Lahko prosim kolegice in kolege, poslanke in poslance državnega zbora, da zasedejo svoja mesta in prav tako ministrice in ministre, predstavnike vlade Republike Slovenije. Pričeli bomo s 34. izredno sejo državnega zbora Republike Slovenije. Prosim, za potreben mir v dvorani! Hvala lepa. Preden bomo pričeli z izredno sejo, ki sem jo sklical na podlagi drugega odstavka 58. člena in na podlagi prvega odstavka 156. člena poslovnika, sem vas dolžan obvestiti, kdo od naših kolegov oziroma kolegic zaradi drugih obveznosti ne more biti navzoč na seji. To so kolegi Avšič, dr. Brejc Cimperman, Fabjan, Juri, Kangler, Kelemina, Komljanec, Kontič, Kramberger, Kremžar, kolegica Majnikova. Kolega Peterle, kolegica Potrata, kolegi Pucko, Pukšič, Švagan, Trofenik, Veber, Vizjak in kolegica Sveta Zalikar Oražem. Vsi ostali ste tukaj. Vas šeenkrat prisrčno pozdravljam, tudi predstavnike vlade in vsem skupaj želim uspešno delovno popoldne. Prehajamo na določitev dnevnega reda 34. izredne seje. Ta predlog dnevnega reda je pripravljen skladno z drugim odstavkom 58. člena poslovnika in ta predlog ste prejeli s sklicem. Predlogov v zvezi z dnevnim redom nisem prejel, zato bomo prešli na odločanje o določitvi dnevnega reda. Spoštovane kolegice in koleg! Prosil bi, da preverijo delovanje svojih glasovalnih naprav, da v času odločanja ne bi prišlo do nesporazumov. Prosim, ali ste tako prijazni in preverite delovanje vaših naprav. Lahko odločimo o predlogu dnevnega reda, kot ste ga prejeli s sklicem? Prav. Državni zbor glasuje o predlogu dnevnega reda. Prosim za pozornost. Državni zbor je odločil. 53 je navzočih, 44 za in 1 proti [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je dnevni red sprejet. In lahko preidemo na edino, 1. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA PREDSTAVITEV PRORAČUNSKEGA MEMORANDUMA ZA LETI 2004 IN 2005 IN PREDLOGA PRORAČUNA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETO 2005. Gre za prvo dejanje obravnave in sprejemanja državnega proračuna za leto 2005 v državnem zboru, in sicer na podlagi tretjega odstavka 156. člena poslovnika državnega zbora ima predsednik vlade oziroma pristojni minister možnost, da ta predlog predstavita. O tej predstavitvi danes ni razprave. Prosim predsednika vlade, mag. Antona Ropa, da predstavi proračunski memorandum za leti 2004 in 2005 ter predlog proračuna Republike Slovenije za leto 2005. Prosim predsednik vlade, imate besedo.
Spoštovane poslanke in poslanci, gospod predsednik! Dovolite, da na začetku opravičim ministra za finance, dr. Dušana Mramorja, da ga danes ni med nami. Minister je bolan. Računamo, da bo v kratkem boljši in da se bo priključil razpravi o proračunu, ko bo stekla v državnem zboru. Danes pač še ni sposoben za to, da bi opravil svoj del posla, tako da bom poskušal v tistem delu tudi sam nekaj bolj konkretnega povedati o proračunih, predlogu sprememb proračuna za leto 2004 in pa proračun za leto 2005. Vsekakor pa se bo v nadaljevanju diskusije minister priključil in bo z veseljem sodeloval pri diskusiji. Torej, če dovolite bi začel; Slovenija se že več kot deset let intenzivno pripravlja za vstop v Evropsko unijo. V tem obdobju smo na podlagi širokega soglasja za vstop v evropske povezave izvajali strukturne spremembe v gospodarstvu, pripravljali domače institucije za učinkovito delo v evropskem okolju ter prilagajali svoj pravni red skupnim evropskim pravilom. S 1. majem naslednjega leta bo Slovenija formalno in dejansko postala polnopravna članica Evropske unije in s tem izpolnila svoj največji cilj po osamosvojitvi. Postala bo enakopravni član velike družine evropskih držav, ki stopajo na skupno pot graditve bogatejše, bolj konkurenčne, polno zaposlene, ljudem in okolju bolj naklonjene Evrope na pragu tretjega tisočletja. Postala bo del evropske družbe, temelječe na znanju, demokraciji, človekovih pravicah in večji socialni pravičnosti. Spoštovane poslanke, poslanci! Proračun za leto 2004 je prvi slovenski evropski proračun in je v tem smislu zgodovinski. Je proračun, ki je v pomembnem programskem delu že sestavni del proračuna Evropske unije in takšen postaja dokončno s predlogom sprememb proračuna za leto 2004. S predlaganimi spremembami se v proračun namreč vključujejo vsi elementi zaključenih pogajanj z Evropsko unijo iz konca lanskega leta. Sprejeti proračun za leto 2004 bo namreč vseboval vse evropske elemente, tako naša vplačila v Evropsko unijo, ki se začenjajo maja naslednjega leta, kot tudi pričakovana črpanja in porabo sredstev iz evropskega proračuna po posameznih projektih in proračunskih uporabnikih. Pravzaprav lahko rečemo, da bomo prav na področju javnih financ najbolj konkretno, najprej in najbolj očitno stopili v Evropsko unijo. Predloga proračuna za leti 2004 in 2005 smo pripravili s ciljem, da v okviru danih možnosti, omejitev in priložnosti podpremo in zagotovimo čimbolj uspešen in učinkovit vstop Slovenije v Evropsko unijo. Mednarodne gospodarske okoliščine ta čas niso najboljše, še zlasti ne v državah članicah Evropske unije, ki so naše najpomembnejše zunanjetrgovinske partnerice. Mednarodne institucije so še spomladi predvidevale 1 do 1,1% gospodarsko rast v evro območju v letu 2003. Najnovejše napovedi kažejo na samo še 0,5% gospodarsko rast. Za leto 2004 pa se napoved gospodarske rasti za evro območje niža, s 2,1 na 1,6%. Temu primerno se giblje tudi dinamika rasti slovenskega izvoza, ki je manjša od spomladi pričakovane, še zlasti v Nemčijo. Bolj, kot je bilo pričakovano, se je letos upočasnil tudi izvoz v države nekdanje Jugoslavije in nekdanje Sovjetske zveze, ki je še v preteklem letu dosegel nadpovprečne, visoke stopnje rasti. Pri tem pa ne gre prezreti, da so slednji tudi trgi, kamor pospešeno naraščajo slovenske neposredne naložbe. Glede na odprtost slovenskega gospodarstva Slovenija torej nujno deli usodo globalne recesije po letu 2000. Leta 2000 smo dosegli 4,1% gospodarsko rast, lani in predlani je padla na 2,9%. Letošnja jesenska ocena je 2,6%. Popravek napovedi navzdol glede na pomlad je torej posledica slabših možnosti v mednarodnem okolju od pričakovanih. Podobno velja za večino popravkov napovedi v zadnjih dveh letih, saj se oživljanje gospodarske rasti najpomembnejših partnericah že nekaj let neprestano odmika z vsako novo napovedjo posamezne institucije za približno pol leta naprej. Po drugi strani pa je Slovenija še vedno v majhni skupini 30 držav, ki v razvoju dohitevajo in prehitevajo druge. Ostale države, več kot 170, z vidika gospodarske rasti svoj položaj izgubljajo ali kvečjemu ohranjajo. V razvojnem dohitevanju Evropske unije je Slovenija po letu 1996 zmanjšala zaostanek za povprečjem Evropske unije, tako da je bruto domači produkt na prebivalca po kupni moči leta 2002 po predhodnih podatkih dosegal že 74% povprečnega BDP v Evropski uniji ali skoraj 10 strukturnih točk več kot leta 1996. Prehiteli smo Grčijo, dohitevamo Portugalsko, hkrati pa smo po tem kazalcu daleč na prvem mestu med vsemi postsocialističnimi državami. Kljub neugodnim gibanjem v mednarodnem gospodarskem okolju pa domače povpraševanje letos narašča hitreje, kot smo pričakovali spomladi. Z razvojnega vidika je pomembno, da po nekajletni skromni rasti ponovno narašča zlasti investicijska aktivnost, predvsem zaradi pospešene gradnje avtocest, ki se je začela že lani, in visokega uvoza investicijske opreme v prvem polletju letošnjega leta. Prav tako je relativno večja od pričakovane zasebna potrošnja, kjer je letos prišlo do dolgo pričakovanega cikličnega oživljanja. Tudi v letu 2004 lahko pričakujemo, da se bo uresničil scenarij oživljanja gospodarske rasti glede na letošnje leto, ki pa hkrati temelji na manj ugodnih gibanjih mednarodnega okolja, kot smo jih pričakovali spomladi. Postopno oživljanje izvozne aktivnosti bo spremljala pospešena rast domače zasebne in investicijske potrošnje, kjer gre predvsem za intenzivno nadaljevanje gradnje avtocest in krepitev drugih investicijskih izdatkov ter oživljanje stanovanjske gradnje, spodbujene s sprostitvijo sredstev nacionalne stanovanjske sheme. Hkrati pričakujemo, da se bo del sredstev iz sheme prelil tudi neposredno v zasebno potrošnjo, kar bo v prihodnjem letu še pospešilo cikel njene krepitve, kljub temu da bo rast plač ostala na približno letošnji ravni in da bo rast zaposlenosti še relativno nizka. Ocenjujemo, da bomo lahko kljub zaostrenim mednarodnim razmeram v letu 2003 in v letih 2004-2005 v Sloveniji imeli gospodarsko rast, ki bo dva- do trikrat višja kot v sedanjih državah članicah Evropske unije. Nekatere države pristopnice bodo v tem obdobju predvidoma sicer dosegale nekoliko višje stopnje rasti od Slovenije, vendar z nekaj res redkimi izjemami ob bistveno višjih javnofinančnih in zunanjih primanjkljajih, kar pomeni, da bodo svojo višjo rast financirale predvsem z zadolževanjem. Slovenija bo svojo bolj vzdržno gospodarsko rast realizirala v razmerah relativno dobre makroekonomske stabilnosti. Gospodarska rast, ki ne povečuje produktivnosti in dodatne vrednosti, gospodarska rast, ki sproža strukturne, regionalne razlike, degradira okolje in povečuje protislovja socialnega razvoja in zadolženost, ni naša želena alternativa, zato se danes Evropska unija in Slovenija zavzemata za dolgoročno uravnoteženo rast, za trajnostni razvoj, ki povezuje postindustrijsko gospodarstvo s socialnim in okoljsko odgovornim razvojem. Upoštevajoč tekoče in predvidene trende izvoznega in domačega povpraševanja je jesenska napoved UMAR-ja za gospodarsko rast v letu 2004 3,6 %, projekcija gospodarske rasti za leto 2005 je 3,7 %, za ohranjanje in podobnestrukture bruto domačega proizvoda kot v letu 2004, to je z relativno močnim prispevkom domačega povpraševanja, zlasti investicijske in zasebne potrošnje ter postopno krepitvijo izvoza. Spoštovane poslanke in poslanci. Kljub sicer nižji gospodarski rasti od prvotno pričakovane, lahko danes ugotovimo, da ima Slovenija vse od osamosvojitve naprej najnižjo inflacijo, pri čemer je bila izjema le drugo četrtletje 1999, ko se je inflacija pred uvedbo DDV spustila na 4,3 %, zaradi takrat izjemno nizkih cen nafte na svetovnem trgu in najnižje obrestne mere. Kljub trendu vzdržnega zniževanja inflacije, ki smo mu letos priča pa je inflacija v Sloveniji še vedno višja kot v ostalih bodočih članicah EU. Njeno nadaljnje zniževanje je ena izmed ključnih prioritet vladena gospodarskem področju pred vstopov v evropski tečajni mehanizem. Pri tem pa znižanje inflacije ni pomembno samo zaradi doseganja maastrichtskih kriterijev in vstopanja v ERM2 in evromonetarno območje, pač pa predvsem zaradi vzpostavljanja stabilnih makroekonomskih in konkurenčnih pogojev gospodarjenja. Za bolj dolgoročni trend zniževanja inflacije v prihodnjih letih bodo odločilni dejavniki zlasti strukturne reforme v nemenjalnem sektorju, na trgu dela ter uspešna koordinacija makroekonomskih politik. Inflacija v Sloveniji je predvsem stroškovna in strukturna. Tudi po vstopu v ERM2 bodo verjetno še prisotni določeni strukturni pritiski na cene, to še posebej velja za evropsko usklajevanje fiskalnih dajatev, posebne zahteve okoljske politike ter posebna področja: cene elektrike in železniškega prometa. Vendar gre pri tem za enkratne učinke, ki se po odpravi indeksacije v dejanskem fiksiranju tečaja in splošnem znižanju inflacijskih pričakovanj ne bodo prenašali v ostale cene. Zato moramo pred vstopom v ERM2 znižati inflacijo na raven, ki od evropske ne bo višja od ocenjenega učinka hitrejše rasti slovenske produktivnosti, to pomeni za eno do dve odstotni točki. Vlada bo omejila stroškovne pritiske - in to že počne - ki izvirajo iz reguliranih cen, povišanihdavčnih obremenitev in plač v javnem sektorju. Če želimo povečati učinkovitost gospodarstva, mora voditi aktivno politiko demonopolizacije ali učinkovite regulacije nemenjalnega in javnega sektorja. Rigidnost cen bo zmanjšanja z odpravo indeksacije, ki ježe izpeljana na področju obrestnih mer, v računovodskih izkazih in v pogodbah, ki jih sklepa država. Načrtujemo postopno deindeksacijo na področju plač in delno tudi pri posameznih socialnih transferjih. Z restriktivnim načrtovanjem javnofinančnih odhodkov bomo omejili rast neinvesticijske javne porabe in pričakujemo, da bo denarna politika Banke Slovenije sledila restriktivnosti vladnih politik, ki omogoča umirjanje inflacijskih pričakovanj in omejuje rast povpraševanja države. Takšne razmere namreč omogočajo Banki Slovenije, da ustrezno zniža nominalne obrestne mere in v povezavi s tem tudi stopnjo nominalne depreciacije tečaja dolarja proti evru. Spoštovane poslanke in poslanci, ne glede na dokaj neugodne napovedi iz mednarodnega okolja bo predvidena višja stopnja domače gospodarske rasti od povprečja EU omogočila realno konvergenco oziroma zmanjšanje razvojnega zaostanka Slovenije za sedanjimi članicami Evropske unije. Pri tem bomo zasledovali več ciljev: zmanjševanja socialnih razlik, razlik v gospodarski razvitosti posameznih slovenskih regij do trajnostnega razvoja, ki ne bo šel na račun bodočih generacij. Kljub velikemu prestrukturiranju našega gospodarstva in kljub nujni sanaciji in prestrukturiranju številnih sistemov in kljub vzpostavljanju infrastrukture in številnih drugih razvojnih prioritetah, kar vse od nas terjajo velika proračunska vlaganja, socialna politika v Sloveniji ni bila potisnjena ob rob in je v celotnem poosamosvojitvenem obdobju odigravala pozitivno vlogo regulatorja socialnih posledic siceršnjih gibanj. Socialni politiki smo se tem novim razmeram uspešno prilagodili skorajda na vseh področjih, pomembnih za socialno varnost ljudi, in z zdravstveno reformo, o kateri je danes tekla diskusija, bomo to politiko zaokrožili v celoti. Življenjski standard ljudi se je v zadnjih letih izboljšal, k čemur je nedvomno prispevala politika plač, ki je omogočila njihovo realno rast, realni rasti plač pa je vseskozi sledila tudi realna rast pokojnin. Ljudem, ki niso imeli teh dveh temeljnih virov dohodka ali pa ti niso bili zadostni, je socialna politika zagotavljala temeljno socialno varnost z vrsto različnih instrumentov. Ob zgolj pasivnih oblikah pomoči, kot smo jo poznali nekdaj, je bil vpeljan sistem ukrepov aktivne politike zaposlovanja, kizlasti z usposabljanjem brezposelnih in stimulacijami za delodajalce uspešno veča zaposljivost ljudi, ki so ostali brez zaposlitve. Zagotovljeni so temeljni pogoji, da se bolj uspešno pričenjamo lotevati problemov pri zagotavljanju stanovanj, z boljšimi možnostmi dostopa do stanovanj in primernejšimi subvencijami pri plačilu najemnin za tiste, ki tega ne zmorejo sami. V sklopu tega je tudi družinska politika bila ena od tistih področjih, v katero je bilo v zadnjem obdobju usmerjena še posebna pozornost vlade. Pri tem imam v mislih predvsem tiste posege države, ki pomenijo dvig kvalitete, možnost izbire, vzpostavljanje enakopravnosti spolov, spoštovanje otrokovih pravic, posebej tudi otrok s posebnimi potrebami, varovanje starševstva in materinstva, zaščita ogroženih, podporo družinam z več otroki. Priče smo sicer nenehnim ocenam, da država nima družinske politike, kljub jasno začrtanim ciljem, ki so bili sprejeti z resolucijo o temeljih oblikovanja družinske politike in ki smo jo v večjem delu realizirali. Prav zaradi poenostavljenih ocen, da nataliteta kaže na neuspešnost izvajanja družinske politike, smo izvedli vrsto raziskav, ki kažejo na kompleksnost problema, ki se še zdaleč ne skriva le v materialnih pomočeh države, ampak v celovitosti zdravstvene, stanovanjske, zaposlovalne politike, pa tudi povsem subjektivnih odločitvah posameznikov. Naloga države je, da pozna vzroke za problem in ponudi možnost izbire. In v tej smeri tečejo prizadevanja aktualne družinske politike in priprava nacionalnega programa za družine. Spoštovani! Čas, ki nam še ostaja pred vstopom v Evropsko unijo, moramo izkoristiti kar najbolje. Bolj, ko ga bomo izkoristili, lažje in z manj pretresi bomo postali del Evropske unije. Čas pred in ob pripravi proračunov za leti 2004 in 2005 smo relativno dobro izkoristili. Zelo pomembno je, da smo skupaj s socialnimi partnerji pripravili in sprejeli socialni sporazum za obdobje 2003-2005; da smo se s sindikati javnega sektorja dogovorili glede plačne politike v javnem sektorju in, ne nazadnje,da smo se odločili in začeli uspešno odpravljati mnoga inflacijska žarišča. Prav tako ali še bolj pa so pomembne naloge, ki so še pred nami. Ne glede na to, da je naslednje leto hkrati tudi volilno leto, moramo storiti vse, da dokončamo delo in se pripravimo na učinkovit vstop v Evropsko unijo. Nahajamo se pred dvojnim izzivom: prvič, kako izkoristiti nove razvojne priložnosti, ki jih odpira članstvo, ter drugič, kako se hkrati izogniti tveganjem, ki se bodo pojavila v času vstopa. Vlada bo v času vstopanja v Evropsko unijo kot odgovor na nove izzive aktivno uveljavila razvojno usmeritev, ki jo je začrtala že strategija gospodarskega razvoja, proračunski memorandum za prihodnji dve leti ter predvsem program za učinkovit vstop v Evropsko unijo. Namesto prevladujoče stabilizacijske politike, ki jo je narekoval težak položaj Slovenije po začetku tranzicije, se usmerjamo k razvojni politiki, ki bo v še večji meri spodbujala konkurenčnost in gospodarsko rast. To dokazujeta spremenjeni programska in ekonomska struktura izdatkov državnega proračuna v predlogu sprememb za leto 2004 in predlog proračuna za leto 2005. Namesto zgolj sprotnega reševanja politično-ekonomskih problemov želimo ustvariti okolje za ustvarjalen družbeni razvoj, utrjevanje kulturne samozavestiin identitete države. S programom za učinkovit vstop v Evropsko unijo je vlada odgovorila na te izzive in določila kratkoročne ukrepe in prioritete svoje politike. Na tveganja, ki izhajajo iz relativno višje domače inflacije, vlada odgovarja z ustreznimi politikami iz svoje pristojnosti ter s koordiniranim delovanjem z Banko Slovenije. Ti ukrepi že prinašajo pozitivne rezultate v tem letu. Na izzive, ki jih za vodenje ekonomske politike prinaša prilagajanje sistemu evropskega proračuna in že tri leta trajajoča šibka gospodarska aktivnost v državah Evropske unije, pa vlada odgovarja z ukrepi za večjo prilagodljivost ekonomske politike in zmanjšanjem strukturnega primanjkljaja javnih financ. Program za učinkovit vstop v Evropsko unijo vsebuje ukrepe, od katerih se nekateri sicer že izvajajo in uresničujejo, drugi se bodo začeli izvajati po sprejemu proračunov za leti 2004, 2005, tretji pa se bodo začeli izvajati na osnovi posebej sprejetih zakonov, strategij oziroma ukrepov vlade. Gre za ukrepe na različnih področjih. Na področju gospodarstva, regionalnega razvoja, znotraj katerega pripravljamo zakon o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja, ki bo v kratkem predložen v državni zbor. Diskusija o zdravstveni reformi teče in seveda jo bomo morali pripeljati h koncu. Potrebno bo izvesti dokončanje reforme javnega sektorja. Gre za zakon o javnih zavodih, zakon o javnih podjetjih, zakon o povezovanju javnih evidenc; za uresničevanje načel pravne države; gre za novelo kazenskega zakonika, zakon o sodiščih, zakon o preprečevanju nasprotja interesov in razvoja korupcije, novelo zakona o trgu vrednostnih papirjev; zunanjo politiko, prilagoditev članstvu v Evropsko unijo in Natu ter tudi kulturne identitete, sprejem nacionalnega kulturnega programa. Ukrepi na področju gospodarstva so številni. Nekatere sem že navedel. Naj samo v grobem in na kratko - da ne bom predolg - omenim najprej ukrepe za povečanje prilagodljivosti gospodarstva in ekonomske politike, ki jih izvajamo in jih bomo izvedli ob sprejemu teh dveh proračunov, ki jih izvajamo in jih bomo izvedli z uveljavljanjem vsega, kar smo se dogovorili s socialnimi partnerji, vsega kar smo se dogovorili tudi s sindikati javnega sektorja. Gre za ukrepe za znižanje inflacije pred vstopom v ERM2, o katerih sem že nekaj govoril. Gre za ukrepe za povečanje gospodarske rasti in zaposlovanja, ki spremljajo oba proračuna in so v delu vsebovani v zakonu o izvrševanju proračuna, in gre za davčno reformo in večjo učinkovitost davčne administracije. Torej za pomembno nalogo, ki in s katero se aktivno ukvarjamo in ki jo je po naši oceni treba izpeljati še pred volitvami. Prva je seveda zakon o dohodnini in med temeljnimi cilji, ki so bili upoštevani pri pripravi novega zakona o dohodnini, so predvsem globalna razbremenitev zavezancev, predvsem tistih v nižjih dohodkovnih razredih, ki bodo razbremenjeni v celoti, in sicer do višine minimalnega dohodka, ki je določen z zakonom o socialnem varstvu, ter bolj enaka davčna obravnava dohodkov in enakomernejša razporeditev davčnih bremen medzavezanci. Za to, da uspešno izvedemo ta del reforme, je seveda nujno potrebno opraviti ustrezno kritično diskusijo z vsemi interesnimi skupinami, ki imajo pripombe, katerih položaj se lahko poslabša, in diskusija z njimi poteka, poteka intenzivno in jaz upam, da bomo v doglednem času našli ustrezne rešitve. Gre zlasti za nekatera področja na področju kulture, opravljanja študentskega dela, na področju znanosti, izobraževanja in podobno. Ocenjujem, da delo dobro poteka in da lahko pred koncem leta pričakujemo, da bomo delo končali in šli z zakonom o dohodnini v državni zbor. Prav tako pomemben je zakon o davku od dohodkov pravnih oseb, ki bo nadomestil obstoječi zakon o davku od dobička pravnih oseb in bo zagotovil nevtralnost davčnega sistema in obdavčitev davčnih zavezancev sorazmerno v njihovi gospodarski moči. Zelo pomemben sestavni del tega zakona je seveda tisti, ki govori o davčnih olajšavah. Tisto,kar želimo s tem zakonom in novim davkom vpeljati, je večja selektivnost davčnih olajšav. Slovenija ima že sedaj eno od najnižjih stopenj davka na dobiček in želimo dodatne olajšave zlasti tam, kjer imajo učinke v smislu dodane vrednosti razvoja, inovativnosti in podobno. V zvezi s tem tečejo seveda ustrezne diskusije z gospodarsko zbornico, z združenjem delodajalcev in seveda bo ta zakon - upam da - tudi predstavljen pravočasno državnemu zboru še pred koncem leta. V sklopu davčne reforme bodo predlagani tudi administrativni zakoni, zakon o davčnem postopku, zakon o davčni službi, zakon o carinski službi, ki bodo omogočali sodobnejše in učinkovitejše administriranje materialnih davčnih zakonov ter administrativno sodelovanje med pristojnimi organi držav članic Evropske unije, med katere bo seveda po vstopu sodila tudi Slovenija. Zraven gredo še gospodarski ukrepi za spodbujanje zaposlovanja, pa tudi strukturne reforme finančnega sektorja, ki so povezane z vstopanjem v Evropsko unijo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Slovenija bo kot članica Evropske unije prevzela skupno evropsko valuto, kar se bo zgodilo predvidoma med leti 2007/2008. Pred tem bo morala biti najmanj dve leti vključena v evropski tečajni mehanizem in v tem obdobju dokazati, da lahko brez ekonomskih težav ohranja stabilen devizni tečaj evra. Nujen pogoj za vstop v evropski tečajni mehanizem v prvi polovici leta 2005 oziroma v začetku leta 2005 je ustrezna prilagojenost gospodarstva, kar pomeni sposobnost na dolgi rok izpolnjevanja realnih in nominalnih konvergenčnih kriterijev. Od nominalnih kriterijev Slovenija izpolnjuje oba fiskalna. Vladi in Banki Slovenije je v letošnjem letu uspelo s koordiniranjem dohodkovne, fiskalne, monetarne in razvojne politike znižati inflacijo, ki je v letošnjem letu oziroma septembru zdrsnila na 5%. Za vzdržno znižanje inflacije v naslednjih letih bo ključno usklajenost z makroekonomskih politik in nadaljevanje strukturnih reform, o čemer sem že govoril. Cilj javne finančne politike v naslednjih dveh letih je doseganje vzdržnega proračunskega primanjkljaja in obvladljivost javnega dolga na srednji in dolgi rok. Dosedanji razvoj socialne države, številne nove razvojne zahteve javnega in zasebnega sektorja in prilagajanje pravilom in zahtevam evropskega proračuna povzroča velik pritisk na vzdržen proračunski primanjkljaj. Dodatne finančne obveznosti, ki bodo posledica integracijskih procesov - schengenska meja na primer - bo vlada v večji meri pokrila z racionalnim in vzajemno usklajenim vzpostavljanjem struktur vojske in policije, tako da ne bodo povzročile bistvenega poslabšanja javnofinančnega položaja. Načrtno in z racionalnim pristopom bomo nadaljevali z reformami v obrambnem sistemu ter z uresničevanjem obveznosti, prevzetih v procesu vključevanja v Nato. V razmerah evropske recesije in upočasnitve domače gospodarske rasti je in bo ob pritiskih, ki jih sproža vstopanje v Evropsko unije, oblikovanje cikličnega primanjkljaja dopustno in smiselno ob pogojih, da ta omogoča spodbujanje trajnega gospodarskega razvoja. Spoštovane poslanke in poslanci! Osnovni makrofiskalni cilji vlade na področju javnih financ v naslednjem dvoletnem obdobju so: javnofinančni primanjkljaj, ki ne bo višji od 1,7% BDP v letu 2004 in 1,6% v letu 2005; primanjkljaj državnega proračuna, ki naj bi v letu 2004 znašal 1,5% BDP in v letu 2005 1,7% bruto domačega proizvoda. Pri tem bodokonsolidirani javnofinančni prihodki predvidoma znašali 2.614 milijard v letu 2004, kar znese 42,3% predvidenega bruto domačega proizvoda, v letu 2005 bodo prihodki znašali 2.849 milijard, kar znese 42,7% bruto domačega proizvoda. Konsolidirani javnofinančni odhodki bodo znašali 2.721 milijard tolarjev v letu 2004, kar znese 44,1% predvidenega bruto domačega proizvoda, v letu 2005 bodo prihodki znašali 2.954 milijard, kar znese 44,3% bruto domačega proizvoda. Prihodki državnega proračuna bodo znašali 1.555 milijard, kar je 25% BDP, in odhodki bodo znašali 1.648 milijard v letu 2004, kar znaša 26,7% BDP, in v letu 2005 26,3%. V predlogu sprememb proračuna za leto 2004 so med prihodke prvič vključena tudi pričakovana sredstva iz proračuna Evropske unije, v skupnem obsegu 80,4 milijarde tolarjev, ki bodo namenjena za izvajanje skupne kmetijske politike, strukturne in kohezijske politike ter za vzpostavitev in delovanje schengenske meje. V letu 2005 bo znesek črpanih sredstev dosegel 103,2 milijarde. Iz proračuna Evropske unije se bodo v letu 2004 in 2005 črpala tudi sredstva pavšalnih povračil za krepitev denarnega toka ter za proračunsko izravnavo. Na drugi strani bo Slovenija v prvem letu polnopravnega članstva v Evropski uniji v proračun Evropske unije predvidoma vplačala skupno 45 milijard tolarjev. V letu 2005 bo v proračun Evropske unije vplačala za okoli 76,3 milijarde tolarjev. V letu 2004 bo po ocenah iz evropskega proračuna prejela za okoli 35,4 milijarde tolarjev več sredstev, kot jih bo vanj prispevala. Presežek v letu 2005 bo predvidoma znašal 26,9 milijarde tolarjev, predvsem zaradi usihanja sredstev iz naslova predpristopnih pomoči. Državni zbor Republike Slovenije ima tokrat pred seboj prva dva slovenska proračuna, ki v razrezih proračunskih izdatkov in prejemkov vključujeta vplačila in izplačila v evropski proračun. Medtem ko se na strani obveznosti do Evropske unije te pojavljajo v vnaprej določeni velikosti in dinamiki izplačil, pa se na strani prejemkov ti pojavljajo kot strukturno in programsko potencialni prejemki, kar z drugimi besedami pomeni, da bodo realizirani samo in če bo slovenska absorbcijska sposobnost zadosti velika in učinkovita; če bomo zagotovili tako zadostno institucionalno in tudi finančno absorbcijsko sposobnost. Institucionalna absorcijska sposobnost je sposobnost države, da pripravi in ustrezno upravlja s programi, ki so lahko financirani s strani Evropske unije. Finančna absorcijska sposobnost pa je sposobnost, da država zagotovi sicer obvezno sofinanciranje teh programov. Torej, na eni strani je potrebno pripraviti programe, programe, ki so seveda primerni, ki lahko konkurirajo in na osnovi katerih lahko ta sredstva dobimo, na drugi strani pa seveda smo morali in smo zagotovili v proračunu sofinanciranje za te programe. Ta dejstva seveda imajo za posledico tako pritisk na spremembo strukture programskega dela proračuna, torej substitucijo obstoječih programov z evropskimi kot tudi pritisk na dodatna finančna sredstva za zagotovitev sofinanciranja teh programov. Poleg direktnih vplivov, o katerih sem govoril, evropskega proračunskega financiranja na državni proračun njegovo strukturo dodatno sooblikujejo še tako imenovani predpristopni fiskalni učinki, ki so povezani z dodatnimi izdatki, ki izhajajo iz obveznosti, iz našihobveznosti ob vstopanju v Evropsko unijo. To so obveznosti, na primer, povezane s schengensko mejo, to so obveznosti, ki so povezane s skupno kmetijsko politiko - torej proračunski izdatki za kmetijstvo - kot tudi popristopni fiskalni učinki, ki so povezani - na primer, s pričakovano spremembo učinkovitosti pobiranja davka na dodano vrednost, v Sloveniji imamo višjo učinkovitost pobiranja davka na dodano vrednost, kot je v povprečju v Evropski uniji, znižanja carin ter plačevanja prispevkov v Evropsko unijo, na primer članarina za Evropsko investicijsko banko, ki jo moramo plačati. Samo skupni učinek znižanja prihodkov iz davka na dodano vrednost, ukinitve carine in carinskih taks z državami Evropske unije je ocenjen na 25,4 milijard tolarjev. Samo iz tega naslova bo toliko manj prihodkov v slovenski proračun. Fiskalne posledice proračunskega vstopanja v Evropsko unijo so torej predvsem dvojne. Dodatni javnofinančni pritiski zaradi izpolnjevanja acquisa ob vstopanju v Evropsko unijo in evropska proračunska pravila, povezana s finančnimi tokovi med nacionalnim in evropskim proračunom, ki povzročajo velike strukturne spremembe v proračunu tako na izdatkovni kot na prihodkovni strani. S predlaganima proračuna ima smo v Sloveniji kljub velikim pritiskom in velikim spremembam v strukturi proračuna uspeli na agregatnem nivoju držati nevtralno javnofinančno pozicijo, kar je predvsem posledica relativno učinkovitega večletnega postopnega prilagajanja naših politik evropskim. Z drugimi besedami, postopoma skozi več let smo sami pravzaprav gradili na primer evropsko kmetijsko politiko in za to namenjali več naših lastnih virov, kar nam sedaj lažje omogoča substitucijo. Prav tako smo se pripravljali za vstop v Evropsko unijo v povezavi s schengensko mejo in postopoma seveda namenjali in rezervirali dodatna sredstva za tovrstne investicije, kar nam je seveda bistveno olajšalo sedaj vstop v Evropsko unijo in siceršnji finančni šok, do katerega bi prišlo, v kolikor tega ne bi v preteklosti počeli. V predlaganih spremembah proračuna za leto 2004 je predvideno za 55 milijard več prihodkov, kot je bilo pričakovano ob sprejetem proračunu za leto 2004 v lanskem letu. Razlika je posledica različnih dejavnikov, najpomembnejši pa je vključitev prihodkov iz evropskega proračuna, pravzaprav pride do obrutenja proračuna na izdatkovni in na prihodkovni strani. Če izločimo prihodka iz EU proračuna, kar je za primerjavo edino smiselno, znaša njihovo nominalno povečanje - v letu 2004 glede na letošnje leto 5,7%, kar je znatno pod realno stopnjo gospodarske rasti, ki naj bi znašala 3,6% za 2004, oziroma zmanjšanje glede na sprejeti proračun 2004 za 2%. Torej lahko ocenjujemo, da je bilo pri pripravi proračuna narejeno veliko dela. Spoštovani zbor, dovolite mi, da v nadaljevanju predstavim predlog sprememb proračuna za leto 2004 in proračuna za leto 2005 po posameznih programskih funkcionalnih sklopih, najprej na področju izobraževanja. Po strukturnem deležu bo največji delež proračunskih izdatkov v letih 2004 in 2005 šel za programe izobraževanja, in sicer 17,7% v letu 2004, v naslednjih dveh letih se bodo državni izdatki za izobraževanje povečali za 14,6% oziroma za 39,9 milijard tolarjev, kar predstavlja 5,5% realno rast. V okviru tega se najbolj povečujejo sredstva za primarno in sekundarno izobraževanje in za programe na področju visokega šolstva, še zlasti v letu 2004, ko se bo uvedlo integralno financiranje obeh univerz. Večji obseg sredstev je namenjen tudi financiranju podiplomskega študija in izobraževanju odraslih, poleg teh sredstev pa je v okviru računa finančnih terjatev in naložb predvideno v letu 2004 še dodatnih 1,5 milijard tolarjev za dokapitalizacijo javnega sklada AD future, znanstveno-izobraževalna fundacija Republike Slovenije. Sredstva za znanost in tehnološki razvoj se bodo v naslednjih dveh letih povečala za 30%, za 11,3 milijarde, kar predstavlja 21 % rast. Slovenija bo izvajala programe in aktivnosti s ciljem, da raziskovalno-razvojna dejavnost postane eden od ključnih dejavnikov gospodarskega razvoja države. Znotraj tega je največ sredstev namenjenih znanstvenoraziskovalnim dejavnostim, hitrejšemu prenosu znanja iz raziskovalne sfere v podjetja in v razvoj informacijskega in telekomunikacijskega sistema. V okviru tega programa je največja dinamika rasti sredstev na področju spodbujanja tehnološkega razvoja. Obseg sredstev za te namene se bo v naslednjih dveh letih povečalo za 97% oziroma za 3,5 milijarde, poleg teh sredstev pa sta v okviru računa finančnih terjatev in naložb predvideni v letu 2005 še dodatni 2 milijardi za sklad za investiranje v razvoj tehnologij. Na področju gospodarstva se bodo sredstva v naslednjih dveh letih povečala, in sicer v letu 2004 za 34%. Največja rast sredstev se izkazuje v okviru pospeševanja in podpori gospodarske dejavnosti, kjer se pretežni del sredstev namenja za programe povečevanja konkurenčnosti, prestrukturiranje podjetij in spodbujanje razvoja malega gospodarstva. Večja rast, 27%, glede na rebalans 2003 je tudi pri spodbujanju razvoja turizma. Dodatna sredstva so zagotovljena v računu finančnih terjatev in naložb, in sicer v višini 4,5 milijard SIT, od tega je za jamstva države načrtovanih 3,5 milijard. Sočasno pospešeno preoblikovanje obrambnega sistema in slovenske vojske v učinkovito, racionalno in varnostnim razmeram prilagojeno organizacijo hkrati z integracijo v obrambne strukture Nata so med pomembnimi strateškimi cilji slovenske države. V naslednjih dveh letih bodo razpoložljiva sredstva za obrambo omogočila izpolnitev zastavljenih strateških ciljev s pospešeno realizacijo predvsem naslednjih procesov: bistvenega povečanja povezljivosti našega obrambnega sistema s standardi Nato, prehod na poklicno vojsko s prostovoljno pogodbeno rezervo, s pospeševanjem znanstvenoraziskovalne dejavnosti in z nadaljevanjem obrambnih reform. Sredstva za gradnjo in vzdrževanje prometne infrastrukture ter izvajanje javnih služb v prometu se bodo v letu 2004 povečala za 14,6 milijard oziroma za 15% in nekoliko manj v letu 2005 - slednje predvsem v predpostavki, da se bodo razmere na področju železniškega prometa z zastavljeno sanacijo nacionalnega prevoznika že izboljšale. V okviru programskega sklopa se v obliki investicijskih transferov glavnina sredstev zagotavlja za realizacijo slovenskega avtocestnega programa. Že s proračunom za leto 2003 smo pomembno dvignili obseg proračunskih sredstev, ki se namenjajo za izvajanje avtocestnega programa in pospešili njihovo izgradnjo. Obseg teh sredstev je bil dvignjen v letu 2003 na 35,2 milijardi, v letih 2004 in 2005 pa bo zagotovljenih 37 oziroma 382 milijarde - delno iz domačih virov, delno pa z angažiranjem kohezijskih sredstev, torej evropskih sredstev. Ta sredstva bodo skupaj z lastnimi in kreditnimi viri Darsa pomembno pospešila, dodatno pospešila izgradnjo slovenskega cestnega križa. Tako bo vletu 2004 dokončanih in predanih v promet 9 novih odsekov avtocest, gradnja se bo pričela na štirih novih odsekih v dolžini 30,4 kilometre. V letu 2005 pa bo predano v promet 6 odsekov v dolžini 32 kilometrov. Predviden je začetek gradnje na desetih novihodsekih v skupni dolžini 47 kilometrov. Skupaj bo v naslednjih dveh letih zgrajenih 80,3 kilometre avtocest, hitrih cest in avtocestnih priključkov, gradnja pa se bo pričela na 77,5 kilometrih avtocest. Na področju socialne politike proračun ohranja za prihodnji dve leti svojo socialno naravnanost. Izdatki, ki jih namerava državni proračun za socialno varnost tako v letošnjem letu kot tudi v prihodnjih dveh letih, se povečujejo. Povečanje je predvsem posledica izvajanja zakonodaje s področja družinske politike in socialnega varstva, ki zagotavlja vzpostavitev informacijskega sistema za nadzor in podporo izvajanja zakonov, ter novih pravic na podlagi nove zakonodaje s področja zaposlovanja invalidov. Celotni glavni program socialno varstvo se v letu 2004 povečuje za 5% in bo znašal 183 milijard, v letu 2005 pa kar 187,8 milijard. Največji delež sredstev znotraj programa socialno varstvo, je namenjen prejemkov za otroke in družino, in sicer 111,2 milijardi SIT v letu 2004 in 112,4 milijarde v letu 2005. Izvajanje začrtane socialne politike tako tudi v prihodnjih dveh letih ostaja pomemben del vladne strategije. Dolgoročni cilji vlade so izboljšati kvaliteto življenja ranljivih skupin, zagotavljanje socialne varnosti različnih skupin uporabnikov, zagotoviti socialno pomoč ljudem v različnih socialnih stiskah ter zagotoviti izvajanje družinske politike, zagotavljanje družinskih prejemkov s ciljem zagotavljanja materialnih in socialnih pogojev družini in njenim članom. Prepričani smo, da bo to skupaj z ukrepi z drugih področij, zlasti z ukrepi na področju izobraževanja, zaposlovanja in stanovanjske politike, omogočilo, da bo Slovenija tudi v bodoče ostala v krogu evropskih držav z nižjimi stopnjami revščine in visoko stopnjo socialne kohezivnosti. Sredstva na področju varovanja okolja se v prihodnjih dveh letih povečujejo za 16%, pri čemer je v letu 2004, to je v letu vstopa v Evropsko unijo, dan večji poudarek zlasti okoljevarstveni politiki - upravljanju z radioaktivnimi odpadki, upravljanju nadzora nad vodnimi viri ter pomoč in podpora pri ohranjanju narave. V letu 2005 pa je dodatna pozornost namenjena zmanjševanju onesnaževanja okolja, kontroli in nadzoru. V veliki meri je porast posledica letos začete in v prihodnjih letih stopnjevane politike spodbujanja največjih onesnaževalcev zraka z ogljikovim dioksidom k postopnemu prehodu na ekološko sprejemljivejšo proizvodnjo, k čemur nas zavezuje ratificirani kjotski protokol. Na področju zdravstvenega varstva se v letu 2004 povečuje obseg sredstev za 4,4 milijarde tolarjev, to je za 31% več kot v letošnjem letu. V letu 2005 pa se ohranja rast sredstev na nivoju rasti 6%. Še naprej se bodo v tem obdobju povečevala investicijska vlaganja na področju zdravstva, tako da bo v naslednjih dveh letih iz državnega proračuna namenjenih 18,5 milijarde tolarjev, od tega v letu 2004 8,7 in v letu 2005 9,7 milijarde. Med največjimi investicijami na področju zdravstvenega varstva so predvidene zlasti pomembne investicije v onkološki inštitut, pediatrično kliniko, nadgradnjo hospitalnega bloka in kirurgije v kliničnem centru ter nadomestno gradnjo nevrološke klinike. Občutno se povečuje tudi skrb za zdravje in s tem sredstva za preventivne zdravstvene programe, ki se bodo v letu 2004 povečali za 66% in bodo v letu 2005 narasli na 3,3 milijarde. Na področju kmetijstva je v proračunu za leti 2004 in 2005 zagotovljena dobra osnova za nadaljevanje in dokončanje kmetijske reforme. V letu 2004 se bodo izdatki za kmetijstvo povečali nominalno za 14,7% in bodo v letu 2004 za 8,4 milijarde višja kot v letošnjem letu. V letu 2005 je v primerjavi s predlogom sprememb proračuna za leto 2004 predvideno povečanje izdatkov za 12,8% oziroma za 8,3 milijarde. Ključne prednosti na področju izdatkov na področju kmetijstva so tiste, ki bodo na dolgi rok pomembno povečale absorbcijsko sposobnost kmetijskega in državnega proračuna po vstopu v Evropsko unijo. Skupna vrednost vseh neposrednih plačil Eko 0 na agregatni ravni bo v letu 2004 s sedanjih 75% dosegla 85% vrednosti evropskih plačil v letu 2004 in 90%v letu 2005. V primerjavi z letom 2003 so proračunska sredstva za ukrepe tržno-cenovne politike v letu 2004 večja za 30%, pri čemer se proračunska sredstva za stabilizacijo trga povečujejo za 11,5%. V letu 2005 je za ukrepe neposrednih plačil predvidenih 19,6 milijarde SIT, kar je za 25,6% več. Na področju kulture se bo obseg sredstev v naslednjem letu povečal za 11,1% oziroma za 4 milijarde tolarjev. Povečanje napoveduje uresničevanje predlaganega nacionalnega programa za kulturo 2004-2007, ki se kaže tudi v letu 2005, saj je za to leto za kulturo predvidenih 41,67 milijard tolarjev. Sredstva za investicije v kulturi se v letu 2004 povečajo za 22%, v letu 2005 pa za 7%. Skupno bo torej za obnovo spomenikov in kulturne dediščine, za nadaljevanje obnove in dogradnje objektov bivše vojašnice na Metelkovi, z obnovo SNG Drama Ljubljana ter SNG Opera in Balet Ljubljana ter za ostale investicijske projekte v obeh letih namenjeno 14,8 milijarde tolarjev. Spoštovane poslanke in poslanci! Vključitev slovenskega proračuna v proračunske tokove Evropske unije je zahtevalo od proračunskih uporabnikov korenito prestrukturiranje njihovih finančnih načrtov. Obvezno sofinanciranje konkretnih programov in nujna substitucija domačih programov z evropskimi sta zahtevala pripravo na uresničevanje racionalizacije fiksnih delov proračuna, brez tega ni bilo mogoče sestaviti proračuna. V ta namen je predvideno precejšnje znižanje izdatkov za plače v letu 2004. V predlogu sprememb državnega proračuna za leto 2004 so planirana sredstev za plače in druge izdatke zaposlenim pri neposrednih proračunskih uporabnikih v višini 177 milijard tolarjev, kar predstavlja zmanjšanje v primerjavi s sprejetim proračunom za 2004. V letu 2005 bo za pokrivanje plač v proračunu zagotovljenih 183 milijard. Za izdatke za blago in storitve je v letu 2004 v predlogu sprememb proračuna predvidenih 155 milijard, kar je za 2,4% manj sredstev kot v sprejetem proračunu za leto 2004. V letu 2005 naj bi država za te vrste izdatkov porabila 165 milijard. Predlog sprememb proračuna za leto 2004 predvideva odhodke za subvencije v skupni višini 76 milijard. V primerjavi s sprejetim proračunom za leto 2004 se subvencije povečujejo za 3%. V letu 2005 je za namene subvencioniranja privatnih podjetnikov in zasebnih ter javnih podjetij predvideno 84 milijard. V strukturi vseh subvencij za leto 2004 predstavljajo največji delež kmetijske subvencije z 41%, kar je seveda posledica izvajanja skupne evropske kmetijske politike. Sledijo subvencije ministrstva za delo, družino in socialne zadeve, povezane z aktivno politiko zaposlovanja, in ministrstva za gospodarstvo. V predlogu spremenjenega proračuna za leto 2004 so za investicije in investicijske transfere predvidena sredstev v skupni višini 179,8 milijard tolarjev, kar je za 9% več kot v sprejetem proračunu oziroma kar za 25% več kot v letu 2003. To pomeni, da smo s spremembami proračuna dodatno povečali investicije in še dodatno povečali rast investicijskih izdatkov glede na letošnje leto kar za četrtino. V letu 2005 pa se bodo ta sredstva znižala na 176 milijard kot posledica znižanja sredstev za izgradnjo projektov na južni meji. To seveda pomeni, da bomo imeli v letu 2004 izjemne investicijske napore, ki so povezani zlasti tudi z vstopanjem v Evropsko unijo in to zahteva od nas dodaten in relativno velik angažma. Največji del investicijskih transferov za leto 2004 predstavlja zagotavljanje sredstev za gradnjo avtocest - 37 milijard. Pomemben delež imajo tudi investicijski transferi občinam - 18,4 milijarde, investicijski transferi javnim zavodom 8,8 milijarde ter privatnim podjetjem in zasebnikom - 10,8 milijard. Spoštovane poslanke in poslanci! Naj v nadaljevanju na kratko predstavim osnovne značilnosti predloženih finančnih načrtov obeh skladov: obveznega socialnega zavarovanja za prihodnji dve leti. To je zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje ter zavoda za zdravstveno zavarovanje, pa tudi osnovni okvir proračunov občin, kot izhajajo iz predloženih makroekonomskih okvirov in predvidenih ukrepov ekonomske politike za leti 2004, 2005. Finančni načrt pokojninske blagajne kot tudi državni proračun za prihodnji dve leti predvideva, da bo državni proračun pokojninski blagajni zagotavljal sredstva za pokrivanje tekočih obveznosti države iz naslova pokojninskega in invalidskega zavarovanja, kot tudi dodatne obveznosti države do SPIZ, s katerim bo zagotavljal, da bo tekoča bilanca pokojninske blagajne tudi v naslednjih dveh letih izravnana oziroma da bo SPIZ od leta 2004 dalje izkazoval presežek prihodkov nad odhodki v višini, ki bo omogočila postopno odplačilo dolga SPIZ iz preteklih let. Tako je v finančnem načrtu SPIZ za leto 2004 predviden presežek v bilanci prihodkov in odhodkov v višini 2,9 milijarde tolarjev, za leto 2005 v višini 5,4 milijarde, kar bo omogočilo zmanjšanje dolga pokojninske blagajne, nastalega v letu 2000, ki znaša 23,3 milijarde. Predlog finančnega načrta za zdravstveno blagajno za leto 2004, ki je tudi priložen celotnemu paketu dokumentov, o katerih začne danes teči razprava, predvideva v naslednjem letu primanjkljaj v zdravstveni blagajni 14,4 milijard tolarjev. Brez uvajanja sprememb, sprememb seveda tudi z zdravstveno reformo, se bo primanjkljaj v zdravstveni blagajni v naslednjih letih še nadalje povečeval. Upoštevanje ukrepov, ki jih predvideva zdravstvena reforma, učinek, predvsem tudi racionalizacije javnega naročanja, učinek referenčnih cen ter učinek predvidenega povečanega prispevka zavarovancev, naj bi pripeljalo zdravstveno blagajno do izravnane bilance v letu 2005. Seveda pa bi želel obtem opozoriti, da nas razprava še čaka - še dodatna razprava o reformi zdravstvenega zavarovanja in upam, da bomo vsi skupaj našli sprejemljive načine in poti, da izvedemo reformo zdravstvenega zavarovanja. V projekcijah prihodkov in odhodkov proračuna občin za leti 2004 in 2005 se upoštevajo enaka makroekonomska izhodišča kot pri državnem proračunu. Na tej osnovi projekcije zbirnih bilanc proračuna občin v naslednjih dveh letih kažejo, da se bodo celotni prihodki in odhodki občinskih proračunov povečevali počasneje od rasti bruto domačega proizvoda. Celotnih prihodkov proračuna občin bodo tako v naslednjih dveh letih dosegli okrog 5% bruto domačega proizvoda, odhodkih občinskih proračunov pa okoli 5,1% BDP. Spoštovane poslanke, poslanci! Vlada Republike Slovenije svojo proračunsko politiko in še posebej z novima proračunoma za leti 2004 in 2005 želi podpreti zdravo in vzdržno gospodarsko rast, ki jo spremljajo stabilne in prilagodljive javne finance s programsko strukturo, ki je razvojno in evropsko naravnana. Temeljna ugotovitev vladnega poročila o razvoju je, da se načela trajnostnega razvoja uresničujejo, vendar da se hkrati ohranjajo neravnovesja pri vseh treh njegovih sestavinah. Evropsko nadpovprečne rasti ne bi bilo brez izboljšanja kazalcev nacionalne konkurenčnosti. Prav tako pa nam menedžerske prenove podjetij že omogočajo dobro oceno potenciala slovenske gospodarske rasti. Pozitivne so tudi spremembe v gospodarski strukturi, kjer se postopno približujemo podobi razvitih gospodarstev Evropske unije. Toda na drugi strani z vidika skupne faktorske produktivnosti, ki temelji na uporabi novih tehnologij, znanja in učenja, še vedno zaostajamo. Še vedno sodimo v skupino tranzicijskih držav, kjer imamo relativno počasno izvedbo tranzicijskih reform, in še vedno smo v razmerju do tujega kapitala in tujih trgov, kamor se moramo usmeriti, preveč zaprto gospodarstvo. Zato je vzpostavljanje institucionalne infrastrukture za hitrejši razvoj in iskanje razvojnega konsenza pogoj za hitrejšo in učinkovitejšo gospodarsko rast in trajnostni razvoj slovenske družbe. Predlagana proračuna za leti 2004 in 2005 v svojem razvojnem delu, načrtu razvojnih programov, vključujeta kar 1.900 razvojnih projektov in programov, ki segajo vse do leta 2007 in predvidevajo porabo takojavnih kot zasebnih sredstev. Nedvomno predstavljajo dobro osnovo in priložnost za ustrezno podporo projektom in gospodarstvu. Spoštovani! Evropska narava obeh proračunov, ki sta pred nami, pomeni po eni strani, da se v naših javnofinančnih izdatkih pomembno krepijo evropski programski deli proračuna, po drugi strani pa, da je dejanska razvojna realizacija obeh proračunov predvsem priložnost in izziv. Naša dolžnost je, da to priložnost izkoristimo v dobro vseh slovenskih državljank in državljanov. Vlada je trdno odločena, da to stori. Hvala.
Hvala lepa, gospod predsednik vlade. Preden bom zaključil današnjo sejo, mi dovolite, spoštovane kolegice in kolegi, ministrice in ministri, da vas zelo na kratko seznanim z načrtom obravnave obeh dokumentov v državnem zboru. V sredo, četrtek in petek bodo potekale seje delovnih teles, ki bodo vlagala amandmaje k predlogu proračunov. Končni rok za vlaganje amandmajev poslancev, poslanskih skupin in zainteresiranih delovnih teles je četrtek, 30. oktober letos. 4. novembra bo prva seja odbora za finance, ki se bo opredelil do vloženih amandmajev, v sredo, 10.12., pa tudi končna seja odbora za finance in monetarno politiko za opredelitev do sprememb proračuna. Državni zbor bo oba dokumenta sprejel oziroma še prej o njima razpravljal v četrtek, 11. decembra, in petek, 12. decembra. Hvala lepa! Za nocoj je to vse. Do naslednjič vse dobro! Hvala lepa! Seja je zaključena.