Sada će iznositi stajalište nezavisnog zastupnika, … [[Upadica se ne čuje]] vi ćete sad reć, vi ćete sad reć jel ne piše gore, g. Ivan Pernar. A vi ćete reć što treba.
Uvažene dame i gospodo, postoji stara narodna izreka, u laži su kratke noge. Tako i mi možemo danas komotno reći da su laži premijera Plenkovića i Butkovića i svih njegovih jataka kratkih nogu, a evo i zašto. Zato jer je Plenković nas ovdje uvjeravao skupa sa svim svojim ministrima da neće poskupiti cijena plina odnosno da građani neće platiti cijenu izgradnje odnosno održavanja neisplativog LNG terminala. Međutim, kao što svi vi znate, ipak će na kraju platiti, a zašto? Zato jer je nedovoljno zakupljenih kapaciteta odnosno nedovoljno je interesa za LNG plin koji bi trebao dolaziti preko Omišlja i zbog toga u RH se uvodi jedan novi namet i novi udar na standard građana, ovaj put u iznosu od 35 kuna godišnje. Naravno, svima je vama jasno da se taj namet uvodi isključivo zato da bi se održavao terminal koji nije isplativ, odnosno naša država postupa protivno tržišnoj logici i klasičnim kapitalističkim načelima, već se vodi socijalističkim konceptom održavanja gubitaša na životu, a na teret hrvatskih građana. Ovaj projekt LNG terminala je klasičan projekt gubitaša. A razlog zašto smo ušli u taj gubitaški posao je ni manje ni više nego u tome što služimo Americi, odnosno Bruxellesu i Washingtonu. Te dvije sile kojima smo odabrali služiti traže od nas da postupamo protivno svojim interesima, odnosno da kupujemo plin koji je skuplji. Ja sam davno rekao Plenkoviću da je taj plin skuplji, LNG od onog koji je cjevovodni, ali džabe je gluhome govoriti i slijepome pokazivati te stoga ovom prilikom apeliram na hrvatski narod da shvati da vlada koje je marionetska po svojoj prirodi, odnosno po odnosu stvari ne može upravljati državom u interesu njenih građana, već isključivo upravlja na korist stranih entiteta, odnosno u korist sila koje su zagospodarile našim prostorom. Pozivam hrvatski narod na otpor sluganskoj politici, odnosno na odbijanje plaćanja reketa koji strana sila nama nameće, a kojem marionetska vlada poslušno izvršava. Cijena od 35 kn nije velika, međutim to je samo jedan u dugom nizu udara na standard i puno gori udar koji su zapadni ti naši prijatelji izveli na nas je pretvaranje centralne banke u mjenjačnicu i zapravo masakriranje države vanjskim dugom, koji će u konačnici u jednom trenutku potpuno paralizirati hrvatsku ekonomiju, društvo, odnosno narod. Pristajanjem na služenje tuđim interesima, umjesto našim vlastitim odnosno izvršavanja tuđe volje umjesto naše vlastite, mi snosimo odnosno činimo povijesnu pogrešku od koje nećemo mi sami imati koristi, već samo štetu. Nažalost, kao što sam rekao, marionetsku vladu to ne zanima i zato pozivam naše građane da na izborima podrže jedinog kandidata za predsjednika koji govori o problemu upravljanja zemlje izvana i o tome da marionetska vlada ne služi interesima vlastitog naroda već stranih entiteta. Hvala.
Sada je na redu iznošenje stajališta poštovanog kolege Ivana Pernara, on nastupa kao nezavisni zastupnik. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo, ako se vaše dijete razboli od cjepiva, odnosno dobije neku nuspojavu gadnu, ozbiljnu ili čak i umre vi pravo na odštetu nemate. Takav je hrvatski zakon. Dok recimo u Americi postoji poseban sud koji se bavi nuspojavama cjepiva i isplaćuju se brojne odštete. Do sada je preko 3 milijarde dolara isplaćeno kroz taj sud. Međutim, u Hrvatskoj ukoliko vam se razboli govedo, znači ukoliko vam umre krava, koza ili ovca ili daje manje mlijeka, što god već, vi imate pravo na odštetu ukoliko je stanje znači na životinji uzrokovano cjepivom. Sad postavlja se pitanje zašto zakonodavac priznaje štetu, odnosno isplaćuje odštetu za štetu koja je nanesena domaćim životinjama a ukoliko se šteta dogodi ljudima onda ne. Je li moguće da ovoj vlasti kao i prethodnoj više vrijedi život jedne krave nego jednog čovjeka. Sudeći samo po ovom banalnom primjeru ispada da da. Također želim upozoriti na čestu praksu a to je da se nuspojave cjepiva marginaliziraju. Znači kaže se ma to što je dijete vrištalo ili to što je dijete imalo jako visoku temperaturu 39, 40 stupnjeva više dana ma to, to nije ni bitno, to nema smisla ni prijaviti. A s druge strane se teške nuspojave često negiraju. Ako npr. vaše dijete nakon cjepiva razvije jako visoku temperaturu počne vrištati i nedugo nakon toga doživi epileptični napad ili recimo prestane disati ima epizodu apneje reći će zdravstveni stručnjaci da se radi o pukom slučaju. Isto tako ako se vaše dijete cijepi i nedugo nakon toga prestane govoriti a do tada je govorilo recimo mama, tata, baba, mahalo rukama, odazivalo se kad bi ga dozivali itd., a nakon cijepljena je to prestalo odnosno razvilo klasične simptome autizma vama će isto zdravstveni stručnjaci reći ma ne, ne, možda čak i je autizam odnosno dijagnosticiran će biti kasnije ali sigurno nije od cjepiva. Kao a zašto je dijete prestalo govoriti, mi to ne znamo. Također moram reći da postoje brojna stanja poput artritisa koji su čak i priznati kao nuspojava cjepiva. Međutim, osim naravno artritisa imate hashimoto bolest to je autoimuna bolest štitnjače. Imate puno djece koja razviju i dijabetes neposredno nakon cijepljenja. Međutim, sustav u pravilu nuspojave odnosno autoimune bolesti koje se razvijaju neposredno nakon cijepljenja negira. Međutim određene nuspojave je nemoguće negirati zato jer je njihova pojava vremenski toliko brza odnosno kako bih rekao događa se neposredno nakon cjepljenja s jedne starne i s druge strane vrlo su očiti njeni simptomi. Npr. dođu cjepitelji u školu cijepiti djecu, jedno dijete se cijepi i vrlo brzo, znači kroz par sati ili kroz jedan dan ostane zapravo paralizirano, nepokretno. I u takvim slučajevima oni ne mogu osporavati nuspojavu dok recimo ako dijete razvije artritis, čak i ako je navedeno u nuspojavama cjepiva da je to moguće oni će reći ma gle to se dogodilo tipa par mjeseci nakon cijepljenja ne možemo mi sad to kao priznati. Međutim, ili npr. imate u slučaju Alme Demirović, njenom djetetu je otpala kosa nakon cijepljenja, vrlo gadna stvar ljudi moji. Ali za razliku od svih ovih bolesti, odnosno autoimunih bolesti koje sustav negira, kao što sam napomenuo neke poput paralize neposredno nakon cijepljenja ne mogu negirati, međutim čak i u takvim slučajevima odštetu ne isplaćuju. A koliko je to uzelo maha govori vam činjenica da mi imamo manje nuspojava priznatih nego što je uopće navedeno u uputama o lijeku, odnosno o cjepivu što znači da ih sustav sustavno ne priznaje, odnosno banalizira. Hvala.
Slijedeći će biti nezavisni zastupnik Pernar, pa izvolite.
Uvažene dame i gospodo, nema vas ovdje puno, nažalost, ali upozorit ću vas na to da mi 12.11. počinje suđenje odnosno zakazano je prvo ročište u slučaju grafiti u kojem me DORH tereti da sam ispisao političku parolu na zgradi u Sesvetama. Htio bi reći da taj slučaj sam po sebi je tragikomičan tim više što zemlje EU osuđuju kada bi se recimo nekog grafitera političkog grafita procesuiralo u Bjelorusiji, onda EU tvrdi da je to politička represija. Međutim, kada se u RH ide sudit saborskom zastupniku zbog političkog grafita onda oni to ne vide kao političku represiju, nego vladavinu zakona i to je isti onaj DORH koji je vođen na katastrofalan način. Imali ste slučaj da je nedavno pala optužnica protiv tajkuna Miroslava Kutle za izvlačenje novca iz Dione, nogometaša Luke Modrića za davanje lažnog iskaza, direktore HAC-a i autocesta Rijeka-Zagreb Marija Crnjaka, Jurice Prskala, Josipa Sapunara i Zlatka Korpara za izvlačenje novca, onda za zlouporabu položaja i ratnog profiterstva protiv Ante Marijana, Ivana Radoševića, Tomislava Draguna i Lovorku Dragun Mirković iz slučaja Croatia bus, pala je i prijava odnosno sud je odbacio i DORH-ove teze za Đuru Gavrilovića i Ivana Radoševića za ratno profiterstvo, pala je prijava DORH-a i za, i protiv Taxi Camea za utaju poreza, protiv Željka Bulata iz Nacionalnog parka Krka zbog primanja mita, protiv Slavena Žužula vlasnika Sklad gradnje zbog farbanja tunela i ta je optužnica DORH-ova pala, pala je i optužba protiv odvjetnice Ane Birmiše za preprodaju heroina, Milana Bandića i suradnika u aferi štandovi, HDZ-ovca Božidara Kalmete za izvlačenje novca iz HAC-a, HDZ-ovca Ivicu Carevića iz Brela za muljaže sa zemljištem, pala je i optužnica DORH-ova protiv HDZ-ovca Ivice Kirina za Fimi mediju, kao i protiv samog HDZ-a u istom slučaju. Moram napomenuti da javnost je upoznata i sa slučajem Željke Pokupec koja je bila smijenjena sa čelnog mjesta Županijskog državnog odvjetništva u Zagrebu na zahtjev Dinka Cvitana zbog propusta i nepravilnosti u radu koji su za posljedicu imali manjkavu optužnicu koja je kasnije naravno povučena odnosno pala i to prema riječima Dinka Cvitana, to ne tvrdim ja, a poznat je i slučaj nedavno uhićenog zamjenika zagrebačkog Općinskog državnog odvjetnika Ferhata Čančara protiv kojeg USKOK vodi istragu zbog sumnje da je u zamjenu za mito odustao od, od podizanja optužnice protiv Tomislava Sablje zbog kaznenog dijela prijetnje. Dnevno HR piše da je u lipnju 2005. Čančar stegovno odgovarao pred Državno odvjetničkim vijećem zbog „neurednog vođenja predmeta u 7 slučajeva što je dovelo do 6 zastara“. Kaže Dnevno da je Čančar pred vijećem priznao da nije poduzimao potrebne radnje ili ih nije poduzimao u zakonskom roku. Ja postavljam pitanje je li moguće da su navodi Dnevnoga istiniti, a ako jesu kojim slučajem, kako je moguće da je Čančar nastavio raditi u DORH-u? Sve u svemu DORH po mome sudu predstavlja instituciju odnosno tijelo koje štiti kriminal, DORH predstavlja tijelo koje zakazuje uvijek u onim ključnim istragama, uvijek u onim predmetima gdje je davno trebalo donijet odluke, one se nikad nisu donosile ili kad su se donosile već su bile u zastarama i naravno, pa što reći, evo imate slučaj Kalmete, evo znači kolko su oni taj postupak vodili već 10.g. ga nisu u stanju bili dovršit odnosno dovršeno je oslobađajućom presudom, pa ja pitam na temelju čega je onda uopće DORH i donio odluku da se tog čovjeka sudi ako dokaza nije bilo kao što sud smatra. Znači, ili s druge strane ako je dokaza bilo, gdje su ti dokazi, zašto nisu izneseni? Smatram da treba napravit veliku smjenu u DORH-u i da bi se DORH umjesto pisanjem grafita trebao baviti ozbiljnijim predmetima za egzistenciju svakodnevni život hrvatskog naroda. Nažalost, DORH se time ne bavi i DORH je po mojem sudu postao prijetnja za opstanak pravne države ili možda je to pogrešno reć jer pravne države nema, bolje je reći jedan od alata koji hrvatsku pravnu državu sprječava da se stvori, znači jednostavno nažalost radom DORH-a nisam zadovoljan. Hvala.
Hvala lijepa.
Sada je na redu iznošenje stajališta Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata i govorit će g. Mirando Mrsić. Izvolite, Mirando.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Milijuna kuna su potrošeni za promotivnu kampanju koje je tadašnji ministar rada uvjeravao građane kako će, ako se ne prihvati zahtjevi sindikata, citiram, sindikalni referendum rezultirat će smanjenjem mirovina ili zaduživanjem naše djece. To je govorio Pavić prije ljeta. Danas Pavić šuti. Danas je Vlada prihvatila inicijativu 67 je previše, a Pavić je 26. ožujka ove godine za Jutarnji list izjavio, citiram, ova inicijativa je opasna za destabilizaciju mirovinskog sustava. Što je to u inicijativi u ožujku bilo destabilizirajuće, a evo danas na Vladi više to nije destabilizirajuće i Vlada je odlučila prihvatiti sve zahtjeve sindikata? Današnji potez Vlade je dokaz da je Pavić svjesno obmanjivao građane, ali ne samo da je svjesno obmanjivao građane, to HDZ često radi, radi ovih 20-tak i više godina, to nije ništa čudno, ali je trošio naše novce, trošio je novce koje mi uplaćujemo u budžet, u proračun, financirajući kampanju koja je pokušala dokazati građanima da ako ne uštedimo 40 milijardi, da će nam propasti mirovine. Upravo evo sada u medijima, izjava ministra Marića koji kaže da inicijativa 67 je previše, neće dovesti do destabilizacije sustava i nemogućnosti isplate mirovine. Milijuni kuna su bačeni u vjetar, mogli smo za to izgraditi vrtiće, mogli smo urediti škole, a sve je to bila samo zato da se obraz Plenkovića i Pavića spasi pred briselskom komisijom. Očekujem da će Pavić danas do kraja dana podnijeti ostavku jer je Vlada danas potvrdila da inicijativa 67 nije opasna i nije destabilizacija mirovinskog sustava. Ujedno postavljam i pitanje ministru Aladroviću koji je sekundirao ministru Paviću i držao mu svijeću koji je isto tako obmanjivao javnost, zašto je danas onda digao ruku na Vladi za prijedlog da se prihvati 67, inicijativa 67 je previše. Ako su sindikati, ako su zahtjevi sindikata bili destabilizirajući, ne tako davno, kao što je tvrdio, što je to danas što više nije destabilizirajuće jer očito da ministru Aladroviću je važnija fotelja ministra nego obraz. I moja poruka Plenkoviću, dok sam bio ministar, sa sindikatima sam postigao dogovor oko rada sa 67 godina, a vi ste ga ukinuli, pomaknuli rok na raniji odlazak samo zato da se dodvorite birokratima u Bruxellesu. To je vaša politika, a protiv te politike je ustao narod sa 700 tisuća potpisa. U najvećoj krizi 2011. smo odmrznuli mirovine koje je zamrznuo HDZ. Nismo ih smanjili, imali smo socijalni dijalog. Vi ste krivi i Pavić i Aladrović i Plenković što smo potrošili milion EUR-a na kampanju koja je bila potpuno bespotrebna. Mirovinski sustav će doživjeti kolaps, ali ne zbog odlaska sa 67 ili 65 godina, nego će doživjeti kolaps zbog povlaštenih mirovina, zbog bujanja braniteljskih mirovina koja su svakim danom sve više i više ih imamo u sustavu, ali očito da nemate hrabrosti dirnuti u osinje gnijezdo povlaštenih mirovina u Hrvatskoj. Mi smo to napravili 2014., a i ste to dolaskom na vlast ukinuli i željeli ste to kompenzirati za 67 je previše i sada ste dobili to što ste dobili. S ove govornice pozivam sindikate da inzistiraju na održavanju referenduma, jedanput ih je HDZ prevario oko potpisa za referendum oko Zakona o radu i nisam siguran da će ova Vlada ispuniti jer ovo nije vjerodostojna Vlada nego nevjerodostojna Vlada i nisam sigurna da će ispuniti ovo što je Plenković danas rekao jer može se ta, u dva dana već poslati zakon u proceduru. Zato pozivam sindikate da ustraju u tome, da građani izađu na referendum i da pokažu što misle o ovoj nesposobnoj Vladi Andreja Plenkovića, najnesposobnijeg ministra od samostalnosti RH. Hvala lijepo.
Slijedeći klub zastupnika je onaj HSS-a i Demokrata u ime kojih će govoriti poštovani zastupnik Željko Lenart.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Tema o kojoj bih ja govorio, a kroz proučavanje poljoprivrednog zemljišta u Hrvatskoj podatke na koje smo naišli u HSS-u je poražavajuća i htio bih o ovoj temi obavijestiti i javnost ali i apelirati na vladajuće da poduzmu neke korake u rješavanju ovog problema. Što se tiče državnog poljoprivrednog zemljišta i onoga koje je u privatnom vlasništvu u Strategiji gospodarenja zemljištem čiji autor je bila Račanova vlada kada je HSS držao Ministarstvo poljoprivrede stoji podatak da je 3.187.000 hektara državnog, opće poljoprivrednog zemljišta u RH od čega oko 2.000.000 u privatnom vlasništvu i milion i 100 i nešto u državnom vlasništvu. Rađeno je na temelju podataka Zavoda za statistiku iz 1999. godine. 2016. godine imamo situaciju da Agencija za poljoprivredno zemljište u RH navodi da ukupno ima 2.700.000 hektara zemljišta poljoprivrednoga, od toga 738.000 neobrađenog, obrađuje se 1.100.000 hektara, a jednostavno je 850.000 hektara nestalo, ne vode se nigdje. Zbog čega je to bilo bitno? Bitno je reći da su iznosi iz fondova ruralnog razvoja puno manji nego što bi trebali imati da su sve površine u funkciji poljoprivredne proizvodnje što je razlika otprilike 2 do 3 milijarde EUR-a za ovo razdoblje, a to čini negdje 5 do 6% povećanja BDP-a. Vidite koliko kroz nekoliko godina se bitno mijenjaju podaci kao da netko to zemljište odvozi iz RH, ono nestaje, kao da nas je netko okupirao pa nam je uzeo to zemljište, no međutim očito postoji nekakav problem sakrivanja poljoprivrednog zemljišta i stavljanja izvan poljoprivredne proizvodnje jer očito se čuva ta površina za nekoga ili za nešto ne znam što. Evo ponukan ovim razlikama koje sam vidio, a kad obrađujete ovu temu vidi se tu još puno tih nepravilnosti uputio sam zastupničko pitanje Ministarstvu poljoprivrede u kojem ih tražim odgovor na koliko je u proteklih godinu dana, a koliko u proteklih 15 godina površina poljoprivrednog zemljišta prevedeno u šumsko ili građevinsko zemljište? I ono što me šokiralo, šokirao me odgovor. Ministarstvo poljoprivrede potpisuje ga nova ministrica iako ona očito nije kriva za ove podatke, Ministarstvo poljoprivrede mi odgovara da je u 2018. godini prenamijenjeno iz poljoprivredne u nepoljoprivredne svrhe 2.716 hektara. To je otprilike 10% površina koje je radio nekadašnji Agrokor, znači radi se o velikoj količini u jednoj godini, a ono što još više šokira da ministarstvo nema podatke za proteklih 15 godina koliko se je zemljišta prenamijenilo iz nepoljoprivredno, iz poljoprivrednog u nepoljoprivredno. Ne samo Ministarstvo poljoprivrede već i uredi državnih uprava po županijama. Kako radi naša uprava? Ovo je dokaz da očito nitko ne radi svoj posao kako treba. Poljoprivredno zemljište u RH je strateški resurs za proizvodnju hrane, ali i za očuvanje pitke vode koja se taloži u nižim slojevima. Kaže poslovica da jedino žena i zemlja rađaju, ali nažalost ova država i HDZ-ova vlast uništavaju i jedan i drugi resurs. Nestaje poljoprivredno zemljište za poljoprivrednu proizvodnju, isto tako mlade žene odlaze iz RH živjeti i raditi i vjerojatno se nikada više neće vratiti u RH. Draga gospodo, dragi građani zamislimo se nad ovim podatkom i pokrenimo se jer na ovaj način nećemo imati gdje proizvoditi hranu, a ostat ćemo i bez novih naraštaja. Hvala lijepo.
Hvala lijepa.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege danas ću govoriti u, o jednom od tri krovna zakona Ministarstva regionalnoga razvoja odnosno ne činjenju Ministarstva regionalnoga razvoja i apsolutnom neradu i baš ću to danas govoriti i pozvat resornog ministra i pitat zašto je to tako uoči Dana regionalnog razvoja koji bi se trebali održati slijedeći tjedan u Šibeniku. Naime, točno prije godinu dana u ovoj sabornici smo raspravljali o jednom krovnom zakonu koji kreira i sukreira život 200.000 stanovnika na brdsko-planinskom području Hrvatske. Točnije utječe na život Dalmatinske zagore, Gorskog kotara, dijela Hrvatskog zagorja. Kroz cijeli zakon cijeli zakon se definirala dva pojma koja će biti izrazito važna i bitna za gospodarstvenike s tog područja i stanovnike s tog područja. Definirali su se zakoni gorske iskaznice, definiralo se pojam gorske iskaznice i gorskog proizvoda. U zakonu jasno stoji da je šest mjeseci od dana stupanja na snagu, a zakon je stupio od 1.1. bi se trebali donijeti pravilnici koji su trebali regulirati apsolutno sve te pojmove da bi našim stanovnicima, ali i našim gospodarstvenicima se olakšao život na brdsko-planinskom području Hrvatske. No da li je to tako? Apsolutno nije. Prošlo je više od devet mjeseci, ulazimo u deseti mjeseci, ništa se nije napravilo. Ne da se nije napravilo, nemamo ni nacrte tih pravilnika pa se postavlja pitanje što ljudi u Ministarstvu regionalnog razvoja uopće rade. Poglavito se postavlja pitanje ako vidimo Zakon o otocima gdje vidimo sada na pojedinim otocima probleme s opskrbom pitke vode. Zakon o potpomognutim područjima gdje vidimo da nema određenih pomaka prema tim područjima koji doživljavaju demografske slomove. Postavlja se zaista pitanje što rade brojni službenici u uredima u upravama krovnog ministarstva koje bi trebalo govoriti o regionalnoj ujednačenosti Hrvatske odnosno da stanovniku s područja upravo brdsko-planinskog područja Hrvatske bude ujednačen životni standard kao i nekog urbanog područja Zagreba, Rijeke, Splita, Osijeka ili slično. Zaista mi nije jasno da evo ulazimo u zadnju godinu mandata ove Vlade, svima su puna usta i Gorskog kotara i Dalmatinske zagore i svi izražavaju žaljenje za tim prostorom, dolazeći na mnoge manifestacije koje se organiziraju, a mi nismo bili spremni donijeti jedan sistemski zakon koji bi omogućio lakši život na tom području. Ne da nismo bili spremni donijeti reformski zakon, donijeli smo zakon čisto da se donese i to smo mi iz oporbe i naglašavali velike manjkavosti. Ali ovaj nerad me zaista fascinira da šest mjeseci nekome u ministarstvu nije potrebno da donese pravilnike, a u onim pojmovima koji su bili kao za tadašnju ministricu od krucijalnog značaja za brdsko-planinsko područje Hrvatske. 200 tisuća ljudi živi na tom području. Znači nije riječ o jednom gradu i jednoj općini, jednom dijelu Hrvatske oko 200 tisuća ljudi. Šest mjeseci mi ne možemo, nismo sposobni i ne znamo kako donijeti pojedine pravilnike. Pa ako nismo sposobni i ne znaju nek odu u Švicarsku, nek odu u Austriju pa nek prepišu sve ono što su te države radile za svoja brdsko-planinska područja. I sada ćemo uredno doći na Dane regionalnog razvoja u Šibeniku gdje će kompletno doći premijer, doći će resorni ministar, doći će svi ostali ministri i onda ćemo ponovno pričati o regionalnom razvoju Hrvatske ujednačenom, o jednakim pravima svih, a nismo sposobni u šest mjeseci donijeti pravilnike da bi definiralo što je to gorska iskaznica, što je to hrvatski gorski proizvod, koje beneficije imaju stanovnici, koje beneficije imaju gospodarstvenici. A kako se odnosimo prema brdsko-planinskom području i potpomognutom području vidjeli smo sada i po primjeru Knina, Kninske bolnice, dugovanja su preko 15 milijuna kuna. I ova ovršenja što se tiče jednog milijuna kuna puno su veća, iznose preko 15 milijuna kuna i neka se konačno javnosti kažu koja su i kolika dugovanja, tko upravlja tom bolnicom, tko čini upravna vijeća te bolnice i tko je za to kriv. Hvala.
Slijedeća, slijedeći Klub zastupnika je onaj HSS i Demokrata u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Lenart. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, samo ne znam da li će se vidjeti od ove dimne zavjese ali pokušat ću da me ipak čuju ljudi. Svi koji su bili na otvorenju jesenskog sajma, Poljoprivrednog sajma na Gudovcu u govoru ministrice poljoprivrede gospođe Marije Vučković čuli su obećanje poljoprivrednim proizvođačima da će do kraja listopada biti isplaćen avans za potpore kao što to inače svake godine bude krajem godine. Svi su poljoprivredni proizvođači se poveselili tom obećanju, neke svoje investicije su prilagodili i tome, no međutim ono što sada dolazi s terena, svakodnevno zovu i govore da je izgleda ministarstvo promijenilo stav i da će to biti tek krajem 11. mjeseca što naravno narušava poslovanje poljoprivrednih gospodarstava, pogotovo obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava. Koliko doznajemo da je naputak Europske komisije da zbog teške godine i teškog poslovanja u 2019. godini se može isplatiti avans do 75% ukupnog izbora za poljoprivredne potpore. Stoga, evo na temelju naših proizvođača koji su zamolili da se postavi ovo pitanje na sabornici pitam ministricu i apeliram na nju da to stvarno bude onako kako je obećala do kraja listopada. Njezino obećanje su čuli i svi oni koji su bili na otvorenju, ali su i prenijeli mediji te stoga je zapisano ono što je obećano i nadam se da će tako biti provedeno. Evo ovim želim potaknuti Ministarstvo poljoprivrede ukoliko je razmišljalo o tome da ipak ne isplati u listopadu, nego negdje kasnije da to učini onome što je obećalo. I u ovom dijelu preostalog vremena bih se osvrnu na gospodu državnog tajnika Nekića i kolegu Borića koji su jučer me evo govorili o meni, iako nisam bio prisutan ovdje, omalovažavajući i govoreći da nešto ne razumijem i ne znam. Pa bih eto dragoj gospodi zbog moje izjave koje sam rekao da je župan Žinić zaposlio svog sina kao dogradonačelnika u Glini, namjerno sam rekao zaposlio, ako gospoda misle da ne razumijem o čemu se radi, ja sam prošao sve razine uprave od lokalne kao vijećnik, regionalne kao vijećnik u skupštini, pročelnik, dožupan, pa do državne kao državni tajnik i danas zastupnik u Hrvatskog saboru i da gospodi na znanje da znaju i da sam položio državno stručni ispit iz uprave i jako dobro znam kako se bira gradonačelnik, a znaju i oni to i znaju da se gradonačelnik bira imenom, a da dogradonačelnici dolaze u paketu. Stoga, gospodin Župan je svoga sina nametnuo gradonačelniku u paketu i na taj način ga je zaposlio jer grad Glina je najsiromašniji grad u Sisačko-moslavačkoj županiji, ima dogradonačelnika, pročelnika, a grad iz kojega ja dolazim Kutina isto ima HDZ na vlast, ali nema ni jednog dogradonačelnika profesionalca, iako je daleko bogatiji od Gline i ima daleko veći proračun. Pa evo, drugi puta gospoda kada se žele nadmetati neka to čine kada sam ja ovdje pa ćemo se raspravljati o znanju i neznanju, a mislim da je njih pogodila moja izjava u kojoj sam rekao da se HDZ boji gubitka vlasti i da poslaguje upravu županijsku, pojačava sa uredima državne uprave jer upravo su i uredi državne uprave u određenom dijelu sudionici izbornih procesa. Hvala.
Dobro, nastavljamo dalje. Slijedeći je kolega Davor Vlaović ispred Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata, izvolite kolega Vlaović.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Kolegice i kolege, evo pod dojmom upravo završenog prosvjeda medicinskih sestara, nekoliko riječi o ovoj temi jer ovih dana ste imali u medijima niz poruka, a ono što zvoni u ušima je da su neki izjavili i zdravstveni sustav je mrtav, 20 bolnica je ovršeno, župani izjavljuju mi nemamo novca za sanaciju bolnica, a evo medicinske sestre poručuju bolnice će postati mrtvačnice i kad to sve čujete, očekujete da će Vlada i resorno ministarstvo hitno reagirat, poruke koje ovdje odašilju u javnost su mi više ne možemo, novca nema, više se ne može, pa poštovani ministre zdravstva, poštovani članovi Vlade RH, može i mora se više jer ako je jedna Rumunjska mogla podići plaće svojim medicinskim sestrama za više od 50% onda se mora nać načina da se ispoštuju zahtjevi medicinskih sestara iz RH, a preko 30 000 ih je i traže samo 25% povećanje osnovice plaće, dodatak na radni staž i zapošljavanje medicinskih sestara … [[Govornik se ne razumije]] puno informacija koje smo dobili da ih preko 12 000 nedostaje u RH. Ako na jednom odjelu u Petrovoj jedna medicinska sestra dežura na 24 trudnice, onda je to 48 pacijenata, da li je to moguće izdrživo, pitam vas da li je to moguće izdrživo i s pravom su se okupile i ovdje prosvjedovale, a htjeli su ih ušutkati kako oni izjavljuju. Pa zašto ušutkati, pa treba im pomoći, podići plaće i osigurati da imamo dostupnu zdravstvenu skrb jer ako nema njih tko će pacijentu dati lijek, pa nam njima počiva cijeli zdravstveni sustav, na njima i liječnicima, ako su oni nezadovoljni, ako ih nema, onda nema ni zdravstvenog sustava. Da, i može i mora se više, a ako ministar ne zna onda je red da ode i da prepusti nekome tko to zna i tko to može jer ako se moglo nać novca 4,5 milijarde za brodogradnju, ako se moglo naći 250 milijuna za Croatia airlines, onda se mora naći i za, novca za 30 000 medicinskih sestara u RH jer sutra će ih biti još manje. Strašna je ona poruka s transparenta, 2020. i Austrija ukida zabranu zapošljavanja stranaca, otvara se prostor za dodatni odlazak medicinskih sestara i drugih struka iz RH. Ako mi kao država ne vodimo brigu o tome, ako ne reagiramo na vrijeme, ako ne preveniramo takva događanja onda će biti još prosvjeda, bit će još prosvjeda, evo već slijedeći tjedan najavljuju prosvjede i učitelji i nastavnici, pa zašto? Pa zato što isto tako imaju premale plaće, a na njima se želi evo i danas novi Zakon o obrtu graditi nekakva nova budućnost, nova šansa za našu djecu, onda se ne može očekivat da učitelj plaću ima kao početnik 6.867,00 kn ili sa 10.g. radnog staža 7.209,00 kn u RH. Tu se ne može očekivati od učitelja da daje sebe i da radi sa djecom, da se usavršava, a nema novca ni za njegovo usavršavanje, nego mora pisat EU projekte da bi mu se dala nekakva veća plaća. Pa ako piše EU projekte i radi na EU projektu onda nema vremena se bavit s djecom, tu smo u koliziji ako želimo da djeca stječu znanja i vještine da sutra mogu upisat fakultete jer vidimo da je ostalo preko 11 000 slobodnih mjesta, onda nešto ne štima. Pa i rektor Boras najavljuje razmišljanje o ukidanju državne mature, pa kome smeta državna matura? To je jedini test gdje su svi učenici i đaci imaju iste testove u cijeloj RH i gdje se može i vrednovati i njihov rad i rad njihovih učitelja i profesora. Kome to smeta? A očito nekima koji žele upisivati na fakultete po rođačkoj vezi ili po stranačkoj iskaznici, ajmo ukinut državnu maturu i stvarat centre moći u Zagrebu i nekim drugim centrima, a Brod sveučilištu ne može, nema novca, nema za medicinske sestre, nema za učitelje, nema za Sveučilište u Brodu, pa kakvo mi to društvo gradimo? Društvo jednakih šansi, društvo koje će mladima dat šansu da se zapošljavaju u RH ili društvo koje će emigrirati, koje će sjesti na Croatia airlines i otići iz RH? Hvala lijepo.
Hvala.
Sada je na redu gospodin Željko Lenart.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege, evo danas ću govoriti o načinu zlostavljanja u obitelji koji omogućuje Članak 424. kroz stavak 4. Obiteljskog zakona. Taj članak glasi ovako: Centar za socijalnu skrb dužan je u ime djeteta pokrenuti voditi postupak radi uzdržavanja ako roditelj s kojim dijete stanuje to pravo ne ostvaruje iz neopravdanih razloga dulje od 3 mjeseca od dana kada je dijete steklo to pravo. Što znači u biti ovaj članak? Znači da osoba koja je dužna plaćati alimentaciju ukoliko 3 mjeseca uzastopno nije platila alimentaciju tek tada nastupa obaveza centra za socijalnu skrb da pokrene postupak protiv te osobe. Nažalost zbog ovih 3 mjeseca uzastopno dolazi do velikog broja zloupotreba ovog članka i izbjegavanja obaveze, a s time i maltretiranja tj. zlostavljanja djeteta s kojim, roditelja s kojim dijete stanuje. Znači, Članak 309. govori da uzdržavanje za dijete uvijek se određuje u novčanom obliku. Zloupotrebe koje se dešavaju zbog ovog članka su neredovito plaćanje iznosa određenog sudskim rješenjem, znači tri mjeseca uzastopno nakon toga tek sankcije, a mnogi obveznici plaćanja uzdržavanja to iskorištavaju na način da plate jedan mjesec u ta tri, da plate kada im se prohtje, da ne plate ukupan iznos koji je određen sudskim rješenjem, da kupuju djetetu darove kojima bi pridobili dijete, a onda to drugom roditelju s kojim dijete stanuje predstavljaju kao da su na taj način platili alimentaciju. Znači ovaj zakon omogućuje da se većina tj. nekih roditelja osvećuje drugom partneru kroz vid ovoga, da se kroz vid neplaćanja alimentacije ili poklona bori za naklonost djeteta i okreće dijete protiv drugog roditelja i niz drugih mogućnosti koje se ovdje dešavaju, a trpe ovdje uglavnom majke koje se uglavnom skrbe kojima sud dodjeljuje dijete koje skrbe o djetetu, koje često puta ne mogu naći posao ili rade za niže plaćene poslove i vrlo im je bitan taj dio uzdržavanja koje je drugi roditelj dužan plaćati. One se kroz život i kroz taj problem bore s time vrlo teško, teško im je u životu podizati to dijete jer nemaju pomoć ili ne redovito imaju pomoć drugog roditelja koji je obvezan. I mnogi oni koji su i tužili zbog neplaćanja drugog roditelja sudski procesi traju godinama pa često i do punoljetnosti djeteta koje onda da se ne bi zamjerilo tom drugom roditelju jednostavno ne želi uzeti taj iznos. HSS će predložiti izmjenu Obiteljskog zakona u ovome dijelu gdje ćemo predložiti da se nakon 30 dana od neizvršavanja tj. od nastanka obveze, da centar za socijalnu skrb ima obvezu pokrenuti postupak protiv roditelja koji ne izvršava svoju obvezu tj. ne plaća alimentaciju tj. ne plaća uzdržavanje djeteta. Ovih tri mjeseca uzastopno iz prakse je vidljivo da je nešto vrlo pogodno za manipulaciju. Ne znamo kako onaj tko je radio zakon nije o tome vodio računa, znajući kakvi su obiteljski odnosi nakon razvoda brakova i kojim se svim problemima susrećemo prilikom toga. Nije se vodilo dovoljno računa o djetetu koje najčešće u svemu ovome strada jer bude mu otežano i školovanje i život zbog toga što njegov roditelj ne plaća njegovo uzdržavanje. Stoga evo apeliram kada dođe na temu na sve vas da podržite ovo kako bismo pomogli onim roditeljima koji budu zlostavljani zbog toga što im bivši partneri ne žele platiti uzdržavanje djeteta. Hvala lijepo.
Hvala i vama.
I idemo na zadnju raspravu, Klub zastupnika HSS-a i Demokrata poštovani kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Evo danas smo prisustvovali jednom činu Vlade i HDZ-a o povlačenju zakona u kojima se pokušalo definirati da se u Hrvatskoj radi do 68 godina i očito Vlada je shvatila da je to put koji nije dobar i da jednostavno što se tiče samih radnih odnosa i što se tiče samih uvjeta rada u Hrvatskoj. Ti zakoni neće dovesti do boljitka i Vlada evo pet minuta pred izbore je povukla te zakone, što govori o tome koliko je Vlada sposobna da shvati radne odnose u Hrvatskoj jer premijer se bavi pitanjima što su blagdani i spomendani, njegovim sukobom interesa ili kako obezvrijediti zakonito organizirani štrajk učitelja, zajedno sa svojim ministrom Aladrovićem za kojega je njegov državni tajnik jasno rekao da se još uvijek ne snalazi u samom sustavu. I to nesnalaženje se vidi i po tome što u Hrvatskoj još dan danas nismo dobili informaciju od strane Vlade kolika će biti minimalna plaća. 50 tisuća radnika u Hrvatskoj očekuje da Vlada do 31.10. što je u zakonu definirano izrecitira kolika će biti minimalna plaća u Hrvatskoj. Ono što smatram kao osoba koja je bila ministar rada, koja je odmrzla minimalnu u plaću u Hrvatskoj koju je HDZ držao zamrznutu godinama, da umjesto osnivanja raznoraznih povjerenstava došli smo do trenutka kada minimalnu plaću možemo definirati na puno jednostavniji, prihvatljivi i transparentniji način. Stoga smatram da minimalnu plaću treba definirati kao 60% medijalne plaće koja je u lipnju ove godine iznosila 7.324,00 kune odnosno da bi minimalna plaća u 2020. godini trebala iznositi 4.095,00 kuna bruto, otprilike oko 3.515,00 kuna neto. I to je nešto što građani u Hrvatskoj očekuju. A ono što je Vlada napravila, napravila je jedno povjerenstvo koje ima deset članova, mjesečno primaju tisuću kuna za svoj rad. Sastali se u 4. mjesecu ove godine, održali su tri sastanka i ima koliko je po mojim informacijama barem tri prijedloga minimalne plaće koja bi se trebala definirati na Vladi vrlo skoro, što govori da bacamo novce umjesto da vrlo jednostavno riješimo pitanje minimalne plaće. Ovim prijedlogom nudimo fleksibilnost, predvidivost i sigurnost oko predlaganja minimalne plaće i jasno se propisuje koliki bi trebao biti taj iznos. Pozivam ministra Aladrovića koji se eto još uvijek snalazi u sustavu pa evo jutros je i povukao zakone za koje smo cijelo vrijeme govorili da 68 godina je nešto što neće dovesti do boljeg stanja na tržištu rada i što će dovesti do toga da se mladi ljudi ne budu mogli zapošljavati jer će biti blokirana njihova radna mjesta, posebno u javnim službama, a da kod privatnika i u realnom sektoru rijetko tko će ostati iza 65 godina rada. Stoga Vlada bi trebala razmisliti umjesto 68 godina produženja, još jednu stvar koju bi trebalo definirati u Hrvatskoj, što je trend u Europi, a to je da je vrijeme da se počne skraćivati radno vrijeme u Hrvatskoj. Ono je sada 40 sati tjedno i mislim da bi trebalo, a to ću predložiti i u izmjenama Zakona o radu kojeg ću uputiti u saborsku proceduru, da svi oni koji su stariji od 60 godina trebaju raditi 35 sati tjedno. I to je jedan iskorak k tome da u Hrvatskoj smanjimo broj radnih sati jer to je nešto što je i trend u Europi i mislim da Hrvatska može u ovom trenutku i napraviti. Za razliku od onih koji primaju mirovine po posebnim propisima, povlaštene mirovine koji znaju koliko će biti njihova mirovina, hrvatski radnici, 50 tisuća hrvatskih radnika koji su na minimalcu u ovom trenutku ne znaju koliko će biti njihova minimalna plaća, a s druge strane Vlada baca novce s raznim povjerenstvima, dok se ministar Aladrović još uvijek snalazi u sustavu, a premijer Plenković brani svoj sukob interesa.
Došli smo do kraja. Dakle, kao što sam rekao s prvom točkom dnevnog reda: - Godišnje izvješće Vlade RH Krećemo u 10,30 sati pa vas molim da budete na svojim mjestima. Hvala lijepa. STANKA U 10,25 SATI
Sljedeći klub zastupnika je onaj HSS-a i Demokrata u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege. Evo jučer je predsjednik Vlade je u svom izvještaju o radu Vlade puno toga govorio, a nekako malo ili skoro nimalo nije spomenuo hrvatsku poljoprivredu i stanje u hrvatskog agraru i ispada da je poljoprivreda nevažna i nebitna u RH. I evo stoga sam danas želio podsjetiti hrvatsku javnost da je klub HSS-a i demokrata potpomognut s potpisima ostalih kolega iz opozicije podnio zahtjev da se raspravi o interpelaciji o radu Vlade odnosno ne činjenju ništa da se podnese zahtjev prema Europskoj komisiji i Europskom vijeću da se produži moratorij na prodaju državnog poljoprivrednog zemljišta strancima. Na to imamo pravo, to je potpisano temeljem predpristupnog ugovora kada je Hrvatska ulazila u EU, dobili smo moratorij za sedam godina i imamo pravo podnijeti zahtjev na još tri godine. Naravno da ga treba i kvalitetno obrazložiti i podastrijeti što smo to napravili u provedbi zemljišne politike i što se planira, a mi iz HSS-a tražimo da se podnese taj zahtjev prema Europskoj komisiji i da se produži moratorij na prodaju državnog poljoprivrednog zemljišta strancima jer naša poljoprivreda, naše selo još uvijek nije spremno za konkurenciju europskih poljoprivrednih proizvođača. Ova točka je ušla u dnevni red Hrvatskog sabora, ali još uvijek nije na raspravi, pa ja ovim putem tražim od potpredsjednika da informira i predsjednika Hrvatskog sabora da se to uvrsti u dnevni red sljedeći tjedan. Zašto čekati? Zašto hrvatska javnost o tome ne bi trebala znati jer imamo informacije da je nakon podnošenja naše interpelacije Ministarstvo poljoprivrede intenziviralo pripreme, razgovore i kontakte sa europskim činovnicima i da su poslani određeni dokumenti i čekaju se odgovori, čekaju se komentari da bi se na njih odgovorilo. Zar mi kao Hrvatski sabor ne bi trebali znati što je to u argumentaciji za produženje moratorija na prodaju državnog poljoprivrednog zemljišta strancima RH podnijela prema Europskoj komisiji. Mislim da bi jača pozicija bila Hrvatske u tim pregovorima da imamo i stav Hrvatskog sabora. Pa zašto onda to ne bi bilo sljedeći tjedan u raspravi ovdje jer mene i nas je strah da zbog sporosti naše administracije ćemo zakasniti s tim zahtjevom i da ga nećemo dobro argumentirati. A u prilog tome govori i podatak da sam još 13.6. ove godine tražio od Ministarstva poljoprivrede podatke koliko to imamo državnog poljoprivrednog zemljišta, koliko je prodano, koliko je dato u zakup, koliko u koncesiju i evo trebalo je četiri mjeseca da dobijem odgovor uz dvije požurnice. Danas sam dobio odgovor da je državno poljoprivredno zemljište RH preko 890000 hektara, da ono što posebno boli i bode u oči da do 2013. dok se program raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem vodio putem jedinice lokalne samouprave Ministarstvo poljoprivrede nema podatke. Pazite evo, tako piše u odgovoru nema podataka. A od 2013. do 2018. je prodano 346 hektara domaćim obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, dato je u zakup 97.723 hektara i u koncesiji je 55.047 hektara. Šta je sa razlikom od preko 700.000 hektara? U kojem su oni obliku raspolaganja, tko s njima raspolaže? Ne mogu vjerovati da Ministarstvo poljoprivrede nema podatke o tome koliko je državnog poljoprivrednog zemljišta do 2013. i nakon 2018. kada se je temeljem zakona predano to ponovo na upravljanje općinama i gradovima, na koji se način raspolaže ovim glavnim resursom, preko 700.000 hektara. Pa evo javno pitam, zašto ministrica ne dođe i predsjednik Vlade i da izvještaj Hrvatskom saboru na koji način se provodi zemljišna politika u RH, planira li se podnijeti zahtjev za moratorij na prodaju zemlje strancima ili se to priprema upravo za nekakve poljoprivrednike iz Europe koji imaju kapitala pa će dići hrvatsku poljoprivredu i hrvatsku poljoprivrednu proizvodnju? Nažalost, vjerojatno tome nije tako jer tu je samo stvar o političkom dodvoravanju, kupovanju glasova, a malo se brine o selu i poljoprivredi. A s druge strane vidimo što se na selu događa. Podmeću se bombe pod kombajne, ostavljaju se bombe na vratima OPG-a jer postoji potreba za državnim poljoprivrednim zemljištem, ljudi žele okrupniti svoj posjed, a očito da naša administracija šuti i sada su na kraju krive općine i gradovi, a nisu dobili kompletnu dokumentaciju. Preko 205 općina još nije dobilo suglasnost na programe raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem. Hvala.
Hvala lijepa.
Sada je na redu g. Davor Vlaović koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika HSS-a i demokrata.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Na današnji dan 23.10.1847. Sabor je donio odluku da je Hrvatski jezik službeni jezik u javnim službama i institucijama. Danas nakon 172 godine moramo se pitati da li sve institucije govore hrvatskim jezikom, da li svi koji sudjeluju u tim procesima odlučivanja razumiju hrvatski jezik. Zašto to naglašavam? Pa zato što se očito Vlada i premijer i učitelji, profesori, nastavnici ne razumiju kao da ne govore svi hrvatskim jezikom. I još jednom evo mi iz HSS-a i ja osobno podržavam učitelje, profesore, nastavnike u njihovom prosvjedu koji će i danas evo s pjesmom, podsjetiti premijera da se govori hrvatskim jezikom i da oni traže da na hrvatskom razgovaraju, traže dijalog. I premijer kaže da, treba dijalog pa zašto ona ne sjednu i ne riješe taj problem. I nije točno da oni narušavaju fiskalnu stabilnost i financijsku stabilnost države sa svojim zahtjevima, oni samo traže izjednačavanje prava. Zašto bi oni po složenosti posla bili podcijenjeni u odnosu na isti rang, svog kolege u nekoj drugoj javnoj službi. Ne može se to riješiti sa 6,12% povećanja plaće. I dobro je da će se javnim službenicima povećati plaće ali ne može se riješiti ta nepravda samo sa tim nego treba evo poslušati profesore, učitelje i nastavnike i s njima sjesti, razgovarati i postići dogovor. Jer nema razvoja države ukoliko se ne ulaže u znanost, obrazovanje, ukoliko se ne da značaj upravo onima koji taj teret nose a to su učitelji, nastavnici, profesori. Jer ako on nije motiviran onda nema ni kvalitetnog prijenosa znanja na učenike i studente, onda nema ni kvalificirane radne snage, visoko kvalificirane radne snage, onda nema ni razvoja. A evo kada to usporedimo sa podacima o rastu BDP-a kojega je iznijela Hrvatska gospodarska komora da smo za 2018. imali 51,5 milijardi eura i da je to rast u odnosu na prethodno razdoblje od 2,9% ali treba podsjetiti da je to još uvijek samo 1% manje od one predkrizne 2008. godine. I ono što treba naglasiti je da je Zagreb 75% razvijeniji od hrvatskog prosjeka a najgore je stanje u Slavoniji i Lici. I ono što mene i nas iz HSS-a posebno smeta i što je nažalost da 4 od 5 slavonskih županija su na samom dnu po visini BDP-a. Požeška županija, Virovitička svega 1% sudjeluje u BDP-u RH. Najrazvijenija je Osječka županija u Slavoniji sa 19,28 milijardi kuna. A zašto? Pa zato što je sačuvan dio industrije i zato što se ulagalo u tu industriju i zato šta imaju suradnju sa sveučilištem, što imaju znanstvenu podlogu i podršku. E isto to traži i Slavonski Brod i okolica, da i mi imamo sveučilište, da imamo suradnju znanosti i proizvodnje, da imamo ulaganje u znanost i obrazovanje, ali da imamo i ulaganje u proizvodnju i nove tehnologije. To ne ide bez ulaganja u znanost, to ne ide bez otvaranja novih mogućnosti studiranja u svom mjestu bez Sveučilišta u Slavonskom Brodu. Još 2015. je donesen zakon ovdje da se osnuje sveučilište, 2018. je Ustavni sud da nema ništa protuustavno da se on osnuje i mi smo u proračunu za 2019. predvidjeli 5 milijuna kuna za rad Sveučilišta u Slavonskom Brodu, a utrošeno je nula kuna. Sramota. Zašto je utrošeno nula kuna? Tko koči Sveučilište u Slavonskom Brodu? Da li je to rektor Sveučilišta u Osijeku, župan osječki, župan brodski, premijer? Pa evo i njih pozivam da na hrvatskom sjednu i da dijalogom to riješe jer i na zadnjem Savjetu za Slavoniju premijer je rekao rektoru i obadva župana izvolite sjesti i riješiti taj problem. Nije riješeno. I s pravom Brođani i Brodska Posavina pa i Bosanska Posavina se buni protiv toga zanemarivanja ovog dijela Slavonije. I zato ćemo i dalje zaostajati u razvoju po BDP-u po svemu drugome i imati veliko odseljavanje iz Slavonije jer se zanemaruje Slavonija, Slavonski Brod i šira okolica. Tko to reže glavu u Slavonskom Brodu, kome to smeta Slavonski Brod i razvoj ovoga kraja? Premijeru riješite to. Hvala.
Hvala vam lijepa gospodine Vlaović. Sada je na redu gospodin Davor Vlaović koji će iznositi stajališta Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, ovih dana smo svjedoci vala štrajkova u Hrvatskoj i nije to samo zbog klimatskih promjena, zbog babljeg ljeta i visokih temperatura pa se sad nekome snilo idemo mi malo protestirati. Protestirale su medicinske sestre i tehničari, učitelji, profesori, a evo sad vidimo i fakulteti su se pridružili što pozdravljamo mi iz HSS-a, ali nažalost evo od jutros štrajka i 600 radnika grupe Đuro Đaković, tvrtki specijalna vozila, industrijska rješenja i grupa d.d. Zašto štrajkaju? Pa zato što nisu dobili plaću za rujan i što nema naznaka rješenja ni za naredno razdoblje, a premijer je na valu tih dobrih temperatura negdje po Bruxellesu i zaboravio je na Slavonski Brod, na Đuru Đaković i na više od 600 radnika. Zašto kažem zaboravio? Pa još u srpnju su mu sindikati uputili pismo da situacija u ovoj grupi nije dobra, da se naziru financijski problemi i da traže oni sindikati, pazite oni promišljaju proaktivno da se osnuje krizni menadžment za tvrtku Đuro Đaković. Koja je reakcija Vlade? Ništa. Propust. Opet čujemo propust, propustili su evo 3 mjeseca, propustili su nešto učiniti za ovu grupaciju. A sjetite se prije tri godine kad je ova tvrtka zajedno sa još nekim drugima skinuta sa popisa strateški važnih za RH, kad sam i tada protestirao da to nije dobro, da to Slavonija i Đuro Đaković nije zaslužila, rekli su ništa ne brinite borit ćemo se za ovu tvrtku marom dobrog gospodara, kao da je na listi strateških poduzeća. Pa jel ovo marom dobrog gospodara? Da se tvrtka dovede u situaciju da se radnicima ne isplate plaće, jel to marom dobrog gospodara? Tad je skinuta i tvrtka Croatila airlines sa popisa strateški važnih, a vidim ovih dana našlo se 250 milijuna kuna da se financijski spasi ova tvrtka jer turistička smo zemlja pa je važno da turisti našim nacionalnim avioprijevoznikom dolaze u RH. Pa ja pozivam premijera pa dovezite ih onda i u Slavonski Brod, pretvorite očito vam je očito namjera da Đuro Đaković više ne radi da to bude muzej industrijskih postrojenja, muzej metaloprerađivačke industrije, pa govorite turistima, e ovde je vidite se nekad radila najmodernija lokomotiva, ovde se radio tramvaj ovde se radio tenk, ovde se radilo oklopno borbeno vozilo, ovde se gradili mostovi, ovde se radili suvremena postrojenja. Jel to cilj ove Vlade, jesu to zaslužili ovih 600 radnika u Đuri Đakoviću? Da im se ne isplati plaća i da Vlada ne reagira 3 mjeseca. Da bude Đuro Đaković muzej industrije, a oni, kud će oni? Irska, Njemačka ili kud? Pa evo, pozivam i ministra Medveda jer većina njih su bila branitelji, članovi pripadnici 108. brigade i 159. i 139. jer očito kad Tomo Medved uzme stvar u svoje ruke onda nešto i riješi za branitelje, pa preuzmite onda budite vi krizni menadžment Đure Đaković grupe gospodin Medved jer očito gospodinu Plenkoviću to nije stalo. A ujedno pozivam radnike da kao što su ovde jutro iznijeli iz sabornice Pernara zato što je tražio da vam se isplate plaće, pa vi iznesite tu hvale vrijednu upravu koja nije učinila ništa za vas koja nije naša rješenje za Zagrebačku banku koja je otkazala praćenje ove grupacije. Iznesite tu upravu jer očito ne znaju voditi to poduzeće, vi budite taj krizni menadžment i konačno da brođani preuzmu vođenje ove tvrtke jer vidimo da ovi iz HNS-a koji su nam došli sa strane očito da im nije interes Slavonija, da im nije interes proizvodnja i radna mjesta u Đuri Đakoviću nego očito su neki drugi interesi bili. Pa ajmo se više probudit i više konačno reći, ako nam nedate da radimo, ako nam ne isplaćujete plaće, ako nam ne dozvolite da se obrazujemo u svom gradu da imamo sveučilište u Slavonskom Brodu, što nam dozvolite, što planirate sa Slavonijom i Slavonskim Brodom gospodine premijeru? Još u srpnju su vas radnici upozorili na problem u poslovanju i da nema novca za plaće, a imaju ugovorenih poslova do 2021. Čiji je to interes i hoćemo li stvarno pretvoriti cijelu Slavoniju u muzej? Hvala.
Hvala i vama.
Idemo sada na 10.-tu raspravu, poštovani kolega Mirando Mrsić, Klub zastupnika HSS-a i demokrata. Izvolite.
Poštovani kolege i kolegice. Ulaskom Hrvatske u EU i početkom primjene Europskog uhidbenog naloga značajna grupa kriminalaca sa dvojnim državljanstvom jednostavno se pomaknula prema istoku a najviše u BiH. Svaki takav čovjek koji ima dvojno državljanstvo Hrvatske i BiH daleko se sigurnije očito osjeća u Bosni jer u Hrvatskoj je izložen onda kaznenom progonu. Koliko je takvih ljudi de facto ne postoji evidencija a podsjećam da je pravna legislativa država članica EU uređena na način da nema mogućnost da bilo koji kriminalac u bilo kojoj državi članici bude zaštićen. Europski uhidbeni nalog naime zahtjeva od svih država izručenje osumnjičenog bez obzira da li ima ili dvojno državljanstvo ili državljanstvo te zemlje. Zbog toga što smo ušli u EU BiH a i Srbija preko noći su postale bogatije“ za mnoge kapitalne primjerke hrvatskih kriminalaca sa dvojnim državljanstvom čiji je status u društvu ulaskom Hrvatske u EU, postao nesiguran. U Ministarstvu pravosuđe Hrvatske ne postoji baza podataka o zahtjevima za izručenje osoba sa dvojnim državljanstvom što je sramota za RH. I s druge strane veliko je pitanje koliko su vlasti u BiH-u i institucije spremne da se suoče sa ovom sigurnosnom prijetnjom tim prije što će zbog rigidnih pravila i odredaba ustava BiH-a o dvojnom državljanstvu, većina takvih kriminalaca ostati zaštićena i boraviti i živjeti slobodno kao ptica. Prema zadnjim podacima Ministarstva pravde BiH-a nakon izricanja pravomoćne presude, samo da kažem da nisu samo naši kriminalci pobjegli u BiH nego i njihovi su pobjegli u Hrvatsku tako da imamo razmjenu od 282 osumnjičenika, 110 ih je pobjeglo u Hrvatsku a 100 u Srbiju dok se njih za 60 ne zna gdje se nalazi. Istovremeno oko 58 osoba pravomoćno osuđenih u Hrvatskoj, skriva se u BiH-u, najviše na području Hercegovine iz koje većina osuđenika i potiče. Da samo podsjetim, najpoznatije kriminalce koji su pobjegli iz Hrvatske koristeći dvojno državljanstvo. Ante Jelavić, bivši član Predsjedništva BiH-a, osuđen na 10 g. zatvora, pobjegao u Hrvatsku. Miroslav Kutle ili drugo ime za hrvatsku privatizaciju, pobjegao u BiH, tamo se sada bavi biznisom. Ivan Bender u Hrvatsku je iz BiH-a pobjegao zbog toga što bi želio izbjeći kaznu od 4,5 g. zatvora. Ognjen Šimić, riječki kardiolog, Jozo Ćurković, Josip Gučić pa i naš tu saborski kolega Branimir Glavaš koji je iskoristio blagodati dvojnog državljanstva i onda iz BiH-a čak vodio i svoju stranku u Hrvatskoj. Najpoznatiji bjegunac je Zdravko Mamić, što očito da neće biti osuđen ali i s druge strane u Hrvatsku je pobjegao Dominik ... [[Govornik se ne razumije.]] zvani Komo koji je osuđen na 15 g, zatvora zbog ratnih zločina u Varešu i Kiseljaku. Zdravko Mamić je posljednji u nizu osoba koji su bježeći od gonjenja pravosudnih organa, otišli u BiH i kako je državljanin BiH-a, minimalna je mogućnost da on bude izručen Hrvatskoj. Od velike pomoći nije niti ugovor o izručivanju potpisan između BiH-a i Hrvatske jer u ugovoru je jasno precizirano izručivanje je moguće u slučaju kaznenih djela organiziranog kriminala i korupcije i ako je kazna zapriječena više od 4 godine no praksa pokazuje da se taj ugovor nit uopće ne poštuje i da jednostavno nema niti sa strane Hrvatske niti sa strane BiH-a želje da se taj ugovor ispoštuje i da se kriminalci koji su koristeći dvojno državljanstvo, pobjegli bilo u Hrvatsku, bilo u BiH izruče. Nije li vrijeme da se neke stvari promijene? Ono što ja postavljam pitanje da li te osobe zaslužuju Hrvatsko državljanstvo i nije li vrijeme da se u Hrvatsku uvoditi reda i da osobe koje imaju dvojno državljanstvo kada pobjegnu u BiH, to dvojno državljanstvo, hrvatsko državljanstvo, izgube? Hvala lijepo.
Hvala vam.
Prelazimo na slijedeću raspravu odnosno iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata, poštovani kolega Davor Vlaović, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolegice i kolege u ime Kluba HSS-a i Demokrata evo nekoliko riječi o aktualnoj političkoj situaciji i treba reći da smo mi trenutno danas u RH u situaciji da građani ne mogu ostvarit svoja prava normalnim demokratskim putem, nego moraju iskazati svoj građanski neposluh štrajkom. I evo i danas je generalni štrajk nastavnika, profesora, učitelja i bit će i ovdje na Markovom trgu i mislim da mi svi skupa moramo ih podržat u tom nastojanju da ostvare svoja prava jel drugim metodama to nisu mogli ostvariti. Već 17 dana traje taj štrajk i mogao se riješiti i prošli tjedan da je bilo političke volje i sad je kritika prema učiteljima, profesorima i nastavnicima da im nisu bitni djeca i njihovo obrazovanje, pa već idu pomalo i kritike od roditelja jel su nervozni što to toliko dugo traje, a glavni krivac je Vlada i resorna ministrica koji to nisu riješili i mislim da trebamo podržat da se to riješi još danas, a ne da se to odgađa još tjedan dana jer sramotno je da se učitelji, nastavnici i profesori po rangu, po stručnoj spremi za isti rang poslova imaju najniže koeficijente i najmanje plaće i dokle god je to tako ne možemo očekivati kvalitetno obrazovanje, njihovu motiviranost u radu sa djecom, a u konačno činimo štetu djeci i njihovim obiteljima jer ne stječu ona znanja i vještine koje trebaju steći i sutra će bit teže zapošljivi na tržištu rada, dakle puna potpora štrajku učitelja i profesora i poziv Vladi da to riješi još danas da ne odgađa to još tjedan dana kako je najavljen. A da je model funkcioniranja da se mora izić na ulice i štrajkat je evo i Đuro Đaković u Slavonskom Brodu, 600 radnika još uvijek štrajka, još uvijek nisu dobili plaću za rujan, najavljeno je da će to biti ovaj tjedan i svi se čude sad šta oni štrajkaju, možda nisu zaradili ni plaću, oni su svoju plaću zaradili, imaju ugovorenih poslova do 2021., međutim oni koji su upravljali društvom, znači uprava, nadzorni odbor, pa i Vlada kao pojedinačno najveći vlasnik, nisu na vrijeme odreagirali, … [[Govornik se ne razumije]] još u srpnju upozoreni od sindikata da je Zagrebačka banka odustala od financiranja i praćenja društva i trebalo je doći do toga da se ne isplati plaća i da radnici moraju izići na ulicu i štrajkat, nadam se da će dobiti plaće jel za njihove plaće, za njih 600 treba samo 6 milijuna kuna bruto, sramotno je to da oni imaju plaće između 3.500,00 i 4.500,00 kuna i da se tih 6 milijuna kuna ne može pronać i da se ne može naći dugoročno rješenje za ovo društvo jer podsjetit ću da u međuvremenu su ugašena dva društva, da je otkazano više od 500 Ugovora o radu i da evo u konačnici i za ovi 600 za plaće, a tragedija je, a to tražim evo da nadležne službe provjere, da se za otkazanih 500 ugovora ne isplaćuju otpremnine kako je ugovoreno, a tragedija je i da se na plaće koje su dosad isplaćene nisu plaćeni svi porezi i doprinosi i da na to nitko nije reagirao, da se mora javno na to upozorit i tražit rješenja, evo opet štrajk rješava problem. Pa onda kad je već tako, mislim da će morat i poljoprivredni proizvođači u štrajk po uzoru na svoje kolege iz Nizozemske i Francuske jer jedino se proračun Ministarstva poljoprivrede smanjuje za 2020., a ni u 2019. nije isplaćeno ono što su trebali dobiti naši poljoprivredni proizvođači, najveći dio u udjelu isplaćenih direktnih plaćanja iz EU, a onaj dio omotnice koja imamo pravo i možemo do 100% isplatit našim poljoprivrednim proizvođačima iz nacionalnih izvora, nije isplaćeno našim poljoprivrednim proizvođačima, nije isplaćeno ni za šećernu repu 20 milijuna kuna kako je odluka Vlade, nego svega 7 milijuna, nije isplaćeno ni za osjetljive sektore za krava tele, za kozarstvo, stočarstvo, nego se prenosu u iduću godinu, a novi udar je sad na svinjogojstvo, uredbom se pojača veterinarski nadzor zbog sprečavanja širenja i ulaska afričke svinjske kuge u RH i treba napravit barijeru, ali ne na teret svinjogojaca. Zašto to nije plaćeno ako je naređena mjera iz sredstava Ministarstva poljoprivrede odnosno Vlade RH, za to nema novca nego da bi prodao prase naš seljak mora dat 180,00 kn za klinički pregled veterinarski, mora pola praseta dati veterinaru, e tako neće biti Slavonije, tako neće biti projekta Slavonija, tako neće bit života ni u … [[Govornik se ne razumije]] ni u Brodskoj Posavini, spasimo svinjogojstvo, iziđimo u štrajk.
Zahvaljujem.
Pa onda prelazimo na slobodni govor. Prvi je na redu poštovani kolega Mirando Mrsić u ime Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Jučer smo u dnevnim novinama kao u MOnty Python shou pročitali plan Vlade za uštedu, a plan Vlade je ukinuti pomoćnike ministara kojih je trenutno 88 i evo ne vjerujemo, ali evo čitamo zaposliti 98 upravitelja uprava odnosno ravnatelja uprava i uštedjet ćemo tako što ćemo zaposliti 10 uhljeba više. U jeku curenja razgovora na grupama i rasta kandidata za predsjednika HDZ-a, Plenković otvara deset novih dobro plaćenih radnih mjesta i tako sebi osigurava očito novi mandat u HDZ-u, a preko leđa državnog proračuna Plenković sebi osigurava novi mandat. Sramotno, ali ne i neočekivano od HDZ-a koji inače je sinonim za korupciju, druga riječ je za korupciju je HDZ i država, to sam ja, uskoro će reći premijer Plenković te će dodatno zapošljavati stranačke poslušnike na mjesta ravnatelja uprava. Da se podsjetimo, natječaj za ravnatelje upravnih organizacija u ministarstvima raspisan je 9. listopada nakon što je stupio na snagu Zakon o sustavu državne uprave. Vlada je tada ukinula dužnosnička mjesta pomoćnika ministara, ali kao što se sada vidi 20 ministarstava traži veći broj ravnatelja uprava nego što je imao pomoćnika. Tada u raspravi oko toga zakona kleli su se iz HDZ-a da neće doći do povećanja broja izvršitelja. Od ministara nismo čuli koji je to porast obim posla, koji su to projekti koje je potrebno ostvariti da bi se zaposlili novi ljudi, novi ravnatelji uprava, a neke ministre mjesecima nismo čuli tako da je teško uopće vidjeti koje je objašnjenje zašto najedanput ima više ravnatelja uprava nego što je bilo pomoćnika. No jasno da će to koštati hrvatske građane jer kupovanje stolice predsjednika HDZ-a je teško otprilike oko 2,8 milijuna kuna više jer povećana je osnovica za državne službenike i to će prouzrokovati da će svaka ta plaća nova biti 600 kuna veća nego što su imali pomoćnici ministra. 2,8 milijuna kuna više će koštati hrvatske građane zapošljavanje deset novih pomoćnika odnosno deset novih ravnatelja uprava, bivših pomoćnika odnosno članova HDZ-a. Cijena stolice predsjednika HDZ-a u ovom slučaju je 2,8 milijuna kuna. Jesu li to građani Hrvatske zaslužili? Umjesto da smanjujemo birokratski aparat, racionaliziramo državnu upravo posebno broja gradova, općina, županija HDZ Hrvatsku pretvara u uhljebistan, državu odanih stranačkih poslušnika na dobro plaćenim mjestima. Optimizam za Hrvatsku vikala je predsjednica jučer na predstavljanju programa, a sada vidimo koji je to optimizam, optimizam za poslušne. I citirat ću na kraju još jednom predsjednicu njen slogan „Hrvatska zna i mora bolje“, a ja ću reći Hrvatska zna da se mora riješiti ovog HDZ-a da bi krenula prema bolje i da Hrvatska zna i mora bolje, ali samo ako HDZ nije na vlasti. Gospodine premijeru nije normalno kupovati sebi stolicu predsjednika HDZ-a preko proračuna RH i preko leđa građana, nije normalno da vam nastavnici već tjednima štrajkaju, nije normalno da vam pola stranke živi od zastare, nije normalno da zemlja od 4 milijuna ljudi ima tako veliki birokratski državni aparat. Ne pretvarajte Hrvatsku u uhljebistan, nova kriza je pred vratima i ako ovako nastavite Hrvatskoj nažalost nema pomoći, više će se građana iseliti, izgubit ćemo mladost i Hrvatska će postati pravi stari uhljebistan. To je HDZ napravio Hrvatskoj i to je ono što hrvatski građani ne zaslužuju. Ne dajmo da Hrvatska postane „Uhljebistan“. Hvala lijepo.
I na kraju ispred Kluba zastupnika HDZ-a govorit će gospođa Ljubica Lukačić.
… [[Govornica nije uključena.]] pomoćnici u nastavi su rekla bih problem koji se pojavio na početku ove školske godine. I stoga smatram da je kao što sam rekla danas potrebno o tome pa makar i kratko progovoriti. Da li svi učenici s teškoćama u razvoju trebaju pomoćnika? Ne znam da li se to itko od vas zapitao? Kolegica Sabina Glasovac je danas ovdje rekla, izuzetno velik broj učenika s teškoćama u razvoju čak 10 do 12% što naravno nije točno. Činjenica je da postoji veliki broj učenika s teškoćama u razvoju, ali ne onih kojima je potreban pomoćnik, niti sve osobe s invaliditetom trebaju osobnog asistenta, jednako tako svi učenici ne trebaju pomoćnika u nastavi. Svako dijete kroz svoje osnovnoškolsko obrazovanje i srednjoškolko naravno dužno je i mora pokazati sve svoje sposobnosti. Bude li to radio netko drugi za njega, učio za njega, vadio mu knjige iz torbe, to dijete nikada to neće naučiti. Nadam se da se neće naljutiti svi oni roditelji koji možda ovo sada slušaju jer napominjem mnogi su i mene zvali i svakako onaj kome je to potrebno treba pomoćnika i dobiti. Međutim, od ove godine primjenjujemo novi pravilnik, toliko smo željeli da do njega dođe i sad kad ga imamo, kada imamo kriterije, naravno da je nastao problem. Mnoge škole su prekasno poslale zahtjeve i sve je to rekla bih na neki način normalno u ovoj prvoj godini primjene pravilnika. Probleme riješiti moramo. Sutra će u Ministarstvu znanosti i obrazovanja biti sastanak na koje će vrlo vjerojatno svi iznijeti svoje gledište kako to treba riješiti, međutim pravilnik je na snazi i on se mora primjenjivati. Znate li jednako tako da veliki broj djece koji ove godine nisu dobili pomoćnika nikada nije vještačen, znate što to znači, da im nikada nitko nije utvrdio dijagnozu, da je tako ili nekakav školski odbor ne podcjenjujući nikoga ili netko rekao da tom djetetu je potreban pomoćnik u nastavi. Počeli smo stvarati paralelni sustav vještačenja. To se ne može dozvoliti. Htjeli smo jedinstveno tijelo i ono će morati reći tko je to dijete s teškoćama u razvoju i kome je pomoćnik potreban. Sigurna sam da će ministarstvo, kao i Vlada u cjelini, kao i do sada i ovaj problem riješiti na zadovoljavajući način jer ova je Vlada pokazala do sada da probleme rješava, ali naravno kad se gurne ruka u vreću problema onda neki nisu zadovoljni. Molima bih sve roditelje i sve učenike za još malo strpljenja i sigurno će svi oni kojima je pomoćnik potreban, pomoćnika i dobiti. A učenici u centrima za profesionalnu rehabilitaciju to je posebna priča. Ja postavljam pitanje i vama ovdje, a i cijeloj hrvatskoj javnosti, da li je tim učenicima potreban pomoćnik u nastavi, u centrima za profesionalnu rehabilitaciju postoje defektolozi, pedagozi, socijalni radnici i niz drugih stručnjaka od učitelja i profesora koji su educirani za rad s djecom s teškoćama u razvoju. U tim ustanovama nikad nije bilo pomoćnika, to je u novije vrijeme. Ako mene pitate svi ti ljudi trebaju znati kako se radi s tim učenicima, za to su dodatno i plaćeni. I tako treba i biti, treba im dati veću plaću, ali moraju raditi. Nemojmo dozvoliti da time što će neko dobiti pomoćnika rasteretimo odgovornosti i razrednika i bilo kojeg nastavnika i roditelja, nadam se da se to neće dogoditi. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Dali smo više vremena zbog poteškoća sa mikrofonom, ispričavamo se zbog tih tehničkih problema, koji se nadam se neće ponoviti.
Slijedeći klub je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, nekoliko riječi u ovih nešto manje od 5 minuta. Tuga je naime zavladala u SDP-u. Nakon samo 6 godina Hrvatska ima prigodu dobiti potpredsjednicu Europske komisije, a zamislite SDP nije na vlasti i nema baš ništa s tim. Licemjerni su primjerice kada nisu tražili imovinsku karticu tadašnjeg povjerenika Mimice, možda ga se ne sjećate jer možda nije baš bio upečatljiv u svom mandatu povjerenika. I zamislite ne traže da Zoran Milanović njihov kandidat za predsjednika RH objavi kome, za koga i u čijem interesu je radio kao konzultant. Pa je moje pitanje hoće li to tražiti SDP i GONG? Tuga je čini mi se zavladala i nakon jučerašnje izjave gospodina Junckera da je Hrvatska ispunila sve uvjete za ulazak u Schengen. Podsjetit ću vas, najveći nacionalni projekt nakon oslobođenja RH bilo je ostvarenje Hrvatske u najznačajnije saveze i institucije. Ulazak u NATO savez i EU. Kao najmlađa članica EU, Hrvatska danas ima prigodu dobiti potpredsjednicu Europske komisije. Umjesto potpore u jačanju naše zemlje među najutjecajnijim zemljama koje kreiraju europske politike, događa se opstrukcija i napad, te usudila bih se reći rušenje ugleda zemlje od strane SDP-a, a istom retorikom i GONG-a. SDP tako čini mi se ne želi utjecaj među europskim zemljama, a što je to drugo nego opstrukcija Hrvatske. Riječ je o opasnim namjerama, političkoj šteti, ugledi u svim naporima RH da imamo potpredsjednicu Europske komisije. Zbog hrvatskih građana, pa i kolega zastupnika želim jasno istaknuti da se do sada nije dogodilo da neka zemlja opstruira i minira izbor svojih predstavnika na važna mjesta u bilo kojoj od institucija EU, da je ovo što radi SDP i GONG organizacija ne čijem je čelu do nedavno bio sadašnji izvršni tajnik u SDP-u Dragan Zelić, sramota za jednu zemlju punopravnu članicu EU-a. SDP-ovi članovi saborskog Odbora za vanjsku politiku postavljali su ista pitanja na saslušanju gospođe Dubravke Šuice kao što sada postavlja GONG i jasno su dobili odgovore na sva svoja pitanja i sukladno tome nisu glasovali protiv njezina imenovanja na istoimenom odboru. Bili su suzdržani. Sada kukavički podrivaju preko svojih satelita ono što nisu bili u stanju učiniti sami. Gospođa Šuica prošla je i Odbor za pravne poslove u Bruxellesu i ništa nije sporno s njezinom imovinom. SDP-ovim načinom želi Hrvatsku svesti na zemlju 3 lige. Nemojte kolege to raditi. Naša je politika bila i ostat će, snažno zalaganje za Hrvatsku, njezine interese i njezino jačanje unutar europskih institucija bez obzira da li su kandidati koji se predlažu iz HDZ-a ili nisu, ako je to u interesu Hrvatske. Ovakva partijska podmetanja i rušenje ugleda Hrvatske i prizemne izjave nekih SDP-ovih zastupnika poput Peđe Grbina koji je glasan protiv Hrvatske kandidatkinje, a tih kada se primjerice mora pojaviti na sjednici Vlade u svojoj izbornoj jedinici, a uopće ne dođe, tih u zagovaranju interesa svojih građana gdje je izabran. Pozicija gospođe Dubravke Šuice, priznanje je ugledu Hrvatske, naše vlade i svih nas koji možemo biti ponosni jer je to nešto za zemlju koju volimo, u kojoj želimo raditi, u kojoj želimo živjeti i za čije interese se moramo boriti. Svatko na svoj način ovdje u Hrvatskom saboru, a posebno kao hrvatski zastupnici kada nas gleda netko izvan naših granica, bez obzira na politički predznak. Svima bi to trebalo biti u interesu čini mi se svih onih osim ovih koji danas rade protiv svoje zemlje. Kolegice i kolege, mislim još jednom da smo svi zajedno zato da Hrvatska ima što više svojih predstavnika i da bude što uglednija u bilo kojoj od europskih ili svjetskih institucija. I pozivam još jednom hoćemo li vidjeti za koga i u čijem interesu je radio Zoran Milanović i kako to da se nije propitkivala imovinska kartica i a vidimo koliko sada recimo po završetku mandata ima gospodin Mimica. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa.
I idemo sada na klub br. 10, Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Pa slušajući devetero mojih prethodnika, u pravilu osim g. Madjera, bili su predstavnici oporbenih klubova, željeli su ukazati na potpuno sivilo u RH, na teško stanje u gospodarstvu, u svim najvažnijim sustavima u RH. Do te mjere se govori o lošim potezima Vlade da se čak i rast kredita u kunama pripisuje kao uspjeh oporbe a ne ustvari povjerenje građana u kunu, u financijski sustav u Hrvatskoj u stabilizaciju proračuna, u činjenicu da je već 2 godine proračun RH u suficitu, pa da onda jasno kroz rast gospodarstva, kroz povećanje plaća, kroz povećanje mirovina građani imaju više vjere jasno u financijski sustav, time ... [[Govornik se ne razumije.]] i kunu i onda i dolazi do, kao što je i rečeno do rasta primjerice stambenih kredita upravo u kunama. I usprkos tome što oporba na takav način prikazuje stanje u RH gotovo neprimjetno. Prolaze i podaci koje ovih dana slušamo koji dolaze do nas ne na temelju dojma, pojedinog oporbenog političara već na temelju pokazatelja, matematičkih pokazatelja, na temelju brojki koje slušamo iz međunarodnih institucija i koje govore o rastu gospodarstva u Hrvatskoj, o korištenju eu fondova. Primjerice, evo objavljeno je prije par dana da je RH iako je posljednja postala članicom EU iznad prosjeka EU kada je u pitanju korištenje sredstava eu fondova. Naime, mi smo od 10,7 milijardi eura koliko je predviđeno u ovoj financijskoj omotnici ugovorili 78%, odnosno 9,8 milijardi eura što je iznad prosjeka EU koji je 77%. Isplaćeno je preko 25%, ukupno ugovorenih sredstava, to je nešto ispod eu prosjeka, ali dakle Hrvatska je iznad razvijenih država EU kada je u pitanju primjerice iznad Njemačke kada je u pitanju korištenje europskih novaca. Ili s druge strane, čuli smo da je, mislim da je to objavljeno prije par dana, također da je Hrvatska porasla na ljestvici konkurentnosti, odnosno da je hrvatsko gospodarstvo u odnosnu na druge države u okruženju raslo brže i kad je u pitanju su uvjeti poslovanja u Hrvatskoj tako da je Hrvatska porasla za 5 mjesta u odnosu na razdoblje prije toga. Dakle to su podaci koji konkretno govore o stanju hrvatskog gospodarstva, o stanju u državi puno više nego što je to dojam pojedinog oporbenog političara. Sada nam odjednom smeta i činjenica da je Vlada RH najavila izmjenu i donošenje novog zakona o državnim blagdanima i neradnim danima i spomendanima jer da je to populistički nastup ove Vlade dok s druge strane postoje konkretni problemi koji se ne rješavaju. Ja mislim upravo obrnuto da je u ove 3 godine hrvatske Vlade se hrvatska Vlada bavila upravo konkretnim problemima u hrvatskom gospodarstvu, od Agrokora, povećanje plaća, uređenje sektora poljoprivrede, o stanju u graditeljstvu itd., itd., o stanju, kroz porezne reforme koje su omogućile smanjenje poreznog pritiska i na građane i na poduzetnike. Jer da se hrvatska Vlada bavila tim populističkim idejama kao što je to malo prije rečeno ne bi se onda rasta gospodarstva sve ove godine bio na razini 3%, ne bi došlo do činjenice da nikad u Hrvatskoj nije bilo zaposleno od 1990.-te do danas više zaposlenih nego što ih je, nego upravo ove godine. Dakle, baveći se upravo tim konkretnim stvarima a ne populističkim temama koje je malo prije iznio gospodin Beus Richembergh, govore podaci međunarodnih financijskih institucija, govore podaci Hrvatskog zavoda za statistiku itd., itd.. Prema tome, slažem se da je vrijeme predizborno, da su pred nama izbori za predsjednika, odnosno predsjednicu RH ali kudikamo je bolje biti objektivan i doista stanje prikazati onakvim kakvim je. Hvala.
Hvala. Imamo povredu Poslovnika, izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Bačić je povrijedio članak 238. stavak 5. jer je omalovažio zastupnike kada je kazao da su svi pričali o crnilu što je neistina. Svi zastupnici u oporbi osim vašeg vladajućeg iz Bandićevoga kluba što je neistina. Kolega Grmoja je u ime kluba MOST-a pozivao na zajedništvo u slučaju rješavanja problema ... [[Govornik se ne razumije.]] i ja mislim da je taj problem ogroman problem [[Upadica predsjednik: Hvala kolega Bulj.]] i mislim da je pozivano na zajedništvo a nije pozivano na crnilo. Hvala lijepa.
Kolega Bulj a vi jako dobro znadete da to nije povreda Poslovnika i nemojte raditi takve stvari jer to nema nikakve veze sa povredom Poslovnika, baš nikakve. Bilo je 10 rasprava, svaka posebna na svoj način, bilo je … ... [[Upadica se ne čuje.]] A šta je crnilo, onda ću od sad ako njemu dadem sada povredu Poslovnika onda ćete vi u svakoj svojoj raspravi imati povredu Poslovnika jer koristite teške riječi. Tako da vas molim da ne zloupotrjebljavate povredu Poslovnika. Idemo sada na dnevni red.
Sljedeći klub je Klub zastupnika HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Žarko Tušek.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege. Evo ispred kluba i u svoje osobno ime htio bih progovoriti nekoliko riječi o vrlo kompleksnoj materiji ošasne imovine, a u kontekstu izmjene Ovršnog zakona koji je usvojen u pravom čitanju, a sa pozicija jedinica lokalne samouprave i problema koji oni imaju sa tom imovinom. Naime, odlukom članka 6. Zakona o nasljeđivanju propisano je da citiram „Smrću ostavitelja koji nema nasljednika ostavina prelazi na općinu odnosno grad određen ovim zakonom koji time dobiva jednak položaj kao da su ostaviteljevi nasljednici čega se oni ne mogu odreći“. Zakonski nasljednici u pravilu su upoznati sa ostaviteljem imovine odnosno da njegove dugove premašuje u vrijednost ostavine pa se odriču nasljedstva. Samim time smatra se da nasljednika nema, a što je propisano člankom 130. stavkom 4. Zakona o nasljeđivanju kojom prilikom ostavina prelazi na općinu ili grad koji naravno nema taj privilegij odreći se takvog nasljedstva. To znači da se općina ili grad nalaze u specifičnom položaju jer moraju prihvatiti pravne posljedice koje za nasljednika nastaju u vezi odgovornosti za ostaviteljeve dugove. Ošasna imovina koju obično nasljeđuju jedinice lokalne samouprave je najčešće niske tržišne vrijednosti, … knjižno vlasništvom u su posjedu drugih osoba potrebno je radi okoline i drugih ljudi održavati dok su dugovi ostavitelja znatno veći njegovi krediti, pozajmice i općenito dugovi. Znamo da banke svoja potraživanja prodaju raznim agencijama i tu onda za jedinice lokalne samouprave počinju noćne more. Budući da nasljednici odgovaraju za ostaviteljeve dugove do visine vrijednosti naslijeđene imovine cijelom svojom imovinom u praksi se događalo da su pojedine općine odnosno gradovi našli u težem položaju nego što su bile prije nasljeđivanja zato što su ostaviteljevi vjerovnici ostvarivali svoje tražbine na cjelokupnoj imovini općine i grada i to u pravilu na računima što je dovelo u pitanje obavljanje i onih osnovnih tekućih poslova jedinica lokalne samouprave. Upravo iz tog razloga radi zaštite jedinica lokalne samouprave još 2013. godine dopunio je članak 139. Zakona o nasljeđivanju i to stavkom 6. koji glasi, citiram „Predmet ovrhe radi ostvarenja ili osiguranja tražbina ostaviteljevih vjerovnika prema općini odnosno gradu na koje je prešla ošasna imovina mogu biti samo stvari i prava koji su sastavni dio ostavine“. Znači jasno piše samo stvari i prava koji su sastavni dio ostavine. Dakle, ako sastavni dio nisu novčana sredstva, ne može se jedinici lokalne samouprave plijeniti račun, a upravo se to u praksi i dalje događa unatoč jasnoj zakonskoj odredbi. Zašto? Iz razloga kojeg sam ranije naveo, a to je da vjerovnici ostavitelja mahom potražuju novčane tražbine jer se većinom radi o bankama, a od 2012. godine u Ovršnom zakonu su uvedene odredbe o izravnoj naplati putem FINA-e koje se primjenjuju na novčane obveze i tako vjerovnici u svojstvu tužitelja tužbom radi isplate ishode presudu tj. ovršnu ispravu u kojoj se nalaže tuženiku u konkretnom slučaju općini da tužitelj namiri određenu novčanu tražbinu jer neosporno je da dug postoji. Po ishođenju ovršne isprave vjerovnik ne pokreće postupak ovrhe prijedlogom za ovrhu radi naplate duga primjenom općeg uređenja propisanog pravilima ovršnog prava u okviru kojeg bi morao sukladno članku 139. stavku 6. Zakona o nasljeđivanju kao predmet ovrhe navesti samo stvari ili prava koja čine ošasnu imovinu, već po zakonu budući da se radi o novčanoj tražbini omogućava da odmah ide sa zahtjevom za izravnu naplatu putem FINA-e i tako dolazi do blokade i pljenidbe računa, a ošasna imovina ostaje netaknuta. U jednoj takvoj parnici po tužbi radi isplate općina se pozvala na članak 139. stavak 6. kojom je prilikom sud naveo sljedeću odluku što se pak tiče odredbe članka 139. stavka 6. Zakona o nasljeđivanju ističe se da u ovom predmetu ne vodi se postupak radi ostvarenja ili osiguranja tražbine zbog čega se u parnici tuženik ne može osobno pozvati na primjenu te odredbe odnosno navedena odredba može biti relevantna jedino u postupku ovrhe ili osiguranja tražbine ostaviteljevih vjerovnika. Da, no ne radi se o postupku ovrhe, ali je ishod ovrha provedena na predmetu na kojem nije smjela biti. Jedinica lokalne samouprave dovedena je u teži položaj nego što je bila prije nasljeđivanja. Izravna naplata je pojednostavila postupak naplate u korist vjerovnika i unatoč intenciji zakonodavca da se štite jedinice lokalne samouprave na način da naplata ide samo iz ošasne imovine u slučajevima novčanih tražbina ista je irelevantna. Znači zapravo na neki način sugerirajući poziciju jedinice lokalne samouprave kako su se one našle da ta imovina uistinu vrijedi malo ili nimalo zapravo sugeriramo da se u aktualnoj izmjeni i dopuni Ovršnog zakona da se ta napravi na način da se jedinice lokalne samouprave koji su nasljednici ošasne imovine, ako nisu naslijedili novčana sredstva da se vjerovnici neovisno o novčanoj tražbini mogu naplatiti samo predmetima ošasne imovine i u to redovnom ovršnom postupku znači tek po prodaji te imovine, njezinoj procjeni u mjeri u kojoj je to moguće. Eto hvala vam lijep, ispričavam se što sam malo odužio ali materija je relativno kompleksna i važna.
I na kraju gospodin Branko Bačić koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika HDZ-a.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Prije svega želim reći nekoliko riječi o jučerašnjoj odluci Kolegija povjerenika Europske komisije u Strasbourgu koji je usvojio komunikaciju procjeni pune provedbe Schengenske pravne stečevine i nastavka ispunjavanja obveza koje je RH u odnosu na primjenu te pravne stečevine preuzela u pristupnim pregovorima. Taj dan kojim je jučer Komisija potvrdila da je Hrvatska u tehničkom i pravnom smislu ispunila sve preduvjete da postane dio schengenskog prostora, da postane dio europskog prostora bez granica, veliki je dan za Hrvatsku, veliki je dan za građane RH. To je važan dan i za Hrvatsku, važan i za Europu, a posebno je važan za naše susjede, pa i za susjednu Republiku Sloveniju koja je u tom procesu u tom postupku imala značajnije zadrške kada je u pitanju ulazak Hrvatske u schengenski prostor. Ono što je važno reći to je da je u lipnju ove godine u Hrvatskoj bio predsjednik Europske komisije i najavio je kako se nada da će Hrvatska ispuniti sve preduvjete da bi se u mandatu njegove komisije mogla praktično dati zeleno svjetlo Hrvatskoj da krene prema punom članstvu u schengenski prostor. Dakle, Hrvatska je ispunila sve tehničke uvjete i jedini je još korak, to je donošenje odluke Vijeća EU o pristupanje scehengenskom prostoru. Uspjeh je tim veći što do prije par godina, a prema mišljenju Komisije Hrvatska je bila jako, jako daleko od schengenskog prostora i nije imala nije ispunila osnovne pretpostavke koje je bila dužna kako bi mogla ući u proceduru pristupanja schengenskom prostoru. I zbog toga je uspjeh Vlade tim veći kada se zna da je u tih ne par godina su riješene i ispunjeni uvjeti u osam ključnih područja ulaska u schengensku zonu, a to su područja koja pokrivaju pravila vezana za vatrena oružja, zaštitu podataka, povrat i ponovni prihvat, policijsku suradnju, zajedničku viznu politiku, Schengenski informacijski sustav, pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima i upravljanje vanjskim granicama. Prema tome, u ovih proteklih 2,5 – 3 godine na svim tim područjima napravljen je ogroman iskorak, ispunjeni su uvjeti ali i u infrastrukturnom smislu opremanje granice, izgradnja novih graničnih prijelaza. Pored ovih poslova koje sam maloprije spomenuo Hrvatska je iz europskih sredstava dobila 270 milijuna EUR-a čime je praktično taj proces bilo moguće dovršiti i pripremiti Hrvatsku kako bi ušla u taj Schengenski prostor europskog prostora bez granica. Istovremeno, dakle Hrvatska radi i na drugom svom prioritetu, a to je ulazak u europsku zonu i u srpnju smo kao što znamo poslali pismo namjere za ulazak u europski tečajni mehanizam što je prvi korak na putu pristupanja euro zoni i svojevrsno predvorje u postupku uvođenja EUR-a. Dakle, svim ovim poslovima Hrvatska se etablira kao odgovorna država koja svoja, svoje obveze izvršava na najvišoj razini i na taj način praktično ispunjava svoje vanjskopolitičke i prije svega europske ciljeve. No, u ovih preostalih 1 minutu koliko mi je ostalo za slobodno izjašnjavanje osvrnuo bi se sa nekoliko riječi svog kolege Bauka u kojemu on zamjera Vladi što je svim državnim i javnim službenicima u RH najavila i izvršit će iduće godine povećanje osnovice za 6%. Evo, ja ne mogu razumjeti da jedna socijaldemokratska stranka, partija zamjera Vladi kao poslodavcu što će omogućiti i što će svim svojim zaposlenicima bez dodatnog zaduživanja, što će kroz rad koji se sastoji od održivosti državnog proračuna bez deficita imati snage, sposobnosti svim svojim zaposlenicima povećati plaću za 6%. Jasno da je to SDP-u priča koja je za njih nemoguća misija, s obzirom ne da nisu povećavali plaće u svom mandatu nego su ukinuli upravo, upravo profesorima i učiteljima i regres i ukinuli su im sve ona davanja koja su bila propisana prema pravilima za prosvjetne djelatnike [[Upadica: Hvala lijepa.]] prema tome, kolega Bauk nije to ničiji ego nego isključivo briga za sve zaposlenike u javnom i državnom sektoru.
Hvala.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege. Pa evo želim nešto reći s obzirom da smo prije dva dana svjedočili jednom velikom događaju ovdje u RH. Naime, potpisana je tada čuvena deklaracija koja je stvorila antikorupcijski savez u RH kojeg čine stranke SDP, HSS, HSU i SNAGA. Naravno svatko tko je gledao to imao je što naravno i vidjeti s obzirom na izraze lica ljudi koji su to potpisivali. Jer što su oni to potpisivali? Kažu da su takvom deklaracijom sebe obvezali kao i sve ostale da će se sustavno boriti protiv korupcije, da će inzistirati na transparentnosti, da će donositi zakone kojima će se sprečavati zlouporaba položaja i korupcija na državnoj i lokalnoj razini te da će se tražiti da se zakonima uredi i pitanje podrijetla imovine. Kažem još jednom vidjevši te likove Bernardića, Beljaka, Hrelja, Aleksića taj jedan kiseli izraz kada potpisujete nešto tako važno u što se ne uklapate, jednostavno znate da to djelima ne možete poduprijeti, da ste svjesni da je na samom događaju tog potpisivanja važnije čekati onaj kraj samog potpisivanja nego sadržaj koji potpisujete jel ste svjesni da takvog smješka na licu ili s takvim smiješkom na licu ne možete opravdati dokument kojeg potpisujete. Jasno je da tada svaki građanin ima pravo reći, nisi ti taj sinko koji trebaš biti na čelu nečega što se tako zove. Zašto je Bernardić izgledao loše unutar tog samoprozvanog saveza antikorupcije? Zato jer je licemjer, prešućuje vlastite moralne nesklade. A pitanje se pojavilo ponešto prije i u hrvatskim medijima, a to je pitanje NBA diplome, jednostavno pitanje kojem je gospodin Bernardić krenuo objašnjavati da je to cjeloživotno obrazovanje i stjecanje znanja. Nije to važno u ovom slučaju, govorimo o dužnosniku, političaru. U tom slučaju važno je pitanje cijene koštanja jedne takve diplome, tko je platio i na koji način. Vidjeli smo iz medija iznos, 260 000 kuna ili 36 000 eura, to je samo 525 puta više od dara, dozvoljenog dara koji dužnosnik smije primiti. Samo 525 puta više, i to bi gospoda u Povjerenstvu za sprječavanje sukoba interesa trebali znati. To je veliki iznos i nadam se da ta gospoda nisu otvorila puta ovakvom odlukom koji su donijeli da svi ostali dužnosnici ulaze u takav prostor. To bi bio po nama nedopušten dar. Nedopušten dar. Međutim, u toj presudi koju smo vidjeli u medijima, samo dijelove jer nema je vani na stranicama povjerenstva, piše i nešto drugo, da je ta stipendija dodijeljena diskrecijskim pravom škole što znači da nije bila jednako dostupna svima kao što to dijele i općine i gradovi itd., itd., po natječaju. Postavlja se pitanje spada li to pod Zakon o porezu na dohodak, čl. 9., stavak 19.? Je li na takvu stipendiju plaćen porez? I još nešto smo vidjeli iz te presude. Da se g. Bernardić obvezao i na 120 sati konzultantskog, znanstvenog i istraživačkog rada. Takav rad u uređenom svijetu iziskuje i drugačije ugovore kojima se također nešto navodi, nekakvi iznosi a na drugi dohodak također treba platiti porez. Naše pitanje s obzirom na sve što smo imali prilike saznati po pitanju ovakve diplome je g. Bernardiću, je li plaćen porez na sve što ste se stipendijom obvezali i na način na koji je stipendija dodijeljena? To je današnje pitanje, da se ne bi desilo ono drugo da vas netko mora prozvati da se taj porez utajio i ne radi nas ovdje, meni je više radi kolege Maras, vjerovatno će vas on danas prvi to pitati, njemu je to najgore i njemu to najviše smeta zato g. Bernardiću, budite iskreni prema sebi kako ne bi bili lažni prema svima drugima jer jednostavno tražimo da nas razuvjerite u ovome što smo vam postavili pitanje.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Boriću.
Idemo na zadnju raspravu, Klub zastupnika HDZ-a poštovani kolega Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Evo da i mi kažemo u ime kluba nešto ujutro u ovim slobodnim temama jer vidimo da ponovno jutros imamo laži nekadašnjih nadri ministara Milanovićeve vlade gospodina Mrsića i gospodina Marasa koji se ovdje pretvaraju u nekakve glavne Milanovićeve jatake. Da bi jedan bio uvjerljiviji osnovao je stranku od nekoliko članova pa bi ponovno htio koalirati s tim istim SDP-om iz kojeg je izašao. A da bi to smio i mogao vjerojatno se ovdje mora ujutro dokazivati napadima, potpuno nepripremljen i naravno sa lažima. Jer je i sam imao priliku uredovati i stvarati sustav posebno u Ministarstvu rada i osiguravati našim generacijama starijih osoba bolje mirovine, bolje plaće, onima zaposlenima, bolje dodatke na ugovore i sve ono što neko u javnoj službi može dobiti. Međutim, oni su radili sve suprotno i jasno im je da ovo trovanje i hejtanje Vlade svako jutro pokušava ostaviti dojam vjerojatno njima samima, ali valjda i prema hrvatskim građanima ne bi li i dalje bili aktualni. Pa što su to oni napravili u reformi javne uprave? Povećali su odmah broj dužnosnika čim su došli, povećali broj agencija i smijenili svih koji su bili do tada na čelu tih agencija. Što radi ova Vlada? Smanjuje broj agencija, instituta i zavoda, smanjuje broj dužnosnika, potpuno suprotno od njih. To je jedina istina, provjerljiva i možemo je gledati svakodnevno. Što se tiče nekih drugih situacija, čuli smo odnos tj. problematičan jučerašnji skup, jučerašnji pobjednički skup aktualne i buduće predsjednice Kolinde Grabar Kitarović. Oni su ljuti, ljubomorni, jalni i sve im sveta, traže nekakve račune, a mi već danima tražimo i pitamo račune njihovog predsjedničkog kandidata da pokaže s kime je radio, koliko je novaca dobio od tih klijenata, tko su ti ljudi kako bi mogao normalno možda prijeći iz neke privatne funkcije sutra u neku javnu dužnost, ništa više od toga. Ali odgovora nema, odgovora nema. Što se tiče o tome tko nas to napada, kažem još jedanput, ministri koji su nama kao normalno ostavili situaciju ovoj Vladi 70 milijardi javnog duga više, 12 kvartala pada BPD-a, kreditni rejting u smeću, 40.000 zatvorenih radnih mjesta. Nitko u jednom trenutku nije mogao ni pobrojati sve nezaposlene u RH, sjetimo se onog brojčanika koji je u jednom trenutku prešao 400.000 nezaposlenih. Smanjene plaće svim u javnom sektoru, posebno učiteljima i profesorima plus i oni dodaci koje su imali regres, božićnica i sve ono ostalo što im ova Vlada sada vraća. Pa sjetimo se samo odnosa gospodina Mrsića prema radniku i radništvu, podigao je dob za ulazak u mirovinu na 67 godina, danas je protiv toga. Ali čuli smo i kandidata, njihovog kandidata, da u Hrvatskoj radnika i radništva nema, da SDP i on nemaju koga predstavljati, to je rečeno na onom skupu njihovog kandidata. Da li je to radnicima dovoljan znak, signal da si zamisle tko bi ih to mogao predstavljati u Hrvatskoj i u svijetu, da nema radnika i radništva u RH, osnovna poruka tog skupa. Pa što je to onda SDP danas? A što se tiče ovih odnosa s kojima bi se oni bavili unutar HDZ-a, gospodo u SDP-u imate vi i vlastitih problema. Još i danas kako kažu četvorica blaženo suspendiranih koji ne smiju obnašati dužnosti u stranci, ali smiju u Saboru ili negdje drugdje. Zašto? Vjerojatno su bili dobri, vjerojatno su bili najbolji, jedan čak posebno označen zato što je rekao da nikada ne bi uzeo 260.000 kuna stipendije o kojoj opet ništa nismo saznali a tražili smo odgovore, da li je plaćen porez i svi odnosi koji su se ticali te i takve stipendije. Zato gospodo, bavite se vlastitim problemima, imate vi toga u SDP-u, a HDZ će svoje rješavati kao što je uvijek do sada znao riješiti, hvala lijepo.
Ovim smo došli do kraja, imamo jednu povredu Poslovnika ali samo prije povrede Poslovnika, pozdravio bih učenice i učenike OŠ Antuna Mihanovića iz Slavonskog Broda, dobrodošli. [[Pljesak.]] Povreda Poslovnika, kolega Mrsić, izvolite.
Kolega Borić je povrijedio čl. 238., govorio je o stvarima koje nisu istinite, u prvom redu, g. Boriću, kako da vas uvjerim da niti sam potpisao inicijativu da se 67 izbaci iz Zakona o mirovinskog osiguranju, niti u jednoj mojoj izjavi ne možete to čuti pa prestanite lagati o tome, jedanput to zapamtite a s druge strane, HDZ je ostavio 14 milijardi duga u proračunu i zamrznuo je mirovine, to je istina.
Hvala, kolega Mrsić. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Kolega Šuker, molim vas. Dakle, isto kao i kolega Bačić, povrijedili ste Poslovnik, ovo je bila replika i dobivate opomenu. Dobro jutro, poštovane kolegice i kolege. Nastavljamo sa radom. Prva točka danas je: - Prijedlog ovršnog zakona, prvo čitanje, P.Z.E br. 676 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Molio bih sada predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje, s nama je poštovani Dražen Bošnjaković, ministar pravosuđa. Ministre, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvažene zastupnice i zastupnici. Pred vama je Prijedlog ovršnog zakona u prvom čitanju smo i već smo imali dosta rasprava i dosta konferencija, okruglih stolova gdje smo predstavili rješenje novog ovršnog zakona. Ja ću u kratkim crtama manje-više to ponoviti. Zbog čega cjeloviti novi ovršni zakon? Zbog toga što smo već imali cijeli niz izmjena i mislimo da je potrebno izaći sa potpuno novim tekstom kako bi sve one nomotehničke stvari razriješili da nemamo previše izmjena nego da imamo jedan novi cjeloviti tekst. Ovaj novi ovršni zakon koji predlažemo danas u prvom čitanju nudi cijeli niz novina, apostrofirat ću one ključne. Ponovno ovrhu vraćamo u nadležnost sudova, danas je to vezano za vjerodostojnu ispravu u nadležnosti javnih bilježnika, međutim očito je da Sud EU tu nadležnost ne prihvaća, ne prizna i samim tim u ovrsi naši građani nisu jednaki sa ostalim građanima EU. Dakle, mi to vraćamo na sud i jasno tu se postavlja pitanje, važno je ne ugroziti sve ove procese koje u pravosuđu radimo, ne smijemo povratom tih predmeta sudove tako opteretiti da prouzročimo nove zastoje i novi broj neriješenih predmeta. Svi dobro znamo da smo imali prije nekakvih desetak godina milijun i pol neriješenih predmeta na sudovima i danas smo došli na nekakvu brojku od 350 tisuća koja je podnošljiva i koju i dalje spuštamo na dolje i dalje svim ovim promjenama u pravosudnom sustavu dovodimo do toga da se predmeti rješavaju brže. Ovih ovršnih predmeta je bilo proteklih godina i 800 tisuća i 700 i 600 i kada bismo sve to vratili isključivo na sud da nemamo neke druge alate, tada bismo ugrozili sustav i doveli do novog broja i povećanja broja neriješenih predmeta. Zato vraćajući te predmete na sud u nadležnost suda, mi smo ipak ostavili u sustavu i javne bilježnike i FINA-u na neki način pomagače, povjerenike suda koji u cijelom ovom novom postupku imaju svoje zadaće, a te zadaće su u cilju rasterećenja suda i kako bi taj postupak išao da ne optereti sud, da ne prouzročimo nove zaostatke koji su nas poprilično teretili. I zato bilježnici ostaju, oni će biti ono tijelo kome će ovršenici podnositi prijedloge. Nakon toga javni bilježnik će dostavljati zaključak prema ovršeniku gdje će reći protiv vas je podnesen prijedlog za ovrhu, platite ukoliko postoji osnova u roku od 15 dana ili već koji rok je predviđen, tako da ćemo tu riješiti dobar dio prigovora koji postoje u javnosti da ljudi nisu dobili nikakvu obavijest da su dužni, da ljudi nisu znali uopće da postoji nekakvo potraživanje od nekog vjerovnika i na taj način mislim da ćemo dobar dio toga smanjiti. FINA je onaj dio koji provodi onu tehničku, čistu tehničku podršku, a vezano za zapljenu žiro-računa, vezano za prebacivanje novca i slične stvari. Ono što je veliki iskorak i ono što će ja mislim biti možda i najveća stvar vezano za ubrzanje samog postupka i za opstojnost samog postupka jeste digitalizacija. Digitalizacija znači da ćemo imati propisane obrasce u obliku formulara. Kada netko pokreće postupak ovrhe, tada će popuniti taj obrazac i digitalnim putem će stvar ići i bilježniku i digitalnim putem će stvar ići od bilježnika prema sudu. I na taj način nećemo imati previše kolanja papira, nećemo teretiti sustav i to je nešto što neke zemlje već dugo godina imaju. Ovaj zakon će omogućiti pretpostavke da to doista i zaživi. Kada uzmemo u ukupnosti da smo stvorili pretpostavke i da se na trgovačkim sudovima već komunicira na ovakav jedan način, kada vidimo da ćemo to raširiti na sve općinske sudove tada idemo prema onome cilju koji smo si postavili, a to je da imamo spise bez papira. Živimo u digitalnom dobu i da se to reflektira i na pravosuđe, što će sasvim sigurno dovesti i do ubrzavanja i lakšeg postupanja. Također ovaj zakon nudi i smanjenje troškova o čemu je bilo isto puno riječi. Ti troškovi su bili poprilično visoki i nadmašivali su potraživanja. Mi ovim zakonom izbacujemo neke uopće radnje koje su do sada bile naplaćivane, a to znači neće biti onog troška za sastav prijedloga za ovrhu, obzirom da će to biti sada popunjavanje propisanog obrasca, dakle taj trošak ćemo fiksirati na nekakvoj razini i on neće ovisiti o vrijednost spora i ne bi trebao ovisiti. Drugo, nema izdavanja one potvrde pravomoćnosti jer i to će biti automatizirano, dakle s te strane ukidamo taj trošak koji je isto danas prisutan u postojećem sustavu i fiksirali smo točno troškove vezano za radnje koje obavlja FINA i koje obavlja javni bilježnik koje u principu su ovaj ovisili o visini predmeta. Mi danas za one predmete koji su do 5.000 kuna to fiksiramo na 200 plus PDV kuna i ove iznad toga na 300 također plus PDV. Tako da mislimo da na ovaj način ćemo bitno te troškove smanjiti da će to biti ovaj podnošljivo. Jasno je da svaka zajednica, svako društvo treba se temeljiti na principima odgovornosti kod preuzimanja obveza, na odgovornosti kod ispunjavanja obveza, ali Ovršni zakon je onaj zakon koji zapravo stupa na scenu kada netko nije ispunio tražbinu koju je morao ispuniti temeljem pravomoćne presude, temeljem nekakvog solemniziranog ugovora ili akta nekog drugog tijela, a zapravo nije došlo u predviđenim rokovima do ispunjenja tražbine, bilo da netko nekom nije platio, bilo da netko nije proveo nekakvu radnju koju je trebao, e tada se primjenjuje Ovršni zakon. Ovršni zakon ovaj oko predlažemo on ima u sebi i cijeli niz socijalnih tako da kažem elemenata, pokazuje i socijalnu osjetljivost, s tim da moram reći da smo tu i zadnjim izmjenama Ovršnog zakona učinili važne korake naprijed, pa tako primjerice ovaj ne može se jedina nekretnina ovaj u ovrsi prodati za tamo vrijednost gdje je glavnica do 40.000 kuna, dakle nominalno stvarno to može biti više kad se tome pridodaju troškovi i kamate, ali smo mi rekli da za onu glavnicu koja je do 40.000 kuna da tu nema ovrhe na jedinoj nekretnini. Cijeli niz smo u odnosu na postojeći sustav, cijeli niz smo davanja od božićnice, uskrsnice, dnevnica obuhvatili da to ne može biti predmetnom ovrhe. Znamo već za to da imamo i ovaj zaštićeni račun gdje sjedaju određena primanja koja su izuzeta od ovrhe. Tako da smatram da smo ovakvim prijedlogom poboljšali sustav koji postoji i socijalno smo osjetljivi, vodimo računa da ne zatrpamo sud i da ga ne opteretimo i prouzročimo nove ove zaostatke koji nam svakako ne bi dobro došli u trenutku u kojem jesmo kada radimo sve napore i da ubrzamo postupke i da skinemo ovaj sve te predmete na jednu pristojnu razinu koji nisu riješeni. Također ono što je važno reći ovdje rasterećujemo i poslodavce koji danas imaju obvezu provoditi ovrhu je li, kada postoji, kada postoji pravomoćna odluka ili kad postoji neki drugi akt temeljem kojega je potrebno provesti ovrhu. Mi sada kažemo to će sve raditi FINA, ne mora to više raditi ni Zavod za mirovinsko, ni Zavod za zdravstveno, to radi FINA i zato je na koncu u sustavu imamo. Tako da plaća je i nadalje zaštićena 3/4 s tim da taj iznos ne može preći više od 2/3 prosječne plaće i taj iznos je veći kako se povećava prosječna plaća. Kao što vidimo ona je danas u RH negdje 6.300 gotovo 6.400. Tako da čini mi se da smo sa svim ovim izmjenama, sa svim ovim novitetima napravili vrlo ozbiljni korak u projektiranju jednog novog ovršnog sustava. Iznimno je važno, da još jednom ponovim digitalizirat te postupke, iznimno je važno vratiti ih u nadležnost naših sudova kako bi zapravo izjednačili naše građane sa svim građanima drugih zemalja članica EU. Tako da evo čut ćemo naravno raspravu u prvom smo čitanju, otvoreni smo za sve ono što bude dobro i pozitivno u raspravi i ono što doprinosi sustavu. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem ministru. Imamo 9 replika, prvi je na redu kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Ministre više nema znači po ovome zakonu ovrhe na nekretninama sa 20.000 na 40.000 kuna za deložacije. Moramo se sjetit da je Ovršni zakon koji je Klub MOST-a predložio 2017. davao da bude 50.000 kuna iznos, vi ste to tada branili da i interes vjerovnika i dužnika jednostavno ne možete to prihvatiti, a sad ste u biti napravili istu stvar. Prošle su dvije godine u biti da bi došli na isto. I smatram da je i to pomak, međutim bilo bi dobro da povećate ovaj iznos na 50.000 kuna već kad ste 2 godine kasnili. Ovdje vidimo da javni bilježnici u biti postaju sudski povjerenici, što u hrvatskom zakonodavstvu ovi već i jesu kod …/nerazumljivo/… a naravno da je ovde kod ovoga znači kod ovoga je najbitnije naglasiti da u ovome zakonu nema nekih većih mjera [[Upadica: Hvala]] pa ih vi nabrojite ako ima. Koje su mjere radikalne da bi ovršenici ostali ravnopravni u Hrvatskoj kao u drugim državama. Hvala.
Hvala kolega Bulj. Odgovor izvolite.
Kao što sam rekao, mi smo u prvom čitanju do drugog čitanja ćemo razmisliti o ovim pitanjima koja ste vi otvorili. Ovaj prijedlog o kojem ste govorili, izmjena Ovršnog zakona koji je bio u vrijeme koalicije MOST-a i vladajuće većine, sudjelovao sam u tome i zajednički smo došli do tih 20.000 koji su tada bili, ali otvoreni smo dalje za raspravu i otvoreni smo definitivno da sagledamo stvari za drugo čitanje.
Sada je na redu kolega Vucelić. Izvolite.
Poštovani ministre Bošnjaković, iz ovog prijedloga Ovršnog zakona vidljivo je da je ovršna mafija i dalje u Vladi RH. Od 1996. godine do današnjeg dana izmijenili ste se na vlasti svi, i jedni i drugi i treći i četvrti, svi osim Živog zida. Građanima je sve teže, broj blokiranih se udvostručio, dug se udeseterostručio, donijeli se 3 Ovršna zakona do sada, vi sa svojim kolegama iz SDP-a ovo je sad 4 Ovršni zakon, imali ste preko 20, znači na desetke izmjena i dopuna zakona. Ja vam moram reći da jedino što se popravilo jesu vaši novčanici. Vi da radite za narod, narod bi ostao u Hrvatskoj. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Dobro, ovo je vaš politički stav u odnosu na Ovršni zakon. Ja ću vam reći da sve države u svijetu imaju sustav ovrhe, taj sustav dolazi onda na scenu kada se tražbine ne ispunjavaju dobrovoljno i zato sam ovdje posebno naglasio. U uređenom društvu moramo svi paziti kada preuzimamo obveze, kada dižemo kredite, kada kupujemo stvari da to budemo sutra sposobni sve skupa i otplatiti, onda nitko sa ovrhom neće biti u problemu. Cijeli niz mjera smo poduzeli da olakšamo situaciju ovršenicima, onima koji su blokirani. Država je kao što znate linearno svima onima koji su dužni dulje od tri godine i blokirani tri godine linearno je svima otpustila potraživanje koje ona ima jer jedino je to moguće za 10 tisuća kuna, tako da broj blokiranih se smanjuje. I vjerujemo kroz ove druge mjere da će pasti još dolje.
Kolega Grmoja, izvolite.
Poštovani ministre u odgovoru kolegi Bulju rekli ste jednu netočnost, naime Most je predlagao amandman, 50 tisuća kuna ako je iznos dugovanja znači da se ne može provesti ovrha do toga iznosa, vi ste tada taj amandman odbili i tada ste rekli da je to nekakav najbolji omjer da se zaštite interesi i vjerovnika i dužnika. Sada Vlada predlaže nakon dvije i više godina, dvije i nešto, predlaže 40 tisuća. Što se promijenilo u tom razdoblju, to je ono što me interesira? A ja mislim da svi mi, mi se trudimo popraviti stanje sa ovim izmjenama Ovršnog zakona, ali mislim da je koncept promašen i da ništa nećemo postići niti vi sa ovim prijedlogom zakona. Mi moramo iz sustava ovrha izbaciti javne bilježnike oni su svojevrsni tajkuni koji su profitirali upravo na nesreći drugih i ja mislim da je koncept promašen. A u izlaganju ću iznijeti kakav je stav Most-a.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. U svakom slučaju mislim da koncept nije promašen. Mi ne možemo u ovom trenutku izbaciti ni FINA-u, niti javne bilježnike oni što mnogi žele jer kao što sam ovdje u uvodu rekao mi bismo tada sudove pretrpali, mi bismo sa 350 tisuća neriješenih predmeta vezanih za parnice i sve ove druge došli ponovno na visoki broj, a to smo imali i to više ne želimo imati, tako da što se toga tiče ovo da li je 40 tisuća ili 50 tisuća, to ćemo raspravljati u dva čitanja pa ćemo vidjeti gdje ćemo doći.
Kolega Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi ministre Bošnjakoviću. Ja sam predlagao već više puta izmjene Ovršnog zakona i izmjene Zakona o obveznim odnosima, ovaj novi prijedlog neće pomoći već blokiranim dužnicima nego će biti nešto bolje za buduće ovršne postupke pa ću ja inzistirati i dalje na onim prijedlozima koje sam imao i do sada. Znamo o čemu se radi o ograničenju zateznih kamata na visinu glavnice, promjena redoslijeda naplate da se najprije naplaćuje glavnica pa onda zatezna kamata, zabrana ovrhe nekretnine koja se temelji na dugu iz nepoštena kredita. Mi imamo sada pravomoćno utvrđeno 125 tisuća kredita s nepoštenim ugovornim odredbama i prema presudu suda EU-a C 407/18 u takvim kreditima se ovrha nekretnina ne smije provoditi sve dok se ne završi sudski postupak, dok se ne utvrdi nepoštenost ugovornih odredaba, isto tako imamo 200 tisuća eura i kunskih kredita s nepoštenim kamatama. Dakle, ja ću inzistirati na svemu onome na čemu sam inzistirao do sada i nadam se da ćete nešto od toga ipak konačno i prihvatiti. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Poštovani zastupniče o kamatama smo već i razgovarali i što se kamata tiče one su regulirane i redoslijed naplate Zakonom o obveznim odnosima. Kamate mislim da postoje u odnosu na vjerovničko dužničke odnose i da su one u redu jer ako sam ja vama dužan ja koristim vaš novac kojim se istovremeno vi ne možete koristiti i s te strane vi trpite štetu i štetu se popravlja s kamatama. Ukoliko nađemo nekakav model kojim ne bismo oštetili vjerovnika kojim bi uveli nekakvu ravnotežu vjerovnika i dužnika spremni smo razgovarati, ali ja ga do sada na sceni nisam vidio.
Kolega Žagar, izvolite.
Hvala. Uvaženi ministre. Dakle u svom uvodnom izlaganju ste rekli, naši građani nisu jednaki građanima EU. Nažalost, vi ste to rekli u kontekstu ovog zakona, a nažalost to je točno u mnogim segmentima. Moje pitanje glasi, s obzirom da ste i sami rekli da se vraća postupak na sudove upravo iz te činjenice, jeste li svjesni kao ministar opasnosti da će mnogi građani koji su napustili zemlju upravo iz ovog razloga što su blokirani, što ovdje nemaju posla sada doći u opasnost da će im biti blokirani računi u zemljama u kojima sada trenutno rade? I s druge strane se ne slažem s vašom tvrdnjom kada govorite, slažem se u ovom dijelu kada kažete da svatko treba ispunjavati svoje obaveze koje je potpisao, za koje se obvezao, ali ista takva je stvar je da to mora raditi i država. Što je sa tisućama prevarenih radnika kojima država nije stala u zaštitu? To su i njihova prava i u tom smislu se mi ne slažemo. I na kraju samo još jedno pitanje, kada govorimo o Zakonu o obveznim odnosima, kako ajte mi objasnite zašto onaj dodatak od 3%-na poena ide na prosječnu kamatnu stopu, zašto je baš 3%?
Odgovor ministre, izvolite.
Ovdje postoji presuda suda EU u dva predmeta koja jasno ukazuju da rješenja koja donose javni bilježnici da ih EU ne prihvaća kao akt pravosudne vlasti. I stoga mi moramo tu situaciju promijeniti kako bi naši građani doista bili jednaki sa drugim građanima, drugim državljanima drugih članica EU. Što se tiče kamata, to je jedno posebno pitanje. Znate kako nastaje kamata i znate kako se u principu ona izračunava. Stoga ovaj zakon govori o redoslijedu naplate, on je ujednačen sa Zakonom o obveznim odnosima i kada bismo išli zadirat u kamate morali bismo dirati Zakon o obveznim odnosima.
Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Uvaženi gospodine ministre. Klub zastupnika SDP-a vam je predložio balansirani model vezano uz naplatu kamata i molim da ga razmotrite još jednom po kojem bi se od iznosa plaćanja duga 50% svakako odnosilo na glavnicu, a 50% na troškove i kamatu. Na taj način bi se štitio vjerovnik, al opet bi se omogućilo dužniku da otplati dug. Napravili smo izračun na temelju zaštićenog iznos plaće, postoje realne mogućnosti za čitav niz kredita da kad dođu u ovrhu i naplaćuju se od plaće nikada neće biti vraćeni upravo zbog iznosa kamate koji sudjeluje u njemu. Međutim, upozorio bih vas još jednom niste odgovorili gospodinu Aleksiću na presudu 407/18 koja je donijeta u lipnju i pročitat ću vam. Sud koji odlučuje o prijedlogu za ovrhu ugovora o hipotekarnom kreditu mora imati mogućnost bilo na prijedlog potrošača ili po službenoj dužnosti ispitati jesu li odredbe sadržane u tom ugovoru nepoštene. Hoćete li to uvrstiti u konačni prijedlog [[Upadica: Hvala vam.]] zakona, radi se o odluci suda EU? Hvala.
Odgovor izvolite.
Znam za vaš prijedlog Kluba SDP-a i još ćemo ga dodatno iz analizirati prije drugog čitanja jer on doista govori da ona uplata koja ovaj sjedne da se dio otkidaju kamate, a dio da ide na glavnicu. Što se tiče ove presude sud i danas ima mogućnost kada netko zatraži temeljem otvorenog postupka, kada znači netko ovaj zatraži da se odgodi ovaj ovrha, da sačeka da tada, sud i danas ima ovlast prekinuti ovrhu, ali to ovisi od predmeta do predmeta.
Poštovana kolegice Luc-Polanc, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, vi ste u svom uvodnom izlaganju naveli kako je i ovim zakonom i dalje ostaju javni bilježnici u postupku ovrhe, a to sve iz razloga kako mi ne bi još dodatno opteretili sud. Međutim, ja bih vas htjela pitati da li ste pritome, kada je išao prijedlog ovog zakona da li se promišljalo na način da zaostaci sa milion i nešto predmeta na današnjih 300.000 su ipak smanjeni i činjenicom manjeg priljeva predmeta, dakle nije baš dojam da su suci ubrzali rad ili da se nešto u samom radu poboljšalo koliko je i smanjen priljev predmeta, a s druge strane imamo prekršajne suce koji su sada ušli u sustav općinskih sudova. Dakle, i oni su sada na raspolaganju za rad u ovrhama. Osim toga, isto tako mora se uzeti u obzir koliko, da će svaki javni bilježnik koji odradi predmet ovrhe da će isti taj predmet sad morat odradit i sudac, pa prema tome meni nije logično gdje vi tu vidite da je sud rasterećen [[Upadica. Hvala vam.]] odnosno zbog čega je nužno sudjelovanje bilježnika.
Hvala. Odgovor izvolite.
Vidite ja kad bih sada projektirao sustav i rekao da ćemo maknut i bilježnika i FINU vjerojatno bih se mnogima svidio. Međutim, ja imam odgovornost da uredimo sustav da on bude održiv. U ovom trenutku kad mi na sudovima, prošle godine imamo gotovo 1.200.000 predmeta, kada bi im još pa i 400 i 500 ili 600.000 predmeta dodali, mi bismo tada napravili kaos, to ne želimo, nemamo pravo na to. I zato ćemo pratiti sustav i prati ćemo priljeve u slijedećim godinama kako to bude dolazilo ako se postavi, ako se postave ovaj takve brojke onda možda možemo o tome razgovarati. Međutim, to poslovi koje će raditi FINA i bilježnik su vrlo složeni poslovi i ne možemo to u ovom trenutku prebacit na suca.
Kolega Stier, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, Vlada doista ulaže napor da bi riješila ili barem pokušala ublažiti problem da pojeftinila i ovaj ovršni proces. Ja pozdravljam i vašu spremnost i otvorenost da se vide eventualno i modeli da se riješi i ovo pitanje kamata odnosno odnos glavnice kamata kako taj ide taj redoslijed i omjer jer ako hoćete ih jedne demokršćanske perspektive jasno je da se moraju dugovi platiti, jasno je da se mora i kamata da bi se riješila šteta koja je nastala, ali i s druge strane u trenutku kad u kapitalističkom svijetu su vrlo niske kamate, negdje čak i negativne ne bi bilo dobro da osim što se rješava šteta da netko ide i zaraditi na tuđu jednu nevolju. Tako da vaša otvorenost da se još jednom razmotri koliko ima prostora, mislim da treba pozdraviti. Hvala.
Odgovor izvolite.
Poštovani zastupniče, još jednom mogu samo ponoviti da ćemo do drugog čitanja posebno se posvetiti pitanju kamate ali ima cijeli niz predmeta kako to urediti, pa možda i pitanje visine zakonske zatezne kamate, treba to vidjeti zapravo, a vezano i za gospodarski trenutak u kojem se nalazimo, vezano za financijsku stabilnost na kojoj RH inzistira, vezano za naš put, vezano za uvođenje EUR-a. Dakle, svugdje postoje određeni kriteriji, određena mjerila koja moramo zadovoljiti. Ovršni sustav moramo isprojektirat tako da on bude izbalansiran između interesa ovršenika, da bude što je manje ovaj bolan za njega, ali i interesa ovrhovoditelja da na jedan brzi način dođe zapravo i realizira zapravo svoje potraživanje koje ima. Jer kad to ne bi bilo tako ne znam tko bi došao u Hrvatsku ako nije siguran da će nekakav, nekakvo potraživanje da će mu to potrajati ne znam koliko ili da neće biti zaštićen.
I zadnja replika poštovana kolegica Glavak, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine ministre bili smo svjedoci i prošle godine kada je Vlada učinila svojevrstan napor kako bi se olakšalo našim ovršenim građanima, tako da neki kolege su govorili da se to događalo 3 puta, ja mislim da je ovo već 7 puta da se pokušava izmijeniti zakon, da se pokušava izići u susret našim građanima, međutim mislim da bismo možda morali podsjetiti na strukturu blokiranih građana, vjerojatno je imate. I na koji način se olakšalo zapravo građanima prošle godine jer prema podacima FINE kolovoz 2018. - 2019. ipak je za oko 24.000 manje blokiranih. I jednako tako pozdravljam činjenicu i napore da se uzmu u obzir i neki prijedlozi koji dolaze kako bi se ovaj cijeli proces pojednostavio i naravno pojeftinio za one ljude koji se nalaze u tim postupcima. Hvala lijepa.
Odgovor izvolite ministre.
Ovo je zakon koji će djelovati ubuduće, dakle u odnosu na sve one ljudi koji su blokirani mi smo, dobro ste rekli prošle godine donijeli jedan set zakona kojima smo tim ljudima pomogli. Mi danas gotovo 70.000 građana imamo manje blokiranih nego što je to bilo, što je posljedica upravo tih zakona dakle, mislim da je Vlada tim mjerama pogodila. I jedna mjera još na neki način živi, a to je jednostavni stečaj potrošača. Mi tu imamo gotovo 80 tisuća predmeta koji su na sudovima i koji će u sljedećem razdoblju će isto dovesti vjerujem do smanjenja broja blokiranih građana. Ali ovo je jedan sustav koji će djelovati pro futuro i mislim da smo ovim sustavom pogodili i da smo baš izbalansirali interese i vjerovnika i dužnika.
Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Vezano uz ovu točku dnevnog reda Klub zastupnika SDP-a traži stanku u trajanju od 10 minuta, te mi dopustite da obrazložim razloge te stanke. Prijedlog zakona koji se sada nalazi pred nama loš je. To su rekli svi, rekla je to stručna javnost, rekli su to predstavnici udruga dužnika, rekli su to predstavnici udruga koji okupljaju i vjerovnika, dakle poslodavce zato što niti će zaštiti dužnike, niti će zaštititi vjerovnike, samo će stvoriti dodatne troškove i opteretiti rad pravosudnih institucija. Dat ću vam samo jedan primjer, prije godinu dana krenuli smo u vatrogasnu mjeru o kojoj je govorila moja prethodnica iz kluba HDZ-a koja je trebala pomoći blokiranima. No što se dogodilo, što se dogodilo? Velik broj blokiranih je nakon godinu dana od te vatrogasne mjere jer istu nije pratilo ništa drugo ponovno blokiran. A znate s kojom razlikom? S razlikom što po novom zakonu kojeg smo donijeli prije godinu dana prilikom podnošenja novog prijedloga za ovrhu morate dati jednu akontaciju, jedan predujam koji je već sada stvorio dodatne troškove koje je naplatila FINA u iznosu od 80 milijuna kuna koji će se po odredbama tog zakona preliti na dužnike, na ovršenike. Rekli smo da ćemo nekome pomoći, a znate kako smo pomogli? Stvorili smo im dodatan trošak. To će se isto dogoditi i ovim zakonom jer su mjere ugrađene u njega, upravo te iste koje se odnose na naplatu novčane tražbine, ali osim toga zatrpat ćemo i sudove jer svaki postupak koji bude radio javni bilježnik nakon njega će morati ponovno provesti sud. Ovo je, nemam druge riječi i nemam drugog opisa, ni vrt ni mimo. Hvala.
Hvala. Javlja li se još netko? Ako ne, nastavljamo s radom u 10 sati i 15 minuta. STANKA U 10,05 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,17 SATI]] Nastavljamo s radom, žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, otvaram raspravu. Prvi je na redu Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, poštovani kolega Kažimir Varda, izvolite.
... [[Govornik nije uključen.]] pristupiti ... [[Govornik se ne razumije.]] otpišimo sve dugove ili bar načelno, s obzirom na broj članaka od 404 u ovom zakonu, a u odnosu na raspoloživo vrijeme, načelno nešto kazati. Što bi rekli umirovljenici na ovaj prijedlog zakona. Naime, poznato je da umirovljenici u najvećem broju redovito podmiruju svoje obveze i ima najmanje dužnika po strukturi od strane umirovljenika. Ako se radi o dugu, recimo za HRT, onda bi mogao populistički reći, hajde smanjimo pretplatu, smanjimo pretplatu, ili bar onima u odnosu na nekakav cenzus primanja. Ali, opet će to ići na teret proračuna. Netko mora namiriti te troškove. A onda ćemo doći opet do umirovljenika i na poziciju proračuna za mirovine. Dakle, kolegice i kolege, posudim novce, ako je normalna kamata, dakle ne lihvarska, ne zelenaška, pa vrati meni moje novce. Kupio si mobitel, pa tko ti kaže da moram trošiti na impulse. Kaj je to neophodno sredstvo? Ili je moda? Nekome je i neophodno. I neću plaćati teleoperateru troškove. Moji umirovljenici bi rekli sljedeće. Pomognimo dužnicima s obzirom na broj i masu u ovrhama, smanjimo troškove ovrha, sačuvajmo dostojanstvo dužnika, zabranimo deložacije u zimskom razdoblju, osigurajmo kontradiktornost postupka, ono što je za mene kao pravnika najvažnije u cijelom ovom sustavu. Dajmo pravo dužniku da se izjasni. Možda je podmirio dug. Možda može na neki drugi način u dogovoru s vjerovnikom podmiriti taj svoj dug. To bi moji umirovljenici rekli, a ja mislim da ovim sustavom predloženim uz sva poboljšanja koja će sigurno proizići iz amandmana i moj klub će vjerojatno kad razradimo svih ovih 404 članka ili sa nekim amandmanom ili ćemo podržati amandman bez obzira s koje strane sabornice dolazila, ako se radi o poboljšanju. Ali, osnovno je, dužan si, preuzeo si obvezu i tu obvezu moraš podmiriti. Država može jedino napraviti ovo što radi ovim prijedlogom zakona da mu sačuva dostojanstvo i da mu smanji trošak i da mu osigura kontradiktorni postupak. Na Odboru na zakonodavstvo je bilo pitanje, što je to kontradiktorni postupak. Dakle, nismo svi pravnici. Vrlo jednostavno, dajemo obim strankama u procesu da se izjasne. Dosad to nije bio slučaj i to je bio najveći problem što je dužnik dobivao ovrhu, a nije ni znao da je dužan i FINA je skidala. Sada se to onemogućava i sud zapravo preuzima cijeli postupak. Javni bilježnici su samo pomoćnici suda, a čim vi osporite tražbinu, izjavite žalbu, dolazite na sud i sud ga rješava. Drugo, limitirali smo trošak. Koliko sam ja shvatio, Vlada će uredbom taj trošak u krajnjoj liniji odrediti, ali mi možemo u krajnjoj liniji, amandmanom ograničiti i Vladu u tom dijelu, maksimum ili minimum, kako god hoćemo. Drugo, dakle, samo načelno o prijedlogu zakona. Poboljšali smo odredbe za dostavu obavijesti dužniku. To dakle, spada isto u kontradiktorni postupak. dosad to nije bio slučaj. A javni bilježnik zapravo, što on radi? On primi prijedlog vjerovnika, u zakonu kaže ovrhovoditelja, ja govorim sad laičkim jezikom i poziva dužnika da u roku od 15 dana ispuni svoju obvezu ili da se u tom roku očituje ili osporava tražbinu i dolazimo zapravo do suda. Dakle, daje mu priliku da se očituje. U krajnjoj liniji, dajemo mu i priliku da u tom postupku se i nagodi sa vjerovnikom. Daje mu tu priliku. Dosad to nije bio slučaj. Da skratim, ja sam ... [[Govornik se ne razumije.]] načelno 5 debelih stranica napisao, ali ću skratiti raspravu. Moj klub, naš klub smatra da su ponuđena rješenja dobra. Mogu biti bolja. Pozivam vas kolegice da do drugog čitanja, da za drugo čitanje pripremimo amandmane. Ovaj klub će dati podršku svakom amandmanu, ponavljam, bez obzira s koje strane dolazi ako se radi o poboljšanju sustava i ništa više od toga. Mislimo da predloženi sustav u odnosu na dosadašnjih oko 25 izmjena je usmjeren na poboljšanju položaja dužnika međutim imam samo jednu primjedbicu. Ako sam ja dobro shvatio članak 116. prijedlog zakona, tamo imate 9 stavaka a stavci 7, 8 i 9 se ponavljaju u tekstu stavaka 4, 5 i 6. Pa vam je to čini mi se višak. Isti tekst. Dakle nomotehnička primjedba. No da skratim, u svakom slučaju, klub će podržati ovaj prijedlog zakona u prvom čitanju a u drugom čitanju ono kako sam i rekao. Hvala vam lijepo.
Kolega Grmoja izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče, u ime kluba MOST-a tražim stanku kako bismo raspravili, znači nakon ovog izlaganja kolege Varde gdje on poziva oporbu kao dio vladajuće koalicije da da svoje amandmane. Mi smo svjedočili ovdje u Hrvatskom saboru u više navrata da smo davali amandmane na zakonske prijedloge vladajuće koalicije koji nisu bili prihvaćeni. Isto tako i kod donošenja Ovršnog zakona kada je već ona Vlada MOST-a i HDZ-a bila pri kraju smo dali 10 amandmana. Neki od tih amandman su sada u ovom prijedlogu, govorio sam i ministru o tome da smo tražili iznos od 50 tisuća kuna a tada se reklo da je 20 tisuća kuna nešto što je racionalno, sada sama Vlada nakon protekla od 2 godine predlaže 40 tisuća kuna. I ono što je ja bih rekao najviše sporno, treba reći da je ovaj sustav posložen tako da ni vjerovnici a ni dužnici od njega nisu u konačnici profitirali nego su profitirali oni koji su posrednici, koji su postali pravi tajkuni ovog ovršnog postupka a to su javni bilježnici. Ne slažem se sa ministrom da se njih ne može maknuti iz ovršnog postupka, itekako može, imamo primjer susjedne Slovenije gdje to jako dobro funkcionira i gdje nemamo ovoliko problema koliko imamo u Hrvatskoj. Ja pozivam sve kolege koji će danas sudjelovati u ovoj raspravi da razmislimo o tome kako je u Hrvatskoj državi moguće da više smilovanja imamo prema psima ili mačkama nego prema hrvatskim građanima koji se nalaze pod teretom ovrhe. Ne možemo svako malo mijenjati Ovršni zakon, trebamo razmisliti o tome da mijenjamo koncept, ako koncept ne promijenimo mislim da se ništa za one koji su pogođeni ovrhama, koji su u teškoj situaciji neće promijeniti. Hvala.
Odobravam stanku, naravno nastavljamo u 10,40 sati. STANKA U 10,29 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,40 SATI]] Drugi na redu je Klub zastupnika HDZ-a, poštovana kolegica Marija Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Evo pred nama je prijedlog novog ovršnog zakona o kojem smo već čuli podosta i od samog ministra, a isto tako čuli smo već i neke stavove.
Kolegice Jelkovac, samo malo. Molim vas kolege, kolegica govori. Izvolite.
Hvala. Neke stavove vas iz klubova. Ja bih prije svega napravila jedan presjek što se događalo sa Ovršnim zakonom do sada, dakle prvi Ovršni zakon donesen je 1996. godine u neovisnoj Hrvatskoj, zatim 2010. godine donesen je novi Ovršni zakon zajedno sa Zakonom o javnim ovršiteljima i ta dva zakona trebala su biti osnova novog ovršnog sustava u kojem su temeljnu ulogu trebali imati javni ovršitelji. Međutim, to se nije dogodilo i ustvari taj zakon iz 2010. godine u većem dijelu odredbi nije nikada stupio na snagu. Treći Ovršni zakon donesen je 2012. godine i njime je uređen postupak prisilnog ostvarivanja tražbina i postupak dobrovoljnog sudskog i javnobilježničkog osiguranja tražbina, a to zajedno sa Zakonom o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima čini zakonodavni okvir za provedbu izvansudske ovrhe koju u najvećoj mjeri provodi FINA. I zbog svih nedostataka koji su do sada uočeni u primjeni postojećeg zakonskog okvira, a i zbog usklađivanja Ovršnog zakona sa drugim zakonima, prije svega i radi pojednostavljenja i efikasnosti samog ovršnog postupka, a naravno štiteći pri tome dostojanstvo ovršenika, predlaže se novi Ovršni zakon. Već zadnjim izmjenama Ovršnog zakona koji smo imali poboljšava se status dužnika i to pokazuje koliko je ova Vlada socijalno osjetljiva. Tim zadnjim izmjenama uveli smo da se jedina nekretnina izuzima iz ovrhe, da nema ovrhe na nekretnini za dug gdje je glavnica manja od 20 tisuća kuna, a sudu su se dali alati da i ako je glavnica veća od 20 tisuća kuna svojom odlukom ne dozvoli ovrhu ako bi to bilo nepravedno. Isto tako uvedene su i novine gdje se povećava neovršivi dio plaće ili mirovine na ¾ tog primanja, ali ne više od 2/3 prosječne neto plaće u RH. Dakle već zadnjim izmjenama ova Vlada je pokazala koliko je važno da se riješi u što većoj mjeri problem ovršenih i problem blokiranih. I tada je ministar najavio osnivanje radne skupine koja će u jednom primjerenom roku predložiti novi prijedlog ovršnog zakona koji će na najbolji mogući način riješiti svu problematiku koja je do tada uočena, prije svega koja će redefinirati i ulogu javnih bilježnika i ulogu FINA-e, a isto tako se pozabaviti i samim troškom ovršnog postupka. Što se tiče ovog sadašnjeg prijedloga zakona mislim da je on zaista ispunio sve one ciljeve koje si je radna skupina stavila pred sebe i mislim da je značajno naglasiti da su u radnoj skupini sudjelovali svi oni na koje se ovršni postupak odnosi, naravno uz struku. Ovim prijedlogom ovršnog zakona ovršni postupak na temelju vjerodostojne isprave pokreće se podnošenjem prijedloga nadležnom sudu kao što je već bilo rečeno i sud će u biti opće i redovno nadležno tijelo, ali zbog rasterećenja sudova zadržavaju se javni bilježnici kao povjerenici sud. Ovdje je bilo izrečeno nekoliko primjedbi, a vezano na to i čini mi se da iz svega onoga što sam čula da je to jedina i najveća primjedba ovom prijedlogu zakona. Ja bih rekla naravno da bi mi svi voljeli uvijek donijeti idealna rješenja, ali nekad to zaista nije moguće obzirom na objektivno stanje koje imamo u sustavu. Ministar je također naglasio da u ovom trenutku obzirom na opterećenost sudova i na broj ovršnih predmeta koje još uvijek imamo u RH vraćanjem nadležnosti potpuno na sudove, isključivanjem javnih bilježnika potpuno iz ovog postupka, zatrpali bi ponovno sudove, postupci bi bili dugotrajni što svakako ne želimo, želimo da postupci traju kratko, da se vode efikasno i da na taj način se ispuni ono što je i smisao samog ovog postupka. Naravno da i ministar je rekao kada se ispune uvjeti da dođe do takove jedne promjene, sigurno je da će se i to dogoditi, ali u ovom trenutku objektivno nismo u toj poziciji. Što se tiče daljnjeg slijeda postupka, javni bilježnici su ti koji će provoditi onaj jedan dio postupka gdje će pozivati dužnike da se izjasne o dugu, da ga ospore. U tom slučaju ide opet na sud u parnicu, u slučaju da nema osporavanja tražbine ili dijela tražbine javni bilježnici će izraditi nacrt prijedloga odluke i vratiti elektroničkim putem na sud gdje će sudac donijeti rješenje na koje također ovršenici imaju pravo žalbe. Ono što je također značajno reći je da je uloga FINA-e na neki način redefinirana, ona će biti ta koja će provoditi ovrhe. Radi učinkovitijeg postupka uvodi se elektronička komunikacija ali isto tako i obrasci što će stvarno dosta utjecati na smanjenje troškova samog postupka, poboljšanje su i odredbe o dostavi jer se nakon 2 bezuspješne dostave, ona vrši putem oglasne ploče uz slanje obavijesti u poštanski sandučić ili u osobni pretinac E-građani. I dalje ostaju na snazi one odredbe koje pokazuju koliko smo moguće osjetljivi prema ovršenicima ali dakle moramo biti svjesni da Ovršni zakon nikad neće i ne može biti socijalni zakon, on je prije svega jedan alat za prisilno ostvarivanje tražbine i u ovom prijedlogu zakona zaista su ostali oni elementi socijalne osjetljivosti ako to tako možemo reći koji štite prije svega dostojanstvo samog ovršenika. Štiti se jedina nekretnina i dalje odnosno nije moguća deložacija i dalje u zimskim mjesecima i to postaje pravilo međutim treba reći da se isto tako povećava iznos glavnice tražbine radi čijeg namirenja nije dopuštena ovrha na 40 000 kn a isto tako se i proširuje krug onih primanja i naknada koje su izuzete iz ovrhe. Ono što je po meni najznačajnije, napravljen je veliki iskorak u smanjenju troškova postupka i mislim da je to također vrlo značajno za ovršenike kao one na koji se taj trošak ustvari svaljuje. Evo ono što bih na kraju rekla da sigurno da je ovaj zakon uz one zakone koje smo i prethodno donijeli a to je prije svega Zakon o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima i zakon o izmjenama i dopunama Zakona o stečaju potrošača koji smo usvojili 2018. g., jedan od zakona koji ustvari nastoji olakšati položaj dužnika u RH i na jedan dostojanstven način prema njima ipak ostvariti onu svrhu koju taj zakon u društvu mora imati a to je da se svaka tražbina ipak mora namiriti. Znači moramo štiti i poziciju vjerovnika. Ono što je važno reći da je u odnosu na prošlu godinu do sada smanjen broj blokiranih što pokazuje da su ovi svi zakoni do sada isto tako imali svoj efekt, dug građana iz osnova za plaćanje manji je za oko 27 milijardi kuna i mislim da u svakom slučaju možemo biti zadovoljni sa tim efektima iako naravno oni koji se nazali u poziciji ovršenika sigurno nikad neće biti zadovoljni prijedlogom zakona jer zakon štiti prije svega i vjerovnika i vjerovničku tražbinu koja se mora naplatiti ali mislim da je bitno da smo u tom prijedlogu na neki način ipak postigli određeni balans. Klub HDZ-a će svakako podržati ovaj prijedlog zakona i smatramo da će on u bitnom povećati efikasnost postupka nakon što uđe u primjenu, hvala.
Zahvaljujem. Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a i poštovani kolega Peđa Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Često sam u ovom Domu govorio o činjenici da se u Hrvatskoj neproporcionalno mnogo bavimo posljedicama a neproporcionalno malo bavimo uzrocima. Tako je to i kod problema blokiranih i problema ovršenih. Najbolji primjer tome je podatak o kojem je moja prethodnica iz kluba HDZ-a uvažena zastupnica Jelkovac govorila a to je da kao posljedica zakona kojeg smo donijeli prošle godine, u Hrvatskoj odblokiran čitav niz dužnika, po podacima iz FINA-e, radi se oko 21 000 osoba koje su dugovale oko 900 milijuna kuna međutim od tog broja deblokiranih, u roku od samo godinu dana, dakle zakon se počeo primjenjivati ako se ne varam u kolovozu prošle godine, evo sad smo u rujnu, u samo godinu dana, 1/3 je ponovno blokirana. A ta 1/3 koji su ponovno blokirani zbog mjera predviđenim zakonom koji uređuje ovrhu na novčanim sredstvima, sada duguju više jer su vjerovnici morali platiti i predujmove za ponovno provođenje te ovrhe koju naravno u konačnici po pravilima ovršnog i parničnog postupka, snosi dužnik koji nije namirio potraživanje vjerovnika. Dakle, vjerovnici imaju gubitak, dužnici moraju platiti više. I nitko od toga nije imao koristi a zašto? Jer se bavimo posljedicama a ne uzrocima problema. Kolege koji su govorili prije mene i iznosili kritike na ovaj zakon, ispravno su ukazale na jedan od najvećih problema koji proizlazi iz ovog zakona a to je činjenica redoslijeda uračunavanja odnosno kada dužnik plati a iznos nije dovoljan za podmirenje čitavog duga. Dat ću vam samo jedan primjer. Mislim da svatko od nas može zamisliti nekog građana kojem su primanja oko 4000 kuna. Nažalost, takvih građana ima jako puno. Od plaće u iznosu od 4000 kuna, 1000 kuna su sredstva na kojima se može provoditi ovrha. Ako dug primjerice zbog nekakvog kredita za kupnju stana ili nešto drugo tog dužnika iznosi više nego od 200 000 kuna, po sadašnjim pravilima, taj dužnik nikada neće kroz ovrhu moći vratiti dug a znate li zašto? Jer su zatezne kamate na iznos od 200 000 kuna, 13 000 kuna. Njemu se ovrhom skida 1000 kuna mjesečno što je u godinu dana 12 000 kuna i on ne samo da ne vraća dug, na kraju svake godine, on duguje više, zbog toga kolegice i kolege, molim vas, zaboravimo ideološke ograde, zaboravimo činjenicu da se radi o prijedlogu kojeg je inicirao Klub zastupnika SDP-a, usvojite prijedlog kojeg smo uputili po kojem će se u ovakvim slučajevima 50% plaćenog odnositi a glavnicu a 50% na kamate i troškove. Na taj način ćemo zadovoljiti ono o čemu ste vi govorili ministre a to je da vjerovnik ipak ima određenu naknadu za to što netko koristi njegov novac jer i to često ponavljam i to se često zaboravlja, nisu uvijek samo dužnici oštećena strana, često su to i vjerovnici. Zamislite samo situaciju kad netko traži naknadu štete jer ga je netko drugi ozlijedio, povrijedio ili mu na neki drugi način nanio štetu, primjerice, radi nasilja u obitelji ili nasilja među susjedima ili bilokojeg drugog uzroka koji je ne proizlazi iz potrošačkih odnosa, i njega moramo štititi. Dakle štitimo njega jer se osigurava da se od plaćenog podmiruju kamate ali štitimo i dužnika jer mu omogućavamo da i u ovoj hipotetskoj situaciji koju sam opisao, u konačnici vratit dug jer zamislite samo situaciju, 4000 kuna primanja a dug 200 000 kuna a svi znamo barem jednu ili dvije osobe koje su se našle u takvoj situaciji. Po sadašnjim propisima, ta osoba ne može vratiti svoje dugovanje, ne može jer će vječno plaćati samo kamatu a to nije, ne smije i potpuno je neprihvatljivo da bude svrha ovršnog sustava. S time ću početi jer je to ključno. To je briga o posljedicama, pardon, to je briga o uzrocima a ne samo o posljedicama. A sada idemo na materiju samog ovog zakona koji govori o tome kako u slučaju kada dužnik nije podmirio svoje obveze, isti namiriti prisilnim putem i da, to je činjenica. Nema države u svijetu koja nema takav zakon, nema države u svijetu koja ne regulira način na koji će se ostvariti tražbina koju dužniku nije o dospijeću htio, mogao, želio što god podmiriti međutim taj sustav može biti bolji, taj sustav može biti lošiji, taj sustav može imati ljudsko lice a može biti i guljenje kože. Nažalost, ovaj sustav koji je ovdje predložen neće biti ništa od toga a istovremeno će biti sve jer u sebi ima jedan problem a to je problem loji nastaje kod samog određivanja ovrhe. Većina građana u RH smatra i pridružit ću im se i reći u dobrom djelu opravdano da javni bilježnici u ovršnom postupku više nemaju svoju ulogu odnosno nemaju mjesta. U trenutku kad je uvođena javno-bilježnička ovrha, doista smo imali ogromne zaostatke na hrvatskim sudovima međutim pažljivo sam promotrio Justice ... [[Govornik se ne razumije.]] za pravosuđe koji pokazuje da priljev predmeta na hrvatske sudove više nije onako velik kao što je bio nekad. Priljev na hrvatske sudove nije čak niti usporediv sa nekim drugim državama članicama, dakle mi nismo po broju stanovnika ako se gleda broj predmeta, u vrhu po priljevu predmeta. Dakle mi si možemo sada dopustiti da napravimo ovaj posao do kraja i da napravimo ovaj posao kako treba a to je da u potpunosti isključimo javne bilježnike iz ovršnog sustava. Da ne bude da samo kudim, moram malo i pohvaliti. Naravno da nam je drago što ste išli korak prema elektronskoj ovrsi odnosno što ste otišli u susjednu Sloveniju i vidjeli kako su on riješili taj problem i prihvatili dobru praksu, i to je dobro, na taj način se smanjuju troškovi, na taj način se smanjuje i pritisak na dužnika, na taj način se olakšava i vjerovniku da ne mora angažirati odvjetnika i sam stvarati sebi dodatne troškove, da neke stvari može napraviti sam. Međutim, ako ste već definirali da će se ovrha podnositi u obrascima, time ste drastično olakšali posao onome koji će na temelju tog obrasca donositi odluku, u ovom slučaju rješenje i zato nema potrebe za ovakvim komplikacijama koje će izgledati pazite sad, dolazite na sud putem obrasca i od suda tražite donošenje rješenja o ovrsi, taj predmet zaprima sud. Nakon toga sud dodjeljuje predmet javnom bilježniku, dakle imamo jednu radnju, sud nešto šalje javnom bilježniku, nakon toga javni bilježnik proučava predmet, odlučuje da li će po njemu dalje postupati, kontaktira stranku. Imamo drugu radnju, ako stranka plati, postupak je gotovo, ako stranka ne plati, stranka može uputiti prigovor, na njega se nakon toga mora očitovati ovrhovoditelj, to je još jedna dobra radnja i kontradiktornost koju svakako treba pohvaliti. Ako je prigovor poslao ovrhovoditelj, pardon, ako je ovrhovoditelj dao očitovanje, predmet ide na sud i to je dosta slično kao što je bilo do sada osim što imamo jednu radnju više a to je prvotno obraćanje sudu. Međutim, ako nema prigovora, javni bilježnik ne donosi rješenje o ovrsi, već priprema nacrt a taj nacrt nakon toga šalje sudu. Imamo jednu radnju javnog bilježnika, imamo dostavu i imamo nakon toga činjenicu da sud po odredbama čl. 44. ovog zakona, mora ponovno proučiti taj predmet. Ako znamo da se oko 2/3 predmeta vraća sud, bilo po prigovoru ili zbog činjenice da dužnik neće izvršiti svoju obvezu, tada vidimo d će u konačnici od ovih 500 000 predmeta o kojima je govorio uvaženi ministar, najmanje 2/3 ponovno završiti na sud. Sud će ponovno imati posla u 2/3 predmeta, ili postupati po prigovoru jer je dužnik osporio svoju tražbinu ili postupati po rješenju i donositi rješenje, provoditi dalje postupak, generirati nove troškove, odugovlačiti ga. A da sve gore, za javne bilježnike smo propisali rokove a za sud nismo. Kada sud dobije to rješenje odnosno nacrt koji mu je pripremio javni bilježnik, sud će moći kao što se mnogo puta do sada dogodilo, držati predmet u ladici jer im je prevelika gužva, ne da im se, šta ti ga ja znam što, generirati nove troškove ovršeniku u vidu kamata a opet otežavati i život vjerovniku jer njegovo potraživanje se naprosto ne može naplatiti. Zato kažem ovo što ste ovdje napisali nije dobro. Vi ste krenuli u dobrom smjeru, vi ste možda čak i imali dobre namjere ali ih niste do kraja realizirali. Dakle s jedne strane na brinemo o uzrocima problema a s druge strane kada dolazimo do posljedica problema kompliciramo situaciju. Poštovane kolegice i kolege ovakav prijedlog stoga ne možemo podržati. Ako uopće želite nastaviti sa ovim zakonom, a mi iz Kluba zastupnika SDP-a držimo da je on u ovom obliku toliko kriv da je upitno da li se može ispraviti bez da se ide raditi iznova, za drugo čitanje morate pripremiti nešto potpuno novo. A to novo se mora odlučiti, ili ćete ostaviti ovrhu kod javnih bilježnika što smatramo da nije dobro, ili ćete ju u potpunosti vratiti na sud koji neće imati tolike probleme upravo zbog ovih odredbi koji se tiču elektronske dostave i postupanja. Dopustite mi da se u ovoj raspravi osvrnem i na nekoliko problema sa zakonom koji bi se po mojem mišljenju mogli čak i korigirati. Prvo, dostava, imamo sustav e-građani, svaka dostava za svakog građanina koji koristi sustav e-građani mora ići i preko njegovog korisničkog pretinca. Ako idemo prema elektronskom dostavljanju između suda, bilježnika, odvjetnika itd., idimo i prema građanima koji koriste sustav e-građani. Olakšajmo im život da ne moraju čekati poštu, da ne moraju strepiti nego da to mogu dobiti putem svog korisničkog pretinca. Kada govorimo o onim odredbama čini mi se da se radi o članku 145., 146. i 147. koji govori o stambenom zbrinjavanju ovršenika. Prije tri godine smo raspravljali o tome, tada smo vam ukazivali. Ne može se stambeno zbrinjavanje odnosi samo na naplatu novčanih tražbina. S jedne strane štite nekoga tko je digao kredit da kupi stan a s druge strane ne štitite osobu koja primjerice nije digla kredit već je bila u najmu i ne može više plaćati najam tog stana. Uz svo dužno poštovanje ali njihove su posljedice, njihove su životne sudbine iste. I jedan i drugi po odredbama ovog zakona iz tog stana moraju ali jednog čete štiti a drugog nećete. Zašto? Jer je ovaj digao kredit i nije ga mogao plaćati, ovaj je uzeo stan u najam i nije mogao plaćati. Ne možete u istovjetnim situacija postupati različito. Nije humano a nije ni ustavno. I za kraj, dvije stvari, prvo ukazao sam već na to prethodno u replici, odnosi se na odluku europskog suda u predmetu C407/18. Ta je odluka iz lipnja ove godine i propisuje da sud koji odlučuje o prijedlogu za ovrhu ugovora o hipotekarnom kreditu mora imati budućnost bilo na prijedlog potrošača ili po službenoj dužnosti ispitati jesu li odredbe sadržane u tom aktu nedopuštene. Dakle moramo omogućiti Ovršnom sudu, Ovršnom sudu, dakle sudu koji vodi postupak da uđe u meritum stvari kada se govori o hipotekarnom kreditu sklopljenom između trgovca i potrošača, to je naša obveza po pravu EU. I ako to ne ugradimo u zakon po drugoj praksi suda EU u predmetu Köbler protiv Austrije država će odgovarati za štetu. Dakle pročitajte tu odluku i ugradite ju u ovaj prijedlog zakona. I za sam kraj ukazao bih vam da ste pomalo ambiciozno predvidjeli da će ovaj zakon stupiti na snagu 1. siječnja 2020. Svi koji su govorili prije mene uključujući i samog ministra rekli su da je ovo značajna, da je ovo velika promjena. Mi uvodimo novi način dostave, novi način odlučivanja. Danas je 19. rujna a tek smo u prvom čitanju ovog zakona. Uz najbolju volju ovaj zakon možemo donijeti tek do kraja listopada. Nakon toga razna ministarstva moraju donijeti čitav niz, evo u jednom članku je pobrojano 10-ak, 15 pravilnika i drugih podzakonskih akata. I vi očekujete da to, nakon toga može stupiti na snagu 1. siječnja i primjenjivati se u praksi. Jučer na odboru nam je jedan kolega koji radi kao stečajni upravitelj opisao kako to izgleda u praksi u stečajnom postupku. Sustav je kak'ti zaživio a onda su ugradili ograničenje da prilog uz mail koji šalje ne može biti veći od 5mb. U današnjoj komunikaciji ograničiti priloge na 5mb je najblaže rečeno smiješno i ne može funkcionirati. Nemojte da se to dogodi i ovdje, ako već inzistirate na ovim rješenjima odgodite ih, neka stupe na snagu barem 1. ožujka ako ne i kasnije. Hvala.
Zahvaljujem. Idemo dalje. Sada je na redu poštovani kolega Marin Škibola u ime Kluba zastupnika NLM. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Sabora, uvaženi ministre sa državnim tajnicima, zastupnice i zastupnici. Novi Ovršni zakon svakako je bio često predmet rasprave u hrvatskoj javnosti, hrvatski građani su zaista bili zainteresiran za tu problematiku. Često se raspravljalo kako riješiti problem zaduženih, kako riješiti problem blokiranih. I evo danas imamo prijedlog RH, blizu su predsjednički izbori, blizu su parlamentarni izbori, u godini koja nosi izbore imamo i novi Ovršni zakon. Da li taj novi Ovršni zakon korjenito rješava problematiku ili površno zadire u određene izmjene to je sada na nama da prosudimo, to je i na hrvatskim građanima također da prosude. Međutim, uči ćemo trenutno u određene te problematike. Treba reći da nikada HDZ i SDP ne bi uopće pomišljali raditi niti najmanje izmjene u Ovršnom zakonu da javnost nije pritiskala, da određene inicijative nisu pritiskale. Sjetimo se samo prethodnih predsjedničkih izbora, nakon prvog kruga kada su hrvatski građani dali veliku podršku onim kandidatima koji su se zalagali za zadužene i koji su to stavili u prvi plan, znači, deložacije, ovrhe, itd. u drugom krugu i Kolinda Grabar Kitarović i Josipović, svi su na neki način monopolizirali tu temu i svi su na neki način govorili u kampanji da su oni ti koji će riješiti problem Ovršnog zakona, da su oni ti koji će riješiti problem zaduženih, koji će riješiti problem ovršenih. I evo, što se dogodilo? Kolinda Grabar Kitarović je pobijedila na tim izborima, međutim, koliko se ona potrudila da dođe do tih izmjena? Ja znam da ona ne može pokrenuti nužno izmjene zakona kao što može Vlada RH, međutim, ona svakako može, kroz instrumente koje ima kao predsjednica, inicirati određene stvari, može se zalagati, ima veliki medijski prostor, može organizirati često konferencije, lobirati kod Vlade da se to riješi. Međutim, to nije bilo tako, ja to nisam primijetio. A nisu niti primijetili oni koji su često bili protiv ovog Ovršnog zakona, da je Kolinda Grabar Kitarović nešto značajno učinila po tom pitanju. Što se tiče ovog novog Ovršnog zakona, treba reći da u toj radnoj skupini za novi Ovršni zakon, bilo je oko 20 članova, a de facto tamo su bili, ono u 90% zapravo svi predstavnici vjerovnika. Znači, možda smo imali jednu udrugu koja je zastupala dužnike. Imali smo također jednu udrugu, Ovršni ustanak koja je danas dijelila saborskim zastupnicima materijale koja se značajno zalaže za promjene Ovršnog zakona i koji su izrazito aktivni na tom planu. Da su u jednom momentu ušli u tu radnu skupinu i nakon 1. sastanka bili su izbačeni iz te radne skupine. Ja sam ih pitao zašto se to dogodilo, oni su mi rekli, da kada su predložili da se izbaci FINA, da se izbace javni bilježnici, da vi u ministarstvu niste htjeli sa njima više razgovarati. Ja sad to ne znam da li je to istina, ne znam da li je to istina, vi, ministre, ćete imati priliku reći ako to nije istina. Međutim, oni su mi na ulazu u HS poklonili, evo, njihov simbol, simbol te udruge Ovršni ustanak. Njihov simbol je dužnička omča kako bi suosjećali sa svima onima koji su u dužničkom ropstvu u RH i rekli su mi da vam ja to poklonim, tako da, evo, ministre, ja ću vama pokloniti taj simbol, nemojte se uvrijediti. ... [[Govornik se ne čuje.]] to je čisto zbog njih, znači to je da se solidariziramo sa tom udrugom koja je izrazito aktivna. Kada govorimo o presudama Europskog suda koje su bile po pitanju Ovršnog zakona, znači Europskog suda iz Luxembourga, meni je tu jedna stvar jako zasmetala. A zasmetalo me to što ta presuda Europskog suda je išla u tom kontekstu da javni bilježnici ne mogu biti nadležni u ovršnom postupku prema stranim fizičkim i pravnim osobama, međutim, prema domaćim fizičkim i stranim osobama, Europski sud tu ne vidi problem. Znači, pozitivna diskriminacija prema domaćim fizičkim i pravnim osobama prema stajalištu Europskog suda je dopuštena, međutim, prema stranim fizičkim osobama, e, to je problem, to nije dopušteno, znači javni bilježnici tu ne mogu biti nadležni. Smetaju me ti dvostruki kriteriji europskih institucija. Određenih europskih institucija, moram to reći. Europski sud mora zastupati sve građane EU. Pa ne može Europski sud sugerirati da je dopušteno da javni bilježnici budu nadležni po pitanju ovrha domaćih fizičkih i pravnih osoba, a da nije nadležan po pitanju stranih osoba. Slična situacija je bila i po pitanju Zakona o ništetnosti, zakona koji sam ja predložio u HS-u. znači, tu Europskom sudu nije bio problem što su te institucije poslovale u RH nezakonito, imali smo veliki broj ovrha po pitanju tih neovlaštenih zadruga iz Štajerske, ali im je problem kad zakon ide sankcionirati to poslovanje. I oni kažu, vi radite diskriminaciju između domaćih i stranih kreditnih institucija, međutim, mi nismo sa tim zakonom koji je bio lex specialis, rješavali problematiku domaćih neovlaštenih vjerovnika, mi smo rješavali problematiku stranih neovlaštenih vjerovnika u obliku tih RBA zadruga i onda u toj presudi Europskog suda on anulira te određene članke unutar zakona i stvara problem. Međutim, u samoj presudi, on neće se ni u jednom, u jednom dijelu dotaknuti toga da su te zadruge poslovale nezakonito, pa ako je već naložio da se izmijeni taj zakon, znači da se uskladi s europskim pravo, ja zaista nemam problema sa tim, to je najjednostavnije napraviti ako postoji politička volja i ako se te ljude želi zaštititi. Međutim, imam problema ako taj Europski sud vidi tu diskriminaciju, a ne vidi ilegalno poslovanje tih kreditnih zadruga, ne vidi da te kreditne zadruge nisu provjeravale kreditnu sposobnost, ne vidi da te kreditne zadruge su kršile mnoge zakone RH. To je ono što sam morao reći i evo, s ovoga mjesta, g. Bošnjakoviću, vi ste rekli da postoji radna skupina po tom pitanju, za izmjene i dopune tog zakona, da se uskladi s europskim pravom jer mi imamo problematiku danas. Meni se ljudi javljaju, oni govore, neki suci više se ne žele držati zakona. I ovrhe ponovno dolaze, deložacije ponovno dolaze. Znači, hajmo to što hitnije izmijeniti, tim ljudima je to nužno, neka se to napravi i nekad se uskladi s europskim pravom, vi ste rekli da postoji radna skupina, pa dajte recite nam, što je ta radna skupina napravila do sada. Da li postoji politička volja da se to izmijeni? Ili vas nije više briga za te ljude? U novom Ovršnom zakonu povećava se broj radnji u samom ovršnom postupku sa nedefiniranim rokovima što bi moglo dovesti do povećanja iznosa duga zbog zateznih kamata ako se proces uspori. Visoke zatezne kamate jedne su od glavnih generatora dužničkog ropstva. I to je činjenica. Znači te visoke zatezne kamate, one pogoduju ovršnoj mafiji i o tome je govorio isto uvaženi profesor Lovrinović. I zapravo te zatezne kamate trebalo bi više regulirati jer da one su toliko visoke u RH i da se pogoduje toj jednoj interesnoj klijantelističkoj skupini, ja to ne mogu razumjeti. Ne mogu razumjeti da se toliko naše pravosuđe, da se toliko naš sustav zavezao za te interesne strukture, za tu manjinu koja ima koristi a većina građana koja vapi za pravednim zakonima, većina građana koja vapi za pravednim pravosuđem koga briga za njih, koga briga za njih. Dovodimo se u situaciju ping ponga između sudova i javnih bilježnika. Znači vi ste riješili sad nominalno taj problem sa javnim bilježnicima po pitanju te presude Europskog suda, međutim realno taj problem nije skroz riješen, vi ste ga riješili na način da ste prebacili nadležnost na sudove, ostavili ste u procesu javne bilježnike. Činjenica je da to odugovlači cjelokupni proces a na posljetku bi mogli opet ispaštati dužnici, znači zato što je njima uvijek vrijeme u pitanju zbog tih i kamata itd.. Da ne budem previše kritičan, da ne budem previše kritičan, ima onih izmjena koje su pozitivne, ima one izmjene koje su pozitivne. Znači dobro je što se povećava broj primanja koja su izuzeta od ovrhe, to je dobro. Dobro je što se povećava iznos glavnice tražbine radi čijeg namirenja ovrha na nekretnini nije dopuštena, znači i to je dobro ali nije dovoljni, nije suštinski. Smatram da se moglo puno korjenitije ići u te izmjene. Svrha trenutnog Ovršnog zakona nije stvarna naplata postojećeg duga građana nego se njime dužan građanin dovodi u nemogućnost otplate stvarnog duga jer mu prihod kroz broj naknade uzimaju znači FIN-a, javni bilježnici, odvjetnički uredi, agencije za naplatu dugovanja itd.. Znači njih sve treba maknuti iz ovršnog postupka ako nisu nužni. Ja smatram da oni nisu nužni, znači ajmo ih maknuti iz ovršnog postupka. Znači poanta tog ovršnog zakona jest da se namire vjerovnici a i da dužnici lako vrate svoje dugove. Znači nije poanta Ovršnog zakona da se pogoduje nekim skupinama koje su se vezale za taj Ovršni zakon i onda da je to njihov hranidbeni lanac, to ne može biti poanta Ovršnog zakona. Poanta ovršnog zakona treba biti da se ljudi izvuku iz dužničkog ropstva a da se vjerovnici naplate, da se vjerovnici naplate, znači treba poštivati isto i te vjerovnike koji su dali svoj novac i očekuju da se taj novac vrati i to je pošteno, to tako treba biti. Međutim, nemojmo opterećivati dužnike sa različitim tim nepostojećim troškovima koji se samo akumuliraju i onda na kraju, onda na kraju niti vjerovnici, niti dužnici tu nisu, tu nisu zadovoljni. Digitalizacija cijelog postupka važno je zbog toga što se njom zadovoljava efikasnost masovne obrade zahtjeva. Znači Ovršni zakon mora omogućiti efikasno provođenje ovrha što dosadašnji ne omogućuje. Modernim informacijskim tehnologijama otklonila bi se dugotrajnost prikupljanja podataka potrebnih za donošenje odluke o Ovršnom postupku jer bi njima bili povezani sudski registri sa svim potrebnim registrima postupka. Ponovno manje birokracije, manje troškova cjelokupnog postupka. Zbog toga, zbog tih navedenih razloga, također smatramo, nema potrebe da se u cjelokupni postupak uvode ikakve dodatne naplate na samu ovrhu. Ovršni zakon je crna mrlja naše zemlje i ovi neki prijedlozi koje sam iznio danas smatraju da vraćaju dostojanstvo našem narodu, da bi ih trebali ministre razmotriti. Dug je dug i platiti se mora, kao što sam već rekao ali mora se omogućiti da on bude i otplativ a ne kao što je bilo sa sadašnjim zakonom slučaj. I gdje se ovako dužnog građanina već pretvara u doživotnog dužnika. Znači to ne bi trebalo biti cilj nikome da ljude zarobio u te dugove, da ti ljudi ne mogu funkcionirati. Ljudi imaju svoje obitelji, znači to ima posljedice široke posljedice, na kraju krajeva cjelokupno društvo, klimu u društvu, na sustav, na ekonomiju. Znači posljedice su široke. ovršni zakon mora biti efikasan u konačnici, ako je naplata izvršena, osoba je zaštićena zakonom a ne kao dosadašnji zakon koji čak zadire u temeljna ljudska prava i Ustav RH. Evo smatram da su ovi prijedlozi realni, da bi ih trebalo još razmotriti u drugom čitanju prije nego što dođete sa konačnim prijedlogom prije glasanja o njemu. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista, u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i poštovani kolege. Raspravljajući danas o Vladinom prijedlogu Ovršnog zakona ne obraćamo se samo jedni drugima nego i cijeloj vojsci ljudi koji su uslijed neimaštine, teških životnih prilika i različitih okolnosti došli u jednu situaciju koju nikome ne biste poželjeli. Uslijed nemogućnosti da otplaćuju svoje kredite, da plaćaju režije i druge komunalne i slične obveze, oni su izvrgnuti jednom prisilnom mehanizmu naplate dugova u kojem se prodaje njihova imovina, njihov novac na računima u bankama je blokiran i svakog mjeseca im se oduzima. Svi mi koji ćemo danas sudjelovati u ovoj raspravi moramo pokazati empatiju za te ljude, a prije svega trebamo pokazati da imamo volju da njihov težak životni položaj olakšamo. Najprije svi moramo razumjeti da ovrha i ovršni postupak u nekom obliku postoje u svim uređenim državama sa slobodnom tržišnom ekonomijom. Ovrhom se osigurava da svatko onaj koji je pružio neku uslugu, prodao neku stvar, napravio neki posao za to bude i plaćen. Bez tog mehanizma, bez ovrhe ekonomija kakvu poznajemo ne bi funkcionirala. Tu dakle govorim o onome što je objektivna potreba za funkcioniranje modernog gospodarskog sustava. Najkraće rečeno dugovi se moraju plaćati, a obveze izvršavati. No ta medalja ima i svoju drugu stranu, ta druga strana su dužnici, ovršenici. Nažalost hrvatsko ovršno pravo te ljude već godinama tretira kao objekte, a ne kao subjekte ovršnog postupka. Kolegice i kolege kao što sam u stanci već rekao prava je tragedija da živimo u zemlji u kojoj smo spremni smilovati se psima ili mačkama lutalicama, a ljude naše susjede i građene tretiramo ispod svake razine ljudskog dostojanstva. Problem s ovrhama svoj vrhunac dostignuo za vrijeme velike recesije koja je u Hrvatskoj službeno priznata tek 2008. godine, a trajala je dulje nego u bilo kojoj državi članici EU, gotovo čitavo desetljeće. Ljudi su se naglo našli na ulici bez posla, a nakon što su potrošili svoje ušteđevine više nisu mogli otplaćivati kredite, došli su i u poteškoće s plaćanjem svojih režija i redovitih troškova života. A dok se to događalo netko ili bolje rečeno neki su stvorili sustav ovrha kakav poznajemo danas. Sustav u kojemu je umnogome narušena ravnoteža u pravima sudionika postupka. Sustav koji je bio posložen tako da je upropastio dužnike, a ni vjerovnici se nisu usrećili, ali zato su pirovali oni koji su sustav dobili u ruke. Da budem skroz jasan, a to sam također već rekao, tu mislim na javne bilježnike. Predajući im u ruke veliki dio kolača ovršnih postupaka država je na jedan jeftin i nepromišljen način privatizirala, može se tako reći, ovršni postupak a tajkuni te privatizacije bili su javni bilježnici. Tu se treba prisjetiti i nereda i stihije u sustavu koji čitavo vrijeme je na snazi. Znači ne tako davno u ovoj su državi na snazi istovremeno bila 3 Ovršna zakona, pa se ti druže snađi u tom sustavu ovrhu kad te naravno ovrha zatekne, a neki su se i te kao dobro snalazili i dobro su omastili brk na tuđoj muci i nesnalaženju. I ovdje sada dolazimo do ovog najnovijeg prijedloga Ovršnog zakona kojeg nam predstavlja Vlada. Ja vas molim kolegice i kolege da pomno pročitate uvodna obrazloženja. Već na samom početku naša Vlada se hvali kako je smislila caku da zaobiđe odluku Suda EU po kojoj javni bilježnici ne mogu provoditi ovrhe. Dosjetili su se genijalnom rješenju i proglasili bilježnike povjerenicima sudova, netko bi rekao nije šija nego vrat, i baš je ova odluka Vlade usmjerila cijelu koncepciju novog Ovršnog zakona i baš zbog te koncepcije većih pomaka neće i ne može biti, to je ja mislim sada svima jasno, a ono što će PR tim Vlade i Ministarstva pravosuđa plasirati u medije kao pozitivne iskorake zakona neće u bitnom pomoći ovršenicima. I ja mislim da većina onih koji su sudjelovali u raspravi iz redova oporbe je to iznijela, evo i kolega prije mene također. Znači MOST se sa ovakvim alibi prijedlogom promatrajući ga kao cjelinu i nastavak starog lošeg koncepta ne može složiti. Ministarstvo je ponovno uložilo minimalan trud, uopće se nisu razmotrila nekakva druga rješenja koja postoje u drugim državama, a od samog početka izrade ovog zakona ništa nije mirisalo na dobro. Dobro pamtimo zavrzlamu oko radne skupine koja je zakon izradila. Kad je javnost tražila imena ljudi koji će ga pisati Ministarstvo pravosuđa objavilo je samo popis institucija i udruženja uključenih u radnu skupinu, a umjesto konkretnih imena, konkretnih ljudi objavljene su samo prazne crte. Ja postavljam pitanje ovdje ministru, možemo li barem sada dobiti odgovor na to pitanje, tko je sve imenom i prezimenom bio uključen u izradu novog Ovršnog zakona. Siguran sam da ima mnogo zvučnih i poznatih imena. Kako bi vi pravnici ministre rekli „Quod ab initio vitiosum est non potest tractu temporis convalescere.“ u prijevodu „Što se grbo rodi vrijeme ne ispravi.“. Tako i s ovim vašim prijedlogom nema tu rasprave prijedloga ili amandmana koji ovo mogu popraviti. Stoga bih umjesto pokušaja da popravljam ovaj nepopravljiv uradak htio reći za što se mi u MOST-u zalažemo. Stajalište MOST-a je da sustav ovrha treba potpuno drugačije koncipirati i to tako tako da se ovrhe provode isključivo putem sudova, da se iz sustava ovrha izbace nepotrebni posrednici i troškovi koji dolaze s njima, da se ustroji sustav u kojem će se komunikacija stranaka sa ovršnim sudom u najvećoj mjeri odvijati elektroničkim putem, a najvažnije od svega zalažemo se za ovršni sustav koji će biti utemeljen na sporazumijevanju između vjerovnika i dužnika u dobroj vjeri. Samo takav ovršni sustav jamči dostojanstvo dužnicima, ali i povećane šanse za vjerovnike da će u cijelosti naplatiti svoja potraživanja. Dakle, mogli bismo kao što smo činili i prije dvije godine i nešto dati amandmane, naravno to ćemo možda i učiniti u drugom čitanju, ali mislim da je to popravljanje nepopravljivog. Treba mijenjati koncept, imali ste sasvim dovoljno vremena, svjestan sam potrebe i za nekakvim vatrogasnim mjerama, ali puno smo imali tih vatrogasnih mjera i nekakvih sitnih poboljšanja. Vi ste imali puno vremena pripremiti korjenite izmjene Ovršnog zakona, ali nažalost evo u tom smjeru niste krenili. A evo naše je kao oporbe da na to upozorimo, a onda ćemo vidjeti što će se do drugog čitanja promijeniti, iako sumnjam da se ovako koncipiran sustav ovrha uopće može poboljšati. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeći klub zastupnika je onaj HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Darinko Kosor. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]] ću iznijeti stavove našeg kluba. Znači s jedne strane, ja bih rekao imamo ovršnu industriju, s druge strane imamo dužnike. U ovršnu industriju u širem smislu riječi spadaju i agencije za naplatu dospjelih potraživanja i bilježnici i odvjetnici, normalno i sami vjerovnici koji su obučeniji od samih dužnika u pravilu. Tu isključujem one dužnike koji namjerno ostaju dužni ili pravne osobe koje se bave takvim načinom djelovanja da ne plaćaju svoje račune. Ali moramo uzeti u obzir da je ipak 95% svih dužnika da su građani koji ne mogu podmiriti svoje obveze. Moram u uvodu reći da ovaj prijedlog zakona ima bar 10 dobrih stvari i boljih stvari nego što su imala prijašnja zakonska rješenja i mislim da to treba uvijek podvući i u tehničkom smislu gledano mislim da će i sama procedura sada biti umnogome olakšana. Ovo se ne smije zaboraviti, ovo se treba istaknuti, ali moram napomenuti da po našem mišljenju, po mom mišljenju nisu promijenjene četiri ključne stvari koje interesiraju najveći broj dužnika. Javni bilježnici, neovisno o tome što na europskim iskustvima prenosimo ovršne poslove na sud i dalje ostaju suradnici suda. To je po meni gore rješenje i od ovoga kojeg imamo danas. Danas ga imamo zato što smo u nekom vremenu smatrali da ćemo time olakšati djelovanje suda, sada sami dolazimo do toga da nijedna odluka javnog bilježnika ne vrijedi van granica RH u EU. Vraćamo se na ono što smo imali devedesetih godina na sud i kada se vraćamo uvijek posao treba odraditi do kraja, nikada posao ne treba odraditi do pola. Imamo javne bilježnike koji nastavljaju faktički sa istim poslom, ja bih čak rekao s olakšanim poslom jer ste im upravo vi izmjenama određenih zakona pojednostavili proceduru, obrasce ispunjavanja tih obrazaca, znači imat će manje posla, a i dalje će imati svoju naknadu. Znači nema nikakvog smisla po mom mišljenju i to sam govorio zadnjih šest mjeseci, temeljem toga sam organizirao i okrugli stol u Hrvatskom saboru da bilježnici i dalje ostanu u tom poslu. Ako je manji broj sudskih savjetnika koji u pravilu rješavaju te probleme, treba zaposliti jedan broj sudskih savjetnika. Imamo statistička iskustva iz devedesetih godina koliko jedan savjetnik može riješiti predmeta. Nećete vjerovati koliko jedan savjetnik može toga riješiti, mislim da s jednim manjim brojem sudskih savjetnika, ne sudaca, možemo dovesti do toga da samo sudovi obavljaju taj posao. Druga stvar, odvjetničke naknade ostaju iste. To isto treba reći, znači u svim razgovorima koje smo imali pa i na okruglom stolu, raspravljali smo s odvjetnicima o svemu osim o njihovim naknadama. I prijedlogu u zakonu koji se odnosi na prodaju nekretnine na dražbi, je dignut sa 20 tisuća na 40 tisuća, po mom mišljenju on treba biti puno veći od tih i 20 i 40 tisuća jel nema nekretnine u Hrvatskoj pa i one najmanje koja ne vrijedi bar 400 tisuća kuna. Ako vi te najmanje nekretnine, a polazimo od zaštite onih najugroženijih koji nemaju stanove od 150 kvadrata, nego koji imaju stanove od 30, 40 kvadrata ako za dug od 20, a nakon ove izmjene od 40 tisuća kuna mogu ići na dražbu, a ti stanovi se onda tamo prodaju na kraju možda i za 1/3 vrijednosti, to sigurno u ovom iznosu nije do kraja korektno rješenje. I četvrta stvar, vezana je za jedno drugo ministarstvo, ali ja mislim da Vlada djeluje u cjelini, a to je posebno zakonsko reguliranje agencija za naplatu dospjelih potraživanja. To je van regulative HANFA-e, ja bih čak rekao van i samog HNB-a jel HNB samo u jednoj rečenici regulira rad takvih agencija. Ja sam davao prijedloge još prije šest mjeseci, našoj većini da to riješimo paralelno s ovim zakonom, da Ministarstvo financija predloži zakon koji će detaljno regulirati rad agencija za naplatu dospjelih potraživanja i da se njihovo djelovanje stavi u nadležnost HANFA-e. Ovdje želim reći iznos koji su oni već sada preuzeli od vjerovnika to je negdje oko 38 milijardi kuna, ako to bude raslo za 5 do 10 godina će 100 milijardi kuna dugova pretežito građana, nešto manje pravnih osoba, ali pretežito građana biti u vlasništvu nekoliko takvih agencija. Mi smo mala zemlja s malim brojem građana, nažalost broj građana nam se i dalje smanjuje, znači svi građani koji će nešto biti dužni biti će dužni nekim čudnim agencijama s vlasnicima iz Češke, Srbije, Slovačke što sam ja vidio u registru, a ono što svi u kuloarima pričaju, a u stvari su vlasnici najveći vjerovnici telekomi i banke. Znači, putem tih posrednih agencija samo se čiste bilance, dugovi se prenose na takve agencije, takve agencije maltretiraju naše građane, nisu u nadležnosti HAMFE, regulirani su jednom rečenicom kod HNB-a i ne vidim zašto mi kao država to dopuštamo. Sad je 38 milijardi, za 5 godina će biti 100 milijardi. Ovo su 4 bitne stvari, ima još puno stvari o kojima bi mogli razgovarati, svi koji ste pročitali zakon vidjeli ste koliko je debel, a ja sam si dao truda pa sam ga cijelog pročitao, 2/3 zakona se u stvari odnosi na ulazak u posjet u nekretnine i pokretnine građana. Znači to je 2/3 svih članaka, a 1/3 se odnosi na sve ostalo, znači očito zakonodavac polazi od toga da će se u novčanom obliku lošije naplaćivat potraživanja i da će se više morat ulazit u nekretnine i pokretnine, čak se predviđaju neki ogromni lageri automobila, ne znam gdje će to točno biti, možda na velesajmu, možda je to neka nova namjena i zapravo tog prostora u Zagrebu. Znači mi polazimo od toga da ćemo na 10.000 vozila, stanova naših građana negdje imati na nekim lagerima i da ćemo onda to na dražbama prodavati. Znači sam zakon ima 10 dobrih stvari, prije svega stvari koje u tehničkom smislu olakšavaju procedure, smanjuju od administraciju, izbacuju se neki obrasci koji su se do sada tražili, regulirao se maksimalna naknada FINE koja do sada nije do sada nije na takav način bila regulirana, ali pitanje je da li će za dužnike biti bilo kakvih promjena. Znači zakon je bolji od dosadašnjih zakonskih rješenja, ali nije riješio ove 3 najvažnije stvari koje se trebalo riješiti ovim zakonom i nemamo paralelno zakon koji …/nerazumljivo/… agencije za naplatu dospjelih potraživanja. Molim ministra, njegove suradnike da do drugog čitanja razmotrimo i ove prijedloge koji daje naš klub. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Božica Makar. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolegice, pa ovaj Ovršni zakon svi smo dugo očekivali i on je izazvao stvarno puno pozornosti i samo Ministarstvo pravosuđa u njega je uložilo mnogo truda i radilo je na njemu skoro 2 godine ako ne i nešto više od kad se počelo zapravo raspravljati o tome. Radilo je ministarstvo, vođeni su mnogi razgovori sa raznim dionicima, organizirani su okrugli stolovi, radionice, radne skupine, vodile su se i rasprave kroz medije i nije ni čudo jer se stvarno radi o jednom veoma osjetljivom zakonu. I mi u HNS-u mnogo smo raspravljali u ovom zakonu, jer pitanje ovrha nije samo pravno pitanje, nije ekonomsko pitanje već je to i socijalno pitanje. Svi znamo nekoga tko se našao iz naše blizine u nezavidnoj situaciji dužnika odnosno ovršenika. Bilo je dugi niz godina kada se stvarno nije moglo doći do zaposlenja, kada se ostajalo bez posla, kada su se radile razno razne pozajmice, kada su se i na jedan dosta sumnjiv način sklapali ugovori i nudile prodaje raznih paketa od telefonskih, pa do nekih pozajmica, brzih kredita, bilo je tu svega i svačega. Nakon toga došla je situacija da se dug treba vratiti, taj dug često je bio manji nego su bili troškovi naplate. Ti ljudi koji su se našli u takvim situacijama često nisu ni znali koliki je stvarni njihov dug tako dugo dok nisu dobili ovrhu odnosno ustegu da ne može im se više isplaćivati i da dođu si otvoriti zaštićeni račun u banku jer im je sjednuto na račun i ne može im se više isplaćivati plaća preko toga računa i sl. Još u goroj situaciji su se našli kada je njihov dug otkupila agencija i ono što sad mi tu govorimo i što u ovom zakonu je stvarno dobro predloženo da se regulira, a to je jedno dostojanstvo dužnika gdje sad on ipak mora prvo biti obaviješten, vaš dug je takav da ga se pozove na naplatu toga dugovanja te agencije i dalje po sistemu nazivanja, vrijeđanja, omalovažavanja. Bilo nam je u nekoliko navrata tu prezentirano i stvarno one jesu u skladu sa zakonodavstvom EU, one rade svoj posao, ali da li je to način da se to tako radi. Tu stvarno bi trebalo vidjeti tko će njih kontrolirati jer i dalje će naši ovršenici bez obzira na sve ono dobro što je u ovom zakonu predloženo biti u jako, jako teškoj situaciji i u situaciju da se njih, ma ne samo omalovažava, maltretira ih se doslovce, od velim čak verbalnih napada preko telefona i svega ostaloga što sam u razgovoru doznala sa tim dužnicima odnosno ovršenicima. Već sam rekla da stvarno je dobro da neće više javni bilježnici biti ti koji će na obavijest od odvjetničkog ureda poslati ovrhu i FINA radi sve dalje. O dostojanstvu tu se sada regulira, ali ovo je ono što bi trebalo napraviti. Cijena ovrhe bila je izuzetno visoka, to se sada ograničava, bitno se smanjuje naročito za one do pet tisuća kuna i to je za svaku pohvalu. Također ono što je još stvarno dobro u ovom zakonu je da se izuzimaju iz ovrhe božićnice, uskrsnice, regresi, jubilarne nagrade, prigodne novčane nagrade, terenske dnevnice i sve ostalo jel se znalo dogoditi da kada se isplati božnićnica i ono svi očekujemo, e ipak ćemo imati za taj Božić za kupiti poklone djeci i sve ostalo, ti ljudi su i tu bili zakinuti, da vam ne govorim da su često bile i suze u pitanju kada zapravo poslodavac im je isplatio, a oni nisu od toga dobili ništa. Jedna dobra stvar je da se povećava ovrha odnosno glavnica tražbine kada se namirenje vrši kroz ovrhu na nekretninu na 40 tisuća kuna, da je tu još stavljeno da od 1. studenog do 1. travnja neće biti deložacija. Velim puno, puno je dobrih stvari, međutim mi bi svi htjeli da do toga ne dođe. Ali isto tako ako u zakonu štitimo našeg dužnika, štitimo ovršenika mi ipak trebamo voditi brigu i o vjerovniku jer vjerovnik je taj koji daje nešto, dužnik je taj koji prima i on se na nešto obavezuje. Velim, puno je situacija objektivnih gdje dužnik ne može ispoštovati ono što je potpisao odnosno dogovorio s vjerovnikom. I zato tu prije svega treba biti jedan bilateralni odnos, jedan odnos dogovora i tek kada to ne može se realizirati onda bi trebao nastupati ovaj dalje postupak ovrhe koji sada vodi FINA i sve treba ići preko FINA-e, a ne da smo imali situaciju da se istovremeno FINA blokira, ali se još pošalje zabrana administrativna i poslodavcu ili na HZMO pa se iz više osnova onda skida i ne znaš tko je prije, tko poslije redoslijed ovrha i sve ostalo, tako da ćemo mi ovaj zakon podržati. Međutim, još jedanput apeliram da se vidi i nađe rješenje za ove agencije za naplatu potraživanja na koji način to regulirati, a velim prije svega ne zbog samih iznosa nego i zbog načina i njihovog odnosa prema ovršenicima. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Sljedeći klub zastupnika je onaj HSU-a i Nezavisnih zastupnika u ime kojih će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Nastojat ću u kratkoj raspravi postaviti nekoliko pitanja ministru i pokušati otvoriti neke aktualna pitanja vezana uz ne samo sadržaj ovog zakona nego sve ono što ovaj zakon implicira ili ono što bi se moglo dogoditi njegovom primjenom. Ali prije toga htio bih naglasiti jednu rečenicu koju je jutros kolega Aleksić u svojoj replici rekao, čini mi se jako bitna, što je bilo, bilo je. To ljudima treba biti jasno da se ovaj zakon ne odnosi na one sve nažalost sudbine ljudi koji su došli već u dužničko ropstvo, ovaj zakon će pomoći eventualno onim ljudima koji u budućnosti budu, našli su se u takvoj situaciji da ne mogu više plaćati svoje obaveze. Potpuno se slažem s ministrom da svatko treba u RH plaćati svoje obaveze, tu nema sumnje. Međutim, ono gdje se nas dvojica, čini mi se tako ne slažemo je ne možemo izbjeći jedan povijesni kontekst, ne možemo izbjeći sve što je ono u RH bilo, zažmiriti i reći ništa se nije događalo, to je sve, tu je pravna država uvijek funkcionirala, tu je sve išlo kao po loju i ti ljudi su sami krivi. Ne, nije tako, nije tako. Evo spomenut ću jedan primjer, samo jedan primjer, to su radnici Gaja koji su prevareni u stečajnom postupku, na razne načine su obmanuti i nisu iskoristili sva pravna sredstva bilo da ih je obmanuo stečajni upravitelj, bilo da je odvjetnik koji je s njima radio, bilo netko treći. Ne optužujem nikoga samo kažem da su jednostavno u tom postupku optuženi, oni su ostali bez svojih potraživanja. Ministar je u jednoj emisiji na HRT-u dobro rekao, nema tu zastare, to su potraživanja, ali vidimo da negdje postoji zastara negdje ne. Da se vratimo na sadržaj ovog zakona, ja bih ga podijelio u tri skupine. Prvo je usklađivanje sa zakonodavstvom EU što je ministar i naglasio u svom uvodu, rekao je da naši građani nisu jednaki građanima EU. I opet postavljam pitanje ministru, ako krivo shvaćam meni je drago da je onda tako, ali ako dobro shvaćam to znači da će naši građani koji su otišli raditi van silom prilika da će ovaj zakon omogućiti, ne govoreći da je to loša odredba, ako tako mora biti moramo ga uskladiti, ali mora se ljudima reći da će omogućiti da im se blokiraju računi u zemljama u kojima su otišli sada na privremeni rad. Ako je to oni će doći u ogromne probleme. Druga stvar, kada govorimo o funkcionalnost koja se želi ovim zakonom postići, čini mi se da ova neko je nazvao ping pong između javnih bilježnika, sudova, toliko nemam zamjerki ako se sudovi trebaju uključiti, međutim ono što ministar upozorava u kojoj domeni se sudovi mogu uključiti u cijelu tu priču ili hoće li to samo biti formalno uključivanje, iako će glavninu posla odraditi javni bilježnici, a sudovi će samo služiti za pokriće da bi se taj posao odradio. Jer mislim da se, ako griješim ministre, ispravite me, mislim da ste vi jutros to rekli, još je netko spomenuo, da je dosad veliki problem bio, u samom postupanju za vrijeme ovršnog postupka da građani nisu bili uredno obaviješteni da su zapravo u tom postupku. Ako je to točno, a ako je, a svjedoci smo da se dosad plaćala, a posebno pozdravljam ministre, što se ukida, predviđeni troškovi koji su bili dosad definirani, ako je to točno, kako je moguće da FINA koja je državna institucija, FINA i odvjetnici, naravni, oni, njima je to bilo zgodno, kako je moguće da su naplaćivali od građana predviđene te predviđene troškove, ako to nije bilo u skladu sa zakonskom regulativom. Dakle, netko je nešto nezakonito onda napravio. Ako možete, molim vas, mi odgovorite na to pitanje, a pozdravljam posebno da ste ukinuli tu odredbu. I treća dimenzija ovog zakona je da naravno, socijalno, pozdravljam sve ove mjere koje se vode ka smanjenju troškova. Tu naravno, nitko ne može biti razuman protiv toga. One će sigurno omogućiti onima koji se nalaze u teškoj situaciji da manje plate tih troškova, da to riješe, jer nemojmo zaboraviti, to se slabo spominje u javnosti. Gotovo 100 milijardi kuna je naplaćeno od građana preko ovršnih postupaka. 100 milijardi kuna. Vidimo u zadnjim zakonskim rješenjima od 2018. godine, koje također pozdravljam, da je oko 25 milijardi kuna obrisano duga. Kako se obrisao taj novac, ja ne znam. Ministar je govorio nema zastare, nema… dakle, ako postoji volja, postoje i rješenja. Netko je spomenuo jutros ovdje da, kad pogledamo strukturu, mislim da kolegica iz HDZ-a, da ako pogledamo strukturu dužnika, onda vidimo zapravo i krvnu sliku dužnika i vidimo da većina tih dužnika dužna manje građana dužno manje od 10 tisuća kuna. Jedan dobar dio prema teleoperaterima. Ne sviđa mi se to, kad kolegice i kolege s ove govornice i u društvu, kad se govori kako su ljudi sami krivi, zašto su uzimali mobitele, pa ljudi, živimo u 21. stoljeću, ti ljudi imaju djecu, ta djeca idu u školu, pa moraju, danas to više nije luksuz, to je sredstvo. Svi mladi danas koriste mobitele. Neke zemlje su zabranile to u školama, kod nas se ide u suprotnom smjeru, evo i ministrica najavljuje uvođenje tableta, dakle, idemo u skladu sa tehnologijama i ljudima to više nije luksuz, ljudima je potrebno. Kad su ostali bez posla, više nisu mogli plaćati te ponekad i niske iznose duga, pa se onda zbog ovih zateznih kamata došli u situaciju. Ja se naravno, evo, ja sad reagiram dan poslije, nisam o tome razmišljao kad je bio, prošle godine je bila rasprava o Zakonu o obveznim odnosima, doista evo, ja sam inženjer strojarstva pa mi nemojte zamjeriti, netko od ekonomista kaže, tako smo učili, tako je. Zašto je prosječna kamatna stopa +3 postotna poena? Zašto 3 postotna poena? Tko se to sjetio? Koji to ekonomist je odredio da zatezna kamata bude 3%, postotna poena? Za pravne subjekte 5%. zašto nije 2,5%? Govorimo o milijardama ovdje. Zašto nije tako? Moglo se i takvo rješenje dogoditi. Mi smo imali 94. godine u svibnju i lipnju 94. godine zatezna kamata je iznosila 30%. Tu smo naravno, da je napredovalo, došlo se sad do 6,3% zatezne kamate na to i netko je ovdje spomenuo, to je suština cijele ovršne priče, da su kamate i troškovi postupka, prvenstveno kamate su napravile ljudima ovu situaciju u kojoj se nalaze. Dakle, treba voditi u budućnosti obzira i prema zateznim kamatama. I na kraju, da zaključim raspravu, Klub HSU-a i nezavisnih zastupnika će podržati ovaj zakonski prijedlog, vrlo jednostavno, ako, ministre, uvažite prijedlog kolege Aleksića. Najljepša vam hvala.
Hvala lijepo. Idemo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Goran Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS-a. Ja sam već predlagao i izmjene Ovršnog zakona, predlagao sam i izmjene Zakona o obveznim odnosima, sve te izmjene koje sam predlagao, pomogle bi ljudima koji su u ovom trenutku ovršeni i blokirani, a mislim da bi intencija ovog zakona koji se priprema, trebala biti i pomoć tim ljudima, a ne samo ovršni postupci u budućnosti. Prema tome, Ovršni zakon kako je zamišljen, nije dovoljan, ja uopće neću čak ulaziti u te neke tehničke detalje, ako je to tako predviđeno, neka tako bude, nije to problem, ima tu i dobrih stvari, nije da nema. Ali, ja ću predložiti ponovno ono što sam predlagao i prije i nadam se da ćete između dvaju čitanja to još jednom analizirati i da ćete možda nešto od toga prihvatiti. Jer to je dobro za ljude koji su sada u blokadama, a ne za one koji će tek biti blokirani. Pa kao prvo, nešto što bi trebalo vrijediti za sve, pitanje angažiranja odvjetnika. Ja sam predlagao i predložit ću ponovno, da u slučaju ako pravna osoba koja ima promet godišnje preko 3 milijuna kuna, angažira odvjetnika za pokretanje ovršnog postupka, da onda ta pravna osoba nema pravo potraživati trošak odvjetnika od ovršenika. O čemu se radi? Ne radi se o parnici, radi se o pokretanju ovršnog postupka. Radi se o troškovima odvjetnika do parnice. Znači, ukoliko bi netko tko ima, kao što je holding zagrebački, kao što je HEP, kao što je HRT, kao što je neka, bilo koja velika pravna osoba, kao što su banke, ukoliko bi ona angažirala odvjetnika za pokretanje ovršnog postupka, neka si ga sama i plati. Nedopustivo je u današnje vrijeme da pojedina odvjetnička društva zarađuju na dugovima. I da te dugove onda, da onda tu zaradu, tu njihov profit snosi ovršenik. To nema smisla. Pokretanje ovršnog postupka nije nikakav kreativni posao. Pokrenuti ovršni postupak, ja tvrdim, može srednjoškolac ako ga se pouči. To nije, za to nije potrebna nikakva fakultetska naobrazba, za to nije potreban pravosudni ispit, to može pokrenuti bilo tko tko je pismen i ima barem malo matematičke dume u sebi i zbog toga velike pravne osobe koje imaju pravne službe, neka si to pokreću same. Mislim da to nije problem tako propisati. Druga stvar, unatoč tome što sam to predlagao u Zakonu o obveznim odnosima, smatram da se to može riješiti i Ovršnim zakonom specificirati zateznu kamatu na način da kada dostigne visinu glavnice da prestane teći u ovršnom postupku. Znači, zatezna kamata koja se naplaćuje u ovršnom postupku kada dostigne veličinu glavnice duga, prestaje teći i to primijeniti retroaktivno, retroaktivnost pojedinih odredaba zakona nije zabranjena Ustavom, Ustavom je zabranjeno samo da retroaktivan bude cijeli zakon. Ako se pojedina odredba opravda da je dobra za društvo, da je dobra za kompletno gospodarstvo, za ljude, za građane onda je to moguće napraviti, što to znači? To znači npr., ja ću sad govoriti iz trbuha, nemam ja podatke kako se rade ovrhe u pojedinim slučajevima, ali to znači ako je netko u ovrsi već 20 g. zbog istog duga, što je moguće, nije nemoguće i ako je u tome postupku već platio zateznu kamatu u visini glavnice koju je dužan, da mu se onda čak i onaj višak zatezne kamate koju je platio iznad glavnice odbije od glavnice i da se dalje ta zatezna kamata ne naplaćuje, to bi bila ta retroaktivnost i time ne bi bio nitko oštećen jer to je nešto što je po meni potpuno normalna stvar i to se može napraviti. Što se tiče same odredbe o prestanku tijeka zatezne kamate nakon što ona dostigne visinu glavnice, mi već imamo odluku suda EU-a da je to dopušteno, Slovenci imaju tako to propisano i Slovenci su tražili mišljenje suda EU-a u tome i sud EU-a je odlučio da je to u redu, da se to smije tako propisati, znači nije zabranjeno tako nešto propisati. Pravo EU-a to ne zabranjuje. To ako netko zabranjuje onda smo to mi sami sebi zabranili. Prema tome, to je moguće. Dalje, redoslijed naplate dugova također koji se propisuju u biti Zakonom o obveznim odnosima, može se baš za ovršni postupak specifično za zateznu kamatu propisati u Ovršnom zakonu, na koji način? Na način da u ovršnom postupku nakon troška ne naplaćujemo zateznu kamatu nego naplaćujemo glavnicu. Kolege iz SDP-a imaju prijedlog 50%, 50% da se plaća troškova glavnice i zatezne kamate a 50% glavnice kao prva ona naplata. Moj prijedlog je drugačiji, moj prijedlog je da se prvo naplaćuje troškovi, što je normalna stvar jer ako je netko imao trošak, taj trošak mu se mora platiti, da se nakon toga naplaćuje glavnica i tek na kraju zatezna kamata i time neće biti oštećen vjerovnik, neće, zašto, zato je kad se oduzme onaj dio od glavnice koji je naplaćen, zatezna kamata do tog trenutka je tekla i nije se obrisala a dalje će teći zatezna kamata na onaj ostatak glavnice koji je ostao nakon što je otplaćen onaj jedan dio glavnice. Prema tome i dalje se zatezna kamata naplaćuje, problema nema. Ovo što sam predložio podržava Hrvatska odvjetnička komora. Dakle, imamo podršku jedne bitne institucije u RH da se to tako propiše i ne vidim razloga da se onda to tako i ne propiše. Slijedeća stvar koju želim predložiti jest da se prekine ovršni postupak odnosno zabrani ovršni postupak na nekretninama koje su opterećene dugom iz hipotekarnog kredita koji ima nepoštene ugovorne odredbe. U RH kao prvo imamo konačnu presudu u slučaju Franak a to znači da je 125 000 ljudi ugovaralo nepoštenu i time ništetnu kamatnu stopu, nepoštenu i time ništetnu valutnu klauzulu CHF. Ukoliko netko želi ovršiti dužnika iz takvog kredita, to se ne smije dopustiti. S druge strane, do 10. siječnja 2013. banke su u 95% slučajeva u potrošačkim ugovorima ugovarale nepoštenu kamatnu stopu, kamatnu stopu koja se mijenja odlukom banke. Iako nije za sve te kredite to presuđeno u korisnom procesu jer on ima točno određeno razdoblje za koje vrijedi, ja tvrdim i znam da su banke sve do 10. siječnja ugovarale takve nepoštene kamate u gotovo svim potrošačkim kreditima i u takvim kreditima se mora spriječiti ovrha nekretnine ako do ovrhe treba doći zbog dugovanja a sve zbog toga što ima nepoštenu ugovornu odredbu. Temelj za ovo što ja govorim nije samo moja želja nego je to i presuda suda EU-a C-407/18 gdje je sud EU-a presudom C-407/18 jasno i nedvojbeno rekao da ukoliko postoje nepoštene ugovorne odredbe u nekom ugovoru, da je sud dužan prekinuti ovršni postupak na nekretnini sve dok se ne utvrdi ta nepoštenost. Prema tome, opet nam pravo EU-a da je za pravo da zaštitimo potrošače koji su oštećeni nepoštenim kreditima i koji će dodatno biti oštećeni zbog toga što će ih netko vršiti a oni nisu plaćali dugove upravo zbog toga jer su im dugovi preveliki, preveliki su zbog toga jer banke naplaćuju nešto što nisu smjele naplaćivati. Evo, ukratko je to to a ja ću između dvaju čitanja vama svoje prijedloge dostaviti, dostavit ću točno gdje bi što trebalo dodati, na koji način i ukoliko vi moje prijedloge prihvatite, ja ću podržati Ovršni zakon, ukoliko vi moje prijedloge ne prihvatite, ja neću dići ruku, neću stisnuti ovaj tu gumb za vaš zakon, evo, hvala.
Hvala lijepo, imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Davora Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Aleksić, evo u svoje ime i u ime kolega iz kluba HSS-a, čestitam vama i kolegama iz udruge Franak koji se 8 g. borite sa bankama, sa onim što su oni nepošteno učinili prema hrvatskim građanima, a prilika je podržati vas u vašoj raspravi i istaknuti da imamo sad alate, a to su ove sudske presude koje ste vi spomenuli gdje je sigurno i naše pravosuđe, pa i samo ministarstvo mora odreagirati da se zaštite građani koji su kroz ovakvo nepoštene kredite odnose prevareni i da ne ostanu bez svojih nekretnina. A ujedno evo koristim priliku pitati koliko ima građana koji su već u međuvremenu na kojima je ovršena nekretnina i koji su ostali bez svoga stana ili kuće i sigurno da bi o njima trebalo razmišljati da im se to nadoknadi odnosno da im se ta nekretnina vrati. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Aleksića.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Vlaoviću vidite problem sa nekretninama koje su već ovršene je taj da onaj koji je kupio tu nekretninu nije kriv zato što je kupio nekretninu koju nije imao pravo kupiti u stvari zbog toga jer je nekretnina ovršena na temelju nečega što je bilo nepošteno, ali zato postoji institut naknade štete, znači takav čovjek koji je tako prošao ima pravo tužiti na temelju kolektivne presude, dobiti natrag novac koji je preplaćen, ali i dodatno i naknadu štete bi mogao tužiti i tražiti naknadu štete zbog toga što je pretrpio. A država ukoliko imama imalo morala onda će poštovati Direktivu 93/13 koja kaže da država može donijeti zakonsko rješenje i sustavno obeštetiti sve građane. Ja sam dobio čak i odgovor od EU komisije, taj odgovor sam proslijedio ministru Bošnjakoviću i premijeru Plenkoviću u kojem euro komisija meni daje za pravo da država smije donijeti takav zakon. Hvala.
Hvala lijepa. Možemo ići na slijedeću pojedinačnu raspravu, a ona će biti poštovanog zastupnika Nenada Stazića.
Od kad su Feničani izumili novac, postoje i dugovi, dugovanja u novcu i tražbine i vraćanje tih tražbina i država je tu uvijek kad god je to mogla regulirati bila na strani vjerovnika, ona se brinula o tome da se drugovi vrate. Nekad su kazne bile stroge, okrutne, nekad malo blaže u povijesti, evo u svakom slučaju ova je Vlada imala dovoljno vremena da sve to prouči pa da predloži jedan dobar zakon. Koja je svrha ovrhe? Pa svakako osiguranje naplate potraživanja, to je jedina svrha i tu ovrha mora biti s jedne strane efikasna da bi to mogla osigurati, s druge strane mora biti pravedna. Tako da se svi građani nalaze u istom položaju, a u svojoj raspravi ću vam dokazati da to nije tako, da niste takva Vlada i da nismo takva država. I treća ako je to moguće, da bude osigurano dostojanstvo dužnika, da i dužnik tu bude zaštićen, pa ne samo u svome dostojanstvu nego i u ovome što je govorio kolega Aleksić od jedne nepravedne naplate, prekomjerne naplate, prekomjernog granatiranja toga dužnika. Dakle, da je svrha ovrhe da se vrati dug, ali u iznosu sedmerostruko većem jer to onda nije pravedno. A kako vi štitite dostojanstvo dužnika? Vi kažete nema deložacije iz jedine nekretnine u zimskom periodu. Pa to meni izgleda kao sprdnja, a ne zaštita dostojanstva, jer kad temperature se popnu iznad +5oC, kad malo snijeg okopni, kad Vakula najavi malo ljepše vrijeme onda ćete krenuti s tim deložacijama. Ovaj zakon služi ovrhovoditelju da se što prije naplati, a ne spašavanju blokiranih građana. E sad, to može biti tako samo zašto lagati o tome, zašto to iskreno ne reći, zašto govoriti i pisati, a gledajte mi sad štitimo blokirane građane, kad to nije tako. To tako ne mora ni biti, ali to u ovom zakonu uistinu nije tako. Koji su razmjeri toga? Trenutno je 1.932 predmeta na javnoj dražbi od toga 630 stanova i kuća. Premijer Plenković je jučer na aktualnom prijepodnevu govorio o silnim uspjesima ove Vlade oko toga kako je to jedna divna država, a bi pitao vlasnike ovih 630 nekretnina što oni misle o tome, čije su kuće, čiji su stanovi otišli na javnoj dražbi koji ostaju na cesti. Kako se o njima država brine? Evo potpredsjednik Reiner se jučer čudio da građani tako dobro žive, a to ne znaju, i to je bilo njegovo pitanje Vladi. Danas se svi s tim rugaju na portalima. Koji su razlozi ovoga dugovanja građana? Pa nisu to sve prevaranti koji su uzimali špekulativne kredite sa namjerom da ih ne vraćaju. Vjerojatno ima dijelom i takvih, ali nisu svi. Ljudi su dizali kredite u dobroj vjeri, s nadom da će ih moći otplaćivati, a onda su izgubili posao jer je došlo do tajkunizacije zemlje, njihove, njihova radna mjesta su propala, oni su dobili otkaze, nisu se više mogli zaposliti nigdje, naprosto nisu bili u stanju to vraćati, bez svoje krivnje. I kako sada da se te ljude zaštiti? Kolegica Marija Jelkovac je danas u svoj raspravi, u ime HDZ-a ovdje u ime kluba rekla, svaka se tražbina mora vratiti, e pa vidite to u Hrvatskoj nije tako, ne mora, ne mora. Vlada je nedavno malo ispod radara donijela odluku o opraštanju kredita koji su dobili hrvatski branitelj, radi se o 3.656 kredita s kamatnom stopom povlaštenom od 3% u iznosu od 319 milijuna kuna od kojih je vraćeno 2%, 2% oprošteno je znači 240 milijuna kuna. E sada jedni građani mogu, a drugi ne mogu, jednima nekretnina ide na bubanj, a drugim se to oprosti, ali onda nismo država jer tako država ne radi. Država je dužna prema svim svojim građanima zauzeti isti stav, benevolentan, manje benevolentan, stroži ili blaži, ali prema svima isti. Kada sam ovo pročitao pitao sam jeli ovo vic, jeli to neka jugoudbaška podvala, jel to srbočetnika spačka, ali nije, nije. Svi mi očito živimo u kapitalizmu, branitelji žive u socijalizmu. Jer kako je to izgledalo u socijalizmu? Kamatna stopa je bila ispod inflacije, građani su digli kredite, od toga su kupili što im treba, a inflacija je pojela ovu visinu kredita u odnosu na primanu plaću pa za ovrhom nije bilo ni potrebe. Radnik je tada bio svetinja za razliku od danas. Danas pada u to dužničko ropstvo jer ovo o čemu mi govorimo to je dužničko ropstvo koje bi trebalo izbjeći. To se može usporediti i sa državo, dakle i Hrvatska je i kao država tako prošla i pala u dužničko ropstvo. Naime, Jugoslavija je u listopadu '90. godine imala 16 milijardi dolara inozemnih kredita dugova odnosno 14,6 milijardi eura ako se to preračuna preko njemačkih maraka. Hrvatska ima 38,4 milijarde eura i vraća samo kamate, kakva glavnice. A kada vi možete vraćati samo kamate, a ne možete vratiti glavnicu vi se nikada nećete riješiti svoga duga, a to znači da ste dovedeni u dužničko ropstvo, da li kao građanin ili kao država. Ovdje su neki građani, većina građana se nalaze u tom nepovoljnom položaju kao što se nalazi i cijela naša zemlja. E sada kako to izbjeći? Ima nekoliko prijedloga, evo SDP predlaže … da se vraća 50% glavnice, 50% kamate, to bi ublažilo problem. Kolega Aleksić također ima nekoliko izvanrednih prijedloga. Na vama je hoće li ih uvažiti, a oni i jedan i drugi idu za tim da se osiguraju i vjerovnici, ali da se zaštite i dužnici koliko je to moguće napraviti. Jer gledajte, kada padnete u to dužničko ropstvo, kada ne možete, ali ne možete vraćati dug onda dolazite u poziciju koju je Krleža u svojim baladama kada kaže, „to bi negdi nekom prije bilo … da kmet nemre plaćati ak mu penez ni, samo zato to nać nikad ni“.
Hvala lijepa. Vaše je izlaganje izazvalo više replika. Prva je ona poštovanog zastupnika Ivana Pernara. Izvolite.
Uvaženi dame i gospodo, uvaženi zastupniče Stazić. Ovaj zakon ne rješava presudnu stvar, a to je da i dalje se za mizerne dugove mogu raditi ovrhe. Znači vi možete za dug od jedne kune opet pokretati ovršni postupak i opet će biti veliki ovršni troškovi. Zašto? Pa zato jer je dug mizeran i samim time kakvi god ti troškovi bili oni su višestruko veći od samog iznosa duga. Zakonodavac je to mogao riješiti na jednostavan način tako da troškovi ovrhe u iznosima do 20 kuna idu na teret ovrhovoditelja i riješen problem. Nitko više ne bi utjerivao dug od pet kuna ili jedne lipe, 30 lipa itd., ali zakonodavce evidentno nažalost da to nije briga. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Stazića.
Ali nisu tu kolega Pernar problem ta mala dugovanja zbog kojih možete doći u ovrhu, mislim da prvo ne bi bilo pravedno da ovrhovoditelj snosi troškove koje on nije izazvao, izazvao je neko drugi. Ali postoje veliki sistemi, uzmimo recimo HRT, ima ogromnu pravnu službu pa pokretanje ovrhe je jedan jednostavan pravni posao. Pa zar se njihovi pravnici ne mogu tome naučiti nego se iznajmljuju odvjetnički uredi koji ne rade ništa drugo, samo to vrte njihove ovrhe. To je štanca, napravi jedan prijedlog i samo mijenja ime, prezime i adresu gore. A onda ovaj dužnik zbog toga što nije platio jednu ratu od 80 kuna ili dvije rate 160 kuna kada se pokrene ta ovrha ne plaća 160 kuna, nego će morati platiti sve odvjetničke troškove, zastupanje HRT-a pred sudom i to najednom naraste tri puta. Ali zašto da naraste tri puta, kada je ovaj dužan samo 80 kuna. Pa dobro nek se na to stave nekakvi troškovi HRT-a te službe, iako on to plaća i kroz pristojbu. To i ja plaćam i njihovu pravnu službu, i vi, svatko tko plaća pristojbu. Pa da to oni rade pa onda da je ta naknada 20 kuna ne bi nitko ništa govorio. Ali ovo je nepravedno, ovo je duboko nepravedno.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Marije Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Stazić, ja znam da vi ne volite pretjerano hrvatske branitelja, ali kada god su u pitanju prava hrvatskih branitelja i povlastice koje oni ostvaruju vi im to jako zamjerate i pri tom zaboravljate da ovdje sjedite na račun onoga što su izborili hrvatski branitelji. A isto tako zaboravljate da je ova Vlada otpisala dugove našim građanima u iznosu ukupnom oko preko milijarde kuna, tako da to je napravila izmjenom zakona ova Vlada u prošloj godini. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Stazića.
Nema nikakve potreba da me vrijeđate. Nosilac sam spomenice Domovinskog rata i medalje „Bljesak“, toliko za vašu informaciju. Prema tome ovo je vaša insinuacija oko toga da ja nekoga volim ili nekoga ne volim su ne samo nepotrebne nego i ne inteligentne. Je, deblokirani su neki građani to je točno, trećina njih je ponovno upala u blokadu što znači da je mjera bila loša, loše pripremljena i još lošije provedena.
Povredu Poslovnika digla je poštovana zastupnica Jelkovac. U čemu je povrijeđen poslovnik?
Povrijeđen je članak 238. kolega je mene prozvao da sam ne inteligentna, znači da me vrijeđa, ja njega nisam ničim uvrijedila. Hvala.
Da, točno je da nije primjereno tako međusobno razgovarati. Ja naravno ne želim zaoštravati situaciju, ne želim davati opomene ako to nije nužno potrebno ali vas molim da se držimo temeljnih principa pristojnosti u komunikaciji. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Stazić, vi ste u svojoj raspravi ispravno spomenuli da nažalost u našoj zemlji nismo svi ravnopravno i dali ste jedan primjer otpisa dugova Vlade iz ove godine u iznosu 700 milijuna kuna ali niste baš dobro razložili. Vi ste rekli da je jednim dijelom otpis bio prema braniteljima ali puno većim dijelom je bio otpis vezan za 660 milijuna kuna iz Fonda za razvoj i zapošljavanje koje je eksplozijom kreditiranja od 2004. na dalje u ono famozno Sanaderovo doba iskreditirao stotine i stotine HDZ-ovaca, imate o tome masu članaka po internetu i podataka tko je sve dobio kredite i s kime su ti ljudi povezani koji su također u toj nažalost aktivnosti otpisani. Znači 6 stotina i 60 milijuna kuna je Vlada otpisala ove godine kredita koje je podijeljeno u zlatno Sanaderovo doba. Hvala lijepa.
Odgovor poštovanog zastupnika Stazića.
Ja ne znam koje je članstvo tih ljudi koji su dobili te kredite, jesu li to sve HDZ-ovci ili ne, ali s obzirom da se radilo po poštenju na glasu poznatoj Sanaderovoj Vladi sklon sam vam vjerovati. A sada nešto još i o ovim kreditima branitelja. 2% je vraćeno, što znači 2% je poštenih ljudi bilo tu koji su to vratili. Toliko da kolegica Jelkovac shvati da ne mislim da su svi tu nepošteni branitelji. Ne, ne, meni je tih 2% žao, oni su ispali naivni, ispali su glupavi prema ovima koji nisu vraćali.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Steve Culeja.
Gospodine Staziću možda ste dobili spomenicu ali ona je vjerojatno iz '45. od ... [[Govornik se ne razumije.]] koji je povratkom sa ratišta dobio 4.-sobni stan u Draškovićevoj na 4. katu što branitelji nisu mogli dobiti nego su dobili mizerne kredite za samozapošljavanje kada su se vratili sa ratišta od nekih 20-ak tisuća maraka. A kukuriku koalicija kada je došla na vlast je supruzi od vašeg premijera Milanovića dala 2 milijuna kuna kredita iz HBOR-a za otvaranje autopraonice a kredit je kasnije preuzeo HBOR, to je bio vaš način na koji ste vi udomljavali, uhljebljivali, zbrinjavali svoj pošteni kadar. A nemojte dirati u hrvatske branitelje, dok postoji jedan ovdje taj će vam odgovoriti na adekvatan i primjeren način što vas ide, sram vas bilo.
Odgovor poštovanog zastupnika Stazića.
Što se tiče vaših navoda o mojoj obitelji, oni su netočni, lažni, tome se ja od vas ne čudim. Ja se tome od vas ne čudim, meni je to sasvim prirodno da vi lažete, vi ste čovjek takvoga kola. Što se tiče ovog drugog, za kolegu Milanovića, stvarno ne znam, vjerujem, ako ste slagali ovo da ste slagali i o njemu.
Poštovani zastupnik Maras je digao povredu Poslovnika. Što je povrijeđeno u Poslovniku?
Povrijeđeno je 238. gospodin Culej govori neistine, doduše on se informira sa ovih polu portala koji ne provjeravaju svoje informacije, znači nikakav kredit nije dobila supruga gospodina Milanovića, to su, to su gluposti, na žalost nismo prvi put …
…/Upadica Reiner: Dobro, neistine, neistine, nisu ovdje…/…
… čak čuli takvu glupost od kolege Culeja, ali što možemo, ne možemo čovjeku zabraniti da lupeta.
Kolega Maras, dakle kao prvo, neistine se tu govore stalno, svaki dan i zbog neistina a niti sukladno Poslovniku ne namjeravam nikog kazniti ali vama dajem opomenu zbog vaših riječi koje ste vi rekli kojima ste uvrijedili kolegu Culeja. Prema tome, imate opomenu. Sljedeća replika je poštovano zastupnika Tomislava Žagara. Kolega Culej ajde nemojmo sa, …
... [[Upadica se ne čuje.]]
Kolega Culej dobivate opomenu. Izvolite kolega Žagar.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Stazić je ... [[Govornik se ne razumije.]] temu a vjerujem da je danas teško onima koji slušaju, koji su blokirani, koji slušaju ovu raspravu a riječ je o pravednosti. Evo reći ću i jedan podatak da doprinesem ovoj raspravi. Gradu Orahovica je oprošten dug u iznosu od ukupno 23 milijuna kuna, Virovitičko-podravskoj županiji u iznosu od 105 milijuna kuna. Iako je Državno odvjetništvo govorilo da je to političko pitanje ministarstvo je u to vrijeme govorilo da je to pravno pitanje. Međutim, ipak se na kraju ispostavilo da je to političko pitanje jer se i tadašnji ministar Tolušić hvalio, svi su lokalni portali to objavili i zahvalio se Vladi kako je oprostila dugove. Dakle iako je ovdje riječ o jedinicama lokalne samouprave, premda su i one bile jamci nekome, iako je dakle riječ o jedinicama lokalne samouprave dolazimo u situaciju da se nekome dugovi opraštaju a nekome ne. I onda naravno da građani s pravom pitanju zašto se i njima ne mogu oprostiti dugovi. I pokazuje, ovakve odluke pokazuju da je to isključivo politička odluka.
Odgovor poštovanog zastupnika Stazića.
Ljude prije svega smeta nepravda, to ih boli. Ne to što oni moraju vratiti dug, nego baš ovakvi primjeri. Da vide da HDZ-ovskom gradonačelniku, županu će se oprostiti njegovo neznanje u upravljanju ili gradom ili županijom, stvaranje dugova bahaćenje, možda i krađa, ne znam, stvorio je dugove, njemu će se oprostiti, drugoj jedinici lokalne samouprave se to neće napravit, građaninu se neće, njega će se istjerati iz stana, izbacit će ga se, doduše ne na snijeg, ne u zimskim uvjetima, ali već s proljeća on ide van, a župan ili HDZ-ovski gradonačelnik ostaju na svojoj funkciji i dalje da mogu pljačkati i radit šta hoće.
Hvala lijepa. Sad ćemo prijeć na slijedeću pojedinačnu raspravu, a ona je poštovanog zastupnika Damjana Vucelića, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre i suradnici, poštovani kolege i kolegice, od početka postojanja Živog zida do danas broj blokiranih se udvostručio. Kada smo upozoravali na kriminalni Ovršni zakon rekli ste da lažemo, a do danas nikad više siromašnih, blokiranih i ovršenih građana. Čak i kada se dogodi da broj blokiranih građana slučajno malo padne uvjeravam vas da je ukupan dug uvijek već i raste, stalno raste. To je problem koji nikakav vaš prijedlog tj. vaš Ovršni zakon ne može riješiti, biti će u budućnosti još i gore. Svi ste ovdje u HS bili na vlasti, sve stranke i niste ništa napravili, i jedni i drugi se svađate, a oni koji glume oporbu oni se pretvaraju da žele nešto napraviti. Shvaćate li vi zašto vi uopće sjedite u HS? Tu ste da zastupate građane, a ne interese banaka, interese odvjetničkih društava, interese Agencija za naplatu potraživanja, interese svoje vlastite. Jedino je do sada Živi zid predao prijedlog zakona protiv Agencija za naplatu potraživanja. Odbili ste ga. Umjesto naroda izabrali ste eos matrixe i B2 kapitale. Vi ste ovdje u HS zbog ljudi s kojima ste izgleda davno izgubili bilo kakav kontakt. Sa običnim ljudima niste nikad razgovarali, sa umirovljenicima, sa roditeljima, sa radnicima. Živite u svojim balonima. Morate shvatiti da svaka odluka donosi samo jad i bijedu. Život dostojanstven čovjeka može se danas još samo na papiru vidjeti. Koliko su vaše odluke razorile obitelji? Koliko ljudi se iselilo? Koliko ljudi je od stresa obolilo i na posljetku od tog stresa i preminulo? Koliko ljudi je diglo ruku na sebe? Sjetite se mojih riječi kada idete spavati ako imate savjesti. Vi ste ovdje zbog ljudi, mi iz Živog zida smo branili ljude koji su se zbog vaših zakona htjeli bacati sa krovova, branili smo ih, branimo ih i branit ćemo ih. Rezultat vašeg rada su 4 Ovršna zakona, još 20-tak izmjena i dopuna zakona. Šta se promijenilo? Zašto čovjek ne može otplaćivati kredit? Zašto čovjek ne može platit račun? Zašto je dobio otkaz ili ne može naći posao? Zašto je zarobljen do kraja svog života u dužničkom ropstvu, u dugu i blokiran? A ono šta sam rekao ministru odnosi se na sve vas ovdje danas u HS, vi da radite za narod, RH ne bi ostala bez naroda. Ovo su vam činjenice i rezultati vašeg rada. Ja ću vam sad pročitati pisma koja smo dobili od građana. Ovo pismo je Živi zid primio od g. Tončija. Poštovani, pošto svi lažu, petljaju, a ja ne radim, imam socijalnu pomoć 600,00 kn mjesečno, žena radi sezonski, sin je u srednjoj školi, uzeo sam dva kredita i plaćao ih dok nisam ostao bez posla. Imam dva stenta u srcu, jedan stent u nozi, bajpas i dvije premosnice, nemam prostate i mjehura, onkološki sam bolesnik. g. Vlaho piše, poštovanje, imao sam ovrhu od strane onih mafijaša i lihvara eos matrixa zbog telekoma, ovrhu sam platio u cijelosti prije godinu dana, imam njihov meil kako je dugovanje podmireno u cijelosti i skinuli su me s računa. Danas mi je došlo poštom kako im dugujem još 2.600,00 kn od tog predmeta i opet prijete ovrhom. Isplati li se tužit ovu mafiju ili platit to? Evo, pazite, ovo se ljudi pitaju. g. Borislav piše, dobio sam ovrhu od Hanžekovićevog ureda zbog RTV pristojbe koja je glasila na moju pokojnu majku, bio sam jedini nasljednik i ovrha iznosi 2.500,00 kn, žalio sam se sudu u mjestu i višem sudu gdje sam dobio odbijenicu spora. A znate što sam naslijedio? 3,77 kn. Pismo od g. Hrvoja, mlada smo obitelj i zbog gole sječe šume od strane Hrvatskih šuma, kuća je zbog klizišta već drugo vrijeme nesigurna za život i samo čekamo kada će se urušiti, a imamo dvoje malodobne djece koja žive u toj kući. Jučer smo dobili otkaz ugovora o kreditu na kuću odnosno ovrhu na cijeli iznos kredita koji nismo plaćali jer je ustanovljeno ispitivanjem da je za klizište odgovoran krivac Hrvatske šume. Pitanje, da li sada slijedi deložacija? Evo gospodo, ovo su samo neka od pitanja koja svakodnevno dobivamo, ovo je pravi primjer rada. Mi smatramo da se ovim zakonom ako ostane ovakav neće ništa riješiti. Ovi oprosti dugova koje ste imali, do sada dva koja su bila u zgodno vrijeme isto, također ništa ne pomaže. Već su danas kolege ovdje rekli da se opet velik broj tih istih ljudi ponovno nađe na listi blokiranih, znači ništa, ništa ne pomaže. Ovo šta ste sad napravili tu, a šta kolege prigovaraju sa pravom da se prvo treba skidati glavnica, a zatim kamate ili kao kolega Aleksić koji kaže prvo troškove, pa kamate, to je ustvari pravi način kako ćete se riješiti ovršenih. Vi morate shvatiti da su ovi dugovi nenaplativi, vi nikad nećete naplatit ove dugove, pa nemate otkuda, nemaju ljudi otkud da vam to platiti. Ovaj način, ovaj model bi pružio neku nadu, neko svjetlo tim ljudima, a ne da doživotno budu robovi, a ono što je najgore potičete i rad na crno. Svaki čovjek koji ima takav dug on vam se neće zaposlit negdje i neće dopustit da mu se skida četvrtina plaće. Zašto? Zato što neće imat za život dovoljno. Takav čovjek će vam raditi do kraja života na crno, nikad ne znajući dal će sutra dobiti otkaz, ali mora tako radit, a šta kad dođe u mirovinu, pa ništa mu neće imat od mirovine. Znači vi radite jedan dugoročan problem ovime, dugoročan, ovo se nikad neće riješiti, dok vi to ne shvatite neće bit nikakvog napretka, ovršenih će biti sve više i više, sad ste kratkoročno skinuli malo, oni će se opet povećati. A i ono što sam rekao na početku, dug se stalno povećava, vi možete smanjiti broj blokiranih za neku svotu, ali dug stalno raste, to je jedan balon, morat ćete si razmisliti kako, kako to riješit, evo hvala vam puno.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Aleksića, izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Vuceliću, pošto ste vjerojatno često u kontaktu s ljudima kojima prijeti ovrha nekretnine, ja vas sada s ovog mjesta upućujem na to da uzmete nekog pravnog stručnjaka da on provjeri situaciju sa sudom EU-a na način da pronađu presudu suda EU-a C-407/18, ta presuda suda EU-a C-407/18 onemogućuje ovrhu nekretnine ukoliko je kredit ugovoren s nepoštenim ugovornim odredbama. Svi Ugovori o kreditu, svi ugovoreni prije 10. siječnja 2013.g. imaju ugovorenu nepoštenu kamatnu stopu i sud EU-a zabranjuje ovrhu nekretnina koje dolaze iz takvih kredita, zabranjuje. Prema tome, to je za nas Bog i batina, oni su jači od Ustavnog suda. Hvala.
Hvala lijepo. Poštovani zastupnik Vucelić.
Kolega Aleksić, hvala vam na savjetu, ja bi još samo htio napomenuti da je Živi zid predao svoj Ovršni zakon, svoj prijedlog Ovršnog zakona kojeg ste nam naravno odbili. Mi bismo tim zakonom i riješili problem ovršenih i blokiranih, ali evo nekome nije u interesu da se taj prijedlog zakona stavi na snagu. A zašto? Naravno zato što se čuvaju interesi od Agencija za naplatu potraživanja, interesi javnih bilježnika, interesi odvjetnika, interesi FINA-e. Znači, dok mi kao ovdje u HS ljudi ne shvatimo da sve dok nećemo radit za narod da neće bit boljitka nažalost ništa, on nije jedini zakon koji radite protivno narodu. Hvala.
Hvala lijepo. Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovane zastupnice Snježane Sabolek.
Uvaženi potpredsjedniče, uvaženi ministre sa suradnicima, poštovani zastupnici i zastupnice. Nažalost, novi Ovršni zakon ne rješava probleme trenutno 260 000 blokiranih građana koji sa enormnim troškovima i dalje ostaju blokirani. Od 2011.g. od kada je Živi zid ozbiljno stupio na političku scenu do sada ostvarile su se sve naše sumnje na koje smo naravno upozoravali. Od 160 000 blokiranih došli ste na 260 000. Da vas doista zanima kako pomoći građanima usvojili bi naš zakon koji je bio rađen naravno na terenu sa ljudima iz prve ruke. Da vas doista zanimalo kako žive građani ne bi taj vaš zakon već bezbroj puta mijenjali. Zašto ga stalno izmjenjujete ako je toliko dobar? Zašto? Bili ste na vlasti i jedni i drugi i ništa se po tom pitanju nije riješilo, to ne govorimo mi, to govore brojke i vapaji roditelja, majki, ljudi, djece koji se nama u Živom zidu svakodnevno nažalost javljaju. Pitam vas kome ste konkretno pomogli? Evo ja ću vam reći, prestanite pogodovati ovršnim šerifima i podobnim odvjetnicima i javnim bilježnicima. Živi zid je podijelio 1000 donacija samohranim roditeljima u gotovini od 500,00 kn. Zašto? Jel nemaju za osnovne potrebe, neke od njih doslovno nemaju što jesti, 500 komada školskih torbi, 15-tak obitelji sa djecom osigurali smo ljetovanje na moru jer neki od njih nikada nisu bili na moru, možete to zamisliti da neki od njih nikada nisu vidjeli more, to su samo neka humana djela nas iz Živog zida. Pitam vas ponovo što točno ste sa toliko zastupnika koliko imate konkretno učinili za svoje građane, a da nisu i ne moraju biti vaši članovi? Kako smo i mi poznati kao i aktivisti i na terenu sa ljudima, prenijet ću vam neke od vapaja tih ljudi. Gđa. Gabrijela kaže, kako je moguće da ovrha uzme dječju invalidninu, treba li od invalida uzimati i da li je to dijete od godinu i pol dana išta dužno? Nemam sama koga moliti za pomoć jer ovo vodi samo na iseljavanje. Zatim gđa. Nada kaže, pisala sam vam nekoliko puta, podržavam vaš rad u HS jer pričate o problemima malih, običnih ljudi, zovem se Nada, umirovljenik sam, blokirana, suprug mi je preminuo ove godine, ona kaže kada političari pogriješe nikome ništa, zadnji primjeri ministra, a sjećam se riječi ministra Tolušića kada kaže pogriješio sam, a kada mi pogriješimo stupaju blokade, ovrhe, kazne i sto puta više. Predsjednica ne da nije lupila šakom od stol, nego nije ništa napravila osim što se fotografirala. Najbolje je kada premijer i političari kažu takav je zakon. Tko donosi takve zakone? Mijenjajte ih. Premijer kaže da može što hoće, istina je, znači da može pomoći al ne želi. Zna li itko od njih kako je biti godinama pod blokadom, buditi se i lijegati s istim pitanjem kako dalje? Nismo mi bili neodgovorni, nismo kupovali automobile, vikendice, putovali po svijetu, nismo uzimali tuđe ništa, suprug je plaćao tuđe kredite, kao jamac za pogrešno parkiranje platili smo agenciji 5.600,00 kn niz nesretnih i nespretnih okolnosti se redao jedan za drugim, imam kuću 72m2, mirovinu 3.000,00 kn, blokirana sam pa dobijem 2.300,00 kn, kada platim neke obaveze ostane mi 600,00 kn za život, nikada nismo poricali naše dugove, nismo sjedili i čekali da nam netko riješi, obišli smo bezbroj adresa, zvali i pisali, pisala sam i Ministarstvu pravosuđa, odgovorili su ono što se može pročitati na svim portalima o obrazovnom stečaju koji mene naravno ne zanima. Želim to riješiti i u miru žalovati za suprugom, pa ove užasno teške dane učiniti barem podnošljivijim. Hvala na utrošenom vremenu i molim vas za pomoć. Zatim gđa. Anica nam piše, pita nas, možete nam pomoći, majka sam školaraca, škola ubrzo počinje, a ja ne mogu pomoći svojoj djeci jer nemam za radne bilježnice, nemam ni za školski pribor, primanja su nam mala, dječji doplatak i suprug prima 1.400,00 kn trajna prava branitelja. Naravno da je Živi zid pomogao i ovim ljudima. To su teške situacije, a vi se igrate sudbinama ovih i sličnih ljudi. Pitam vas koje socijalne mjere ste poduzeli da se ne dešavaju ovakve stvari? Kako je moja politika humanizam i ništa osim toga ne mogu ne spomenuti da se s ovakvim slučajevima susrećem svakodnevno, jako dobro znam kako ti ljudi žive, nagledala sam se mučnih deložacija staraca, djece koja žive u nehumanim uvjetima i uvjeravam vas da ovo zbilja nije više stvar pojedinca, nego svih nas i ne možemo glavu okretati pred takvim problemima. Obzirom da načelo jednakosti pred zakonom nije jamstvo pravednosti stoga mi u ovom HS trebamo ukazati da se mora uvažavati socijalni i zdravstveni status građana, a oni koji su u nepovoljnijem položaju bilo zbog bolesti ili socijalnih situacija moraju imati pred zakonom određene povlastice na račun i načelu solidarnosti. Ova sabornica bi trebala biti primjer gdje se neće zastupati sitni ili možda čak i veliki politički interesi, već uvijek samo interesi građana. No, nažalost brojke ne pokazuju tako. Osam godina od 160 000 ovršenih i blokiranih brojka je narasla na 260. I dalje nas pokušavate uvjeriti da će sad napokon biti bolje. Netko je ovdje danas spomenuo vatrogasne mjere, no nažalost nisu to ni vatrogasne mjere, znamo svi da su vatrogasci jako vrijedni ljudi i da gase požar. Ovo je pokušaj stavljanja flastera na radnu iz koje dugo šikti krv na sve strane. Hvala vam.
Slijedeća pojedinačna rasprava biti će ona poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Nakon ovih potresnih svjedočanstava šta je gđa. Sabolek ovdje čitala i ovakvih priča ima na tisuće. Znači, nisu ovo pojedinačni slučajevi, niti se bilo što po tom pitanju u RH popravilo, niti se popravlja. Nažalost, naša domovina je u mnogim slučajevima ogledni primjer nepravde jednog dijela ljudi koji vrlo teško žive i koji dolaze iz godine u godinu u sve probleme, a s druge strane onih povlaštenih elite koji žive bez ikakvih problema i bez ikakvih briga, pa i kad padnu u problem sa zakonom, dugom, uvijek se nađe netko tko se za njih pobrine. Maloprije je govorio nešto o tome kolega Stazić gdje je pokazao primjer od 700 milijuna kuna kako je jednostavno Vlada obrisala te dugove koje smo na neki način svi građani RH uplatili iz državnog proračuna pojedinim firmama povezanih sa moćnicima koji su djelovali od 2004., najviše do 2011.g. u Sanaderovo doba, a sa druge strane stotine tisuća naših sugrađana ne dobiva gotovo pa nikakvu pomoć. I sjećam se evo nije bilo to tako davno, ali prije godinu dana su bile nevjerojatne najave o magičnim rješenjima Vlade g. Plenkovića koja je rekla da će riješiti problem blokiranih u RH, da Vlada otpisuje puste milijarde, da će osloboditi ljude, da će biti puno manje blokiranih i puno manje ljudi koji su u problemu. Za godinu dana kao da se ništa nije desilo, znači taj sitni, minimalni korak šta je Vlada napravila je defakto obrisan u manje od godinu dana i opet smo u problemu u kojem smo bili što se tiče blokiranih i tada. Preko 260 000 ljudi je u ovom trenutku blokirano, najviše koristi od tog procesa nemaju čak ni oni kojima su dužni ljudi, a da ne govorim da se ljudima pomaže da se riješe tog duga odnosno da im se omogući da funkcioniraju, najviše koristi od toga imaju oni posrednici ili određena odvjetnička društva ili oni koji otkupljuju te dugove itd. itd. I dok god ne riješimo taj problem da je moguće da se prilikom otkupa duga recimo pokuša omogućiti osobi koja je dužna a ne može plaćati i banka ili netko treći, teleoperater, bilo tko, vidi da neće naplatiti svoj dug i dok uvijek ima mogućnost prije prodati taj dug za 50, 20 ili 30% nekome drugome, a ne otpisati dio tog duga onome koji je stvarno dužan, imat ćemo to da oni koji su posrednici na kraju zarađuju od tog cijelog procesa najviše i tjeraju ljude defakto da nekada i doživotno budu u tom kolu jer kada si dužan onda slijede i drugi troškovi i nikako da se izvučeš iz tog cijelog procesa. Takva rješenja treba tražiti i nešto o tome je govorio i kolega Peđa Grbin odnosno ovaj zakon ne omogućava ljudima sigurnost da će biti u boljoj situaciji nakon njegovog donošenja i kao što je on rekao ne rješava problem nego traže neku sredinu koja se u pravilu ne može naći i na kraju opet imamo situaciju da ljudi iz svojih postojećih teških situacija ne mogu izaći 260 000 ljudi neke su stranke vrlo vješto koristile te ljude u predizbornim kampanjama, čak su i predsjednica, predsjednice odnosno gospođa predsjednica Udruge blokiranih bila na listi HDZ-a za vrijeme Karamarka, to je bilo prije nekih 4.g., čini mi se da je gospođa iz Rijeke, bili su vrlo glasni, obećavali, nudili, zajednički nastupali na izborima, a na kraju se nije desilo ništa odnosno problem je čak i veći nego šta je bio tada, čak i veći nego šta je bio tada. Neka rješenja, to sam rekao maloprije su mi na granici bizarnosti, kaže ne može se provoditi ovrha za vrijeme zimskog perioda, znači to je poruka ljudima da selimo vas na cestu, pa evo mi smo kao zakonodavac toliko velikodušni i dobri da ipak nećemo kada je hladnije vrijeme to dopustit da se radi, nego pričekajte do proljeća, pa onda možete na klupicu u parku ili ispod mosta negdje naći svoje skrovište. Znači nije poanta toga da nekoga zaštitimo 2-3 mjeseca, nego je poanta da se nađe ljudima rješenje da se iz svoje nekretnine i taj prijedlog je dobro da egzistira i da ćemo ga svi podržati zbog malog duga ne može nekoga ovršiti i iseliti jer vjerujte mi nekim potezima koje je napravila Vlada broj ovršenih će iz godine u godinu rasti. Sad ću vam reći jedan primjer koji obuhvaća preko 3000 obitelji u RH koje u ovom trenutku, u ovom trenutku ne mogu plaćati namete koje im je nametnula HDZ-ova Vlada. Radi se o zaštićenim najmoprimcima gdje Vlada na poticaj vjerojatno manjinskog partnera u Vladi HNS-a preko Ministarstva graditeljstva napravila jedan nevjerojatno nepošten zakon gdje ljude koji su se ne svojom krivicom 90-tih našli u stanovima koji su u postupku povratka morali biti vraćeni njihovim vlasnicima, doveli su ih u poziciju da u ovom trenutku neće imati za godinu dvije, a možda neki ni danas, krov nad glavom, nego će biti ovršeni i tjerani iz svojih, do jučer svojih nekretnina, defakto svojih nekretnina jer su bili u istoj situaciji kao i svi ostali 90-tih jer su živjeli u društvenom vlasništvu i nisu krivi što su bili baš u tim nekretninama, a ne u nekim drugim koje su svi ostali mogli otkupiti. I umjesto da država nađe rješenje da omogući ljudima da budu u istom statusu kao što su bili i svi ostali građani RH, a da obešteti one kojima je ta imovina eventualno prije 70 ili i više godina ili nešto manje godina, pardon, bila oduzeta, ne država inzistira da iscrpljivanje, većim troškovima pokuša te građane gurnuti na cestu i staviti im teret oko vrata i na neki način učiniti ih bez krova nad glavom u vrlo često njihovoj starijoj životnoj dobi, znači pred kraj njihovih života. Znači u ovom trenutku nas gleda sigurno, vjerujte mi, na tisuće zaštićenih najmoprimaca koji sad razmišljaju kako da plate duplo veću stanarinu koju im je nametnula Vlada RH u odnosu na ono što su plaćali do prije nekoliko mjeseci. Kako da plate? Neće platit. Sutra će bit oni ovršeni, sutra će njih natjeravati na sudove i tjerati ih iz nekretnina u koje su ulagali i održavali i sa njima raspolagali gotovo cijeli svoj život. Kažem, radi se već o 70 i više negdje, u nekim situacijama i više i više godina. A koristi iz te situacije dosta često će imati oni prekupci koji su 90-tih kada to pitanje nije bilo riješeno za sitne novce ili možda čak i kasnije kupovali te nekretnine i na kraju krajeva sad će ostvariti ekstra profit. Znači ono što želim reći, mi moramo davati konačna rješenja, moramo omogućiti ljudima da se pokušaju riješiti tog problema i nevjerojatno je da RH koja ima problem sa zapošljavanjem, znači vrlo često kada gledate u nekim gradovima ne možete naći nekog da ga zaposlite, ne možete nać nekog da ga zaposlite, umjesto da pokušamo tim ljudima omogućiti da legalno se zaposle, da im ne ide ovrha odmah na plaću, da im se blokada ukine, da se nađe neko rješenje, mi to rješenje ne nalazimo i to je evidentno jer inače bi bilo, jer inače bi bilo smanjenje broja blokiranih, oni su konstanta, oni su čak i u nekim situacijama i ima ih i više nego što ih je to bilo u proteklom razdoblju. Znači, s obzirom da je ovo prvo čitanje ja se nadam da će evo neke stvari biti riješene, da ćemo moć napraviti određeni iskorak. Ljudi koji su u udruzi, evo tu je i čitao sam njihove prijedloge, danas su ih oni dijelili ispred HS, treba ih podržati, treba iskreno, a ne samo pred izbore kao što je to dosta često slučaj, evo danas vidimo da je premijer Plenković konačno progledao i oko Zakona „67 je previše“, sad ćemo sve znači prihvatiti, mislim Vlada će sve prihvatiti, ali samo dok prođu izbori, nakon izbora se sve stvari nažalost vrlo brzo zaborave. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani g. ministre sa suradnicima, a posebno pozdravljam vas poštovani građani koji nas pratite preko medija, nadam se da ovo puštaju i da me neće prekinut. Ovo je 26-ti pokušaj donošenja pravednog Ovršnog zakona, 25 puta su prethodne političke elite od uspostave hrvatske države do danas nudile lažnu nadu hrvatskim građanima, vama koji ste blokirani, koji ste pred ovrhom i to je ostala samo lažna nada i ovaj 26-ti put unatoč naporima vašeg tima g. ministre iz kojeg su očito oni koji su bili najzainteresiraniji kao što je ovdje rečeno, izašli isto će ostati lažna nada. Ovaj Ovršni zakon nažalost neće ništa promijeniti, broj blokiranih će se povećavati, a posebno će se povećavati ukupan iznos dugovanja. To je jasna matematika. I odmah da kažem, mogu političke strukture koje su dosad vodile RH 30-ti put, al ja sam uvjeren da neće dragi građani, da im nećete više dat tu priliku, da pokušaju ponovo nikad to ne bi riješili. Koje je jedino rješenje za vas dragi građani, za sve nas? Ma jedino novi ljudi, ljudi koji imaju znanje, ljudi koji nisu žetončići, ljudi koji nisu interesno vezani za određene skupine i prije svega pošteniji ljudi i koji imaju znanje i hrabrost, e te čeka RH. Ali dragi građani, ako vi mislite da je nas nekoliko ovdje u HS dovoljno da riješi ovaj krvavo teški problem, a da vi ne izađete na izbore, da 45% građana ne izlazi na izbore, pa mi ovdje ne možemo ništa napravit. Pa vidite, ja ovdje govorim iz zadnje klupe već dvije, dvije i po godine, zašto, jer nisam htio ući u nečiju koaliciju, bit nečiji žetončić, pa da dođem u prvi red i da govorim za glavnom govornicom. Vidite, ja se borim za vas, za građane iz zadnje klupe odavde i borit ću se do kraja ako treba, do novih izbora, meni to ne smeta. Ali vas pozivam učinite taj napor, izađite na izbore da konačno počistimo s političke scene one koji porobljavaju hrvatsko društvo. Dugovi su postali najopasniji problem u svijetu, a ne samo u RH jer svijet pliva na oceanu dugova. Odmah da kažem u ime Stranke promijenimo Hrvatsku, pošteni dug se mora, treba i mora vratiti od kako je svijeta i vijeka tako je, ali nepošteni dug se ne treba i ne mora vratit. Koji je to nepošteni dug? Onaj koji je nastao na temelju nepoštenih odredbi. Pa koje to mogu biti nepoštene odredbe u ugovoru koje dvije strane stavljaju u neravnopravan položaj? Pa to može biti pitanje zatezne kamate, valutne klauzule, redovnih kamata itd. itd. Mi smo već vidjeli u slučaju Franak što je proizvela valutna klauzula, to je sredstvo za masovno uništenje građana. Ja ću danas govoriti kao stručnjak o problemu zatezne kamate, pa imate g. ministre pošto vodite taj tim, imate priliku za drugo čitanje, uvrstite to, pa napravite nešto da vas narod pamti, a ne da vas pamti po tome što ste već prije godinu dana govorili da RH ima jedan od najboljih Ovršnih zakona u svijetu, mislim. O čemu se ovdje nadalje radi? Neću pretjerati ako kažem, ako je se proteklih tjedana govorilo o hibridnom ratovanju protiv RH, da je ovo pitanje financija i dugova u RH hibridni oblik ratovanja protiv RH i hrvatskih građana jer su dugovi, krediti, financijska oligarhija, oni proizvode te nove proizvode za masovno uništavanje građana, porobljavanje i to je taj rat, nitko ne vidi tko puca, a mnogi ginu, mnogi bježe iz zemlje. Više je pobjeglo iz RH građana preko 300-400 000 građana zbog dugova koje ne mogu vraćati, nego od dušmanske puške za vrijeme rata, svi mi to dobro znamo. Ali gospodo iz SDP-a vi se zovete socijaldemokratska partija, pa vi ste, u vašem mandatu od 2011.-2015. donijeli Zakon o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi, vi ste amenovali ovaj način obračuna zatezne kamate. Dragi građani, vidim da neki i dalje nasjedaju, pa daju podršku i toj stranci jer misle da su se nešto opametili, pa da će oni sada napraviti sad, da su to drugi ljudi. Ma isti su to ljudi. Ponavljam, u njihovom mandatu usvojen je Zakon o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi. A šta je tamo važno reć? Pa tamo je važno reć da su oni amenovali način izračuna zateznih kamata koje su nemoralne, nepoštene, koje strahovito podižu dugove svih građana, a sad ću objasniti o čemu se radi. Vidite, zatezna kamata u RH iznosila je jedno vrijeme 30%, poslije je spuštena na 20%, 18, 12 itd., danas ona iznosi 6,3% za građane i 8,3% za poduzeća. U čemu je problem i zašto je zatezna kamata temeljni problem blokiranih i ovršenika? Pa zato što ona progresivno povećava dugove. Zamislite čovjeka koji je imao redovitu kamatu od 7% i nije mogao vratiti taj kredit, a onda su mu se na to natovarila zatezna kamata od 10% ili od danas 6%. Proteklih godina od 2008.g. do danas nikada u povijesti nisu bile tako niže kamatne stope, međutim, unatoč tome zateznu kamatu je pravna struka u RH, od Vrhovnog suda do Ustavnog suda ona ju je također amenovala, prihvatila kao takvu nepravednu. Pozivan pravnu struku, Vrhovni sud, Ustavni sud da preispita i poništi u Zakonu o obveznim odnosima i o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi ovakav način određivanja zatezne kamate. Do 2015. godine zateznu kamatu određivala HNB na temelju kamate koju ona nikada u 20 godina nije realno koristila. Zašto ste je unijeli u zakon? Unijeli ste nešto kao temelj što se nije koristilo. Nema drugog odgovora nego taj da ste namjerno pogodovali ovršnoj mafiji da eskontna stopa narodne banke služi za što bolje isisavanje novca od strane građane. To je taj ekonomski terorizam, financijski terorizam koji se provodi protiv Hrvatske i građana Hrvatske. Što treba napraviti, što mi predlažemo iz stranke Promijenimo Hrvatsku, mi uočavamo problem, seciramo ga žestoko ali šaljemo i prijedloge rješenja. Koji su naši prijedlozi da možete poslušati. Naši prijedlozi u novom Ovršnom zaknou su da svaka stranka plaća, snosi troškove ovršnog postupka, to bi odmah za 70% smanjilo broj ovršnih postupaka. Isključiti javne bilježnike, to ste napravili, to je dobro. Automatizirali ste proces i to je dobro ali nije suštinsko. Daklje, poništiti dugove sve gospodine ministre koji proizilaze iz dosadašnjih zateznih kamata. Zašto? Jer su nepošteno određivane i mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku podnijeti ćemo, pokrenuti ćemo prijedlog zakona da se donese, da se ponište sve zatezne kamate i dugovi koji su tako nastali jer su nepošteni. U tom smislu, ukinuti i dozvolu rada sadašnjim agencijama za utjerivanje dugova ali i da se kod otkupa dugova od banaka prioritet da, prvenstvo da dužnicima. Mogao bih o ovome još pričati, međutim, šaljem poruku. Poštovani građani, nitko od dosadašnjih političkih struktura neće riješiti, samo novi ljudi, nove stranke, novi ljudi, pošteniji, stručniji i oni uistinu koji će voditi računa o interesima građana. Hvala.
Hvala. Imate dvije replike. Prvu repliku ima gospodin Pernar.
Uvaženi zastupniče Lovrinović, rekli ste da se pošten dug mora vratiti, međutim, monetaran sustav je nepošten. On je stvoren na način da generira dug koji je tehnički neotplativ. Vi sami znate da je na svijetu veći dug nego što postoji novaca, da su sve države dužne svijeta ali da nisu dužne jedne drugima već da privatni entiteti koji su se stavili, odnosno nametnuli kao posrednici između središnjih banaka i država su zapravo ti koji generiraju taj dug odnosno koji čine srce tog dužničkog sustava. Smatram da ukoliko su dugovi tehnički neotplativi i da se zapravo ne mogu vratiti, da nikakve izmjene Ovršnog zakona taj problem u suštini ne mogu riješiti. Najveći dužnik je naša vlastita država koja uopće nema otkuda vratiti kredite i samo uzima nove i sve veće da bi tobože vratila stare a na taj način se državni dug samo povećava. Hvala.
Gospodin Lovrinović, odgovor.
Hvala kolega Pernar na pitanju. Vidite, odmah da budem precizan, najmanje 50% od ukupnog duga koji duguju blokirani je neotplativo, je nepošteni dug i njega ću poništiti osobno kad budem sudjelovao u novoj Vladi, ne ja sam nego sa novom Vladom. Prema tome najmanje 50% ovog duga je nepošteno i treba ga poništiti. Želim reći još jednu stvar, tko danas određuje gospodine ministre zateznu kamatu u Hrvatskoj. Bankama ste dali, nigdje u EU banke ne određuju, one određuju sve i redovne kamate ali ste im dali sada da određuju i zatezne, sve drže u svojim rukama. Ispravite to, sperite ljagu sa lica pravne znanosti, sa svih onih koji obnašaju funkcije, nemojte čačkati po beznačajnim i sporednim stvarima jer Ovršni zakon potreban je potpuno novi, ako želite nešto za drugo čitanje ovo napravite, ovo je suština, oslobodimo Hrvatsku od dužničkog groblja.
Hvala. Gospodin Vlaović.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Lovrinović, predlagatelj je rekao da bi zakon trebao omogućiti da bude jeftinija a i učinkovitija provedba ovršnih postupaka. Ali ključno je što ste i vi istaknuli da i zatezne kamate i troškovi koji nameću u postupku i javni bilježnici koji ostaju u sustavu ali i drugi odvjetnički uredi samo povećavaju tu agoniju naših sugrađana i da bez obzira što je predlagatelj odrediti visinu tih naknada, one su i dalje previsoke i dokle god se prvo naplaćuju kamate i troškovi a tek onda glavnica jednostavno dug je neotplativ i dalje ćemo imati ne 260 tisuća blokiranih u Hrvatskoj i dalje će rasti visina duga i imati ćemo jedno nezadovoljstvo prema ovakvim iznosima i ovakvim zakonima. Pogotovo vas pozivam da podržite naš prijedlog HSS-a da se ukine plaćanje pretplate prema HRT-u koji koristi odvjetnički ured Hanžeković koji i dalje naplaćuje ovrhe i jedan veliki broj naših blokiranih građana je iz tog područja. I to sigurno nije dobro, treba ukinuti i pretplatu i treba ukinuti odvjetničke urede u tom postupku.
Hvala. Gospodin Lovrinović ima odgovor, hvala.
Poštovani kolega Vlaović, izjavljujem ovim, znači vrlo je jasno da podržavam vaš prijedlog da se ukinu sve takve ovrhe koje su pokrenute. HRT jedan od najvećih generatora ovrha u Hrvatskoj, to ne znaju ljudi dovoljno i to ćemo posebno istražiti a posebno zato što je to postala partijska televizija, to nije postao javni servis. Ovdje javno pred kamerama i građanima objavljujem, poništiti ćemo u novoj Vladi sve nepoštene dugove, iza toga stojim i zbog toga sam došao u politiku. U Hrvatskoj neće biti demokracije i slobode dok je teror dugova financijske oligarhije na sceni, dok je prisutan. Mi moramo ljude, Solon je u 4. stoljeću prije Krista oslobodio Grke od nepoštenih dugova. Mi smo u 21. stoljeću i zovemo se nova civilizacija, moderno doba a vidite u kojoj mjeri je prisutno dužničko ropstvo.
Hvala. Sada idemo dalje sa Prijedlogom ovršnog zakona i sa pojedinačnim govorima. Na redu je gospodin Miro Bulj.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre, kolegice i kolege. Ovršni zakon jedan od najključnijih zakona koji bi trebao biti, koji bi trebao biti u interesu svakoga čovjeka jer u nas su ovrhe, ovršni postupci su privatizirani. Onoga trenutka kada je država rekla da ne može samostalno voditi sudove, da ne mogu provoditi ovršne postupke u tom su se trenutku privatizirali ovršni postupci. U toj privatizaciji ovršnih postupaka stvorio se jedan ogroman hranidbeni lanac od odvjetničkih društava do javnih bilježnika, do utjerivača dugova koji su se registrirali kao legalne tvrtke i naravno da je taj hranidbeni lanac dosta moćan i utjecajan u svim sferama kako političkim, medijskim, preutjecajan je taj hranidbeni lanac koji stvara svoja carstva u ovršnim postupcima. Kad pogledamo ovaj prijedlog ovršnog zakona da je ovdje vidljivo da u ovome prijedlogu da ono što je predlagano 2017. da bude 50 tisuća kuna da se ne mogu ovršiti nekretnine sada je rečeno da može biti na 40, znači dvije godine, premda i to nije rješenje jel nekretnine te mnogo više vrijede. Također kada pogledamo u samom zakonu imamo taj period zimski kada nema deložacija tj. ovršnih postupaka na nekretninama, smatram da je to nedovoljna mjera i zaista kada ste promijenili, kažem kada su se promijenili Ovršni zakon da jednostavno nisu polučili rezultati pa neće polučiti ni ovi. Jednostavno sustav i hranidbeni lanac koji na sirotinji ogromne milijune, trebamo vratiti sudovima, trebamo vratiti državi tj. sudovima koji moraju reći mi smo sposobni to provoditi. Ja mislim da ministar vjeruje da to sudovi mogu odrađivati i da ima dovoljno kadra u RH koji to može provoditi, a da treba presjeći ovaj hranidbeni lanac koji je stvorio carstvo i budimo realni, ima veliki utjecaj i na političke opcije jer taj hranidbeni lanac kako odvjetnička društva, kako javni bilježnici oni su zasigurno dobro involvirani u one koji odlučuju unutar sustava pa i utjecaj na političke opcije i na medijski prostor. Prema tome, ovdje je sve jasno, mi ovdje kao saborski zastupnici uz sve greške, maloprije su kolege iz Živog zida sada su govorili, da nitko od nas koji je u sabornici nikada nije poduzimao ništa za narod, nije radio za narod, to je sada da ja vama kažem da vi niste ništa napravili za narod. Prema tome, smatram da mi svi u ovome trenutku trebamo presjeći tu pupčanu vrpcu i vratiti ovršne postupke koji će biti puno jeftiniji i za državu, a i za građane jer država je u interesu građana, a ne hranidbenoga lanca koji će se bogatiti na ovrhama. Da li se moglo napraviti puno više prije? Ne da je moglo, nego je moralo. Činjenica je da kod nas funkcionalnost pravosuđa je pod velikim upitnikom. Najveći problem u hrvatskom društvu je pravosuđe, a ovršne postupke kada ste dali, mislim da će se ministar složiti da je ovršni postupak privatiziran. I ova priča da u ovome zakonu više nema javnih bilježnika, oni se više ne zovu tako nego sudski povjerenici. Sada su vam javni bilježnici jel je napokon kao EU, Europska komisija nije usklađeno, rekli da javni bilježnici ne mogu na ovaj način sudjelovati u ovome postupku i sada se više ne zovu u ovršnom postupku oni javni bilježnici nego su oni sudski povjerenici. Pa ljudi moji vjerojatno u sudovima možemo zaposliti mladih pravnika i jedno to radno mjesto može se riješiti isto, ali sve te ovrhe jednostavno samo se mijenja u računalu ime i prezime gore, sve ostalo je isto i štancaju. Znači nije to nikakav problem a ja vjerujem da ima stručnih, mladih ljudi koji to mogu odraditi. A vi ministre pitanje ima li ova Vlada snage, ima li hrabrosti i koliki su utjecaji hranidbenoga lanca, ponavljam hranidbenoga lanca koji je znači, koji je privatizirao, koji drže to ovršni postupak. To sam rekao znači privatizacijom ovršnog postupka, povećao se hranidbeni lanac, imamo odvjetnike, imamo javne bilježnike, imamo utjerivače dugova, utjerivače dugova koji zovu ljude, maltretiraju ljude i on si je registrirao kao legalnu tvrtku da provociraju ljude, obitelji, susjede, da zivkaju. To je činjenica i nažalost pitanje imate li vi ministarstvo, ima li ovaj Parlament u cijelosti, manje bitno koliko je nas, imamo li mi snage presjeći tu vrpcu. Ja sam za to da se presječe taj hranidbeni lanac. Ja osobno. I svaku takvu inicijativu ću podržati. Jer ovaj zakon apsolutno osim određenih, kao i svi prethodni, da li se moglo više napraviti je. Kad je bio moj ministar ja sam ga kritizirao. Ministar koji je bio iz MOST-a, ja sam ga najžešće kritizirao, najžešće a imao je dobru namjeru, vjerujem da je imao dobru namjeru. Međutim, ovdje je pitanje hrabrosti možemo li donijeti zakon koji će biti u centru čovjek ili će biti hranidbeni lanac koji se hrani od toga čovjeka i pojedinca u RH. Da li će ovaj zakon biti u interesu pojedinca. U ovome trenutku sve ove izmjene, dopune nisu u interesu čovjeka i pojedinca. I to narod mora čuti a naravno i vi ministre od mene morate to čuti onoga trenutka ja vam predlažem da hranidbeni lanac odvjetnička društva, javne bilježnike, utjerivače dugova koji su se registrirali kao tvrtke da odsiječemo i da preuzmu tu sudovi. Pa ima valjda u školama pravnika, imamo pravne fakultete koji to mogu odraditi. To je moj prijedlog za vaše drugo čitanje. I u tome trenutku kada smanjimo hranidbeni lanac koji, ali uglavnom u tom hranidbenom lancu u vrhu su svi stvorili svoja carstva. Prema tome, ovo je vrlo jednostavno, trebamo vratiti na početne položaje, nažalost od kada su se ovršni postupci privatizirali od tog trenutka se ovo sve događa. I ovdje je jednostavno, ima li većina i mi oporba, nebitno tko je, zbog naroda donijeti jedanput jedan zakon za čovjeka, za narod, jedan jedini a ne za pojedinačne interese određenih skupina koji isisavaju krv narodu. Evo, ja mislim ministre da ste shvatili što sam kazao, do drugog čitanja, hvala lijepo.
Hvala i vama na točnosti, 10 točnih minuta. I sada gospodin Pernar će dati repliku.
Uvaženi zastupniče htio bih reći da novim Ovršnim zakonom svi ljudi koji su do sada ovršeni odnosno ljudi koji su u blokadi i kojima su nagomilani veliki i ogromni troškovi ovrha za njihov ovaj novi zakon neće ništa donijeti zato jer nije retroaktivan što u prijevodu znači odnosi se tek na nove slučajeve ovrha i samim time svi do sada blokirani od njega u biti neće imati koristi. Hvala.
Hvala lijepa. Izvolite.
Uvaženi kolega zastupniče Pernar, točno, znači nema retroaktivnosti nego dana donošenja zakona. I ovi mali pomaci koji sada su 40 tisuća kuna, prije je bilo, nema više, do 40 tisuća kuna nema ovrha nekretnina, preko zimskoga perioda nema znači deložacija, znači samo će morati do proljeća stati, znači to su minorne. Ali ja smatram i još jednom pozivam i nas saborske zastupnike bilo većina, bilo opozicija, ministra, Vladu da napokon zaustavimo, privatizirano je znači ovršni postupak a da presiječemo taj pupčani, pupčanu vrstu koja isisava krv našem narodu a to su svi koji su nastali tijekom privatizacije ovršnog postupka. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin Martin Baričević. Nema ga, gubi pravo. I gospodin Ante Babić je posljednji koji će govoriti pojedinačno. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Dakle, na samom početku želim reći da u tržišnu ekonomiju u svim uređenim zemljama postoji ovrha i od toga nitko ne može pobjeći. Socijalna država kao što je Hrvatska svakako da treba paziti na one građane koji su ne svojom boljom ili zbog bolesti ili uvjetovani na bilo koji način drugi došli u dužničko ropstvo. To je zapravo i razlog i ovog prijedloga Ovršnog zakona. No zbog samog prijedloga zakona, zbog javnosti nas samih treba zapravo reći strukturu blokiranih odnosno nekoliko statističkih pokazatelja. Dakle 31.5.2018. godine u blokadi je bilo 326 tisuća 379 građana a 31.5.2019. godine, dakle godinu dana nakon toga bilo je 259 tisuća i 233 građanina. Dug građana iz osnova glavnice smanjen je znači za 27 milijardi kuna. Točnije 31.5.2018. godine taj dug je bio 43,6 milijardi kuna a godinu dana poslije sa 31. svibnja 2019. godine, on je iznosio 16,63 milijarde kuna. Kada se raščlanjuje taj dug, zapravo 6,3 milijarde kuna duga ovršenika, odnose se na financijske institucije, uglavnom banke, kreditne institucije, agencije, osiguravajuća društva, ono što je vezano za kartično poslovanje kao i leasinge i faktore društva. 97 tisuća, točnije 97 077 građana ima dug prema djelatnostima za informacije i komunikacije, odnosno teleoperaterima, dakle 100 tisuća građana od ovih 259 tisuća duguje teleoperaterima. 1500 građana ima dug viši od 1 milijun kuna, dakle 1500 građana duguje više od 1 milijun kuna. Što zapravo donosi ovaj zakon, odnosno ovaj prijedlog ovoga zakona? Na dug od 3 tisuće kuna, za FINA-u, za javnobilježničke naknade, za odvjetnički trošak, za trošak provedbe, plaćalo se do sada 843 kune, po ovom prijedlogu taj trošak je 292 kune. Za iznos od 6 tisuća kuna, trošak je bio 2469 kuna, a po novome je 412,50 kuna. Dakle, ovim prijedlogom zakona donosi se usklađivanje s presudom suda EU, osiguranje jamstva neovisnosti i nepristranosti, poštovanje načela kontradiktornosti postupka, o čemu je dosta govorio kolega Varda. Sudska nadležnost zapravo postaje pravilo, jeftinija provedba postupka, zaštita dostojanstva dužnika, centralizirana provedba postupka i proširivanje kruga primanja izuzetih od ovrhe. Iz današnje rasprave, a i zainteresiranih za donošenje ovoga zakona iskristaliziralo se dosta stvari koje mogu poboljšati ovaj prijedlog zakona, zato mi je drago što su cijelo ovo vrijeme bili nazočni predstavnici i Ministarstva pravosuđa, koji su zapravo mogli čuti te prijedloge, a i sam ministar je u svom uvodu govorio o tome, da će biti dobro zapravo kroz sve prijedloge i sugestije danas iznesene do 2. čitanja uvrstiti ih, naravno, kroz analizu Ministarstva pravosuđa u 2. čitanje ovoga zakona. Ja sam osoban čvrst u tome stavu da onaj koji ima dug ga mora vratiti, da je to zapravo obaveza koja se mora ispoštivati, to je zapravo jedan temelj da se uopće može razgovarati, da se donese jedan dobar i pravičan zakon. Ono što se je danas zapravo govorilo u rasprava u ime kluba, a i pojedinačnim rasprava, treba kazati i sljedeće. Dakle, bilo je vidljivo da su usputne stvari koje se događaju i djeluju kao parazitizam koji je nepotreban zbog posredovanja u materiji ovoga zakona. Dakle, ovrhovoditelj ispunjava obrazac i dostavlja ga sam sudu, to se radi automatizmom. Javni bilježnik zaključkom poziva ovršenika zapravo da u roku od 15 dana ispuni svoju obvezu ili sam istu ospori. Ovršenik zapravo ima 2 mogućnosti. Ili podmiriti dug kao takav, ili obustavlja ovrhu ili osporiti samu tražbinu, a u trenutku kada je ospori, on zapravo ide u parnični postupak. I još jedna mogućnost postoji, ako se ovršenik uopće ne očituje, onda sud donosi rješenje u ovrsi. I zadnje i najgore za dužnika, kada sud zapravo stavlja potvrdu pravomoćnosti i ovršnosti i dostavlja je FINA-i na provedbu, a taj se postupak, koliko smo čuli, radi automatizmom. Danas su se problematizirale i akontacije, koje je dužnik dužan uplatiti kako bi uopće započeo postupak. To se dosta problematiziralo i mislim da i o tome Ministarstvo pravosuđa, kod drugog čitanja treba razmisliti jer je to dodatni trošak za dužnika. Propisani su rokovi za javne bilježnike, ali isti nisu propisani i za sud. Problematiziralo se i razmišljao sam o tome, dakle, kada javni bilježnik, a kod slučaja kada se ide u parnični postupak, sud može taj predmet rješavati pola godine, godinu, 2 ili 3, ali tada teku kamate i mislim da je to dodatni trošak za dužnika koji zapravo nije kriv zbog samog roka postupka te parnice. Zatim se problematizirala i dostava koja se dijelom može vršiti i preko e-građanina jer ako smo već taj sustav uveli, onda ga moramo dalje dakle poboljšavati samo i koristiti ga maksimalno koliko je to moguće. Prijedlog SDP-a i prijedlog Mosta je bio zapravo da se sve radi na sudu i preko suda, da se potpuno isključe javni bilježnici. Prijedlozi udruga koje smo također čuli kroz zapravo izjave i pojedinačne rasprave pojedinih zastupnika, bili su da se prvo otplaćuje glavnica dugovanja, pa tek onda realna kamata i minimalni troškovi, iako je g. Aleksić govorio o tome da se prvo naplaćuju troškovi ovrhe bez FINA-e i javnih bilježnika. Po njima taj način duga zapravo postaje otplativa, ali govore i o prvenstvu otkupa duga. Kolega Grbin je zapravo dao jedan konkretan primjer, kada je govorio o nemogućnosti otplate, ako netko ima kredit od 200 tisuća kuna, a ima plaću 4 tisuće kuna, dakle, nemoguće je otplatiti taj kredit. E sad, ja postavljam pitanje koja to kreditna institucija zapravo daje nekome 200 tisuća kuna kredit na plaću 4 tisuće kuna, dakle, moguće da se radi o nekom populizmu, ali ne vjerujem da postoji neka kreditna institucija koja bi takav iznos kredita odobrila na tako mali iznos prihoda. Ja osobno shvaćam ovaj prijedlog zakona kao način da pod teretom ovrhe napravimo jedan dobar koncept, i za vjerovnika i za dužnika. Naravno da bi, da je dobro razmišljati bilo u samom startu o uzrocima, a ne posljedicama, ali tu smo gdje jesmo i zapravo imamo brojke koje su neumoljive i da se intenzivno radi na tome. Ako primjerice sud ide potpunoj digitalizaciji onda treba razmišljati o tome da cijeli postupak kao takav bude digitaliziran od strane suda, bio bi sigurno efikasniji, ne bi dugo trajao, smanjila bi se ta dugotrajnost postupka ali smanjio bi se i sam trošak. Ovaj zakon je zbog prevelikog broja građana iznimno, iznimno važan i on je po meni egzistencijalan dok postoji bilokakvo poboljšanje a usuglašenosti i od vjerovnika, dužnika, same struke, zakona, dakle bio bih jako oprezan i uvažavao bi sve ono što govore zakoni i legislativa RH ali isto tako i direktive EU-a da zainteresirane strane od svega toga zapravo dobiju i sigurnost i zaštitu i pravednost i pravičnost u rješenju, ekonomičnost, da pazimo na socijalnu osjetljivost. Politička volja od strane ove Vlade postoji, tome je i ovaj prijedlog ovoga zakona i siguran sam da će do drugog čitanja ovog zakona i mnoge ovdje izrečene sugestije i prijedlozi biti inkorporirani u drugo čitanje. S druge strane, kroz ovu raspravu zapravo ne treba slati poruke da dužnici zapravo imaju osjećaj da ne trebaju vraćati svoj dug, u velikom broju neki od njih, da se zapravo mogu zaduživati bez ikakvih posljedica što ne bi bilo dobro, hvala vam lijepo.
Hvala. Ali imate jednu repliku od g. Aleksića.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Babiću, Ovršni zakon moramo imati, to je jasno, svi ovi koji govore kako treba ukinuti Ovršni zakon, oni ne shvaćaju da Ovršni zakon mora postojati. Međutim, ja sam već rekao da možemo taj Ovršni zakon popraviti na način da u njega unesemo neke odredbe koje će pomoći ljudima koji su u ovom trenutku blokirani. Sve to što predlažem, apsolutno sve u skladu je s pravom EU-a, sustavom RH i sa drugim hrvatskim zakonima, sud EU-a je donio već nekoliko presuda koje govore u korist onoga što sam ja rekao i prema tome, jedina brana takvim odredbama koje bi pomogle ljudima da izađu iz blokade u roku od 2, 3 g. jest Vlada RH i zastupnici koji predstavljaju većinu u Hrvatskom saboru. Ukoliko to ne prihvatite, vi ćete biti odgovorni zato što će ljudi dalje ostati u blokadama još 100 g., hvala.
G. Babić, odgovor.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ja sigurno neću biti odgovoran g. Aleksiću za neke ljude koji su zbog svoje neodgovornosti zapravo došli u dužničko ropstvo ali kažem, kao Vlada RH i kao njen dio, barem u onom zakonodavnom smislu, sigurno da ću učiniti sve da sa strukom, sa zainteresiranom javnošću, učinimo sve da olakšamo život i mogućnost otplate duga velikog broja blokiranih građana. Ja sam pratio vaše rasprave ovih 2 ili 3 g., slušao sam i vašu pojedinačnu raspravu iako nisam bio tu i znam za vaše zahtjeve, za vaše zahtjeve znam i kod Ministarstva pravosuđa i kod ovoga zakona, siguran sam da će određene stvari prihvatiti, postoje presude Europskog suda o kojima ste vi danas govorili, koje će se također inkorporirati u ovaj zakon. Ja se nadam do drugo čitanja da sve ono što se čulo kroz sugestije i preporuke danas ovdje u Hrvatskom saboru, da će se one pomno izanalizirati i da će se učinit sve da se smanji broj blokiranih što je sigurno u interesu svakoj Vladi pa i Vladi HDZ-a na poseban način.
Hvala g. Babić. Sada će završno u ime predlagatelja govoriti ministar g. Dražen Bošnjaković, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Kao prvo, zahvaljujem se svima na raspravi koju smo ovdje danas proveli, u raspravi je izneseno cijeli zapravo pitanja koja ćemo mi, na neka smo već dosta bitno i značajno analizirali prije nego što smo došli ovdje ali preotvorit ćemo raspravu zapravo o svakom tom pitanju koje je danas otvoreno. Najčešće se spominjala zapravo uloga javnih bilježnika, najčešće se spominjala uloga zapravo i drugih sudionika postupka gdje ste iskazali želju da to bude što je moguće manje sudionika. Preotvorit ćemo pitanje, vidjet ćemo, naše su namjere bile zapravo kada ostavljamo javne bilježnike i FINA-u u cijelom ovom postupku, da ne zatrpamo sudove i da ne napravimo nove zaostatke u vidu opet milijunskih brojeva neriješenih predmeta, to si više ne smijemo dozvolit. Jedan važan korak koji ovdje poduzimamo jeste digitalizacija cijelog ovog postupka i ste strane mislim da je to jedan dobar relevantan korak koji će doprinijeti zapravo brzini. Također važno pitanje koje je danas ovdje otvoreno jesu kamate, jeste redoslijed naplate da li kada se nešto plati treba odmah to oduzet od glavnice ili od kamata, to je sada pitanje o kojem ćemo također preotvorit raspravu i na neki multidisciplinarni način jer tu postoji Ministarstvo financija i druge institucije koje mogu dat relevantne odgovore, još ćemo snažnije konzultirati nekakvu praksu koja postoji. Samo bi htio reć, u ukupnom dugu dok smo imali 324 čini mi se tisuće blokiranih, tada je na glavnicu otpadalo od ukupno 60 milijardi kuna, na glavnici je bilo nekakvih 40 a ovo ostalo su bile kamate i nešto troškova u svemu tome. bilo je otvoreno pitanje radne skupine, radna skupina je vrlo bjelodano koja je na ovome projektu radila, još u 1. mj. 2018. bila objavljena sa imenima, prezimenima na web stranicama našeg ministarstva i mi smo po prvi put pokušali zapravo obuhvatiti kroz radnu skupinu i one skupine koje predstavljaju uvjetno rečeno dužnike i one ljude koji zapravo su u ovrhama od udruga koje se sa time bave i ono što mogu reć, nikoga, apsolutno nikoga nismo potjerali iz te radne skupine, svima je bilo omogućeno da raspravljaju i da predlažu, neki su osjetili potrebu da to više rade izvana nego da budu za stolom na kojem se to raspravlja. Pojačali smo kao što vidite obavješćivanje dužnika. Prije nego što se u ovrhu uđe inzistiramo da ljudi budu obavješteni da su u dugu i ovdje mi isto računamo da će dobar dio tih ovrha biti zapravo eliminiran već u tom koraku jer danas imamo cijeli n iz prigovora gdje kažu da sam znao ja bih platio. E sada smo znači u ovom svemu rekli, mora ga se obavijestiti dva puta neposrednom dostavom pa ako ne prođe niti u tih dva puta onda onaj treći put ide na oglasnu ploču. Zastupnik Aleksić je postavio također cijeli niz pitanja vezano za sudjelovanje odvjetnika u ovom ovršnom postupku kad su u pitanju pravne osobe. Gledajte bojim se da bi tu kada bismo ovim zakonom mi izričito to branili sada bismo bili u problemu ustavnosti ali ovaj postupak koji propisujemo i ovu digitalizaciju koju propisujemo mislim da će mnoge motivirati zapravo da nema potrebe jer u prvom koraku mi i smanjujemo troška i pojednostavljujemo jer nemamo više sastav prijedloga za ovrhu. Imamo popunjavanje digitalnim putem obrasca koji propisuje ministar. Dakle mislim da to u praksi ne bi trebali imati kao problem. Vi ste isto postavili ovo vezano za redoslijed naplate, mi ćemo to sagledati ali ovaj put multidisciplinarno jer nismo mi Ministarstvo pravosuđa najpogodniji za ta pitanja, pa ćemo zapravo angažirati i vidjeti sa svih drugih aspekata. Što se tiče prekida ovrhe kada se radi o ovrsi na temelju ugovora za koje postoje dokazi da je on ništetan ili da su nepoštene neke njegove odredbe. Mi danas imamo u zakonu predviđenu odredbu koja kaže da sud može, to je ono može i ne mora, da može prekinuti postupak dok se to pitanje ne riješi na drugom sudu. Pogledati ćemo, analizirati ćemo da li je moguće zauzeti nekakav i predložiti nekakvo jače, snažnije rješenje. Bilo je razgovora i o jedinoj nekretnini i zapravo uopće o nekretninama u ovrsi. Mi smo tu dali doista posebnu pozornost, digli smo i rekli da nema ovrhe na nekretninama ukoliko je glavnica do 40 tisuća kuna. Kad se dodaju tome kamate, troškovi, tada je to u principu i više. OK, raspravljati ćemo do drugog čitanja ćemo vidjeti jesmo je dobro odredili ili može biti ovako, onako, to je isto na neki način otvoreno pitanje. Ali ovdje hoću reći da smo kod zaštite jedine nekretnine napravili zapravo dosta bitan iskorak jer u zakonu učinili smo ga zapravo i ovim zadnjim izmjenama Ovršnog zakona. Jer do tada je bilo u principu mogli ste voditi ovrhu i na jedinoj nekretnini bez obzira ovako ili onako. Mi smo već u izmjenama koje su danas na snazi rekli to je nemoguće, princip je da nema ovrhe na jedinoj nekretnini osim ako vi kao vlasnik nekretnine pristajete da i to bude predmet ovrhe. Bilo je prigovora da će to neki ljudi biti prisiljeni dati hipoteku na nekretninu zato jer neće dobiti kredit ili sve to. Ali znate to je odluka svakog pojedinca i građanina jer smo ovdje rekli zbog čega bismo priječili neke ljude koji imaju izvjesno zaposlenje, koje imaju dobar posao, koje imaju visoke plaće zbog čega bi im prijetili da jedinu nekretninu ne daju pod hipoteku. Tu bi isto ja mislim bili u nekakvom prostoru vrlo, vrlo dvojbene ustavnosti. Tako da, bilo je isto, to nije predmet ovog zakona, ovaj zakon djeluje doista profutoro, ne djeluje na ovo što je bilo danas, što je danas na snazi, ali Vlada je zaista uložila napore kroz onaj set od tri zakona da se dio ljudi deblokira i da dio ljudi izađe iz toga. Mi smo zapravo sa 320 tisuća došli na nekakvih 250 tisuća. Ovo što je netko rekao da je odblokirano 70 tisuća pa odmah je ponovno blokirano, to nije točno. 70 tisuća ljudi je i nešto deblokirano ali to nije trajno rješenje i to smo upozoravali i rekli smo kad smo donosili taj zakon. Međutim, nije svaki drugi ponovno blokiran nego od tih 70 tisuća u odnosu na nešto blizu 7 tisuća ljudi vjerovnici su ponovno otvorili ovrhe. Mi smo rekli i upozoravali da zapravo kada je netko dulje od 3 godine blokiran da postotak izvjesnosti uspjeha nove blokade je 1,17%, dakle evo to je nekakav realitet ali ipak su se vjerovnici znači u određenom broju, puno manjem od onoga što se govori odlučili na ponovnu blokadu. Tako da te mjere koje je Vlada poduzela još u principu imamo nekakvih 80-ak tisuća predmeta na sudovima jednostavnog stečaja potrošača gdje očekujemo da će se i tijekom ove godine i tijekom sljedeće godine također taj broj blokiranih kroz tu mjeru da će se smanjiti. I želim ovo završiti zaista na način da moramo svi zajedno poslati poruku da kod preuzimanja obveza moramo svi voditi računa o svojim sposobnostima da te obveze i izvršimo, bilo da su to neke činidbe, bilo da je to plaćanje nekakvih novčanih potraživanja i ne smijemo ohrabrivati u principu bilo koga da sutra ne treba nešto platiti. Tako da s te strane ovo i nije zakon socijalnog karaktera nigdje u svijetu, to je zakon koji stupa na scenu onda kada znači ne dolazi do redovnog ispunjavanja tražbina ovakvih ili onakvih. I zato je ovaj zakon poprilično težak i poprilično je zapravo složen. Evo pripremiti ćemo se za drugo čitanje, o svakoj ovoj primjedbi, prijedlogu koji ste rekli ćemo se posebno očitovati pa ćemo evo vrlo brzo gledati da budemo ponovno u proceduri. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodine ministre imate 3 replike. Prvu repliku je tražio gospodin Lovrinović.
Hvala. Poštovani gospodine ministre, vidim iz temelju ovoga što ste nabrojali da ćete se baviti tehničkim pitanjem. Ne usvajate i dalje prijedlog da svaka strana u postupku plaća svoj dio troškova ovršnog postupka. Rekao sam odmah 70% će se smanjiti broj takvih slučajeva. Drugo, ma nije presudan redoslijed naplate glavnica kamate, to su manje-više, ma presudne su zatezne kamate i jednostrana promjena kamatnih stopa od strane banaka koja je već osuđena nepošteno. Pa zašto ne govorite o zateznim kamatama? Pokrenite kao ministar proceduru pred Ustavnim sudom, prije svega o zakonitosti primjene sadašnje kamatne stopu koju određuju banke na kredite građanima, razumijete, fizičkim osobama, pa tko je to odredio ako ne oni. Vratite se tome ako želite pomoći ovom narodu.
Hvala. Izvolite gospodine ministre odgovor.
Zapravo ja sam vam rekao da ćemo se posvetiti zateznim kamatama, redoslijedu i svemu tome i da ćemo stvar pokušati sagledati multidisciplinarno sa onima koji zapravo su stručniji od nas u Ministarstvu pravosuđa vezano za ta pitanja. Sasvim sigurno hoćemo. Ovo što se tiče troškova, mislim da to ne bi bilo pravedno da vi snosite trošak, ja sam vam dužan i još vi snosite na vašim leđima trošak toga što ću vam ja vratiti. Tako za to pitanje smo i raspravljali i mislim da to ne bi bilo ni u duhu Ustava niti bi to bilo pravedno. ... [[Upadica se ne čuje.]]
Molim vas ne, ne tako. Gospodin Vucelić.
Poštovani ministre, vi opet štitite jedan vrlo bitan kotačić u ovršnoj mafiji a to su javni bilježnici. Vi kažete ako mi sada ukinemo javne bilježnike u ovršnom postupku da će sudovi biti prenatrpani. To jednostavno nije istina. Vi ako treba zaposlite dodatnih 50 sudaca koji će se samo baviti time, nije problem. Između ostaloga možete uzeti i ove suce koji sada rade kao javni bilježnici, tj. dali su otkaze na svom prošlom radnom mjestu. Zašto? Zato što je ovo puno isplativije. Ovdje su milijunski iznosi. A vi, vaša stranka ih je uhljebila na ta mjesta, dali ste im taj posao za te milijunske naknade koje si oni uzimaju za neke njihove usluge. Sad koje su to usluge, neću o tome govoriti, hvala vam.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Vi jako dobro vidite da mi ovim zakonom potpuno redefiniramo ulogu javnih bilježnika i da u bitno smanjujemo te naknade koje oni rade, koje oni naplaćuju bili oni u sustavu ili ne bili u sustavu, postoje poslovi koje netko mora obaviti. Ti poslovi koje netko mora obaviti imaju neku svoju cijenu. Tako da s te strane ako to ne rade oni, raditi će neki drugi pa ćemo to plaćati na druge načine. A ovo je veliki iskorak u odnosu na one naknade koje su bile do jučer, koje su danas, ono što predviđamo za sutra. Ali još ćemo raspraviti, još ćemo vidjeti da li ima prostora.
Gospodin Bulj.
Ministre, kao što sam rekao u raspravi država je rekla da nije samostalna voditi ovršne postupke, tada je uslijedila privatizacija. U privatizaciji se dogodio hranidbeni lanac, o tome sam govorio u raspravi. Hranidbeni lanac, ne samo odvjetnička društva, javni bilježnici, kuće koje utjeravaju dugove koje su se registrirale kao normalne, međutim to je teror nad ljudima. Trebamo donijeti u korist čovjeka ove zakone, da bude što manji skup, tj. cijena ovršnog postupka. Na ovaj način to se neće postignuti. I uglavnom javni bilježnici nisu, ovdje imamo jednu masku, vi kažete sudski povjerenici, ali to su javni bilježnici. Vi ste to isključivo napravili da bi ispoštivali tu direktivu Europske komisije da se više ne zovu javni bilježnici nego sudski povjerenici. Znači i dalje je privatiziran sustav, ovršni postupak je privatiziran i hranidbeni lanac je ogroman. Ako imamo hrabrosti zbog naroda trebamo tu pupčanu vrpcu presjeći. Hvala lijepa.
Hvala. Ministre izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Doista smo se trudili ovdje te troškove svesti na nekakvu razumnu mjeru, vidjeti ćemo za drugo čitanje da li je moguće to još dalje pa ćemo izaći sa prijedlogom. Ali ovo što smo u ovom prijedlogu iznijeli mislimo da je održivo da zapravo sve one poslove koji rade se i u okviru odvjetničkih ureda i u okviru bilježničkih ureda da je to sada nešto drugo nešto što je bilo. Nemojmo zaboraviti da odvjetnici cijelu jednu radnju više neće, zapravo dvije neće imati. Neće imati sastav prijedloga za ovrhu i neće imati ishođenje pravomoćnosti. To je poprilično značajno. A znate to je posao koji zahtjeva određeni rad a taj rad ima svoju cijenu.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu i glasovati ćemo pretpostavljam sutra.
Prijedlog Ovršnog zakona, prvo čitanje, P.Z.E. br. 676, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog Ovršnog zakona. 2.Sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 76 za, 7 suzdržanih i 24 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda, koja glasi: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Dodatnog protokola uz Konvenciju Vijeća Europe o sprječavanju terorizma, drugo čitanje, P.Z. br. 684; Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 75. Ustava RH i članka 207 Poslovnika Hrvatskoga sabora. Budući da se radi o međunarodnom ugovoru takvi se dokumenti zapravo donose, takvi zakoni donose se u pravilu u jednom čitanju. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave na osnovi članka 197. Poslovnika a raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja gospodin državni tajnik Josip Salapić uzeti, dati dodatno obrazloženje? Da. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Dodatnog protokola uz Konvenciju Vijeća Europe o sprječavanju terorizma. RH stranka je Konvencije Vijeća Europe o sprječavanju terorizma sastavljene u Varšavi 16. svibnja 2005. godine koja je stupila na snagu a odnosi se na RH od 1. svibnja 2008. godine. Situacija na području Iraka i Sirije od prije 5 g. dovela je do usvajanja rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 2178 od 24. rujna 2014. g. usmjerena na sprječavanje aktivnosti stranih terorističkih boraca kao i uspostavljanje mehanizma razmjene informacija od stranim terorističkim borcima 24 sata dnevno svih 7 dana u tjednu. Vijeće Europe također je reagiralo na način da je nadopunilo konvenciju odredbama dodatnog protokola koje pokrivaju te novonastale situacije prije svega rastući broj pojedinaca koji odlaze na strana ratišta kako bi se pridružili terorističkim organizacijama te kasnije vratili u svoje zemlje porijekla, neke s namjernom da izvrše terorističke napade u tim državama. Cilj ovog protokola je usklađivanje zakonodavstava država članica Vijeća Europe radi olakšavanja međusobne suradnje i učinkovitije sprječavanje i suzbijanje terorizma. Vlada RH na sjednici održanoj 18. listopada 2017. g. donijela je odluku o pokretanju postupka za sklapane dodatnog protokola. Stalni predstavnik RH pri Vijeću Europe izvanredni opunomoćeni veleposlanik g. Miroslav Papa 26. listopada 2017. g. u ime RH potpisao je dodatni protokol. Ovim zakonom potvrđujemo ovaj dodatni protokol kako bi njegove odredbe postale dio unutarnjeg pravnog poretka RH, hvala lijepo.
Hvala i vama. Prvo idu replike, g. Bulj.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče, protokol o sprječavanju terorizma jer ovaj zakon koji u biti govori o protokolu o sprječavanju terorizma, navodi na bezbroj pitanja u kakvim se okolnostima nalazi RH trenutno u okviru i EU-a, ne samo Vijeća Europe. Činjenica je da migrantska kriza, da imamo marakeški kompakt koji smo mi prihvatili a naše okolne države, naši susjedi, nisu prihvatili Marakeški sporazum što znači da je Hrvatska puno ugroženija od naših susjednih zemalja. Nažalost, mi nismo, Sabor nije demokratski postupio niti se raspravljalo o ovome velikom problemu i mogući teroristički potencijal ogroman koji uzrokuju ove migrantske krize pa odgovorite, u kakvim se okolnostima Hrvatska nalazi po pitanju marakeškog kompakta i što poduzimate po tom pitanju? Hvala lijepo.
Odgovor, g. Salapić.
Poštovani zastupniče Bulj, pitanje koje ste postavili nama djelomično odnosno u dosta velikoj mjeri je izvan ovog dodatnog protokola o kojem sam ja govorio, to su pitanja koja se trebaju postaviti MUP-u RH kada konkretno govorite o ovome tako da ja ne mogu odgovoriti na ovo, hvala.
Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječi? Ne. Otvaram raspravu najprije po klubovima, prvi je g. Miroslav Tuđman koji će govoriti ispred Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je znači Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju dodatnog protokola uz Konvenciju Vijeća Europe o sprječavanju terorizma. Svrha je ovog protoka kao što je rečeno dopuniti odredbe Konvencije Vijeća Europe o sprječavanju terorizma i u tom smislu mislim da ovaj protokol treba podržati uz određene napomene koje bi htio reći. Svrha, suština ili ono što je bitno u ovom protokolu jeste da je usmjerena na sprječavanje aktivnosti, citat stranih terorističkih boraca kao u uspostavljanje mehanizma razmjene informacija o stranim terorističkim borcima 24 sata dnevno svih 7 dana u tjednu. Protokol dodatni ovaj inkriminira slijedeća kaznena djela vezana uz terorizam ali uz napomene. Prvo, ako su počinjena protupravno i s namjerno te drugo ako su u domaćem pravu propisana kao kazneno djelo. Radi se o slijedećim inkriminacijama. Citat, sudjelovanje u organizaciji ili grupi u svrhu terorizma.“ Znači sudjelovanjem u aktivnostima, organizaciji ili grupi u svrhu počinjenja ili doprinošenja počinjenju jednom ili više terorističkih kaznenih djela. Druga inkriminacija, pohađanje obuke za terorizam ako je počinjeno protupravno ili s namjerom. Treća inkriminacija, putovanje u inozemstvo u svrhu terorizma, opet je počinjeno protupravno i s namjerom. Četvrta je financiranje putovanja u inozemstvo u svrhu terorizma ako je počinjeno protupravno i s namjerom. I isto tako, organiziranje ili drugačije olakšavanje putovanja u inozemstvu u svrhu terorizma. Ovdje sam naglašavao posebno ovu formulaciju ako je počinjeno protupravno ili s namjerom, upravo zato što ovo protupravno može se čak i dokazivati odnosno postoje dokazi ali namjera je uvijek nešto što nije lako dokazati a lako je nekome pripisati. Pripisivanjem namjere bez dovoljnih podataka i dokaza, može doći do ugrožavanja ljudskih prava pojedinaca ili pak poslovanja određenih poslovnih subjekata. Očigledno je to jedna dimenzija na kojoj je i ovi koji su donijeli ovaj protokol su svjesni zato što u 2 članka u ovom protokolu na to upozoravaju. S jedne strane, svaka snaga misli se država, osigurava da se pri provedbi ovog protokola poštuju obveze u pogledu ljudskih prava a posebno prava na slobodu kretanja, slobodu izražavanja, slobodu udruživanja itd. Prema tome, to je jedno ograničenje u kojem treba voditi računa da ne dođe u koliziju sa primjenom ovoga protokola a drugo je na isti način to rečeno u jednoj drugoj terminologiji, da provedbu i primjenu inkriminacija ovoga protokola treba biti podložna načelu proporcionalnosti uz poštovanje legitimnim postavljenih ciljeva i njihove nužnosti u demokratskom društvu kako bi se isključio svaki oblik proizvoljnosti i diskriminacije. I sada imamo problem na koji bi želio upozoriti, ovaj protokol traži da svaka država definira kontaktnu točku za razmjene informacija. Ovdje se kaže da je to u Hrvatskoj do sada bila služba terorizma, uprave kriminalističke policije za vrijeme radnoga vremena a izvan radnog vremena i u dane vikenda i neradne dane će biti služba za međunarodnu policijsku suradnju isto uprave kriminalističke policije. Međutim, čini mi se upravo zbog toga, ove osjetljivosti da morate dokazivati namjeru za nešto da ćete ić na put ili školovat se ili obuku zbog terorizma, mislim da je dobro da se u ovu kontaktnu točku uključi Ministarstvo pravosuđa odnosno precizno odredi institucija i djelatnici koji će svaki zahtjev i svaku informacija koje ide u razmjenu procijeniti sa stajališta zaštite ljudskih prava pojedinaca odnosno zaštite prava organizacije ili ustanova radi fer poslovanja zbog toga što i tu u tom području inače može doći do manipulacije. Drugi je problem koji se može pojaviti da u slučaju slanja ovakvih slanja ovakvih ili razmjene ovih informacija na temelju policijskih izvještajnih ili sigurnosnih procjena koje se mogu onda u određenom procentu pokazati nevjerodostojnima odnosno nepouzdanima i netočnima, što se u tom slučaju događa kad ako su ti podaci već iz Hrvatske otišli u druge zemlje, koji su postupci i protokoli da će se takvi podaci u tom slučaju naknadno izbrisati, koje su garancije i kontrolni mehanizmi da su takvi podaci izbrisani odnosno koje su garancije da se takvi podaci neće koristiti u druge svrhe nego samo za one za koje su namijenjene. Mislim da to u budućnosti može se pojaviti kao problem i zato bi trebalo unaprijed to definirati. Treća je jedno pitanje ili upozorenje, protokol predviđa da svaka zemlja može odnosno treba ili u času potpisivanja ovog protokola ili u budućnosti, odrediti teritorijalnu primjenu na koju se odnosi ovaj protokol odnosno za koje zemlje i u kojem područjima će se to primjenjivati. Ta odluka o primjeni se može dopuniti, promijeniti tijekom vremena i taj dio ne bi trebao biti sporan međutim mi ovdje danas nismo čuli na koje područje ili za koja područja će se Hrvatska participirati ili primjenjivati ovaj protokol i s druge strane, bilo bi dobro znati ili čuti koja je ta institucija ili koja je procedura za definiranje tih područja primjene bilo u neposrednom vremenu ili u budućem vremenu, da li je to Hrvatski sabora, Vlada RH, da li je to MUP odnosno kako i na koji način će i Hrvatski sabor ili njegov odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost o promjenama tih područja biti informiran ili participirati na ovaj ili na onaj način o tome. Evo to su ove neke primjedbe ili upozorenja o kojima moramo voditi računa prema tome nije sporno da prihvatimo ovaj protokol ali moramo biti svjesni da on može biti isto tako uzrokom sa nekim negativnim posljedicama u slučaju ako se radi pogotovo hrvatskim građanima i firmama koje mogu zbog kažem, nepreciznim ili nepotpunih podataka u određenim situacijama doći u neželjeni položaj. HDZ će prihvatiti ovaj protokol, hvala.
Hvala lijepa. Sada je na redu g. Miro Bulj ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite g. Bulj.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče, kolegice i kolege, ovaj prijedlog protokola uz Konvenciju Vijeća Europe o smanjenju terorizma, naravno da se tiče hrvatskih građana i nas osobno međutim, u okolnostima, mi govorimo o ovom protokolu kako je prethodnih rekao, uz sve nedostatke i ograničenja koje se ne spominju tj. ono na što trebamo paziti, naravno u slobodi naših građana koji putuju, koji djeluju i rade, naravno da moramo i fizičkih i pravnih osoba, moramo imati kontakte sa svim organizacijama i raditi na sprječavanju, znači smanjenju terorizma. Međutim, kao što sam rekao, RH se nalazi u specifičnom položaju jer u Hrvatsku ulaze i građani koji jednostavno i ne posjeduju nikakvu dokumentaciju nit se zna njihovo odakle dolaze, ... [[Govornik se ne razumije.]] područje dolaze zbog toga što imamo trenutno migrantsku krizu, o tome svjedočimo i svakog dana, da imamo nelegalne ulaske i prema tome, mi imamo puno veći problem nego naše susjedne države, ja mislim da bi se Hrvatska trebala i u okvirima i Vijeća Europe i raznih protokola, sve mi možemo donijeti, ali Hrvatska je trenutno ugrožena zbog toga što Govornik se ne razumije./... je nametnut, nametnu, jer Sabor o tome nije raspravljao Marakeški kompakt bez rasprave u Hrvatskome saboru. Znači imamo u ovome trenutku jednu diktaturu prihvaćanja onoga što naši susjedi nisu prihvatili, kako Slovenci, tako Mađari, tako Talijani, Austrijanci, svi koji su nama u blizini nisu prihvatili Marakeški kompakt, tj. sporazum i mi u ovome trenutku uvaženi tajniče, bez obzira što ste vi rekli da se ja javim ministarstvu, policiji, međutim, vi ste dio Vlade. Mi kad govorimo o sigurnosti građana i RH i da mogu kako oni lakše odlaziti u druge države, tako, međutim, trenutna situacija RH zbog ponašanja naših političkih elita i odlaska našeg ministra unutrašnjih poslova u Marakeš dovodi Hrvatsku u neravnopravan položaj od naših susjeda koji su sve članice EU. Prema tome, ja bih iskoristio ovih nekoliko minuta samo da na to upozorim jer se sjećam trenutka kada je odbor, nadlEžni odbor o tome raspravljao, Miro Kovač je predsjednik nadležnog odbora, kada nije jednostavno dao da drugi članovi uopće predlože, članovi odbora predlože zaključak da se o tim problemima oko mogućeg terorizma u ovoj migrantskoj krizi koju mi prihvaćanjem Marakeškog kompakta ili prihvaćamo ili je moguće da će biti, ulaska terorista ili ne, o tome se da raspravljati. Ali je činjenica da je Hrvatska prihvatila Marakeški sporazum bez rasprave Hrvatskoga sabora. I sad prihvaćamo protokole koji su naravno značajni. Mi moramo surađivati sa međunarodnim organizacijama, Vijećima Europe, europskim, svim kojima, u sprječavanju terorizma. Međutim, ja ne znam zbog čega vi ovo uopće donosite na Sabor. I postavlja se pitanje, kad ne možemo raspravljati o ključnom problemu u RH, to je migranska kriza, to je taj Marakeški sporazum. I Hrvatska je to prihvatila bez rasprave, bez referenduma, naravno nitko ga nije ni tražio, ali bez rasprave u Parlamentu jer je predsjednik tada gospodin Kovač, nije dozvolio da se glasa o tome prijedlogu na odboru. A ja mislim puno da vaša Vlada demokratskije, jer preuzeli smo i dužnost, naša povjerenica je i demokratije pa bi to bio puno demokratskije da se je raspravljalo o tome kompaktu na ovome ovdje mjestu a je Hrvatski sabor. Ja mislim da se kolega Milošević smije da bi bilo to korektno da smo raspravljali o Marakeškom sporazumu, ako je moglo u njemački parlament raspravljati zašto ne bi mogli i mi. Međutim, mi smo vjerojatno od Njemačke dobili nalog da mi moramo prihvatiti ali naravno Talijani ga nisu prihvatili, neka mi da netko razlog zbog čega. Zbog čega nisu Austrijanci, zbog čega nisu Mađari. Znači ovaj Sabor je obezvrijeđen tako da ovo vi možete slobodno donijeti bez nas. Šta će ovo, mislim Sabor je obezvrijeđen, može se slobodno ukinuti jer je palo tada na pamet Andreju Plenkoviću da bi se sačuvao Miro Kovač, jer tko zna koje su to bile okolnosti, da jednostavno prijedlog koji je dao tada Božo Petrov kao član odbora nadležnoga, dao da se glasa u tom odboru, tu je kolega Miroslovan Tuđman bio član, on je svjedok toga a i javnost je vidjela jer su to kamere i snimile pa su poslale, nije se omogućilo da se glasa o zaključku u nadležnome odboru da dođe Marakeški sporazum u raspravu u ovaj, sad ga mogu nazvati tzv. Visoki dom. Tako da sve ove protokole šaljite bez nas, preuzmite odgovornost. Jer vi ste iznad Sabora, ova Vlada je iznad Sabora. Vjerojatno Tajani, fašist on ili Vučić vam je napisao, vaš pučanin, deklaraciju o izuzeću Hrvatskoga sabora iz odlučivanja o vrlo bitnim stvarima. Tako da ovo više iritira, ne sigurnost i ovo što se nalazi u protokolu, to je potrebno nego više iritira što nam dajete ovo nama saborskim zastupnicima da raspravljamo o ovome a puno bitnije stvari, puno bitnije stvari kao što je Marakeški sporazum koji puno više može utjecati, koji može se dogoditi terorizam jer moramo znati da među ovima koji dolaze iz područja Sirije koji su sada migranti iz područja da su brojni bili ratnici i da im nije nikakav problem napraviti teroristički čin. I ne daj Bože da se dogodi takav čin poglavito što smo turistička država. Prema tome, obezvrijedila je ova Vlada ovaj Dom, svi ovi protokoli koje nama donosite, zbog čega ste ih donijeli, mogli ste ih poslati preko Plenkovića Miri Kovaču na odbor, Miro Kovač bi to izglasao i to je to. Jer puno važniji, puno važniji dokument koji je Hrvatska prihvatila, prihvatila je bez rasprave u ovom Domu. Evo kolega Milošević se smije jer je svjestan da ja govorim činjenicu i da je ovo istina. Ali još ja smatram utjecajnim gospodina Miru Kovača, ja nikad ne bih rekao što je rekao, najdemokratskija osoba u povijesti Hrvata, vođa Hrvata Andrej Plenković, da je kao Finac imao utjecaja na donošenje odluka za čovjeka koji je predsjednik i odbora, čovjeka koji je tu bio bivši ministar. Ali je činjenica da je tada odigrao za Andreja Plenkovića ... [[Govornik se ne razumije.]] , sad u kojim okvirima i u kojim okolnostima, ali to me žalosti ne zbog Andreja Plenkovića, Miru Kovača, gospodina Miloševića, Stiera, g. Tuđmana, Šukera, ne, nego zbog toga što smo obezvrijedili ovaj Dom. Hrvatska Vlada na čelu sa Andrejom Plenkovićem je obezvrijedila Hrvatski sabora, dovela ga je na nikad nižu razinu, stavila je sebe iznad Sabora sa nekoliko žetončića, pa nije nekoliko, ima dobar kus žetona onih s kojima on zveči. I to je to. Vi koji ste obezvrijedili sad nam šaljete protokole. A Marakeški sporazum mi u Hrvatskom saboru nismo mogli raspravljati. Vi ovo povucite, dajte Andreju Plenkoviću, Andrej Plenković neka uputi odboru na gospodina Miru Kovača i to izglasajte bez rasprave. Vi maloprije meni kažete to pitajte MUP. Pa kako se vi osjećate u Vladi koja nije dala HS da raspravlja o Marakeškom sporazumu, vrlo bitnome, vrlo bitnome zbog toga šta naši susjedi nisu prihvatili, ponavljam ni Talijani, ni Austrijanci, ni Mađari i brojne druge države, al govorim i sada raspravljamo o Protokolu Vijeća Europe o sprječavanju terorizma. Pošaljete lipo na adresu Mira Kovača, Miro Kovač to bez ikakvih zaključaka, kako mu ga napišete tako će bit izglasano. Još jednom upozoravam da pošto je potpredsjednica komisije iz RH uz prvu tajnica Vijeća Europe je iz RH, bivša ministrica koja je stvarno se borila za interese RH, tako da je zaboravila na 23., 24. poglavlje, poštiva li ga Srbija i to je veliki udar mogući turistički na hrvatske, poglavito branitelje jel je se ostavljeni da mogu jurisdikcija pravna nad hrvatskim braniteljima, al ona je sad tu u Vijeću Europe, al puno njoj su bitniji bili projekti kao što je Termoelektrana Peruča i njenog muža i ostalo, ona je dobila svoju nagradu. Vrlo bitni su ovi protokoli, vjerujem da imaju značaj, vjerujem da je suradnja protiv terorizma vrlo bitna, vjerujem da tribamo se branit od toga, trenutno se tribamo branit od onih koji sprečavaju demokratsku proceduru u ovome HS. Međutim, činjenica je uvaženi tajniče da onaj vaš odgovor o ovome protokolu koji ste mi dali pitajte to MUP, jednostavno ne drži vodu zbog toga što ste obezvrijedili, što je Andrej Plenković i ova Vlada obezvrijedila HS. Ja bi zaista volio da neko od idućih, evo g. Škorić je da me demantira u ovome i da li je on imao mogućnost raspravljati o Marakeškom sporazumu bez obzira šta Italija, Austrija nisu to omogućile. A danas imamo i povećanje drugih organizacija, vidimo da se tu odmah blizu nas u Banja Luci postrojavaju postrojbe pod četničkim obilježjima, dobro naoružane, uz samu granicu RH, tu stoji naravno njihov vođa, nekadašnji početnik četnik Vučić uz Šešelja, tako da imamo mi ugroženosti dosta na ovome području, ja mislim da tribamo ozbiljno razgovarat o mogućem terorizmu i o tim stvarima ne smimo prestajati, a naravno da tribamo se pribojavati izjava koje se vaša koalicija govori, ja pitam vas slažete li se vi sa izjavom, prihvaćate li izjavu da je RH fašistička država, teroristička, nasilna i da će joj se dogoditi kao i što se je dogodilo NDH. Ako ste vi suglasni s tim, a jeste, jeste li i dalje u koaliciju, ne zamjerim ja to kolegi Pupovcu, on provodi to, ja ću sad to vama non stop, ja to ne zamjerim kolegi Pupovcu što je rekao, on je rekao, al to je politika koju on provodi, to je politika ona Raškovića, Stanimirovića i takvi. Znači, to je jedan teroristički čin mogući najavljen, premda je sloboda govora dapače, ali je najava vrlo opasna reći da će RH završiti kao NDH, nije baš, ja ne znam kako vi na to gledate. … [[Upadica iz klupe se ne čuje]] Vi ste rekli, ali ne morate to meni govorit, to recite vašem koalicijskom partneru Pupovcu, vi meni govorite, ne tribate meni objašnjavati, šta ćete meni docirati, vi recite sve onim s kime ste, mislim ne tribate meni. Tako da…
Nemojte debatirat.
Ne tribate mene uvjeravat.
Molim vas nemojte debatirati, završite, idite dalje, završite …
Imam još dvije minute.
… vaš govor molim vas.
Ok, evo ja ću prihvatiti vas kolega Radin, znam, ne morate sad vi biti nervozni, ja ne znam slažete se vi sa tom izjavom da je RH fašistička država i da će završiti kao NDH. Ja mislim da je to prijetnja prema RH, sloboda govora.
Komu ste to rekli?
To je prijetnja.
Oprostite.
Ja mislim da se vi slažete isto?
Al tko? Meni ste to rekli?
Pa pitam vas sve.
Imate opomenu zato što nemate pravo meni se obratiti i to govoriti. Izvolite…
… [[Govornik se ne razumije]] opomenu.
Izvolite imate opomenu…
Al nervozni ste.
Idite dalje.
Gledajte, ne znate zašto ste nervozni.
Drugu opomenu.
Evo, svi imamo…
Dobit ćete i drugu opomenu i zabranu govora, molim vas idite dalje.
Evo svima vam postavljam pitanja bez obzira na određenu nervozu koju ima predsjedavajući, postavljam vam pitanje dal se vi slažete s izjavom da će RH, da je RH fašistička država, nasilna, diskriminirajuća i da će završiti kao NDH, to nema gore izjave. U isto vrijeme dok se sudi novinaru za izrečene riječi i dok se g. Živkoviću koji je dva sina izgubio u Vukovaru sudi gdje mu sutkinja otvoreno kaže da se u samoći žali za svojim sinovima, dok je čovjek nije mogao gledati ćirilično pismo, ne zbog što mrzi ćirilicu, nego čovjeka podsjeća na četničke horde koje su pivale bit će mesa klat ćemo Hrvate. Ja samo vas pitam kolege, al ja se ne čudim kolegi Pupovcu nego vama kolega Škoriću, Babiću, Šuker, Borić, Milošević, vama također, ja se vama čudim šta vi kažete, ne mogu uopće to shvatiti ako pristajete na to, evo. Hvala vam lijepa.
Korektno je obratit se predstavniku Vlade koji vam ima pravo odgovoriti. Jako je nekorektno obratit se bilo kojem zastupniku jer nema vam pravo replicirati dok govorite u ime kluba. Zato bi vas molio da na jedan civiliziran način se obratite … [[Upadica iz klupe se ne čuje]] oprost, čekajte malo, g. Pernar jesam li se ja vama obratio? Ne, onda molim vas šutite … [[Upadica iz klupe se ne čuje]] šut, okej? Znači, nemojte se obratiti zastupnicima jer vam nemaju pravo replicirati, obratite se kad govorite pojedinačno. Hvala lijepa. Idemo dalje, g. Petar Škorić sada će govoriti i to će bit pojedinačna rasprava. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo vezano za ovaj Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju dodatnog protokola uz Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju terorizma već smo istakli i spomenuli. Svi smo svjedoci da je terorizam poprimio sve šire razmjere i da nema zemlje koja u svijetu nije imuna na terorizam, da teroristički napadi u novije vrijeme nisu usmjereni samo protiv određenih država nego su to i napadi vezani za nezadovoljne skupine unutar određenih grupacija, bilo da riječ o vjerskim, ekonomskim, političkim ili bilo kojim drugim. Samo prošle godine 13 osoba je izgubilo živote u 24 džihadijska napada u EU što je u usporedbi sa 62 osobe u 33 religijska motivirana teroristička napada. U 2017. ipak određeno smanjenje prema podacima Europola. Dakle iako je broj tih terorističkih napada na vjerskoj osnovi u padu i dalje se terorizam smatra jednom od najvećih prijetnji današnjice za sigurnost države i društva. Borba protiv ove vrste nasilja postaje sve teža i zahtijeva sve veću i bolju povezanost na međunarodnom polju u borbi protiv terorizma. Samo u protekloj godini u zemljama EU uhićeno je 511 osoba pod sumnjom prekršaja povezanih sa džihadističkim terorizmom. Naša zemlja snažno osuđuje svaki oblik terorizma na svjetskoj razini koji predstavlja kršenje temeljnih prava i sloboda čovjeka i protivi se ljudskom dostojanstvu. Terorizam se smatra također po svim i propisima jedan od najtežih oblika kaznenih djela. Pojačana suradnja između zemalja država članica EU i dijeljenje informacija pomogli su u sprečavanju tih napada ili u smanjivanju broj i smanjivanju njihovog utjecaja. U kontekstu suzbijanja terorizma naša zemlja je aktivni zagovornik strogog poštivanja međunarodnog prava s naglaskom na povelje UN-a i mjerodavne međunarodne konvencije i protokole koji definiraju tu problematiku. Državni tajnik je već istaknuo propise koje smo prihvatili i implementirali i proveli. Svrha ovog dodatnog protokola je dopuniti odredbe konvencije u pogledu inkriminacija radnji opisanih u člancima 2 do 6 Protokola čime se povećavaju nastojanja stranaka u sprečavanju terorizma i njegovih negativnih učinaka na potpuno ostvarivanje ljudskih prava, a osobito prava na život. U našoj zemlji postoji normativni okvir koji omogućuje progon i sankcioniranje počinitelja ovog kaznenog djela terorizma. Tako je primjerice u Kaznenom zakonu čl. 29. predviđena kazna za javno poticanje na terorizam od jedne do deset godina. Ovaj dodatni protokol uspostavlja između ostalog i pravno obvezujući okvir za provođenje Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a od 24. rujna 2014. godine koja je usmjerena u sprečavanje aktivnosti stranih terorističkih boraca kao i uspostavljanje mehanizama razmjene informacija o stranim terorističkim borcima, dakle i to stalno 24 sata dnevno 7 dana u tjednu. Dodatni ovaj protokol dopunjuje konvenciju odredbama kojima se predviđa inkriminacija sljedećih radnji, to je sudjelovanje u udruživanju ili grupama u svrhu terorizma, pohađanje obuke za terorizam, putovanje u druge države u svrhu terorizma, osiguranje ili prikupljanje sredstava za takva putovanja i organiziranje i olakšavanje takvih putovanja. Konačnim prijedlogom ovog Zakona o potvrđivanju dodatnog protokola o sprečavanju terorizma, naša zemlja se želji priključiti inicijativi jačanja mehanizama međunarodne suradnje na njegovoj prevenciji odnosno učinkovitom sankcioniranju. Ovim zakonom omogućit će se i aktivnija i učinkovitija borba protiv djela vezanih za terorizam. Hrvatska je svjesna opasnosti terorizma tijekom ljetnih mjeseci kada u našu zemlju ulazi velik broj ljudi. Kako bi očuvali sigurnost naših građana potrebno je jačati suradnju polju borbe protiv terorizma, a donošenjem ovog zakona veliki je doprinos osiguranju sigurnosti u našoj zemlji i šire. Implementacijom protokola za počinitelje kaznenog djela protiv terorizma postoji manja mogućnost da ostanu nekažnjeni. Dakle usvajanjem ovog protokola osigurava se dodatna suradnja država, stranaka i u tom smislu apsolutno je prihvatljivo. A vezano za pitanja koja su otvarale kolege koje se ne tiču usvajanja ovog dodatnog protokola i današnjeg zakona vezano za opasnosti od terorizma, vezano za njegove oblike i pojavnosti kao i ono što se događa u našem susjedstvu posljednjih mjeseci, možemo razgovarati u sklopu određeni drugih tema u sklopu i saborskih odbora vezanih za nacionalnu sigurnost, dakle i ta pitanje. Nitko ne bježi od njihovog otvaranja, potičemo ih, ali svakako nisu mjesto otvaranja na jednoj saborskoj raspravi u sasvim drugoj temi. Hrvatska sigurno neće prihvatiti da je joj se nametne bilo kakva fašizacija, da se na bilo koji način fašizira hrvatsko društvo, da se nabacuje ljaga i blata i odlučnosti i nas u ovom Visokom domu da prepoznajemo takve pojavnosti, da ih osuđujemo energično jer svima nam je u interesu izgrađivati našu slobodnu, neovisnu i demokratsku Hrvatsku na temeljima na kojima je uspostavljena dvadesete godine, a sve drugo šteti našoj budućnosti. Hvala lijepa.
Gospodin Tuđman je tražio repliku. Izvolite.
Hvala. Ono što bi ovdje trebalo podsjetiti da je ova konvencija donijeta od strane Vijeća Europe i zato je važno ono što sam već i prije rekao da znamo područje primjene ove konvencije od strane Hrvatske. Vijeće Europe kao što znamo ima 47 država članica, prema tome nije samo po sebi jasno na koje područje se ova konvencija primjenjuje, pogotovo što na neki način implicite se kada smo na odboru to raspravljali, onda je rečeno od strane predlagatelja, je pa za EU. To nije samo po sebi razumljivo, odnosno nije precizno određeno a kod nas vezano za ovu Konvenciju nije rečeno koji je taj koji predlaže, Vlada vjerojatno šalje, ali tko je taj koji predlaže da li je to samo Ministarstvo unutarnjih poslova ili Hrvatski sabor ili netko treći.
Hvala. Odgovor, izvolite gospodin Škorić.
Pa evo kolega Tuđman, u pravu ste, vi ste to istaknuli i na Odboru za nacionalnu sigurnost i zbog toga smo mi i usvojili da ova Konvencija ide u proceduru uz praktički ogradu da se definira područje na koje se primjenjuje. Prema tome, smatramo da je to sasvim legitimno i u redu jer takva nedefiniranost otvara brojna druga pitanja i brojne druge probleme. Prema tome bez obzira što implementiramo praktički u naše zakonodavstvo određene stvari iz EU, trebamo sagledavati i moguće propuste koji su napravljeni u samoj prilagodbi ovakvog oblika konvencije.
Hvala. Sada je na redu gospodin Pernar. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. EU tvrdi da se bori protiv terorizma, međutim bugarska novinarka Dilijana Gajtandžijeva objavila je razne dokumente koje ukazuju na suprotno ukoliko su autentični dakako. A ona je objavila sljedeće stvari, objavila je da je oružje iz Srbije, odnosno njihove tvornice oružja Krušik američka Vlada preko firme Sierra Four Industries transportirala u Podhum u skladište Grobnik koji je u vlasništvu firme, odnosno kojim upravlja RH Alan i da je onda od tamo to oružje preko zračne luke na Krku letjelo za Bliski Istok. E sad letjelo je firmama, prema dokumentima koji su objavljeni Atlas Air i Kalitta Air i odredišna lokacija je bila Katar. A zašto je to bitno? Zato jer će kasnije upravo to oružje iz Srbije se pojavili u rukama terorista u Siriji, ljudi koji su obezglavljivali i ubijali ljude, civile. Naravno vi ćete reći gospodine Pernar to je slučajno, međutim, ako je to slučaj, odnosno slučajnost da je oružje. E, a ono što je jako bitno, američka vlada je nabavljala nestandardno oružje od Srbije, znači nabavljala je oružje koje nije po NATO standardima čime je jasno namijenjena njegova uloga, odnosno kome to oružje ide. Imamo onda drugu situaciju, imamo da se pojavi oružje srpske proizvodnje i bugarske proizvodnje u rukama Al-Kaide u Jemenu. I sad naravno odmah je pitanje pa otkud bugarska verzija kalašnjikova u rukama terorista u Jemenu. Odgovor je u tome što je američka vlada opet prema dokumentima koje je objavila Dilijana Gajtandžijeva angažirala firmu Alliant Techsystems koji su onda iz Krušika oružje i iz Bugarske uz pomoć zračnog prijevoznika Silk Way Airlinesa iz Beograda transportirala kao u odredišnu luku zračnu Kabul jer je oružje tobože bilo namijenjeno za Aafganistanske sigurnosne snage. Međutim ti avioni su stali u Baku, Incirliku i Prince Sultan zračnoj bazi i po njenim tvrdnjama ali i dokumenti odnosno i činjenicama sa terena proizlazi da su tamo bili pražnjeni i nastavljali prazni prema Kabulu što u prijevodu znači da da je oružje onda bilo išlo za teroriste u Jemenu. Sad ja vas pitam ako je sve što Dilijana Gajtandžijeva tvrdi istinito, ako su dokumenti autentični a do sada koliko ja znam te dokumente, odnosno njihovu autentičnost nitko nije osporavao proizlazi da je EU poput onih likova, odnosno onog lika iz romana Louisa Stevensona Dr. Jekyll and Mr. Hyde, s jedne strane glumi jednog dobrodušnog pastira, borca protiv globalnog terorizma a s druge ruke zapravo daje tim teroristima oružje u ruke. A zašto je to bitno, odnosno koji je najjači zapravo argument. Sami dokumenti po sebi ne znače ništa. Oni mogu biti i ne moraju biti autentični. Međutim, ono što daje naznaku da su oni, odnosno da bi oni mogli biti autentični je činjenica da nema drugog logičnog objašnjenja nego tog ako vidimo da se to oružje našlo u Siriji, da se našlo u Jemenu. Kako se to oružje drukčije moglo tamo naći. Otkud iz Kruševa npr. minobacačke granate u Siriji, odnosno Krušika? Ovi dokumenti koje je ona objavila daju neki, neko uvjerljivo logično objašnjenje. Naravno uvijek postoji mogućnost da se telepatijom to oružje ili na neki ovako mističan način prebacilo do Jemena ili Sirije, međutim, malo je vjerojatno da se to dogodilo na neki da tako kažem alternativan način. Puno je logičnije ovo objašnjenje koje ona nudi i naravno potkrjepljuje dokumentima. E sad, ja vas pitam koji je smisao svih zakona koje mi donosimo, koji je smisao borbe protiv terorizma koju vodimo ako u isto vrijeme tone i tone oružja za milijune i milijune dolara dostavljamo ravno u ruke terorista koji potom njime šire svoju sferu utjecaja i vrše teror nad ljudima. Ja osobno smatram da je EU skupa sa Amerikom najveći izvoznik oružja na crno. A zašto? Zato jer odredišne destinacije gdje američka Vlada putem svojih tih ljudi koje angažiraju odnosno tih raznih firmi koje su posrednici u trgovini oružjem zapravo snabdjeva oružjem razne oružane grupe a bez znanja, odnosno mimo znanja UN-a, odnosno bolje rečeno ovako, daje oružje onima kojima inače oružje ne bi trebala davati, odnosno oružje američko, odnosno oružje iz Europe je stizalo tamo gdje ne bi trebalo u organizaciji američke Vlade. Sve to skupa ukazuje na činjenicu da američka Vlada nije Viktora Bout uhitila odnosno da Viktor Bout nije izručen iz Tajlanda u Ameriku zato da bi mu se sudilo zbog trgovine oružjem jer je on tobože babaroga, kao zli trgovac oružjem, nego je Viktoru Bout, za njim je raspisana tjeralica i on je izručen Americi, čovjek trune u američkom zatvoru zapravo zato jer je američkoj Vladi činio konkurenciju. Američka vlada je htjela trgovati oružjem a on im je remetio biznis, remetio im je biznis jer je to radio po nižim cijenama nego su američka vlada i one koji su oni angažirali. Ovom prilikom pozivam Hrvatsku da prestane sudjelovati u toj raboti, da prestane transportirati oružje iz Srbije za razne zone u kojima djeluju teroristi i da izađe iz NATO-a kao globalnog jamca nestabilnosti i nemira u cijelom svijetu. Hvala vam.
I sada je na redu gospodin Culej.
Poštovane kolegice i kolege. Ja ću o razoružanju, akciji i mir i dobro pričati na svoj način jer sam u nju bio osebujno uključen na razne načine. Davno kada je jedna stranka predala naoružanje teritorijalne obrane Hrvatske neprijateljskim terorističkim snagama a koje su te '91. ponovno sa tim oružjem kroz terorističke četničke organizacije i bivšu JNA napale Hrvatsku državu, znači sa istim tim oružjem koje je otišlo iz Hrvatske preko naše granice. To oružje se ponovno našlo u Hrvatskoj ali u rukama terorista. Završetkom Domovinskoga rata bilo je jako puno oružja koje smo mi u oslobodilačkim akcijama zarobljavali pa smo to oružje predavali kroz akciju mir i dobro, čak smo bili i novčano nagrađivani za to oružje koje smo donosili iz tih akcija nakon Domovinskoga rata uredno predali Hrvatskoj policiji, državi na raspolaganje, moguće na uništenje ili čuvanje ako je bilo u ispravnom stanju. Nadalje, cijela priča ide tako u ratu ako pripadnik antiterorističke jedinice, jedan od zapovjednika rat završavam u civilstvu i kreće druga akcija, ja ostajem bez oružja zbog nekih navodnih mogućih mojih namjera, bez ratnih trofeja i onoga što je meni nešto emotivno me čak i vezalo sa tim oružjem. Ali nema veze sve za dobrobit antiterorizma i budućnosti bez oružja. Ali priča tu ne staje. Oni isti koji su se vratili sa hrvatskim oružjem iz '91. nisu bili obuhvaćeni akcijom mir i dobro barem u onom dijelu da oni vrate svoje naoružanje. Dakle to oružje s kojim je napadnuta Hrvatska još uvijek se nalazi u Hrvatskoj, vjerojatno kod njih jer malo malo isplivaju neki bunkeri u nekim pretresima nalaze se razno razni komadi automatskog oružja i eksplozivnih stvari i to još uvijek kola u Hrvatskoj. Izvješće SOA-e već treći puta kaže o pojavi četništva, dakle terorističke organizacije susjedne nam Srbije a koja sve više se pojavljuje u Hrvatskoj. Znači SOA treći puta upozorava na to ali izgleda dalje od toga se ne ide, nemamo nikakvih drugih informacija vezanih uz to. Četništvo postoji oružje nije nikada predano i mi imamo terorističke ... [[Govornik se ne razumije.]] moguće i dan danas u hrvatskoj i to naoružane našim oružjem iz '91. godine. I sada priča opet ni tu ne staje. Kako? Dolaskom u Hrvatski sabor među vas ovdje a i onom svakodnevnom dokumentacijom koja nam pristiže na stol i onu poštu koju mi dobivamo u naše poštanske pretince imamo sve više informacija šta se kod nas događa. Pa tako u Varaždinu, tu nam je blizu, radi se jedna akcija a ona završava ovako, imam cijeli spis, varaždinska policija ostvarila je jednu od najvećih zapljena oružja i eksplozivnih stvari u svojoj povijesti, izvještavali su mediji u siječnju jedne godine, navodeći da su interventni policajci PU Varaždinske kod dvojce 41.-godišnjaka s varaždinskog područja pronašli cijeli arsenal pištolja i pušaka te pripadajućeg streljiva ali i eksplozivnih tvari. U sklopu planiranog kriminalističkog istraživanja kako je pojasnio načelnik PU Varaždinske Darko Jurčec interventni policajci su osobno vozilo renault laguna kojim su se koristili uhićeni muškarci pronašli 20 pištolja, 16 automatskih pištolja, 9 automatskih puška, više komada streljiva, gotovo 3 kg eksploziva, 30 ručnih bombi uz to pištolj i pušku domaće izrade, te više desetaka komada streljiva koje su pronašli u njihovim domovima. Pronađeno je i više desetaka prigušivača pucnja i 12 laserskih ciljnika, što upućuje na to da je oružje bilo namijenjeno za organizirani kriminal ili čak terorizam, a za čemu drugo su namijenjeni prigušivači, laserski ciljnici, bombe, eksploziv, kemijski ili inicijalne kapsule, bilo kakovi upaljači. Čemu, osim mogućem terorizmu. I mi sad dajemo akciju, ja postavljam i zastupničko pitanje davno prošlo vrijeme za odgovorit, odgovora nema, ne znam dal ću ga dobit u ovom mandatu, ali odgovora na moje zastupničko pitanje gdje je to oružje, njega nema, ali priča nestaje. Dalje, ministar unutarnjih poslova u vrijeme kada je nestalo navedeno oružje bio je Ranko Ostojić, Ranko Ostojić pored svih silnih promašaja koje je imao u svojoj karijeri, osim najuspješnijoj Velkom, vi koji dolazite gladni, bosi, bijedni, dobro došli, tko je među njima, nije bitno samo neka dolaze, prolaze ili ostaju, ali ovo oružje je nestalo u njegovom mandatu. Ranko Ostojić, šta radi danas Ranko Ostojić? On je predsjednik Odbora unutarnje nacionalne sigurnosti naše zemlje. A šta radi Ranko? On nikada nije obavijestio hrvatsku javnost o istragama i onome što je bio njegov posao. Gdje završava priča o oružju? O oružju, o nestanku oružja, a na koje je upozoravao čak i zastupnik Stričak više pita, samo Stričak zna kakove je odgovore dobio od DORH-a i od onih koji su bili dužni odgovoriti o nestanku toga istoga oružja. I na kraju šta reći? Oružja nema, oružje je tu oko nas, oružje netko koristi, oružje je bilo namijenjeno za prekograničnu terorističku suradnju, oružje će se možda vratiti u tko zna kojemu obliku, odgovornosti nema, oni koji su odgovorni, koji su bili dužni da isprave to, oni su dobili još veće uloge u našemu društvu, još veću odgovornost, al na koji način? Samo na jedan, da istražuju one koji su obranili ovu hrvatsku državu, oni njih će privoditi, pretresati, procesuirati ili će im drobiti glave kao u Vukovaru Pajčiću kada je policajac hrvatski Sabadoš kojeg smo naslijedili iz bivše krajinske tvorevine, a koji je aboliran za ono što je činio zajedno sa svojima u bivšoj krajini protiv RH kao terorista kada mu je omogućeno da ponovo uništi hrvatskoga branitelja koji je stvarao ovu državu. Gdje mi idemo? g. Pernar otišli ste, dobro došli u apsurdistan, ja podržavam svaku suradnju sa bilo kime protiv terorizma, ali počnimo čistiti kuću od svojega dvorišta. Toliko, hvala.
Hvala lijepo g. Culej. Time zaključujem raspravu i glasovat ćemo kad se steknu uvjeti što će vjerojatno biti sutra.
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Dodatnog protokola uz Konvenciju Vijeća Europe o sprječavanju terorizma, drugo čitanje, P.Z. br. 684. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Dodatnog protokola uz Konvenciju Vijeća Europe o sprječavanju terorizma. Molim glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova 103 za i 2 suzdržana donijeli Zakon o potvrđivanju Dodatnog protokola uz Konvenciju Vijeća Europe o sprječavanju terorizma. A Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost predložio je Hrvatskom saboru donošenje zaključka koji glasi: „Prilikom polaganja isprave o ratifikaciji RH je dužna odrediti područje ili područja na koja će se dodatni protokol primjenjivati.“. Dajem na glasovanje prijedlog Odbora. Utvrđujem da smo donijeli zaključak sa 96 glasova za, 3 suzdržana i 2 protiv kako ga je predložio Odbor.
Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici sukladno čl. 247. Poslovnika predlažem da slijedeće dvije točke provedemo, da za slijedeće dvije točke provedemo objedinjenu raspravu, to su, te točke su: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom, prvo čitanje P.Z.E. br. 664 i - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o alternativnim investicijskim fondovima, prvo čitanje, P.Z.E. br. 665 To su prijedlozi zakona 664 i 665. Ima li primjedbi? Nema primjedbi. Predlagatelj ovih zakona, prijedloga zakona je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnog reda, kao što ste vidjeli, primjenjuje se odredba Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona ko prijedlozi zakona naravno. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Želi li državni tajnik g. Zdravko Zrinušić dati dodatno obrazloženje u ime predlagatelja? Da, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani g. predsjedavajući HS, poštovane zastupnice i zastupnici, vezano za oba zakona samo ću kratko podsjetiti da je 2013. cijelo ovo područje u potpunosti izmijenjen u smislu postojećih do tada zakonskih propisa na način da se kategorija i jednih i drugih fondova jasno razgraničila međusobno, a u zakonodavni okvir poslovanja i otvorenih i alternativnih investicijskih fondova u RH unijete su sve uskladbe s pravnom stečevinom EU. Što se tiče samoga Zakona o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom današnji zakon je donijet u svibnju 2016. zbog daljnjeg usklađivanja i preuzimanja pravne stečevine EU. U međuvremenu je bila ponovo donijeta jedna direktiva i u tom smislu odnosno u ovom slučaju i Uredba 2017/2402 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca o utvrđivanju općeg okvira za sekoretizaciju i uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentu i standardiziranu sekuritizaciji gdje je potrebno ovu istu uredbu prenijeti u oba zakonska propisa i tragom toga se predlažu ove izmjene. Samo bih spomenuo da se sama uredba, ona je tako nazvana o sekuritizaciji, izravno primjenjuje u državama članicama od 1.1. ove godine, a cilj je bio da se pokrene održivo tržite sekuritizacije kako bi se poboljšalo financiranje gospodarstva EU, a istodobno osigurala i zaštita ulagača. Obzirom da je tom uredbom ujedno izmijenjena tzv. UCITS IV direktiva na temelju koje je donijeti važeći zakonski propis i obzirom na ovu cijelu uredbu pristupilo se izmjenama zakona. Vezano za uredbu o sekuritizaciji, budući da u RH trenutno nemamo pravnog okvira vezano za takvu vrstu poslova u narednom razdoblju predviđeno je donošenje posebnog zakona o provedbe o sekuritizaciji kojom će se uz provedbu same uredbe odrediti tijela nadležna za nadzor, normirati podjela nadležnosti, postupak nadzora, nadzorne mjere, suradnja s drugim tijelima kao i druge nacionalne specifičnosti. U cilju provedbe pojedinih odredbi uredbe prijedlogom ovog zakona propisane su nove odredbe kojim se daje ovlast društvima za upravljanje da mogu obavljati poslove pod nazivom poslovi servisera odnosno mogu svakodnevno aktivno upravljati portfeljem koji je uključen u sekuritizaciju, ako se na njega takvi poslovi delegiraju. S tim u vezi propisuju im se i dodatne obveze u odnosu na upravljanje izloženostima prema sekuritizaciji u smislu obavljanja postupka procjene utjecaja izloženosti prema sekuritizaciji na interese ulagatelja. Također popisane su administrativne sankcije od strane nadzornog tijela u ovom slučaju Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga u slučaju kršenja odredbi propisanih uredbom. Nadalje, prijedlogom zakona sadrži izmjene i dopune koje predstavljaju harmonizaciju s drugim propisima čime se umanjuju nedostaci i nedosljednosti uočene kroz dosadašnju praksu, a što će doprinijeti ujednačenosti postupanja i pravne sigurnosti u daljnjem radu. U tom smislu izvršeno je usklađenje s odredbama Zakona o tržištu kapitala koji je donijet u srpnju prošle godine, dakle nakon donošenja ovoga zakona, a koji je krovni zakon, potom izvršena je uskladba s odredbama Zakona o dobrovoljnim mirovinskim fondovima, potom Zakona o alternativnim investicijskim fondovima i na kraju Zakona o općem upravnom postupku. Što se tiče Zakona o tržištu kapitala, izvršene su uskladbe u odnosu na uvjete za člana uprave odnosno nadzornog odbora, potom na procjenu postupak, uvjete i pravne posljedice stjecanja kvalificiranog udjela te na distribuciju fondova. Glede uvjeta za člana uprave i nadzornog odbora, važećim zakonom propisani su jednaki uvjeti i za članove uprave i nadzornog odbora, a ujedno je potrebno iskustvo u upravljanju financijskom institucijom odnosno iskustvo u upravljanju ili nadziranju poslovanja financijske institucije kao i položen ispit za investicijskog savjetnika za člana uprave. Prijedlogom zakona omogućilo bi se priznavanje različitih iskustava za članove nadzornog odbora, te bi tako članovi nadzornog odbora mogli biti primjerice i profesori, stručnjaci, osobe s iskustvom u upravi odnosno u nadzornom odboru velikih poduzetnika i slično. Nadalje, za članove uprave društva ukinuo bi se uvjet položenog ispita za investicijskog savjeta jer te kvalifikacije koje su potrebne do sada iz prakse kako su nadzorne službe to utvrdile razvidno je da taj uvjet koji je bio propisan nije bio dobar pokazatelj i jamstvo uspješnosti za upravljanje fondom. Također prijedlogom Zakona za upravu je predviđeno uvođenje uvjeta skupnog raspolaganja stručnim znanjima, sposobnošću, iskustvom što bi značilo da ne bi morali svi članovi pojedinačno imati sve tražene specifikacije odnosno specijalizacije, dok se za uvjet stručnosti, iskustva i dobrog ugleda propisuje kontinuirano ispunjavanje uvjeta. Skrenuo bih pozornost da na taj način su uvjeti i kriteriji za odabir člana upravljačkog tijela bilo kojega, da li uprave ili nadzornog odbora, usklađuju s uvjetima za članove nadzornih odbora i članova uprave drugih financijskih institucija uz primjenu načela proporcionalnosti. Dakle primjerice kao što to već sada imamo u kreditnim institucijama. Što se tiče procjene postupka, uvjeta i pravnih posljedica stjecanja kvalificiranog udjela, prijedlogom zakona usklađuju se odredbe u odnosu na procjenu postupak i uvjete i pravne posljedice na način da stjecanje kvalificiranog udjela odnosno povećanje kvalificiranog udjela propisuje se obveza podnošenja zahtjeva za izdavanje suglasnosti HANFA-e. Time se izjednačava standard postupanja prema financijskim subjektima u svim sektorima, a u svezi procjene primjernosti stjecanja kvalificiranog udjela u istima. Glede distribucije fondova, prijedlogom zakona terminologija koja se odnosi na distribuciju u potpunosti je usklađena sa Zakonom o tržištu kapitala kao krovnim zakonom, pri čemu je distribucija definirana kao prodaja ili savjetovanje u odnosu na udjele u otvornim investicijskim fondovima koju obavlja društvo za upravljanje ili druge ovlaštene osobe, a sve s ciljem usklađivanja s tzv. MIFID Direktivom, MIFID II direktiva koja ima službenu oznaku 2014/65 EU. Što se tiče Zakona o dobrovoljnim mirovinskim fondovima, prijedlogom zakona sadržane su izmjene i odredbi zbog potrebe horizontalnog usklađivanja s tim zakonom, a u pogledu ovlaštenja za upravljanje dobrovoljnim mirovinskim fondovima. Budući da Zakon o dobrovoljnim mirovinskim fondovima propisuje mogućnost da društvo za upravljanje upravlja i mirovinskim fondovima potrebno je propisati da društvo za upravljanje to može učiniti pod uvjetom da ishodi odobrenje i u skladu sa odredbama Zakona o dobrovoljnim mirovinskim fondovima čime bi se popunila pravna praznina i mogućnost različitog tumačenja kao što je to bilo u proteklom razdoblju. Također prijedlogom zakona radi također horizontalnog usklađenja sa Zakonom o alternativnim investicijskim fondovima, društvo za upravljanje propisuje se kao novina obveza ulaganja dijela kapitala u likvidnu imovinu. Do sada je to bila obveza samo kod upravljanja alternativnim investicijskim fondovima što nije proporcionalno s obzirom na veličinu i značaj imovine pod upravljanjem rizika kojima su društva za upravljanje izložena te je uočeni nedostatak bilo potrebno ispraviti i uskladiti. Naime, prema podacima HANFA-e u 2018. godini ukupna neto imovina otvorenih investicijskih fondova s javnom ponudom iznosila je 19,1 milijardu kuna, a neto imovina alternativnih investicijskih fondova bila je 3,6 milijardi kuna. 5 i nešto puta znači već im ona nije bila ova propisana obveza koju sada zakonom uvodimo. Naposljetku, prijedlogom zakona sadržane su i dopune i uskladbe vezano za Zakon o općem upravnom postupku, a u smislu vođenja postupka od nadzornog tijela odnosno u ovom slučaju HANFA-e u kontekstu izdavanja opomena, zatim uređivanje izdavanja, ukidanja i poništavanja rješenja i druge aktivnosti. Što se tiče samog Zakona o alternativnim investicijskim fondovima, kao što sam rekao, iz istih razloga kao i prethodni zakon, potrebno ga je izmijeniti, a ovim prijedlogom zakona, on predstavlja dalji korak u usklađenju pravne stečevine sa pravnom stečevinom EU. Uredba o sekuritizaciji izravno se, kao što sam rekao, primjenjuje, a ovdje posebno ističemo čl. 41 Uredbe, koja je prenesena u Zakon o alternativnim investicijskim fondovima, i to Uredbe 2011/61 te obzirom da se sama uredba ova primjenjuje od 1.1. potrebno je po oba koncepta izvršiti uskladbu. Isto tako, kao i u prethodnom zakonu, posao bih servisera se regulirao na isti način kao što sam i spomenuo za prethodni zakon. Nadalje, dorađene su odredbe u odnosu na osnovne i pomoćne djelatnosti društvima za upravljanje alternativnim investicijskim fondovima, odnosno odredbe su jasnije formulirane na način da je upravljanje alternativnim investicijskim fondom osnovna djelatnost društva za upravljanje. Također, kao dodatna djelatnost omogućeno je bavljenje poslova servisera kako je to propisano Uredbom o sekuritizaciji. Nadalje, propisane su dodatne obveze društva za upravljanje vezano s upravljanjem izloženosti na prema sekuritizaciji, a na temelju same uredbe, a i u s tim povezano, dorađene su prekršajne odredbe. Također, prijedlog zakona sadrži izmjene i dopune koje predstavljaju ... [[Govornik se ne razumije.]] s drugim propisima, čime se uklanjaju nedostaci i nedosljednosti uočene kroz dosadašnju praksu, a što će pridonijeti ujednačenosti postupanja i pravne sigurnosti. U tom smislu, obzirom da je Zakon o tržištu kapitala kao krovni ovaj zakon, donijet nakon ovoga zakona, kao i prethodnom zakonu usklađivanju se odredbe isto kao što sam spomenuo maloprije, pa samo ću kratko ponoviti, znači uvjeti za članove uprave, odnosno nadzornog odbora, potom procjenu, postupak, uvjete i pravne posljedice stjecanja kvalificiranog udjela te na distribuciju fondova. Prijedlogom zakona, nadalje, omogućeno je alternativnim investicijskim fondovima, koje ne nudi javnom ponudom da kao da depozitara koristi podružnicu kreditne institucija iz države članice. Time je posredno otvorena mogućnost društva za upravljanje alternativnim investicijskim fondovima da imovinu fonda ulaže u one oblike ... [[Govornik se ne razumije.]] za koje kreditne institucije u RH ne nude usluge skrbništva. Npr., možemo nazvati kriptovalute, što je važno, a radi povećanja konkurentnosti domaćih društva za upravljanje. Pritom, ne narušava se zaštita ulagača obzirom tako što nije moguće za alternativne investicijske fondove s javnom ponudom. Izmijenjene su odredbe koje se odnose na primjenu smjernica koje se danas donosi europska tijela, a koje su obvezujuće i za HANFA-u i sve adresate zakona, tako da bi se ujednačila praksa i pravovremeno prenijelo na nacionalno zakonodavstvo mjere koje donosi tijelo zaduženo za vrijednosne papire i tržište kapitala, tzv. ESMA. Isto tako, dorađene su odredbe u vezi s davanjem odobrenja društava za upravljanje, za upravljanje otvorenim investicijski fondova s javnom ponudom, uz uvjet da je od HANFA-e dobio odobrenje za rad u skladu sa zakonom koji ... [[Govornik se ne razumije.]] osnivanje i upravljanje fondovima. Navedena izmjena trebala bi doprinijeti pravnoj sigurnosti, kao što sam i spomenuo u prethodnim mjerama. Na kraju, ovim prijedlogom zakona produljena je dorada uskladbe sa Zakonom o općem upravnom postupku u smislu ovih radnji koje sam maloprije spomenuo, od opomena do načina izdavanja i postupanja u svezi izdavanja rješenja. Hvala lijepo na pažnji.
Zahvaljujem državnom tajniku na obrazloženju prijedloga. Imamo replike. Poštovani kolega Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče g. Zrinušić. Mislim da sam dobro čuo, dakle, mi smo prošle godine imali izmjene i dopune prijedloga Zakona o tržištu kapitala, dakle ovim prijedlogom zakona sada važećim zapravo zakonom, članovi uprave i nadzora, morali su imati 3 odnosno 5 godina iskustva i morali su imati položen ispit za investicijskog savjetnika. Ovim prijedlogom zakona oni to više ne moraju imati pa me zanima, je li to zbog prakse koja je to tako pokazala ili je to zbog uvjetovanja EU direktivom? Evo, hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, državni tajnik Zrinušić, izvolite.
E hvala lijepa na postavljenom pitanju poštovanog g. zastupniku. Dakle, inače, kao što sam i u govoru spomenuo, to je uskladba u odnosu na cijelu industriju, financijsku industriju, po propisima koji se tiču industrije. Takvu odredbu imamo, što se tiče kreditnih institucija već dovoljno u praksi, više godina jer se pokazalo da upravljanje, kako u ovom slučaju fondom, tako u slučaju kreditnih institucija, nije dovoljno da svi članovi imaju ista znanja nego specifična znanja. Pošto bi, primjerice predsjednik uprave trebao znato oko upravljanja sa portfeljem, član jedne uprave bi trebao znati o upravljanju rizicima i u tom smislu se traži sveobuhvatno znanje i procjenjuje se kompletnost uprave u smislu upravljanja tom tvrtkom ili figurativno rečeno, brodom, da znaju kako plovi taj brod zajednički sinergijom, ne da sva trojica se specijaliziraju za jednu vrstu djelatnosti, a stručne službe, odnosno nadležne službe kad su to radile su vidjeli da takvi nekakvi ispiti koji su se vršili, da nisu bili jamstvo da će se uspješno polagati, nego da moraju imati kvalitetnu upravu u smislu sinergijskog djelovanja.
Zahvaljujem državnom tajniku na odgovoru. Sljedeća replika, poštovani kolega Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Evo, upravo slično pitanje sam htio pitati vezano za ovo polaganje stručnog ispita, pa povlačim repliku budući da je već dan odgovor. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imate li potrebe nadopuniti? Izvolite.
Možda samo ovaj s obzirom na istek vremena, samo sam htio dopuniti da u svakom slučaju uvjeti što se tiče stručnosti, iskustva i dobrog ugleda ostali su i dalje naravno u obvezi tako da taj dio je segment kao zajednički nazivnik cijele ove priče. Hvala lijepa.
Zahvaljujem državnom tajniku. Sljedeća replika poštovani kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, ovaj zakon je praktički usklađivanje zakonodavstva RH sa direktivama EU, međutim ono što mene posebno zanima i brine prije ove rasprave smo imali zakon, Ovršni zakon, kontrola tih financijskih institucija. Znamo da je Izmjenom zakona o HANFA-i 2012. godine ta HANFA poprilično spuštena u odnosu na razinu na kojoj je bila prije. I zanima me da li će paralelno s ovim ići izmjena Zakona o HANFA-i gdje bi se HANFA digla na jednu višu razinu jer sami ste rekli da ovi fondovi u Hrvatskoj raspolažu sa skoro 5 milijardi kuna imovine. A da ne govorim ono što mene posebno zanima a to su naši obvezni mirovinski fondovi. Dakle taj kontrolni mehanizam jer kasno je djelovati post festum. Dakle kada se dogode neke loše stvari, kada se dogode neki čudni plasmani. A mi znamo da financijska industrija malo, malo kad ih se svede u određene okvire stvaraju neki novi financijski proizvod i prodaju ga. I zanima me taj kontrolni instrument.
Zahvaljujem kolega Šuker. Odgovor državni tajnik Zrinušić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine zastupniče, dakle kao i što sami znate cijela financijska industrija, otprilike možemo podijeliti na dvije grane, jedna je ovaj dio što se tiče kreditnih institucija koje pokriva narodna banka i sa svim svojim ovlastima za koje je zadužena. I s druge strane HANFA kao institucija koja se bavi svom drugom industrijskom granom poslovanja ali to sada više nije samo na razini RH nego je prožeto na razini cijele EU pa uključujući naravno i zemlje druge svijeta koje su zainteresirane surađivati ili otvarati ovdje poslovnice, podružnice ili čak društva. Razumno je da onda to poprati se i sa određenim ovlastima koje se u pravilu što se tiče Zakona o tržištu kapitala kao krovnog zakona je čini mi se na jedan dosta sveobuhvatan način prožeto u smislu ovlasti same HANF-a a potrebni su ovi propisi koji reguliraju pojedinu industriju u ovom slučaju da li su alternativni ili neke druge vrste fondova. Evo, hvala lijepo.
Zahvaljujem državnom tajniku. Sljedeća replika poštovani kolega Ivan Lovrinović. Izvolite.
Poštovani gospodine državni tajniče ti fondovi su u Hrvatskoj poznatiji pod nazivom fondovi gospodarske suradnje u kojoj je u vrijeme Jadranke Kosor glavni tehnolog za te fondove bio bivši ministar financija Borislav Škegro. Na svaku kunu koju je uložio privatnik država je davala jednu kunu. Tamo se vrtjelo oko milijardu kuna. Oni su utukli npr. u Agrokor oko 50 milijuna kuna, izgubili, za propalu Centar banku oko 100 milijuna kuna, itd., itd.. Dokle je uznapredovala istraga u vezi tih fondova prije nego mi naš ovdje nije cilj da usvajamo zakone a da se poslije gube novci poreznih obveznika. Prvo istražite i podnesite izvještaj o tim fondovima a posebno ovo što je sad malo prije rečeno u šta ulažu mirovinski fondovi i oni su izgubili novac svih koji uplaćuju za mirovine. Prema tome, mi ovdje u Saboru želimo najprije da se podnese izvještaj gdje se troši novac poreznih obveznika posebno za mirovine, ne želim usvajati nove zakone bez toga.
Zahvaljujem kolegi Lovrinoviću. Odgovor državni tajnik Zrinušić, izvolite.
Evo hvala lijepa poštovanom gospodinu zastupniku. Što se tiče ove teme, podsjetio bih dakle da je riječ o fondovima koji skupljaju imovinu od investitora koji su zainteresirani uložiti. Zavisi kako su strukturirani mogu biti ili novčani ili mješoviti ili dionički ili kako već. I uglavnom ako su otvorenog tipa onda ljudi ulažu i taj fond nema pravo čak niti utjecati tko će uložiti. Postoji i mogućnost i onih koji će na drugi način ulagati a to je znači sve strukturirano unutar ovih zakonskih propisa. A hoću samo reći da za razliku od nekih drugih industrija ove vrste fondova imaju određene vrste ulaganja koje su rizičnije u tome smislu i profitabilnije. Što se tiče mirovinskih fondova sam zakon koji regulira njihov rad izričito je propisao u kojim segmentima mogu ulagati. Ako se sijećate prije nepunih mjesec dana bila je primjedba da će država trebati osigurati i relaksirati njihovu vrstu ulaganja da mogu ulagati i u rizičnije industrije zato što sadašnji prinosi recimo na državni obveznici su sa negativnom kamatnom stopom.
Zahvaljujem državnom tajniku na odgovoru. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, hvala. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika Nezavisne liste mladih gospodin Tomislav Panenić. Nije nazočan. U ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Domagoj Ivan Milošević. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa evo prije godinu, odnosno prije 3 smo donosili ove zakone, sad ih vjerujem ponovno unapređujemo. Kratko samo, dakle prije 3 godine smo donijeli Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o otvorenim investicijskim fondovima sa javnom ponudom. Podsjetiti ću nas najkraće a to je time se povećala zaštita ulagatelja u otvorene investicijske fondove, propisala su se pravila odgovornosti depozitara te zahtjeva nagrađivanje zaposlenika društva za upravljanje. Zakonom je također pojednostavljen postupak licenciranja te ostavljena mogućnost istovremenog odlučivanja od strane Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga i spajanje postupaka. Ovim novim izmjenama osim što ćemo se uskladiti sa pravnom stečevinom EU i Uredbom o sekuritizaciji. Reći ću nešto samo par rečenica na kraju o sekuritizaciji. Uvod se i nove odredbe kojima se daje ovlast društvima za upravljanje otvorenim investicijskim fondovima da mogu obavljati poslove servisera, odnosno da mogu svakodnevno aktivno upravljati portfeljem koji je uključen u sekuritizaciju ako se na njega takvi poslovi delegiraju. Također se prijedlogom zakona provodi horizontalno usklađivanje sa Zakonom o tržištu kapitala, olakšavaju se uvjeti za članove nadzornih odbora i članove uprave. Imao sam ja komentar ali evo kolege su već to spomenule pa neću dalje. Dakle dodatno se usklađuje sa Zakonom o dobrovoljnim mirovinskim fondovima i sa Zakonom o alternativnim investicijskim fondovima. To je ovaj drugi dio ove naše rasprave. I to na način da se propisuje za društvo za upravljanje otvorenih investicijskih fondovima, obaveza ulaganja određenog iznosa imovine u likvidnu imovinu. Do sada je to postojalo samo za društvo za upravljanje alternativnim investicijskim fondovima. Kad smo već kod Zakona o alternativnim investicijskim fondovima, dakle prošle godine na proljeće smo uredili uvjete za osnivanje, poslovanje i prestanak rada društava za upravljanje alternativnim investicijskim fondovima. Dalje smo uveli i novije a to je razvrstali smo društva u 3 razreda, malo, srednje i veliko na temelju veličine i imovine kojom društvo upravlja i kategorije ulagatelja kojima se udjeli pojedinih alternativnih investicijskih fondova mogu nuditi. I također, nastojala se na sasvim novu razinu dić osiguranje i zaštita malih ulagača. Današnjim zakonom ponovno usklađujemo se sa pravnom stečevinom EU-a, uvode se nove odredbe kojima se daju ovlasti društvima za upravljanje da mogu obavljati poslove servisera odnosno da mogu svakodnevno aktivno upravljati portfeljem koji je uključen u sekuritizaciju. Također se i ovdje horizontalno usklađuje sa Zakonom o tržištu kapitala i to u djelu uvjeta za članove uprave nadzornih odbora. I na kraju, prijedlogom zakona omogućeno je alternativnom investicijskom fondu koji udjele ne nudi javnom ponudom da kao depozitara koristi podružnicu kreditne institucije iz države članice EU-a. Što se tiče same sekuritizacije, ja ću pročitati par rečenica a onda to nešto i prokomentirati za sve nas, kaže ovako, cilj sekuritizacije i diversifikacije izvora financiranja, raspodjela rizika diljem financijskog sektora te pružanje dodatnih izvora financiranja koji u manjoj mjeri ovise o bankarskom sektoru čime se postižu ciljevi stabilnijeg i otpornijeg financijskog sustava. Sekuritizacija kredita je važan izvor financiranja za male i srednje poduzetnike čime se stvara korist za poduzetnike i jeftinijem i dostupnijem kreditima. Sekuritizacija također može doprinijeti oslobađanje bilance za dodatno financiranje. E sad, ja sam prvi ili ako hoćete sigurno zadnji koji je bio protiv toga da se olakša financiranje posebno srednjih i malih poduzetnika međutim pod nadzorom, kolega Šuker je to spomenuo, prije jedno 10-ak i više godina, krenula je tako sekuritizacija sveopće, svi mogući načini financiranja, prelijevanje bez kontrole, nudili su se proizvodi koji oni koji su prodavali ne samo u Americi nego i u Europi nisu razumjeli niti što prodaju, završilo je to sa nakon '29. najvećom financijskom krizom tamo negdje 7., 8., mislim da je Lehman Brothers propao 2008. koja je trajala … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Molim? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Tako je. Mislim da je i ta kriza i biti trebala barem sve nas nešto naučit s obzirom da u proteklim godinama jedan od ključnih alata kako je i EU izašla iz te recesije, te financijske krize je zapravo bio golema količina novca koja je otiskana odnosno puštena u sustav. Kamate su evo, kolega Šuker će znat, ja mislim da nikad u povijesti vjerojatno kamate nisu bile niže, neki još malo pa će dobivati negativne kamate, sve to skupa otvara sasvim druga pitanja koja sad ja neću ovdje otvarati, međutim samo ću upozoriti da bez nadzora s iskustvima koje smo imali tih 10-ak i više godina, nadam se da nećemo praviti ponovno te greške, hvala. Podržat ćemo naravno i jedan i drugi zakon.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Miloševiću. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani kolega Boris Lalovac, izvolite kolega Lalovac.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom. U objedinjenoj raspravi znači ovim prijedlozima zakona u izmjenama i dopunama Zakona o otvorenim investicijskim fondovima sa javnom ponudom te Zakona o alternativnim investicijskim fondovima, kao što je ovdje već bilo rečeno, predstavlja korak dalje u usklađenju hrvatskog zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU-a odnosno omogućava provedbu Uredbe EU 2017/2402 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju kao što je uvodno i predlagatelj rekao, koja se primjenjuje i na jedinstveno tržište od 1. siječnja 2019. godine. U cilju provedbe pojedinih odredbi uredbe u sekuritizaciji, ovim zakonima su propisane nove odredbe kojim se daje ovlasti društvima za upravljanje i ovim fondovima otvorenim i ovim alternativnim da mogu obavljati poslove servisera odnosno da mogu svakodnevno aktivno upravljati portfeljem koji je uključen u sekuritizaciju ako se na njega takvi poslovi delegiraju a ako im se propišu i dodatne obveze u odnosu na upravljanje izloženosti prema sekuritizaciji, također su propisane određene administrativne sankcije dostupne nadzornom tijelu u slučaju kršenja odredbi propisanih uredbom. Također kao što je ovdje bilo već rečeno, ovim prijedlozima zakona sadržane su izmjene i dopune kojim se predstavlja horizontalnu harmonizaciju sa Zakonom o tržištu kapitala, dobrovoljnim mirovinskim fondovima, alternativnim investicijskim fondovima te Zakonom o općem upravnom postupku. Vrlo kratko, znači o čemu se radi ovdje? Znači EU, tu je bilo također govora, zbog jednostavno poticanja gospodarstva, uvodi sekuritizaciju, ovdje je kolega Milošević uvodno rekao o opasnostima sekuritizacije i mislim da je predlagatelj rekao da će se posebnim zakonom ta sekuritizacija i regulirati u RH. Kao što znate, ona je nastala u SAD-u negdje 70-ih godina kada se je pokušavalo zapravo čišćenje bilanci i na taj način se zapravo određeni proizvodi prepakiraju i sad jedan dio bilance se proda i na temelju toga se zapravo izda vrijednosnica i to je kriza zapravo 2008. g. gdje su brojne banke kredite koje su davale siromašnom djelu građana su prepakirali u vrijednosne papire kojim su kasnije ove rejting agencije dodjeljivale da su ti vrijednosni papiri AAA. Sve rejting agencije su u tim vrijednosnim papirima koji su im se temeljili na tim kreditima koji su dali siromašnom djelu građana su prepakirali i definirali su da su vrlo vrijedne vrijednosnice i onda kada se zapravo počelo događati to što se počeli događati, počeo se urušavati sustav. I sad postavlja se pitanje da li je moguće tako nešto i u RH? Moguće je. Vidjeli ste da su banke u zadnjih nekoliko godina prodali 7 do 8 milijardi kuna loših potraživanja iz svojih bilanci. To su prodali raznoraznim d.o.o. i firmama koje se sada bave tim tzv. utjerivanjem dugova. De facto da se provela ta sekuritizacija, šta se moglo napraviti? Isto tako sva ta potraživanja koja su bila u bilancama banaka prema građanima, a ovdje smo govorili jutros o Ovršnom zakonu i problemima u Ovršnom zakonu, mogli su očistiti svoju bilancu i na temelju tih potraživanja koja su prodali izdati vrijednosne papire i još super imate neku rejting agenciju koja kaže, ovo su dobri vrijednosni papiri, uložite u te vrijednosne papire i onda nekakva kompanija, korporacija ulože ili banke itd. ponovno neki drugi investitor, uloži u te vrijednosne papire. Zato kažemo koliko je to opasno, pogotovo iz razloga zato što je trenutno na financijskim tržištima negdje oko 16 tisuća milijardi dolara, pazite 16 tisuća milijardi dolara se nalazi pod negativnim prinosima što znači da banke odnosno mirovinski fondovi i svi oni koji ulažu u obveznice počinju nositi negativne prinose. Europska centralna banka je svojom politikom toliko natiskala jeftinog novca da to već vidim nedavno i pritisak američkog predsjednika prema Fedu da smanji tu centralnu kamatnu stopu koja je pala sada na 1,75 i na taj način se pumpa jednostavno zagrijava se gospodarstvo, a vidimo da se brojna gospodarstva sada pomalo nalaze u recesiji, ulaze u nekakvo područje recesije, a imamo novac nikad jeftiniji. Da ne bi ponovno sutra netko, a gledajte, da se ne bi ponovno osmislio jedan takav proizvod u nedostatku gospodarskih aktivnosti, gospodarskih prinosa, da ne bi ponovno neko prepakirao raznorazne dugove u kontekstu hrvatskih građana u raznorazni nekakav proizvod i na temelju njega izdati vrijednosni papir i to je ta sikuritizacija i onda ga još date ovim fondovima sa javnom ponudom građanima da kupuju takve vrijednosti. Zato se nadam da će se vrlo brzo i naći taj Zakon o sekuritizaciji da nas zapravo tržište ne preduhitri jer tu mogu biti značajni gubici, a kriza koja je bila 2008. godine isključivo je proces sekuritizacije i onda je on jedno vrijeme čak bio i zabranjen na tržištu. A ukoliko se radi o RH prema zadnjim podacima HANFA-e 31.8.2018. godine neto imovina otvorenih investicijskih fondova iznosila negdje 21,6 milijardi kuna od čega je obveznički mirovinski fondovi su ukupno imali ulaganje negdje oko 18 milijardi kuna, a dionički 1,7. Vidite omjer obveznica i dionica? A sredinom 2019. ovi alternativni investicijski fondovi su upravljali negdje sa imovinom oko 4 milijarde kuna i 1,3 milijarde kuna se odnosi na kapitalni fond, a ova 1 milijarda na 5 FGS-ova. I sada ako uzmete još ovaj podatak da obvezni mirovinski fondovi upravljaju negdje oko 108 milijardi kuna imovinom koji su uglavnom oko 75 milijardi kuna su uložene u obveznice RH, a vidimo da su prinosi na obveznice nikad niži. I događa se jedna suluda situacija na financijskim tržištima da današnji prinosi na grčke obveznice su negdje oko 2%, zamislite. Prije koju godinu smo govorili da je Grčka bila u bankrotu, svi se sjećamo da 2015. i 2016. govorili da je Grčka u bankrotu, sjećamo se tih … mjera, cijela EU se tresla šta će biti s Grčkom, hoće izaći iz EU, hoće li euro ići u jednom smjeru u drugom smjeru, prinosi su na grčke obveznice su ispod 2%. Hrvatske su došle, kao što je nedavno ministar govorio da su došle u fazu negativnu, znači idu u negativu na jednogodišnji trezorci. Također obveznice zemalja koje su bile u ozbiljnim problemima kao što je Španjolska, kao što je Irska, kao što ove sve zemlje što su bile, sve su u negativnim prinosima. Za Njemačku znamo da je u negativnim prinosima, Španjolske, sjećate se onih četiri zemalja koje su bile pix tzv. problem Portugal, Irska, Španjolska i Grčka nijedne obveznice tih država više nemaju prinose veći od 1,5%. E sada zamislite tu količinu novca koja je uložena, a samo sam vam rekao primjer Hrvatske da je preko 75 milijardi kuna mirovinskih fondova uloženo u obveznice. Ovdje su uloženi ovi otvoreni investicijski fondovi kojima sada dajemo mogućnost da ulažu u tzv. proces sekuritizacije imaju 18 milijardi kuna i još ovi zatvoreni koji također imaju uložene u prinos obveznica, što će se dogoditi sa budućim mirovinama ukoliko se događa ovakva situacija na tržištu obveznica gdje su prinosi od 1 do 2% i to na najrizičnije zemlje. Mislim da ćemo vrlo ubrzo morati donositi nekakva zakonska rješenja što će biti sa fondovima, što će biti uopće sa ulaganjem ne samo u obvezne mirovinski fondovi gdje će oni moći plasirati svoj novac jel ukoliko se nastavlja faza niskih kamata odnosno ovako što ne znam da li u povijesti više se događa da imate negativne prinose i da su sve zemlje ušle više u negativne prinose, što znači onaj koji vam daje novac još vam plaća kamatu. Zamislite do kojeg apsurda je došlo? Onaj tko nam daje novac još vam plaću kamatu da mu držite taj novac. Mislim ne znam da li je to u povijesti ekonomije i da se 16 tisuća milijardi na trenutnom financijskom tržištu se nalazi pod tim, što znači da će svi ići u negativne dugoročno će im to nositi negativne prinose, ne samo na njihov povrat na investiciju nego ovo što smo ovdje govorili i na prinose na obveznice, a to u konačnici koliko je god dobro za državu, nije dobro za ekonomiju, nije dobro za investicijski ciklus, nije dobro da se cjelokupno tržište uvlači u taj dio novaca. A onda ako se još počnu osmišljavati i na tržištu EU proces sekuritizacije, onda to znači drugim riječima prodaja potraživanja i svoje bilance, čišćenje, onda ga prepakirati, prodati na vrijednosnom tržištu koje ponovno nosi negativan prinos, možemo zamisliti kakav bi to u budućnosti mogao biti utjecaj financijskim tržištima, mislim, ono što se dogodilo u 2008. g., vidjeli ste da je Hrvatska, ne direktno zbog toga, ali općenito da je bila u jednoj od najduljih recesiji više od 6-7 godina, a sad zamislite kad više nemate instrumenata fiskalne politike, a Boga mi više nemate ni instrumenata monetarne politike jer došli su do te razine da više ne možete stimulirati gospodarstvo, tako da mi, što se tiče ovih zakona podržavamo odnosno oni su sastavni dio jer smo na jedinstvenom financijskom tržištu, međutim, ozbiljna pitanja se pred nama nalaze u narednom periodu, ne samo oko procesa ove sekuritizacije i njegove kontrole i regulacije, nego što će biti sa mirovinama, što će biti sa obveznim mirovinskim fondovima, što će biti sa prinosima, kažem, koji su sada sa zemalja koje su sa negativnim deficitima. I dan danas, i Grčka, itd., koja više njihove obveznice ne mogu nositi prinos od 1-2%, što će biti sa cjelokupnom financijskom industrijom, tako da, kažem, još jednom, ovi zakoni su tehnički ispravni, međutim, mislim da ćemo vrlo ubrzo morati raspravljati i o tome što s mirovinskim fondovima i na koji način njihova ulaganja koja su sada prvenstveno u obveznice, a znamo da taj period isplate tek slijedi za narednih 10-15 godina će prave te isplate krenuti mirovina i ako se svi u taj jedan kotač, ako se zavrti u negativnoj spirali, onda, bojim se da neće ni Vlada imati više prostora i mogućnosti reagirati, spašavati sve te neke buduće mirovine. Evo, znači za sada, znači ovo podržavam, ali svakako, ja znam da Ministarstvo financija vrlo budno to prati i vrlo kvalitetno izrađuje te zakone, ali, svakako i svima nama da vidimo što ćemo učiniti u budućnosti, pogotovo na ovako jednoj situaciji na koju zapravo nitko nema odgovora. Hvala lijepo.
Zahvaljujem g. Lalovcu. Prelazimo na pojedinačne rasprave, poštovani kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Rijetko se u ovom Saboru raspravlja o ovim pitanjima, znači iz sfere financijskih tržišta, financijskih institucija. Ovdje je riječ o alternativnim investicijskim fondovima, kao jednom sve važnijem dijelu financijske, kako se to kaže industrije. Pošto industrija u pravom smislu nestaje, onda financije i financijske institucije sebi su dodale u naziv da su industrija. Što oni proizvode? Oni proizvode, prije svega obećanje brzog bogaćenja, znate? Brzog bogaćenja. A najbrže se to nudi na burzi. A na burzi su se svi nalijepili kao pčele na med. Na burzi, kao što znate, tamo se ništa ne proizvodi. Tamo se samo proizvode obećanja. Ne proizvode se ni olovke ni knjige nit se puni piće, a vidjeli ste kako je velika gužva jer svi se žele što prije obogatiti. E, da je moguće da se svi obogate, onda bi zaista do sad bili svi bogati. Međutim, na tržištu kapitala gdje spadaju ovi fondovi, vrijedi jedno pravilo koje se zove pravilo nulte sume, a to znači, koliko god izgubi masa, toliko će novca dobiti mali broj onih koji su najbolje upućeni. A to su oni koji imaju inside informacije, a taj inside trading, znači trgovina povjerljivim informacijama, ona je strogo kažnjiva u svim zemljama. Međutim, uvijek se nađe neki kanal i vi ne možete nikad vidjeti ni postaviti prislušne uređaje što je netko nekome na uho prišapnuo. Zašto govorim ovo kao jedan uvod, pa upravo iz tog razloga da kada ta industrija dođe u ove nepripremljene zemljice na ovom području, a ovdje ih lokalni fakini i karijerni kriminalci, ponavljam, karijerni kriminalci, kad oni prilagode ovim našim uvjetima, onda dobijemo, što bi rekao Warren Buffett koji je inače rekao za sekuritizaciju, da je to oružje za masovno uništenje i to smo vidjeli da je sekuritizacija oružje za masovno uništenje, ne samo Amerikanaca, nego svih, i u zapadnoj Europi diljem svijeta, a tako će biti i za Hrvatsku. Dakle, mi ovdje imamo jedan zakon, vidite, trebate vi koji ste sad u Vladi, donesite sve ove direktive koje su pripremljene za EU i recite ovo su direktive koje se moraju prihvatiti i nemojte nas zvati ovdje u Sabor, nas oporbu jer ja neću za to glasati jer što, na što želim upozoriti javnost, prije svega jest to da nikad svijet nije bio ugrožene iz sfere financija, financijskih tržišta, nego što je danas. Samo su trojica papa nešto govorili o ekonomiju, o radu, kapitalu, a ovaj sadašnji papa Franjo napisao je knjigu koja se zove Ova ekonomija ubija. Zašto spominjem papu kao vodeći moralni autoritet svijeta? On je tamo napisao i rekao da svijet, naravno informirani izuzetno od vrhunskih stručnjaka, znanstvenika, da svijet pliva na oceanu duga, dugova. I zaista je tako. Ovdje je maloprije rečeno, tisuće milijardi dolara, eura, svijet se izgubio u tome, u financijskim tržištima. Nije mi namjera ovdje držati predavanje kao stručnjak za ta područja nego da upozorim da je Hrvatskoj potrebna jedna stupnjevita liberalizacija. Vrlo rigorozna, vrlo pažljiva. Moramo znati što puštamo i što se može događati. Sjetimo se lanaca sv. Antuna u vrijeme rata. Pa poslije tržišta kapitala, kako je sve naš narod varan na razno razne domišljate i nama samo svojstvene načine. Prisjetimo se, evo, kako su funkcionirali faktoring društva u slučaju Agrokor. Emitirane su mjenice iz sustava Agrokor koje nisu imale pokriće. Na to su pristajali i oni dobavljači, znači koji su iz prihvaćali, a onda ih unovčavali uz diskont u faktoring društvima. Nema izvještaja vidite, neki dan je tek pisalo da je DORH nešto pozvao nekih 10-ak osoba iz tih dobavljača a jedan od dobavljača je tako zdušno radio da se prihvati ova nagodba o Agrokoru. Pa upravo pišem jedan kratki rad koji se zove Fortenova, roll up kredit i Marica. A Maricu znate, je li tako, ona se jako borila za to. A sad kukaju a mogu završiti i u zatvoru. Zašto? Jer su prihvaćali mjenice bez isporuke robe. I pojeo vuk magare. Gdje ste državo, gdje je ta država ovdje? Pa to je očevidno. Nema konsekventnijeg zakona u sferi ekonomskog prava od mjeničnog prava. Tamo jasno piše u svakoj zemlji tko izdaje mjenicu bez pokrića o dospijeću je ne možeš platiti. On je znači prevario vjerovnika, u ovom slučaju mnoge njih. Za to je znala i HNB, za to je znala HANFA i onda se otelo jednom bivšem vice guverneru koji je javno rekao svi su znali sve, vidite. E pa zato poštovane kolegice i kolege zastupnici ima nas ovdje koji smo tek došli na političku scenu, koji nismo ovce i koji ne želimo da hrvatski građani budu ovce za šišanje. Pa malo prije sam postavio u formi pitanja ajmo se vratiti na ove fondove. U vrijeme predsjednice Vlade Jadranke Kosor pojavio se izum od jednog bivšeg ministra financija o alternativnim fondovima investicijskim odnosno kako se zovu fondovi gospodarske suradnje, kako to krasno zvuči. Ideja je bila na svaku kunu koju prikupi privatni sektor, ulagači, to mogu biti fizičke, pravne osobe, banke, ovo ono, država je davala još jednu kunu, 50% je davala. Čijeg novca? Našeg novca. Tu, tad se zavrtjelo tu otprilike milijardu kuna, već poslije se to mijenjalo. A znate li da je samo za upravljanje tim sredstvima bez ulaganja, da ništa ne naprave, da novac sjedi, stoji, oni su uzimali 20 milijuna kuna godišnje. Onda se tu plasiralo iz jednog fonda oko čega se sada vode istrage a vjerojatno će te istrage trajati, da se pošalim do sudnjeg dana, odnosno pokrit će ih prašina u nekoj istraživačkoj sobi nekog tijela koje je za to zaduženo kao i druge. Prema tome, tamo je propalo u Agrokoru 40 milijuna kuna i našeg novca. Mirovinski fondovi, na moje pitanje, pitao sam odavde u formi zastupničkog pitanja koliko su mirovinski fondovi izgubili uloživši u koncern Agrokor. Iz HANFA-e mi je odgovoreno da je to 801 milijun kuna. A onda su brže bolje ovi menadžeri iz mirovisnkih fondova, znate što su oni rekli, ma to je čista sitnica prema 100 milijardi kuna imovine koliko mi upravljamo. Nikada nije u ovom Saboru podnesen izvještaj koliko su mirovinski fondovi izgubili u raznim poduzećima spašavajući loše kredite banaka npr. u Petrokemiji i dalje. Poslao sam pitanje HANFA-i ovih dana, inače pitanja koja ja pošaljem kasne od 200 do 300 dana a nekima još više. Ponavljam javno pitanje, koliko su mirovinski fondovi uložili u Uljanik a znali su. Kako su znali? Pa tamo je čak predsjednica nadzornog odbora Uljanika bila jedna gospođa koja je iz mirovinskog fonda jednog. Vidite gospodo, ovdje ću stati jer nema smisla da pričam, nego vam poručujem dragi građani i svima vama koji sad vladate maknite se sa scene, niste sposobni za to, pozivam građane da na sljedećim izborima počistimo Hrvatsku od karijernih kriminalaca, od nesposobnih ljudi, od nepoštenih ljudi i otvorimo put prosperitetu hrvatskom narodu i društvu da možemo ponosno i u Briselu i diljem svijeta reći mi smo iz Hrvatske, mi smo Hrvati, mi smo ljudi koji su uspjeli u svojoj zemlji da ljudi ne pate od neimaštine, blokada, ovrha, već da budemo jedna od super bogatih nacija u svijetu. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo repliku, poštovnai kolega Domagoj Ivan Milošević. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Slažem se s vama kolega Lovrinović, financijski sektor bi prije svega trebao biti u funkciji podrške poduzetnicima posebno proizvođačima je li to poljoprivreda ili bilo koja druga proizvodnja. Iako se čini možda koji puta da to nije tako, međutim ako gledate proteklih 10-ak godina u Europi pa i šire zapravo nacije i države koje su se najbolje i najbrže oporavljale od te velike krize su zapravo upravo one koje su imale ozbiljnu proizvodnju. I ne samo Nijemci, ali evo Nijemci naravno prvi padnu svima na pamet. A spomenuli ste Warrena Buffetta, ja ću ga također citirati jer ste me asocirali 2008. godina je, 6 mjeseci prije nego što je propao Lehman Brothers Buffet je rekao kad prođe plima i dođe oseka vidjeti ćemo tko se kupao gol. Ja se nadam da nećemo skoro gledati taj scenarij. Hvala.
Zahvaljujem kolega Milošević. Odgovor kolega Lovrinović, izvolite.
Hvala na ovom pitanju. Da dopunim Buffetta, kod njega se, kod njih se vidi nakon plime i oseke tko je gol. Imamo i mi plimu i oseku ali kod nas se nikada ne vidi tko je gol, znate, u tome, u tome je problem. U EU nije ništa gospodo riješeno. Velike monetarne intervencije od 2008. godine dalje, one su povijesno neviđeni instrument pokušaja rješavanja ovih problema. Ali što se jedino postiglo? Jedino se postiglo da se vrate cijene dionicama, obveznicama koje su strahovito se bile srušile i prijetile da potope sve. I taj instrument je iscrpljen. A što sad kad dođe ta nova plima? E vidite, to je ono što sam rekao ulazimo u jednu novu, ušli smo u jednu novu euru. Mi se, o čemu mi pričamo na našim ... [[Govornik se ne razumije.]] pa nećemo svaki dan o tome ali nikad se o tome ne priča. Pokrenimo raspravu u Saboru o budućnosti Europe.
Zahvaljujem kolegi Lovrinoviću na odgovoru. Zaključujem raspravu, zahvaljujem još jednom državnom tajniku Ministarstva financija, g. Zdravku Zrinušiću i suradnici na obrazloženju prijedloga ovih zakona, glasovat ćemo o ovoj točki odnosno o ovim točkama kad se za to steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otvorenim investicijskim fondovima sa javnom ponudom, prvo čitanje, P.Z.E. br. 664, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otvorenim investicijskim fondovima sa javnom ponudom, 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 93 za, 10 suzdržanih i 3 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda, to je: - Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe (EU) br. 1257/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenog 2013. g. o recikliranju brodova i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1013/2006 i Direktive 2009/16/EZ, drugo čitanje, P.Z.E. br. 647 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. u svezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zaštitu okoliša i prirode te Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Pozivam predstavnika predlagatelja, poštovanog državnog tajnika Ministarstva zaštite okoliša i energetike, g. Ivu Milatića da nam da obrazloženje konačnog prijedloga zakona, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Znači pred vama je konačni prijedlog zakona o provedbi navedenih uredbi kojom se navedena uredba prenosi u hrvatsko zakonodavstvo. Uredba se ne primjenjuje na ratne brodove, plovila, pomoćna plovila i druge brodove koji su u vlasništvu ili pod upravom države i trenutačno se koristi samo za državne nekomercijalne usluge, brodove tonaže manje od 500 i brodove koji tijekom svog vijeka trajanja plove samo u vodama koje su po suverenošću i nadležnosti države članice pod čijom zastavom brod plovi. Ovim zakonom smo znači detaljno propisali sve ona potrebna tijela koja su nužna za provedbu ove uredbe a to znači uprava u smislu ovog zakona je Ministarstvo mora, prometa i infrastruktura, priznata organizacija Hrvatski registar brodova, Ministarstvo zaštite okoliša, upravna tijela jedinica područne i regionalne samouprave i Državni inspektorat. Razlike u odnosu na prvo čitanje, uvaženi su manje primjedbe Odbora za zakonodavstvo i preformulirani su određeni članci gdje se izrijekom napisalo sukladno novom Zakonu o sustavu državne uprave i Državnom inspektoratu, ispravan izričaj tako da bude sve u skladu sa novim zakonom. To bi bilo otprilike ukratko to, hvala lijepa.
Zahvaljujem državnom tajniku. Imamo repliku, poštovani kolega Ivan Klarin, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. G. državni tajniče, evo niste ništa kazali da je Europska komisija pokrenula postupak protiv 9 zemalja članica EU-a među kojima je i Hrvatska zbog neispunjavanja obveza iz uredbe o recikliranju brodova, dakle Hrvatska, Cipar, Grčka, Italija, Njemačka, Portugal, Rumunjska, Slovenija i Švedska nisu u potpunosti provele europsko zakonodavstvo o recikliranju brodova. E pa mene interesira ako mi možete odgovoriti, što je s tim postupkom jer znamo da nakon te opomene idemo na Europski sud ako se ne varam? Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, državni tajnik.
Hvala uvaženi zastupniče. Točno je da je pokrenut postupak ali mi smo odgovorili da smo u postupku usklađenja i jasno evo, ako bude sve u redu, ako se sutra ovaj zakon izglasa, s time će bit otklonjena bilokakva opasnost od eventualnih troškova za RH jer ovaj zakon je u potpunosti iskomuniciran sa Europskom komisijom.
Zahvaljujem. Želi li možda izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, u ime Klub zastupnika Nezavisne liste mladih, poštovani kolega Tomislav Panenić, nije nazočan. U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče, kolegice i kolege. Evo, pred nama je još jedna uredba tj. još jedno usklađivanje našeg zakonodavstva i bili smo i zasad smo imali jedno 1500 ... [[Govornik se ne razumije.]] svaki dan više imamo uredbi i direktiva EU-a koje u biti ili se ne poštivaju ili se donesu čisto radi toga da se mi možemo predstaviti tj. da možemo kazati gore u europskim institucijama i tim činovnicima da mi poštivamo europsko zakonodavstvo. Tako evo ovo što je kolega i prije mene rekao, da je znači pokrenuta procedura protiv Hrvatske koja ne poštiva sve direktive po recikliranju brodova. Naravno kad govorimo o problemu recikliranja u ovome slučaju brodova, da Hrvatska to ne poštiva i ne samo u ovome segmentu, inače Hrvatska ne poštiva brojne segmente i sve direktive koje se ovdje izglasaju jer se ovdje hvali, recimo predsjednik Sabora svake godine, na kraju godine kaže donosimo 800 zakona a u biti svako jutro dobijemo točno direktive a u biti jesmo li mi, imamo li infrastrukturu kako financijsku, kako ljudsku, kako naše potencijale, to je manje bitno, bitno da smo mi donijeli uredbe a tko će plaćati kazne? Pa usporedit ću, to je hrvatski narod, usporedit ću to sa nečim, nije slično ali naravno da se radi o okolišu. Imamo Crno brdo u Zadru, mi iz Dalmacije dolje znamo a i vi koji putujete, vidjet ćete s lijeve strane u Zadru, u Biljanima, selo odmah uz autoput, imate veliko Crno brdo, to je u biti industrijska troska, industrijska troska na koju sam ja ovdje upozoravao bezbroj puta. I naravno Europska komisija je to uputila na Europski sud, Europski sud je donio presudu i sad Hrvatska mora platiti kaznu zbog toga što je dokazano da je to otpad, naši su to govorili da je to opasno, to se odložili, naravno, bilo im je vrlo jednostavno, to je jedno zapušteno selo, to je selo gdje uglavnom žive ljudi starije dobi, ljudi srpske nacionalne manjine i naravno, tu u blizini je selo, rodno mjesto kolege Milorada Pupovca, ali njega to nije briga, možda i obiđe u vrijeme kada su izbori, kada je potrebno glasovi, ja sam bio u više navrata kod tih ljudi. Jednostavno je sve zagađeno. Ali, nije me se poštivalo, ja sam jednom donio čak ovdje u kesici, pa sam donirao predsjedniku Sabora, g. Jandrokoviću koji naglašava značaj što ćemo mi iduće godine predsjedati EU Vijećem EU-om, a to što kazne prima narod i plaća, to je manje bitno. Bez obzira što on kao predsjednik Sabora na pitanje novinara nije znao odgovoriti koja je država prošle godine predsjedala EU. Ali je bitno predstavljat se uglađenim europejskim političarem koji poštuje sve direktive, tako i ovaj slučaj. I ovaj slučaj. A nećemo govoriti o problemima koje doživljavamo od stranih brodova, koliko imamo mrlja, što od pranja tankera u naš, proglašavanja prije svega isključivog gospodarskog pojasa i zbog toga što nemamo resurse, tj. nemamo, ne možemo ih kontrolirati, gdje u našem moru imamo mrlje veće od površine Splita. Imamo isključivo sreću sa strujanje nam, strujanja koja imamo nam to ne dovedu na obalu, te mrlje, pa bi, bio nam turizam uništen. Tako u slučaju recikliranja brodova, kao u svemu. Znači u svim segmentima, sve zakonodavstvo, EU-e, sve direktive i uredbe koje mi implementiramo ovdje u HS-u, niti jedna nema ni ljudski potencijal, koji znači odrađeno i financijski i ljudski potencijali koji su na mjestima posloženi. Jednostavno, mi, nije interes, vi kao izvršna vlast ne pokazujete interes da se to provede i vas kolega Klarin ovdje pita, vi kažete, to je vama vrlo jednostavno, to će koštati hrvatski narod. Neće koštat hrvatski narod, isto su nam govorili za Biljane, za crno brdo, neće to koštati narod i sad europski sud presudio da je crno brdo, da Hrvatska mora platiti kaznu. Znači, Hrvatska mora platiti kaznu. Tako i u ovome slučaju. Neće. Eto, vidjet ćemo, kad bude trebalo, onda će to platiti naravno iz proračuna. Tko je odgovoran, nije nitko. Mi smo donijeli sve uredbe, sve direktive EU, bitno da se to ovdje pročitalo, a u biti, koliko se drži do ovoga parlamenta, mi smo svjedoci, evo ja sam maloprije spomenuo da brojni bitni odluke za hrvatski narod se i ne donose kroz ovaj parlament, kao što je bio recimo, spomenuo sam Marakeški kompakt koji je spriječen da dođe u parlament da se raspravlja o njemu. Tako da neće biti ovaj sustav odgovornosti, nitko neće odgovarati. Nitko. Apsolutno nitko. Jer tako je u nas sve posloženo, po svim pitanjima, od pravosuđa do nadalje. Od Vrhovnog suda do Šeksa. Zato danas imamo ovaj način povjerenja pravosuđa u RH. Točno vertikala se zna kako to funkcionira i vertikala i horizontala. Naravno da se direktive i što piše u direktivama ... [[Govornik se ne razumije.]] da je to i uredbama da je to prihvatljivo. Ali vi to ne provodite i što je najgore, kad dođe do kazne, kad europski sud, EU komisija upozorila, na poštivanje, kad se bude kazna, kao što je u slučaju Biljana i crnog brda, tako i u ovome pitanju, nitko nije odgovoran. Samo što ćemo to platiti iz proračuna. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Bulj. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Branko Bačić. Izvolite kolega Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Kluba zastupnika HDZ-a prihvatit će i podržati Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU parlamenta i Vijeća o recikliranju brodova i izmjene uredbe kako je Vlada predložila. Međunarodna unifikacija propisa koja se odnosi na sigurnost ljudskih života i zaštite okoliša, započela je upravo u dijelu odnosno u sektoru u području pomorske plovidbe. Među najznačajnijim treba spomenuti SOLAS konvenciju koja obrađuje sigurnost ljudskih života na moru i iz tog područja zaštite mora i morskog okoliša, jedna je od najvažnijih međunarodnih konvencija, a kao jedina međunarodna pomorska organizacija je dovela i MARPOL konvenciju koja govori o zaštiti mora od onečišćenja. Dakle, te dvije međunarodne konvencije, SOLAS konvencija i MARPOL konvencija, definiraju ponašanje na moru i kad je u pitanju plovidba, kad je u pitanju zaštita pomorskog okoliša i kad je pitanju zaštita ljudskih života na moru. Ono što moramo reći, zbog čega jest i važna ova uredba da se 90% cjelokupnog svjetskog prometa odvija morem. Stoga je vrlo jasno i vrlo važno definirati kakvi brodovi i zbog zaštite ljudskih života i zbog zaštite okoliša tim morem mogu ploviti. Početkom ove godine u svijetu je bilo upisano u svjetskim upisnicima 50 tisuća brodova iznad 100 bruto tona nosivosti sa ukupno 2 milijarde tona nosivosti. Tijekom prošle godine, a za ovu godinu još nemamo podatke, izgrađeno je 62 milijuna tona nosivosti novih brodova koji govore o intenzitetu gradnje brodova u svijetu. Utjecaj pomorske plovidbe na sigurnost ljudskih života i zaštitu morskog okoliša može se procijeniti i iz činjenice da je u zadnjih 10 godina u pomorskim nezgodama izgubljeno 1036 brodova, od čega je samo u prošloj godini ukupno 46 brodova. Među pomorcima se često naglašava da je brodski životni put sličan ljudskom životu. Naime, brodovi imaju mjesto rođenja, godinu rođenja, odnosno porinuća, imaju kuma, imaju luku upisa, godišnje preglede, ali i mjesto i godinu kada zauvijek završavaju svoje plovidbe odnosno mjesto rezališta, odnosno kako danas na ovom i ovom uredbom definiramo, imamo mjesto reciklirana. Prosječna starost ... [[Govornik se ne razumije.]] varira od tih brodova i iznosi oko 20 godina i 6 mjeseci. Ta prosječna starost bila je evidentirana prije 2 godine. Godišnje se izreže, ono što je vrlo važno reći između 20 do 60 milijuna tona nosivosti, odnosno prosječno između 900 do tisuću brodova. Broj recikliranih brodova izravno je vezan za stanje vozirana na svjetskom tržištu brodskog prostora. Što znači kada su vozarine visoke onda je posao u rezalištima puno manji a kada vozarine padaju, kad dolazi do stagnacije i svjetskog tržišta i svjetskog gospodarstva onda se u pravili povećava broj brodova koji završavaju u rezalištu, odnosno koji se recikliraju. Značajan utjecaj na reciklirane brodova imaju i novi propisi Međunarodne i pomorske organizacije i sigurnosti plovidbe i zaštite morskog okoliša jer zahtjevaju sofisticiranije brodove koji imaju ugrađenu dodatnu opremu za sigurnost plovidbe i za zaštitu morskog okoliša. Stoga stariji brodovi koji takve odredbe koje propisuje Međunarodna konvencija ne ispunjavaju posve jasno prije i brže završavaju ili u državama koje nemaju tako sofisticirane brodove ili završavaju u rezalištima. Prema podacima koji potrebni obrazlažu, objašnjavaju rad u tim mjestima brodogradilištima gdje se brodovi recikliraju ili režu zaposleno je u svijetu oko 225 tisuća ljudi i to u pravilu u Južnoj Aziji. Prosječna cijena, to je također važno koju jedan brodar može dobiti za brod prodan, za recikliranje iznosi oko 400 dolara po toni željeza. Cijena ovisi o tipu broda i mjestu gdje se recikliranje obavlja. Do nedavno recikliranje brodova obavljalo se na vrlo nesiguran, primitivan i ekološki neprihvatljiv način. Oko 75% brodova reciklira se i po principu bičinga, odnosno prethodnog nasukavanja na plažama a nakon toga nastupa rezanjem i odnosno recikliranjem broda. Pri tome je jasno da dolazi do mogućnosti onečišćenja morskog okoliša s djelovima opreme, pogonskog goriva i maziva. Stoga i iz tih razloga što je često puta prilikom reciklaže i odnosno rezanja samog broda došlo do onečišćenja okoliša, bilo je nužno da se na razini svjetske pomorske organizacije donese odgovarajući dokument kojim će se propisati način i postupak recikliranja samog broda kako se tim recikliranjem ne bi ugrozio morski okoliš. Mi koji živimo na jugu Hrvatske znamo da je jedno od najpoznatijih mjesta recikliranja odnosno rezališta bilo u Svetom Kaji blizu Splita u Kaštelanskom zaljevu pa je za onečišćenje Kaštelanskog zaljeva jednim dijelom u navodnike bilo zaslužno i rezanje brodova, odnosno recikliranje samih brodova. Malo sam prije rekao da je međunarodna pomorska organizacija kako bi spriječila takvo recikliranje broda koje bi doprinijelo onečišćenje okoliša u Hong Kongu 2009. godine donijela Međunarodnu konvenciju kojom se propisuje sigurno i ekološki prihvatljivo recikliranje brodova u svijetu. No s obzirom da ta međunarodna konvencija još nije stupila na snagu jer je nije ratificirao dovoljan broj država čije su flote velike pa osim broja država propisano je koliko to u postotku svjetske flote treba biti propisano, odnosno osigurano da bi mogla samo konvencija stupiti na snagu. Europska komisija je krenula sa ovom uredbom kako bi ubrzala i omogućila svojim državama da se za njihove brodare propišu uvjeti kako i na koji način brodove reciklirati da ne bi došlo do onečišćenja morskog okoliša. Iz tog razloga je dobro da evo Hrvatski sabor prihvati ovu uredbu koja na određeni način propisuje ono što je propisano Međunarodnom konvencijom Međunarodne pomorske organizacije a još nije stupilo na snagu. Prema tome ovim dokumentom Europska komisija ubrzava postupanje brodara da svoje brodove koje viju zastavu države članice EU mogu reciklirati samo na način kako je to ova uredba propisala. Mi ćemo jasno u klubu HDZ-a podržati ovakvu uredbu, odnosno ovaj zakon kojim se u hrvatsko zakonodavstvo implementira ova uredba. Ali isto tako predlažemo Vladi da čim prije i Vlada krene u potvrđivanje, odnosno ratifikaciju Hongkonške konvencije kako se fakultativno naziva Konvencija o ekološkom prihvatljivom recikliranju brodova u svijetu. Dakle da zaključim, ovo je dobro jer se kroz obratu pravocrtnog metala i čelika dovodi do onečišćenja okoliša. Kako se to u Hrvatskoj ne bi događalo a ne samo u Hrvatskoj nego i na prostoru EU dobro je da Hrvatski sabor ovaj zakon usvoji. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Bačiću. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Kolega Đujić nije nazočan. Poštovani kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ja bih još jednom ukazao na uredbe koje donosimo mi ovdje u Saboru da se ne poštivaju. Znači one su neprovedive u Hrvatskoj. Jedino što se možemo pohvaliti da smo mi te uredbe implementirali kroz svoje zakonodavstvo. A tome svjedoči i prije nekoliko mjeseci gdje je Europska komisija pokrenula postupak protiv Hrvatske i još 8 zemalja da se ne poštuje znači recikliranje brodova, da se ne poštuje zakonodavstvo EU. Ja bih volio to kolegice i kolege naglasiti. I ja ne znam zašto to izbjegavati, zbog čega? Jer upućivanje službene opomene koju je Hrvatska dobila prvi je korak pri pokretanju znači postupka zbog kojega će otići Hrvatska pred Europski sud i gdje će morati platiti kazne iz proračuna, ponavljam iz proračuna. Ja bi volio da tajnik ministarstva to pojasni, tko će biti odgovoran? On tvrdi da se to neće dogoditi. Ja sam rekao u ime kluba primjer gdje je se dogodilo, opet ponavljam u Biljanima zbog troske, crnoga brda takozvanog. Donosio sam trosku ovdje, upozoravao sam ministra, bio je sav napuhan ko puran, smijao se to nemoguće, e, ali Europska komisija je tužila sudu, europski sud je donio presudu i Hrvatska sada mora platiti štete. Oni su govorili da je ta troska građevinski materijal, a u biti to je industrijski otpad. I sada će se to platiti iz proračuna. Tako i u ovome slučaju, prvi korak je Europska komisija napravila, poslala je opomenu, drugi korak je tužba na europski sud. Ovdje se postavlja pitanje, nije dovoljna vaša riječ, ja znam da ova Vlada ne drži do Parlamenta jel da je držala i druga zakonodavstva ili druge bitne odluke, slagali se ili ne slagali se, ja uvijek spomenem kako je Marakeški sporazum Hrvatska prihvatila, marakeški kompakt dok naše susjedne države nisu, a nije se uopće raspravljalo u Hrvatskom saboru. Tada je to zaustavio predsjednik, sada nije ovdje predsjednik tog odbora gospodin Miro Kovač, tada nije uopće dao da se glasa o drugom zaključku. Znači tko će biti odgovoran ako ova opomena postane tužba Europske komisije i ako Hrvatska izgubi? Meni je tvrdio ministar okoliša tada, vjerujte mi, tvrdio je za Crno brdo da je to riješen, da to neće biti u nikakvom slučaju. Međutim, kada govorimo o brodovima, našim brodarima, stranim brodarima već kada govorimo o recikliranju, moramo spomenuti da i kruzerski svi brodovi koji dolaze se ekološki i katastrofalno odnose prema našem moru. To je vidljivo i u to ste se uvjerili, bilo je ja mislim snimaka prikazivano gdje se fekalne vode izlijevaju točno u more. To ne bi smjeli napraviti u vodama SAD-a ili bilo kojima, ali u Hrvatskoj se tako ponašaju, tako da usputno kažem da imamo zakonodavstvo očito dobro. Možemo se hvaliti mi u Parlamentu kako na brzinu provučemo sve što nam Europska komisija uputi ili kroz direktive ili kroz uredbe, međutim apsolutno provedba je katastrofalna. I dogodit će nam se da ćemo imati u ovome samo slučaju ove opomene koje će prijeći očito jel vidimo da vi to ladno prihvaćate, vi ste sigurno uvjereni da to neće biti opomena, da neće biti tužba pa onda i presuda koju će Hrvatska morati platiti tj. hrvatski narod da ladno, ali nitko nema u ovome slučaju odgovornosti. Još jednom kolegice i kolege, nemojmo puštati izvršnu vlasti da nam samo ovdje obmanjuje jel opomena koju je poslala Europska komisija da mi ne poštivamo zakonodavstvo o recikliranju brodova je prvi korak do tužbe. Drugi korak je presuda, morat ćemo to platiti. A izvršna vlast mora odgovarati Saboru samo što je u nas obrnuto čini mi se. U nas je sve posloženo da se vodi sa druge strane Markovog trga, umjesto sve da se u Saboru odlučuje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Bulj, imate završnu riječ u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista.
Evo još jednom ću se javiti u ime kluba. Zašto? Jer mislim da govorimo o vrlo bitnim temama i žalosti me šta na ovaj način prolaze ove točke gdje već Europska komisija šalje i opomene RH, ponavljam da će slijediti tužba. To je možda smiješno, vidim da se smije kolega Borić i ostali se smiju na ovo, ali tko će odgovarati … plati. Ja znam da je ovo vama teško kada se govori kako Hrvatska ne ispunjava obaveze iz zakonodavstva koje je EU donijela i ove opomene koje Europska komisija šalje su ozbiljne opomene i to su ogromni troškovi koji će se platiti iz proračuna. I oni koji bi trebali upozoravati u izvršnoj vlasti, vi kao većina jel vi ste im dali povjerenje i mi kao Sabor u ovome trenutku ne bitno, vi bi trebali upozoravati da se to ne dogodi, da se ne dogodi da platimo kaznu na presudu koja je moguća. Vrlo vjerojatno jer imamo primjere, ovdje će se raditi o više desetaka milijuna kazni. Slično vam je s Crnim brdom, znači ja govorim o primjeru na koji smo upozoravali u Saboru i ministre i sve, međutim izvršna vlast nije poduzela one korake koje je nama govorila u Saboru, a nitko nema odgovornosti. Nitko nije odgovoran što ćemo mi platiti kaznu Europskoj komisiji na europskom sudu tj. zbog neispunjavanja obveza. Tako i u ovome slučaju. Ako je prije tri mjeseca upućeno službenoj Hrvatskoj i još osam zemalja da ne poštivamo zakonodavstvo i uredbu Europske komisije, EU, to je ozbiljna situacija. Znači nama teži tužba i naravno da tako i u drugim slučajevima. Znam da je ovo vama naporno slušati, ali vjerujte da bi morali vratiti dignitet Hrvatskom saboru i da bi morala izvršna vlast biti ona koja je odgovorna za sve propuste koje mi saborski zastupnici Sabor donosi i ono što mi implementiramo u zakonodavstvo šta je vjerojatno dobro, izvršna vlast bi bila dužna to provesti. A ne mi smo dobili prije dva mjeseca opomenu od Europske komisije i sada ništa. Kaže tajnik neće to biti ništa. Koja je garancija? Jel isti odgovor dao nam i ministar okoliša apsolutno po pitanju Crnog brda? Ali sada Hrvatska mora platiti kaznu u tome je problem i o tome triba govoriti. Nije dovoljno samo doći ovdje pred nas zastupnike i reći evo ga mi implementiramo zakonodavstvo i to je to. Znači ja bih vas zamolio da mi odgovorite, tko garantira i tko je odgovoran da Hrvatska po ovoj točki neće prije Europska komisija dignut tužbu na sud EU i da nećemo na kraju izgubiti? Tko garantira da ćemo mi ispuniti ovo zakonodavstvo? Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Bulj. Imamo povredu Poslovnika, poštovani kolega Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče. Članak 238. zastupnik tijekom iznošenja rasprave ne smije govoriti o temi koja nije predmet rasprave. Gospodin Bulj tri puta je danas ovdje govorio o temi, a da nijednom nije spomenuo brod. Dakle nijednom nije spomenu riječ brod, ova uredba odnosi se na recikliranje brodova. I cijelo vrijeme govori o potpuno pogrešnoj temi i otpadu.
Zahvaljujem kolega Borić. Ja jako dobro čujem šta kolega Bulj govori i ja procjenjuje da li ima potrebe za upozorenje ili ne, tako da ne morate raditi moj posao. Smatram da nije povrijeđen Poslovnik i ubuduće nemojte zloupotrebljavati institut povrede Poslovnika. Hvala lijepo. Izvolite kolega Bulj.
Uvažavajući vašu konstataciju 238. da nisam povrijedio, članak 238. povrijedio je kolega Borić 238. jel očito je sjedio na ušima. Ja cijelo vrijeme govorim o opomeni Europske komisije da Hrvatska ne poštiva zakonodavstvo po pitanju uredbe o recikliranju brodova. Ja bih vas zamolio da taj članak pročitate dobro našeg Poslovnika i da ne sjedite više na ušima. Uključite se.
Kolega Bulj, dakle molim vas nemojte vrijeđati i omalovažavati zastupnike i temeljem članka 239. izričem vam opomenu. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Glasovat ćemo kada se za to steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o provedbi Uredbe (EU) br. 1257/2013. Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenog 2013. o recikliranju brodova i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1013/2006 i Direktive 2009/16/EZ, drugo čitanje, P.Z.E. BR. 647, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje navedeni konačni prijedlog zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova 105 za i 2 suzdržana donijeli navedeni zakon.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata, drugo čitanje, P.Z.E. br. 636 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. u svezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Molim predstavnika predlagatelja poštovanog državnog tajnika Ministarstva zaštite okoliša i energetike gospodina Ivu Milatića da nam da obrazloženje konačnog prijedloga zakona. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Pred vama je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata. Važećim Zakonom o tržištu nafte i naftnih derivata iz 2014. godine i izmjene iz 2017. uređuje se između ostalog i pitanje sigurnosti opskrbe tržišta nafte i naftnih derivata putem obveznih zaliha nafte i naftnih derivata sukladno Direktivi 2009/19 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2009. o obvezi država članica da održavaju minimalne zalihe sirove nafte ili naftnih derivata. EU je donijela novu provedbenu direktivu Komisije 2018/1581 od 19. listopada 2018. o izmjeni Direktive Vijeća iz 2009. godine u pogledu metoda izračunavanja obveznih držanja zaliha. Za navedeno transponiranje nismo dobili opomenu, a inače kada država dobije opomenu to znači da vas netko upozorava da nešto napravite. A kada nešto napravite tj. postupite po opomeni onda znači da poslije toga nemate sankcije. Evo dvije i nešto godine što radim ovaj posao kada god smo postupili po opomeni, uredno odradili zakon kao što je bio recimo ovaj zakon prije, nismo nikad kasnije imali sankcije jer nam je uredno Europska komisija rekla uredu postupili ste dobro. Znači tako ovdje sada nismo dobili opomenu, ali postupamo sukladno direktivi i jasno još uređujemo neke stvari koje mislimo da trebamo urediti sukladno našim prilikama. U skladu sa navedenim izmjenama zakonodavstva EU-a ovim zakonom rješava se problem usklađivanja definicije zalihe nafte i naftnih derivata kao i na adekvatnost rokova za formiranje i čuvanje obveznih zaliha. Znači imali smo prije formiranje zaliha je trebalo biti odnosno odluka o formiranju je trebala biti donesena 30. ožujka da bi se od 1.4. to primjenjivalo. Uvijek je bio taj problem sa EUROSTAT-om, sa statistikom i jasno da je Europska komisija vidjela da taj problem postoji i donijela direktivu koja objektivno i sada nama odgovara kao državi da se to radi krajem 6. mjeseca i da 1.7. stupa na snagu aktualna odluka o toj količini koja će biti za tu godinu. Ovim zakonom se i ublažavaju ograničenja u vezi s mogućnosti čuvanja obveznih zaliha izvan državnog područja zemlje članice, te bi se trebao pojednostavniti i ubrzati proces zadovoljavanja propisanih uvjeta, te olakšati provedba čuvanja obveznih zaliha. Također budući se proširenjem područja obavljanja kontrole kvalitete i količine nafte i naftnih derivata kako ga definira Hrvatska gospodarska komora obuhvaća cijelo tržite nafte i naftnih derivata, ovim zakonom propisuje se kako kontrolu kvalitete i količinu nafte i naftnih derivata mogu obavljati isključivo pravne osobe akreditirane od strane Hrvatske akreditacijske agencije prema zahtjevu norme HRH EN ISO/IEC 17020, a vrste koja su neovisna inspekcijska tijela i imaju ravnopravan položaj na međunarodnom tržištu roba i usluga. Zaključno, ovim zakonom usklađuje se odredba o inspekcijskom nadzoru sa Zakonom o Državnom inspektoratu te se uređuju prekršajne odredbe. Između dva čitanja nije bilo nikakvih primjedbi od strane tijela državne uprave. Nešto što smo još dužni spomenuti ovdje, obzirom da je za vrijeme rasprave u prvom čitanju u ovom Domu bila tema nekolicina saborskih zastupnika i zastupnica su govorili o tome da mi držimo stanovitu količinu naftnih derivata u inozemstvu i dosta su u raspravi problematizirali taj dio, dužan sam ovdje radi hrvatske javnosti i u ime Vlade i ministarstva reći da od ukupno 666 tisuća i 118 tona nafte i naftnih derivata koje posjeduje RH 51 tisuću i 552 tone istih derivata je u inozemstvu što znači 7,74% od ukupne količine naftnih derivata. Mi bi bili sretni da i taj dio nije u inozemstvu ali nažalost još uvijek nismo u mogućnosti u Hrvatskoj naći adekvatna smještajna i skladišne kapacitete sukladno strateškom rasporedu kojim je predviđeno da se obvezne zalihe rasporede po zemlji jer jasno da nije sve isto da se zalihe drže na jednom mjestu, one moraju biti raspoređene radi eventualne potrebne intervencije o tržištu. Znači to mi je bilo bitno spomenuti da je to svega 7,74%. Naša ideja je da se kroz idućih 3 do 4 godine i ta količina sigurno donese u zemlju jer svaku godinu povećavamo broj tona koji se skladišti u zemlji i kako se oslobode kapaciteti punimo sa novim gorivom koje smo kupili i povećavamo ukupan broj tona. I zato je to i razlog zašto još to stoji vani. I nije nikakva tajna to stoji u Republici Njemačkoj i za slučaj ne daj Bože potrebe vrlo brzo bismo i efikasno to mogli dovesti u zemlju obzirom da bi se moglo napraviti tzv. swap a znate dobro da na mediteranskom tržištu itekako ima dovoljno robe da bi se vrlo brzo moglo to napraviti. Važnost ovog zakona i uopće teme obveznih zaliha nafte i naftnih derivata govori nam o tome da evo za vašu informaciju u ovom cijenjenom Domu da u proteklih godini dana je EU, odnosno zemlje EU su bile pogođene sa nekoliko slučajeva u kojemu su zemlje članice otpuštale obvezne zalihe nafte i naftnih derivata. Prvi dio, prvi eksces je bio tzv. ruska nafta koja je bila, koja je imala previše klora i koju se jednostavno nije smjelo dovoziti u rafinerije. Tako su Poljska, Slovačka, Češka, Mađarska i jedan dio Austrije bili pogođeni s time i morali su otpuštati onu naftu koja je bila ispravna i dobavljati je preko recimo našeg pravca od Omišlja. Drugi eksces koji ste isto čuli u medijima je bio požar u Austriji u rafineriji gdje je Austrijska država također morala otpuštati dok se to sve nije organiziralo i presložilo. Treći ozbiljan problem koji su europske zemlje imale a to je da je u protekloj zimi bio dosta nizak vodostaj Rajne i dosta zemalja je bilo pogođeno jednostavno nisu fizički mogli dopremiti robu do rafinerija i te zemlje članica su otpuštale to isto. I jedan zadnji eksces koji se dogodio ovo ljeto koji je jako bitan i za Hrvatsku državu gdje ćemo u budućem razdoblju dosta toga napraviti u smislu pripremnih planova da se ne daj Bože to nama ne bi dogodilo a to je štrajk prijevoznika cisterni, koji prevoze cisternama gorivo u Portugal. Znači u jednoj turističkoj zemlji se dogodio uslijed turističke sezone štrajk i također je država morala otpuštati i organizirati se kako organizirati opskrbu stanovništva. Sve u svemu toliko od ministarstva i Vlade u vezi ovoga zakona te se zahvaljujem na pažnji. Hvala.
Zahvaljujem državnom tajniku, gospodinu Milatiću. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Drago mi je uvaženi tajniče šta ste mi u ovome svom govoru u ime predlagatelja u biti u ovome nastupu objasnili što se događa kod opomena koje Europska komisija šalje ako se ne ispoštivaju određena zakonodavstva uredbe ili direktive iz Europske komisije. Međutim i ja sam u svome govoru vama pojasnio što se je dogodilo u slučaju Crnog brda. Istu stvar što ste vi sada rekli tada meni je ministar kazao za ovom govornicom, ministar okoliša gospodin Ćorić. I sad je znači Europski sud donio presudu da Hrvatska morati će platiti kaznu. U tome je problem. Ja imam razloga vama vjerovati ili ne vjerovati. Ali vi ste odgovorni, vaše ministarstvo je odgovorno, u vašoj je nadležnosti da se to provede. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor državni tajnik, izvolite.
Uvaženi zastupniče, ja mislim da sam bio jasan i što se tiče ministarstva, posebno ovog ministarstva i ovog ministra, nismo mi to brdo tamo stavili već se s tim brdom bavimo kao što se i bavi, bavili su se još neki prethodnici naši. I jasno da ćemo u skladu sa zakonom propisanim mogućnostima se izboriti da država Hrvatska ne plati to što vi tvrdite da će platiti. To ćemo još vidjeti tko će i šta će platiti i na koji način ćemo to riješiti. A svakako ministarstvo stoji na stanovištu da to Hrvatska država nije dužna platiti i da je to ono što mi mislimo da je a ne ovo što Komisija tvrdi. To što Komisija tvrdi i sud što je presudio ne znači da je to za njih zadnja riječ, da će to tako biti. To ćemo još vidjeti.
Zahvaljujem državnom tajniku. Sljedeća replika poštovani kolega Saša Đujić. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, imam jedno pitanje, da li je ovo sad konačno zadnji zakon koji donosimo u ovom Visokom domu zbog Andrije Mikulića? Da li smo sad s ovim zakonom završili to objedinjavanje Državnog inspektorata budući da je već 6 mjeseci Državni inspektorat djeluje kao jedinstveno tijelo a mi još i dan danas donosimo zakone koji reguliraju rad Državnog inspektorata. I sad me zanima da li nakon 6 mjeseci sada konačno završavamo s tom pričom ili možemo u narednom razdoblju očekivati još takvih zakona. Vi ste jednom rečenicom samo spomenuli da se usklađuje ovo i sa Državnim inspektoratom i da je ovo europski zakon koji donosimo u biti radi nekih, između ostalog i radi nekih svojih stvari, a te neke svoje stvari su Andrija Mikulić. Da li smo sad s time danas završili? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor državni tajnik.
Uvaženi zastupniče Đujić, vidim da je vama tema inspektorat uvijek, uvijek prisutna i to ja jako cijenim i to je dobro da vodite računa da ne bismo bili slučajno neusklađeni. Donošenje ovog zakona uopće nije, kako bismo rekli, prouzročeno isključivo sa tom temom, obzirom da je Zakonom o državnom inspektoratom ovaj naš dio pokriven od prvoga dana kad je zakon stupio na snagu. Znači, mi nismo u nikakvom pravnom vakumu bili kao inspekcija koja se bavi naftom i naftnim derivatima, ali obzirom da smo sada ovaj zakon napravili na način da smo uskladili sa direktivom i dodali ovu kontrolu kvalitete koja nije direktiva, ali smo dodali radi sebe i svojih pravnih osoba da u državi imaju posla, jasno da smo uskladili sa inspektoratom. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Poštovani g. državni tajniče, vrlo kratko, rekli ste da u 600 000 tona držimo 53 000 tona nafte u Njemačkoj. Pa gledajte, zašto i to držati? Vi kažete svop zamijenimo, ma šta svop, sutra da nešto pukne nitko vam neće dat kap nafte. Ali evo jedan pametan prijedlog ispred Stranke promijenimo Hrvatsku, pa se vi hvalite u vlasti tamo, nema veze mi nismo osjetljivi na to. Ionako ćete zatvoriti Sisak, donijeli ste političku odluku, tamo je velika površina zemlje već zagađena i nigdje u RH vam nitko neće dati da napravite više nikakva skladišta nafte. Ako ćete nešto skladištiti, napraviti skladište strateških rezervi nafte RH, zaposlite tamo ljude koji tamo ionako rade, a ne da se netko jeftino dokopa, preko sada INA MOL kombinacija, toga mjesta, a mi znamo da sanacija zemljišta tamo košta između jednu i dvije milijarde. Evo, evo vam tema, pa izvolite.
Zahvaljujem. Odgovor državni tajnik.
Hvala. To da je tako jednostavno onda bi to već bilo napravljeno. Postoji jednostavno strateški, strateški raspored, razmještaj obveznih zaliha. Između ostalog nije nikakva tajna da su već stanovite velike količine obveznih zaliha i u Sisku, znači da je otprilike Sisak što se toga tiče riješen.
Zahvaljujem. Želi li možda izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu u ime Kluba zastupnika Nezavisne liste mladih, poštovani kolega Panenić. Nije nazočan. U ime Kluba SDP-a poštovani kolega Saša Đujić, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. g. Državni tajniče, kolegice i kolege, pa evo ja ću stvarno kratko, dakle državni tajnik je u uvodnom izlaganju rekao i glavne razloge zbog čega se ovaj zakon u konačnici i donosi i što se tiče regulacije skladištenja nafte i ovih kazni i ovog dijela koji je tehničke prirode i usklađivanje sa europskim stečevinama, čak i ovo proširenje neko koje je tajnik spominjao, s tim nemamo nikakvih primjedbi, ali još jednom želim naglasiti košto sam rekao i u svojoj replici, dakle, ovdje je skrivena jedna, jedan skriveni razlog izmjena i donošenja ovog zakona koji najbolje oslikava način rada ove Vlade i ove vladajuće većine, a to je Andrija Mikulić. Dakle, mi smo na brzinu početkom godine donosili Zakon o državnom inspektoratu o objedinjavanju da bi radi unutarstranačkih odnosa HDZ-a jedan čovjek mogao sjesti na čelo državnog inspektorata i onda 6. mjeseci nakon toga što je taj zakon stupio na snagu i što je državni inspektorat objedinjen, mi svakih 2-3 tjedna kapaju zakoni koji se usklađuju, usklađuju sa onim ajmo reć matičnim zakonom odnosno zakoni koji omogućavaju da sustav funkcionira. Dakle, to pokazuje kako ova Vlada, to je još jedan od dokaza kako ova Vlada u biti baca šape na sve institucije ove zemlje i kako nemamo mi neovisnih institucija, nego je sve podređeno HDZ-u i njihovim unutarstranačkim odnosima. Dakle, zbog Andrije Mikulića se dešavaju 6. mjeseci nakon tog, nakon objedinjavanja inspektorata da bi on dobio fotelju, se dešavaju zakonske promjene svaka 2-3 tjedna i to treba jasno ovdje reć. Druga stvar je, u prvom čitanju niste ovako govorili da je to samo jedan od mikro razloga, razloga izmjena ovog zakona, dakle u prvom čitanju je rečeno, to je bio jedan od glavnih razloga uz ove europske norme, … [[Govornik se ne razumije]] raspravu u prvom čitanju, sada ste se pripremili jer je normalno naša rasprava bila u tom pravcu, meni je drago da ste se pripremili i da je obrazloženje danas malo drukčije, međutim znamo svi da to nije tako. S druge strane, u prvom čitanju smo i skrenuli pozornost na to da bi u ovom visokom domu trebali raspraviti, raspraviti temu ne samo nafte i naftnih derivata, nego općenito energetske neovisnosti RH i to je ono na što u SDP-u konstantno upozoravamo, mi nemamo jasnu i čistu energetsku strategiju, sve se radi navrat nanos preko koljena. Ja ću još jednom spomenuti ovdje, podsjetit danas kad pričamo o nafti i naftnim derivatima, premijerovo obećanje iz 2016.g. na Božić da ćemo vratiti INA-u u hrvatske ruke, šta se dogodilo nakon toga? Nakon toga ne da je nismo vratili, nego smo dapače zakonskim izmjenama prepustili i onaj upravljački dio manji koji nam je ostao smo prepustili praktički bez borbe Mađarima. Druga stvar, LNG terminal koji se gura u Omišlju na otoku Krku mimo volje lokalne zajednice, mimo ekonomske opravdanosti, mimo gospodarskih bilo kakvih, bilo kakvih zakonitosti gospodarskih, ni razloga, dapače sada je čak jasno da će država plaćat, plaćat gubitke tamo koji su evidentni jer se nitko nije ni javio na natječaj. Druga stvar, HEP premijer je najavio i privatizaciju HEP-a, ni danas nema, uopće ne znamo šta ćemo s tim radit i tako da politika ove Vlade kad je pitanje energetska neovisnost praktički ne postoji i to je ono o čemu bi trebali počet razgovarat u ovom visokom domu i koristim ovu priliku evo da skrenem pozornost na to u ime Kluba SDP-a da očekujemo da u skorije vrijeme jednu sveobuhvatnu raspravu o tim temama i da počnemo razgovarati koja je budućnost Hrvatske kada je energetska neovisnost u pitanju. I niste mi odgovorili da li je ovo sad konačno zadnji zakon koji se donosi zbog Andrije Mikulića nego ste samo govorili ostale razloge zbog kojih se donose ove izmjene, volio bi evo možda u završnoj riječi ili u ime predlagatelja da nam kažete konačno da li smo danas završili sa zakonskim izmjenama vezanim uz Andriju Mikulića. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Đujić. Ima ih još nekoliko tako da ne brinite. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika GLAS-a poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš nije nazočna. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Damir Felak. Izvolite.
Poštovani dopredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče sa suradnicom, cijenjene kolegice i kolege, evo danas vodimo raspravu o Konačnom prijedlogu Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata, ovo je danas zadnja točka dnevnog reda u prvom čitanju je to bila prva točka dnevnog reda, manje-više je bio isti broj zastupnika i zastupnica u ovom saboru, to vjerujem govori o tome koliko su zainteresirani za ovu temu. Vidim da se ona malo problematizira sa nekim stvarima koje ne stoje u zakonu, ja moram priznat da nigdje nisam pročitao ime Andrije Mikulića u ovom zakonu, ako ga je netko drugi pročitao može to navesti pod kojom točkom i gdje se spominje. Znači, donošenjem ovog zakona uskladit će se nacionalno zakonodavstvo s pravnom stečevinom EU te će se omogućiti lakša provedba obveza čuvanja obveznih zaliha nafte i naftnih derivata kao i bolja kontrola kvalitete i količine nafte i naftnih derivata koji se pojavljuju na području RH. Četiri su osnovne novine u ovom zakonu. Prvo je to da se produžuju rokovi u kojima agencija treba odrediti zalihe za tekuću godinu, kao što je to govorio i državni tajnik, isto tako obrazloženje, u obrazloženju je navedeno da je to zbog kašnjenja podataka iz Zavoda za statistiku pa da se uslijed toga ne bi stalno kršilo odredbe pomoću se rokovi, to je očigledno primijećeno i u ovoj Direktivi EU pa ovoga i mi usklađujemo ovdje ovaj naš zakon sa Direktivom EU. Druga izmjena je da se pojednostavljuje mogućnost čuvanja zaliha u drugim državama, znači neće se više trebati potpisivati međudržavne ugovore kako je to bilo do sada nego bi se sukladno Članku 6. zakona to odredilo na način da obvezne zalihe nafte i naftnih derivata RH da se mogu čuvati na državnom području druge države sukladno nacionalnom zakonodavstvu te države. Isto tako obvezne zalihe drugih država mogu se čuvati na državnom području RH na temelju prethodnog odobrenja ministarstva. Treća novina je ta da tko određuje kvalitetu i količinu naftnih derivata koje se stavljaju na tržište i skladište u skladištima. Ovdje se jasno govori da to može kontrolirati pravna osoba akreditirana prema zahtjevima određenih normi što do sada važećim zakonom nije bilo izrijekom utvrđeno sada se određuje točno tko može određivati kvalitete tekućih naftnih goriva i normalno koje propisuju način mjerenja i način, obračun količine roba. I četvrta novina u ovom zakonu je usklađenje odredbi ovog Zakona o inspekcijskom nadzoru sa zakonom o Državnom inspektoratu. Ne znam zašto je potrebno Državni inspektorat potrebno vezivat uz jednog čovjeka pošto je, pošto je ovaj zakon jedan od niza zakona koji, koje regulira ovo usklađenje, a isto tako trenutno je na čelu Državnog inspektora gospodin Mikulić što ne znači da uskoro neće biti netko drugi ili nekom drugom sastavu Vlade i ne vidim zašto bi se ove izmjene vezale isključivo za jednog čovjeka i mislim da je vrlo tendenciozno, tendenciozno stalno prozivati jednu osobu da je zbog nje ustrojen inspektorat jer to jednostavno nije točno. Inspektorat je ustrojen da bi cjelokupni sustav inspekcija u RH bolje funkcionirao i vjerujem da će, i vjerujem da se već sada vidi da kompletna inspekcijska služba bolje funkcionira u RH kad se nalazi na jednom mjestu i kad se s njima, kad se sa svim inspekcijama ili barem velikom većinom upravlja s jednog mjesta, a to je u ovom slučaju Državni inspektorat. U konačnici takav sustav smo imali i prije nego što je to SDP-ova vlada promijenila i to se u praksi pokazalo lošim i danas, danas znači uspostavom Državnog inspektorata, kad inspekcije dolaze pod jedno tijelo koje njima upravlja, očekuje se i već se sada vidi promjene na bolje da inspektori ne idu isti dan ili u nekoliko dana različite inspekcije kod pojedinih gospodarskih subjekata, kod pojedinih poduzetnika, nego da se usklađuje to i da se onda takve i slične stvari ne bi događale, a isto tako kao što je rečeno inspekcije moraju biti prije svega u početku preventivna, preventivno djelovati, a tek nakon toga, tek nakon toga ako se ne poštuju upozorenja tek nakon toga kažnjavati pa vjerujem da će inspektorat raditi u tom pravcu. Ne bih više govorio o inspektoratu, ovdje bi spomenu samo još jednu stvar koju je govorio i gospodin državni tajnik i nadam se da će nam možda u svojem završnom obraćanju reći jednu stvar kako će, on je govorio o pojedinim ekscesima koji su se događali u protekloj godini dana i koji su utjecali na to da pojedine države zalihama nafte, naftnih derivata koje imaju na svom području interveniraju na svojim tržištima da bi zadržali nivo cijena nafte i naftnih derivata na svojim tržištima, pa ja bih pitao ovdje kako, kakve su procjene ministarstva, kako će djelovati ako se može to procijeniti, kako će nedavni incidenti u Saudijskoj Arabiji kada je došlo do bombardiranja određenih naftnih postrojenja i općenito, općenito nemiri na tom području, a gdje znamo da su mnoge zemlje koje su veliki proizvođači nafte, Saudijska Arabija, ako se ne varam poslije Amerike drugi po veličini proizvođač nafte, kako bi to eventualno mogle imat djelovanje na cijene nafte, naftnih derivata u RH, u dogledno vrijeme jer u određenom trenutku je cijena barela nafte na svjetskom tržištu skočila, srećom taj sok je zaustavljen pa je zadnjih dana i nešto pala cijena i nadam se da neće doći do nekakvih bitnih poremećaja u opskrbi ovdje u cijenama nafte odnosno benzina u Hrvatskoj da se to neće na taj način odraziti ali velim, možda ministarstvo ima neke podatke s kojima bi nas moglo danas upoznati. Na kraju, podsjećam da je ovaj zakon u prvom čitanju donesen sa velikom većinom glasova, da su svega 3 zastupnika glasala protiv pa ja očekujem da će tako biti i u drugom čitanju, jasno klub HDZ-a će podržati ovaj zakonski prijedlog, hvala.
Zahvaljujem kolega Felak. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista poštovani kolega Miro Bulj, izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Zakon o tržištu nafte i naftnih derivata u drugom čitanju, znači spomenuli ste skladištenje, da je 7% uskladišteno van RH međutim činjenica je da smo mi taj energent predali i našu kompaniju INA-u u strane ruke, vrlo jednostavno, čak smo izgubili ne samo upravljačka prava nego i oni koji su u upravi zadnjim zakonom izmjena po INA-i, mi smo izgubili i znači izgubili tj. ostala su dva člana u upravi ali nemaju pravo glasa. Prema tome tko zna koliko je toga uskladišteno i vjerojatno je to uskladišteno u Mađarskoj, vjerojatno u Mađarskoj, ja znam da ćete biti malo nervozni, znam da je ovo samo usklađivanje zakona zbog Andrije Mikulića, nemate zbog koga to napraviti, to zna i potpredsjednik Sabora, g. Milijan Brkić. Jednostavno to su zasluge Andrije Mikulića jer on mora bit to. Jednostavno to su podjele kolača. To tako funkcionira, puno bi bolje bilo g. Borić da kad se smijete da ste sačuvali INA-u, da nije Hernadi, Jozo Petrović i oni koji su trebali, uzeli ogromne novce, tko sve ne i sada je INA otišla u tuđe ruke neopravdavajući ja nikoga, Slavko Linić je počeo privatizaciju i SDP a vi ste je g. Boriću kao tajnik u toj Vladi, temeljito ... [[Govornik se ne razumije.]] INA-u. Znači apsolutno smo mogli biti energetski neovisni po pitanju i ugljikovodika kad govorimo o nafti, vi ste INA-u. još ne znam je li JANAF spojio cijevi tako može ići direktno u Mađarsku ili tj. na rijeku, Sisak ste svakako otpisali, vidimo da će oni to pomalo sve to skupa ugasiti, dali smo upravljačka prava, nikad se u povijesti nije dogodilo da netko tko ima manje od 50%, puno manje od 50% udjela tvrtke da preuzme upravljačka prava, to se dogodilo u Hrvatskoj i nije samo u ovome slučaju, brojni slučajevima, evo kolega Đujić je spomenuo maloprije, trebamo razgovarati o cjelovitoj energetskoj neovisnosti RH, o strategiji na koji način mi možemo svoje potencijale iskoristiti i vjerujem da Hrvatska može biti neovisna po tim pitanjima i koliko vi ulazite u kontradiktornost ovoga svega da prije 2 mj. ministar okoliša, zaštite okoliša i energetike dođe u Dalmatinsku zagoru, u Otok, općina Otok, dalmatinski između Sinja i Trilja, prikupi sve gradonačelnike i načelnike i kaže Park prirode Dinara i mi smo svi suglasni, bogatstvo vodom. Međutim, u isto vrijeme koliko je to sve skupa licemjerno, raspisan je natječaj za bušenje tj. za istraživačke radove, istraživanje ugljikovodika na području Dinarida, tu se radi od Gorskoga kotara, cijelo područje krša, Gorskog kotara, Ravnih kotara, šibenskog zaleđa, srednjodalmatinskog zaleđa, tj. Dalmatinske zagore, sve do Dubrovačko-neretvanske županije. Sad zamislite koliko je to licemjerje. Od onoga za koga bi mi trebali u jednom trenutku, predlaže da bi narod zavarao, to se zove u ratu dimna zavjesa, jeste vidjeli kad tenk dođe na brisani prostor onda baci dimnu zavjesu, jednostavno onaj koji nama ... [[Govornik se ne razumije.]] fagotu ili nekom drugom oružju ne može pogoditi tenk jer je magla. Tako i ovdje. Ministar Čorić dolazi u Otok i proglašava i govori da ide zakon o proglašavanju prije 3 mjeseca Parka prirode Dinara. Znamo šta je dolje izvori, koliko imamo izvora pritoka, rijeka Krka, Cetina, Zrmanja, da ne govorimo koliko su to naši kapaciteti i to je krš, tu bi mi morali ako je park prirode dati zakon o zaštiti krša, da zaštitimo to od štetnih projekata kao što je u ovome slučaju i istraživanje. Ja osobno sam na strani vode i života nego nečijega profita. Tko zna čijeg profita i tko je se javio, jedina se INA javila i sad prošao je natječaj i sad se očekuje raspisivanje te odluke. Znači mi moramo izabrati strategiju, mi moramo bez obzora, ja sam u okviru ove teme, govorimo o energetici, o energetskoj neovisnosti, ovdje je pitanje skladištenja nafte ali smatram da u ovome okviru licemjerstva parka prirode i istražnih radnji koje je dobila INA i očekuje se znači, dobila, još se očekuje odluka, natječaj je proveden, u tom području gdje smo najbogatiji pitkom vodom, ja uglavnom biram pitku vodu i život u odnosu na naftu i profit a tko zna čiji profit. Od ljudi iz toga područja sigurno neće biti profit a moramo znati da evo, vama na znanje potpredsjedniku Vlade, da u 21. st. strateški resurs nisu ugljikovodici, vrlo su bitni ali nisu, strateški resurs je voda. A mi pitki bazen istraživanjima, strane kompanije u biti ugrožavamo taj resurs 21. stoljeća. Ugljikovodici su bitan resurs dapače i bolje bi bilo da ima tu nafte, ugljikovodika i plina. Ali čiji će to biti profit u konačnici? E, kad stavimo na jednu stranu to onda vidimo, ili vodu, onda vidimo da je to znači sukob apsolutno jedan licemjeran sukob nečega što se kaže park prirode i nečega što se kaže u Dinaridima u ovome slučaju Park prirode Dinara, kaže se da jednostavno da ministar i Vlada nema strategiju i politiku nego strategiju magle, dimnih zavjesa. A što se tiče same nafte, skladištenja, Zakona o nafti, naravno da je to doneseno, da se ovdje donosi, ne trebam ga ni spominjati, zbog inspektorata, novog inspektora, a ja mogu samo kazati jedan svoj primjer. Imam problem, u Sinju su građani imali problem kako radi inspektorat. Sada, imali su problem bazne stanice koje je postavljala na nezakonito protivno GUP-u i ja pišem inspektoratu. Da li je postavljana bazna stanica u skladu sa, Andriji Mikuliću, u skladu sa GUP-om Sinja. On meni odgovara općina GUP, on meni odgovara da Ministarstvo zdravlja reklo je da zračenje u skladu sa zračenjem da su u norma i da je ovaj HAKOM rekao da je sve u redu. A ne odgovara ono što treba. Naravno. Jer tu mora biti bazna stanica, on mora biti poslušan [[Upadica: Kolega Bulj, ja bi vas lijepo molio da se vratite na temu.]] A govorim vam o inspektoratu govorim, i drugi su govorili o inspektoratu [[Upadica: Vratite se na temu.]] Što se tiče same teme inspektorata, još jednom kazao da što se tiče nafte, naftnih derivata, otišle, ja se ovdje sjećam kad sam pustio Ustani bane pjesmu pa tada su se svi ljutili, ali to je pjesma domoljubna, svi su pjevali, ustani bane, Hrvatska te zove. To je bila pjesma koja se, dapače pjevala, a onda kad sam ja puštao ovdje, kad je donesen Zakon o INA-i tj. o tome da gubimo sva, čak i ovaj, to je bio čavao ... [[Govornik se ne razumije.]] i prije otišla, svi su se ovdje na mene ljutili oni što su pjevali Ustani bane. To je jedna domoljubna pjesma, prema tome, smatram da treba zaštititi naše potencijale i resurse, a ne uništiti sisačku rafineriju, INA-u prepustiti u tuđe strane ruke, ja opet ponavljam. Nije tu samo kad gledam prema vama, HDZ kriv. Počeo je Slavko Linić, to svi znamo i SDP, završio je Ivo Sanader, a čavao u ... [[Govornik se ne razumije.]] je dala ova sad većina i to su ključni problemi. I ne govorim ja ovo ... [[Govornik se ne razumije.]] išli smo mi na nove izbore zbog ovoga. Na nove izbore. I kad sam ja spomenuo, sjećate se tko je mene pokušao napasti? Junak, sjećate se? On je sad glavni inspektor. Svak ima svoju nagradu u ovome ciklusu, a uvjetuju Jozo Petrović. Nemoj se, mislim, vrlo je bitno, naftni derivati, Zakon o naftnim derivatima. Gdje je nafta? Gdje je nestala? Što se sa sisačkom rafinerijom? Pa evo sad ću vam pustiti ... [[Govornik se ne razumije.]] snimku što je ministar imovine govorio kad ste lagali birače po sisačkoj županiji da ćemo se da nema šanse da se privatizira, tj. da se sisačka rafinerija ugasi. To nema teorije. Ali, to je vama smiješno. E kad je smiješno, naravno da ovim vašim zakonima apsolutno ništa ne vjerujem. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Bulj. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Poštovani kolega Saša Đujić. Tema je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu nafte i naftnim derivatima. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ne inspektor.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Ja ću se držati teme i zato ću kratko iskoristiti ovu svoju pojedinačnu raspravu budući da su neki kolege iz HDZ-a upravo rekli da ne znaju gdje smo ovdje vidjeli ime Andrije Mikulića. Ja sam vidio, recimo u obrazloženju ovog zakona na str. 7, pod pitanjima koja se uređuju ovim zakonom, stoji da se usklađuje odredba o inspekcijskom nadzoru sa Zakonom o Državnom inspektoratu. To piše u obrazloženju ovog zakona i to je danas ovdje tema. A Zakon o Državnom inspektoratu je zakon koji je donošen i u kojem su se mijenjali kriteriji za glavnog državnog inspektora. Dakle, sjetimo se, u tom zakonu su napravljeni kriteriji po kojem bilo tko može biti državni inspektor. Bez ikakvog iskustva, bez, nije regulirano ni obrazovanje, odnosno zakon s kojim smo, s kojim današnji zakon nakon 6 mjeseci što taj vrijedi usklađujemo je regulirao politizaciju Državnog inspektorata. A to je kasnije potvrdio i sam glavni državni inspektor koji je rekao da je on politički imenovan i da u čemu je tu problem, a to je ono na što mi u SDP-u želimo ukazati, što mi smatramo da nije dobro. Da nije dobro da je državni inspektorat politiziran. Mora biti nepolitički. To je naš stav, imamo pravo na njega. Rekli su kolege da je ovo jedan od zakona danas koji se donosi povezan sa Državnim inspektoratom, nakon što je Državni inspektorat objedinjen. Da, u tome i je problem. Dakle, ovi zakoni su trebali stupiti na snagu prije glavnog Zakona o Državnom inspektoratu ili barem u isto vrijeme. A ne da 1.4. stupi Zakon o Državnom inspektoratu na snagu, a onda mi još 6 mjeseci nakon tog stupanja usklađujemo druge zakone sa tim matičnim zakonom. To pokazuje samo da su se te promjene dešavale na brzinu, na ho-ruk preko noći da se zadovolje nečiji stranački apetiti i to je ono na što mi želimo ukazati. Što mi smatramo da nije dobro. Da nije dobro. S druge strane, evo, kolege iz HDZ-a najavljuju da je danas Andrija Mikulić državni inspektor, da sutra već možda neće biti. Dakle, možda će ga opet smjenjivati, ali to je, to su te stvari. Državni inspektor treba biti politički neovisna osoba, stručna i nepristrana i treba se, treba biti, treba biti ono kako je to bilo. U čemu, po čemu je u ovih 6 mjeseci Državni inspektorat zapamćen? Dakle, kolege govore kako je ovo sad efikasnije i puno bolje. Jedino po čemu to pamtim u ovih 6 mjeseci je promjena stolica, koliko se ja sjećam. Ne pamtim ništa drugo da sam u medijima pročitao o nekoj efikasnosti, da se manje krade porez, da se manje radi na crno, da se nekakve velike akcije. Sjećam se samo ono, hrpe stolica ispred zgrade državnog inspektorata i kupovina novih, to je jedino što me, što me zapamtilo i Andrija Mikulić. Možda zato govorim da su drugi inspektori efikasni, da je ta služba tako da nije u fokusu samo g. Mikulić onda bi možda pričali o nečem drugom, ali evo čovjek je postao sinonim za državni inspektorat, tako da zbog toga ga mi spominjemo i nemojte se ljutit zbog toga, a to jest danas tema potpredsjedniče, a kolko vidim, kako ste vi rekli, vjerojatno će biti i u buduće jer možemo očekivat dakle još, još takvih zakona. I to je ono samo na što želim ukazat, da mi u SDP-u smatramo da to nije dobro. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Đujiću. Imamo repliku, poštovani kolega Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolega spomenuli ste točno bez obzira što sam ja opominjao da se ovo tiče naravno i g. Mikulića i ciloga seta zakona koji smo mi 4. mjeseca iz HS izgubili dok smo mi prominili, uskladili sve zakone o novom inspektoratu tj. u jedinstvenom inspektoratu, to je činjenica i ovdje se spominje u prijedlogu zakona kad se to spominje odma im nije lako i činjenica da je ovo puno ozbiljnija tema, nafta i naftni derivati i energetska neovisnost općenito je puno ozbiljnija tema od Andrije Mikulića i zadovoljavanja njegovih apetita tj. cilog hranidbenoga lanca tih apetita, jel vrlo bitno je ovo. Energetika je uz vodu i hranu nešto najbitnije za neovisnost, sigurnost države, a svelo je se sve na jedan inspektorat, ima 6-7 miseci, godinu dana samo zakone usklađujemo sa Andrijom Mikulićem. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Đujić.
Potpuno se slažem u ovome s vama kolega Bulj zato što, to smo i mi rekli u SDP-u. Dakle, mi smatramo da u ovom visokom domu trebamo raspravit sve teme iz energetike i energetske sigurnosti države, mislimo da je to i nacionalno pitanje, nacionalne sigurnosti, a da smo 1/5 vremena potrošili na raspravu o tim temama koje su bitne, a ne da smo ih trošili na izmjene seta zakona usklađivanja sa postavljanjem Andrije Mikulića u državni inspektorat, bilo bi puno. Znači, bilo bi puno da smo 1/5 vremena potrošili na ove teme. Al nažalost mi moramo čekat ovakve zakone da bi o tim problemima govorili jer nemamo prilike, nemamo prilike razgovarat u nekim drugim situacijama.
Zahvaljujem kolega Đujić na odgovoru. Završnu riječ u ime predlagatelja državni tajnik Ivo Milatić, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, uvažene saborske zastupnice i zastupnici, zahvaljujem se svima na raspravi u vezi ovoga zakona, ali jednostavno dužnost mi je u ime Vlade i u ime ministarstva, a i u osobno ime osvrnuti se na ove neke teme koje se uporno tu ponavljaju. Čl. 135. Zakona o državnom inspektoratu, NN 115/18, pročitajte unutra je sve napisano kako funkcionira inspekcija u dijelu ovoga zakona koji je sada na temi. Što se tiče vaših pitanja, jesmo završili sa Andrijom Mikulićem, to je izlično pitanje, Andrija Mikulić nije bio nikad ni tema, tako da jednostavno nije mi jasno zašto ste opterećeni sa imenom i prezimenom. Ako mene pitate, novi inspektorat je odlična stvar. Ja sam kao i vi sudjelovao u Vladi kukuriku koalicije, a vi ste bili saborski zastupnik i ja sam bio pomoćnik ministra gospodarstva u kojega je na silu utrpana Uprava za inspekcijske poslove, postavljen čovjek, da ga ne spominjem imenom i prezimenom, za pomoćnika ministra i onda smo imali razno raznih eskapada oko funkcioniranja te inspekcije naše. Znači, apsolutno se ne slažem da inspektorat je trebalo rasformirati, bilo bi, vi okrećete temu, vi trebate ovdje govoriti da ste napravili određene pogreške kao tadašnja Vlada i da niste trebali rasformirati inspektorat, dobro je da postoji inspektorat objedinjen, ja mogu osobno reći, evo ovdje i kolega Validžić, da otkad je inspektorat objedinjen, mi itekako funkcioniramo bolje jer je jednostavno tamo sada veća količina ljudi, stručnjaka i sasvim je drugačiji pristup, nego kad je to parcijalno razmrvljeno po svim ministarstvima. U ovoj priči koju vi uvaženi zastupniče Bulj stvarno spominjete i praktično provlačite tezu da smo mi Zakonom o INA-i koji je tu bio u ovom cijenjenom domu, ukinuli 2 člana uprave. Pa ja vas stvarno molim da radi hrvatske javnosti nemojte govoriti neistinu, mi nismo ukinuli 2 člana uprave, hrvatska, koliko je hrvatskih članova uprave bilo sa pravom glasa, toliko ih je i ostalo. Onaj zakon je samo dodao savjetnike bez prava glasa, a vi upravo te savjetnike miješate sa članovima uprave i prodajete hrvatskoj javnosti priču kako smo mi nešto ukinuli, zabili zadnji čavao ovom, to jednostavno vas molim da radi hrvatske javnosti i radi nas koji ipak imamo neko pamćenje, pa nešto tu i pamtimo što je donešeno, čitamo neke zakone, da to ne govorite jer jednostavno nije lijepo od vas kao saborskog zastupnika čujemo stalno uvijek istu priču. Energetska neovisnost i nova energetska strategija, vrlo brzo ćete dobiti u ovom cijenjenom domu novu energetsku strategiju i imat ćete prilike raspravljati, javna rasprava je bila ili je još u tijeku [[Upadica: Bila je]] bila je, imali ste priliku se javiti svi i vi kao saborski zastupnici u javnu raspravu i dodati tamo svoje primjedbe da ih možemo obradit, tako da naš prijedlog kada dođe pred ovaj cijenjeni dom bude u skladu s onim što i vi mislite da bi u njemu trebalo bit. I kada spominjete da u eksploataciji ugljikovodika čiji će to biti profit? Jednu stvar ću vam reć sigurno, veliki profit za RH, tko će bit s druge strane u smislu privatnog sektora i toga, ne ulazim, pitanje javnog natječaja tko se javi. Vi dobro znate da smo mi sada imali prvo 5%, pa se Vlada, evo g. Šuker će znati kada, izborila za 10%, govorimo o onim rentama starih naftnih polja i bušotina koje i dan danas primamo taj fi od 10%, ali u ovim novim koncesijama koje se daju i ova sada što će biti na ovom području je tzv. Production sharing agreement znači ugovor o podjeli proizvodnje, što znači da će Hrvatska država tada od onoga što je stvarna proizvodnja uživati minimalno 30, 35 možda 40 i više posto, a sada je dobivala 10% i o tome bi ja volio da čujem tu priču. Niste rekli da sva ta područja na kojem su istražna područja dobivaju po 400 kuna županije i općine samo za zauzeto eksploatacijsko područje za istraživanje. Pitajte nekoga u Vukovarsko-srijemskoj županiji da li se oni sada bune na novi Zakon o ugljikovodicima? Pitajte župana koliko je novaca došlo već po toj osnovi? Znači, govoriti da je moj ministar licemjeran, to u najmanju ruku opet govorenje neistine jer niste pogledali papire o ovom natječaju kojeg vi spominjete u Dinaridima. U Dinaridima su se INA se javila samo na blok Lika, a po zakonu se ne može nijedan park prirode staviti u istražno područje, a ako je ministar zadužen za energetiku rekao da će se osnovati park prirode Dinara onda budite sigurni da on već nije u nikakvom istražnom području, a posebno da u budućim nekakvim natječaj to područje sigurno neće biti. Jer gdje bi sada ministar rekao da će to biti park, a onda to isto stavio u istražno područje, a zakon ne dozvoljavam da se parkovi prirode i nacionalni parkovi uopće stave u istražno područje. Znači oko toga ja sam imao toliko i ja se zahvaljujem. Ja se ispričavam ako sam možda tu bio predirektan u objašnjavanju, ali ja mislim da radi javnosti je dobro neke stvari znati. Hvala lijepa.
Zahvaljujem državnom tajniku. Imamo replike poštovani kolega Saša Đujić. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine MIlatić, vi meni kažete da bi ja trebao ovdje voditi raspravu na način da priznam pogreške vlada u kojoj sam ja bio i da nismo trebali cijepati Državni inspektorat. Upravo suprotno, vi ste dio te vlade, ja sam bio zastupnik kao što ste i rekli. Dakle, ja sam glasao za prijedloge koje ste vi davali kao što ih sada dajete, a nisam vas čuo tada da ste se kao pomoćnik ministra gospodarstva bunili unutar te vlade i govorili kako ova vlada suludu nenormalnu stvar i kako to nije dobro ko što sada govorite. Ja bih volio da ste tada bili glasniji pa da ste rekli, ljudi jeste vi normalni, šta radite, pa to nije dobro, pa ja sam strogo protiv toga. Ne, šutili ste jer vam je bilo dobro i vjerojatno ste, dobro, niste pokrivali to područje, ali da ste pokrivali bite u Saboru branili kako je to najbolja ideja koja ikad postoji. A ja mislim i dalje da je da Državni inspektora ne može biti u rukama jednog čovjeka i da je dobro da je bio onakav kakav je bio. Ali vi danas pričate drugu priču, da ste ovog govorili onda ja bih vas cijenio. Ali kako ću ja znati da vi danas predlažete dobru stvar ako ste nam i tada predlagali nešto što danas govorite ne valja? Tako da dajte ono malo koncentrirajte se.
Kolega pripazite malo na vrijeme, molim vas. Državni tajnik, odgovor. Izvolite.
Hvala. Uvaženi saborski zastupniče, ja sam bio pomoćnik ministra i na kolegiju u ministarstvu mogu donijeti tri, četiri svjedoka koliko trebate da sam ja izrijekom govorio da je to suluda ideja. Ali ministar gospodarstva tada nadležan nije bio nadležan da rasformira inspektorat već tadašnji potpredsjednik vlade Linić je jednostavno odlučio, sproveo i napravio i nikoga od nas nije pitao. Mrsićeva već je bila … svakako. Toliko o tome. A što se tiče toga da ste sada rekli sada samo potvrđujete tezu koju vi ovdje cijelo vrijeme govorite, sada ste vi priznali da ste vi samo podržavali ono što je vlada podržavala, makar bilo i krivo. A ovdje vrlo često saborski zastupnicima većine govorite kako oni to isto rade.
Kolega Milatić, molim vas prvo ne možete se tako obraćati saborskim zastupnicima i docirati na bilo koji način omalovažavati ih. Drugo, što se tiče donošenja tih vaših svjedoka, ako kolega Đujić bude suglasan nađite se na kavi pa ih dovedite pa mu to objasnite. I nemojte još jednom molim vas u vašim odgovorima na repliku docirati i omalovažavati saborske zastupnike. Izvolite kolega Đujić, povreda Poslovnika.
Povrijeđen je članak 238. odstupanje od uobičajenih pravila ponašanja u Saboru. Dakle gospodin Milatić nije govorio istinu zato što ja sam rekao iza toga da osobno smatram da smo napravili dobru stvar, za razliku od vas koji jedno mislite u jednoj vladi, a drugo mislite u drugoj vladi. I ja sam podržavao svoju vladu, da podržavao sam, ali one stvari koje sam smatrao da su dobre, a za ovo sam mislio da je dobro i to sam rekao. I nemojte izvrtati moje teze i izvlačiti iz konteksta. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Smatram da nije povrijeđen Poslovnik. Nastavljamo dalje. Sljedeća replika poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Ja ne znam odakle vama toliko pravo kao premda ja imam slobodu govora, da saborskom zastupniku vi u izvršnoj vlasti, vi koji ste krivi i sudjelovali u SDP-ovoj vladi u svim vladama vi i provodili to ove štete koje su napravile kao najveće štetočine od Turskog carstva nisu napravile tolike štete kao što ste vi u INA-i, energetskom sektoru u svim sektorima, vi. Baš licemjerna politika. Jel Dinara jel spada u istraživačko polje Dinarida? Spada. Ja ne znam tko ga je odvajao ili nije, ali je činjenica da spada. Pa zašto mi ne bi spominjali Andriju Mikulića mi saborski zastupnici? Jel on dužnosnik sada? Jel se 50 zakona mijenjalo zbog njega? Vi kažete da nije, ja kažem da je da mu je to nagrada, ja kažem da je. Šta mu triba beatifikacija? … Kelmet, Martini Dalić treba ih proglasiti svecima? Oni su trenutno dužnosnici. Vi bi nama zabranili i govorili šta ćemo mi govoriti. Trebate imati hrabrosti na drugim mjestima, a ne da vas držae žetončići, vas drže žetončići [[Upadica Brkić: Kolega Bulj, isteklo vam je vrijeme.]] docirate. Trebali ste ga opomenuti.
Hvala vam lijepo. Ja sam upozorio državnog tajnika i nemojte raditi moj posao. Gospodine Milatiću, izvolite.
Ja sam samo rekao svoje mišljenje, ono što mi se učinilo da nije primjereno a i ujedno sam i primio upozorenje od potpredsjednika Sabora tako da ja mislim da sam bio jasan.
Hvala. Izvolite kolega Bulj, povreda Poslovnika.
Pa povreda Poslovnika, cijelo vrijeme docira, potpredsjedniče, vi ste povrijedili Poslovnik, docira, naravno da on želi se opravdati ali vi ste grobari, vi ste štetočine INA-e, energetike, ja vam govorim, Miro Bulj, slobodno me tužite, reći ću van Sabora, [[Upadica Brkić: Kolega, molim vas.]] pa uništili ste energetski sustav i vi meni govorite, vi obmanjujete javnost oko INA-e. Pa prodali ste niti za Judine škude nego zna zašto, hvala lijepo.
Kolega Bulj, molim vas, ne činite ono što ne želite da vama drugi čine i nemojte zloupotrebljavati institut povrede Poslovnika. Prelazimo na slijedeću repliku, poštovani kolega Damir Felak, izvolite.
Poštovani g. državni tajniče, vi ste u svom završnom obraćanju spomenuli da ovaj Državni inspektorat, g. Đujić, kolega Đujić je isto govorio o svojem viđenju Državnog inspektorata, ja mislim da jedino nije dobro, svatko ima pravo na svoje mišljenje i viđenje, ja sam vrlo jasno rekao da smatram da je Državni inspektorat dobra stvar ali mislim da ga ne bi trebalo vezati uz jedno ime, to ne znači da će se nekoga smjenjivati ali nije to ničije privatno leno ali ja bi htio govoriti o nečem drugom, kratko u ovoj replici, pohvaljujem ovo da će se renta na eventualne buduće bušotine i nalazište nafte ili plina, naplaćivati u puno veće iznosu nego do sada, mislim da će to biti od velike koristi kako za državu ali ja se nadam i za jedinice lokalne samouprave na čijem području se to nalazi i opet ponavljam jednu stvar za koju sam se zalagao i ranije, da se i sadašnja renta od 10% prerasporedi više u korist jedinica lokalne samouprave i regionalne samouprave i da tu država iznađe snage da se odrekne jednog svog djela koje sad ide u državni proračun, da ide u jedinice lokalne samouprave, hvala lijepa.
Zahvaljujem kolega Felak. Zaključujem raspravu, zahvaljujem državnom tajniku g. Ivi Milatiću na obrazloženjima i njegovom suradniku. Glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti. Poštovane kolegice i kolege, s ovime smo iscrpili sve točke dnevnog reda predviđene za današnji dan, nastavljamo sutra ujutro u 9 i 30 sa točkom dnevnog reda Prijedlog Zakona o genetski modificiranim organizmima, prvo čitanje, P.Z.E. br. 666. Ugodan ostatak dana vam želim. SJEDNICA PREKINUTA U 17,37 SATI
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata, drugo čitanje, P.Z. br. 636, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 77 za, 16 suzdržanih i 13 donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata. Nakon što smo donijeli ovu odluku, prelazimo na davanje prisege zastupnika. Podsjećam da je zastupnik Goran Marić dao prisegu na konstituirajućoj sjednici Sabora, a zastupnik Tomislav Tolušić prisegnut će danas. U čl. 7 Poslovnika utvrđeno je da predsjednik pročita tekst prisege, a nakon toga poimenično proziva zastupnike. Prozvani zastupnik ustaje i izgovara riječ „prisežem“. Sada ću pročitati tekst prisege. Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskome saboru obnašati savjesno i odgovorno, da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni poredat te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske. Zastupnik Tomislav Tolušić.