Spoštovane kolegice in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Dober dan. Pričenjam nadaljevanje 5. seje Državnega zbora Republike Slovenije. Obveščena sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Janez Kraberger, dr. Jožef Bernik, Franc [[Feri]] Horvat, Rudolf Moge, Zmago Jelinčič Plemeniti, Sonja Areh Lavrič za popoldanski del seje, dr. Slavko Gaber, Roman Jakič, Jelko Kacin, Maksimiljan Lavrinc, Ciril Pucko, Davorin Terčon za pričetek seje, Danica Simšič, Leopold Grošelj, Aurelio Juri, dr. Miha Brejc, Alojz Peterle, Janez Podobnik, Jožef Jerovšek, Jožef Špindler za pričetek seje, Ivan Kebrič, Ivan Mamić do 12. ure, Pavel Rupar, Jurij Malovrh, Silva Černugelj za popoldanski del seje, Majda Potrata od 17. ure dalje, Samo Bevk od 17. ure dalje in Andrej Fabjan za pričetek seje. Ugotavljali bomo navzočnost v dvorani, zato vas vljudno prosim, da vstavite kartice! Ugotavljam, da je navzočih 49 poslank in poslancev. Tako je zbor sklepčen in lahko odloča. Na sejo smo povabili predstavnike vlade Republike Slovenije. Lepo jih pozdravljam. Današnje nadaljevanje 5. seje državnega zbora bomo pričeli z obravnavo prekinjene 5.č točke dnevnega reda, to je predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstveni dejavnosti. Nato bomo prešli na obravnavo preostalih točk po vrstnem redu dalje. Prehajamo torej na [[...]]Gospod Anderlič.
Sprašujem, kakšno je stališče sekretariata glede zakona o medijih. Vi niste še povedali. Pričakovali smo, da bodo do danes povedali, kaj menijo o uskladitvenem amandmaju, če je potreben ali ne. Prav bi bilo, da najprej to izvemo. Hvala.
Hvala lepa. Sporočilo službe je, da se gradivo še pripravlja in pregleduje, da je s predstavniki vlade dogovorjeno, da bo uskladitveni amandma pripravljen jutri v dopoldanskem delu in da bo lahko državni zbor o njem odločal. Takšno je sporočilo službe. Hvala lepa. Gospod Vizjak, izvolite.
Hvala lepa. Želel bi zgolj pojasnilo, kaj pomeni: po vrstnem redu dalje. Vi ste povedala, da bomo začeli s prekinjeno 5.č točko in po vrstnem redu dalje. Kaj to pomeni?
"Po vrstnem redu dalje" pomeni, da bomo nadaljevali v skladu s prečiščenim dnevnim redom, to je 5.č točka, torej, kot je najavljeno. Potem 5.e točka - predlog zakona o omejevalnih ukrepih. Nato 5.f: Predlog zakona o spremembi zakona o Triglavskem narodnem parku; 5.g: Predlog zakona o posebnih pravicah italijanske in madžarske narodne skupnosti napodročju vzgoje in izobraževanja, druga obravnava; 5.h: Predlog zakona o materialni dolžnosti, prva obravnava; 5.i: Predlog zakona o dopolnitvi zakona o žrtvi vojnega nasilja, prva obravnava. To so točke, ki so bile prenešene iz prejšnje seje. Potem točka6: Predlog poslovnika državnega zbora. Ta prečiščen dnevni red ste dobili na klop. V kolikor ni potrebno več drugih pojasnil, prehajamo na 5.Č TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZDRAVSTVENI DEJAVNOSTI, hitri postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina poslancev s prvopodpisanim Zmagom Jelinčičem. Želi predstavnik predlagateljev predloga zakona besedo? [[Ne.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Gospod Stanislav Brenčič, predsednik odbora, izvolite!
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Ta zakon ima glede procedure že nekoliko daljši rep. Prav je, da danes o njem razpravljamo in ga tudi najbrž da sprejmemo. Odbor Državnega zbora Republike Slovenije za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide kot matično delovno telo je na 1. redni seji dne, 12.1., in v nadaljevanju te seje 17.1. obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstveni dejavnosti, ki ga je državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo in sprejem po hitrem postopku predložila skupina poslancev, takrat še s prvopodpisanim dr Cukjatijem. Ker ni predstavnik predlagatelja nekako tudi državnemu zboru predstavil zakon, je prav, da povzamem tudi nekaj besed, ki jih je članom odbora predstavil predstavnik predlagatelja, gospod Zmago Jelinčič. Poslanec Zmago Jelinčič je v zvezi z uvodno predstavitvijo predloga zakona povedal, da je vložitev predlaganih sprememb in dopolnitev predloga zakona o zdravstveni dejavnosti posledica odločitve Ustavnega sodišča Republike Slovenije in osemletnega opozarjanja različnih strokovnih služb ministrstva za zdravstvo na nepravilnosti, ki se pojavljajo v posameznih zdravstvenih strokah. Opozoril je tudi na vse večjo deprofesionalizacijo nekaterih zdravstvenih strok ter na nekakovost, neodgovornost izvajalcev, razraščanje mazaštva in sive ekonomije. Glede vsebine predloga sprememb in dopolnitev pa je povedal, da predloženi predlog zakona ureja obvezno članstvo v zbornice in pravice zbornic za podeljevanje licenc za samostojno opravljanje dela članov. Le obvezno vključevanje v zbornice je lahko učinkovit mehanizem za zagotavljanje ustreznega in kakovostnega zdravstvenega varstva prebivalstva. Predlagatelj je tudi menil, da je primerna rešitev obvezno članstvo. Slednje se je kot primerno izkazalo že v primeru zdravniške zbornice. Predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve je poleg pismenega mnenja tudi ustno opozoril na pomanjkljivosti predloga zakona, tako na poslovniški ravni kot tudi z vidika pravno-sistemske in pravno-tehnične skladnosti. Vendar pa je tudi poudaril, da vloženi amandmaji s strani sopredlagatelja, poslanca, gospoda Zmaga Jelinčiča, in vlade Republike Slovenije skoraj v celoti sanirajo pomanjkljivosti, na katere je opozoril. Predstavnik vlade se bo ob obrazložitvi tega zakona prav gotovo predstavil državnemu zboru, glede na to, da koncept zakona, kot je predložen s strani predlagateljev, amandmaji vlade krepko spreminjajo oziroma ga postavljajo v neke vrste tudi drugačno pristopnost do razreševanja problemov. Potrebno pa je opozoriti, da je generalni direktor Zavoda za zdravstveno zavarovanje Republike Slovenije poudaril, da ustanovitev predlaganih zbornic ne more in ne sme pomeniti razparceliranja finančnih storitev kot celote. Smatral je, da vladni amandmaji v celoti razrešujejo neskladnost zakona o zdravstveni dejavnosti z odločbo ustavnega sodišča. Člani odbora so v dolgi in polemični razpravi razpravljali o celovitosti in o pomanjkljivostih, ki jih zakon o zdravstveni dejavnosti vsebuje. Predvsem pa so se strinjali, da je treba čim prej uskladiti zakon z odločbo ustavnega sodišča. Nekateri člani so menili, da imajo ustanavljanje, vzdrževanje in uzakonjenje zbornic državotvoren pomen, saj morajo biti v interesu države, in da vsak poklic prevzame tudi odgovornost za strokovnost in vzdrževanje reda v svojih vrstah, s čimer razbremeni državo. Glede obveznega članstva so nekateri člani menili, da je nujno potrebno, saj je zbornica brez obveznega članstva slaba in je le težko izvajati javna pooblastila, ki jih nanjo prenese vlada. V razpravi sta sodelovala tudi predsednika zbornice laboratorijske medicine in zbornice fizioterapevtov, ki sta podala svoje videnje in utemeljitev za ustanovitev zbornic posameznega zdravstvenega področja. V svoji vsebini sta tudi nasprotovala rešitvam, ki jih je skozi svoje amandmaje predstavila vlada. V nadaljevanju seje dne, 17.1., so se člani odbora opredeljevali do vloženih amandmajev. Vse amandmaje vlade k 1., 2. in 3. členu je odbor podprl, ni pa podprl amandmajev gospoda Zmaga Jelinčiča k 1. in 2. členu. Na amandma vlade pa je odbor oblikoval svoj amandma. V nadaljevanju procedure je vlada svoje prvotne amandmaje nadomestila z novimi. S tem je tudi evidentno, da so vsi amandmaji, ki so bili na prvi obravnavi na odboru in podprti s strani vlade, razen amandmaja k 3. členu, postali brezpredmetni. S tem tudi amandma odbora na amandma vlade. Glede na dodaten obseg vloženih amandmajev je odbor o njih ponovno razpravljal in se do njih opredeljeval na prvem nadaljevanju 5. izredne seje. S tem, da sta poleg vladnih amandmajev na odbor dodatne amandmaje vložila tudi gospod Zmago Jelinčič in skupina poslancev s prvo podpisano gospo Majdo Širca. Vlada Republike Slovenije je z dopisom z dne, 15.3.2001, umaknila vse amandmaje, ki jih je vložila k predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstveni dejavnosti - hitri postopek - z dne, 11.1.2001. Predstavnik vlade in minister za zdravstvo je v zvezi z novo vloženim amandmajem poudaril, da je želela vlada izenačiti položaj zbornic in strokovnih združenj ter natančneje določiti članstvo in pogoje za ustanovitev zbornic oziroma strokovnih združenj, kar tudi nalaga odločba ustavnega sodišča. Člani odbora so poleg vladnih amandmajev prejeli še amandma skupine poslancev s prvopodpisano Majdo Širca, za novi a1. člen in pa amandma poslanca Zmaga Jelinčiča k 1. členu za novi 1.a člen, s tem, da ta 1.a člen v bistvu vsebuje - da ga lahko monotehnično vključimo glede na vse dogajanje - drugačno tituliranje: da je to a1. člen. Takšen je tudi prikazan v pregledu amandmajev. Poslanec Zmago Jelinčič je z dopisom z dne, 21.3.2001, umaknil amandmaje k 1. členu za nov 1.a, 1.b, 1.c člen z dne, 12.1.2001. Na seji pa je umaknil še amandma k 1. členu za nov 1.č člen. Ob obravnavi posameznih amandmajev se je odbor - pri čemer upoštevaje razpravo ter dodatna pojasnila predstavnikov vlade - do amandmajev opredelil tako: Odbor je podprl amandmaje vlade k 1. členu za nove 1.a, 1.b, 1.c, 1.č, 1.d, 1.f, 1.g člen, amandma k 2. členu ter amandmaja za nove 2.a, 2.b in 2.c člen. Odbor se ni opredelil do amandmaja vlade k 3. členu, ker ga je z enako vsebino oziroma z isto vsebino že podprl na prvi obravnavi tega zakona na 1. redni seji. Odbor ni podprl amandmaja poslanca Zmaga Jelinčiča k 1. členu za novi 1.a oziroma - tako, kot je v pregledu - za a1. člen. Odbor je oblikoval še naslednje amandmaje kot amandmaje odbora na amandmaje vlade: amandma za novi a1 člen, amandma k 1. členu, amandma na amandma vlade za novi 1.c člen, amandma na amandma vlade za novi "g" člen. K 2. členu je odbor oblikoval dva amandmaja na amandma vlade za novi 2.a člen. K 2. členu je odbor podal amandma za novi 2.č člen. To pa je glede amandmajev tudi vse. Odbor je na podlagi sprejetih amandmajev in amandmajev na amandma vlade oblikoval sklep, ki glasi: "Odbor državnega zbora Republike Slovenije za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide predlaga državnemu zboru Republike Slovenije, da predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstveni dejavnosti obravnava in sprejme skupaj z amandmaji, ki jih odbor podpira, amandmaji odbora ter amandmaji na amandmaje vlade Republike Slovenije, ki jih je oblikoval odbor po hitrem postopku." Dolžan sem vam še dodatek ob pripravi pregleda amandmajev za 4. redno sejo državnega zbora. Pri obravnavi gradiva na 4. redni seji - je bil ta zakon preložen na 5 - je bilo ugotovljeno, da je odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide poleg amandmajev, navedenih v dodatnem poročilu, ki sem jih poprej navedel, oblikoval tudi amandma k 2. členu, ki je vsebovan v pregledu in ste ga dobili z dne, 11.4., vendar je izpadel iz dodatnega poročila. Poročilo našega odbora je nekoliko daljše. Potrebno je povedati, da je bila obravnava tega zakona nekoliko bolj turbolentna glede na to, da smo praktično prejemali in spreminjali amandmaje skozi, bi rekel - tri procedure. Pregled amandmaja je narejen pregledno. Pri amandmajih se bomo lahko ustavljali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik vlade? Izvolite, mag. Simon Vrhunec, državni sekretar na ministrstvu za zdravstvo.
Hvala, gospa podpredsednica, za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Dovolite mi, da najprej opravičim ministra, ki je član vladne delegacije v Parizu, in se danes ne more udeležiti seje zbora in prispevati k tej točki. V zadnjem času se je pojavilo več očitkov, da želi vlada ignorirati odločbo ustavnega sodišča, ki ugotavlja neskladnost zakona o zdravstveni dejavnosti, z ustavo. Naše posebno sporočilo je, da s tem, ko smo pristopili, resno pristopili, k pripravi amandmajev k vloženemu zakonu, da na ta način jasno kažemo, da odločbe ne želimo ignorirati. Želimo pa konsistentne spremembe zakona o zdravstveni dejavnosti. Odločba Ustavnega sodišča pravi, da je zakon o zdravstveni dejavnosti v neskladju z Ustavo, v kolikor predvideva ustanovitev zbornic, ne določa pa kriterijev in postopka za ustanovitev teh zbornic. Predlagane spremembe v tistem delu, ko opredeljujejo šest točno določenih zbornic in obvezno članstvo v teh zbornicah, presegajo odločbo Ustavnega sodišča, hkrati pa so nedorečene v smislu določanja kriterijev in postopka za ustanovitev teh zbornic. V delu, ko pa spremembe govorijo o specialistični ambulantni dejavnosti, pa so nesprejemljive s sistemskega vidika. Mi imamo definicijo Svetovne zdravstvene organizacije, ki ambulantno dejavnost definira kot dejavnost, ki jo opravlja zdravnik oziroma zdravstveni sodelavec, ampak v prisotnosti zdravnika pri bolniku. V zvezi s predlaganimi spremembami zakona o zdravstveni dejavnosti smo se dali podučiti, kako je ta sistem urejen v drugih državah: v zahodnoevropskih, v državah članicah Evropske unije. Glede na to in glede na očitke, ki sem jih prej navedel, je vlada predlagala amandmaje k zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstveni dejavnosti, s katerimi natančneje usklajuje sam zakon z odločbo Ustavnega sodišča. Hkrati usklajuje tudi ostale nedorečenosti zakona s samimi spremembami, s predlaganimi spremembami. Amandmaji vlade poleg zbornic uvajajo tudi strokovna združenja, ki so prav tako lahko nosilec neke dejavnosti, predvidene za zbornico oziroma nosilec nekih aktivnostih. Hkrati ta združenja predstavljajo tudi določen vrh stroke posamezne poklicne skupine. Postopek ustanovitve in kriterij za ustanovitev, amandmaji vežejo na zakon o društvih in tako ustanovljene zbornice in združenja jasno opredeljujejo kot osebe zasebnega prava. Hkrati amandmaji definirajo kriterije, jasne kriterije, na podlagi katerih lahko neka zbornica oziroma strokovno združenje kandidira oziroma je upravičeno do opravljanja javnih pooblastil. Amandmaji vlade tudi natančno definirajo odgovornost ministrstva za zdravje za opravljanje strokovnih nadzorov, s svetovanjem, dokler niso ta pooblastila prenesena na neke druge pravne osebe oziroma dokler niso dodeljena drugim pravnim osebam. Vlada izkorišča priložnost spreminjanja zakona tudi za spremembo nekaterih drugih členov, ki urejajo predvsem področje delovanja razširjenih strokovnih kolegijev in zdravstvenega sveta. Tako razširjeni strokovni kolegiji postajajo najvišji strokovni organ za posamezno področje, zdravstveni svet pa najvišji usklajevalni organ med posameznimi področji. Na ta način podeljujemo razširjenim strokovnim kolegijem in razširjenemu zdravstvenemu svetu novi smisel in nov zagon. Sistem odločanja in določanja zdravstvene politike pa postaja transparentnejši. To so bistvene spremembe, vsebina bistvenih sprememb, o katerih govorijo amandmaji vlade. Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Predlagam, da podprete predlagane vladne amandmaje v celoti in tudi tiste amandmaje matičnega odbora, ki jih podpira vlada. Hvala.
Hvala lepa! Besedo imajo predstavniki poslanskih skupin. V imenu poslanske skupine Nove Slovenije, gospod Janez Drobnič, izvolite
Dober dan! Spoštovane kolegice in kolegi ter predstavniki vlade! Zakon o zdravstveni dejavnosti, kot se ga predlaga, je potrebno sprejeti. Vprašanje pa je, ali takšnega, kot je napisan, kot je pripravljen. Nova Slovenija ima naslednje mnenje v zvezi z besedilom. Strinjamo se, da je potrebno urediti postopek ustanavljanja zbornic. Problem je v besedilu, ker je nadzorna funkcija glede zbornic nejasno oziroma slabo opredeljena. Od tistega osnovnega besedila je bore malo ostalo. O tem, pa tudi o tem, kako je besedilo nastajalo, je povedal tudi predsednik matičnega delovnega telesa. Pri vsem tem je v določeni meri imela svoje mesto tudi vlada, ki je z dokaj različnimi in nasprotujočimi amandmaji poskušala urediti razmeroma zahtevno zakonsko besedilo. Zakaj zahtevno zakonsko besedilo? Zato, ker zakon o zdravstveni dejavnosti - temeljni, ki ga imamo - za sodobne čase ni ustrezen in ga je potrebno spremeniti. Nova Slovenija se zavzema za svobodno združevanje združenj oziroma izvajalcev. Pri tem mora biti nadzorna funkcija državna, javna pooblastila pa jasna, da se ne bomo znašli v takšnem položaju - kot smo se pri nadzoru mesa, kjer nas je Evropska skupnost opozorila, da samo nadzor ni dovolj, temveč da mora biti jasna tudi odgovornost. Vnesena je določena zmeda med zbornicami in strokovnimi združenji, in zakonska podlaga za njihovo ustanavljanje. Tako imamo za ustanavljanje po eni strani zakon o zdravstveni dejavnosti, po drugi strani pa zakon o društvih. Pestro! Pri čemer ni postavljenih nobenih prioritet. Torej, potrebno je sprejeti ta zakon. Glede funkcije zbornic se Nova Slovenija zavzema, da je potrebno spodbujati, da se zbornice ali pa strokovna združenja - če bomo že imeli takšen naslov - da se njihovo delovanje podpre predvsem izobraževanja, certifikatov in opravljanja strokovne vloge, ki jo mora in ki jo lahko izvajajo. Glede na navedeno, Nova Slovenija ob sprejemu tega zakona predlaga sklep, da v roku šestih mesecev vlada pripravi novo besedilo zakona o zdravstveni dejavnosti, ki bo uredilo sedanji nered, prilagodilo dejavnosti razvoja zdravstva konkurenčnosti storitev in nadzoru izvajalcev. Sklep vam bomo posredovali v pisni obliki. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine SLS SKD Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Stanislav Brenčič. Izvolite!
Hvala lepa, gospa podpredsednica, še enkrat! Poslanska skupina SLS + SKD Slovenske ljudske stranke bo zakon prav gotovo podprla. Že iz razloga, da je zakonodajalec, to je državni zbor, v vsakem primeru dolžan na osnovi ugotovitve ustavnega sodišča - da je določena vsebina v neskladju ali pomanjkljiva ali sporna znotraj zakona z ustavo ali da je zakon glede na možnost izvajanja pomanjkljiv - to pomanjkljivost odpraviti. Pri tem zakonu, zakonu o zdravstveni dejavnosti, je ustavnosodišče ugotovilo, da zakon kot takšen daje možnost ustanavljanja zbornic posameznega zdravstvenega področja, ne daje pa kriterijev in pogojev. Zaradi tega se zakon kot takšen v tem določilu ni mogel izvajati in je bil zakon z določeno pravno praznino. S predlogom tega zakona in predvsem z amandmaji vlade in odbora pa se ugotovljena pravna praznina odpravlja. V poslanski skupini menimo, da je potrebno sedanjo zbornično organiziranost celotnega sistema zdravstvene dejavnosti - vključno z dodatno možnostjo, ki jo ta zakon, ta novela sedaj daje - dodobra proučiti in izpostaviti na novo. Obstaja namreč zelo realna možnost, da se s takšnim načinom zborničnega sistema, s parcialnimi pooblastili, ki zadevajo posamezno interesno zdravstveno področje, lahko krepkonačne nujno usklajen sistem delovanja znotraj celotnega sistema zdravstvene dejavnosti. Na to je bilo tudi že opozorjeno, tudi s strani tako vlade kot nekaterih razpravljavcev na matičnem odboru, ki je ta zakon pripravljala za plenarno odločanje. Zakon o zdravstveni dejavnosti pa je potrebno tudi še zaradi vrsto drugih pomanjkljivosti čimprej dodobra proučiti in krovno preurediti. Zato pričakujemo, da bo glede na realnost te trditve ministrstvo za zdravstvo k temu projektu pristopilo čimprej. Moram poudariti, da smo zadovoljni, da je ministrstvo za zdravstvo tudi pri obravnavi tega zakona - ki je bil seveda v izhodišču celo nekako tempiran, da ga kot takšnega ne sprejmemo - pristopilo pozitivno. Na ta način v tem zakonu razrešujemo vsaj tisti nujni del, ki ga tako rekoč narekuje ustavno sodišče. Kot že rečeno, poslanska skupina bo zakon, kot celota, podprla. Podprla bo tudi vse amandmaje, katerim daje odbor podporo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije bo predstavil gospod France Cukjati. Izvolite!
Spoštovani! Načelo subsidiarnosti govori, da kar lahko narediš na nižji ravni, se ne muči z višjo ravnijo. V zdravstvu in pri obvladovanju poklicev je tako, da imajo zbornice svoj pomen. Ne le, da se naredi red v posamezni poklicni skupini, da se zagotavlja tudi stalno strokovno izpopolnjevanje, da se pravzaprav izvede in upošteva delitev dela, register delavcev in podobno. Ampak tudi, da se razbremeni država vseh tistih neprijetnih stvari, kot so nadzori in podobne stvari. No, tukaj je bila že davno pobuda teh poklicev - ki nimajo obvezno članstvo v svoji zbornici, in so lahko ustanovili zbornico kot prostovoljno združenje, pa postane njihovo članstvo obvezno - da pridobijo javna pooblastila in da sami naredijo red v svojih vrstah. Te volje država do sedaj ni pokazala. To je sicer težje razumljivo, vendar tako je. Tudi vlada suvereno odloča, ali tem zbornicam da ali ne da javna pooblastila. Zbornica, v kateri ni obveznega članstva, je na nek način nesmiselna, obglavljena, invalidizirana in ne more opravljati pomembnih funkcij. Če pa izhajamo iz dejstva - da je članstvo v zbornicah prostovoljno, da država da ali ne da javna pooblastila in da moramo na zahtevo ustavnega sodišča določiti pogoje, pod katerimi te zbornice delujejo in živijo - potem se pojavljajo nesmisli, ki izhajajo iz amandmiranega besedila, kot ga predlaga vlada. Gre za naslednje nesmisle. V kolikor bomo sprejeli vladno verzijo zakona, potem bo prišlo do naslednjih pomanjkljivosti. Vladno besedilo namreč ne definira poklicne skupine in poklicnih skupin ter dopušča ustanavljanje neomejenega števila zbornic - tudi po več zbornic v posamezni poljubno ozki poklicni skupini. V skladu s predlaganim besedilom se lahko zgodi, da bodo, recimo, fizioterapevti v Celju ustanovili svojo zbornico. Imeli bomo, ne eno fizioterapevtsko zbornico, ampak deset slovenskih - trije fizioterapevti bodo že lahko ustanovili svojo zbornico. Ne vem, če ima smisel govoriti o takih zbornicah in razmišljati o eventualnem prenosu pooblastil na tako zbornico. Vladno besedilo, tudi v okviru posamezne poklicne skupine, omogoča podeljevanje javnih pooblastil tako društvu kot zbornici ali obema hkrati. To vnaša zmedo na področje javnih pooblastil, kot so nadzor, izdajanje mnenj in podobno. Že sedaj smo imeli primere, ko je, recimo, fizioterapevt želel zasebno dejavnost. Po zakonu je moral pridobiti, predložiti mnenje zbornice, ministrstvo pa je priznalo tudi mnenje, ki ga je izdalo društvo. Imeli smo primere, ko je društvo izdalo pozitivno mnenje, zbornica pa negativno mnenje. Bilo je pravzaprav smešno. Namreč, tako se ne dela z nekim poklicem, s poklicem, ki bi ga želeli nekako postaviti na tisti rang, da bo sam sebe obvladoval. Zato predlagamo, naknadno z amandmaji, da vsaka poklicna skupina lahko ustanovi le eno zbornico, ki so naštete v amandmiranem 87. členu. Menim, da bi bilo to smotrno podpreti. Imamo eno fizioterapevtsko zbornico, eno zbornico nege in podobno. Če je zbornica ustanovljena z vsemi tistimi kriteriji, ki se zahtevajo in kot jih predlaga vlada za prenos pooblastil, potem naj se ve, da če taka zbornica obstaja, potem ima tista zbornica pooblastila in ne tudi ob njej tudi še neko društvo ali podobno. Mislim, da bi se tem neprijetnostim, do katerih lahko pride, če se sprejme v celoti vladno besedilo, lahko izognili s sprejemom naših amandmajev. Hvala.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Združene liste socialdemokratov bo predstavila gospa Silva Črnugelj.
Hvala. Spoštovana predsedujoča, spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Prav lepo pozdravljen predstavnik vlade, državni sekretar Simon Vrhunec. Tudi v poslanski skupini Združene liste socialdemokratov podpiramo dosežene pomembne spremembe in dopolnitve zakona o zdravstveni dejavnosti, ki so posledica - kot so že uvodoma povedali moji predhodniki - uskladitve z odločbo Ustavnega sodišča ter zelo izčrpne in poglobljene razprave na matičnem odboru za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide. Ob uskladitvi tega zakona so predlagane vladne, pa tudi nekatere druge uskladitve, ki so bile nujno potrebne zaradi zahtev vsakdanje prakse. Poslanci združene liste smo ugotovili, da kljub uskladitvi z odločbo Ustavnega sodišča sam zakon ni ravno v celoti in zadovoljivo uredil statusa že obstoječih zbornic, kot so: Zbornica fizioterapevtov Slovenije, Zbornica zdravstvene nege Slovenije, zbornica delavcev, terapevtov in tako naprej. To se pravi, vseh že obstoječih in registriranih zbornic. Del dilem in odprtih vprašanj je ostal še vedno nerazrešen, zlasti v primerih podelitve javnih pooblastil v segmentu postopkovnosti. Poslanska skupina združene liste se zaveda, da je vprašanje zbornic v slovenski zakonodaji rešeno zelo različno, saj so se v minulih letih te zbornice, ustanavljale spontano ob spreminjanju in sprejemanju področnih zakonodaj za posamične dejavnosti, kot so lekarniška zbornica, medicinska, kmetijska in tako dalje. Zato so tudi nastale tako velike razlike, ki se kažejo v pristojnostih in načinu delovanja že obstoječih zbornic, strokovnih združenj, zlasti v njihovem statusu. Poslanska skupina združene liste iskreno pričakuje, da bo krovni zakon o zbornicah vendarle uredil, poenotil in dal na skupni imenovalec vse do sedaj ustanovljene zbornice ter da bo diktiral nekatere skupne normativne rešitve in izenačitve. Poslanska skupina združene liste pričakuje, da bo le-ta natančneje določil pristojnosti in pravice članstva, poenotil način nadzora, uskladil vsa dosedanja javna pooblastila in vse, kar je potrebno ob registriranju javnih pooblastil, zlasti pri segmentu kriterijev. Poslanska skupina združene liste bo predlagane spremembe in dopolnitve zakona o spremembah in dopolnitvah zdravstvene dejavnosti skupaj z amandmaji vlade in odbora podprla. Hvala lepa.
Ker so predstavniki poslanskih skupin, ki so to želeli, predstavili svoja mnenja, dajem besedo poslankam in poslancem. Pisnih prijav k razpravi ni bilo. Zato je razprava poslanca, ki se bo priglasil k besedi, zdaj omejena na 5 minut. Želi kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo in odločanje o posameznih členih predloga zakona. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne, 18.4.2001. V razpravo in odločanje najprej dajem dva amandmaja, ki sta na prvi strani pregleda, in sicer za novi a1 člen. Pod ena je amandma odbora za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide, z opombo - identična amandmaja sta. Pod dva je amandma, katerega predlagatelj je skupina poslancev, s prvopodpisano gospo Majdo Širca. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje, in sicer najprej glasujemo o amandmaju, katerega predlagatelj je odbor. Glasujemo! Ob pričetku glasovanja ugotavljam, da je državni zbor nesklepčen, zato prosim kolegice in kolege poslance, ki so zapustili dvorano, da se nam pridružijo, da bomo lahko veljavno odločali. Navzočnost v skladu z določili poslovnika ugotavljam drugič. Navzočih je 44 poslank in poslancev, kar pomeni, da je ob drugem ugotavljanju navzočnosti ugotovljeno, da je državni zbor nesklepčen in ne more veljavno odločati. V skladu s poslovnikom prekinjam sejo za 10 minut, kjer bomo tretjič ugotavljali nesklepčnost. Opozarjam poslanske skupine, da bo ob tretjem ugotavljanju poslanska skupina, ki ne bo zagotovila tretjine svojih poslancev in torej sklepčnosti, finančno kaznovana. Nadaljujemo z delom ob 11.02 uri. Hvala lepa.
Spoštovani! Po 10-minutni prekinitvi tretjič ugotavljamo navzočnost. Vljudno prosim, spoštovane poslanke in spoštovane poslance, da vstavijo kartice in [[...]]Ugotavljamo navzočnost! Navzočih je 49 poslank in poslancev. Državni zbor je sklepčen in lahko veljavno odloča. Končali smo z razpravo o dveh amandmajih za novi a1 člen na prvi strani pregleda amandmaja. Zato prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o amandmaju pod ena, katerega predlagatelj je odbor. Glasujemo! Navzočih je 49 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 13. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Ker je v enakem besedilu, kot v amandmaju pod dva, o tem ne bomo ponovno glasovali. Prehajamo na drugo stran pregleda. V razpravo in odločanje dajem amandma za novi a1 člen, čigar predlagatelj je Zmago Jelinčič. Vlada in matično delovno telo amandmaja ne podpirata. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na [[...]]Gospod Vrhunec, izvolite!
Zahvaljujem se za besedo. Želel bi poudariti - sicer sem že v svojem uvodnem nastopu poudaril - ta amandma se nanaša na opravljanje zdravstvene dejavnosti. Tukaj bi vas opozoril na to, da definicija svetovne zdravstvene organizacije še enkrat definira ambulantno dejavnost kot dejavnost, ki jo opravlja zdravnik in ne zdravstveni sodelavci samostojno. Zdravstveni sodelavci samo ob prisotnosti zdravnika. Torej, ta amandma ne bi bil v skladu s priporočili svetovne zdravstvene organizacije. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na glasovanje, in sicer o amandmaju pod zaporedno številko tri vašega pregleda. Glasujemo! Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 5, proti 40. [[Za je glasovalo 5.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju, ki se nahaja pod zaporedno številko štiri pregleda. To je amandma k 1. členu zakona, katerega predlagatelj je odbor. Vlada amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo! Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 4 sprejet. Člen je tako v celoti spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o treh amandmajih na osnovni amandma, ki se nahaja pod zaporedno št. 8 pregleda. Pod 5, 6 in 7 pa so amandmaji na amandma vlade. Pod 5 je amandma na amandma vlade k novemu 1.c členu, katerega predlagatelj je odbor. Vlada ga podpira. Pod 6 je amandma na amandma vlade k novemu 1.e členu, katerega predlagatelj je France Cukjati. Vlada in matično delovno telo se nista opredelila. Pod 7 je amandma na amandma vlade k novemu 1.g členu, katerega predlagatelj je odbor. Vlada amandma podpira. Pod 8 so osnovni amandmaji, osnovni amandma za novi 1a, 1b, 1c, 1č, 1d, 1e, 1f in 1g člen, katerega predlagatelj je Vlada Republike Slovenije. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Gospod Vrhunec, izvolite.
Hvala. Vlada, kot je ugotovljeno, podpira amandmaje pod zaporednimi številkami 5, 7 in 8. Vseeno bi želel polemizirati, mogoče z dr. Cukjatijem, v zvezi z amandmajem številka 6. Vlada tu ne meša pooblastil med zbornico in združenjem. Ampak vztraja na tem, da se dopusti možnost, da neka javna pooblastila prevzame ali zbornica, ali združenje, glede na to, če izpolnjuje kriterije - ti so v naslednjih členih jasno opredeljeni - kdaj lahko pridobi ta pooblastila. Ne gre za neko apriorno mešanje, temveč za to, da imajo možnost eni ali drugi. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Anderlič, izvolite!
Mislim, da predstavnik vlade nima prav, kajti do sedaj nobeno strokovno združenje na tak način, kot ga oni pojmujejo, nima javnih pooblastil. Mislim, da ima gospod Cukjati v tem primeru prav. Strinjam se z njim in z amandmajem na amandma pod točko 6 k novemu 1e členu in ga bom zato tudi podprl. V Sloveniji je vsaj osem zbornic. Veste, kako so urejene te pristojnosti. Nikjer ne gre za nobeno strokovno združenje, organizirano na način društev in podobno.
Hvala lepa. Gospod Vrhunec, izvolite.
Samo odgovor. Seveda smo se dali podučiti, kako taki sistemi izgledajo drugje. Nikjer ni neomogočena možnost, da se določena javna pooblastila dodelijo tudi strokovnim združenjem. Tudi pri nas v zvezi s tem ni nekih zadržkov. V načelu ne podpiramo tega amandmaja na tak način, kot je napisan. Verjamem pa, da bi se s tistim kar je prej gospa Črnugelj predlagala, da bi se z nekim krovnim zakonom po zbornicah, te stvari mogoče bolj natančno opredelile. V bistvu ta sistem, kdaj se kakšna javna pooblastila prenašajo.
Hvala lepa. Gospod Anderlič, izvolite!
Ja. V tem stališču sedaj je pa bil napredek. To pa je res, ker ste sedaj uporabili termin: "Nikjer ni onemogočeno." Prej ste pa govorili o tem, kako je urejeno. In zares, nikjer ni tako urejeno. Jaz verjamem, da je po ustavi pač res tako. Prav je tako, da kar ni prepovedano, je dovoljeno. Samo, za take stvari verjetno mora biti nekje z nekimi predpisi urejeno. Mislim pa, da je zares skrajni čas, da bi dobili krovni zakon ali pa nek zakon, ki bi urejal vse zbornice. Ampak ob tem, ko jih imamo [[gospodarsko zbornico, notarsko zbornico, kmetijsko-gozdarsko zbornico, zdravniško zbornico, ki ima poseben status itn.]] , potem bi ta dilema obrtno itn., ki imajo nek status - seveda s svojimi zakoni urejeno - je seveda tudi v tem zakonu kakorkoli lahko urejeno in ni v nasprotju s tistim, kar je praksa v Sloveniji.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče [[...]]Gospod Gasparini, izvolite!
[[...]] [[Ni vključen.]] [[...]]besedna zveza, da je strokovno združenje v tem besedilu, če ni pristojne zbornice. Mislim, da je tu notri že o amandmaju vlade. Tega ni treba dvakrat povedati. Mislim, če nekdo pove tako, kot govori en člen: "izvaja pristojna zbornica ali strokovno združenje," pomeni: "če ni zbornice." Razumljivo je, če ni zbornice, potem lahko to izvaja tudi strokovno združenje. Mislim, da je vaš amandma, gospod Cukjati, že vsebovan v amandmaju.
Hvala lepa. Gospod Avšič, izvolite! Gospod Gasparini, se lahko izključite?
Okrog teh dilem pri različnih zbornicah, kot so kakršnokoli zbornico že obravnavali in se o njej pogovarjali. V naši državi je uveljavljen koncept, da imamo zbornice z obveznim članstvom. Tu ni nobene dileme, da lahko država prenaša pooblastila na zbornice, kjer so vsi, ki ali opravljajo neko dejavnost ali so odgovorni na določenem področju, obvezni člani. Kot taki imajo tudi prenesene pristojnosti. Spomnite se v prejšnjem mandatu kmetijske zbornice in podobnih zgodb. Če bi bila združenja, strokovna, tudi zasnovana na obveznem članstvu, potem verjetno ne bi bilo spornoprenašati državnih pooblastil na tovrstna združenja. Če pa so združenja prostovoljna - tako kot jih mi obravnavamo - in imamo lahko tudi na določenem področju več združenj, ker so združenja povezave društev, potem je pa verjetno zelo sporno prenašati državna pooblastila na združenja, ki so lahko "at hock" organizacije. Zaenkrat, ko velja članstvo v zbornici kot obvezno, mislim, da združenja pri tem nimajo, kaj iskati. Hvala lepa!
Hvala lepa! Gospod Brenčič, izvolite!
Hvala lepa. Opozoril bi na sledeče. Osnovni sistem zdravstvene dejavnosti mora biti kot celota konsistenten in usklajen med posameznimi zdravstvenimi področji. Celoten sistem zdravstvene dejavnosti pa ne predstavljajo samo področja, kot so sedaj že ustanovljene zbornice. Pristop vlade - dokler ne pride do krovne opredelitve v zakonu, ki bo krovno spreminjal tudi zbornični sistem - je po mojem, pozitiven. Pozitiven! To niso zbornice - kot bi rekel, da je to gospodarsko-obrtna, kmetijsko-gozdarska zbornica - to so področne zbornice. Sistem normalne zbornične organiziranosti je v sistemu neke zbornice. Znotraj tega izstopajo strokovna ali zainteresirana področja, ki se vklapljajo notri zato, da ostane sistem konsistenten. Podpiram pristop vlade. Vem pa, da je v spremembi zakona sistem zborničnega organiziranja potrebno proučiti in ga krepko postaviti v neko drugačno vsebino, torej bolj dorečeno vsebino. Ampak zaenkrat - mislim - da je to najbolje rešeno.
Hvala lepa! Gospod Cukjati, izvolite!
Pri vprašanju zdravstva in zbornice gre za nekaj drugega kot pri vprašanju gospodarstva ali kmetijstva. Gre za zaščito pacienta. Samo primer laboratorijev. Odkar ni institucije, ki bi nadzirala laboratorijsko dejavnost s kvaliteto laboratorijskih preiskav, ki bi verificirala in primerjala te rezultate, se pojavljajo neprijetnosti. Nekateri laboratorijski izvidi niso več verodostojni oziroma imajo tako slabo kvaliteto, da se niso primerni za podlagokvalitetnih terapij. To so pomembne stvari! Če bi hoteli konsistentno in v skladu z javnimi interesi urediti primer laboratorijev, potem bi v zakonu sprejeli obvezno članstvo vseh laboratorijev v laboratorijski zbornici. Ena zbornica, obvezno članstvo, javna pooblastila za nadzor, za določanje in verifikacijo ter spremljanje določenih standardov in podobno. Te volje ta država doslej ni pokazala. To je velika pomanjkljivost! Sedaj imamo proste zbornice, prosta ustanavljanja in prosto zbiranje. Sedaj bomo pa vnesli še dodatno neko anarhijo, pri kateri se bodo lahko javna pooblastila dajala raznim društvom in različnim pravnim subjektom. To, kar vlada predlaga, je dodatna anarhija na tem področju. Naš predlog je bil, da bi anarhijo nekoliko ublažili in ne odpravili, ker je ne moremo. Dokler vlada ne bo pristala na idejo obveznega članstva in na določena pravila igre, toliko časa se tega ne bo dalo rešiti. Predlog, ki ga navajamo, pa je, da se vendarle definira, da zbornica dobi javna pooblastila, in samo zbornica, če izpolnjuje te pogoje. Ne tudi paralelno društvo, ki pokriva isto področje. To pomeni, če se nek ceh vendarle tako samoorganizira, da ga je zadosti tako po kadru, številčno, kot po svojih strokovnih kvalitetah, potem naj bi mu ministrstvo dodelilo javna pooblastila. Menim, da je to ublažitev anarhije, ki je. Vsekakor pa je od državnega zbora odvisno, kaj bo podprl. Hvala.
Hvala lepa! Repliko na izvajanje gospoda Cukjatija ima gospod Gasparini. Izvolite!
Hvala lepa! No, najprej glede anarhije! Če vi predlagate pet, šest zbornic, potem je - čeprav ste rekli zdaj na koncu, pač, da je to malo ublažitev - je tudi anarhija. Torej, ne govoriti, da bodo združenja zdaj naredila "ne vem kakšno anarhijo" zaradi tega, ker morajo določene pogoje izpolnjevati, torej da bi lahko dobili ta splošna pooblastila. Gospod Cukjati, nekaj drugega sem vam hotel replicirati! Kako lahko trdite kot zdravnik, da so laboratorijski izvidi neverodostojni? Mislim, da to ni prav - da ne rečem česa drugega! Hvala.
Hvala lepa! Replika, gospod Cukjati.
Moram se odzvati na to repliko. Od leta 1992 nimamo nobene institucije, ki bi verificirala podatke. Dobro veste, da so prej slepe teste delali redno. Skorajda deset let se teh slepih testov ne dela več. Slepi test pomeni, da je dobil katerikoli laboratorij - recimo v Spodnjem Kašlju, vzorec, moral je narediti izvide in jih poslati nekomu, ki je za to zadolžen. Potem dobi naprej dovoljenje za nadaljnje delo. Menim, da bi - ponovno poudarjam - resen pristop z nekim obveznim članstvom v taki zbornici, kjer ne bi bili člani samo laboranti - ampak podobno, kot je v lekarniški zbornici tudi institucije, tudi laboratorij kot pravna oseba in podobno. Le tako bi bil možen resničen strokovni nadzor, ki ga potrebujemo. To priznamo.
Hvala lepa! Replika?
Oprostite, samo to. Ti slepi testi se delajo tudi danes. Veste, da transfuzijske postaje po celi Sloveniji pošiljajo slepe teste, laboratorijske, v Holandijo. Če ne veste, vam povem zdaj.
Hvala lepa! Gospod Vrhunec.
Če smem še toliko dodati. Stanje le ni tako neurejeno. S tem, ko nekdo dobi koncesijo za opravljanje zdravstvene dejavnosti - jasno, da je bil preverjen iz večih naslovov, iz naslova ministrstva, iz naslova zdravstvene zavarovalnice in tako naprej. Jasno je tudi oziroma še enkrat poudarjam! Mi smo s temzakonom v naslednjih členih opredelili, odločno odgovornost ministrstva za opravljanje strokovnih nadzorov s svetovanjem, kadar to pooblastilo ni preneseno na neko drugo pravno osebo. Ponovno bi opozoril tudi na tisti člen, ki opredeljuje strokovne nadzore s svetovanjem, ki vsakega, ki je nosilec te dejavnosti zavezuje, da opravlja strokovni nadzor skupaj s klinikami, kliničnimi instituti in tako naprej. S tem, da v tem konkretnem amandmaju tukaj sploh ni govora o tem vprašanju, ampak je govora samo o vprašanju, kakšno je razmerje med zbornico in podeljevanjem koncesije oziroma javnega pooblastila zbornici ali strokovnemu združenju. Mi še enkrat poudarjam, želimo postaviti zbornico in strokovno združenje na isti nivo. Naš argument je ta, da je v strokovnem združenju marsikdaj opredeljeno že oziroma da se pojavlja vrh stroke neke poklicne skupine. Absolutno pa dopuščamo možnost tudi, da je ta vrh organiziran znotraj zbornice po kriterijih, ki smo jih zapisali: kdaj podeljujemo javno pooblastilo, kdaj prenašamo javno pooblastilo. Po teh kriterijih se pa pokaže, kdo je bolj upravičen do tega javnega pooblastila, ali zbornica ali strokovno združenje. V imenu vlade še enkrat predlagam, da tega amandmaja ne podprete v tej obliki.
Hvala lepa! Gospod Beuermann.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Jaz se sicer nisem imel namena oglašati, ampak moram reči, da sem v veliki dilemi v tem trenutku. Dva zdravnika pač tukaj govorita popolnoma diametralno nasprotne stvari. Ko sem poslušal državnega sekretarja, pa tudi nisem dobil ravno odgovora na to, ali navedbe dr. Cukjatija držijo ali ne držijo. Tako, da bi jaz resnično prosil, da dobimo verodostojen odgovor na to vprašanje. Hvala lepa!
Hvala lepa. Gospod Vrhunec, izvolite.
Na neki način nisem razumel, gospod Beuermann, na katero vprašanje mislite, da bi želeli odgovor. Se opravičujem.
Gospod Beuermann.
Poglejte, gre za tisto izjavo dr. Cukjatija, ko govori o tem, da se ne delajo slepi testi oziroma, da so stvari v laboratorijih zelo neurejene. Ker če je to res, potem je to grozljivo. Mislim, da bi moral predstavnik vlade zelo jasno povedati, ali to drži ali ne drži. Hvala!
Hvala lepa. Gospod Vrhunec.
Jasno sem odgovoril, da zadeve niso tako neurejene. Preveri se tistega, kateremu se dodeli koncesija. Res pa je, da do sedaj - do sprejemanja tega zakona oziroma teh amandmajev, vladnih - pa ni bila jasno opredeljena odgovornost za opravljanje strokovnega nadzora s svetovanjem takrat, ko ni organizirane pristojne zbornice. Še enkrat poudarjam: z našimi amandmaji jasno definiramo odgovornost ministrstva za zdravje za opravljanje te funkcije. Jasno jo opredeljujemo tukaj notri. V kasnejši fazi bomo naleteli na ta amandma, na poseben člen, ki to nalogo dodeljuje ministrstvu. Se ne izogibamo temu.
Hvala lepa! Gospod Cukjati, izvolite!
Očitno si je treba vzeti eno minuto več za pojasnitev slepih vzorcev. Moram reči, da resnično po letu 1992 se to več ne opravlja redno, obvezno, kot je bilo nekoč uvedeno, pa potem opuščeno. Slepi vzorci se prostovoljno delajo, kdor ima pač toliko zavesti, da kontrolira svoje izvide. Moram pa reči, da so sodobnejše aparature tudi sedaj tako servisirane, da proizvajalec sam omogoča testiranje aparatov. Sodobna laboratorijska oprema je bolj varna, kot je bila nekoč. Tako, da ni toliko strahu. Gre za naslednje. Ni sistema licenciranja, podaljševanja licenc - kot imajo, recimo, nekateri drugi poklici - ki bi bilo vezano na slepe teste, na preverjanje kvalitete rezultatov in podobno. Tega sistema ni. Jaz dvomim, da bo ministrstvo samo ali s pomočjo nekega društva uspelo nek tak sistem uvesti na primeru laboratorijske medicine - dvomim. Ne poznam primera v svetu, da bi lahko vladna institucija to sama naredila. Lahko naredi samo preko sistema zbornic in javnih pooblastil. Vendar tukaj tega ne bomo rešili, ker tega predloga ne bomo sprejeli, ga niti ni notri, da bi bilo obvezno članstvo. Vsi amandmaji in vladne verzije gredo v smeri prostovoljnega članstva. Je pač takšen predlog, da je pravzaprav vseena figa, kaj sprejmemo.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Glasovali bomo najprej o amandmaju pod zaporedno številko pet na drugi strani pregleda amandmajev. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 29, proti 9. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko pet sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko šest. Glasujemo! Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 11, proti 27. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da amandma pod zaporedno številko šest ni bil sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko sedem. Glasujemo! Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 7 sprejet. Prehajamo še na glasovanje o osnovnem amandmaju pod zaporedno številko 8. Glasujemo! Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 28, proti 9. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Ker smo sprejeli ta amandma, je glasovanje o amandmaju pod točko 9 in o amandmaju na amandma vlade k novemu 2.a členu pod točko 6 brezpredmetno. Prehajamo na razpravo in odločanje o štirih amandmajih k 2. členu. In sicer, pod 1 je amandma, katerega predlagatelj je France Cukjati, z opombo, da v kolikor je ta amandma sprejet, je glasovanje o amandmaju pod točko 2, 3 in 4 brezpredmetno. Pod 2 se nahaja amandma odbora, ki ga vlada podpira z isto opombo, da v kolikor je sprejet ta amandma, je glasovanje o amandmaju pod točko 3 in 4 brezpredmetno. Pod 3 je amandma vlade, pod 4 pa amandma, katerega predlagatelj je Zmago Jelinčič. Vlada amandmaja ne podpira, matično delovno telo pa se ni opredelilo, ker je glede na amandma odbora pod točko 2 postal brezpredmeten. V razpravo dajem torej amandmaje k 2. členu pod 1, 2, 3 in 4. Želi kdo razpravljati? Gospod Cukjati, izvolite!
Tukaj je tudi podoben predlog za ublažitev neurejenosti. Zakon o zdravstveni dejavnosti govori, da se drugi poklici lahko prostovoljno združujejo v zbornice. Nikjer pa ni navedeno, kakšne zbornice. Teh poklicev je zelo veliko. Tudi možnosti, ki jih daje zakon, je neizmerno. Mislim, da če govorimo o zbornicah, ne smemo misliti na društva, ker se resnično lahko združujejo kdorkoli, kadarkoli, kjerkoli. Če že govorimo o zbornicah, bi vsaj navedli tipične poklice, ki se lahko združujejo v zbornice. Določeni poklici oziroma določene zbornice so tudi take, da vključujejo različne poklice, kot recimo zbornica laboratorijske medicine. Tu so različni izvajalci laboratorijske medicine magistri farmacije, inženirji kemije, biokemije, zdravniki, biologi, mikrobiologi, celo veterinarji in podobno. To se pravi, različni poklici, ki se združujejo v neko celoto, v neko dejavnost. Če ostane pri sedanji dikciji, da se združujejo poklici, potem se laboratorijski delavci ne morejo združevati oziroma ne vem, kako. Tu je predlog, da se navedejo zbornice in poklici, kako bi to izgledalo, če bo kdaj, mogoče v bodoče, vlada želela javna pooblastila prenesti, da se bo vedelo, na koga.
Hvala lepa! Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo [[...]]Gospod Vrhunec, izvolite!
Hvala. Tudi v našem predlogu smo le predvideli, da lahko zbornice ustanovijo pravne ali fizične osebe, torej ne samo poklicne skupine. Vendar pa je debata potem na samem matičnem odboru prinesla neko drugo dikcijo, ki jo mi tudi podpiramo. Na vsak način želimo vztrajati na svobodi tovrstnega združevanja in pri tem, da v tem primeru, ko je ta interes na drugi strani izkazan, se pravi, na strani tistega, ki se združuje, da gre za osebo zasebnega prava. Kdaj bomo pa prenašali pooblastila? O tem odloča država. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Najprej odločamo o amandmaju k 2. členu, ki je naveden pod zaporedno številko 1. Glasujemo! Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 11, proti 33. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo! Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 6. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 2 sprejet. Zato je glasovanje o amandmajih pod številkama 3 in 4 postalo brezpredmetno. Ker je 2. člen v celoti spremenjen, ni potrebno glasovati o celotnem členu. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih na osnovni amandma, ki je v pregledu naveden pod zaporedno številko 7, in sicer pod pet je amandma na amandma vlade k novemu 2a členu, amandma pod zaporedno številko šest je brezpredmeten, pod zaporedno številko sedem pa je osnovni amandma za novi 2a, 2b in 2c člen, katerega predlagatelj je Vlada Republike Slovenije. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo o amandmaju odbora pod zaporedno številko 5. Glasujemo! Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti 3. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod 7, katerega predlagatelj je vlada. Glasujemo! Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti 1. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 2č člen, ki je naveden pod zaporedno številko 8, katerega predlagatelj je odbor. Vlada amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo! Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 3. členu, katerega predlagatelj je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo! Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Tako smo sprejeli vse amandmaje k 1., 2. in 3. členu osnovnega predloga zakona. Ostaja nam le še glasovanje o 4. členu, ki se nahaja v osnovnem predlogu zakona. To je člen, ki govori o uveljavitvi zakona. O 4. členu glasujemo! Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 32, proti nihče. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 4. člen sprejet. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o naslovu. Glasujemo! Navzočih je 54 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da so bili k predlogu zakona v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k členom 1, 2 in 3, in vsi amandmaji za nove člene. Če želijo kvalificirani predlagatelji vložiti amandma, prosimo, da to storijo. Pred tem pa sprašujem: Ali želi kdo razpravljati o predlogu zakona v celoti? Gospod Anderlič, izvolite!
Jaz samo želim pred tretjim branjem določen čas, kakšen dan za to, da bomo proučili. Mislim, da je potrebno kakšen amandma vložiti. Hvala lepa!
Hvala lepa! Glede na predlog poslanske skupine LDS v tej fazi, se pravi v tretji obravnavi, zaradi [[...]]Sprašujem še enkrat: Želi kdo razpravljati še v tretji obravnavi? V kolikor ne; pred odločanjem o zakonu v celoti, v tretji obravnavi na predlog poslanske skupine LDS za pripravo morebitnih amandmajev v tretji obravnavi; v tej fazi prekinjam to točko dnevnega reda, ki jo bomo nadaljevali, ko bo amandma morebiti v tretji obravnavi vložen. Hvala lepa predstavniku vlade. Prehajamo na 5.E TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O OMEJEVALNIH UKREPIH. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Za trenutek počakamo, v kolikor se predstavnik vlade nahaja v bližini. Gospod Peter Bekeš se nam pridružuje. Lepo pozdravljeni, predstavnik vlade, državni podsekretar na ministrstvu za zunanje zadeve gospod Peter Bekeš. Ne želi, v imenu vlade, besede. Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Ker poročevalca odbora namesto odsotnega gospoda Jelka Kacina, ki je predsednik odbora, ni, dajem besedo predstavnikom poslanskih skupin. Želi v imenu poslanskih skupin kdo predstaviti mnenje k temu predlogu zakona? Ker ne želi, dajem besedo poslankam in poslancem. Želi kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo ter odločanje o posameznih členih zakona. Na osnovni predlog zakona, ki je sestavljen iz petih členov, ni bilo vloženega nobenega amandmaja. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Glasujemo! Ugotavljam, da smo ponovno nesklepčni. Po preštevanju, ki je bilo neodvisno od vloženih kartic, smo ugotovili, da nas je zadostno število. [[Oglašanje poslanca Soka iz klopi.]] Gospod Sok, to ni res, samo gospod Božič se nam je ta trenutek pridružil. Bilo nas je zadosti. Državni zbor je bil sklepčen, zato ker po dogovoru večkrat vmes tudi ročno preštejemo. 52 nas je v dvorani. Gospod Sok, vaš ugovor ni bil upravičen. Glasujemo o navedenem predlogu. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti 2. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo na razpravo o petih členih v osnovnem besedilu zakona. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] V skladu s sprejetim predlogom prehajamo na odločanje o vseh petih členih. Glasujemo! Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 2. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je bilo vseh pet členov v osnovnem besedilu zakona, kot jih je predlagatelj predlagal, sprejetih. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o naslovu. Glasujemo! Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti eden. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Izglasovali smo zakon po členih in naslov. Odpiram razpravo o predlogu zakona v celoti. Želi kdo besedo? Ker ne, zaključujem razpravo. Ugotavljam, da k predlogu zakona v drugi obravnavi ni bil sprejet noben amandma, zato v tretji obravnavi ni možno vlagati amandmajev. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Samo trenutek! Sekretariat sprašujem ali je morebiti zakon neusklajen? [[Ni.]] Hvala lepa! Prehajamo torej na glasovanje o zakonu v celoti. Glasujemo! Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in se predstavnikom vlade lepo zahvaljujem za prisotnost. Prehajamo na 5.F TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI ZAKONA O TRIGLAVSKEM NARODNEM PARKU - skrajšani postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina poslancev s prvopodpisanim Dušanom Vučkom. Želi predstavnik predlagateljev predloga zakona besedo? Gospod Vučko, izvolite!
Spoštovana podpredsednica, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Dovolite mi, da vam predstavim razloge za vložitev novele zakona o Triglavksem narodnem parku. Predlagatelji navedenega zakona se zavedamo, da je varstvo naravnih vrednot eno izmed zelo pomembnih področij, na katerega mora s svojo zakonodajo posegati tudi država. Gre za pomembno funkcijo države, ki je v sedanjem času, v prihodnosti bo pa toliko bolj pomembno - še posebej, če upoštevamo okoliščine in posledice, ki jih prinaša sodobno gospodarstvo tudi za okolje in naravo. Učinkovito varstvo narave in naravnih vrednot vedno predpostavlja uvedbo določenih varstvenih režimov, s katerimi se v javnem interesu zagotavlja varstvo vrednot. Pri uvajanju varstvenih režimov narave oziroma naravnih vrednot je potrebno najti kompromis. Kompromismed režimom varovanja in potrebami razvoja lokalnega prebivalstva na zavarovanih področjih. Predlagatelji novele ugotavljamo, da je obstoječi zakon o Triglavskem narodnem parku zastarel, saj je bil sprejet že leta 1981. Vse do danes pa ni doživel nobene bistvene spremembe. Zakon kot tak bo potrebno temeljito prenoviti in ga uskladiti z novo sistemsko zakonodajo na področju varstva narave oziroma z zakonom o ohranjanju narave, ki ga je ta državni zbor sprejel v letu 1999. Obstoječi zakon o Triglavskem narodnem parku ne upošteva mednarodno sprejetih standardov in kriterijev varstva narave, ki jih je Republika Slovenija povzela z že omenjenim zakonom o ohranjanju narave. S takšnim mnenjem se strinja tudi Vlada Republike Slovenije, ki je v mnenju, ki ga je sporočila ob tej noveli, zapisala, da v okviru Ministrstva za okolje in prostor že poteka postopek novelacije zakona o Triglavskem narodnem parku. Predlagatelji novele poleg zastarelosti ugotavljamo tudi, da je obstoječi zakon o Triglavskem narodnem parku izredno restriktiven. Zaradi preveč konkretnih varstvenih režimov, ki v ničemer ne upoštevajo potreb razvoja lokalnega prebivalstva in temeljijo zgolj na prepovedih določenega ravnanja v naseljenih območjih se obstoječi zakon izkaže kot izredno restriktiven, tog in neživljenjski. Ker obstoječi zakon ne vsebuje že omenjenih standardov in načel, povzroča izvajanje zakona konflikte na eni strani med lokalnim prebivalstvom in na drugi strani državo. Konflikti so se zlasti intenzivirali v času po ustanovitvi novih občin, zaradi teženj teh občin, katerih območje sega tudi v območje Triglavskega narodnega parka po nekem normalnem razvoju. Se pravi, razlogov za koflikte je več. Eden med njimi so razvojne težnje občin. Del konfliktov se pojavlja zaradi oblastnega obnašanja javnega zavoda pri izvajanju javnih pooblastil in pa tudi zaradi večje osveščenosti, tako fizičnih, kot pravnih oseb, o pravicah v upravnih postopkih. Zdi se, da se je zakonodajalec že leta 1981 zavedal restriktivnosti in togosti zakona. Zato v 14 členu dopušča možnost izjemnih posegov. 14. člen namreč določa, citiram: "graditev objektov ali drugi posegi v prostor, ki so prepovedani z 12. in 13. členom zakona, se lahko izjemoma dovolijo s soglasjem takratne skupščine SR Slovenije". Gre za to, da je bilo zakonodajni veji oblasti prepuščeno odločanje o izjemnih soglasjih. Zanimivo je, da v praksi ni prišlo do uporabe tega instituta. Razen v enem primeru, in sicer v primeru izgradnje kapelice na Kredarici. Predlagatelji v celoti soglašamo z mnenjem sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, ki ugotavlja, da se izjema v praksi ni uporabljala tudi zaradi tega, ker postopek za pridobitev soglasja ni bil natančneje razdelan, s tem pa se tudi zakonito poseganje v zavarovano območje ni moglo uresničevati Osnovni namen predlagane novele zakona je torej omogočiti uporabo tega instituta in na ta način omogočiti zakonito - poudarjam - zakonito poseganje v območje Triglavskega narodnega parka. Ob upoštevanju načela delitve oblasti predlagatelji menimo, da izdajanje soglasij v upravnih postopkih za posege v prostor ne sodi v pristojnost zakonodajne veje oblasti, se pravi, državnega zbora, temveč da je to pristojnost izvršilne veje oblasti, vlade, ministrstev. V zvezi s tem predlagamo, da soglasje k izjemnemu posegu izda vlada Republike Slovenije. Predlog novele torej zasleduje sledeče cilje: - prvič, uskladiti določbo 14. člena z načelom delitve oblasti, kar je v soglasju z mnenjem sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve; - drugič, zmanjšati restriktivnost zakona, ga narediti bolj življenjskega in na ta način zmanjšati konflikte, ki so prisotni; - tretjič, omogočiti posege, s katerimi se omogoča in spodbuja razvoj lokalnega prebivalstva; in nenazadnje - četrtič, da na ta način racionaliziramo tudi delo parlamenta in ga ne obremenjujemo s posameznimi izdajanji soglasij. Predlagatelji soglašamo z amandmaji vlade Republike Slovenije, ki podrobno določajo postopek pridobivanja soglasja za izjemni poseg, kar je tudi v skladu z mnenjem sekretariata. Z amandmaji vlade, ki so bili usklajeni s predlagatelji novele, se za izdajo soglasja za izjemni poseg določata dva materialna kriterija: - prvič, da objekt, naprava ali drug poseg v prostor ne ogroža naravnih vrednot, namenov in ciljev ustanovitve parka in ne bo kot tak povzročil okrnitve narave; - drugi materialni pogoj za izdajo soglasja, da se s posegom spodbujajo in omogočajo razvojne možnosti prebivalcev v parku. Ker je pri obravnavanem postopku potrebno upoštevati avtonomijo lokalnih skupnosti pri sprejemanju prostorskih aktov, predlagatelji soglašamo z amandmajem vlade k 1. členu, ki predvideva, da vlada Republike Slovenije izda soglasje za izjemni poseg na način, da izda soglasje k prostorsko izvedbenemu aktu občine, ki ga sprejema v skladu z zakonom o lokalni samoupravi občinski svet in s katerim se tudi opredeli izjemni poseg. Preden zaključim, pa še tole. Po uvrstitvi predloga novele na dnevni red seje državnega zbora se je pri posameznih medijih, pa tudi pri posameznikih, pojavila bojazen, da se s tem zakonom ruši obstoječi režim varstva Triglavskega narodnega parka in da se skozi zadnja vrata omogoča intenzivna pozidava Triglavskega narodnega parka, še posebej območje Bohinja. Takšna razmišljanja so po mojem mnenju posledica nepoznavanja predpisov, ki urejajo področje varstva narave, še zlasti pa predpisov, ki urejajo področje urejanja prostora, urejanja naselij in posegov v prostor. Vse tiste, ki tako razmišljajo, moram žal razočarati in s tega mesta jasno povedati, da ne gre za to. Pri predlagani noveli gre za to, da se prebivalcem na območju narodnega parka omogoči tiste posege v prostor, ki so potrebni za opravljanje gospodarske dejavnosti, zlasti turizma, in s katerimi se v ničemer ne ogroža biotske raznovrstnosti, naravnih vrednot ali zavarovanega območja. Gre za spremembo, ki bo zmehčala togost sedanjega zakona o Triglavskem narodnem parku in ga naredila bolj po meri ljudi. Ob sprejemanju te novele, se nam kolegice in kolegi - ponuja priložnost, da pokažemo in dokažemo, da smo željni in sposobni najti takšne rešitve, ki bodo omogočale kvalitetno sobivanje človeka z naravo. Predlagam vam, da predlagano novelo tudi sprejmete. Na koncu bi opozoril samo še na neko redakcijsko napako, ki se je pojavila med sprejemanjem zakona, in sicer: naslov zakona govori, da gre za zakon o spremembi zakona o Triglavskem narodnem parku. V bistvu, pravno formalno, pa gre "za spremembe in dopolnitve". Sekretariat bi prosil, da to tudi upošteva. Hvala lepa!
Hvala lepa! Predlog zakona je obravnaval odbor za infrastrukturo in okolje kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Podpredsednik odbora, gospod Janko Veber. Izvolite!
Hvala za besede! Vsem lep pozdrav! Odbor državnega zbora za infrastrukturo in okolje je na svoji 5. seji dne, 7.3.2001, obravnaval predlog zakona o spremembi zakona o Triglavskem narodnem parku. Predlagatelj zakona je v tej vsebini predvsem poudaril željo po uskladitvi določb 14. člena z ustavnim načelom delitve oblasti in po odpravi nepotrebne obremenitve državnega zbora, ki po svoji vsebini sodi v pristojnost izvršilne oblasti. Na te rešitve je dal svoje mnenje tudi sekretariat državnega zbora, ki je opozoril na to, da bi bilo s prenosom pristojnosti za odločanje na vlado, smotrno določiti tudi postopek pri podeljevanju soglasij in izoblikovati ustrezna merila, na podlagi katerih bo vlada Republike Slovenije dajala soglasja. O tem je pozneje na odboru tekla razprava, v katero se je vključevala tako vlada kot člani odbora. Oblikovani so bili amandmaji, ki povzemajo stališča sekretariata in rešitve, ki so bile oblikovane zato, da se dejansko določijo postopki za sodelovanje vlade pri izdajanju odločb. Odbor za infrastrukturo in okolje je podprl amandmaje vlade k 1. členu in za novi 1.a člen, ravno tako pa tudi amandma na amandma vlade k 1. členu skupine poslancev s prvopodpisanim Dušanom Vučkom. Po končani razpravi je odbor za infrastrukturo in okolje sprejel sklep, da predlaga državnemu zboru, da predlog zakona o spremembi zakona o Triglavskem narodnem parku sprejme skupaj z amandmaji, ki jih odbor podpira. Hvala!
Hvala lepa! Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne želi.]] Želi besedo predstsavnik vlade? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Dr. Andrej Bajuk v imenu poslanske skupine Nova Slovenija. Izvolite!
Hvala lepa, gospa predsedujoča! Spoštovane kolegice in kolegi! Predlog spremembe zakona in dopolnitev zakona o Triglavskem narodnem parku v principu podpiramo, ker končno le skuša rešiti odprto vprašanje, ki ga ljudje, ki tam živijo, zelo močno čutijo. Glede tega vprašanja. Očitno je to potrebno. Dejstvo pa je, da nam danes ni jasno, če ta zakon resnično rešuje celoten problem - v tem smislu, da ni še dokazano, da če je prišlo do teh težav, če jih bo dejansko sprememba 14. člena tudi rešila. Težave niso bile v državnem zboru. Težave so nastale in še nastajajo po zelo kompliciranem administrativnem postopku na področju ministrstva za okolje in prostor in drugih, ki imajo v izvršilni oblasti odgovornost za to. Torej ni jasno, če bomo resnično tudi to rešili. Zato tudi predlagamo in to je del dveh sklepov, ki smo jih predložili v državni zbor - da se bi državni zborzavezal, da bo v najkrajšem času, recimo, v treh mesecih, tu pregledal celotni zakon o Triglavskem narodnem parku. Sam po sebi je ta predlog le urejeval v nekem smislu razmerje med izvršilno in zakonodajno oblastjo. Ni nekih teoretičnih razlogov, na katere bi se človek lahko opiral in še insistiral in zahteval, naj zakonodajalci odločajo o konkretnih posegih, ki jih sedanji zakon dovoljuje. Menimo, da je to pravilen pristop glede naše ustavne ureditve. Vendarle nas skrbi in zato smo predlagali tudi amandma na amandma vlade. In to je - če mi dovolite, bi ga rad prebral: "da smo vključili tudi soglasje občinskega sveta občine, na območju katere se nahaja nepremičnina, v katero se posega. Zavedamo se, da je to v naši zakonodaji pač mogoče. Vendar ni jasno, da kar se tiče konkretnega obsega, da ima tudi občinski svet možnost." Seveda, možnost obstaja. Radi bi pa, da bi glede Triglavskega narodnega parka prišlo do ravnovesja med skupnim interesom celotne Slovenije in interesov tistih ljudi, ki tam živijo. Predlagana rešitev ohranja, da namesto državnega zbora Republike Slovenije o izjemnem dovoljevanju posegov - ki so sicer z zakonom o Triglavskem narodnem parku prepovedani - odločata vlada Republike Slovenije in občinski svet občine, na območju katere se nahaja nepremičnina, v katero se posega. Za izjemno dovolitev posega sta torej potrebni obe soglasji, v kolikor bo državni zbor to sprejel, ker bo lokalna skupnost le tako zaščitena pred morebitnimi pritiski in zlorabami oblasti iz prestolnice. Če bo pristojnost državnega zbora, ki jo ima po sedaj veljavnem zakonu o Triglavskem narodnem parku, prenešena na vlado Republike Slovenije, je nujno potrebno poleg soglasja vlade za izjemne posege v prostor dodati še soglasje lokalne skupnosti, občinskega sveta občine, za območje katere gre. Z dodatnim soglasjem občinskega sveta bi zagotovili, da bi bile delno upoštevane tudi upravičene želje in načrti občin glede gospodarskega in prostorskega razvoja posameznih območij, tudi tistih v Triglavskem narodnem parku. Tako bi se izognili tudi odločitvam, ki bi bile izrazito nesprejemljive tako za nacionalne interese kot tudi za lokalno okolje. Vsekakor je treba s spremembo zakona doseči, da bo mogoče hitro in ob upoštevanju varovanja narave in kulturne dediščine v Triglavskem narodnem parku dovoliti izjemne posege v prostor, ki omogočajo preživetje tam stalno naseljenim prebivalcem. Menimo, da sta soglasji vlade in občinskega sveta zagotovilo, da bodo tovrstne, sicer malo številne prošnje - v vseh teh letih, odkar je veljaven ta zakon, jih je bilo do sedaj, kot smo ugotovili, predstavljeni samo devet v državnem zboru, o katerih pa še nismo nikdar razpravljali - rešene v skladu z nacionalnim in lokalnim interesom. Hkrati deluje takšno dvojno odločanje kot varovalka pred morebitnimi zlorabami oblasti. Celo v bivšem sistemu so se zavedali velike vrednosti narodnega bogastva na območju Triglavskega narodnega parka. Zato so se odločili, da bo o izjemnih posegih na tem območju odločal najvišji državni organ, to je bila skupščina. Vedeli so, da so to turistično zelo atraktivni kraji, ki kar kličejo po izrabi v komercialne oziroma počitniške namene. Vendar se moramo zavedati, da tudi na področju vlade Republike Slovenije lahko pride do relativno zaprte in homogene skupine ljudi, ki jo morda družijo tudi sorodni interesi. Zato je v vladi mnogo večja možnost za zlorabo moči, kot pa je v državnem zboru samem. To so drugačna vprašanja, ne zakonodajnega značaja. Triglavski narodni park je obče dobro vseh Slovencev in Slovenk, zato moramo pozorno bdeti, da ne bi postal nikogaršnja vikend parcela ali mogoče še kaj hujšega. V kolikor bo vlada dobila pristojnost za odločanje o zadevnih izjemnih posegih v prostor, bomo pozorno spremljali vsak postopek izdaje zadevnega soglasja. Najboljši zaščiti pred oskrunjanjem narave in kulturne dediščine sta zagotovo transparentnost in jasnost postopkov. Zato je potrebno pospešeno delati na predlogu novega zakona o Triglavskem narodnem parku, ki bo moral zagotavljati varovanje okolja v skladu s standardi, ki jih imajo za takšna območja najbolj ekološko osveščene države. Glede sklepov - ko sem že pri besedi, bi pa rad tudi to še pojasnil, da smo predlagali dva. Prvi je, da se državni zbor naveže, da bo v roku 30 dni obravnaval vse predloge fizičnih in pravnih oseb, ki so zaprosile za odločitev o njegovih vlogah v zvezi s 14. členom zakona o Triglavskem narodnem parku. Spoštovane kolegice in kolegi! V kolikor sem seznanjen, do zadnjih desetih dni, je v državnem zboru 9 takih prošenj. Mislim - da ne glede na to, kakose bomo odločili glede 14. člena zakona se moramo zavezati danes, da bomo o teh 9 vlogah resnično debatirali, jih analizirali in se o njih tudi odločili. Ne glede na to, kdaj bo zakon. Ker, če se ne bomo, bodo ti ljudje, ki tam živijo, ki že leta in leta čakajo neko sploh obravnavo, morali še čakati, preden bodo sprejeti podzakonski akti, preden bo resnično delovala druga birokratična mašina in preden bo prišlo do neke odločitve. Ne glede na to, kaj bomo odločili, bi morali odgovornost, ki jo imamo sedaj, danes, glede 14. člena tudi izvesti. Drugi predlog sklepa, da državni zbor predlaga vladi Republike Slovenije, da v roku treh mesecev pripravi nov zakon o Triglavskem narodnem parku, v katerem bo varovanje naravne in kulturne dediščine urejeno celovito in v katerem bo normativna ureditev primerljiva z ureditvijo v tujih narodnih parkih in v skladu z dognanji domače in tuje stroke. V zakonu naj se tudi v bodoče dovoljujejo zgolj tisti posegi v park, ki so nacionalnega pomena. To naj se zagotovi z javnostjo in transparentnostjo postopkov, v katerih se bodo dovoljevale izjeme. Hvala lepa!
Hvala lepa! Ker ne želi nobena druga poslanska skupina več predstaviti svojega mnenja, dajem besedo poslankam in poslancem. Gospod Vučko, izvolite! Razprava je omejena na 5 minut.
V splošnem delu, ker smo pri splošni obravnavi, bi bila potrebna določena pojasnila glede na izvajanje dr. Bajuka. Prvič, popolnoma se strinjam z njim, ko govori o tem, da je vloga občin pomembna. Na žalost, ko se je ta zakon sprejemal, leta 1981, občine, lokalno prebivalstvo ni bilo vključeno v sprejemanje tega zakona. Eno temeljnih načel novega zakona o ohranjanju narave je sodelovanje občin pri teh postopkih, kadar se vzpostavljajo nova zavarovana območja. Vendar pa je treba odgovoriti še na nekaj. To, kar je on govoril in v bistvu, kar predlagajo s svojim amandmajem, je v bistvu zajeto, in sicer v amandmaju vlade na 1. člen, v katerem govori, da se izjemno soglasje izdaja - to sem v svoji obrazložitvi povedal - na ta način, da predhodno o tem odloči občinski svet, in sicer, ko začne postopek za sprejem prostorskega izvedbenega akta. Prostorski izvedbeni akti pa so: prostorski ureditveni pogoji, eventualni zazidalni načrt ali ureditveni načrt. Ko smo iskali rešitve za konsistentnost postopka, predvsem z vidika obstoječe zakonodaje - na kar je opozoril sekretariat - smo ugotovili, da seveda vlada kot taka ne more posegati v avtonomno pravico lokalnih skupnosti. Sedanji zakon o urejanju prostora pač določa, da prostorske akte sprejema občina. Ker pa so bili prostorski akti sprejeti na podlagi novovarstvenih smernic in zahtev države in te izjeme in posegi, niso dovoljeni, ker so pač z zakonom prepovedani, je potrebno predhodno uskladiti prostorski akt občine. Drugače bi se lahko v nasprotnem primeru zgodilo - kar smo pa hoteli preprečiti - da bi vlada sprejemala mimo občinskega sveta ali občine. Tako, da v tem tretjem odstavku obstoječega amandmaja vlade je to zajeto. Zato se mi zdi po vsebini ta amandma nepotreben. Glede vašega nastopa glede vikendaštva! Veste, dr. Bajuk, mogoče ste premalo seznanjeni, pa niti objektivno ne morete biti seznanjeni, ker ste šele nekaj časa v Sloveniji. Triglavski narodni park obstaja 15 let, še več, od leta 1981, se pravi devetnajst let. V tem času se je kljub takšni varovalni politiki v Bohinju zgodilo 700 zavezancev za plačilo davka na počitek in rekreacijo. Od tega je cca. 30 do 40% klasičnih vikend hišic. Od teh 40% jih je postavljenih na črno 10%. Državni zbor se je tega poskušal lotiti že pred leti, pa je bil neuspešen, ker je bilo preveč, preobsežno. Dejstvo pa je, da smo s predlogom novele in z amandmajem zaostrili pogoje. Tukaj smo dali dva materialna pogoja, na katera sem posebej opozoril in na katera bi rad še enkrat opozoril. Zato, in sicer, da gre za razvoj lokalnega prebivalstva, in da gre za posege, ki v ničemer ne ogrozijo varstva naravnih vrednot. To pomeni, da si tudi domačin ali kdorkoli v Bohinju ne more izmisliti v osrednjem območju Triglavskega narodnega parka zgraditi - ne vem - tovarno ali česarkarkoli drugega. Seveda pa je potrebno vzpodbujati razvoj turizma. Sedanji zakon prepoveduje občanu v naselju, ki je opredeljeno kot turistično zaokroženo območje po zakonu o pospeševanju turizma, spremeniti svojo lastno hišo v apartmaje ali v sobo za oddajanje. To je neživljenjsko, to je togo. Upravni organ pri izdajanju soglasja se je zgolj skliceval na določbo zakona, ki v 13. členu to prepoveduje. Zgodba je bila zaključena. S to predlagano novelo ožimo območje posegov. Ker prej bi se lahko - ob predpostavki, da ima ena politična opcija v državnem zboru večino, ki res lahko vse naredi - državni zbor ob tem zakonu odločil, da Bohinj pozida s hoteli ali pa z vikendi, kakorkoli, čeprav zakon to prepoveduje. Predlagatelji ocenjujemo in mislim, da vlada temu tudi sledi, [[...]] [[Opozorilni znak za konec.]] [[...]]da ne dopustimo nobenih posegov, ki niso z vidika razvoja prebivalstva in z vidika varstva narave. To je bil namen. Zato mislim, da se s tem zakonom marsikaj spreminja. Tu ne more nihče [[...]]
Gospod Vučko [[...]]
Samo še zaključim misel - nihče računati, da bo skozi ta zakon, skozi to novelo, bodisi legaliziral tiste vikende, ki so bili postavljeni na črno, ali pa postavljal nove. To naj bo sporočilo.
Hvala lepa! Besedo ima gospod Sok in potem gospod Partljič.
Hvala za besedo, gospa predsedujoča! Spoštovane poslanke in poslanci! Gospodu Vučku bi rad povedal, da ne glede na to, kje je dr. Bajuk živel, obstaja Triglavski narodni park že od nekdaj. Torej je zakon morda iz pred 15 let nazaj. Park kot takšen pa je v naravi od takrat, ko ga je ustvarila narava. Glede te spremembe, pod katere ste se vi kot prvopodpisani podpisali in jih predlagate, torej, ta sprememba ne odpravlja zastarelosti sedaj obstoječega zakona. Ta sprememba v glavnem - bi rekel - operacionalizira odločanje in ga prenaša iz državnega zbora v sfero vlade, se pravi izvršilne oblasti, kjer ste vi kot LDS še močnejši kot v tem parlamentu - in sam jo tudi skozi to razumem - in jo pač hočete na takšen način tja speljati. Moram reči, da sem bil v odboru za infrastrukturo bil deloma zaveden, ker sem pač verjel, da se nekoč republiška skupščina, sedaj pa državnizbor, s temi zadevami ni hotel ukvarjati. Vendar sem pozneje izvedel, da te zadeve sploh niso prišle do državnega zbora. Se pravi, ostale so na nivoju izvršilne oblasti, to pa je, na upravnih enotah, od koder bi se te zadeve morale že zdavnaj posredovati državnemu zboru, vendar se niso, tam so se prelagale. In, tako kot je povedal dr. Bajuk, gre za osem ali devet zadev, ki so zlahka rešljive. Glede Triglavskega narodnega parka, ne glede na to, kakšen zakon bomo kdaj sprejemali, bodo morale zadeve ostati vedno v določeni meri restriktivne. Vedno! Ker je to v nacionalnem interesu in je tudi last vseh nas, se pravi, vseh državljanov te države. Strinjam pa se z vsemi tistimi, ki pravite, da ne na škodo tega, da se tam ne dovoljuje nikakršnega razvoja, temveč,poudarjam, za domačine. Mi se pa bojimo, če se bodo ta vrata preširoko odprla, da se bo potem tam gradilo ne samo s strani domačinov, ampak mogoče tudi - kaj jaz vem - prijateljev gospoda ministra Kopača in podobne zadeve. Omenili ste, predlagatelji, oblastno obnašanje javnega zavoda Triglavski narodni park. Torej, s tem jaz ne morem strinjati! Triglavski narodni park se je obnašal v skladu s trenutno veljavno zakonodajo. Torej ne gre za nikakršno oblastno obnašanje. Pač, zakon jim je to prepovedoval in zato niso mogli v nasprotju z zakonom dati soglasja k določenim posegom. Lahko pa bi to naredil državni zbor, če bi zadeve do državnega zbora prišle, ampak ugotavljamo, da niso: da so, pač, obstale na upravni enoti in da se je s tega - tam, na tistem področju - delalo veliko politiko in kot sem lahko ob neki priliki tudi izvedel, da se je nabiralo, pač, politične točke, kdo bo tisti, ki bo te zadeve uredil. Torej, kar se tiče državnega zbora, zato smo predlagali ta dva sklepa, da bi ta državni zbor čimprej uredil te zadeve, da bi teh 8 vlog prednostno obravnaval, ker so rešljive, ker niso sporne, in da te zadeve na takšen način zaključimo. Kar se pa tiče našega amandmaja, bi pa dodal tole. Amandma govori o tem, da za te izredne posege, torej ki gredo v nasprotju s prostorskim planom, ki je akt, ki ga sprejema, seveda, lokalna skupnost, da za te posege poleg soglasja vlade da soglasje tudi lokalna skupnost. Torej, to ni isto. Prostorski plan je akt, na podlagi katerega se potem, pač, prostorsko urejajo zadeve. Če pa se neka zadeva pojavi, ki je v nasprotju s prostorskim planom, potem pa lahko da soglasje vlada in mi predlagamo, da tudi lokalna skupnost. S tem želimo doseči samo to, da se, pač, lokalna skupnost enakopravno in enakovredno vključi v dajanje tega soglasja. In ne bo držalo, da je ta amandma, ki ga predlagamo mi, že vsebovan v amandmaju vlade. Torej, mi predlagamo, da to zadevo podprete in to zadevo začasno na takšen način rešimo. Torej, soglasje za te izjemne posege - tako vlada kot tudi lokalna skupnost. Predlagam pa tudi, da nam pomagate oziroma da sprejmete oba sklepa: torej, eden je ta, da se te vloge, ki so že v postopku in so res zastrašujoče dolgo v postopku, da se te vloge takoj rešijo in pa, da se vlado z drugim sklepom zadolži, da v roku pol leta pripravi nov zakon o Triglavskem narodnem parku. Kajti - s tem se pa strinjamo - ta, ki je, je zastarel in bi bilo za današnje potrebe treba pripraviti in sprejeti nov zakon. Hvala lepa.
Hvala lepa. Štirje so se javili k replikam, in sicer, najprej gospod Partljič, potem gospod Vučko, potem gospod Gerenčer. Dr. Bajuk, ste se javili k repliki na izvajanje? [[Da.]] In potem dr. Bajuk. Najprej gospod Partljič, izvolite.
Jaz sem mislil imeti samo eno redakcijsko pripombo. Mislim, da je bila potrebna redakcija in vladnega amandmaja in amandmaja, ki ga predlagajo kolegi iz Nove Slovenije. Ampak, bom v obliki replike to tudi uredil, ker me nekdo zunaj čaka, od drugod, pa se moram iti samo javiti, pa se bom vrnil. Znotraj tega bi najprej rekel, da sedaj šele slišim, da so pravzaprav tudi zadaj politične dimenzije tega amandmaja na amandma; v strahu, da bo zmeraj Kopač, pa da bo zmeraj LDS. Jaz verjamem, da ob tako veliki večini, kot zgleda, da ta bojazen ni iz trte izvita, ampak zakonov na nek način naj ne bi delali na ta način. Morali bi veljati - jaz mislim, da ti ljudje niso večni in tudi LDS ne bo večna - zato se mi zdi na ta način diskutirati [[...]] Drugič; sem mislil, da je morda res delno v amandmaju vlade stvar razrešena, pa ni, ker gre lahko za upravne enote. Ne verjamem pa, da vaš predlog bi lahko veliko pripomogel, če pomislim, kako delajo nekateri občinski sveti, kako bojkotirajo seje in kako se težko zmenijo za kakšne stvari. Ne verjamem, da bo šlo tako lahko, prihajalo do sprememb - če boste pričakovali, da se bodo politične sile, in občinski sveti so politična telesa, so sestavljeni iz strank - če mislite, da se bo tam stvar veliko bolj pospešila. Imel sem pa pripombo na redakcijo, ob čemer naj tudi takoj glasno in jasno povem, da se mi opombe na gospoda Bajuka, koliko časa je pri nas ali kakšen jezik govori, zdijo v resnici neumestne in mislim, da bi lahko tudi na nek način opozorili, da se to naj ne dela. To pravim zaradi tega, da ne bikdo morda moje pripombe štel v tem smislu in tudi pri predstavljanju pred dobrim letom, ko se je očitalo vprašanje jezika, sem jaz protestiral in povedal, da ima marsikdo od nas morda slabši jezik. Zato prosim, da ne vzemite pripombe v ta kontekst. Od gradiva, ki smo ga dobili, je ta - kot zmeraj - pravzaprav slovensko vzorno, čeprav pravno precej zamotano, napisano samo gradivo sekretariata. Že pri gradivu, Andrej, tvojega odbora, je sicer nekaj tiskovnih napak, pa še mogoče kakšna redakcijska, ki bi lahko zavedla razumevanje. S čimer ne mislim, da je tistim, ki na teh odborih te stvari morajo zapisati, lahko po vsej diskusiji. V vladnem amandmaju - opozoril bi sekretariat ali koga - da pri redakciji bo treba paziti. Če preberem vladni amandma, pa boste videli, da bi lahko prišlo do težav v razumevanju. "Graditev objektov, naprav in drugih posegov v prostor se lahko izjemoma dovoli s soglasjem vlade itd." Če odštejem srednji način itd. - jaz vprašam, lahko pa da ne razumem - graditev objektov, naprav in drugih posegov v prostor. Ali gre za "graditev drugih posegov v prostor" ali pa gre za "graditev objektov, naprav in drugi posegi v prostor". Ali gre za "graditev drugih posegov v prostor" ali gre preprosto za "druge posege v prostor" - vprašam? Mislim, da bi se pri zadnji redakciji se splačalo pogledati. Temu amandmaju, ki ga pa predlagajo kolegi, kjer - kot rečeno - sem za to, da imajo občine besedo, da pa nisem siguren, da bi se splačalo zapisati ravno "sveti", ker ni razloga, da bi zaradi tega šlo. Predlagam, da se morda tudi posveti ena redakcija kasneje, ker mislim, da se ponovi vse isto. "Graditev objektov, naprav in drugih posegov v prostor itd.," se po vašem doda, da izjemoma s soglasjem vlade in se doda "in s soglasjem občinskega sveta občine, na območju katere se nahaja nepremičnina, v katero se posega". Ni potrebno dvakrat "ne v katero" in "ne sveta občine na območju katere se nahaja nepremičnina" ali "v kateri se nahaja" itd. Mislim, da bi bil potreben ene slovnične redakcije, preden bi šla katerakoli stvar v finalizacijo.
Hvala lepa. Gospod Vučko!
Hvala za besedo. Jaz bom v nekem delu repliciral tudi kolegu Partljiču. Ampak ne v tistem delu, kar se, seveda, slovnice tiče. Gre za druge posege v prostor. Ne gre za graditev posegov, gre za graditev objektov, naprav in pa za druge posege v prostor, bodisi da se samo z neko gradbeno mehanizacijo, pač, uravnava ali pa komasacija travnika, ali kar imajo, ali agromeloracije. Jaz se opravičujem, glede na opozorilo gospoda, kolega Toneta, tudi dr. Bajuku, če je izzvenelo tako. Nisem jaz hotel nobenega očitka dajati v tem smislu. Dejstvo pa je, da seveda objektivno ni seznanjen z vsemi problemi, ki so v območju Triglavskega narodnega parka. Če je bilov tem smislu, se jaz opravičujem in vzamem besedo nazaj. Bi pa repliciral predvsem gospodu Soku okoli - ker, seveda, tudi njegova razprava je potem neke vrste politizacija tega vprašanja. Jaz še enkrat poudarjam. Moj osnovni namen je bil, odpraviti to, kar se je gostilo, gostitev problemov in nekje bi bilo treba najti rešitev. Če bi to bilo tako enostavno, potem seveda tega sploh ne bi bilo treba odpravljati. Tukaj bi prosil, da si preberete tako mnenje sekretariata na ta, ko govori, da na videz ne gre zaveliko spremembo, po vsebini pa za zelo. Mi bomo omogočili tem ljudem, s katerimi se tudi dr. Bajuk dodobra pomenil in ve, kje so problemi, da bodo končno prišli do tega. Jaz ne bi šel - kje so razlogi, pa ko ste omenjali oblastno ravnanje. Saj ne gre - tukaj ne skrivati. Javni zavod Triglavski narodni park in vsi tisti, ki so o tem odločali, bi morali seveda v določenem momentu tudi napotiti stranke, da se poslužujejo tega instrumenta. Ampak mnenje sekretariata, s katerim se pa popolnoma strinjam, pa je, da sam postopek tega ni bil razdelan. Zato tisti poskusi neke ureditve, kar se črnih gradenj tiče, ni uspel, ker enostavno zakon, ko je bil sprejet, se je to dalo kot neko "fliko" notri, ni bilo tukaj prav "prekleto" dobro premišljeno leta 1981, ali se to [[...]]Tako da sedaj predlagateljem očitati, da smo tukaj [[...]]Saj, osnovni namen je bil, da se doseže življenjskost in kadar gre za te izjemne primerne, ki so pa res izjemni, da se pa to omogoči. In še nekaj, še enkrat poudarjam. Soglasje občine, kot take, ni potrebno posebej navajati. Ker, kaj pa je več, kot da občina sprejme prostorski izvedbeni akt z odlokom? To ni soglasje, to je njihova zakonita ustavna pravica po zakonu o urejanju prostora oziroma po zakonu o urejanju naselij in drugih posegih v prostor. Izjemnost tega soglasja vlade je pa v tem, da po zdajšnji zakonodaji vlada Republike Slovenije v ničemer ne sodeluje in vpliva pri sprejemanju prostorskih izvedbenih aktov - prostorskih ureditvenih pogojih. To se sprejema z odlokom: odlokih o ureditvenih načrtih in odlokih o zazidalnih načrtih. Tam vlada nima po zakonu nobene pravice posegati. Vlada sodeluje in daje tudi sklep o uskladitvi prostorskih sestavin družbenega ali prostorskega plana v občinah. Tam pa je vlada tista, ki po zakonu mora sodelovati, in občina praviloma ne sme po zakonu sprejeti spremembe namembnosti prostora brez soglasja. In v tem je izjemnost. Medtem, ko pa vsi tisti zainteresirani bodo najprej morali prek občine, preko pristojnega organa občine, župana, s programom priprave in tako naprej in strokovnimi podlagami opredeliti izjemost posega na podlagi tistih dveh materialnih pogojev. V kolikor bo to občinski svet akceptiral, gre v času osnutka in pa javne razprave na soglasje v vlado. Vlada presodi ob sodelovanju, po vsej verjetnosti, tudi ministrstva za okolje in prostor oziroma zavoda za ohranjanje narave ali pa Triglavskega narodnega parka. In v kolikor ocenijo, da je vse to OK, predvsem z vidika narave, nacionalnega interesa in tako naprej, da pozitivno soglasje in občina sprejme akt. V tistem momentu je akt veljaven pravno formalno in je lahko podlaga za začetek postopka pred upravnim organom za pridobitev dovoljenja za poseg v prostor. Taka je procedura. Tako da jaz sicer naprej se ne bom več odzival na replike, se pa še enkrat, dr. Bajuk, opravičujem.
Hvala lepa. Gospod Gerenčer, izvolite.
Spoštovana podpredsednica. Jaz imam razpravo. Ker vidim, da so replike, naj z replikami najprej končajo.
K repliki se je javil tudi dr. Andrej Bajuk. Izvolite.
Hvala lepa. Bolj kot replika je to samo neko pojasnilo. Dejstvo je, da poslanec Vučko je hotel rešiti in najti nek odgovor na očitne probleme, ki težijo ljudi, ki so stalni prebivalci v Triglavskem parku. Imamo zakon, zakon iz leta 1981, ki predvideva v 14. členu možnost, da se te stvari urejajo. Dejstvo je, da se še niso nikdar urejale. In da, če govorite z ljudmi, ki dejansko tam živijo, vam pa postavijo vprašanje, kot ste ga zastavili meni in bi vam ga rad tudi posredoval. "Kako bi se pa vi počutili, gospod Bajuk, če bi na vašem dvorišču rekli, da je to zdaj nacionalni park?" Jaz mislim, da to očiten tipičen problem, v katerem je neko skupno državno dobro lahko v neskladju z razvojem in normalnim življenjem ljudi, ki tam živijo. Po drugi strani, je pa dejstvo, da so tisti ljudje, ki tam živijo, dejansko sooblikovali in morajo sooblikovati ta nacionalni park. Ja, kako bo pa to izgledalo, če jih sploh tam ne bo, če ne bomo znali najti in omogočiti, da bodo še naprej tam živeli dostojno, kot lahko živijo v 21. stoletju! Ni jih treba pahniti v to, kakor so živeli njihovi dedi. Ampak zaenkrat vsa ta komplicirana birokracija, ki se jo montira okrog zakona o Triglavskem narodnem parku, očitno tega ne dovoljuje; če pa dovoljuje, pa je ljudje ne jemljejo kot take. Ko sem spraševal: "zakaj pa niste vložili svojih predlogov, so kar brezupno rekli: "Ja, saj pri nas se nič ne da." Zakaj? Ker smatrajo ali pa ocenjujejo, da je birokratska težava tako velika, da jo je nemogoče premostiti. Danes imamo pa pred sabo v državnem zboru devet - ali osem? takih slučajev. Zato sem predlagal, dajmo vsaj o tem odločiti, ker je to tudi naša dolžnost, da enkrat temu prisluhnemo. Zakon nam je to nalogo dal, dajmo jo izvršiti. Po drugi strani pa se bojim, da ta predlog ne bo rešil jedra težav. Mi potrebujemo pameten, trezen pregled celotnega zakona, ki ga moramo spraviti "v današnji dan", v standarde, kot so poznani drugod po svetu; moramo zagotoviti tem ljudem, da če imajo to prednost - in s tem tudi veliko težavo - da so stalni prebivalci na območju Triglavskega narodnega parka, da se tudi njim lahko zagotovi takšno življenje, kot ga imamo vsi drugi. Ne vidim nobenih razlogov, zakaj zakon danes prepoveduje, da ena stara "štala" ali pa, ki je bila mlekarna, ne more postati mali apartma. Je to nerazumljivo, to ne bo spremenilo ekologije, narodni park bo še vedno obstal [[...]]Ja, zakaj pa ne bi ta človek, ki tam deluje in ki daje življenje temu območju, da ne vi tudi on lahko do vsega tega prišel? Zato predlagamo, da se lotimo tudi večjega problema. Ne bo enostavno najti pravega pristopa. Rešitve pa ne bo, če bomo zaupali samo izvršilni oblasti, ker, oprostite, kolegice in kolegi, dejstvo je, naša birokracija je preveč komplicirana. Danes je ljudje ne čutijo kot pomoč, pač pa kot veliko težo, s katero se morajo ukvarjati vsak dan. Mislim, da je mogoče to naresti in da bi se državni zbor moral lotiti tega vprašanja in ga rešiti. Kar se pa tiče amandmaja na amandma, spoštovani kolega Vučko, vse to je res, a vendar mislim, da je nujno potrebno, da pojasnimo še in še ljudem v vašem volilnem okraju in vsem, da se zavzemamo za takšno rešitev, s katero bomo uravnovesili legitimen interes prebivalcev in narodni interes. Kolega Partljič nam govori, naj se obrnemo tako ali pa tako, občinski sveti so tudi politični. Seveda, prej ali slej je na vsakem območju vsaka odločitev tudi politična. Gre pa za to, da bo tudi lokalna politika v vsej svoji raznolikosti prišla do veljave, kot bo prišla v izvršilni oblasti, ki pa ima ne samo politično težo, ima pa strahotno težo birokracije, ki pa ne omogoča in dan za dnem ne pripomore temu, da bi tukaj zaživeli tako, kot bi morali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Imamo dve repliki, gospod Sok in potem gospod Božič. Izvolite, gospod Sok!
Hvala za besedo. Torej, moram reči, da mi je sedaj že v bistvu dr. Bajuk namesto mene povedal tisto, kar sem želel sam. Torej, gospodu Partljiču sem ravno to želel povedati, da je občinski svet, pač, najvišji politični organ odločanja v vsaki občini. To, kar je on predlagal, da namesto "občinski svet" napišemo "župan", to seveda ni redakcijski popravek, ampak temeljit vsebinski popravek. Ampak bi se lahko tudi s tem strinjal - torej, da zadeve poenostavimo, če je to tisto, kar predstavlja rešitev. Kar pa pravi kolega Vučko, da postopek do sedaj ni bil razdelan. Ja, saj se tudi za naprej ne bo razdelan! Torej, mi spreminjamo s tem zakonom samo to - s tem popravkom zakona samo to - da namesto državnega zbora odloča izvršilna oblast, ki pa bo delala po teh zakonih, vseh ostalih, ki so v veljavi do sedaj. Se pravi, če hočemo te zadeve na nek normalen in v prid ljudem - zadovoljiv način razrešiti, potem je treba najprej sprejeti en nov zakon, ki bo do tega vprašanja imel drugačen pristop. Kar se pa tiče prostorskih planov. Lokalna skupnost seveda sprejme prostorski plan. Ampak v svojem prostorskem planu takrat, ko ga sprejema - pač vsakih par let - ne predvidi vseh možnih posegov, ker pač potencialni investitorji takrat, ko se prostorski plan sprejema, ne vedo, kaj vse jih čaka v naslednjih štirih, petih letih. Vlada sedaj s svojim amandmajem predlaga, da na ta prostorski plan da svoje soglasje. V amandmaju piše: soglasje vlade na prostorski plan. V tem kontekstu, pač, mi predlagamo, da tako kot vlada - če se pozneje pač ugotovi, da prostorski plan ne predvideva vseh ukrepov, vseh posegov -, da tako poda vlada soglasje na razne posege izven tega prostorskega plana, da tako tudi s tem ponovno, torej, je treba pridobiti soglasje občinskega sveta, da se lokalnim skupnostim dopusti, pač, ta njihova funkcija kot predstavnika najvišje oblasti na svojem lokalnem območju. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Božič, izvolite!
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Oglašam se - kot replika gospodu Bajuku in tudi gospodu Soku. Kot uvod bom pa tako rekel. Pred 25-imi leti sem sodeloval pri pripravi zakona o Triglavskem narodnem parku, tako da precej vem, kaj se je godilo. Sprejeli smo zakon o Triglavskem narodnem parku, uprava Triglavskega narodnega parka pa upošteva vso drugo zakonodajo na svetu, za ta park pa velja zakon o Triglavskem narodnem parku. Nič drugega. Kar je sedaj manjkalo in smo želeli popraviti, je vloženo. 7. marca smo tudi vložili amandma na amandma vlade, da mora biti poseg v prostor v prostorskem planu občine v Triglavskem narodnem parku. Sami ste rekli in govorite pogosto, kako je v Triglavskem parku. Jaz bi prosil, da prepričajmo ljudi, ki ne živijo v Triglavskem narodnem parku, da bodo razumeli, da tam tudi živijo ljudje. Tistim je treba povedati, da ne moremo ljudem, ki živijo v TNP-ju, dajati samo omejitev. In še nekaj bom povedal. Pred več kot desetimi leti je takratni predsednik Sveta Triglavskega parka, dr. Kmecel, pisal vladi, da naj se črta iz zakona o Triglavskem narodnem parku 33 tisoč hektarjev površine od skupno 87 tisoč, ker tam živijo ljudje in zakon omejuje njihovo življenje. In ko bomo nov zakon obravnavali, se bomo lotili tudi tega. In do takrat pa bi prosil, dajmo to sprejeti. 7. marca so bili amandmaji že, danes ste vi prinesli nove - mislim, da so nepotrebni, razen tistega, ki ga je Nova Slovenija napisala, da je treba prinesti v parlament nov zakon,ampak ne v treh mesecih. Recimo, da je to do novega leta: v šestih mesecih. En nov zakon se ne more napisati kar tako. Toliko smo sprejeli sklepov, kaj je treba vse do julija narediti, da vlada, če samo nove zakone piše, ne bo nič drugega delala. Dajmo torazumeti! In ta zakon - vsaj sam sem smatral, da bomo s tem amandmaji na hitro rešili vprašanje, ki se 20 let ne rešuje. Ali si vi predstavljate, da 20 let ne morete ničesar narediti? Kako bi bilo, če bi vam rekli, ne morete v službo 20 let? Kako bi se nam zdelo: ne moreš iti na volitve 20 let? Saj to je ravno tako, če ne smeš imeti velikih oken, če ne smeš imeti dovozne poti za osebni avto do hiše, pa če ne smeš hleva preurediti v neko drugo gospodarsko poslopje, in da ne smeš drvarnice narediti, ker vendar v tem prostoru Triglavskega narodnega parka skoraj vsi, po večini, kurijo z drvmi. In seveda še enkrat poudarjam: zame del Tretne, del gornjega Posočja, Bohinj z nekaterimi planinami ne more biti v Triglavskem narodnem parku. Tam živi preveč ljudi. In drugič, ko bomo govorili o TNP-ju, se bomo vprašali tudi po kritiki, ki smo jo postavili ob sprejemanju zakona. Rekli so: "V Triglavskem parku bo lepše življenje." Ugotovimo, koliko več že ljudi sedaj živi v parku, koliko jih je živelo takrat, ko se je zakon sprejel. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika dr. Bajuk. Izvolite.
Hvala lepa. Jaz se kolegu Božiču zahvaljujem za te besede, ker očitno se popolnoma strinjava o pristopu k temu vprašanju. Sem pa tudi pripravljen - mislim, da je zelo mogoče, da je 3 mesece nekoliko optimistično ali pa zavajajoče. Gre za to, da se tega resnično lotimo. To mi je bilo posredovano pri posvetovanju z ljudmi, ki tam živijo, da resnično že 20 let ne morejo čisto nič narediti, in da moramo enkrat za vselej to priznati, tam je življenje in ga moramo tudi omogočiti. Vidim pa tudi, da v vaši predstavitvi ne nasprotujete temu, da državni zbor v 30 dneh odloči o teh stvareh, ki so danes tukaj vložene za našo odločitev, ne glede na to, kaj bomo napravili s 14. členom. Če sem vas pravilno razumel, sem vam pa za to podporo hvaležen. Hvala.
Hvala lepa. Še dve repliki. Najprej gospod Vučko in potem gospod Petan.
Jaz bi samo eno pojasnilo dal. In seveda v zvezi s tem predlogom sklepa. Ta predlog sklepa je, seveda, tako napisan, kot je napisan v obrazložitvi. In ne vem, ali smo premalo prebrali: vlada Republike Slovenije, ministrstvo za okolje in prostor že pripravlja novelacijo novega zakona. In na odboru za infrastrukturo in okolje je bil predstavljen program ministra in ministrstva, v katerem je zapisano: junij 2001, prva obravnava predloga sprememb in dopolnitev zakona o TNP, ki bo odprl vsa ta vprašanja. In jaz kot pozicijski poslanec verujem svoji vladi.
Hvala lepa. Gospod Petan, izvolite.
Hvala za besedo. Torej, javil sem se k repliki, pa bi repliciral kar parim, zato da se mi ni treba javljati k razpravi in bi poskusil biti krajši. Namreč, mislim, da je ta zakon dober, ampak z enega drugega zornega kota. Skoraj vsi govorniki na koncu so govorili o tem, da so težave za ljudi, ki živijo v tem narodnem parku. Namreč, jaz trdim, da imeti narodni park, ali pa neko zaščiteno področje, ali pa zaščiten objekt, to ni nič drugega v našem primeru - to se pravi v primeru naše države - kot ena velika katastrofa za te prebivalce, ki tam živijo. Namreč, zakon, ki ureja neko zaščiteno področje, ali pa narodni park, ali pa kaj podobnega, je ena sama restrikcija, ena samaomejitev. Kako pa ljudje lahko živijo v eni sami omejitvi, kjer ni ničesar dovoljeno, kjer ravno toliko, da ne piše, da živeti tam je skoraj prepovedano. Jaz sem vesel, da je predlagatelj tudi omenil določene nesmisle, kako hišo ne moreš spremeniti v apartmaje, ker bi to bilo celo zaželeno, ker je to predvideno v prvi vrsti kot neko turistično področje. Da bi pa zgradil mogoče ali dogradil zraven ali prizidal k objektu, ki ga že imaš, kakšen objekt, ki bo služil izključno turizmu, je pa tako ali tako pobožna želja. Po drugi strani, ker je vse prepovedano, ničesar dovoljeno, to pomeni - ker pa je potrebno tam življenje -, da pa tisti ljudje in pa še posebej tisti, ki nimajo tam kaj iskati, izkoriščajo to in delajo čisto vse po vrsti. In kar je še najbolj nesmiselno in najbolj, bom rekel, resignantno za Slovenijo, je pa to, da tisto, česar ni, tistega sploh ne moreš preganjati. In inšpektorji, ki se jim ne ljubi delati, enostavno z izgovorom, da ker nič ni legalno, se pravi, tega ni, dejansko ne obstaja. To je izgovor, in v bistvu se lahko dogaja in dela vse. To pa je druga resnica ali druga plat medalje o zaščitenih območjih. Spodbodlo me je tudi to, da je, recimo, zakonodaja neživljenjska in birokratska. Seveda, saj se navsezadnje to zakonodajo sprejema tu ali pa vlada sprejema določene podzakonske akte ali odločbe, ki urejajo to življenje. In kot sem že prej dejal, ker je vse prepovedano, so takšni narodni parki ali pa zaščitena območja raj za birokrate in tu lahko pridejo do svojega popolnega izraza, kjer se naslanjajo na neživljenjske zakone, ki so sprejeti ob razglasitvi določenih zaščitenih območij, in se držijo kot pijanec plota in onemogočajo vsako življenje. Zato bom podprl vsak predlog, ki bo šel v tej smeri, kot je omenil gospod Božič - sicer je on citiral nekoga drugega - da bi iz tega prostora izvzeli določena območja. Če se bo dalo, bom trikrat glasoval - seveda se ne da, vendar bi trikrat glasoval za takšen predlog, vsaj za tisto območje, kjer ljudje živijo, kajti edino na tak način ljudje lahko še ostanejo tam in bodo imeli normalne pogoje za življenje. Pa še nekaj. Mene prav nič ne moti, če na takem območju ne samo, da bi izgrajevali turistično infrastrukturo, ampak bi lahko tudi druge segmente gospodarstva, seveda takšne, ki ne posegajo v naravo, ki ne delajo prevelike škode - tu mislim predvsem na strnjena naselja, kjer je tako ali tako že urbano urejeno - in če tam stoji kakšen industrijski obrat, ki ne onesnažuje okolja, je verjetno tudi zaželeno, ker to pomeni, da se bo tu življenje vračalo. Imeti pa tam življenje, je pa v bistvu imeti park - brez življenja je kakršnokoli zaščiteno območje ali park popolnoma brezpredmeten in je škoda o njemu sploh razmišljati, če ga nihče ne bo vzdrževal, kajti vzdržujejo ga najbolje prebivalci, ki tam živijo in ga tudi najbolj poznajo. Zato že z nestrpnostjo čakam takšne predloge, kot so bili danes omenjeni, predvsem pa tega o izločitvi določenih območij. Hvala lepa.
Hvala lepa. Imamo še enega razpravljavca, gospoda Gerenčerja. Najprej pa kratka replika, gospod Božič.
Zelo kratka. Gospod Petan, dobro ste povedali, ampak moram povedati tole. Za ljudi v Triglavskem narodnem parku je res težko življenje. Ob potresu v vasi Tolminske Ravne je bilo nekaj - torej skoraj cela vas poškodovana in na novo zgrajena. TNP je zahteval gradnjo dveh hlevov namesto enega, ker je za kmeta, po teoriji sedanjega kmetijstva, bil en hlev prevelik. Torej, dva hleva smo zgradili. Ko bomo govorili o spremembi zakona o popotresni obnovi in razvoju Posočja, bom tudi to povedal. Zakaj delamo take neumnosti?! Dva hleva, češ da je en objekt prevelik za TNP. Čemu je to podobno?
Hvala lepa. Razpravljati želi tudi gospod Gerenčer. Izvolite!
Hvala lepa za besedo. Veliko je bilo povedanega in skoraj nimam kaj več dodati. Edino, kar me veseli, da ste si enotni v dveh pogledih: da je Triglavski narodni park naše nacionalno bogastvo, narodno bogastvo, ki ga moramo pod vsako ceno obvarovati; in drugo, da ljudem, ki tam živijo, ne grenimo življenja bolj, kot si ga včasih sami grenijo - to se pravi, da jim pomagamo. To je bili tudi smisel teh popravkov zakona, ki je v veljavi, da omogočimo tem ljudem, da s soglasjem uredijo in v soglasju z ureditvenim načrtom delajo nekaj, kar jim izboljša in olajša življenje, in to moramo podpreti. Več kot devet vlog je na državnem zboru s tega področja! To so debele dokumentacije in vsega tega, kar prihaja. Zato vem, da je treba čim prej sprejeti te popravke, da lahko vlada kot izvršna oblast pristopi k reševanju tega. Sprašujem se, če to prinesemo na državni zbor, moramo izdelati kriterije, kako bomo odločali. To spet nekaj časa rabimo. Zato je boljše, da to naredi vlada in da do sprejetja novega zakona, ki je napovedan - upam, da bo tri mesece tisti čas, da bo to lahko narejeno in vsaj prišlo v prvo branje, če ne, bomo pa tudi kakšen mesec lahko potrpeli - da potem pa dobimo kompleten zakon, ki ureja to področje. Prosim, da pristopimo k odločanju o temin da tem ljudem, še enkrat poudarjam, omogočimo reševanje njihovih problemov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem splošno [[...]]Gospod Gasparini, izvolite!
Hvala lepa, gospa podpredsednica. V glavnem ste govorili o prvem odstavku tega člena, ki je odprt, kolikor je meni znano. Drugega odstavka se noben ni, niti amandmaji, niti vlada, niti Vučko, niti noben danes ni dotaknil. Ampak vendar obstaja tudi drugi odstavek izvirnega zakona, ki govori, da neke objekte napraviti posege v prostor, potrebe splošne ljudske obrambe in civilne zaščite, in mora imeti soglasje ministrstva za okolje in potem pravi, izvršnega sveta občine. Jaz mislim, da bi lahko tudi to popravili.
Gospod [[...]]
Izvršnega sveta Tolmin in niti Bohinj nima. To sem mislil vas opozoriti.
Gospod Gasparini, samo v pojasnilo. Zakon je obravnavan po skrajšanem postopku. Predlagatelj je odprl samo 1. člen, tako da so vse razprave o kateremkoli drugem členu brezpredmetne v okviru tega postopka, ki ga obravnava državni zbor. Gospod Gasparini, se morebiti nisva razumela? Je v redu? Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem splošno razpravo. In glede na to, da je ura 13.00, bomo na drugo obravnavo, to je na razpravo ter odločanje o posameznih členih predloga zakona, prešli v popoldanskem delu, tako da se vam zahvaljujem, nadaljujemo ob 14.30 uri.
Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Nadaljujemo s popoldanskim delom 5. seje. Seznanjam vas, da so dodatno opravičeni za nadaljevanje 5. seje dne 25.4.2001. Anton Delak za ves dan in Franc Kangler za popoldanski del seje. V dopoldanskem delu smo prešli na drugo obravnavo - to je na razpravo ter odločanje o posameznih členih in predlogih zakona, to je zakona o spremembi zakona o Triglavskem narodnem parku. V razpravo in odločanje dajem dva amandmaja, ki imata značaj amandmaja na amandma osnovnega amandmaja, ki ga imate navedenga pod tri na drugi strani pregleda, to je amandma vlade Republike Slovenije, in sicer prvi amandma na amandma ni v pregledu, ga imate na klopi, in sicer je to amandma na amandma vlade, ki ga je vložila poslanska skupina Nove Slovenije. V pregledu je amandma na prvi strani pod številko ena brezpredmeten, pod dva pa se nahaja drugi amandma na amandma vlade k 1. členu, katerega predlagatelj je skupina poslancev s prvopodpisanim Dušanom Vučkom, ki ga matično delovno telo podpira; in pod tri, tako kot sem že povedala, osnovni amandma vlade, ki ga matično delovno telo podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje, in sicer bomo najprej glasovali o amandmaju na amandma vlade, katerega predlagatelj je poslanska skupina Nove Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 15, proti 29. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da prvi amandma na amandma ni bil sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju na amandma vlade pod zaporedno številko dva pregleda. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 2. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je drugi amandma na amandma sprejet. Prehajamo še na glasovanje o osnovnem amandmaju vlade Republike Slovenije, ki se nahaja pod zaporedno številko tri. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 3. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko 3 sprejet in člen 1 v celoti spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 1A člen, katerega predlagatelj je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo ga podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti eden. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je amandma za novi 1A člen sprejet. Prehajamo še na razpravo in odločanje o 2. členu, ki ureja rok uveljavitve zakona, in ga ni v pregledu amandmajev, ampak pa je v osnovnem besedilu zakona. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o 2. členu. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti eden. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je 2. člen sprejet. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Kot je bilo slišati iz besed predlagatelja, gre tu tudi za redakcijski popravek, se pravi, spremembe in dopolnitve zakona. Želi kdo razpravljati o naslovu zakona? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o naslovu zakona. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da so bili k predlogu zakona v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k členu 1 in 1A. Če želijo k tem členom kvalificirani predlagatelji vložiti amandma, prosim, da to storijo. Pred tem pa sprašujem zbor, ali želi kdo razpravljati o predlogu zakona v celoti? [[Ne želi.]] Na podlagi tretjega odstavka 198. člena poslovnika sprašujem sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, ali je bila sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost določb zakona? [[Ni.]] Hvala lepa. Prehajamo na odločanje o zakonu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. V zvezi s tem zakonom je poslanska skupina Nove Slovenije vložila dodatna predloga sklepov [[dobili ste jih na klop]] , in sicer predlog dodatnega sklepa pod številko 1: "Državni zbor se zaveže, da bo v roku 30 dni obravnaval vse predloge fizičnih in pravnih oseb, ki so zaprosile za odločitev o njihovih vlogah v zvezi s 14. členom zakona o Triglavskem narodnem parku." Ta dodatni predlog je glede na to, da je državni zbor sprejel, da vlada Republike Slovenije postane tisti organ, ki odloča, mislim, da je s tem trenutkom postal brezpredmeten, ker državni zbor ni več pristojen za odločanje. Tako da bomo dali [[...]]Odpiram razpravo. Gospod Vučko.
Jaz bi vašo ugotovitev mogoče samo dopolnil. Ne samo zaradi tega, ker smo sprejeli 1.a člen z zakonom, v kateremu je jasno določeno, da se začeti postopki za izdajo soglasja po prvem odstavku 14. člena zakona o TNP nadaljuje "po določbi 1. člena", je predlog dodatnega sklepa res brez smisla. Ker smo že potrdili, da se nadaljuje po tem sprejetem zakonu.
Hvala lepa. Predlagatelje sprašujem, ali se s tem strinjamo in prehajamo potem na predlog drugega sklepa, ki so ga predlagali? Ne strinjate se. Želite, da glasujemo? Kljub tem obrazložitvam? Prav. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje o [[..]]Gospod Anderlič, izvolite.
Jaz bi predlagal predsedujoči, da nas vse skupaj poduči, kako je s poslovnikom državnega zbora in zakonom o vladi. Mi nikogar ne moremo zavezati, da naredi nekaj v šestih mesecih ali v kakršnemkoli drugem času; še sebe težko. Sebe bi edino lahko. Tako, da je ta sklep v nasprotju s poslovnikom in v nasprotju z zakonom o vladi. [[Podpredsednica: Gospod Anderlič ....]] Če ga boste dali na glasovanje, bom seveda glasoval proti, ker je nesprejemljiv.
Tu ste razpravljali o predlogu, ki se nahaja pod številko 2, to je, da državni zbor predlaga vladi Republike Slovenije, da v roku šestih mesecev - je dr. Andrej Bajuk popravil - pripravi nov zakon o Triglavskem narodnem parku. Želi še kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo torej na odločanje o dodatnem predlogu sklepa, ki nosi številko 1. O tem glasujemo. Nazvočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 16, proti 28. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da predlog dodatnega sklepa pod številko 1 ni bil sprejet. Prehajamo še na odločanje o predlogu, ki se nahaja pod številko 2. O tem glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 21, proti 19. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 19.]] Ugotavljam, da je predlog dodatnega sklepa naveden pod številko dva sprejet. Gospod Anderlič, če dovolite, samo še pojasnilo. Gre za predlog vlade Republike Slovenije, ne za zavezo. Predlaga, da se pripravi nov zakon, ne da se sprejme. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 5.G TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O POSEBNIH PRAVICAH ITALIJANSKE IN MADŽARSKE NARODNE SKUPNOSTI NA PODROČJU VZGOJE IN IZOBRAŽEVANJA. Predlog zakona sta v obravnavo zboru predložila poslanca Roberto Battelli in Maria Pozsonec. Želita predstavnika predlagateljev predloga zakona besedo? Gospod Battelli, izvolite! Gospod Battelli, lahko se nam pridružite na tem mestu.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi! Zelo na kratko o pomenu tega zakona. Ta zakon integrira posebne potrebe šolskega sistema za obe narodni skupnosti v splošni vzgojno-izobraževalni sistem v Republiki Sloveniji, skladno s tako zakonodajno kot ustavno tradicijo pri nas. V tem je njegova največja vrednost. Za drugo obravnavo smo predlagatelji skupaj z ministrstvom za šolstvo, ki je pravzaprav izdelal osnutek tega zakona že 1997 leta in s katerim smo vseskozi sodelovali predstavniki narodnih skupnosti pri njegovem nastajanju, upoštevali vsa stališča, ki jih je sprejel državni zbor. Največ razprav o pripravi zakona za drugo branje je bilo okoli načelne pripombe sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve glede 19. člena zakona - to je o jeziku poslovanja, konkretno v šolah z italijanskim učnim jezikom. Predlagatelji, skupaj z ministrstvom in vlado, smo bili mnenja, da je sedanja rešitev ustreznejša glede na dosedanjo zakonsko rešitev iz leta 1982 in tudi siceršnjo prakso. Seveda pa načelna pripomba sekretariata ima zelo veliko težo in odpira celo vrsto konceptualnih vprašanj, ki pa po mnenju predlagateljev niso rešljiva samo v tem zakonu oziroma skozi ta zakon, ampak verjetno bi zahtevali sistemski pristop glede uporabe večinskega in manjšinskega jezika na narodnostno mešanih območjih kot uradnih jezikov. Vlada podpira ta zakon v celoti. Predlagatelji ne nasprotujemo amandmaju, ki je bil vložen in ki je redakcijske narave, zato pričakujemo in upamo, da bo zakon podprt tudi z vaše strani. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnavala komisija za narodni skupnosti kot matično delovno telo. Prosim poročevalko, da predstavi mnenje komisije o predlogu zakona. Gospa Maria Pozsonec, predsednica komisije, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani! Zakon sta pravzaprav obravnavali dve komisiji za narodne skupnosti, prejšnja in sedanja. Na podlagi razprave je komisija - tudi prejšnja - za narodne skupnosti soglasno sprejela naslednja sklepa: "1. Komisija za narodne skupnosti ugotavlja, da je predlog zakona o posebnih pravicah italijanske in madžarske narodne skupnosti na področju vzgoje in izobraževanja primerna podlaga za drugo obravnavo. 2. Komisija za narodne skupnosti predlaga državnemu zboru Republike Slovenije, da tretjo obravnavo predloga zakona o posebnih pravicah italijanske in madžarske narodne skupnosti na področju vzgoje in izobraževanja opravi na podlagi prvega odstavka 194. člena poslovnika državnega zbora Republike Slovenije." Posebej bi vas opozorila na ta drugi sklep, ker brez tega zakona ni mogoče organizirati devetletne šole na našem območju. Hvala lepa in na svidenje!
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik vlade? Izvolite!
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Gospe poslanke in gospodje poslanci! Vlada Republike Slovenije meni, da je predlog zakona o posebnih pravicah italijanske in madžarske narodne skupnosti na področju vzgoje in izobraževanja, ki sta ga državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo predložila poslanca Roberto Battelli in Maria Pozsonec, primeren za sprejem v državnem zboru. Kot zainteresirana stran je vlada s svojimi predstavniki, kot je bilo že omenjeno, sodelovala pri pripravi predloga zakona za drugo branje in meni, da na primeren način omogoča uresničevanje posebnih pravic obeh avtohtonih etničnih in jezikovnih manjšin v skladu z ustavo Republike Slovenije, doseženimi standardi v Republiki Sloveniji na tem področju in tudi v skladu z mednarodnimi konvencijami, ki manjšinam z ukrepi na področju vzgoje in izobraževanja zagotavljajo ohranjanje njihove kulturne identitete. Sprejem zakona pa je tudi nujno potreben za zagotavljanje pogojev za nemoteno izvajanje vzgojnih in izobraževalnih programov na vseh ravneh, še posebej pa za uresničevanje programske prenove tudi v tem segmentu vzgojno-izobraževalnega sistema. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Gospod Partljič, izvolite.
Jaz bom seveda podprl zakon, tudi zaradi tega, ker se mi zdi, da sem včasih v tej diskusiji slišal: vedno kaj novega ali kaj. To je zakon, ki bi ga morali že zdavnaj sprejeti, če bi hoteli kompletirati komplet šolske zakonodaje. Tako da smo pravzaprav v zamudi in s tem kompletiramo komplet. Kar pa zadeva pravice, pa vidite v enem od mnenj, da pravzaprav izpolnjujemo zadeve, ki so zabeležene s slovensko ustavo in z evropskimi normami. In mislim samo, da smo pred tem, da zakon lahko pravzaprav brez težav in čimprej sprejmemo.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 30, proti 1. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Gospod Sok? Spoštovane kolegice in kolegi! Vljudno prosim, da pogledajo mesto sosedov, ki imajo morebiti vložene kartice, pa jih tu ni. Spoštovane poslanke! Spoštovani poslanci! Po preštevanju nas je v dvorani 46, zato vas lepo prosim, da tisti, ki ste tu, vstavite kartice in umaknete kartice kolegov, ki jih v dvorani ni. Še enkrat vas prosim, da vstavite kartice, ker v dvorani nas sedi 46. To smo že dvakrat prešteli. Ponovno ugotavljamo navzočnost. Navzočih je 46 poslank in poslancev, kar pomeni, da je državni zbor sklepčen in lahko veljavno odloča. Ponovno glasujemo o predlogu, ki je bil prej prebran. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 3. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je bil predlog sprejet. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. K predlogu zakona v drugi obravnavi je bil vložen samo en amandma, in sicer k 5. členu. To je amandma poslancev s prvopodpisano gospod Majdo Širca. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti 4. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 5. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 32, proti 4. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so bili preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o naslovu zakona. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. Končali smo torej z drugo obravnavo. Glede na predstavitev predsednice komisije je komisija za narodni skupnosti predlaga državnemu zboru Republike Slovenije, da tretjo obravnavo predloga zakona o posebnih pravicah italijanske in madžarske narodne skupnosti na področju vzgoje in izobraževanja opravi na podlagi prvega odstavka 194. člena poslovnika državnega zbora Republike Slovenije. Ker pa je v drugi obravnavi bil vložen amandma, sprašujem predstavnico sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, ali je morebiti takšne narave, da bi lahko odločali tudi na podlagi tega člena? Izvolite, gospa Bitenc.
Gospa podpredsednica, spoštovani zbor! Po našem mnenju gre v tem primeru resnično za redakcijski amandma.
Hvala lepa. Glede na razlago predlagam državnemu zboru, da odloči na podlagi prvega odstavka 194. člena poslovnika državnega zbora, da nadaljujemo s tretjo obravnavo predloga zakona. O tem predlogu glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti 2. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da je bil k predlogu zakona v drugi obravnavi sprejet redakcijski amandma k 5. členu. Če želijo k temu členu kvalificirani predlagatelji vložiti amandma, prosim, da to storijo. Pred tem pa sprašujem, ali želi kdo razpravljati o predlogu zakona v celoti. Ker ne želi, na podlagi tretjega odstavka 198. člena poslovnika sprašujem sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, če je zaradi sprejetega amandmaja porušena medsebojna skladnost določb zakona? [[Ni.]] Zato prehajamo na odločanje o zakonu v celoti. Ker gre v tem primeru na podlagi 199. člena poslovnika za zakon, ki zadeva uresničevanje v ustavi določenih pravic in položaj zgolj narodnih skupnosti, le-ta ne more biti sprejet, preden ne podata k njemu soglasja predstavnika narodnih skupnosti. Tako da predstavnika narodne skupnosti, kljub temu da sta predlagatelja zakona, sprašujem, če je na podlagi člena 199 poslovnika soglašata s tako vsebino, ki jo sprejemamo v tretjem branju. Gospod Battelli!
Hvala lepa. Po moje - kako bi rekel - po zdravi pameti, če glasujeva za, pomeni, da se z zakonom strinjava. Če pa to še vedno zahteva poslovnik, potem seveda bom jaz povedal, da zakon podpiram in bom glasoval za njega. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Pozsonec!
Hvala lepa. Jaz tudi soglašam za zakon.
Najlepša hvala. Prehajamo torej na glasovanje o zakonu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda.
Kolegice in kolegi! Prehajamo na 5.H TOČKO DNEVNEGA REDA - PRVA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O MATERIALNI DOLŽNOSTI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije in jo sprašujem, če želi besedo. Želi. Prosim, imate besedo.
Hvala lepa vam, gospod državni sekretar. Predlog zakona je obravnaval odbor za obrambo, ki je za to pristojno telo. Želi poročevalec besedo? [[Ne želi.]] Prosim? Želi. Se opravičujem, imate besedo. Gospod Maršič, podpredsednik odbora!
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani predstavniki vlade! Odbor državnega zbora Republike Slovenije za obrambo je na svoji 1. redni seji obravnaval predlog zakona o materialni dolžnosti in ga predložil državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo. Odbor je bil seznanjen s predlogom zakona in tudi z mnenjem sekretariata državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve. Predstavniki vlade so nam navedli razloge, ki narekujejo sprejem zakona, predvsem z razlogom, da je Ustavno sodišče Republike Slovenije v pobudi državljana iz Novega mesta ugotovila neskladje zakona o obrambi in zakona o varstvu pred naravnimi in drugimi nesrečami z ustavnimi določbami. Ustavno sodišče je bilo mnenja, da bi bilo smotrno materialno dolžnost urediti s posebnim zakonom. Prav tako smo s strani predstavnikov vlade bili na odboru podrobneje seznanjeni z ureditvijo materialne dolžnosti v nekaterih drugih državah in razlogi za sprejem zakona, cilji in načeli zakona ter temeljnimi rešitvami v zakonu ter oceno finančnih in drugih posledic. Predstavnica sekretariata državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve nas je opozorila, da so v zakonu nekatere pomanjkljivosti, ki so v nekaterih primerih sicer redakcijske narave, da pa bi bilo treba v povezavi s kriteriji iz 15. člena predloga zakona, na podlagi katerih lahko imetnik sredstva iz popisa zaprosi za odložitev vpoklica, razmisliti tudi o tem, kaj za posameznika predstavlja težak položaj, in ali je diskrecijska pravica organa, da brez natančnejše opredelitve tega pojma presoja o vpoklicu, utemeljena. O tem so seveda razpravljali tudi naši kolegi v odboru. V razpravi, ki je sledila, so poleg tega konkretnega 19. člena člani odbora predvsem predlagali, da bi bilo smiselno v zakonsko besedilo vgraditi tudi določbe, s katerimi bi se onemogočal vpoklic zaradi pregledov in vaj predvsem motornih vozil družin z otroci, ki še niso dopolnili 16. leta starosti, v primerih, ko družina razpolaga samo z enim motornim vozilom. Opozorili so tudi na preveč ohlapno določbo 15. člena predloga zakona in zaprosili predstavnike predlagatelja za podrobnejšo pojasnitev 7. člena predloga zakona, da evidenca o sredstvih s popisa poleg podatkov, določenih z zakonom o obrambi in zakonom o varstvu pred naravnimi in drugimi nesrečami, obsega tudi podatke o matični številki občana oziroma matični številki imetnika. Druge pripombe in kar je bilo v razpravi omenjeno, imate tudi v zapisniku in poročilu. Odbor za obrambo predlaga državnemu zboru Republike Slovenije, da v skladu s 185. členom poslovnika državnega zbora po končani prvi obravnavi predloženega zakona sprejme naslednja sklepa: "Predlog zakona o materialni dolžnosti je primerna podlaga za pripravo zakona za drugo obravnavo. Predlagatelj naj pri pripravi predloga zakona za drugo obravnavo upošteva naslednja stališča, in sicer, da se upoštevajo pripombe iz mnenja sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve ter upoštevajo pripombe in mnenja, podana v razpravi." Hvala lepa.
Hvala lepa vam, gospod podpredsednik. Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče razpravljati, razpravo zaključujem. Prehajamo na razpravo in glasovanje o sklepu matičnega delovnega telesa. Vabim vse kolegice in kolege, da se nam pridružijo v dvorani. Najprej dajem v razpravo prvi sklep matičnega delovnega telesa, ki se glasi: "Predlog zakona o materialni dolžnosti, prva obravnava, je primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo." Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Potem bomo počakali toliko časa, da se nam pridružijo kolegice in kolegi. Danes je opravičeno odsotnih 28 naših kolegic in kolegov in je razumljivo, da moramo z veliko potrpežljivostjo delati, zato da bi, kolikor je le mogoče, tudi končali današnje popoldansko zasedanje. Vabim torej naše kolegice in kolege, da se nam pridružijo v dvorani. Ugotovil bom navzočnost, ki pa ni zadostna, in bom po tem odredil odmor. Torej ta hip ni navzočih dovolj kolegic in kolegov. Dovolj bi jih bilo, če bi bili vsi navzoči v dvorani. 41 nas je zdaj, to je premalo. Predlagam, da naredimo desetminutni odmor in ob 15.30 nadaljujemo. Prosim vse, da smo ob 15.30 navzoči v dvorani. Hvala lepa.
Vabim kolegice in kolege, ki so v pisarnah, da se nam pridružijo, ker bomo nadaljevali sejo. Ali ste tako prijazni in pogledate k vašim kolegom in kolegicam, če ima kdo vstavljeno kartico, čeprav ni prisoten? Še enkrat ponavljam, da je 28 poslank in poslancev odsotnih. Dve delegaciji v tujini, v Bruslju in Strasbourgu, pač opravljata enako delo kot mi tukaj in je normalno, da prihaja do težav. Še enkrat prosim, da zasedete svoja mesta. Prosim sekretarke poslanskih skupin, da opozorijo kolegice in kolege, da pridejo v dvorano. Navzočih je 46 poslank in poslancev; državni zbor Republike Slovenije je sklepčen in lahko odloča. Na glasovanje dajem predlog sklepa, ki se glasi: "Predlog zakona o materialni dolžnosti, prva obravnava, je primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo." Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. 43 jih je glasovalo za, nihče temu predlogu ni ugovarjal. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo na razpravo o stališčih, ki jih je pripravilo matično delovno telo in so zapisana v poročilu delovnega telesa. Ali želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Glasujemo o predlogu stališč v celoti. Navzočih je 46 poslank in poslancev, 44 jih je glasovalo za, nihče ni bil proti predlaganim stališčem. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Tako so v celoti sprejeti in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na naslednjo, 5.I TOČKO DNEVNEGA REDA - PRVA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVI ZAKONA O ŽRTVAH VOJNEGA NASILJA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložil poslanski kolega Franci Rokavec. Želi kolega Rokavec besedo? [[Želi.]] Imate besedo.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani predstavniki vlade! Predlagana novela zakona o žrtvah vojnega nasilja govori predvsem o tem, da se osebam, ki so bile pregnane na druga območja zaradi porušenja svojega stanovanja oziroma doma ob izvajanju vojnih akcij s strani zavezniških sil, dodeli status žrtve vojnega nasilja. Vendar naj ob tem izrecno poudarim, da navedeni objekti oziroma osebe niso bile cilj omenjenih akcij. S tem pa so te osebe prav tako doživele vojne grozote, ostali so brez doma, prebežati so morali na druga območja. Res je, da so po končani 2. svetovni vojni takratne okrajne komisije z oceno vojne škode to škodo popisale, jo priznale, vendar do sedaj omenjene osebe niso dobile ničesar. Predvsem gre za območja, tako imenovana mestna območja, območja mesta Maribor, Celje, Zidani Most, Pivka, Litija. S predlogom zakona želim, da se tem osebam popravi krivica za priznanje statusa žrtve vojnega nasilja. Tu bi se pa, seveda, tudi dotaknil vprašanj, ki sta jih v svojem mnenju izpostavila tako vlada kakor tudi sekretariat za zakonodajo. Predvsem gre za vprašanje osnovnega 1. člena zakona, ki govori, da je državljane, ki je bil v vojni ali vojaški agresiji na Republiko Slovenijo izpostavljen nasilnim dejanjem ali nasilnim ukrepom okupatorja, agresorja ali njunih sodelavcev, lahko priznana pravica do statusa žrtve vojnega nasilja. Menim, da v okviru rednega postopka bi lahko skupaj z vlado Republike Slovenije odpravili tudi to vprašanje. Na mestu pa je tudi opozorilo sekretariata za zakonodajo glede prekluzivnega roka, ki ga sprejemam. Seveda pa bi kazalo, da se v okviru rednega postopka razrešijo tudi vprašanja odločbe ustavnega sodišča, ki je bilo sprejeto dne 7. decembra leta 2000. Finančne posledice dejansko zakon ima, vendar s spremenjenim besedilom predloga zakona bistveno manjše, saj gre po grobih ocenah za nekaj 100 upravičencev, gre pa, seveda, tudi za bistveno bolj jasno preciziranje kroga upravičencev. Spoštovane poslanke in poslanci! Namreč, matični odbor je negativno se opredelil do zakona - rezultat je bil 6:6. Vendar sem prepričan, da je po 56-ih letih že tudi skrajni čas, da se navedenemu krogu upravičencev prizna status žrtve vojnega nasilja in popravi tudi ta krivica. Čas pa je tudi, da se opravi v skladu z odločbo ustavnega sodišča končna redakcija zakona o žrtvah vojnega nasilja. Zato vam predlagam, da podprete nadaljevanje postopka. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide, ki je pristojno delovno telo. Želi predsednik ali poročevalec besedo? [[Želi.]] Prosim!
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Vsem lep pozdrav! Odbor državnega zbora za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide je na svoji 3. redni seji, 6.3.2001, obravnaval predlog zakona, ki ga je v zakonodajni postopek državnemu zboru predlagal predgovornik V obrazložitev zakona se ne bom spuščal, ker bi bila zelo podobna tej, kot ste jo slišali. Treba je pa povedati, da je sekretariat tako v svojem pismenem mnenju kot tudi v ustmeni obrazložitvi opozoril na to, da podpira ali se naslanja tudi na mnenje vlade, predvsem v delu stališč, ki poudarjajo, da je v 1. členu osnovnega zakona o žrtvah vojnega nasilja lahko le državljan Republike Slovenije, ki je bil v vojni ali vojaški agresiji na Republiko Slovenijo izpostavljen nasilnim dejanjem ali nasilnim ukrepom okupatorja, agresorja ali njunih sodelavcev, predmet žrtev vojnega nasilja. Temu primerno je tudi nekako bila vzpostavljena razprava na odboru in zato je potem glasovanje pokazalo, da je primernost zakona podprlo 6 članov odbora in 6 jih je tudi glasovalo proti. Tako da je navsezadnje odbor državnega zbora za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide sprejel sklep, v skladu s 185. členom poslovnika, ki se glasi: "Predloga zakona o dopolnitvi zakona o žrtvah vojnega nasilja, prva obravnava, se ne sprejme." Hvala lepa.
Hvala lepa vam, gospod predsednik. Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik vlade? [[Želi.]] Prosim, gospod državni sekretar.
Hvala za besedo. Spoštovani zbor! Vlada odklanja sprejem tega zakona zaradi tega, ker je v očitnem nasprotju z intenco zakona samega, kar govori 1. člen zakona, ki sedaj velja, in pravi, da je žrtev vojnega nasilja oseba, ki je to nasilje trpela s strani okupatorja ali njegovih pomagačev. Seveda je treba spoštovati tudi stisko ljudi, ki so morali zapustiti svoje domove zaradi bombardiranja s strani zavezniških letal oziroma operacij v drugi svetovni vojni, vendar kot žrtve vojnega nasilja po sedaj veljavnem zakonu in v smislu tega zakona v le-tega ne sodijo. Tako da vlada predlaga državnemu zboru, da zakona ne podpre. Hvala lepa.
Odbor in vlada imata torej odklonilno stališče. Kakšno je stališče poslanskih skupin? Želi kdo besedo? [[Nihče.]] V imenu poslanske skupine? Prosim, kolega Drobnič, v imenu poslanske skupine Nove Slovenije. Želi za njim predstaviti stališče še katera od poslanskih skupin? [[Ne.]] Kolega Drobnič, imate besedo.
Lepo pozdravljeni, kolegice in kolegi! Dovolite, da predstavim mnenje Nove Slovenije v zvezi s sprejetjem te dopolnitve zakona o žrtvah vojnega nasilja. Neprestano spreminjanje tega zakona kaže na dejstvo, da v Sloveniji nismo dobro in ustrezno uredili vprašanje odškodnin vojnega nasilja, tudi ne povojnega nasilja. Zakaj to poudarjam? Zato, ker velja v civilizacijskem svetu eno pravilo glede odškodnin. Odškodnine plačujejo tisti, ki so jo povzročili. Sedaj pa poglejmo, kako je urejeno glede odškodnin v našem sistemu. Tistega, kar so povzročili okupatorji, plačuje naša država. Tisto, kar je povzročila naša revolucionarna oblast, ne plačuje nihče. Sedaj se pa pojavlja predlog, da uveljavljajo odškodnino, torej naj bi uveljavljale odškodnino osebe, ki so utrpele agresijo odnosno posledice s strani zavezniških sil. Če bi imeli vsi dosedanji zakonodajalci v mislih to jasno pravilo, ki ga upoštevajo tudi države, ne bi imeli teh zadev pri nas. Odškodnine, ki so jih povzročile sile agresije, bi izterjali in jih dali tudi tistim, ki so dejansko utrpeli. V našem sistemu je bilo tako, da reparacije - torej, smo nekaj dobili in smo jih porabili za različne namene. Niso pa prišle do tistih, ki so dejansko utrpeli škodo. Včasih škode ni možno natančno določiti ali pa je povzročena na javnih stvareh, na dobrinah, ki so nedeljive, so naše skupne. V teh primerih nastopa država kot tožnik do tistega, ki je to povzročil. To je zdaj ta zagata, v katero padamo že celo povojno obdobje in očitno bomo tudi še to tisočletje. Namen predlagatelja se mi zdi povsem umesten. In v tem smislu bi tudi izrazil določeno podporo. Je pa seveda v tem smislu to naše napotilo, da uredimo odškodnine tako, kot jih ima ostali svet. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, gospod Drobnič. Želijo besedo poslanke in poslanci? Ne želijo. Potem zaključujem splošno razpravo in spet vabim kolegice in kolege, da pridejo v dvorano, ker bomo glasovali o predlaganem sklepu matičnega delovnega telesa, ki se glasi: "Predlog zakona o dopolnitvi zakona o žrtvah vojnega nasilja, prva obravnava, se ne sprejme." Vabim torej kolegice in kolege, da pridejo v dvorano, da bi glasovali. Manjka samo eden od naših kolegov ali kolegic. Prosim, če pogledate pri kolegih in kolegicah, ali ni kdo pomotoma pustil kartice v glasovalni napravi. Navzočih nas je, tako kot kaže display, 45. Predlagam, da počakamo kakšno minuto, sicer bom pač predlagal spet 10-minutni odmor. Eno minuto bomo še počakali, sicer bom ugotavljal [[...]]Da, mislim, da smo sklepčni. 51 nas je v dvorani. Ali smo lahko tako kolegialni, da vstavimo kartice, če smo navzoči v dvorani? Prosim! V dvorani nas je 51. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za predlog jih je glasovalo 26, 12 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je bil predlog sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA - PRVA OBRAVNAVA PREDLOGA POSLOVNIKA DRŽAVNEGA ZBORA REPUBLIKE SLOVENIJE. Predlog poslovnika je v obravnavo zboru predložila skupina poslancev s prvopodpisanim [[...]]Proceduralno? Kolega Anderlič, proceduralno.
Glede na to, kar smo videli zadnje pol ure ali pa zadnjo uro, je poslovnik nemogoče obravnavati. Jaz seveda ne govorim to s stališča, kaj bi sam kot predlagatelj rad videl, da je sprejet ali ne, ampak preprosto iz razlogov, da za tako pomemben akt, kot je poslovnik, je treba le imeti neko kvalificirano večino in v tem trenutku je pač ni - ali pa ni pripravljeno, da je. Predlagam, da poskušamo jutri ob 10.00, če bo kvorum boljši.
Samo, kvalificirana večina je navzoča.
Da, da. Kvalificirana večina. Jaz sem samo mislil, da bi bila vsaj dvotretjinska potrebna, čeprav vem, da je za spremembo poslovnika zadosti 2/3 prisotnih poslancev. S tega vidika ni problem, ampak v tem trenutku je 48, pred 5 minutami jih je bilo pa 44, 43, 42, tako da se nam to zelo spreminja, ta prisotnost. Predlagam, da s tem začnemo jutri ob 10.00.
Torej vaš proceduralni je, da nadaljujemo jutri ob 10.00 uri. Navzočih je 49 poslank [[...]]Prosim.
Moj proceduralni predlog je, da s to točko nadaljujemo jutri bo 10.00, ne nadaljujemo sejo.
Dobro. S to točko nadaljujemo jutri ob 10.00. Jasno. Navzočih je 49 poslank in poslancev in bodo odločili, ali se s tem proceduralnim predlogom strinjajo. Tega dajem na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. 35 jih je bilo za, 10 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 10.]] Tako smo torej odločili, da bomo s to točko dnevnega reda nadaljevali jutri ob 10.00 uri. Verjetno po odločanju o uskladitvenem amandmaju pri zakonu o medijih, ki ga bo do takrat - če ga bo - pripravila vlada. 7. točka ni pripravljena, tako da prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O INDUSTRIJSKI LASTNINI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Počakali bomo za hip. Vlada se nam bo vsak čas pridružila in se bo vključila v razpravo. Predlog zakona je obravnaval odbor za gospodarstvo kot pristojno telo. Želi poročevalec besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Prav tako ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Prav tako ne.]] Zato dajem besedo poslankam in poslancem. Zaključujem to razpravo in prehajamo na odločanje. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja v drugi obravnavi in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj ena tretjina navzočih. Tak predlog dajem na glasovanje. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za tak predlog je glasovalo 34, trije so mu nasprotovali. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Najprej dajem v razpravo predlog amandmaja pod zaporedno številko 1 k 11. členu. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Razpravo zaključujem. Predlog dajem na glasovanje. Prosim tudi za maksimalno pozornost kolegic in kolegov, ker bomo odločali o vseh predlogih amandmajev, ki so v preglednici. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37 izmed njih, nihče ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko 1 sprejet. Zdaj glasujemo o besedilu člena v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 kolegic in kolegov. Za besedilo 11. člena v celoti je glasovalo 32 poslank in poslancev, nihče temu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti nihče.]] Želi kdo besedo k amandmaju k 15. členu? [[Nihče.]] Potem o njem odločamo. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za amandma pod zaporedno številko 1 je glasovalo 30 poslank in poslancev, nihče mu ni nasprotoval, zato je sprejet. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti nihče.]] Tako lahko odločamo o besedilu 15. člena v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36 izmed njih, nihče ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je besedilo v celoti sprejeto. Odpiram razpravo o 36. členu, h kateremu je vložen amandma pod zaporedno številko 1. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Dajem ga na glasovanje. Glasujemo. O amandmaju je glasovalo 50 navzočih poslank in poslancev. Za amandma je glasovalo 33, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zdaj glasujemo še o besedilu 36. člena v celoti. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za besedilo člena v celoti je glasovalo 29, nihče temu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je besedilo člena v celoti sprejeto. Na strani dva našega pregleda imamo k 43. členu vložene tri amandmaje, o njih odpiram razpravo. Nihče ne želi besede, zato bomo glasovali zaporedoma, najprej o amandmaju pod zaporedno številko ena. Glasujemo. V dvorani je navzočih 50 poslank in poslancev, 35 jih je bilo za, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Glasujemo še o amandmaju pod zaporedno številko dva. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 32, nihče temu amandmaju ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti nihče.]] Zato je sprejet. Končno odločamo še o amandmaju pod zaporedno številko tri. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 32, nihče ni glasoval proti. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti nihče.]] Tako je bil tudi tretji amandma sprejet. Glasujemo o besedilu 43. člena v celoti, kot je bil amandmiran. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za člen v celoti je glasovalo 35, nihče ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti nihče.]] Tako je člen sprejet. Imamo amandma k 44. členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Dajem ga na glasovanje. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za amandma jih je glasovalo 33, nihče ni glasoval proti. Za je glasovalo 33.) [[Proti nihče.]] Tako lahko sedaj odločimo z glasovanjem tudi o 44. členu v celoti. Navzočih je 50 poslank in poslancev, 28 jih je bilo za, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti nihče.]] Besedilo 44. člena je sprejeto. K 48. členu imamo na strani dva na koncu pod zaporedno številko ena vložen amandma. Želi kdo o njem besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in dajem amandma na glasovanje. Navzočih je 50 poslank in poslancev, za amandma k 48. členu jih je glasovalo 26, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti nihče.]] Tako je sprejet. Lahko odločamo o 48. členu v celoti. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je bilo 27, izmed njih nihče temu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je besedilo člena določeno. K 55. členu imamo en amandma. Želi o njem kdo razpravljati? [[Nihče.]] Dajem ga na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za jih je bilo 34, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o besedilu 55. člena v celoti. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za besedilo v celoti jih je glasovalo izmed 50 27, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je besedilo 55. člena sprejeto. K 56. členu imamo prav tako vložen en amandma. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za amandma k 56. členu jih je bilo 36, proti nihče. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zdaj glasujemo o besedilu 56. člena v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslancev in poslank. Za besedilo člena v celoti jih je glasovalo 28, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti nihče.]] Prav tako imamo vložen en amandma k 75. členu. Želi kdo besedo o njem? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in ga dajem na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 31, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslancev in poslank. Za člen v celoti jih je glasovalo 24, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. K 120. členu imamo na tretji strani pregleda amandma. Želi kdo o njem besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in dajem amandma k 120. členu na glasovanje. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za amandma k 120. členu je glasovalo 28 poslancev in poslank. Nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Navzočih je 51 poslancev in poslank. Za člen v celoti je glasovalo 30 izmed njih. Nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prav tako imamo amandma k 121. členu. Želi kdo o njem razpravljati? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Amandma dajem na glasovanje. Navzočih je 50 poslancev in poslank. Za je glasovalo 27 izmed njih, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Na glasovanje dajem besedilo člena v celoti. Navzočih je 50 poslancev in poslank. Za člen v celoti je glasovalo 26, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Imamo vložen amandma, predzadnji, k 123. členu. Želi kdo o njem besedo? [[Nihče.]] Dajem ga na glasovanje. Navzočih je 50 poslancev in poslank. Za amandma je glasovalo 29, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Navzočih je 50 kolegic in kolegov. 25 jih je glasovalo za, nihče proti členu. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. K zadnjemu členu, h kateremu so vloženi amandmaji, sta vložena dva. Želi kdo o njiju razpravljati? [[Da.]] Imate besedo, prosim.
Predlagam, da državni zbor ne podpre nobenega od teh amandmajev, in sicer, obrazložitev: Zakon o pravdnem postopku določa, da je zastopnik strank v sporih pred sodiščem lahko le odvetnik. Tako določilo zakona o pravdnem postopku je posledica dejstva, da so odvetniki po predpisanem postopku pridobili pravico zastopanja strank, in dejstev, da odvetnike zavezujejo pravila in določila odvetniške poklicne zbornice, da odvetniki za svoje delo disciplinsko odgovarjajo in, ne nazadnje, da imajo odvetniki svojo poklicno odgovornost zavarovano, kar vse pri patentnih zastopnikih, ki jih določa četrti odstavek, ki naj bi zastopali stranke pred sodiščem, ni urejeno. Velja še pripomniti, da so pravne osebe iz 131. člena zakona lahko le kapitalske družbe, ki so omejeno odgovorne, odvetniške družbe, v kolikor so ustanovljene, pa so lahko ustanovljene le kot družbe z neomejeno odgovornostjo. Takšna ureditev bi torej nepotrebno posegla v sedaj enotno urejeno zastopanje pred sodišči, zato predlagam, da teh dveh amandmajev ne podpremo. Hvala.
Hvala, kolegica Majnik. Želi še kdo besedo? Ugotavljam, da nihče, in zaključujem razpravo. Prosim? Vlada? Prosim!
Hvala lepa, gospod predsednik. [[Andrej Piano, z urada za intelektualno lastnino.]] Vlada Republike Slovenije predlaga, da se sprejmeta oba amandmaja. S tema amandmajema se hoče urediti položaj patentnih zastopnikov, ki so po večini nepravniki ter morajo za zastopanje pred uradom za intelektualno lastnino poznati tako materijo industrijske lastnine, ki obsega patentno pravo, pravo blagovnih znamk ter pravo modelov, kot tudi geografske označbe, ter so najbolj poklicani, da vodijo postopek, po drugi strani pa ne morejo zahtevati, imajo težave pri zastopanju na sodišču, saj obstajajo določene težave glede na zahteve novega pravnega postopka. Osnovni amandma, ki je bil predložen s strani patentnih zastopnikov, sledi sedaj veljavni zakonodaji na področju avtorskih pravic, ki prav tako omogoča, da poleg odvetnikov še nekatere druge osebe zastopajo pri sodiščih na področjih avtorskega prava. Vladni amandma pa samo - ki je na ta osnovni amandma - pa, seveda, samo zahteva to, da se upoštevajo tudi sprememba zakona o pravdnem postopku. S sprejetjem obeh amandmajev bi, pač, zagotovili korektnost pravnega sistema ter omogočili tudi patentnim zastopnikom, da zastopajo pred sodiščem ter tudi, da imajo pravico do nagrade. Seveda, se pa mogoče postavlja vprašanje ali je to treba urediti s posebnim zakonom, kot je v nekaterih državah. Hvala lepa.
Hvala lepa vam. Želi še kdo besedo? Ne vidim nikogar. Tako prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod zaporedno številko ena. Glasujemo. Navzočih je 49 kolegic in kolegov, za jih je glasovalo 18, 19 pa jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 19.]] Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko dva. Glasujemo. Navzočih je 49 kolegic in kolegov, za amandma pod zaporedno številko dva jih je glasovalo 23, 16 pa jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 16.]] Amandma je dobil potrebno večino. Tako sedaj glasujemo še o besedilu 131. člena v celoti. Navzočih je 49 kolegic in kolegov, za besedilo 131. člena v celoti je glasovalo 21 izmed njih, 12 pa jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 12.]] Opravili smo razpravo o vloženih amandmajih in prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi. Želi kdo besedo o njih? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o preostalih členih. Navzočih nas je 49, 26 jih je glasovalo za, nihče proti. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Ker ne želi nihče razpravljati, dajem predlog naslova zakona na glasovanje. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za predlog naslova zakona je glasovalo 33 izmed nas, nihče pa ni bil proti. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti nihče.]] Kolegice in kolegi! Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Želijo kvalificirani predlagatelji vložiti amandma? Kolegica Majnik. Želite? Prosim.
Vložili bomo amandma za tretjo obravnavo za 131. člen.
Želi kdo razpravljati o zakonu v celoti? [[Nihče.]] Potem bom to točko pri tem prekinil, tako da boste lahko vložili amandma in bomo o njem ter o zakonu v celoti tudi odločili. Tako prekinjamo to točko in prehajamo na 9. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O POROŠTVU REPUBLIKE SLOVENIJE ZA OBVEZNOSTI ZAVODA ZA OBVEZNE REZERVE NAFTE IN NJENIH DERIVATOV. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Za hip bomo počakali, da se nam pridružijo [[...]]Želite vi? Izvolite, dr. Pirkmajer.
Gospod predsednik! Spoštovane poslanke in poslanci! Pred vami je predlog zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti zavoda za obvezne rezerve nafte in njenih derivatov, ki ga vlada predlaga v sprejetje po hitrem postopku. Slovenija je sprejela zavezo v postopku približevanja Evropski uniji, da poveča obvezne rezerve nafte in njenih derivatov do višine 90-dnevne povprečne porabe glede na porabo v preteklem letu. Zato je ustanovljen poseben zavod za obvezne rezerve nafte in naftnih derivatov s sedežem v Ljubljani. In glede na program dela tega zavoda je predvideno, da bodo po letih od leta 2000 do leta 2005 vzpostavljene skupne rezerve v višini 558.000 ton. Dinamika je razvidna iz tabele, ki je tudi sestavni del tega zakona. Za realizacijo celotnega načrta so zavodu potrebna sredstva, za katere bo pri osnovnih bankah najel posojilo v višini 268 milijonov 450 tisoč evrov v protivrednosti v katerikoli valuti, preračunano v tolarje po srednjem tečaju Banke Slovenije. Z zakonom se predlaga, da daje država garancijo, poroštvo za to posojilo pod naslednjimi pogoji: da je ročnost kreditov največ 10 let, moratorij na odplačilo glavnice vsaj eno leto, obrestna mera in stroški kreditov pa ne smejo bistveno odstopati od obrestne mere in stroškov za primerljive kredite z državnim poroštvom in da mora biti poroštvena obveznost Republike Slovenije primerno zavarovana. V danem primeru je primerna zavarovanost v tem, da bo zavod imel blagovne rezerve, se pravi rezerve v blagu, ki - seveda, če se proda - zadošča za to, da se tudi kredit izplača. Potem sta še dva člena. Tretji daje pooblastilo ministru, pristojnemu za finance, da sklene poroštveno pogodbo v imenu Republike Slovenije, in četrti člen določa, da začne zakon veljati naslednji dan po objavi v Uradnem listu Republike Slovenije. O predlogu zakona je tekla obsežna razprava v odboru za gospodarstvo in prepričan sem, da so argumenti za sprejetje zakona dovolj trdni, saj jih je potrdil tudi odbor za gospodarstvo. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, gospod državni sekretar. Predlog zakona je obravnaval odbor za gospodarstvo, ki je pristojno telo. Gospod Pohorec, podpredsednik pristojnega odbora.
Hvala za besedo. Spoštovani gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Poročilo odbora za gospodarstva predloga zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti zavoda za obvezne rezerve nafte in njenih derivatov. Odbor državnega zbora Republike Slovenije za gospodarstvo je na 7. redni seji, dne 12.4., kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona o poroštvu, kot se glasi, da ne bi bral vsega in zapravljal več časa, ki ga je državnemu zboru predlagala v obravnavo in sprejetje po hitrem postopku vlada Republike Slovenije. Seji odbora so prisostvovali tudi predstavniki predlagatelja in sekretariata za zakonodajo. Vlada Republike Slovenije predlaga državnemu zboru, da predložen zakon obravnava po hitrem postopku zaradi izrednih potreb države. Zagotavljanje varnosti preskrbe z obveznimi rezervami nafte in njenih derivatov je namreč projekt nacionalnega pomena. Poleg tega pa se je Slovenija v pogajanjih z Evropsko unijo zavezala, da bo do leta 2005 zagotovila obvezne rezerve v potrebni višini. Zato je treba k oblikovanju teh rezerv pristopiti nemudoma, in sicer zato, ker gre za projekt, ki je tako s finančnega kot tudi s tehničnega vidika zelo zahteven. Letošnje in prihodnje leto sta odločilni za oblikovanje obveznih rezerv, saj bo v skladu s programom oblikovanja obveznih rezerv nafte in njenih derivatov treba nabaviti naftne derivate v višini, ki ustreza 60-dnevni povprečni porabi v preteklem letu. Sprejetje predloženega zakona je tako nujno potrebno, da bo lahko zavod za obvezne rezerve nafte in njenih derivatov čim prej, na podlagi poroštva Republike Slovenije, najel ustrezne kredite ter izvedel razpis za nabavo naftnih derivatov. Sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve je v svojem mnenju ugotovil, da je predlog zakona v formalnem pogledu sicer pravilen in skladen z zahtevami iz poslovnika državnega zbora, v vsebinskem pogledu pa je uvodna predstavitev predloga zakona pomanjkljiva, zlasti glede na ocene stanja in razlogov za sprejetje zakona kot tudi glede cene finančnih in drugih posledic. Sekretariat tudi ugotavlja, da so predlagane rešitve delno nedorečene. Sekretariat opozarja na določbe zakona o blagovnih rezervah, s katerimi je določeno, da se oblikovanje rezerv nafte in njenih derivatov zagotavlja kot posebna gospodarska javna služba, ki se financira iz posebnega nadomestila za njeno izvrševanje, ki ga kot obvezno članarino plačujejo njeni uporabniki. Zakon o blagovnih rezervah tudi izrecno določa, da so sredstva članarine namenjena za tako zagotavljanje rezerv voarskih kapacitet kot tudi potrebnih količin nafte in naftnih derivatov. Prav glede sredstev, ki se zberejo iz navedene članarine, pa je po mnenju sekretariata nekaj nejasnosti v obrazložitvi predloga zakona. Med razlogi za sprejem predloga zakona je tako navedeno, da se bodo ta sredstva namenila za pokritje stroškov odplačil že najetih posojil, skladiščnih in ostalih stroškov, nabava nafte in njenih derivatov pa naj bi se financirala z najemom posojil pri poslovnih bankah. V okviru finančnih posledic pa je navedeno, da se bo iz teh sredstev zagotovilo tudi sredstva za odplačilo najetih kreditov. Po mnenju sekretariata tako navedba predlagatelja, da sprejetje zakona ne bo neposredno obremenilo državnega proračuna, ni povsem jasna. Sekretariat opozarja, da bi bilo treba dopolniti predstavitev finančnih posledic predloga zakona kot tudi besedilo 1. člena, in sicer zlasti v povezavi s predlogom zakona o izvrševanju proračuna za leto 2001, ki med drugim določa obseg izdanih poroštev države za kredite domačih pravnih oseb v letošnjem letu. Besedilo 1. člena bi bilo treba dopolniti z navedbo višine glavnice v tolarjih, do katere naj bi bil s sprejetjem obravnavanega zakona obremenjen obseg poroštev države za posamezno leto oziroma predvideti drugo ustrezno navezavo na letno kvoto poroštev. Sekretariat je oblikoval tudi pripombo k 2. členu, in sicer je mnenja, da bi bilo treba v tretji alinei prvega odstavka jasneje opredeliti zgornjo mejo obrestne mere in stroškov predvidenih posojil. Predstavnik predlagatelja je uvodoma predstavil temeljne razloge, ki narekujejo sprejetje predloženega zakona, ter tudi njegova načela, cilje in temeljne rešitve, pri čemer je podal tudi nekaj pojasnil v zvezi s pripombami sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve. Poudaril je, da predloženi zakon sodi v sklop zakonodaje, ki jo je treba sprejeti v procesu približevanja Slovenije Evropski uniji. Predloženi zakon bo namreč omogočil realizacijo zaveze Republike Slovenije iz pridružitvenega sporazuma, in sicer, obveznosti iz zagotovitve 90 dnevnih rezerv nafte in njenih derivatov do leta 2005. V zvezi s tem je že bil sprejet program oblikovanja obveznih rezerv nafte in njenih derivatov, ki predvideva, da bo Slovenija do leta 2005 zagotavljala 558.000 ton obveznih rezerv nafte in njenih derivatov. Izvajanje tega programa zaenkrat poteka normalno, saj tekoče stroške v skladu z zakonom o blagovnih rezervah pokrivajo udeleženci na naftnem trgu, ki plačujejo obvezno članarino. Za realizacijo tega programa pa bo moral zavod za obvezne rezerve nafte in njenih derivatov najeti posojila v višini 268.000 milijonov, 450.000 evrov. Posojila bodo v različnih valutah, tudi v tolarjih. Po ocenah bi sredstva, ki se naberejo iz obvezne članarine, morala zadostovati za odplačevanje kreditov, ki jih bo najel zavod. Temeljni namen predloženega zakona je tako z garancijo države omogočiti zavodu najetje kreditov po čimbolj ugodnih pogojih. V zvezi s pripombo sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve k tretji alinei prvega odstavka 2. člena je poudaril, da predlagatelj zakona v besedilu tega člena namenoma ni opredelil gornje meje obrestne mere. In sicer zato, ker se bo najverjetneje spreminjala, poleg tega pa predlagatelj potencialnim kreditodajalcem ne bi želel vnaprej dajati vseh informacij o obrestni meri. Predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve je še ustno obrazložil pisno mnenje sekretariata, pri čemer je zlasti opozoril, da je v zakonu o blagovnih rezervah predviden en sam način financiranja oblikovanja in zagotavljanja obveznih rezerv nafte in njenih derivatov, in sicer naj bi se te rezerve nabavljale s sredstvi zbranimi s posebnim nadomestilom za izvrševanje gospodarske javne službe. Predstavnika predlagatelja je tudi povprašal, ali je navedba iz obrazložitve predloga zakona, da obravnavani zakon ne bo neposredno obremenil državnega proračuna, resnična, in sicer v povezavi z določenimi predlogi zakona o izvrševanju proračuna za leto 2001. Besedilo 1. člena je tako nekoliko nejasno oblikovano, saj iz njega ni popolnoma razvidna predvidena finančna dinamika v letih 2001 do 2005 z vidika obremenitve obsega poroštev države za posamezno leto. Poudarjajo še pojasnilo predstavnika predlagatelja, da še obstaja odprta pripomba v zvezi z jasnejšo opredelitvijo gornje meje stroškov posojil. V okviru splošne razprave so člani odbora precej pozornosti namenili razlogom za sprejetje predloženega zakona oziroma njegovim temeljnim namenom, ciljem in predlaganim rešitvam, in sicer za to zlasti z vidika pomanjkljive obrazložitve predloženega besedila. Uvodoma je bilo izpostavljeno vprašanje potrebe po sprejemanju predloženega zakona po hitrem postopku, in sicer je bilo izraženo mnenje, da je predlagani postopek obravnave premalo obrazložen, saj se sklicuje le na izredne potrebe države. Predstavnik predlagatelja je pojasnil, da je predlagani postopek, poleg razlogov, ki so navedeni v predlogu zakona, potreben tudi zato ker bi njegovo sprejetje zavodu omogočilo državno garancijo, na podlagi katere bi prišlo pri najetju posojil po izračunih ministrstva za finance do prihranka v višini 3-4 milijard tolarjev. Poleg tega pa mora zavod v letošnjem letu zagotoviti 14 milijard tolarjev za nabavo naftnih derivatov, redni postopek sprejemanja predloženega zakona pa bi predolgo trajal, tako da zavod ne bi uspel izpeljati vseh potrebnih postopkov. V zvezi s to pripombo je podal pojasnilo tudi predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, ki je poudaril, da je z vidika sekretariata predlog za obravnavo predloga zakona po hitrem postopku, glede na določbe poslovnika državnega zbora, zadostno obrazložen. V razpravi je večina razpravljavcev opozarjala na pomanjkljivo obrazložitev predloga zakona, ki ne vsebuje vseh relevantnih informacij, ki bi članom odbora omogočale lažje odločanje, poleg tega pa vsebuje tudi nekaj napak v tabelah, v okviru ocen stanja in razlogov uveljavitve zakona. Napake bi bilo treba odpraviti in sedaj so tudi že odpravljene.
Gospod podpredsednik, kolega Pohorec, želite v celoti prebrati poročilo, ki je sicer pred nami?
Jaz bi samo zaključek prebral, ker je res dolgo poročilo. Namreč, imeli smo potem še eno sejo in je še dodatno pojasnilo. Iz prvega poročila bi samo naslednje. Predstavniki predlagatelja so napovedali, da bodo do torka 17. aprila pripravili dopolnitev obrazložitve tega zakona in popravili tudi napake, ki so bile, in zato smo potem na naslednji seji sprejeli dodatne sklepe in dodatno poročilo ter končni sklep, ki bi ga podal državnemu zboru. Sklep odbora za gospodarstvo podpira - torej, odbor za gospodarstvo podpira predlog zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti zavoda za obvezne rezerve nafte in njenih derivatov ter predlaga državnemu zboru Republike Slovenije, da ga sprejme po predlaganem postopku. Hvala.
Hvala lepa, gospod podpredsednik, za vašo prijaznost. Sprašujem sekretariat, ima kakšne pripombe. [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Pa že sedaj vabim kolegice in kolege, da pridejo v dvorano, ker bomo odločali. Besedo dajem zato poslankam in poslancem. Ugotavljam, da ne želi nihče razpravljati. Zato zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na drugo obravnavo. Torej, ni vloženih nobenih amandmajev, členov je pa - štiri. Tako bomo odločali od člena do člena o celotni vsebini predlaganega zakona. Seveda pa nas mora biti v dvorani dovolj, da bi lahko odločali. Prosim vse kolegice in kolege, da pridejo v dvorano, ker bomo odločali o členih. Odločamo torej o 1. členu. Dajem ga na glasovanje. Prosim, če vložite kartice - vsi, ki ste navzoči. Glasujemo o besedilu 1. člena. Navzočih je 46 kolegic in kolegov. Za besedilo 1. člena predloga zakona je glasovalo 21 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je besedilo 1. člena sprejeto. Glasujemo o besedilu 2. člena. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za besedilo 2. člena jih je glasovalo 27, 1 mu je nasprotoval. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je besedilo 1. člena sprejeto. Glasujemo o besedilu 3. člena. Navzočnost! Prosim, opozarjam kolegice in kolege, da preverijo, ali ni morda pri kom od njihovih sosedov po pomoti vložena kartica. Prosim za pozornost. Vabim enega od kolegov in kolegic, da se nam pridruži, da bi lahko bili sklepčni in sprejeli ta zakon v celoti. Počakali bomo za hip in potem nadaljevali z delom. POglejte, danes nam je ostalo za delo samo še odločanje o uskladitvenem amandmaju o zakonu o medijih, besedilo amandmaja in odločanje o zakonu kolegice Majnikove. Jutri bomo prešli na 10. točko. Torej, če bi zdaj v kratkem času odločali o teh treh vprašanjih, bi danes lahko predčasno končali, ker bomo jutri nadaljevali z 10. točko. Prosim kolegice in kolege, ki so v državnem zboru, da pridejo v sejno dvorano, da lahko zaključimo to in tudi ostale točke danes; na ta način lahko predčasno zaključimo današnji del seje in jutri v celoti namenimo del pozornosti oziroma vso pozornost še poslovniku in s tem tudi končamo zasedanje. Prosim, da vložite kartice. Prosim tudi druge kolegice in kolege, ki jih še ni v dvorani, da se nam pridružijo, da bi lahko delali. V dvorani je navzočih 46 kolegic in kolegov. Za besedilo 3. člena je glasovalo 23, eden mu je nasprotoval. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Na koncu glasujemo še o besedilu 4. člena. Navzočih je 47 kolegic in kolegov. Za besedilo 4. člena je glasovalo 26, nihče proti. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je tudi ta člen sprejet. Želi kdo razpravljati o naslovu zakona? [[Nihče.]] Naslov zakona dajem na glasovanje. Navzočih je 46 kolegic in kolegov. 33 jih je za, nihče proti. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. Smo v tretji obravnavi, kolegice in kolegi. Ni vloženih amandmajev. Odpiram splošno razpravo o zakonu. Želi kdo besedo? Je zakon usklajen, sprašujem sekretariat. [[Je.]] Torej lahko odločamo o zakonu v celoti? Lahko. Zakon v celoti dajem na glasovanje. Navzočih je 46 kolegic in kolegov, za zakon v celoti jih je glasovalo 34, nihče temu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti nihče.]] Tako smo zaključili tudi s sprejemom tega zakona to točko dnevnega reda. Sprašujem državni zbor, ali nasprotuje, da se, glede na navzočnost vlade in na potrebni kvorum, preselimo na 5.b točko, da bi jo zaključili? To je glasovanje o uskladitvenih amandmajih pri zakonu o medijih. Ne vidim ugovora. Potemtakem predlagam, da se vrnemo k TOČKI 5.B, k uskladitvenim amandmajem pri PREDLOGU ZAKONA O MEDIJIH. Na podlagi ugotovitve sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, da je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost določb zakona, je vlada Republike Slovenije predložila uskladitvene amandmaje. Besedila imate na mizi. Želi besedo predstavnik vlade? [[Ne želi.]] Predstavnik sekretariata prav tako ne. Predstavnik matičnega delovnega telesa? Ugotavljam, da ne. O vsebini ni možna razprava, zato bomo glasovali, razen če želijo besedo predstavniki poslanskih skupin. [[Ne.]] Potem bomo o tem glasovali, o vsakem posebej, seveda pa moramo biti navzoči v potrebnem kvorumu. Tako da spet vabim kolegice in kolege, da vstopijo v dvorano, ker bomo o tem glasovali. Glasovali bomo tako, da bomo odločali o uskladitvenih amandmajih k posamičnim členom ter na koncu še o zakonu v celoti. Prosim kolegice in kolege, ki so blizu dvorane - to vem -, da vstopijo v dvorano in da lahko spravimo pod varno streho tudi ta zakon. Prosim kolegice in kolege, da pridejo v dvorano, odločali bomo o uskladitvenih amandmajih k zakonu o medijih. Glasujemo najprej o amandmaju k 93. členu. Glasujemo o amandmaju k 93. členu. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za amandma k 93. členu jih je glasovalo 32, 2 sta bila proti. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 2.]] Tako je amandma sprejet. Glasujemo o amandmaju k 111. členu. Navzočih je 48 kolegic in kolegov, 29 jih je bilo za in 2 proti. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In amandma k 131. členu, ki ga dajem na glasovanje. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za amandma je glasovalo 31 izmed njih, 2 pa sta bila proti. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 2.]] Kolegice in kolegi! Prehajamo na odločanje o predlogu zakona o medijih v celoti. Glasujemo. Prosim. Prekinjam glasovanje, ker je kolega Peče želel obrazložiti svoj glas. Imate besedo.
Hvala. Ni v smislu podaljševanja razprave, za katero tudi jaz upam, da bo oziroma da je zdaj v končni fazi. Ampak roko sem dvignil pravočasno in ste zaradi svoje zasedenosti [[...]] V Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, da je vsebino tele novele, vključena v debato iz razprave, možno združiti v tri temeljne pojme, in sicer: nadzor, kazen in pa grožnja. Skratka, zakon gre v popolno drugo smer, kot je bilo na začetku predstavljeno; predstavljeno nam, poslancem, in predstavljeno slovenski javnosti, češ da je to eden izmed tistih mnogih korakov, ki so obvezni za vstop in prilagajanje v evropsko zakonodajo. Govorilo se je o tem, da je to del harmonizacije, toda tu so različna stališča, so različna mnenja; žal, mnenja stroke so tu pač drugačna kot mnenja vladnih strank, ki še zmeraj močno trdijo, da gre za nujen proces. Ni res, toda to odločitev boste vsi izkazali s pritiskom na eno od teh dveh tipk. Hoteli smo samo povedati za konec, da bo oblast z novim zakonom zahtevala, da jo morajo časopisi obveščati, kakšna bo njihova uredniška politika. In mislimo, da to ni norma, ki nas lahko pospremlja v tiste integracije, ki jih opisujemo kot razvite integracije. Skratka, vračamo se - po našem mnenju - v tisto obdobje državne propagande, ki je izvajala nasilje nad mediji. To nasilje se bo kazalo predvsem v kontroli in pa kazni. Predlagam, da vsi tisti, ki le hočete, da mediji delujejo neodvisno, tega zakona ne podprete in jim pustite toliko moči, da sami urejajo svojo uredniško politiko in sami polnijo svoj, recimo, temu medijski prostor neodvisno od politične situacije. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti svoj glas? Gospod Tanko, izvolite.
Hvala za besedo. Poslanska skupina bo glasovala proti sprejemu tega zakona. Po našem mnenju so bile pri tem zakonu potrebne nekatere spremembe, vendar je rezultat glasovanja in obravnave na tej seji pripeljal do nekaterih popolnoma drugačnih rešitev in s tem tudi izničil mnoge dobre cilje predlagatelja. Za poslansko skupino sta bila pomembna predvsem dva cilja, in sicer, eden od ciljev je bil zagotovitev neodvisnega, raznovrstnega, pluralnega prostora, konkurenčnega medijskega prostora. In pa drugi cilj, da bi se v ta zakon vgradila tudi neka razvojna komponenta. Ugotavljamo, da sta oba cilja v bistvu popolnoma izničena, saj nadzorna funkcija medijev - pravzaprav je ni. V zakon je vgrajena možnost imenovanja političnih funkcionarjev, s čimer se v največji možni meri zagotavlja politična subjektivnost in s tem sistematična pristranskost, kar je nedopusten poseg v ustavne pravice javnosti do pravilne, poštene, celovite in raznovrstne informacije. Zakon torej zagotavlja trajno favoriziranje določene politične opcije. Zakon tudi v celoti ohranja monopolni položaj na področju distribucije, kar je v popolnem nasprotju z 11. členom zakona o varovanju konkurence in s čimer je še dodatno možno onemogočati distribucijo tiskanih medijev in s tem tudi vplivati na njihovo uspešnost. Popolnoma so razvrednoteni lokalni in regionalni tiskani mediji, ki opravljajo pomembno vlogo izvrševalca in izvrševanja javnega interesa na manjših in zaokroženih področjih. S temi rešitvami je torej v celoti izničena neodvisna in nadzorna funkcija medijev. Še več, mediji se s tem v največji možni meri spreminjajo v orodje oblasti. Podobno je tudi z drugo, to je z razvojno funkcijo, z razvojno nalogo zakona, ki izjemno pristransko obravnava medije in ne zagotavlja možnosti za enakomeren in enakopraven razvoj celotnega medijskega prostora. Sklad za medije podpira samo razvoj določenih lastnikov in izvajalcev na izbranih področjih, medtem ko druge popolnoma izloča. Prav tako pa se ta sklad tudi izredno neenakomerno polni in obremenjuje samo nekatere. Ker sta torej oba pomembna sklopa, po našem mnenju, nepravilno in nepravično urejena, bomo v poslanski skupini glasovali proti sprejemu tega zakona. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Drobnič, želite obrazložiti svoj glas? Izvolite!
Hvala lepa za besedo. Tako je, obrazložiti želim glas. Pravzaprav bi povedal samo to, da sem že med samo obravnavo na začetku pojasnil in obrazložil določene rešitve, zato jih ne bi ponavljal. Mislim, da je poslanski kolega, gospod Tanko, povedal tiste ključne zadeve. Rekel bi samo to, da smo zamudili priložnost, ki se nam je ponujala, da bi normalizirali medijski prostor v Sloveniji. Žal, pač bomo šli po isti poti naprej ali pa celo rahlo nazaj. Zato se bom tudi odločil proti sprejetju tega zakona oziroma sem se odločil, da zakona ne bom podprl.
Hvala lepa. Gospa Majda Širca, izvolite!
Hvala lepa. Zakon je bil - bili smo v Sloveniji ena prva izmed držav pridruženih članic, ki je imela pripravljen osnutek v skladu z merili in smernicami, ki nam jih je dala Evropa. Hkrati: bili smo prvi na tem področju usklajeni, vzorni, bom lahko celo to rekla, in skladni. Seveda, vtem trenutku, po treh letih nesoglasij, ki so pomenila tudi neko čudno kafkajansko pot tega zakona, smo skoraj da zadnji. Vse države, druge, ki so se kasneje kot mi začele soočati s problematiko medijske politike nasploh, so imele, bom priznala, tudi trnovo in precej neprijetno pot, ampak ne toliko na področju diskusije znotraj stroke kot v parlamentu. Če bi danes glasovali tako soglasno proti zaradi interesov, ki niso bili v celoti povsod - parcialnih ali tudi ne - zagotovljeni skozi ta zakon, bi seveda ponovno odprli, zagotovo pa ne zaprli pogajalskih izhodišč, za katere smo obljubili, da bodo zaključeni že pred dvema letoma. V tem smislu, če tudi obstaja nezadovoljstvo glede rešitev, ki so se zgodile po tej poti, velja - ne bom rekla, požreti ta nezadovoljstva, ampak delati v smeri, da bi še te napake, ki so bile, bom priznala, včeraj tukaj sprejete, bile drugič popravljene. Pot je šla skozi konsolidacijo tistih rešitev, na katere se je morala slovenska javnost počasi navajati. Niti v eni besedi tega zakona ni in niti v enem členu, niti v eni dikciji ni omejena temeljna pravica do svobodnega avtonomnega obveščanja kogarkoli v javnem ali v drugem interesu. Zagotovo se je zgodil velik zaplet z dopolnitvijo 82. člena, za kateraga predpostavljam, da bo predvsem vladi prinesel - da ne govorim o javni ustanovi RTV Slovenija - velike težave; niti ne zaradi samega odstotka, ker predpostavljam, da si ga bo vlada hotela zagotoviti na drugačen način, to se pravi, z večjo obdavčitvijo gledalcev in gledalk, ampak zaradi neusklajenosti same dikcije, ki ne definira, kaj pravzaprav se iz tega deleža podpira. Se pravi, kateri so tisti lokalni, regionalni programi, ali so vsi povprek, ali imajo določene prednosti, po kakšnih pravilih se to počne. Da ne govorim o drugem odstavku, ki govori o tem, da je država iz proračuna - ne prisiljena, ampak dolžna financirati razvoj tehnične infrastrukture za širjenje elektronskih izdajateljev, ne glede na to, da to že sedaj uzakonja zakon o RTV Slovenije, ko pač obravnava oddajnike in zveze znotraj svojega lastnega korpusa. Pravim: če so bila potrebna dolgoletna privajanja na to, da imamo občanke in občani pravico do resnice, se pravi tudi pravico do popravka in odgovora; če so uzakonjena znotraj tega zakona pravice do zadrževanja oziroma neizdajanja vira informacij; če so se razčistile največje dileme o lastniških deležih - ne samo domačih lastnikov, bom rekla slovenskih, in ne samo evropskih, ampak tudi tujih - se pravi v celoti; če se liberalizira v celoti, bom rekla trg, v tem smislu; če se je zgodila definicija med ločitvijo med javnim in privatnim interesom; če se je definirala vloga uredniškega delovanja, zaščite novinarjev - sicer ne v smislu, kot je bilo na začetku ponujeno, v smislu, bom rekla najboljše možne rešitve, s podeljevanjem statusov in njihove zaščite; če se je v celoti definirala politika medijskega prostora v Sloveniji in če so se tukaj nekatere poti porušile - ponavljam: nesmiselno bi bilo ne podpreti zakon, ga vrniti pet let nazaj, narediti velike probleme slovenski državi, ker resnično postopek sprejemanja in pisanja tega zakona dokazuje, da so parcialni interesi - potrjeni tudi v državnem zboru - tako veliki, da je skupni imenovalec skorajda nemogoč. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več obrazložiti svojega glasu, prehajamo torej na odločanje o zakonu o celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 32, proti 12. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujemo to točko dnevnega reda. Hvala lepa predstavniku vlade. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O ZDRAVSTVENEM VARSTVU RASTLIN, hitri postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Predstavniki vlade so na poti, zato zboru predlagam, da trenutek počakamo. Predstavnike vlade lepo pozdravljam v naši sredini. Želite besedo? Izvolite. Dr. Vida Čadonič Špelič, državna sekretarka v ministrstvu za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Izvolite.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci, dober dan! Lepo pozdravljeni v imenu ministra za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, ki ga ta trenutek žal ni z vami in ga bom skušala nadomeščati. Torej, pred vami je zakon o zdravstvenem varstvu rastlin. Sicer to področje v Republiki Sloveniji trenutno urejata dva zakona, eden iz leta 1994, to je zakon o zdravstvene varstvu rastlin, in ta zakon v povezavi z zakonom o gozdovih. Z izdajo novega zakona, ki je pred vami, bomo odpravili pomanjkljivosti glede neusklajenosti s pravnim redom Evropske unije; urejena bo povezava z izvajalci varstva gozdov ter omogočena organizacija državne službe za varstvo rastlin na način, ki je primerljiv s sistemom Evropske unije. Na podlagi tega zakona se bo ustanovila uprava Republike Slovenije za varstvo rastlin in semenarstvo, ki bo delovala kot organ v sestavi ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Uprava bo osrednji odgovorni organ za zdravstveno varstvo rastlin v državi, za koordinacijo in izmenjavo informacij med organi in izvajalci javnih služb ter za poročanje in za stike z Evropsko unijo. Če zelo na kratko naštejem, kaj novega zakon predvideva na področju Evropske unije: seznam škodljivih organizmov, rastlin in rastlinskih proizvodov, sistem registracije pridelovalcev, predelovalcev, uvoznikov in distributerjev določenih vrst rastlin in rastlinskih proizvodov, sistem izdaje rastlinskih potnih listov, uveljavitev koncepta varovanih območij in določitve posebnih ukrepov v zvezi s predpisanimi škodljivimi organizmi. Spoštovani zbor, prosimo, da zakon o zdravstvenem varstvu rastlin sprejmete po hitrem postopku. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Podpredsednik, gospod Geza Džuban, izvolite.
Hvala lepa, predsedujoča. Spoštovani zbor! Odbor se je kar nekaj časa ukvarjal z zakonom, ki je izredno strokovne vsebine. Zaradi tega so tudi na tak način pripravljeni amandmaji, ki dopolnjujejo besedilo zakona. V glavnem gre za vladne amandmaje; odbor sam je oblikoval, mislim, da tri. Predlagamo, da državni zbor obravnava vsebino druge obravnave in sprejme amandmaje vlade in odbora, ker je odbor vse vladne amandmaje tudi podprl. Naknadno smo dobili še amandma poslanskega kolega, ki ga odbor ni obravnaval; za tistega se bo pač državni zbor opredelil, kakor se pač opredeljuje. Torej predlagamo, da zbor sprejme amandmaje vlade in odbora in na koncu oblikovan sklep, ki govori o končnem besedilu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Da.]] Najprej gospod Franc Sušnik v imenu poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije in potem v imenu poslanske skupine Nova Slovenija gospod Alojz Sok.
Spoštovana podpredsednica, spoštovane gospe in gospodje. V poslanski skupini Socialdemokratske stranke podpiramo uveljavitev in sprejem zakona o zdravstvenem varstvu rastlin. V celoti soglašamo z navedenimi razlogi in cilji za sprejem tega zakona. Predvsem pritrjujemo mnenju, da ta zakon omogoča uveljavitev pravnega reda na področju izvajanja nalog in obveznosti ter ureditev področja karantenskih in drugih škodljivcev v kmetijstvu in gozdarstvu. Predvsem želimo izpostaviti in soglašamo s tem, da je izpostavljeno področje varovanja in zagotavljanja zdravstvenega varstva rastlin in rastlinskih proizvodov in s tem posredno tudi zavarovanje interesa uporabnikov rastlinskih proizvodov. Urejanje pravnega reda oziroma prevzemanje pravnega reda Evropske unije na področju zdravstvenega varstva rastlin pa bo, po našem prepričanju, nedvomno dodatno obremenilo naše kmetijske predelovalce, na kar posebej opozarjamo. To je nenazadnje razvidno tudi iz navedb v sami obrazložitvi zakona, kjer v poglavju 6.2 dobesedno piše, da stroške vpisa v register in pridobitve dovoljenja za izdajo rastlinskih potnih listov krijejo vlagatelji zahtevka. Izdajo odločbe o vpisu v register in izdajo dovoljenja za rastlinske potne liste - se izda, normalno, v upravnem postopku in se plačuje na podlagi zakona o upravnem postopku spet v breme vlagatelja oziroma kmetijskega proizvajalca oziroma kmeta. Tudi za izdajo dovoljenj pri biotičnem varstvu rastlin velja isti režim. Nenazadnje tu tudi stroške tečajev za odgovorne osebe, ki skrbijo za izdajo rastlinskih potnih listov, krijejo tečajniki sami. Prav tako velja to za fitosanitarna spričevala in vse to je po našem prepričanju poleg že uveljavljenega zakona o veterinarstvu - uveljavitev zakona o zdravstvenem varstvu rastlin pomeni dodatno hudo obremenitev za kmetijstvo kot enega od bistvenih elementov ohranjanja poseljenosti podeželja. Sprašujemo se, koliko je v tem smislu tu upoštevana tudi intenca zakona o skladnem regionalnem razvoju oziroma, kako ublažiti, sprašujemo se, kako ublažiti nastale finančne posledice z uveljavitvijo tega zakona. Zato apeliramo na vlado in pristojno ministrstvo, da prouči, kakšna je dejanska celovita finančna obremenitev, ki bo z uveljavitvijo tega zakona nastala. Nekaj je sicer v samem predlogu zakona napisano kot prihodek proračuna, kar na drugi strani pomeni strošek za naše pridelovalce. Bojimo se namreč, da se bo z uveljavitvijo tega zakona še dodatno poslabšal že tako ali tako težaven položaj v kmetijstvu. Zato pričakujemo, da bo vlada pripravila ustrezne protiukrepe. No, še posebej bi pa rad opozoril - v tem smislu je šla tudi debata na pristojnem odboru - na 59. člen, in sicer na poglavje "Odškodnine". Tu v celoti podpiramo amandma odbora k 59. členu, in sicer, da pri določilu, da so do odškodnin, v primeru, da pristojni inšpektor v skladu s tem zakonom odredi uničenje ali kakršnokoli drugačno odstranitev rastlin in rastlinskih proizvodov - zagovarjamo rešitev, ki bi upoštevala vse upravičence oziroma podpiramo amandma odbora, da se črta določilo, ki v krog upravičencev uvršča samo tiste, ki jim je ta veja pridelave glavni vir preživljanja. To lahko nazorno ponazorim s primerom hmeljarstva oziroma s primerom verticilja ali hmeljne uvenelosti. Dobro vemo, da na področju hmeljarstva dvo -, trihektarska proizvodnja še zmeraj ne pomeni glavnega vira preživljanja, da pa izvedba nekega inšpekcijskega ukrepa na dveh oziroma treh hektarjih pomeni ogromen strošek za pridelovalca in v primeru uveljavitve oziroma neupoštevanja amandmaja odbora bi bila tu povzročena posameznim pridelovalcem velika škoda oziroma bi bili prikrajšani. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Sok, izvolite.
Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani predstavniki ministrstva za kmetijstvo! V imenu naše poslanske skupine bi rad poudaril, da gre za izredno pomemben zakon. Gre za novo ureditev področja zdravstvenega varstva rastlin. Kot je bilo že povedano, je v tem zakonu na novo urejeno varstvo rastlin pred boleznimi in škodljivci, potem vzpostavitev registra pridelovalcev sadilnega materiala, v skladu s tem zakonom je uveden rastlinski potni list, potem so urejena varovana območja in seznam škodljivih organizmov, ki lahko prizadenejo rastlinske vrste, in opredeljena je organizacija javnih služb s področja zdravstvenega varstva rastlin. Kljub tako pomembnemu zakona pa moram reči, da je verjetno zaradi hitrega postopka sprejemanja tega zakona pravzaprav ta zakon v javnosti doživel malo razprave ali pa skoraj nič; prav tako tudi ne veliko na odboru za kmetijstvo, čeprav je tukaj bilo s strani podpredsednika rečeno, da se je odbor za kmetijstvo s tem zakonom na široko in na dolgo ukvarjal. Torej jaz kot član tega odbora takega občutka nisem imel. Prej sem imel občutek, da je pač zaradi nepoznavanja s strani članov odbora zakon bilnekako po hitrem postopku spuščen skozi odbor in na takšen način bo šel tudi - prepričan sem - skozi ta državni zbor. Bistvena pomanjkljivost pri sprejemanju tega zakona se mi zdi v tem, da poslanke in poslanci ne razpolagate s seznami rastlin, rastlinskih proizvodov in pa nadzorovanih predmetov iz 8. člena tega zakona. Na takšen način sprejemamo zakon, katerega posledic, moram reči, ne vemo predvideti oziroma jih ne poznamo. Poglejte. V 8. členu je navedeno, kateri seznami rastlin so potrebni tako pri uvozu kot pri določanju varovanih območij, za katere sezname rastlin so potrebna fitosanitarna spričevala, in pa pod četrto ali peto alineo 8. člena piše: seznam VAI, ki se nanaša na rastlinski potni list. V tem trenutku namreč ne vemo, katere so tiste rastlinske vrste, za katere bo sploh potrebno v prometu izdajati rastlinski potni list. Sam sem pred 10-imi minutami dobil ta sveženj papirjev, kjer so vsi ti seznami objavljeni. Vendar, ker so imena rastlinskih vrst v latinščini, si jih seveda ne znam prevesti, ne vem, za katere rastlinske vrste gre, nekatere so, nekatere poznam, večino pa seveda ne. Torej, na tem mestu bi rad slišal od predstavnikov predlagatelja, ali bo - ker ta zakon ureja namreč, da bo treba po novem pridelovalce rastlinskih materialov, sadilnega materiala vpisati v register, da bodo mogli dobiti dovoljenje, da bodo morali dobiti odločbo, da bodo morali dati rastline pri pridelavi tudi pregledati in da bodo morali imeti za rastline izdane rastlinske potne liste. Sprašujem predstavnike vlade, ali bodo lahko po tem zakonu branjevke na trgu še naprej prodajale sadike paradižnika, ali bodo lahko še naprej prodajale, ne vem, čebulček. Recimo, za naše področje je to izredno pomembno. S pridelavo se pri nas ljudje kot dopolnilno dejavnostjo ukvarjajo, lahko trdim, da mogoče že 300 ali 400 let. Zanima me, ali bodo po sprejemu tega zakona lahko naši kmetje to dejavnost opravljali naprej, ali se bodo morali vpisati v register in pridobiti vsa ta dovoljenja, vse te papirje. Če je temu tako, potem lahko rečem, da bo ta dejavnost kot takšna dokončno kot dopolnilna dejavnost na kmetijah zamrla. Drugo, kar se nam zdi v poslanski skupini vprašljivo v tem zakonu, je neusklajenost med določenimi členi v tem zakonu. Poglejte, 42. člen pravi, da zavezanci, to so pridelovalci rastlin sadilnega materiala izdajajo rastlinske potne liste. V 61. členu je potem zapisano, da so za izdajo rastlinski potnih listov pristojni izvajalci javnih služb. V 68. členu pa piše, da izdajanje rastlinskih potnih listov ni javna služba. Tukaj bi vas prosil, da te tri člene primerjate in ugotovite, ali dejansko ne gre za neskladje med temi členi. Rad bi povedal še to, da je zakon o zdravstvenem varstvu rastlin za obravnavo v državnem zboru pripravila že vlada dr. Andreja Bajuka, da pa je vlada dr. Drnovška prejšnji predlog iz postopka umaknila in ga nadomestila s svojim predlogom zakona, da pa je ta drugi predlog znatno bolj birokratski in to področje dodatno obremenjuje z nekaterimi pravnimi postopki. Takšni birokratski členi, ki jih v prejšnjem predlogu zakona ni bilo, so dodatki v členu 10, 12, 16, 20, 36, 38, 43, 66, 91, 93. Predlagatelje sprašujem, ali je res potrebno ob antibirokratskem programu, ki ste ga zapisali v koalicijsko pogodbo, dodajati in dodatno z raznimi administrativnimi ukrepi obremenjevati področje kmetijstva, ki je tako, to smo že v tem državnem zboru večkrat slišali in večkrat o tem govorili, v izredno težkem položaju in se bo kot takšno tudi težko prilagodilo vsem normativom Evropske skupnosti. Poleg tega se nam zdi vprašljivo tudi to, da je vlada, ki je dala v proceduro svoj predlog, brez kakršnekoli razprave ta svoj isti predlog amandmirala z 31. amandmaji, pri tem pa se kar 32 členov od skupaj 102 ali 98-ih končuje tako, da bo predlagatelj moral pripraviti podzakonske akte. Torej tudi to je dodatno obremenjevanje. Marsikaj od tega bi namreč lahko z enim ali pa z dvema stavkoma zapisali v tem zakonu in ne bi bilo potrebno izdajati podzakonskih aktov. Da zaključim; mi predlagamo, da bi danes opravili samo prvo obravnavo tega zakona, da bi do druge obravnave vsi poslanke in poslanci dobili te pripravljene pravilnike in pa sezname, da bi potem sploh vedeli o čem govorimo in bi ne sprejemali zakona takole, bi rekel, ad hoc, na pamet. Predlagam torej, da vsem poslankam in poslancem se dostavijo ti seznami. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker nobena poslanska skupina [[...]]Želite predstaviti mnenje poslanske skupine? Gospod Franci Rokavec, izvolite. Mnenje poslanske skupine SLS+SKD Slovenske ljudske stranke.
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Spoštovane poslanke in poslanci, predstavniki vlade! Poslanska skupina SLS+SKD Slovenska ljudska stranka bo predlog zakona o zdravstvenem varstvu rastlin podprla. Gre za izrecno strokoven zakon, ki ureja predvsem področje zdravstvenega varstva rastlin, in pa zakon, ki ga je potrebno uskladiti z določbami pravnega reda Evropske unije. Seveda ob tem pa se na nek način prav tako pridružujemo nekaterim pomislekom, ki so bili do sedaj že izraženi. Ker gre za izrecno strokoven zakon in ker je bilo temu posvečeno ne tako veliko pozornosti pri obravnavi celotnega zakona, se še vedno pojavlja kar nekaj vprašanj, predvsem vprašanj glede obsega zajemanja registrov. Namreč, kdo kakšen obsegpridelovalcev, predelovalcev, uvoznikov, distributerjev, rastlinskih proizvodov kakor tudi rastlin in ostalih nadzorovanih predmetov bo vpisanih v register. Namreč, po do sedaj možnih presojah osnutkov podzakonskih predpisov, ki smo jih dobili člani odbora za kmetijstvo, se lahko ugotovi, da bodo zajeti skorajda v celoti vsi predelovalci. Vprašanje je, kakšen bo obseg določitve v podzakonskih predpisih v zvezi s tako imenovanimi vrtičkarji, ki na nek način dejansko pridelujejo hrano samo za lastne potrebe.Prav tako se zastavlja vprašanje, kakšen naj bo obseg proizvodnje v tako imenovanem lokalnem sektorju, lokalnem območju. Zato se dejansko zastavlja vprašanje, da bi bilo mogoče pred dokončnim odločanjem, glede tudi vloženih amandmajev, smiselno pridobiti še nekatera dodatna pojasnila, vsaj o nekaterih vprašanjih, ki sem jih sedaj navedel. Prav tako pa je seveda tudi vprašanje glede hitrosti vzpostavitve registra. V osnovnem predlogu je, da naj bi se ta vzpostavil v enem letu. Ker na nekaterih področjih, predvsem na področju kmetijstva, ki je še kako občutljivo pri vstopanju v Evropsko unijo in pri izvajanju nekaterih tako hitrih predpisov, ki jih mora država Slovenija izpeljati v tem času, smo lahko priča, da zastavljeni roki niso izvedljivi in da potem prav na podlagi tega prihaja kar do nekaj vprašanj, namreč vprašanj pri vzpostavitvi, recimo, potnih listov na področju živinoreje, ki zamuja že četrti mesec. Prav pri tem pa se mi zastavlja vprašanje, ali bo možno vzpostaviti register v enem letu oziroma celo v šestih mesecih, kakor se sedaj predlaga, medtem ko se opredeljuje v 96. členu zakona, da je pa rok za vzpostavitev vseh podzakonskih predpisov dve leti. Na podlagi vsega navedena bi bilo verjetno smiselno razmisliti, ali ne bi bilo smiselno, da bi državni zbor oziroma poslanke in poslanci si vzeli še nekaj časa pred odločanjem o vloženih amandmajih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker poslanske skupine ne želijo več predstaviti svojih mnenj, dajem besedo poslankam in poslancem. V imenu poslanske skupine? V svojem imenu? Prav. Tudi pisno se nihče ni prijavil, zato dajem besedo poslankam in poslancem za razpravo v okviru petih minut. Gospod Geza Džuban, izvolite!
Hvala lepa. Potrudil se bom, da bom tako razpravljal, da ne bo izgledalo kot replika na kolega Soka. Kot član odbora za kmetijstvo sem se kar nekaj časa ukvarjal s tem zakonom, ker tudi iz neketerih razprav sedaj tukaj je očitno, da je ta zakon nastal že mnogo prej. Vmes se je besedilo dopolnjevalo izDrnovškove vlade v Bajukovo in nazaj v Drnovškovo, s tem da je strokovna skupina, ki je ta zakon pripravljala, bila skoraj popolnoma ista. Vsebine zakona ni narekoval niti Bajuk, niti Drnovšek, pač pa tako, kot je strokovna skupina presodila in takšno besedilo imamo pred sabo, vključno z amandmaji, pretežno z amandmaji vladi in seveda z malimi popravki odbora, ker je pač tako bilo potrebno, ker so okoliščine na odboru tako narekovale. Res je to, da zakon prinaša dodatne zaostritve, ki marsikoga skrbijo - tudi mene. Vendar zelo podobna je situacija v tem trenutku v Sloveniji, kjer imamo opravka z nevarnostjo vnosa kužnih bolezni, ki v Evropi povzročajo katastrofo. Ta zadeva se lahko popolnoma preslika na nekatere rastlinske vrste in zaradi tega je nastal ta zakon. Seveda, ali mi hočemo ali pa moramo po direktivah, ki so vedno bolj ostre vsak dan, ali naše ali od Evropske unije, vzpostaviti oster nadzorni sistem, ki za sabo povleče administriranje. Še vedno priznavam, da birokracija pogosto rojeva novo birokracijo. Vendar, ker smo vsi ugotavljali, da gre za strokovni zakon, je nam tukaj v parlamentu, tudi na odboru, težko presojati, kako daleč ta birokracija lahko gre. Zaradi tega smo presodili na osnovi, tudi podpore vladnim amandmajem, da imamo pred sabo besedilo zakona takšno, kot ga pač imamo. Priloga, ki je še bolj strokovna, ker zajema veliko število latinskih imen itn., je, mislim, material, ki je toliko težji in, spoštovani kolegi, brez zamere, mislim, da ne sodi v ta parlament. Da bi se poslanci odločali o tem, ali bo neka rastlinska vrsta ali bolezen - sam bi si jih sicer upal prevajati v latinščino, vendar mislim, da bi bilo nesmiselno - odločali o tem, ali bo v tem dodatnem seznamu ali ne, ali bo ta zakon zaradi tistega in tistega, tako ali drugače spremenjen, mislim, da bi bilo nenavadno. Za tiste, ki pa obvladajo to področje - ni res, da je ta priloga stara dva dni. 13. aprila 2001 je strokovna služba odbora za kmetijstvo poslala vsem poslanskim skupinam oziroma članom odbora obvestilo, da je ta priloga na razpolago in jo lahko dobijo ter uporabijo za eventualne pripombe k rešitvam, ki so v zakonu. To pomeni, da imamo pred sabo material, ki ima vsebine, ki lahko pomembno urejajo transport rastlin, rastlinskih vrst in njihovih delov, semen in tako dalje, da se res uvaja nov birokratski del, ki je uprava za varstvo rastlin, s svojimi pristojnostmi, odgovornostmi, tako kot je, recimo, državno središče ali pa podobno za nadzor kužnih bolezni, ki ima vsak dan veliko opravka, kljub vsemu, da na žalosttehtamo, ali naj nadzor nad kužnimi boleznimi vodi državno središče ali pa kdorkoli drug, ki ga ne bi želel omenjati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Sok, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Moram reči, da prav tako ne poznam vsega ozadja tega zakona, niti približno ne. Vendar predstavljam pa si, da ta zakon vnaša v pridelavo sadilnega materiala do določene restrikcije. Predlagal bi, da bi tiste dejavnosti, kjer pridelava sadilnega materiala predstavlja neko dopolnilno dejavnost na kmetiji, da bi te dejavnosti dejansko iz tega izvzeli in jih pustili tako, kot so funkcionirale do sedaj, ker sicer bodo prenehale. Bom povedal primer z našega območja. Območje, s katerega prihajam, je poznano po pridelavi čebule. Danes poskušajo to dejavnost kot kmetijsko panogo ponovno oživiti. Tako kot so pred 300 leti morda začeli, tudi danes pridelovati čebulo v ekstenzivni proizvodnji in pa ta semenski čebulček za nadaljnjo gojitev. Lahko se to zdi večini nepomembno, toda za tiste ljudi, ki jih bo ta zakon konkretno prizadel, pa je ta zadeva zelo pomembna. Lahko si ogledate na eni izmed lokalnih tržnic, kako to izgleda. Ne morem si predstavljati, in ko sem pogledal te sezname, in ker toliko poznam tudi latinske izraze, vidim, da je na teh seznamih, za katere bo v prihodnje potrebno izdajanje rastlinskega potnega lista, tudi rastlina alium cepa polineo. Se pravi, gre za to dejavnost, o kateri govorim. Osebno sem prepričan, da bi ta zakon moral te pridelovalce in takšno proizvodnjo iz tega izvzeti, ker sicer bo propadla. Zelo mi je žal, da je v tem parlamentu zanimivo razpravljati, kaj vem, o zakonu o medijih in tako naprej, tu so vsi doma in vsi o tem razpravljajo. Ko pa pridemo do področja, ki je, bi rekel za manjšino v naši državi pomemben, pa se skoraj ne zdi pomembno o tem razpravljati in prisluhniti razpravam drugih poslancev. Jaz bom še enkrat ponovil svoj predlog. Predlagam, da danes opravimo prvo obravnavo, da pa drugo in tretjo obravnavo tega zakona opravimo po rednem postopku in s tem damo možnost širše razprave o tem zakonu, ker je do sedaj praktično ni bilo. Do tega trenutka neke širše razprave ni bilo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Če prav razumem, je to predlog vaše poslanske skupine. Lepo vas prosim, če nam ga lahko pisno posredujete, da bomo po končani splošni obravnavi opravili glasovanje o vašem predlogu. Želijo predstavniki vlade podati pojasnilo? Izvolite.
Jaz bi se rada najprej zahvalila vsem poslancem in poslanskim skupinam, ki so namenili določeno pozornost temu zakonu. Res gre za zelo strokoven zakon, ki je nastajal v dosti dolgem obdobju in pri tem je res irelevantno, kdo je bil takrat predsednik vlade, ker je šlo za strokovno skupino, ki je delala in ki se je izobraževala tudi v Bruslju. Osnovni namen tega zakona je, da se zdravstveno zaščitijo rastline, ob tem pa, da se sledi smernicam Evropske unije. Jaz bi zelo generalno rekla tako, da je zakon usklajen s stroko. To se je pokazalo tudi na matičnem odboru, kar pomeni, da vsi tisti strokovnjaki, ki delajo, naj si bo to na fakultetah, v strokovnih zavodih, v lokalnih zavodih, v institucijah, v društvih, v kmetijsko-gozdarski zbornici, se s tovrstnim besedilom zakona strinjajo. Zato pač mislimopredlagatelji, da je zakon tudi zaradi tega dober. Generalno bi še rada odgovorila tistim poslancem, posebej gospodu Soku, ki je debatiral o vsebinah pravilnika. Res je. Ta pravilnik, ki ste ga dobili na odboru je že pripravljen in se vidi, kaj bo vseboval, ne glede na to, da je to podzakonski akt. Slovenski pravni red v tem trenutku omogoča, da se pravilnik sprejme po uveljavitvi zakona in pravilnik ni akt, o katerem bi razpravljal državni zbor. Če pa so posamezne želje poslancev, da dobijo ta pravilnik, kot smo že rekli, je na razpolago v strokovnih službah matičnega odbora in tudi z ministrstva smo vam ga pripravljeni še posebej posredovati. Jaz bi vendarle rekla, da gre za zakon, ki pomeni, tako radi rečemo, pogoj za sprostitev notranjega trga v trenutku, ko bomo v Evropski uniji, kar ne pomeni samo, da bodo uzakonjene določene restrikcije za slovenske kmetovalce. Kajti na drugi strani to pomeni, da bo, če bo ta zakon sprejet, ko bomo v Evropski uniji, tudi odprt trg v Evropsko unijo in iz Evropske unijek nam. Zato mu pač rečemo, da je to evropski zakon. Jaz bi vas prosila, da bi sedaj smela moja kolegica, ki je strokovna sodelavka, in je ves čas, kar je zakon nastajal na ministrstvu, sodelovala, komentirati posamezne člene zakona in bi vam skušala odgovoriti na vaša vprašanja. Seveda so vam pa tudi po zasedanju tega odbora naši strokovnjaki na voljo, ker nas res veseli, da posvečate temu strokovnemu zakonu pozornost. Po drugi strani pa vam bi pa radi obrazložili, kaj smo z določenim členom zakona mislili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želite pojasniti gospodu Soku? Izvolite!
Hvala lepa. Iz razprave je videti, da največ problemov oziroma največ težav pri razumevanju ali vprašanj se nanaša na register izdelovalcev in pa izdajanje rastlinskih potnih listov. Naj povem, da register, ki je predviden za potrebe zdravstvenega varstva rastlin, bo izhajal iz že obstoječega registra, ki v Sloveniji obstaja že vsaj 20 let, in sicer na podlagi zakona o senenih sadikah, ki zajema pridelovalce in dodelovalce, se pravi semena in pa sadik, kmetijskih in pa gozdnih rastlin. To pomeni, da je po naših informacijah trenutno v tem registru zajetih okoli 700 pridelovalcev oziroma oseb. Glede na predvidevanja oziroma glede na nove zahteve se bodo za razliko od sedaj vpisali v register tudi pridelovalci, recimo, pridelovalci sadik, vrtnin določenih vrst, ne vseh, in pa za določenih okrasnih rastlin, kar predvidevamo, ocena je, številka okoli 900 oseb. To pomeni, da naj bi celotni register obsegal številke okoli 1500. Glede na to, da izhajamo že iz obstoječih registrov in pri vpisu v register bomo upoštevali že obstoječi informacijski sistem na ministrstvu, ki je zaradi subvencij v bistvu že zajel vse podatke tistih, ki so zaprosili za subvencije, iz tega vidika ne pričakujemo večjih težav. Zato menimo, da je predlagani rok eno leto za vpis v register realen. Povedala bi še dodatno, kot je tudi iz zakona razvidno, so dopustne tudi izjeme od tega vpisa v register. Gre predvsem, kot ste že sami omenili, za ljudi, ki prodajajo na tržnicah, torej ti ljudje bodo lahko še naprej pridelovali in v bistvu prodajali in tudi jim ne bo treba biti vpisani v register, če bo mesto njihove pridelave oziroma to, kar pridelujejo in prodajajo na tržnici, v radiusu okoli 15 do 20 kilometrov. Ta, bi rekla, obseg lokalnega trga še ni določen. To je predlog, ki je nastal tudi v skladu s posvetovanji evropskih strokovnjakov, ki so pomagali pri nastanku tega zakona, in je pač glede na njihove izkušnje ta predlog bil dan. Kar se tiče v povezavi s tem izdaje rastlinskih potnih listov, naj povem, da za slovenski prostor ta zadeva ni nova, le ime je novo. Že sedaj za pošiljke, ki so znotraj Slovenije, obstaja izdaja tako imenovanega zdravstvenega spričevala za pošiljke rastlin v notranjem prometu, ki ga izdajajo fitosanitarni inšpektorji. Naj povem, da je zaradi prilagajanja Evropski uniji ta sistem strožji, kot ga imajo v Evropski uniji, kar pomeni, da gremo v bistvu z nekimi kriteriji, torej jih rahlo ublažujemo s tem, ker se prilagajamo Evropski uniji, kar pomeni, da bodo rastlinske potne liste v bistvu izdajali izvajalci javne službe zdravstvenega varstva rastlin, hkrati pa je dana tudi možnost oziroma olajšava, da pa bodo lahko to izdajali tudi sami pridelovalci, bodo izpolnjevali določene minimalne pogoje, da so pač za to dejavnost usposobljeni. Prav tako kot že pri samem registru bodo tudi pri izdaji rastlinskega potnega lista veljale izjeme, ki so podrobneje opredeljene v podzakonskem predpisu, ki je bil tudi na vpogled in na voljo. Toliko mogoče za to, bi rekla, strokovno obrazložitev, kar se tiče registra in izdaje potnih listov. Menimo, da je dejansko zakon precej časa nastajal, nastajal je tudi ob sodelovanju dveh evropskih strokovnjakov, ki sta nam v praksi približala, kako izgleda izvajanje direktiv. Zato menimo, da je predlog dejansko usklajen z Evropsko unijo in tudi izvedljiv v našem prostoru. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Gospod Sok, izvolite.
Hvala lepa. Sedaj je sekretarka odgovorila, bi rekel, na nekatere moje dileme in vprašanja, ker pač iz zakona kot takšnega to ne izhaja. Torej, povedala je, da bo ta zakon zahteval vpis v register dodatno za okrog 900 vrtnarjev. Predvidevam, da gre - ker je ta številka precej visoka - za tiste manjše vrtnarje, ki se ne ukvarjajo z vrtnarstvom kot osnovno dejavnostjo, pač pa jim to pomeni neko dodatno, bi rekel, dopolnilno dejavnost na njihovi kmetiji. Pravi tudi, da je v pripravi zakon oziroma pravilnik, po katerem bodo lahko ti izvzeti, če bodo prodajali sadilni material v radiusu 15 do 20 kilometrov. Ta radius ni nič! Za naše območje ni to nič, ker pri nas te naše branjevke vozijo sadilni material, in bom povedal, za kakšensadilni material gre. Zdaj na spomlad gre za sadike paradižnika, potem paprike, mogoče še karfiole ali pa nekaj takega, in pa, kot sem že prej povedal, za čebulo. To vozijo na tržnico v Maribor. Če bodo po tem novem zakonu potrebovale poleg vpisa v register to dovoljenje, rastlinski potni list, potem kontrolo tega materiala v svojem vrtnarstvu, potem seveda od tega ne bo nobenega zaslužka in vse to bo izničilo njihov zaslužek. Verjamem, da je to želja velikih pridelovalcev, kajti s tem bodo uničili te malein bodo sami nastopali na tržišču, ker bodo to lažje uredili. Pravite tudi, da je v zakonu zapisan pogoj, da lahko te rastlinske potne liste izdajajo pridelovalci samo, če izpolnjujejo, tako kot v zakonu piše, določene kadrovske in pa prostorske pogoje. Vendar ti pogoji v zakonu niso zapisani. Se pravi, izdan bo podzakonski akt in jaz ne verjamem v tem trenutku, da bo takšen, ki bo to zadevo na en ustrezen način uredil. Torej, še enkrat predlagam, naj predlagatelj razmisli in naj v ta zakon vključi in te male pridelovalce, ki se s tem ne ukvarjajo kot z glavno dejavnostjo, naj te pridelovalce iz tega zakona in vse te nepotrebne administracije izključi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Izvolite.
Hvala lepa. Morda bi še dopolnila v zvezi z vašimi vprašanji. Pogoji, ki jih morajo izpolnjevati pridelovalci, če hočejo izdajati rastlinske potne liste, so opredeljeni v zakonu in sicer pove, da morajo biti strokovno usposobljeni, to je edini pogoj, kar pomeni, da glede prostora ni nobenih pogojev, in pa hkrati je tudi napisano, da lahko pridelovalec, če je sam usposobljen, sam to dela, če ni, pa si lahko najame strokovno pomoč, ki mu bo to zagotovila. Res pa je, da kar se tiče same izobrazbe, pa je to opisano oziroma opredeljeno v podzakonskem predpisu, kjer dejansko so kriteriji razdeljeni zelo široko, na štiri nivoje, kar pomeni, da tisti, ki samo zase prideluje in v bistvu v nekem ožjem krogu to prodaja, dejansko ni neka obveza, neka izobrazba, ampak je pač lahkokmet oziroma se pač s to dejavnostjo ukvarja. Večje zahteve so edino takrat, kadar določen pridelovalec izdaja to lahko tudi za svojega soseda ali naprej. V tem primeru pa se zahteva pač višja izobrazba oziroma nižja izobrazba in več let delovnih izkušenj. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem splošno razpravo. Poslanska skupina Nove Slovenije predlaga, da se druga in tretja obravnava predloga zakona opravita po rednem postopku. Želi v zvezi s tem predlogom kdo besedo? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o predlogu. Gospod Geza Džuban, izvolite.
Želel bi samo na osnovi materiala, ki ga imamo pred sabo, reči to, da bi bilo nenavadno, če bi mi danes ugotovili, da imamo veliko želja in strokovnih pripomb, ko pa na odboru, ki je to zadevo obravnaval, razen kolega Vebra nismo oblikovali nobenega dopolnila k temu zakonu. V naslednjih dveh obravnavah, kaj lahko potem še predlagamo, da bi bistveno rešitve k temu zakonu spremenili, če jih nismo do sedaj, ko smo ga imeli v proceduri, recimo vsaj treh vlad. Glasoval bom proti. Hvala.
Hvala lepa. O predlogu, da se druga in tretja obravnava opravita po rednem postopku, glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev, za je glasovalo 15, proti 26. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da predlog ni bil sprejet. Prehajamo na drugo obravnavo - razprava ter odločanje o posameznih členih predloga zakona. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj ena tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev, z dne 25.4.2001. Danes vam je bil ta pregled vloženih amandmajev dan na klop. V razpravo dajem torej amandma k 4. členu, katerega predlagatelj je vlada, matično delovno telo ga podpira, z opombo, če ta amandma ni sprejet, sta amandmaja k 6. členu pod zaporedno številko ena in dva brezpredmetna. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Ugotavljam, da je državni zbor postal nesklepčen. Prosim kolege in kolegice, ki se nahajajo v bližini, da se nam pridružijo, da vendarle delamo do konca našega rednega delovnega časa, to je 18.00 ura, in s svojimi predhodnimi odhodi ne povzročamo slabega imena dokaj korektnemu in resnemu delu našega državnega zbora. Hvala lepa. Ponovno smo prešteli število poslank in poslancev brez uporabe kartice. V dvorani nas je 46. Pred zaključkom našega rednega delovnega časa resnično po nepotrebnem povzročamo občutek, da zaradi nesklepčnosti običajno predčasno prenehamo z delom, kar resnično po nepotrebnem kaže na naš neresen odnos. V dvorani nas je 47, tako da lepo prosim, da vstavite kartice, da lahko opravimo še odločanje o dveh, treh amandmajih in korektno zaključimo z današnjim delom, ker smo resnično naredili ogromno. Glede na to, da gre resnično za izigravanje dela tega državnega zbora, ugotavljam drugič navzočnost. Če ne bomo sklepčni, bomo tretjo navzočnost ugotavljali 2 minuti čez 18.00 uro. Ugotavljamo navzočnost drugih. Navzočih je 44 poslank in poslancev. Prekinjam delo državnega zbora do 18.03 ure, ko tretjič ugotavljamo navzočnost. Hvala lepa.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Glasovali bomo o amandmaju k 4. členu. Tretjič bomo ugotovili navzočnost. Glasujemo o amandmaju vlade k 4. členu. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti 5. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 33, proti 5. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Dovolite, da vam podam še sledeče obvestilo v zvezi z jutrišnjim nadaljevanjem seje zbora. Ugotavljam, da za obravnavo nista pripravljeni 5.c in 7. točka dnevnega reda, zato ju zbor jutri ne bo mogel obravnavati. Tako so ostale še nedokončane 6. in 10. točka ter tretja obravnava 5.č in 8. točke dnevnega reda. Če bodo vloženi napovedani amandmaji, bomo jutri ob 10.00 uri tako pričeli s tretjo obravnavo 5.č oziroma 8. točke, nato po sklepu zbora sejo nadaljevali s 6. točko ter zatem s prekinjeno 10. točko dnevnega reda. Glede na napovedano, menim, da bomo lahko 5. redno sejo zbora jutri dokončali v času dopoldanskega zasedanja. Hvala lepa. Hvala za prisotnost in lahko noč!