gospodinu Bevandi i gospodinu Šaroviću. Ja ću nas podsjetiti, pa mislim da ćemo se sjetiti, i ako smo čitali Izvještaj vidjeli smo, to je naznačeno, da je Ministarstvo finansija u ovom izvještajnom periodu uradilo dokument Politiku plaća i naknada u institucijama Bosne i Hercegovine u periodu 2015.-2018. godina. Nakon usvajanja Politike plaća i naknada trebalo se, između ostalog, u prvom koraku pristupiti izradi novog Zakona o platama i naknadama u institucijama države Bosne i Hercegovine. I ovdje ovo što je za mene indikativno i što me je, evo na neki način, usmjerilo da govorim na ovu temu, jeste da u Izvještaju stoji da je taj Zakon proslijeđen u parlamentarnu proceduru. Evo, kao poslanik ili član Komisije za finansije i budžet to ne znam, da li to stoji u ladicama kod, u Kolegiju, ili se misli na onaj zakon koji je dolazio i odlazio iz parlamentarne procedure. Više nije bitno, bitno je da je nastao jedan vakum u kome su djelovali poslanici. I evo, mijenjamo već duži vremenski period Zakon o platama i nemamo onda jedan konzistentan zakon, nemamo nešto što 120 se zove sistem. Evo, ja ću nas podsjetiti da smo kao poslanici djelovali, neću govoriti imena poslanika, znači na ukidanje „bijelog hljeba“, izmjenu člana 39. Zakona o platama, ispravku uočene diskriminacije u visini plata članova Kancelarije za žalbe u filijalama u Mostaru i Banja Luci. U pripremi je nova izmjena zakona u smislu eliminacije još jedne diskriminacije a tiče se naknade, policijske naknade za službenike Agencije za koordinaciju policijskim tijelima. Prema tome, evo ja pitam, kad je tu već predsjedavajući Vijeća ministara, ne ministar finansija, da li je stvarno ovaj Zakon u parlamentarnoj proceduri, da li su još neke stvari, kada je u pitanju ovaj Zakon, obuhvaćene u tom zakonskom rješenju? I mislim da bi bila potreba, ako već nije, da što prije Vijeće ministara ... uradi, ovaj, novo zakonsko rješenje, normalno konsultujući dokument koji se zove Politaka plaća i naknada u institucijama države Bosne i Hercegovine. I ovo drugo pitanje koje je takođe bitno, a postavio bih ga da je tu minstru Šaroviću. Već evo godinu dana kroz poslanička pitanja bio sam aktivan u interesovanju šta je sa Zakonom o hrani, veterinarstvu, poljoprivredi, ishrani i ruralnom razvoju. Znamo da je to, da su ta zakonska rješenja jedan od uslova Evropske komisije za hranu i veterinarstvo, a tiče se dozvole, je li, izvoz mlijeka i mliječnih proizvoda, mesa i mesnih proizvoda, odnosno to je jedna i od bitnih stavki na evropskom putu Bosne i Hercegovine, odnosno da li će naša aplikacija biti kredibilna ili ne. Ono što znam i što sam spoznao iz Izvještaja jeste da je formiran stručni tim, da su se radili prednacrti tih zakona, da su se, ovaj, obavljale rasprave ministra sa ministrima iz entiteta kada je u pitanju poljoprivreda, da imaju neka otvorena pitanja. Ali evo, 29. jula će biti godina dana od kada se pokrenulo to pitanje, a potreba je, evo i kažem još jednom, za kredibilnom aplikacijom, odnosno potrebi, je li, da Evropska komisija bude zadovoljna kada je u pitanju izvoz, Evropska komisija za hranu i veterinarstvo kada je u pitanju izvoz mlijeka i mliječnih proizvoda, da što prije to imamo ili da vidimo šta su to problemi. Da li mi u [[poslanik se upozorava na vrijeme]] raspravu možemo na neki način pomoći da to što se zove problem a tiče se usaglašavanja ovih zakona vjerovatno sa ministrima u entitetima riješimo. Evo, to su ta neka bitna pitanja. Nemam namjeru ili ambiciju da čitav Izvještaj, na neki način, ovaj, ovdje prezentiram, ali ovo je ono što mi je, na neki način, bilo interesantno i želim da saznam pravu istinu. Hvala.
Hvala. Senad Šepić.
Gospodine predsjedavajući. Dakle, ja znam, a vjerujem da svi mi koji sjedimo ovdje u ovoj sali znamo da ovo što sad trenutno imamo ovo je neka praksa parlamentarna koju mi imamo godinama u Bosni i Hercegovini. E sad, koliko ovo daje rezultat i koliko ovo sve ima smisla svako od nas koji sjedi ovdje u ovoj sali može sebi odgovoriti. Dakle, šta smo smi sad poslije ovoga Izvještaja kad smo ga ovako stavili na, kako se zove, na dnevni red, jedna od 25 tačaka, smanjili ljudima po 5 minuta, poštujući predsjedavajućeg i kolegicu, kako se zove, Semihu, koji sjede ovdje, koji evo sad trebaju nama na ovolika neka pitanja, na ovolike neke ideje, na ovolike neke sugestije, koji su možda većina za neke druge članove Vijeća ministara gdje bi ti ljudi trebali konkretno 121 odgovoriti na ta pitanja, njih danas ovdje nema, i onda se stvarno postavlja svrha zapravo šta mi ovo radimo. Ovo je tek onako proforme radi da smo i ovo, kako se zove, ..., i to je otprilike nešto što mi kao Parlamentarna skupština treba da uradimo. Ja nisam za taj takav pristup. Ja zaista hoću danas da predložim nekoliko onako konkretnih stvari, jer mislim da je svima nama potrebno da neku praksu koja je do sada bila, koja nije davala rezultate, jer da je davala rezultate ne bi danas Bosna bila ovdje gdje jeste, bila bi negdje drugo, da mi pokušamo malo sebe onako, što se kaže, i pobjediti, i nadići sami sebe, da se mijenjamo. Da mi pokažemo spremnost da mi možemo napraviti neki iskorak pozitivni, da napravimo nešto što će biti dobro za sve nas. Dakle, ja mislim da suštinski kroz jednu ovakvu raspravu niko od nas neće ovdje izaći ni sretniji, ni zadovoljniji, jedino možda ljudi koji sjede u Vijeću ministara i predsjedavajući neće imati neku više vrstu nekog, kako se zove, pritiska i stresa. Smatraće i on da je ovo završio, ali nismo mu pomogli, ni njemu ni Vijeću ministara, a ni nama koji smo, na neki način, stali iza ovoga Vijeća ministara i one, ovaj, agende, odnosno onoga ekspozea kojeg je predsjedavajući imao kada smo ga imenovali. Ja predlažem i, evo, imam jedan pismeni, kako se zove, zaključak da mi se obavežemo, da Predstavnički dom se obaveže da će nadalje, kada je u pitanju recimo Izvještaj o radu Vijeća ministara, da ćemo mi nadalje ustanoviti princip da ćemo na početku godine, recimo u pravom kvartalu sazvati zajedničku sjednicu oba doma, jednu posebnu sjednicu na koju ćemo staviti samo jednu tačku dnevnog reda i pustiti ljude, sve nas, sa svim idejama što ih imamo, dakle da se dobro ispričamo, da dobro izdiskutujemo, da preuzmemo svi zajedničku odgovornost. Dakle, oba doma i Predstavnički i Dom naroda i da na takav način, recimo, imamo određene prijedloge mjera, neke zaključke koji će imati smisla. To po meni, takav pristup, dakle po meni, ima smisla da uopšte imamo jednu ovakvu tačku dnevnog reda i da imamo ovu vrstu diskusije. Dakle, s tim u vezi, evo zamoliću vas da podržite jedan takav, kako se zove, iskorak, a danas ja sam nemam neki posebno odnos, ili danas glasao za ovaj Izvještaj o radu Vijeća ministara ili ne glasao za njega, dakle mislim manje više da je to svejedno. Ako hoćemo pomoći ovim ljudima koji vode Vijeće ministara, i nekim novim koji će nadalje to voditi, ja mislim da je važno da imamo jednu poštenu, široku raspravu, dakle oba doma, posebnu sjednicu oba doma, diskutujemo samo o tom Izvještaju, damo prijedloge mjera, napravimo nešto korisno, konkretno i onda na bazi toga se možemo nadalje, kako se zove, kao društvo i mijenjati, i razvijati i praviti neke pozitivne iskorake. Hvala lijepo.
Hvala. Zamjenik predsjedavajućeg Šefik Džaferović.
Poštovani predsjedavajući, uvažene koleginice i kolege, predsjedavajući Vijeća ministara, poštovana ministrice Borovac, dame i gospodo. Izvještaji o radu izvršne vlasti koju bira ovaj Dom koji se podnose svake godine služe kao prilika da analizirajući rad onih koje smo birali ukažemo na moguća poboljšanja, ali isto tako da ukažemo i na ono što je korektno, pošteno i dobro urađeno od strane tih izvršnih vlasti. Ja kada bih želio da govorim o tome šta bi trebalo sve da se uradi u Bosni i Hercegovini i kada bih zanemario politički kontekst i potrebu dogovaranja da se to u Bosni i Hercegovini uradi i izostanak volje za dogovorima u pogledu toga, mogao bih da nabrojim jednu čitavu listu, a neke 122 od tih prijedloga i stvari smo uspjeli da čujemo u dosadašnjoj diskusiji. Ja ne mogu da vjerujem da recimo kod predsjedavajućeg Vijeća ministara ili kod onih ljudi koje je predložila SDA u Vijeće ministara ne postoji ta volja, naprotiv postoji snažna volja, ali za neke iskorake potreban je politički ambijent i konsenzus svih nas u Bosni i Hercegovini. I molim da se ta stvar ima u vidu, SDA snažno podržava ovaj Saziv vijeća ministara. I dozvolite mi da kažem nekoliko rečenica po kojima će ovo Vijeće već za ovu godinu dana, jer ono djeluje otprilike neku godinu dana, ostati upamćeno. Uz angažman Predsjedništva BiH i Parlamentarne skupštine BiH za vrijeme mandata ovog Vijeća ministara deblokiran je evropski put Bosne i Hercegovine i nakon 7 godina, od 2008. godine, funkcioniranja Bosne i Hercegovine u odnosima sa EU na bazi Privremenog sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, u vrijeme mandata ovog Vijeća ministara stupio je na snagu Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju. I ovo će biti činjenica koja će ostati upamćena. Ovo Vijeće ministara je sačinilo Reformsku agendu i koordiniralo aktivnosti unutar Bosne i Hercegovine kod drugih nadležnih institucija da sačine svoje reformske agende, a ukupna ta Reformska agenda svih institucija u Bosni i Hercegovini je vrlo značajna stvar za evropski put Bosne i Hercegovine. za vrijeme mandata ovog Vijeća ministara podnesena je aplikacija za članstvo Bosne i Hercegovine u EU. Dakle, za vrijeme mandata ovog Vijeća ministara usvojen je Mehanizam koordinacije i trenutno sa nižim nivoima vlasti traju konsultacije oko mehanizama provedbe tog Mehanizma koordinacije. Dugo godina se to nije uspjelo u Bosni i Hercegovini uraditi. I ovo su neke od stvari koje pošteno da kažemo ovdje kada danas raspravljamo, da bi dali podstrek ovim ljudima, uz sve ono što mislimo, da još trebaju da urade u Bosni i Hercegovini. Mislim kada govorimo o tome treba da govorimo na način da to bude korektan pošten način, jer u interesu je svih nas da imamo Vijeće ministara koje će raditi na najbolji mogući način. Za vrijeme ovog Vijeća ministara, mislim da je to korektno da kažemo, evo ovdje ministra Šarovića nema, ali ovo Vijeće ministara je pomoglo domaćim proizvođačima u Bosni i Hercegovini u oblasti poljoprivrede, debrokiran je izvoz proizvoda iz Bosne i Hercegovine. Ovdje je prisutna ministrica Borovac, koja prisustvuje skoro svakoj sjednici ovoga Doma, i pošteno je, dakle, da govorimo i o pojedinačnim ministarstvima i da govorimo o pojedinačnim naporima svih ministara. Ima stvari koje se moraju poboljšati. Ja mislim da se prije svega ovdje misli na zakonsku regulativu i na prijedloge zakona koji trebaju da dolaze iz Vijeća ministara. Nekoliko mjeseci tih zakona nije bilo, počeli su da stižu u parlamentarnu proceduru, i ja očekujem da se ta svar u narednom periodu intenzivira. Dakle, Vijeće ministara u ovom sastavu i u ovom sazivu ima punu podršku SDA i mi od njih očekujemo da još snažnije u ovoj godini nastave sa reformskim putem Bosne i Hercegovine. Hvala vam.
Hvala. Mensura Beganović, izvinjavam se Saša Magazinović se javio za ispravku krivog navoda.
Ja sam htio replicirati kolegi Džaferoviću na temu po čemu će biti upamćeno ovo Vijeće ministara, ali odustajem od te replike, ne zbog Vijeća ministara, nego zbog kolege Džaferovića kojeg izuzetno cijenim, i ovu repliku ću iskoristiti samo da kažem ono što sam preskočio, a bio sam dužan da kažem, a to je da se zahvalim ministrici Borovac koja, za razliku od Vijeća ministara u cjelini, mnogo više cijeni ovaj Parlament koji je birao i koja svojim prisustvom to 123 pokazuje. A tužno je inače vidjeti da u trenutku kada raspravljamo o Izvještaju prve godine mandata ove reformske, progresivne vlade, koju će svako pamtiti po nečem što je, je li, njemu značajno, samo predsjedavajući Vijeća ministara koji, kojem se takođe zahvaljujem na prisustvu, i gospođa Borovac su tu, nigdje drugih ministara, zamjenika, savjetnika. Mislim ovo bi trebala biti sjednica zaista potpuno drugačije koncipirana. Ovako izgleda prilično tužno i ne znam, evo ja se zahvaljujem ljudima koji jesu tu, a nadam se da će drugačiji odnos biti i Vijeća ministara prema Parlamentu, a i Parlamenta prema Vijeću ministara, da će malo više sebe cijeniti kad su ove stvari u pitanju.
Šefik Džaferović zamjenik predsjedavajućeg, ispravka krivog navoda.
Dakle, i ja ću odustati, poštovani predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, od replike i neću govoriti o tome po čemu će ostati upamćeno Vijeće ministara u prošlom sazivu. Ako hoćete možemo i o tome, ali pošto ste Vi odustali od toga, evo odustajem i ja. Izašao sam samo da kažem da je moja diskusija ipak stimulativno djelovala na Vas, Vi ste onako pošteno kazali makar dio onoga što treba, kada se pošteno govori o radu Vijeća ministara, u ovom Parlamentu kazati Toliko, hvala vam.
Saša Magazinović, ispravka krivog navoda.
Ja pokušavam da budem fin, ali ne ide. Znači, što se tiče Vijeća ministara u prethodnom sazivu ekspoze premijera Zvizdića, stranica 1., 2., 3., 4., pročitati. I to je ono što sam ja htio reći.
Mensura Beganović, diskusija.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam predsjedavajućeg, gospodina Zvizdića i posebno pozdravljam gospođu ministricu, gospođu Borovac smatram da to zaista treba istaknuti njezin odnos prema ovom Parlamentu i ovaj Parlament treba da to naglasi više puta. Ja evo koristim priliku da to danas kažem. Neka joj bude neprijatno, neka bude jako prijatno nek drugom nekom bude neprijatno. Dakle, ja neću govoriti o cjelokupnom Izvještaju Vijeća ministara, to je jedan ogroman dokument koji zahtjeva i mislim da bi bilo i s naše strane daleko ozbiljnije da ne pristupamo formalistički ovakvom jednom dokumentu, pa da idući put zakažemo zaista sjednicu oba doma Parlamenta i da kompletno Vijeće ministara bude prisutno, jer je ovo zbirni izvještaj svih ministarstava, odnosno ministara članova Vijeća ministara. Ja ću se referirati samo na uvodni dio i to na stranici 2. negdje pri dnu, ne znam koji je to sada paragraf, gdje kaže – da je Vijeće ministara usvojilo u 2015. godini niz strategija i akcionih planova. Ja sam zaista pregledala i pronašla sam tri strategije, slovom i brojem – Strategija za borbu protiv korupcije, koju naravno prati i Akcioni plan, Strategiju za borbu protiv terorizma, Strategiju reforme Sektora pravde, i 124 jednu Okvirnu strategiju za primjenu Konvencije Vijeća Evrope o prevenciji i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici. Dakle, niz od tri strategije za godinu dana po mom mišljenju je zaista jedan preskroman rezultat kad uzmemo u obzir da su strtegije, posebno ove koje neću da ih nazovem na državnom nivou, nego cjelodržavne strategije, to je jedan drugačiji termin koji može da se tumači na način da je to zbir više strategija koje su međusobno usaglašene, dakle cjelodržavne strategije koje su nam zaista neophodne. Ja ću samo tri strategije koje sam par puta naglasila i na ovom visokom Domu da su nam neophodne, čak sam dala jednu inicijativu da pokušamo uraditi i pokrenuti razvoj, strategije za razvoj informacionog društva Bosne i Hercegovine. Ali još ću dvije spomenuti koje su zaista neophodne i koje sam pokušavala, preko Ministarstva vanjske trgovine, da iniciram, to je srategija vezana za strukturu kvaliteta u Bosni i Hercegovini, koja je uslov za izvoz, ako ćemo pravo, je li, o tome se jako puno govori, i mislim da je to jedna od stvari o kojoj zaista nema potrebe da posebno ovdje elaboriram. To su strategije koje, da ne govorim o strategiji o energetici o kojoj je danas bilo govora kada je DERK davao izvještaj, prezentirao Izvještaj o radu za 2015. godinu. Ove strategije su nam zaista neophodne i ja bih zamolila da predsjedavajući Vijeća ministara uzme u obzir neophodnost ovih strategija, cjelodržavnih strategija, koje će doprinijeti jednom sinhroniziranom razvoju različitih sektora u Bosni i Hercegovini i naravno pristup EU fondovima. Ja neću iskoristiti svih pet minuta, daću šansu da neko drugi diskutuje. Hvala.
Zahvaljujem Vam se. Dušanka Majkić, diskusija.
Razmišljala sam dal' uopšte u ovo kasno vrijeme uopšte da se govori o ovako jednom važnom dokumentu i da se kaže nekoliko rečenica, i da to bude podvedeno pod razmatranje Izvještaja o radu Savjeta ministara. To je neozbiljan pogled na jednu ozbiljnu stvar. U mnogim zemlajma poslije usvajanja, odnosno rasprave na temu donošenja budžeta institucija sljedeći važan dokument o kome se burne debate vode i o kojima danima traje rasprava zove se izvještaj o radu izvršne vlasti. Mi nismo uspjeli nikad da napravimo, provo godinama i ovaj Parlament ..., i da o tome uopšte nije, nije postojao ovaj izvještaj o radu Savjeta ministara. Onda smo dobili jedan konglomerat iz koga ne možemo da zaključimo ni šta je uradio Savjet ministara, ni šta su uradila ministarstva, a naročito šta nisu uradila i koliko zemlja trpi zbog toga što nisu uradila. Koju god da kažete i koju god oblast, imate institucija koje su na jedan, jednu i po stranicu napisale izvještaj o radu. Imate Savjet ministara koji je, znam kako oni to rade, preko službi koje prate Savjet ministara, napisali pet, šest stranica i onda kad dođete da je u cijeloj 2015. godini eto napravljeno i 30 prijedloga zakona. Koje su mjere koje bi trebale Parlamentu da služe, da mu posluže za donošenje odluka? Koja to ministarstva nisu obavila postavljene zadatke, a zadaci su definisani u Planu rada Savjeta ministara? Zašto to nisu izvršili? Šta će preduzeti zbog toga u narednom periodu? Bilo koje od tih pitanja, sva pitanja ta ostaju bez odgovora. Vi ćete tamo vidjeti gomilu odlazaka na putovanja, održanih konferencija, okruglih stolova, a iza toga ne možete donijeti ni jedan zaključak koji bi mogao da bude motorna snaga da taj izvještaj bude u narednom periodu još bolji. Zašto? Zašto? Zato što opozicija postavlja pitanja, evo imali smo par slučajeva da čak i ljudi iz pozicije govore kritički, prave kritički osvrt na Izvještaj, ali pozicija nema nikakvu 125 namjeru da bilo šta učini da bi se stvari promijenile. Dakle, možemo ne znam kakve zaključke ovdje usvojiti isto, iduće godine isti ovakav izvještaj će doći, i isto ništa nećemo moći zaključiti, i ništa ponijeti kao novi kvalitet koji bi važio za sljedeću godinu. Onda je besmisleno, onda je dovoljno pet minuta, može i manje, jer ničemu ne služi. Tako da ovo je jedno teško razočarenje, pogledajte, evo uzela sam namjerno da ne bi bila pristrasna, uzela sam pogledala sam Izvještaj o radu Vlade Federacije, pogledajte taj Izvještaj kako, ne znam uopšte ko je to radio, ne znam tamo Novalić vjerovatno stoji iza toga, ali pogledajte taj Izvještaj. Pa je li vidite kako je ozbiljno napravljen jedan izvještaj, a da ne govorim da uzmete izvještaj o radu neke zemlje koja je članica EU ili ostalog. Savjet ministara bi prvo trebao da definiše na šta treba da liči ovaj Izvještaj koji ide prema Parlamentu, a naročito šta očekuje od Parlamenta da on dobije tim Izvještajem. Pošto nema nikakvih očekivanja Izvještaj je takav kakav jeste, i drage moje kolege iduće godine dobićete isti takav izvještaj.
Hvala. Zaključujem diskusiju i predsjedavajući Zvizdić. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zaključena je diskusija ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa eto tako, kad ti budeš ovdje onda ...
Izvolite gospodine Zvizdiću.
Zahvaljujem se uvaženi predsjedavajući. Pozdravljam uvaženo predsjedništvo, uvažene dame i gospodo, zastupnice i zastupnike. Hvala svima koji su se javili i osvrnuli se, kroz diskusiju ili kroz određeni broj pitanja, na Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH. Naravno, odmah na početku želim kazati da je ovo Vijeće ministara kao što znate imenovano 1. aprila 2015. godine, tako da se, što se tiče ovog Vijeća ministara, ustvari ovaj Izvještaj, na neki način, odnosi, ne za 12 nego za 9 mjeseci rada. Dozvolite mi samo kratko da se osvrnem na određeni broj pitanja koja su postavili uvaženi zastupnici. Odmah na početku da kažem da se kao Vijeće ministara slažemo sa prijedlogom uvaženog zastupnika i predsjednika Parlamentarne komisije za integracije, gosodina Lovrinovića i nema nikakvih problema da naredni put bude napravljen zaseban izvještaj o evropskim integracijama koji će biti pripremljen i za Zajedničku komisiju, a i za ovaj cijenjeni Dom, kao i naravno i za Dom naroda. Zahvaljujem se naravno i na komentarima i brojnim pitanjima koja je postavio uvaženi zastupnik Magazinović. Ja ću vrlo taksativno reći par rečenica o svakom. 126 Mislim da je ovo Vijeće ministara uistinu svojim radom u ovih 9 mjeseci '15., ili evo ovih 12, 13 mjeseci kako, od kako smo imenovani, značajno prevladalo postojeće zastoje i da sama činjenica da smo održali skoro 50% više sjednica i usvojili od 30 do 50% više materijala nego bilo koje Vijeće ministara u prošloj dekadi, a što je rezultiralo dinamiziranjem evropskoga puta i puta evropskih integracija kao i značajnim rastom svih vitalnih i ekonomskih parametara, te jačanjem svih onih sektora ili prioriteta kojima smo posvećeni. Dakle, mogu konstatovati da su zaista principi na kojima se ranije djelovalo značajno prevaziđeni i značajno unaprijeđeni u smislu efikasnosti rada i pozitivnih efekata koje taj rad ima na sve oblasti života, rada, društvenih i ekonomskih i socijalnih kretanja, a koja su u nadležnosti Vijeća ministara. Kada govorimo o nivou sigurnosti u Bosni i Hercegovini mi smo naravno to prepoznali kao jedan od važnih prioriteta. Stabilnost i sigurnost Bosne i Hercegovine i regiona je preduvjet za ozbiljan ekonomski razvoj. Odmah prilikom kreiranja budžeta, a to smo morali uraditi vrlo brzo, smo povećali budžete svim policijsko-obavještajnim agencijama na nivou Bosne i Hercegovine, Sudu i Tužilaštvu, kao i Agenciji za borbu protiv korupcije, čime smo ustvari poslali signal da želimo da radimo na jačanju prava i na povećanju nivoa sigurnosti u Bosni i Hercegovini i samom regionu. I mogu kazati da, prema izvještaju meritornih institucija i pojedinaca koji se bave problemima i oblastima sigurnosti, da smo u tom smislu napravili značajne iskorake i da imamo prilično stabilnu situaciju u odnosu na neka ranija, ranije vrijeme. Kada govorimo o lokacijama koje su jedan od uvjeta ... vezano za aktiviranje MAP-a, mislim prije nekoliko dana je uknjižena još jedna lokacija, tako da smo od zatečenih 6 u ovome trenutku je, rješene su 24 od 63 lokacije. Dvije se nalaze na nivou Apelacionog odjela Suda BiH koje bi mogle biti matrica za dalje rješavanje problema u ovoj oblasti. Naravno, značajno smo dinamizirali put evropskih integracija. DEI je stavljen u svoju punu funkciju, on je u potpunosti spreman za prihvatanje i odgovaranje na upitnik za prevođenje potrebnih materijala i koordinaciju svih institucija koje su vezane za pitanje upitnika. A sam DEI, odnosno onaj ko je bio i zadužen, je poslao preko 70 materijala koje smo mi usvojili i koji su vezani za evropske integracije. Na pitanje o nevidljivim carinskim barijarema, mi zaista jesmo odgovorili putem naših komisija ... par takvih pokušaja koje smo imali od strane susjednih zemalja i riješili smo ta pitanja kroz te komisije, pogotovo ona koja su bila vezana za izvoz određenih proizvoda poput piva i prehrambenih proizvoda sa Republikom Srbijom. To je sada riješeno i o tome najbolje govori činjenica da su uvjeti za izvoz mnogo povoljniji nego ranije, pa je i sam izvoz porastao za skoro 4%, a vanjskotrgovinski deficit smanjen za više od 9%. Na pitanje uvažene zastupnice Maje Gasal-Vražalica u vezi sa Uredom za veterinarstvo, ja moram reći da je njegov budžet poboljšan. Uistinu primljena su dva nova veterinara od kojih, koji su otišli na rad u granične službe kako bi pojačali veterinarske inspekcije na našim najfrekventnijim graničnim prelazima. A mislim da Ured za zakonodavstvo je imao vro značajne rezultate u 2015. godini jer je bio nosilac aktivnosti putem kojih smo ispunili uvjete za izvoz mlijeka i mliječnih proizvoda, kao i za potpunu kontrolu izvoza mesa u Tursku, a u ovome trenutku oni rade na pripremi dolaska komisije da bi zadovoljili ... uvjeta za izvoz bijeloga mesa, poslije toga i konzumnih jaja, što će biti jedan od najvećih uspjeha u oblasti izvoza poljoprivrednih proizvoda unazad par godina. Na pitanje uvaženog zastupnika Šemsudina Mehmedovića, mogu kazati da u vezi sa Pelješkim mostom, naravno da Bosna i Hercegovina prema međunarodnim aktima o pravu 127 pristupu moru i međunarodnim vodama će svakako biti uključena u sve procese, u tehničke i druge detalje, prilikom ranih faza projektiranja i izgradnje Pelješkog mosta. Dakle, on mora biti projektiran u skladu sa takvim međunarodnim standardima, oni su u ovome trenutku otprilike visine do 55 metara, raspona 255 metara koji će omogućiti Bosni i Hercegovini da koristi svoje teritorijalne vode. Kada govorim o autoputu, naravno da nije izgrađena ni jedna dionica koja se neće ili koja se ne može koristiti, i u tom smislu treba praviti i pravu ... i razliku između onih sekvenci i dijelova dionica koje zaista pripadaju Autoput 5c, kao što je i most na Svilaju i onih koji su ustvari dijelovi nekih drugih autoputeva kao što je most na Gradišci, koji ustvari pravi autoput Banja Luka – Gradiška koji se veže na autoput Beograd – Zagreb. Dakle, sve dionice se rade u skladu sa Strateškim planom izgradnje, fazne izgradnje autoputa. Mi smo, naravno, usvojili Strategiju integriranog upravljanja granicom, kao i Akcioni plan za njenu provedbu, tako da etapno ustvari pristupamo potpunoj kontroli granica, zaprečavanju nelegalnih prelaza, njih je prije godinu dana bilo 17, pa onda 13, sad ih je samo 4, kada govorimo o granici sa Srbijom. Sa Crnom Borom je to praktično riješeno jednako kao i sa Hrvatskom, tako da naše institucije ustvari potpuno kontrolišu i ovladavaju našom ukupnom granicom. Što se tiče pitanja bankarskog sektora mi imamo nasljeđene zakone u toj oblasti, nadležnost entitetska je kontrola rada agencija za bankarstvo. Na nivou države je formirana Agencija za osiguranje depozita, ali nažalost ne i regulatorni organ koji kontroliše kvalitetu aktive bankarskog sistema u čitavoj Bosni i Hercegovini i zbog toga upravo imamo ovaj slučaj, kojem smo svjedočili unazad nekoliko mjeseci, da je Agencija za osiguranje depozita ustvari samo morala isplatiti osigurane depozite građana do 50 hiljada KM, a da nije imala mogućnost da na bilo koji način utiče na kontrolu kvalitete aktive ili rada samih banaka na području Bosne i Hercegovine. Mislim da će se ta stvar u budućnosti promijeniti, ne na način da ćemo bilo kome uzeti nadležnosti, nego na način da će se povećati koordinacija i kontrola i međusobna saradnja između agencija za bankarstvo, Agencije za osiguranje depozita i Centralne banke BiH koja je u svim susjednim i drugim zemljama ustvari regulatorni organ bankarskog sistema. Tako da je ono što je ustvari važno i potreba čitave Bosne i Hercegovine da imamo uređen bankarski sistem i da nemamo ovakva iznenađenja kao što se to desilo sa Bobar bankom i Bankom Srpske, koji značajno ugrožavaju autoritet bankarskog sektora i naše kapacitete u toj oblasti. Na upit uvaženog zastupnika Salke Sokolovića, dakle Zakon o plaćama i naknadama je naravno jedan bitan sistemski zakon, važan zakon. Uistinu je riječ o Zakonu koji smo mi poslali u decembru, to je ovaj koji je više puta dolazio i vraćao se. On je nama sada zadnji put vraćen od strane Ustavnopravne komisije, možda malo neuobičajeno, ali ta Komisija je vratila ovaj Zakon Vijeću ministara. Mi smo mislili da je on ipak trebao doći na Parlament, jer osim što u njega je ugrađen izmjene u vezi sa „bijelim hljebom“ na bazi inicijative koju je pokrenuo uvaženi zastupnik Arnaut, mi smo tamo predvidjeli i 20 različitih izmjena kojima smo, recimo, posebno tretirali policijske službenike u vezi sa njihovim različitim prinadležnostima, obzirom na zaista male plaće i mala primanja koji policijski službenici koji rade u različitim agencijama imaju na nivou Bosne i Hercegovine. I ona su, to radi javnosti uvijek treba kazati, i 30 pa i 40% manja nego što primaju policijski službenici istog ranga, istih nadležnosti i kapaciteta na entitetskim, a da ne govorim o kantonalnim nivoima. Naša namjere je bila da kroz ovaj Zakon im pomognemo. Evo mi ćemo ispraviti ono što nam je naložio Parlament, a onda se nadam da će Zakon kao takav riješiti konačna pitanja svih naknada. U vezi sa pitanjem o setu zakona o hrani i poljoprivredi i veterinarstvu, status toga seta, ta tri zakona je sljedeći: Zakon o poljoprivredi kao i Zakon o veterinarstvu su praktično dogovoreni, ostao je još Zakon o hrani, da riješimo pitanje, odnosno zahtjev Evropske komisije da li ćemo samu agenciju dijeliti na dvije, jer moramo imati kontrolu proizvodnje hrane, a poslije 128 toga kontrolu distribucije i kvaliteta te hrane, ili ćemo u okviru same agencije napraviti dva sektora koja će ustvari kontrolisati takve dvije stvari. Dakle, opet ponavljam, sve u skladu sa nadležnostima koje ima Bosna i Hercegovina, poštivajući nadležnosti koje u oblasti poljoprivrede i ove oblasti imaju i entiteti. Uvažena zastupnica Mensura Beganović je spomenula strategije. Za ovih, ne 12, nego 9 mjeseci usvojene su te tri, i ako posmatramo period rada Vijeća ministara od 12 mjeseci, evo zaključno sa ovim danom, mi smo usvojili sedam strategija, to je više nego što je usvojilo bilo koje Vijeće ministara u posljednjih 12 godina u toku 12 mjeseci svoga rada. Osim ovdje nabrojanih imamo i Strategiju upravljanja, integriranog upravljanja granicom, Strategiju upravljanja dugom i zaduženjima Bosne i Hercegovine, Strategiju za borbu protiv diskriminacije i nasilja, Strategiju u oblasti korištenja obnovljivih izvora energije i slično tome. Dakle, mogu završiti sa par rečenica, da smatramo da smo dinamizirali put evropskih integracija, kredibilnost u toj oblasti je pokazao i najbolji izvještaj koji je Bosna i Hercegovina do sada dobila u oblasti evropskih integracija i sama predaja aplikacije za članstvo. Svi vitalni ekonomski parametri Bosne i Hercegovine su u porastu. Prošle godine je GDP rastao 3%, povećan je izvoz, smanjen je vanjskotrgovinski deficit, povećana je industrijska proizvodnja, povećan je broj zaposlenih, povećani su prihodi indirektnih i direktnih poreza, imamo dobar kreditni rejting, ojačana je vladavina prava kroz brojene strategije, od borbe protiv korupcije, borbe protiv terorizma, raznih stategija koje ustvari jačaju naše sektore i konačno značajno je unaprijeđena regionalna saradnja, čime su ipak relaksirani odnosi u samoj regiji. Hvala vam što ste me saslušali i zbog toga vas pozivam da glasate za Izvještaj o radu Vijeća ministara. Hvala vam.
Hvala predsjedavajućem Zvizdiću. Zaključujemo tačku. Prelazimo na 20. tačku dnevnog reda, Ad. 20. Prijedlog zaključka Kluba poslanik SDS-a: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Zajedničku komisiju za nadzor nad radom Obavještajno-bezbjedonosne agencije Bosne i Hercegovine da ispita navode iznesene na javnom servisu – Radio-televiziji Republike Srpske o navodnom učešću Ministarsva bezbjednosti BiH, Obavještajno-bezbjedonosne agencije BiH, kao i nekih stranih obavještajnih službi u organizaciji mirnih protesta koji su održani u Banjaluci 14.05.2016. godine“, broj: 01-04-1517/16, od 23.05.2016. godine Kolegij Doma u proširenom sastavu je na jučerašnjoj sjednici odlučio da uvrsti ovu tačku u dnevni red sjednice. Materijal ste dobili. Otvaram raspravu. Sve je jasno, znači iz naslova. Prelazimo na 21. tačku, 129 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Pa evo, pokušaću vrlo kratko da prokomentarišem ovu, ovaj Prijedlog zaključka, koji govori sam po sebi, a još više govori kad uđete u obrazloženje ovakvog zaključka iz čega nedvosmisleno proizilazi da Klub SDS-a, konkretno gospođa Aleksandra Pandurević, koristi poziciju u Parlamentarnoj skupštini BiH, i ovdje Sarajevo konkretno, da se razračuna sa institucijama Republike Srpske, od kojih je jedna od markantnih Radio-televizija Republike Srpske, tražeći da nadležna komisija ovog Parlamenta navodno provodi neku istragu o tome što je Javni servis Redio-televizije Republike Srpske objavio. A kada uđete u obrazloženje ovog zaključka i prijedloga vidi se da ustvari RTRS ništa tu nije ni izmislio, niti je napisao, nego je samo prenio ono što su drugi rekli. Vidjeli smo danas u konkretnom slučaju kada smo imali Izvještaj o Tužilaštvu BiH da ona je i taj Izvještaj iskoristila, odnosno tu tačku dnevnog reda iskoristila da priziva istrage Tužilaštva BiH nad Radio-televizijom Republike Srpske, a odlično znamo da u Tužilaštvu BiH postoje tužioci eksperti koji znaju odlično kako se treba razračunati sa Srbima koje oni stave na tapet. I sad traži dalje, dakle, istrage da i dalje da se vode, što je iz našeg ugla gledišta prilično suludo i neprihvatljivo. I bilo bi dobro da je Aleksandra Pandurević u ovakvom jednom zaključku predložila i neke druge medije da se povede rasprava o tome zašto neki privatni mediji iz Bijeljine, ona zna o čemu ja govorim, emituje program koji je itekako huškački nastrojen i koji je vrlo opasan za medije i za javno mnjenje u Republici Srpskoj, pa ta verizja medijskog izvještavanja joj potpuno odgovara. No da se ja koncentrišem na ovaj Zaključka, dakle mi smatramo da, Klub SNSD-a smatra da je ovakav Zaključak koji oni predlažu vrlo tendenciozan i da je ovo način da se SDS preko ovakvih zaključaka, ukoliko dobije podrušku drugih kolega u ovom Parlamentu, razračuna sa medijima u Republici Srpskoj. Nije to ništa iznenađujuće, mi smo u nekim prethodnim sjednicama vidjeli i čuli kako se Klub SDS-a odnosi prema zvaničnim institucijama Republike Srpske, ali ovakav tip razračunavanja već ide u jednu ekstremnu fazu koja je prilično opasna, opasna po institucije Republike Srpske i po one institucije koje predstavljaju Republiku Srpsku, a jedna od tih je i RTV Republike Srpske. I ukoliko bi se danas ovakav zaključak podržao i išao, dobio podršku i krenulo se nešto raditi na tome, ja sam potpuno ubjeđena da tu ne bi se ništa došlo do nekih informacija koje bi opteretile RTV Republike Srpske da je ona uradila nešto što, eto onako kako to tvrdi Aleksandra Pandurević u ovom Zaključku. Ali ono što bih ja očekivala poslije toga jeste da ona zatraži da u nekom novom zaključku u ovom Parlamentu se povede istraga protiv ministra unutrašnjih poslova nekih zemalja, odnosno vlada iz našeg susjedstva protiv nekih medija iz regiona, protiv nekih političkih analitičara iz regiona koji su dali upravo, dali mišljenje i rekli ono što je samo RTRS prenio. Dakle, ništa RTRS tu nije ni smislio, ni izmislio, nego prenio ono što su drugi govorili. A s obzirom da se taj skup koji je organizovao tzv. Savez za promjene u Banja Luci 14. maja završio tako kako se završio, a reći ću da se završio ispod svih njihovih očekivanja, jer su im očekivanja bila mnogo veća i mnogo pompenzija od tog skupa, ali se to nije dogodilo, dakle sada treba ići u obračun sa onima koji su samo plasirali informacije koje su dolazile sa različitih strana. 130 Neću da govorim o tome da bi ovaj tip zaključka koji se kandiduje bio na fonu i u pravcu da SDS, Klub SDS-a kako kanališe i usmjerava neke stvari ovdje u Sarajevu koje su u popriličnoj mjeri protiv Republike Srpske, da im se to dopusti da rade u Republici Srpskoj. Ali to neće moći, neće moći bar do 2018. I zato mislim da ovako jedan ekscentričan i ekstreman Prijedlog zaključka protiv jednog medija i javnog servisa u ovoj zemlji treba odbaciti i ne treba ga podržati jer bi to otvorilo plan i poligon da sutra kome god padne na pamet da se obračunava sa bilo kim koji radi neki javni posao ovdje da se daje šansa za to u ovom Parlamentu. Mislim da to ovaj zakonodavni organ vlasti sebi ne smije dozvoliti.
Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem se uvaženi predsjedavajući. Sad saznajem da vrijedim za šest ljudi, jer ovaj Zaključak je potpisao čitav Klub Srpske demokratske stranke, šest poslanika. Ali očito neko ima fobiju od Aleksandre Pandurević, a vidim i da fabrika laži zvana RTRS koja čitav dan nije bila u ovoj sali, naprasno je na ovoj tački ušli. Postoji nešto što se zove Zakon o Javnom RTV sistemu. I ja evo želim da vjerujem da je sve što je objavljeno na RTRS-u tačno i dajem u ruke, dajem mu u ruke alat, gospodine Špiriću, da utvrdi. Jer zamislite da javni servis neke moderne evropske države, a valjda mi težimo ka EU, objavi da šef obavještajne službe radi za stranu obavještajnu službu, da ministar bezbjednosti radi za stranu obavještajnu službu, to je direktno kršenje, ne samo zakona, nego krivično djelo. I ukoliko, mi dajemo ovim Zaključkom alat gospodinu Špiriću, koji dolazi iz SNSD-a, da utvrdi da li Dragan Mektić radi za stranu obavještajnu službu, da li gospodin Osmica radi za stranu obavještajnu službu. U čemu je problem? Ja mislim kad su takve informacije plasirane u javnosti da sam ja na mjestu gospodina Špirića ja bih iste sekunde zakazala sjednicu Komisije za nadzor nad OSA-om i utvrdila. Ako nam šef Obavještajne službe to zaista radi mi imamo ozbiljan problem. Obavještajna služba mora biti po zakonu depolitizovana i ko je htio pročitati obrazloženje pročitao je. Zašto se nekom u svemu ovom priviđa RTRS, čega se u svemu ovom plaši. Mi ne tražimo nikakvu istragu protiv RTRS-a, naprotiv RTRS koji se pokazao kao borac protiv stranih obavještajnih službi, ja vjerujem da će vrlo rado sarađivati s gospodinom Špirićem i staviti mu na raspolaganje sve te snimke i sve te dokaze koje ima. I evo, mi obaćavamo ukoliko se ispostavi, ukoliko Nikola Špirić i Sredoje Nović, pazite Sredoje Nović, koji ja tvrdim da je i dan danas najbolji obavještajac u ovoj zemlji, najbolje poznaje obavještajne poslove, ukoliko oni utvrde da Dragan Mektić radi za strane obavještajne službe, ministar Mektić će podnijeti ostavku i biće smijenjen, rješili smo problem. Ja stvarno ne znam čega se gospođa Marković ovoliko uplašila i čega se fabrika laži zvana RTRS toliko uplašila. Hvala.
Hvala. Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda.
Pa, ja bih koleginici Marković da čestitam na kreativnosti. Ja sam se stvarno trudio da nađem ovo što je ona govorila u ovom materijalu koji smo dobili, i moram reći da nisam uspio, ovaj, pronaći. I zaista ta kreativnost me zadivljuje. Naći ovdje osnove za napad na RTV 131 Republike Srpske je stvarno teško i to ko uspije ovdje da pronađe, a koleginica Marković je uspjela to pronaći, on zaslužuje svaku pohvalu. Dakle, ja želim da kažem svoj stav, kad sam se već javio, pošto se nisam javio za diskusiju niti imam namjeru, a potpisao sam ovaj zahtjev. Potpisao sam ga zato što tekst zaključka je više nego jasan. Znači, ovdje se traži da se ispitaju navodi a ne ko je i zašto objavio, nego tačnost iznesenih navoda. E sad, kako smo mi tu našli da je napad na onog ko je objavio a ne, ovaj, da je ispitivanje i traženje navoda, valjda je to stvar frustracija, o koje ja ne želim u ovom momentu ulaziti. Ja sam to rekao jednom kolegi, kad bi RTRS mene toliko hvalio kao njih onda bih ja još jače branio RTRS nego što oni to rade, a kad bi napadao njih ko mene onda bi oni njega još više napadali nego što ja to radim. Dakle, ja ovdje nemam apsolutno nikakve skrivene namjere prema RTV Republike Srpske, poštujem institucije, ne poštujem njihovu uređivačku politiku u ovom momentu, to je njihova stvar, ali poštujem institucije. Ali isto tako, molim vas, ozbiljne navode postoji komisija u ovom Parlamentu koja treba da istraži. Zašto smo je formirali, zašto ona postoji, njene nadležnosti su jasne, mi smo tražili da ona taj posao uradi, hoće li ona uraditi, neće uraditi, hoće li ovaj zaključak dobiti podršku, neće dobiti podršku. Ovo je jedan pokušaj da raščistimo silne informacije koje se nalaze danas u medijima plasirane iz razno raznih medija. Moža je nesretno u obrazloženju samo pomenuta RTV Republike Srpske, ima još medija koji su ovu informaciju, ovakve informacije puštali onih dana. I bilo bi dobro da znamo zaista jesu li one tačne ili nisu.
Hvala. Milica Marković, ispravka krivog navoda.
Pa, ja razumijem da je 20:10 i da prilično dugo radimo danas i da se Vi gospodine Novakoviću teško vjerovatno možete skoncentrisati na sadržaj ove tačke dnevnog reda koja je trenutno na raspravi. Eto, ja sam se skoncentrisala dobro i pročitala i Prijedlog zaključka i ... obrazloženje. Vi niste očigledno čitali obrazloženje pa Vam puno toga tu nije ni jasno. A što se tiče ovoga što je gospođa Pandurević rekla da ima neki strah i da se neko ovdje nekoga boji, Vi ste očigledno debelo u nekoj zabludi, jer ovaj zaključak koji ste Vi predložili je odraz Vašeg sramnog odnosa prema institucijama Republike Srpske. I Vi to ne možete shvatiti.
Moram na kraju, moram da Vas upozorim na Kodeks ponašanja, već treći put, dva puta sam propustio da intervenišem. Rekli ste, jednom ste ...
Je li Vi to meni sugerišete ...?
Vidite molim vas, ne, ja Vas kao predsjedavajući upozoravam na riječnik. Jednom ste nazvali suludom inicijativu, drugi put ste isto nešto slično rekli, ja sam prećutao. Molim Vas da se sa poštovanjem odnosite prema kolegi. 132
Dobro, sad da mi produžite to što ste mi uzeli vremena u replici. Dakle, evo i da se ovaj Vaš zaključak danas usvoji ovdje i da dobije podršku Parlamenta, ne možete Vi ništa RTRS-u. Ne možete mu u smislu da ćete mu Vi određivati uređivačku politiku i da ćete ga disciplinovati na način da plasira ono što Vama odgovara i da hvali Vas za ono što radite ovdje u Sarajevu. To se sigurno neće desiti. A možete Vi i ovakav i slične druge zaključke ovdje kandidovati, neće Vam to uspjeti i nemojte živjeti u zabludi da ćete, još ćete tražiti da Vam Nikola Špirić i Sredoje Nović urade taj posao. Pa, Vi ste stvarno otišli tamo, u potpunoj zabludi.
Diskusija, Lazar Prodanović.
Gospodine predsjedavajući. Ima jedna uzrečica, pa nek me izvine druge kolege, kad se nešto komplikuje ili ovako odulji, kaže „srpska posla“, a kad je još nešto komplikovanije onda su „srpsko srpska posla“, razumijete. Ma, mislim da jednostavno ovaj prijedlog je legitiman i poslovnički, mislim, ali kad bih ja sada odlučivao ne bih druge zamarao s tim, iskreno rečeno sad svu ovu problematiku bih fokusirao u Banja Luci u Narodnoj skupštini Republike Srpske. Dakle, ... Ono što je dobro bilo sa ova dva mitinga ili kontra-mitinga izuzetno važno za sve, dakle, učesnike i za političare odgovorne za jedan i drugi skup, da je to prošlo mirno, i da je to dokaz u određenom smislu demokratskog kapaciteta. Još važnije, moram vam reći iskreno, ne znam šta će uraditi istražne komisije. Podsjetiću vas na jednu izjavu američkog predsjednika u vrijeme kada nije postojao TV program i ove mreže, on je rekao za medije – kada bi građani Amerike znali koliko je laži u informacijama koje se plasiraju u medijima nikada ih ne bi čitali. Dakle, to se može u određenom smislu ... i na javne servise bilo gdje, da nekada ja kad sebe gledam čudim se da li je istina. Da li političari istinski misle nešto što kažu? Pa, ne misle, to je dio privlačenja pažnje u određenom smislu. Da li je ministar bezbjednosti se bavio nekim ...? Odmah vam moram reći da sam dan prije ovog mitinga bio ujutro rano, prije 8 sati, u Sarajevu, odlučno su sarađivali ministar bezbjednosti, odnosno bezbjednosne službe na nivou Bosne i Hercegovine i Ministarstvo unutrašnjih poslova Repbulike Srpske. Vidio sam vrlo intenzivnu aktivnost na odvoženju iz Sarajeva u Banja Luku ovih fizičkih prepreka. Hvala Bogu da one nikom nisu trebale, ali mislim da su sarađivali, izuzetno, i mislim da se tome svi građani, i u Republici Srpskoj i Bosni i Hercegovni, raduju da nisu trebale. Dakle, mišljenja sam da sa istražnom, a ako hoćemo da neko ništa ne uradi, to je idealno da formiramo istražnu komisiju, dakle nećemo ništa postići. Smatram da bi bilo važno da mediji, javni servisi, objektivno i nepristrasno informišu, i smatram da je još važnije da protivnike ne treba da smatramo neprijateljima i da ne treba međusobno da se vrijeđamo. Evo, toliko.
Aleksandra Pandurević, diskusija.
Zahvaljujem se uvaženi predsjedavajući. 133 Ja sam mislila da će zaista ova tačka proći bez rasprave i da ćemo raspravljati onda kada dobijemo izvještaj Komisije za nadzor nad obavještajnom službom. Ali pošto je među brojnim lažima, koje su plasirane ranije, danas plasirana i laž po kojoj SDS se ovdje nešto želi obračunavati sa RTRS-om. Pa molim vas, nađite mi u obrazloženju jednu jedinu rečenicu gdje se spominje RTRS. Naprotiv, pominju se informacije koje je iznio jedan javni servis koji ima zakonsku obavezu da poštuje i da iznosi provjerene informacije i mi polazeći od predpostavke da RTRS ne laže, jer pobogu gdje RTRS da laže, samo tražimo da se utvrdi da li je tačno ono što je gospodin Dževad Galijašević, uvaženi ekspert, vrlo često citiran na RTRS-u, izjavio da Turska obavještajna služba na terenu ima direktora Obavještajno-bezbjednosne agencije Bosne i Hercegovine Osmana Mehmedagića koji će obezbijediti resurse ... i paraobavještajnih struktura za potrebe protesta. Znači, ako je ovo tačno, gospodin Mehmedagić je direktno prekršio Zakon o obavještajnoj službi i mora biti smijenjen iste sekunde. Potom, 13. uveče uoči protesta izvjesni Dejan Lučić, predsjednik Komiteta 300, opet na Javnom servisu kaže, poziva građane – ne izlazite sutra na proteste jer iza njih stoji Turska, organizuje ih Turska obavještajna služba, i dalje citiram, kaže „podsjećam vas, Hasim Fidan, šef Turske obavještajne službe, Osman Mehmedagić drugi čovjek koji to organizuje, i treći čovjek je Dragan Mektić, kadar SDS-a, koji je inače Hrvat a predstavlja se da je Srbin“. Dakle, jedino što mi tražimo jeste, objavljuju se informacije, takođe dokumenti da je gospodin Bosić recimo uzeo 97 hiljada dolara, je li tako predsjedniče, od ... Vi znate da je to Zakonom o finansiranju političkih partija zabranjeno. Ukoliko su takve, takav novac u ukupnom iznosu od blizu pola miliona dolara ušao u ovu zemlju onda je za to moralo znati Finansijsko-obavještajno odjeljenje SIPA-e, morala je znati i Obavještajna služba i morali su reagovati. Mi samo želimo da se utvrdi da li Osmica, da li gospodin Perica Stanić, da li ministar bezbjednosti Mektić, rade za institucije Bosne i Hercegovine ili su eksponenti stranih obavještajnih službi. I nevidim, ako se mi ne plašimo, ja mislim da opozicija ima većinu u Komisiji za nadzor nad obavještajnom službom, čega, ako mi, evo prihvatamo ako Nikola Špirić kaže da je Dragan Mektić eksponent Hrvatske obavještajne službe Dragan Mektić će podnijeti ostavku, riješili su problem. A što se u svemu ovom prepoznaje RTRS i zašto je gospođa Marković prepoznala njih, vjerovatno zbog ovih uključenih kamera, nebi li dobila možda i direktan prenos, pa da prvi put doživimo i da iz ove sale imamo direktan televizijski prenos i RTRS-a naše sjednice. I da samo vam kažem, ali dobro, to ćemo ostaviti za drugi put, za repliku.
Hvala. Zaim Backović, diskusija, izvinjavam se, Staša Košara, ispravka krivog navoda.
Hvala predsjedavajući. Ja mislim da je ovdje potpuno jasno da se ovdje željelo prebaciti atmosfera rasprave o RTRS-u iz Narodne skupštine u Predstavnički dom, i to je nešto što ja lično ne podržavam. nemamo potrebe na Predstavničkom domu da pričamo o RTV Republike Srpske, zato postoje nadležne institucije. Pazite formulaciju predloženog zaključka – Predstavnički dom zadužuje Zajedničku komisiju za nadzor nad OSA-om da ispita navode iznesene na Javnom servisu. To nikada Komisija nije radila. Ja sam bio zamjenik predsjedavajućeg te Komisije u prošlom mandatu i Komisija se ne bavi ovim, niti je ovo mandat Komisije. Ona ima za cilj da vrši nadzor nad Obavještajno-bezbjednosnom agencijom. Tačno je poslovnički definisano u članu 60. šta je mandat Komisije za nadzor nad OSA-om. Ali ovdje je očigledno bila potreba da se otvori priča o tome šta je RTRS prenio. Moram da vas podsjetim da ste upravo vi imenovali Mehmedagića za 134 direktora OSA-e, to je vaš izbor, vaša politička odluka da podržite takve kadrove SDA. Ali vas molim nemojte da koristimo Predstavnički dom da pričamo o RTV Republike Srpske, postoje nadležne institucije. Da vam još jednu stvar kažem, ako ste zaista željeli da dođete do informacija o tome o tim bezbjednosnim izazovima, uključenosti nekih, manje ili više, uvaženi predsjedavajući vi iz Saveza za promjene imali ste mogućnost da to tražite od predsjedavajućeg Savjeta minstara, koji isto tako ima mandat kao i Komisija za nadzor nad OSA-om. Zašto to niste tražili od njega, nego tražite ovdje raspravu u Parlamentu o RTV Republike Srpske. O tome mi govorimo. Zašto bi Nikola Špirić radio posao koji mu nije u njegovom mandatu. Nije u mandatu Komisije za nadzor nad OSA-om ovo što je zaključak. Zašto bi on vodio Osmicu, RTV Republike Srpske i ljude iz OSA-e. To mi nećemo raditi, to su vaši kadrovi koje ste vi birali. Ali itekako smatram da je postojala mogućnost da se dođe do tačnih i valjanih podataka u skladu sa zakonom, a da se ne raspravlja o ovome u Predstavničkom domu, od predsjedavajućeg Savjeta ministara [[poslanik se upozorava na vrijeme]] koji ima taj mandat. Prema tome, ja razumijem vašu političku potrebu, ali nemojte ovdje da uvodite novi model. Imali smo model ovdje da se raspravlja o stanju ljudskih prava u „Boksitu“ Milići, pa sada treba da pričamo o RTV Republike Srpske i njenoj uređivačkoj politici. Blamirate se. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima gospodine Mladen Bosić, predsjedavajući Predstavničkog doma, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Znači, Vi ste sad u ovoj svojoj diskusiji u stvari razgolitili stvar rečenicom – mi nećemo dopustiti nekom da bude na RTV Republike Srpske, jer ste rekli da je RTV Republike Srpske vaša. A RTV Republike Srpske je Javni servis koja bi trebala da bude i naša i svih građana Republike Srpske, vi ste ga privatizovali i koristite ga za najprljaviju moguću propagandu, neviđenu propagandu. Sijanje laži, i to opasnih laži, je poziv na linč ljudi. Znate li Vi koliko ima bolesnih ljudi koji gledaju tu televiziju i koji misle da će učiniti dobro djelo ako nekog od izdajnika, ili plaćenika, ili ljudi koji sarađuju sa obavještajnim službama likvidira. Vi se igrate opasnim stvarima, prisvojili ste RTV Republike Srpske i sijete mržnju preko nje. Što RTV Republike Srpske nije nikog od nas pozvala da pita za bilo kakav komentar? Nikakav komentar. Molim vas, mi tražimo, pošto je Javni servis RTV Republike Srpske, njena riječ ima težinu kao javnog servisa, tvrdnje izrečene, jer ona je medij preko kojeg se plasiraju razne laži i dezinformacije i blaćenje političkih protivnika SNSD-a. Tvrdnje koje su iznesene na Javnom servisu preko određenih ljudi koji stalno pojavljuju i u ulozi su plasiranja laži, jer se radi o ljudima koji su plaćeni iz Budžeta Republike Srpske, su ozbiljne tvrdnje. Ova inicijativa je da se ispita je li to tako. Ako to nije tako mi ćemo preduzeti određene korake. A znate da to nije tako, zato se vi i bunite. Da je to istina što je rečeno na RTV Republike Srpske vi se ne bi bunili, vi bi to prvi podržali kao opozicija. Znači, radi se o opasnim stvarima. Sada napadate na nas i blatite nas, sutra ćete blatiti nekog drugog. Radi se, prije svega, i o moralu, pa čak i o političkom moralu koji se očigledno izgubio. Svi političari su ovdje shvaćeni kao lopovi i nemoralni ljudi, a to nije tačno. Laž nije legitimna politička borba. Stvari koje se plasiraju iz istih krugova, znači priča o, ne znam, plaćanju SOROŠ-a, protesta, i to je bilo na RTV Republike Srpske, radite nešto što nije 135 dobro za Republiku Srpsku. Ne govorim za demokratiju, radite nešto što je loše i za Republiku Srpsku i za ljudi koji žive u Republici Srpskoj. Nije isto kada se nešto kaže na Javnom servisu, bilo koji javni servis da bude, ili kada to izađe u nekim privatnim novinama ili na nekoj privatnoj televizijskoj stanici. A privatizovati Javni servis za propagandne potrebe svoje stranke ili bilo koga ... političara je sigurno krivično djelo za koje znam da neće biti procesuirano. Prema tome, ovo je benigna inicijativa, benigan zaključak, mi s njim želimo samo da istaknemo problem koji postoji – sijanja mržnje, sijanja laži i posljedica koje iz toga mogu dugoročno da nastanu.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Staša Košarac, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Prije svega ne razumijem zašto takvim tonom gospodine Bosiću. S druge strane ne razumijem Vašu neurotičnost i potrebu da ovdje iznosite gnjev na neadekvatan način i neargumentovano. Opasna je tvrdnja Vas kao predsjednika opozicija da RTRS fabrika laži, a da pri tome Vi sebe ne pogledate u ogledalo i ne kažete ovdje pred svima, pred javnosti Bosne i Hercegovine šta to Vi radite sa nekim medijima. I ja o tome se suzdržavam da pričam ovdje, ima mnogo adresa u Republici Srpskoj koje treba da pričamo o tome. I to je Vaše legitimno pravo da imate drugačiji stav, ali nemojte molim Vas da vrijeđamo radnike koji rade na RTV Republike Srpske, nemojte da vrijeđamo instituciju koja redovno, u skladu sa zakonom, dostavlja informacije nadležnim institucijama. Imate demokratski i politički kapacitet u institucijama, vi kao politička partija, da ta pitanja otvarate u institucijama Republike Srpske. Nemojte to da radimo ovdje, uvodite model koji je opasan. Niko Vama nije rekao, niti ja imam ta prava, da Vama, da Vi ne možete biti na RTRS-u. Hajte da budete objektivni i iskreni gospodine Bosiću – koliko ste puta Vi pozvani ili neko od Vaših ljudi, iz Vaše partije, a da se niste odazvali na emisiju. Možete da mašete koliko god hoćete, ali ste bili. Ja nemam ambiciju o ovome da pričam na Predstavničkom domu, ali su vrlo tendenciozne poruke i modeli koje Vi želite da ovdje ustanovite. Rekao sam – ako ste željeli da imate bezbjednosne provjere, ... tačnu informaciju, imali ste mogućnost, koristeći pozitivne zakonske propise, da to tražite od predsjedavajućeg Savjeta ministara a ne da otvarate u Predstavničkom domu. I nemojte da vrijeđate zaposlene radnike RTRS-a, nemojte da vrijeđate građane koji podržavaju RTRS, nemate potrebe. Ime medija sa kojim Vi sarađujete ja neću da pominjem, ako ne, bar ne ovdje, pominjaću negdje drugo u Republici Srpskoj. Hvala.
Zaim Backović, ispravka krivog navoda.
Gospodine Bosiću, RTRS je svih nas, nije samo građana Republike Srpske. Ništa više. Jer Vi ste ekciplite rekli građana Republike Srpske. RTRS je servis javni koji pokriva čitav prostor Bosne i Hercegovine. Ništa drugo. 136 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Servis u sistemu javnih emitera.
Ispravka krivog navoda, Milica Marković.
Pa rekli ste gospodine Bosiću da ovo što je Klub SNSD-a iznio apropo ove tačke dnevnog reda dovodi u pitanje politički moral i slično, znači, tome. A ja Vas želim pitati da li Vi mislite da je politički moral predsjednika svog entiteta prozivati na način kako to Vi radite i da li Vi mislite da neki privatni mediji koji plasiraju, i to intenzivno plasiraju, laži i provokacije koje dolaze iz SDS-a također gledaju neki bolesni tipovi koji bi sutra mogli svašta da urade na ulici. Vaš nastup i Vaš ton kojim ste govorili govori zapravo koliko se Vi loše osjećate zbog pozicije koju imate ovdje u Sarajevu i zbog onoga što ovdje radite a zašto to RTRS potpuno vjerodostojno prenosi i analizira u svim emisijama koje idu na tom medijskom servisu, ništa ni dodato ni oduzeto, nego samo ono kako se Vi ponašate i šta radite ovdje. Očigledno Vaš ton i nastup govori da je Vama jako teško, ali Vi to morate. I ja neću u to da ulazim, ali to Vama ne daje pravo da nekoga prozivate na ovakav način kao što to radite sa RTRS-om i da opterećujete sve novinare i ljude koji tamo rade čestito i pošteno svoj posao, da oni navodno nešto sad tu rade bogzna kako i šta. Dakle, trebalo bi malo da vodite računa kao Klub kako se ponašate i šta pričate i naročito šta radite prema institucijama i prema entitetu iz koga dolazite, gdje ste i postali poslanik.
Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda.
Ma šta radimo, oslobađamo diktature i tiranije eto to radimo. Član 60. Poslovnika stav (1) tačka h), član 19. Zakona o obavještajnoj službi jasno kažu da Komisija za nadzor nad obavještajnom službom sprovodi istrage. U nekim ranijim mandatima smo imali takve istrage, ja ću vas podsjetiti na aferu prisluškivanja kad je komisija, koju znam da je tad kao opozicionar kolega Okolić predvodio, kontrolisala i vršila istragu u obavještajnoj službi da li ima nezakonitog prisluškivanja. Sve sam mogla očekivati ali da danas SNSD brani gospodina Mehmedagića i gospodina Mektića i ne žele da utvrde da li su oni strani špijuni ili nisu, to ne mogu da vjerujem. Mi naprotiv imamo puno povjerenje da će gospodin Špirić i gospodin Nović jako korektno uraditi taj posao i utvrditi, razriješti nas dilema da li rade ili ne rade za strane službe. Gospodin Košarac je pomenu zašto tu informaciju nismo zatražili od gospodina Zvizdića. Pa evo, pošto vi stalno insistirate ko, kako, odakle, ja recimo više vjerujem Nikoli Špiriću nego gospodinu Zvizdiću, oprostite gospodine Zvizdiću uz puno uvažavanje Vas, zato što se ime gospodina Mehmedagića vezivalo za partiju iz koje on dolazi, pa nam možda čovjek ne bi dao potpune informacije. I zato ja evo čisto kao građanin Republike Srpske koji se uplašio ovih informacija želim da nam Nikola Špirić da te informacije. Ne znam zašto vi bježite, ja stvarno ne vidim odakle ova potreba SNSD-a da ne iskoristi tu šansu da se riješi Osmice i Mektića, vrlo jednostavno. Hvala. 137
Hvala. Saša Magazinović.
Ma ništa, ne bi ja vas da remetim, onaj, samo sam htio zamoliti kad budete ovo istraživali i ispitivali da ispitate i navode je li bilo autobusa SDP-a upućenih gore, pošto je bilo i takvih glasina. I druga stvar, kad se već ovo ispituje, pa ne znam na koji skup samo je bilo pitanje, odnosno informacija, sad ne znam je li bilo na RTRS-u to ne tvrdim, ovaj, i ovi jesu li brijali brade ili nisu brijali brade na ulazu u drugi entitet pošto je i to bilo infromacija. Eto, a vi sad nastavite.
Lazar Prodanović, ispravka krivog navoda.
Predsjedavajući, mislim ulazimo u vrlo komičnu situaciju, jedini mogući način da bude poštenije od istražne komisije, pravosudna odluka. Kad bih ja, ja sam jednom bio u situaciji da tako tražim svoju zaštitu, znate mislim ja bih tako postupio. Gledajte, ko će, pa, pa gledajte ima ovdje ljudi koji mnogo obavještajne poslove bolje poznaju od bilo, od mene u tom smislu, pa da li vi mislite da bi bilo koja ozbiljna zemlja rekla za neku da je nečiji kontraobavještajac ili obavještajac. Pa, dajte ljudi nemojte, mislim to je previše komično, pa previše su ozbiljni ljudi i dal' bi bilo kada iko potvrdio. I kako, evo ja sad, da sam ja istražna, neću sad da govorim o uvaženom kolegi Špiriću ili Sredoju Noviću, da istražna komisija uradi, kako može, kako je moguće istražna komisija to bolje da uradi od suda, ako je stvarno bilo prekršaja, ozbiljno to govorim, to treba na taj način rješiti. I drugi ozbiljan pristup tome je u Narodnoj skupštini to riješiti, opterećujemo ljude bezveze, nikada neće dobiti, stvarno ako je bilo dezinformacija koje su štetile ili nanijele štetu ja, jedini mogući način putem suda utvrditi tu odgovornost. Ali mislim ne mogu uticati na to, glasat ćemo, samo sam htio da kažem, ne postoji zemlja koja će dati informacije o svom obavještajcu, znate kad se on otkrije kad bude protjeran iz te zemlje.
Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda.
Evo, ja sad pokušavam da zamislim kako bi izgledala sjednica Narodne skupštine na kojoj bi neko predložio tačku da se zaduži Komisija za nadzor nad OSA-om da ispituje ovo. Pazite, to bi sad po sugestiji kolega trebalo biti u Narodnoj skupštini da se mi bavimo pitanjem istraga. Znači, pošto se mi ne bavimo RTRS-om, nego ovim navodima, sad zamislite da neko ovo predloži u Narodnu skupštinu, ljudi bi se smijali, rekli bi šta mi imamo sa OSA-om, šta mi imamo sa ovim, sa onim, itd. Molim vas ovo je mjesto gdje možemo postaviti ovako pitanje. Ako želimo da razgovaramo o RTV Republike Srpske, slažem se, nemojmo da razgovaramo ovdje razgovaraćemo na drugom mjestu, ali mi ne želimo o RTV Republike Srpske, nego želimo o ovome što piše u zaključku, ljudi. Zašto nas prebacujete stalno u nešto što mi nismo rekli, niti želimo? Čemu vam služi ta nova atmosfera koju želite napraviti? Ma mi ne želimo uopšte o tome da razgovaramo, da želimo o tome da razgovaramo formirali bi posebnu komisiju, tražili bi 138 formiranje posebne komisije, nemojte ... molim vas. Dakle, ovo je mjesto gdje možemo razgovarati o ovom što piše u Zaključku, i nigdje više.
Staša Košarac, rasprava.
Pošto nemam pravo da koristim drugu mogućnost. Nije tačno to što vi pričate. Odbor bezbjednosti Narodne skupštine Republike Srpske ima svoj mandat definisan Poslovnikom, ima saradnju sa Ministarstvom unutrašnjih poslova, jer je to obaveza. Pa hoćete me ubjediti sad da nema distribucije inforacija bezbjednosnog karaktera među agencijama policijske strukture na nivou Bosne i Hercegovine? Hoćete mi reći da MUP Republike Srpske nema saradnju sa OSA- om? Dajte gospodine, nemojte da, dajte molim vas, i zato smo mi rekli da bi bilo mjesto ukoliko imate neku informaciju, neku dilemu, mjesto u Narodnoj skupštini, u Odboru, koristeći sve informacije kojima raspolažu policijske agencije. Ali nije bio to motiv, znači imali ste motiv da to radite u Narodnoj skupštini, imali ste mogućnost da to radite preko predsjedavajućeg Savjeta ministara ..., koji ima mandat kontrole nad nadzorom nad OSA-om, ali ne, bila je neophodna priča pričati o RTRS-u u Predstavničkom domu. Hvala.
Đorđo Krčmar, diskusija.
... predsjedavajući, uaženi poslanici. Pa evo, da kažem da Republika Srpska je ponosna što ima RTV Republike Srpske, kao vjerovatno i Federacija što ima federalne medije. Druga je stvar što je uređivačka politika uzurpirana na način kako je to urađeno, i kao što su ovdje kolege rekle neviđena tortura i propaganda, to je neviđeno. 14. maja je bio zakazan normalan u svakom demokratskom društvu miting, nazovite ga kako hoćete, gdje je trebala određena struktura građana da iznese svoje stavove, svoje zahtjeve, i sve ste pratili šta se desilo i kako se desilo. Ja mislim sad u subotu i nedjelju imali ste na Trgu Krajine izložbu pasa, a mjesec dana je bila zakupljena od jedne političke partije Trg Krajine. Nemojte da vi nama držite predavanja gospodo draga, RTS je RTS Republike Srpske i biće i u Republici Srpskoj živi, ne znam tačno, milion, oko milion i dvjesto, da li ima milion i dvjesto hiljada stanovnika, građana koji imaju pravo, kao što je neko rekao, da gledaju ili ne gledaju RTS. Ja sam '89. godine, da vam samo kažem, bio u Atini kad je hunta bila na vlasti, kad sam sletio avionom na aerodromu tenkovi, ali sam u jednom danu u tom istom gradu vidio tri protestna skupa koji se normalno održavaju, za vrijeme hunte. To što je urađeno 14. maja je sramno, sramno, i ovdje u ovom Zaključku se ne traži uopšte i nije napad na RTS, nego sve što je gospođa Aleksandra Pandurević u ovom Zaključku predložila je tako kao što je napisano i osnovano traži, sve ovo što je rečeno je iznijeto na RTS-u. Jadna je Republika Srpska koju brani Dževad Galijašević, koji mislim da živi u Maglaju, Maglaju i drži predavanja i brani Republiku Srpsku iz Maglaja i aktuelnu vlast u Republici Srpskoj, ja ga pozivam da dođe da živi u Republiku Srpsku u Banja Luku, pa da s tog mjesa brani Republiku Srpsku. Ako je to vama zaštita onda je jadna ta Republika Srpska. 139 Prema tome, mi smo se ovdje poslanici svi potpisali i nemojte prozivati Aleksandru Pandurević na ovo što tražimo. I da vam kažem ne bi bio problem da se ovo raspravlja i u Parlamentu Republike Srpske, ali nažalost tamo postoje papci. Kaže jedan vaš kolega – gospodine Krčmar nisu papci, papkari. Kako papkari? Pa kaže – papci su na nižem nivou, ovo je malo viši nivo pa je malo vrijedniji. Prema tome, u takvom ambijentu raspravljati o ovim temama bi bilo izlišno. Tačno je ovdje sve navedeno, sve sam ja lično to čuo, sve ove optužbe koje su bile, i lično sam bio na tom mitingu, koji je prošao mirno, dostojanstveno, gdje su građani rekli što su rekli, kao što su rekli i na drugom mitingu, niko to nije pravo osporavao. Ovdje pokušavanje poslanicima SDS-a da se plasira navodno da su protiv RTS, RTS je više naš nego vaš jer je i formiran u vrijeme, ja nisam tada bio, ali je formiran u vrijeme vladavine SDS-a. Tad ja nisam lično bio zadovoljan isto tako uređivačkom politikom, ne RTS-om, kad je Biljana Plavšić dovedena u studio sjedila sama bez voditelja, ali ovo je što sada imamo uređivačku politiku prevršilo sve granice. Prema tome, mi smo se ovdje potpisali svi poslanici, iza ovog ne stoji Aleksandra Pandurević, nego svi poslanici SDS-a i gospodin Novaković.
Željko Komšić.
Nemam namjeru da produbljujem ovu raspravu koja je svakako mučna, znači sama po sebi, ovaj, ali s obzirom da vidim u sali da postoji pristup ne bi mi iz Federacije da se miješamo, odnosno postoji pristup nastavite vi samo tako, što mi se gadi još više, jer govorimo o stvarima koje su važne za ovu zemlju. Smijali smo se gospodinu Backoviću, evo izašao je, ali on je u suštini u pravu, riječ je o Bosni i Hercegovini, riječ je o dvojici funkcionera Bosne i Hercegovine. Svi mi znamo šta je zapravo istina, druga je stvar hoćemo li da pravimo šou i predstavu od ovoga. Sigurno je da gospodin Mektić nije nikakav špijun, pogotovo ne hrvatski, to mi svi znamo. Gospodin Osmica, mi ga tako zovemo u Sarajevu, pa vidim da su se svi počeli koristiti tim nadimkom, jeste špijun, formacijski je prvi špijun ove Bosne i Hercegovine, ove naše države, ali sam siguran da nije turski špijun. Ono što ja znam, ali eto recimo da spadam u nešto iznad prosječno informisanog čovjeka koji živi u Sarajevu i u Bosni i Hercegovini, jedina stvar koja je sigurna jeste da OSA nije učestvovala u ovome, to je sigurno, Mektić kao ministar sigurno nije učestvovao u ovome, to je li bio na skupu kao član SDS-a to je sasvim druga stvar.
/nije uključen mikrofon/
Ne znam Aleksandra, ne znam, ja imam svoj stav o tim skupovima, mogu Vam ga kao čovjek reći, nemate razloga ni jedni ni drugi da se ponosite tim skupom s obzirom na govornike na tom skupu, to je moje mišljenje, da vam prenose pozdrave s raznih strana iz Haga. Po meni ja se ne bi ponosio time, ali u redu, politika je takva u Bosni i Hercegovini. Tako da ne znam. Znam ja šta je ova tačka dnevnog reda, uređivačka politika medija u Bosni i Hercegovini, RTRS danas jedno, sutra će možda drugo, ne mogu se ni ostali dijelovi Bosne i Hercegovne baš pohvaliti sa boljom situacijom. Činjenica je da mi imamo slobodne medije, ali nezavisni nisu sigurno, i to velika većina, izuzeci su rijetki. Dakle, ja vas molim kad govorimo o ministru sigurnosti i šefu obavještajne službe nemojte da gledamo samo osobe, potrebno je da gledamo institucije. Ako je to dotle došlo da moramo to ispitati jesu li oni špijuni stranih agencija, ja 140 mislim da smo onda kao zemlja u jadnom stanju, ako već dotle ide. Dakle, ponavljam svoj stav, podržaću ovo što ste vi predložili samo zato da se raščisti situacija i da neko zvanično tijelo, koje ima ovlaštenja po Ustavu, kaže šta jeste, a šta nije, pa da mi svi dobro u ovoj sali to znamo. Niti je Mektić hrvatski špijun, niti je Osmica turski špijun, da imaju svoje političke sklonosti imaju sigurno, ali cijenim da su dovoljno pametni da neće zloupotrijebiti poziciju na kojoj se nalaze i upasti u takve zamke za kakve se optužuju ovdje. Zahvaljujem.
Hvala. Nikola Lovrinović, diskusija.
Ma, ja ću biti kratak, dakle ja vama već duže vrijeme govorim da RTV sustav u Bosni i Hercegovini ne valja. Znači možda je šansa, RTRS koliko imam informaciju će formirati novi kanal, ja predlažem da bude na hrvatskom jeziku. Dakle, krajnje je vrijeme da evo možda pođemo od Republike Srpske. Hvala lijepa.
Hvala. Nema više prijavljenih, zatvaram raspravu. Prelazimo na 21. tačku, Ad. 21. Prijedlog zaključka o formiranju Istražene komisije Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za utvrđivanje stanja u Izvozno-kreditnoj ageniciji Bosne i Hercegovine, predlagač: Kolegijum Predstavničkog doma PSBiH u proširenom sastavu, broj: 01-34-1-1523/16, od 23.05.2016. godine Predstavnički dom je na 29. sjednici, održanoj 11.05.2016., usvojio zaključak kojim je potrebno formirati Istražnu komisiju koja bi utvrdila stanje u Izvozno-kreditnoj agenciji Bosne i Hercegovine, da li su ispoštovane sve zakonske norme u poslovanju Agencije. Kolegijum Doma u proširenom sastavu utvrdio je Prijedlog zaključka. Prijedlog zaključka ste dobili. Otvaram raspravu. Prijedlog je formiran tako što je svako iz kluba, svih klubova u Predstavničkom domu dao po jedno ime. Nema prijavljenih za raspravu, zaključujem raspravu. Prije nego što pređem na 22. tačku predlažem da se Dom izjasni o objedinjavanju rasprave o tačkama od 22. do 25. dnevnog reda. Pripremite se za glasanje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 141
Mogu li kratko dobiti riječ.
Samo momenat, ne može odmah, samo momenat ima zamjenik predsjedavajućeg Džaferović da prokomentariše.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Da, kako bih kazao, svaka stvar je ovdje bitna, svaka tačka dnevnog reda je bitna i ovaj Sporazum sa Ukrajinom je također bitna stvar. Ne bih volio da preko toga pređemo tek tako, jer možemo naslutiti šta će se dogoditi sa ratifikacijom, odnosno dozvolom za ratifikaciju, odobrenjem kad je u pitanju taj Sporazum. Vjerovatno će on ovdje doživjeti, ako bi smo išli na glasanje, sudbinu da ne dobije saglasnost za ratifikaciju. Ja bih da mi ovu tačku dnevnog reda odložimo, da se ne izjašnjavamo, da još jedanput na komisiji zajedno sa Vijećem ministara raspravimo šta je zapravo to što je sporno i da se vidi možemo li to šta popravljati. Mi ne možemo popravljati sporazume koji su zaključeni. Neće biti problem da i idući puta, ako ne bude bilo većine kod onih koji ga ne žele podržati, ne podržimo, ali bi bilo pametno da ga danas skinemo i da mu damo još jednu šansu kroz ovu raspravu u komisiji uz učešće Vijeća ministara. Prema tome ja predlažem, predsjedavajući, da se ne izjašnjavamo o ovom Sporazumu sa Ukrajinom, da odložimo izjašnjavanje do iduće sjednice, a da zadužimo našu komisiju da raspravi taj Sporazum zajedno sa Vijećem ministara i da se vidi šta je sporno i da li to što je sporno je moguće uopće mjenjati. Toliko, hvala vam.
Znači, staviću na glasanje prijedlog. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 142 Pa dobro ja kažem staviću na glasanje prijedlog da i Vi znate. Imate još diskusiju, Denis Bećirović.
Mi smo jutros imali raspravu na sjednici Komisije za vanjske poslove i kolega Đonlagić i ja smo iznosili argumentaciju zašto ovakav jedan Sporazum treba prihvatiti, s obzirom da je riječ o sporazumi, da kažemo, tipske prirode. Ovakvih smo na desetine sporazuma izglasali. Međutim, kolega Bosić je bio prvi, a nakon toga i kolegica Majkić koji su glasali protiv, tako da je bilo 2 protiv i 2 za, na kraju je odlučio peti glas, SDA nije podržala ovakav prijedlog u Komisiji za vanjske poslove. Stoga bi nakon ove diskusije kolega Džaferoviću bilo dobro da kažete zašto vi iz SDA na Komisiji danas niste glasali za i imali bi potvrdu Komisije prije ovog glasanja?
Zamjenik predsjedavajućeg Džaferović, ispravka krivog navoda.
Ne znam, stvarno ne znam gospodine Bećiroviću, mislim ne mogu da pratim baš svaki detalj ni ko je bio na Komisiji iz SDA, ni kako je glasao, niti je to moja obaveza na kraju krajeva. Ja sam, dakle, izašao ovdje, i na kraju krajeva taj Izvještaj Komisije nije izvještaj povodom zakona, on uopće nije, kako bih ja kazao, u onom rangu kada imate negativan izvještaj povodom zakona, ovo je nešto drugo kao povodom rezolucije, dakle ovo je stav Komisije, a Parlament glasa o dokumentu, ne o stavu Komisije. Ja želim samo da, ako možemo, da nešto spasimo da spasimo, da vidimo, uvijek to možemo oboriti, to nikad, to je ovdje vrlo jednostavno, dakle srušiti nešto, ovdje je problem nešto napraviti i ja vas pozivam da mi pokušavamo nešto da gradimo, da pravimo.
Denis Bećirović, ispravka krivog navoda.
Dakle, samo da pojasnimo stvari, ovo o čemu smo govorili u prethodnoj diskusiji to su fakta, evo tu je i kolega Đonlagić i tako se odvijalo. Ja se Vama zahvaljujem na diskusiji, mi koji smo bili jutros na Komisiji mi smo mislili da je to stav Kluba SDA. Iz ove Vaše diskusije vidimo da nije stav Kluba SDA i mislim da je to dobra stvar.
Nermina Kapetanović, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja želim da vjerujem da se Vi kao osoba koja je bila na Komisiji, oprostite što ..., ali moram, možda da podsjetite i Vi gospodina Bećirovića šta je bio razlog, činjenica je da sam ja bila suzdržana, vidjeli ste da je postojala moja dilema. Najprije u Stranci demokratske akcije zastupnici, gospodine Bećiroviću, imaju pravo na slobodu svog mišljenje, bar je meni do sad 143 nikad niko nije spočitavao, Vi ste vidjeli da ja ponekad imam izdvojeno mišljenje i ja sam vrlo ponosna na to. Drugo, bili ste svjedokom danas da predstavnik Ministarstva sigurnosti nije znao da nam odgovori na nekoliko pitanja koja je uvažena predsjedavajuća, gospođa Majkić i gospodin Bosić koja su postavili pitanje. Postojalo je par nedorečenosti vezano za definicije, za terminologiju, odlično je rekao uvaženi profesor doktor Đonlagić, terminologija u načinima prevođenja nije to korektno prevedeno, i meni i vama je jasna. Razvodnjenost u pregovaračkim stranama između Bosne i Hercegovine, u kojoj je Ministarstvo sigurnosti pregovaračka strana, a tamo s druge strane pet različitih nivoa, dakle je dovelo nas kao zastupnike, evo mene u sumnju da li je to prvo korektno prevedeno. Drugo, zabrinjavajuće je da predstavnik Ministarstva sugurnosti nije znao da nam odgovori na pitanje. I treće, ja kažem da je dobro da ljudi imaju pravo na svoje mišljenje. Dakle, možete, danas je diskusija išla tim tokom, ja mislim da zastupnici treba na komisijama da iznose svoje mišljenje, da podijelimo, dakle dileme, eventualne dileme, kakva je postojala, recimo, u Ugovoru sa Bjelorusijom, vi se toga jako dobro sjećate, na Komisiji za vanjske poslove treba da budemo potpuno svjesni da nam je potpuno jasno za šta mi glasamo. Meni danas nije bilo potpuno jasno, a naročito me je brinulo što predstavnik Ministarstva sigurnosti nije znao da odgovori na pitanja koja mu je i gospodin Bosić postavio. Hvala.
Denis Bećirović, ispravka krivog navoda.
Ma, nemam ja šta puno raspravljati, dakle ako Vam jutros eventualno nije bilo jasno, nakon ove diskusije Šefika Džaferovića valjda je svima jasno da je to trebalo i jutros podržati. E sad je drugo pitanje, bolje da ne objašnjavamo šta je to zbog čega jutros nije prošlo, ne ide u prilog vjerovatno ni Vama. Naime, postoji ugovor između Ukrajine i Bosne i Hercegovine, gdje je Ukrajina predstavljena s nekih pet različitih agencija, a Bosna i Hercegovina predstavljena sa jednom – Ministarstvom sigurnosti BiH. Ja ne znam što će nama da uvodimo i ministarstvo unutrašnjih poslova entiteta i druge, Ministarstvo je državno ministarstvo i ima pravo da to radi, ne znam zašto bi ušli na taj teren. I u tom smislu dobro je da se pojasni ova stvar i slažem se s kolegom Džaferovićem.
Senad Šepić, ispravka krivog navoda.
Ja bih predložio da mi glasamo o ovome prijedlogu, jer je to jedini prijedlog bio kojeg je Šefik imao. A druga stvar iz ove rasprave mislim da je dobro da vidimo da se mi stvarno demokratiziramo, znači iznosimo svoje mišljenje, glasamo onako kako mislimo da je najbolje i preuzimamo odgovornost kao što sam razumio kolegicu Nerminu. Iz svega ovoga samo možemo izaći bolji, kako se zove, i jači. A Denisu, ovo što kaže, Klub SDA jedan stav, dakle mi smo toliko velik i ozbiljan Klub da mi možemo tri najmanje stava imati po jednom pitanju i da opet svi budu zadovoljni i ništa. Al' dajte Vi ovo na glasanje Šefikovo i da izađemo iz ovoga.
Damir Arnaut. 144
Samo ispravak krivog navoda kada je gospodin Bećirović u pitanju, ovaj, Klub SBB-a podržava ovo što je gospodin Džaferović rekao, jer je prevashodno cilj da se ovaj Sporazum ratifikuje. Međutim, gospodin Bećirović, dakle mi ovdje ne govorimo o Prijedlogu zakona, i Vi mješate potpuno član 113. i član 139. Poslovnika, je li tako. Jer član 113. jasno drži da je mišljenje komisije kad je negativno onda je potpuno suprotna procedura od onoga što imami kad je član 139. u pitanju kad se radi o ratifikaciji ugovora. Jer je ratifikacija međunarodnih sporazuma je prevashodno ustavna kategorija, dakle, mišljenje komisije nema nikakve veze. Dakle, politizirate, vrlo je jasno da politizirate oko pitanja. Ovdje je samo pitanje hoćemo li imati ovaj Sporazum ili nećemo imati ovaj Sporazum. A Vi politizirate oko mišljenja komisije koje prema članu 139. Poslovnika apsolutno nije relevantno u biti.
Gospodin Mladen Bosić, predsjedavajući Doma, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ma ne, ja ću iznijeti svoje mišljenje, mislim da ste nekorektni prema kolegici Kapetanović, to je bila jasna diskusija i rasprava. U samom Ugovor kaže – sarađuju s jedne strane Ministarstvo bezbjednosti BiH, a s druge strane pet agencija od Poreske uprave do ne znam čega. I zar nije bilo logično da su oni koji su pregovarali imali u vidu ako je s jedne strane takav stav, da onda i s druge strane bude isti stav, i to je sasvim logično. I oko toga se vrtila priča. Treba, ja podržavam ovo da se vrati, da se vidi da li postoji mogućnost u razgovoru sa ukrajinskom stranom da se napravi balans u tom Ugovoru. A ovo što gospodin Bećirović pokušava da žigoše ili stavi sve da svi moraju glasati kako on vidi da treba da glasa mislim da je, da se svi trudimo da ovo postane malo više demokratsko društvo nego što je bilo do sad.
Glasamo sad da se skine s dnevngo reda.
Dobro, prvo glasamo da se odloži rasprava po ovom Sporazumu sa Ukrajinom. Pripremite se za glasanje. Za 22, protiv 7, uzdržanih 10. Postoji entitetska većina i postoji opšta većina. Ovim zaključujem raspravu po dnevnom redu. 15 minuta pauza. Možemo li se pripremiti za glasanje. Molim vas da zauzmete svoja mjesta da krenemo sa procesom glasanja za 30. sjednicu Predstavničkog doma. Glasamo o tački 3. Zahtjev poslanika Mladena Bosića, Šefika Džaferovića ...
A Zapisnik? 145
Moramo zapisnike usvojiti.
Da, izvinjavam se. Tačka 1. – Usvajanje zapisnika sa 28. i 29. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Stavljam na glasanje Zapisnik sa 28. sjednice uz korekciju koje su izvršene u diskusiji.
Stavi i 29.
Molim vas glasamo o 28.
U redu je, slušamo šta nam kaže predsjedavajući.
Za 33, protiv nema, uzdržanih 4. Usvojili smo Zapisnik sa 28. sjednice. Sada glasamo o Zapisniku sa 29. sjednice sa korekcijom gospodina Nikole Lorinović. 34 za, protiv nema, uzdržanih 3. Postoji opšta i entitetska većina, usvojili smo Zapisnik sa 29. sjednice. Prelazimo na 3. tačku – Zahtjev poslanika Mladena Bosića, Šefika Džaferovića i Borjane Krišto za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine po hitnom postupku. Glasamo o Prijedlogu zakona. Za 25, protiv 4, uzdržanih 8. Opšta i entitetska većina postoje, usvojili smo Zakon. Sada glasamo o zaključku kojim bi ovaj Zakon u Dom naroda poslali po hitnoj proceduri. Znači, glasamo o zaključku da se ovaj Zakon i u Dom naroda pošalje po hitnoj proceduri. Pripremite se za glasanje. Za 24, protiv 4, uzdržanih 9. Ima opšta i entitetska većina, usvojili smo prijedlog zaključka. Idemo na tačku 4. – Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Savjetu ministara Bosne i Hercegovine – predlagač: Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti polova, (drugo čitanje). Glasamo o Prijedlogu zakona. ____________(?) Možete ponoviti glasanje. Ponavljamo glasanje. 146 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Tačka 6. Finansiranje političkih stranaka, Mladene, šest. Prijedlog zakona o finansiranju političkih stranaka.
A zar nismo sad glasali?
... sad je bilo gore, sad ste glasali o Zakonu.
Da, da, znači, izvinjavam se. Idemo na tačku 6. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju političkih partija – predlagači: članovi Interresorne radne grupe za izradu izmjena izbornog zakonodavstva, poslanici Borjana Krišto, Hazim Rančić i Lazar Prodanović, (drugo čitanje). Glasamo o Prijedlogu zakona. Za 27, protiv 10, uzdržan 1. Opšta i entitetska većina postoji, znači usvojili smo Prijedlog zakona. 147 Idemo na glasanje o tački 7. – Prijedlog okvirnog zakona o liječenju neplodnosti biomedicinski potpomognutom oplodnjom – predlagač: Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti polova, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije (prvo čitanje). Glasamo o negativnom Mišljenju Ustavnopravne komisije. Za 13, protiv 25, uzdržan 0. Opšta većina ne postoji. Znači, pošto Mišljenje nije usvojeno nadležna Komisija se zadužuje da izradi novo mišljenje u skladu sa članom 113. stav (3) Poslovnika. Idemo na glasanje tačke 8. – Prijedlog zakona o dopunama Zakona o javnim nabavkama – predlagač: poslanik Damir Bećirović, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije (prvo čitanje). Glasamo o negativnom Mišljenju Ustavnopravne komisije. Za 14, protiv 23, uzdržanih 1. Znači, da nema opšte većine i da nije prošlo Mišljenje. Prema tome, nadležna Komisija se zadužuje da izradi novo Mišljenje u skladu sa članom 113. stav (3) Poslovnika. Idemo na tačku 9. – Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Savjetu ministara Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Damir Bećirović, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije (prvo čitanje). Glasamo o negativnom Mišljenju Ustavnopravne komisije. Za 14, protiv 23, uzdržan 1. Prema tome nema opšte većine i Mišljenje Ustavnopravne komisije nije usvojeno, odnosno nadležna Komisija se zadužuje da izradi novo mišljenje u skladu s članom 113. stav (3) Poslovnika. Tačka 10. – Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Za 32, protiv 5, uzdržan 1. Postoji opšta i entitetska većina, Izvještaj je usvojen. Tačka 11. – Izvještaj o radu Savjeta ministara BiH za 2015. godinu. Prvo glasamo o usvajanju Izvještaja. Za 25, protiv 7, uzdržanih 6. Postoji opšta i entitetska većina, znači usvojen je Izvještaj. Glasamo sada o zaključcima iz mišljenja komisija. Prvo glasamo o zaključcima iz Mišljenja Komisije za spoljnu trgovinu i carine. Za 28, protiv 5, uzdržanih 5. Postoji opšta i entitetska većina, zaključak je usvojen. Sada glasamo o zaključcima iz Mišljenja Komisije za finansije i budžet. Za 27, protiv 5, uzdržanih 6. 148 Opšta i entitetska većina postoji, zaključak je usvojen. Glasamo o zaključku Nikole Lovrinović. Za 18, protiv 11, uzdržanih 9. Postoji opšta i entitetska većina, zaključak je usvojen. Glasamo o zaključku iz Mišljenja Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-bezbjedonosne agencije. Za 27, protiv 5, uzdržanih 6. Postoji opšta i entitetska većina, zaključak je usvojen. Glasamo o zaključku Maje Gasal-Vražalica. Za 13, protiv 21, uzdržanih 4. Nema opšte većine, znači nije zaključak usvojen. Glasamo o zaključku Senada Šepića. Za 9, protiv 25, uzdržanih 4. Ne postoji opšta većina, znači zaključak nije usvojen. Idemo na tačku 12. – Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju u 2015. godini. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Za 26, protiv 4, uzdržanih 8. Postoji opšta i entitetska većina, Izvještaj je usvojen. Tačka 13. – Izvještaj o sprovođenju zakona iz nadležnosti Centralne izborne komisije Bosne i Hercegovine u 2015. godini. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Za 36, protiv nema, uzdržanih 2. Postoji opšta i entitetska većina, Izvještaj je usvojen. Tačka 14. – Informacijа o radu Tužilaštva BiH za 2015. godinu. Glasamo o primanju k znanju Informacije. Za 23, protiv 10, uzdržanih 5. Opšta većina postoji, entitetska većina ne postoji u Republici Srpskoj. Odlažemo glasanje uz usaglašavanje. Glasamo sada o prijedlogu zaključka Nikole ...
... kad završimo onda ćemo o zaključku ...
Da ne idemo sad ...
... završili ovo temeljno glasanje. 149
Dobro, idemo na tačku 15. – Razmatranje poslaničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene 27.04.2016. godine, koja glasi: „Predstavnički dom PSBiH poziva nadležne organe Grada Mostara da u najkraćem roku ukinu neprimjerene nazive ulica u Mostaru koje nose imena zavničnika fašističke NDH – Mile Budaka, Jure Francetića, Ante Vokića i Mladena Lorkovića“. Glasamo o usvajanju inicijative. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ne, ne, o inicijativi glasamo.
Glasamo o usvajanju inicijative kako je predložena. Za 23, protiv 9, uzdržanih 6. Postoji opšta većina, ne postoji entitetska većina iz Republike Srpske. Naknadno usaglašavanje.
Kako ti kažeš.
Tačka 15. – Razmatranje poslaničke inicijative Denis Bećirovića
To je ta, to je ta.
A to smo imali sad, izvinjavam se. Tačka 16. – Prijedlog rezolucije ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Entitetska većina.
Ne postoji entitetska većina, naknadno usaglašavanje biće na sljedećoj sjednici. Sad, to je za tačku 15. Idemo na tačku 16. – Prijedlog rezolucije o neprihvatanju izgradnje skladišta i odlagališta nuklearnog otpada, iskorišćenih izvora i istrošenog nuklearno goriva i protivljenju aktivnostima u vezi sa izgradnjom skladišta i odlagališta na Trgovskoj gori, opiština Dvor, Republika Hrvatska – predlagači: poslanici Diana Zelenika, Borislav Bojić i Jasmin Emrić. Glasamo o usvajanju Rezolucije. Za 38, nema protiv, nema uzdržanih. 150 Opšta i entitetska većina postoji, usvojili smo Rezoluciju. Sada glasamo o prijedlogu zaključka Senada Šepića. Za 18, protiv 11, uzdržanih 9. Postoji opšta i entitetska većina, prijedlog zaključka je usvojen. Tačka 17. – Prijedlog deklaracije o osudi govora mržnje – predlagači: poslanici Saša Magazinović, Lazar Prodanović i Senad Šepić. Glasamo o usvajanju Deklaracije. Za 34, protiv 3, uzdržanih nema. Postoji opšta i entitetska većina, Deklaracija je usvojena. Tačka 18. – Prijedog odluke o izmjeni Odluke o imenovanju članova parlamentarnih delegacija – predlagač: Kolegijum Predstavničkog doma PSBiH. Dogovoreno je da se u Odluku dopuni: „zbog promjene skupštinske većine“. Glasamo o usvajanju Odluke uz ovu izmjenu. Za 19, protiv 6, uzdržanih 12. Postoji opšta i entitetska većina, Odluka je usvojena. Tačka 19. – Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o imenovanju Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije – predlagač: Kolegijum Predstavničkog doma PSBiH. Predlaže se ista promjena da u tekstu stoji: da je to „zbog promjene skupštinske većine“. Glasamo o usvajanju Odluke. Za 20, protiv 4, uzdržanih 14. Postoji opšta većina, postoji entitetska većina, znači Odluka je usvojena. Tačka 20. – Prijedlog zaključka Kluba poslanik SDS-a: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Zajedničku komisiju za nadzor nad radom Obavještajno-bezbjedonosne agencije BiH da ispita navode iznesene na javnom servisu – Radio-televiziji Republike Srpske o navodnom učešću Ministarstva bezbjednosti BiH, Obavještajno-bezbjedonosne agencije BiH, kao i nekih stranih obavještajnih službi u organizaciji mirnih protesta koji su održani u Banjaluci 14.05.2016. godine“. Glasamo o usvajanju zaključka. Za 26, protiv 5, uzdržanih 7. Postoji opšta i entitetska većina, zaključak je usvojen. Tačka 21. – Prijedlog zaključka o formiranju Istražene komisije Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za utvrđivanje stanja u Izvozno-kreditnoj ageniciji Bosne i Hercegovine – predlagač: Kolegijum Predstavničkog doma PSBiH u proširenom sastavu. Glasamo o usvajanju zaključka. Za 28, protiv 2, uzdržanih 8. Postoji opšta i entitetska većina, zaključak je usvojen. Tačka 22. – Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju programa posebnih mjera oporavka nakon poplava i upravljanje rizikom od poplava – dio koji se odnosi na Bosnu i Hercegovinu. Glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju. 151 Za 37, protiv nema, uzdržan 1. Postoji opšta i entitetska većina, saglasnost za ratifikaciju je data. Tačka 23. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o Centru za istraživanje i inovaciju Zapadnog Balkana – WISE. Glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju. Za 38, nema uzdržanih i protiv. Postoje sve većine, znači da smo dali saglasnost za ratifikaciju. Tačka 24. donijeli smo odluku glasanjem da se odloži izjašnjavanje. Tačka 25. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Austrije o naučnoj i tehnološkoj saradnji. Glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju. Za 38, nema protiv i uzdržanih. Postoje sve većine, data je saglasnost za ratifikaciju. Ovim zaključujem 30. sjednicu. Napominjem da je naredna sjednica planirana za 15. juni 2016. godine. Hvala vam. Sjedica završena u 22:00 sata.