Spoštovane poslanke in kolegi poslanci! Lep pozdrav! Pričenjam 40. sejo Državnega zbora, ki je bila sklicana na podlagi prvega odstavka 57. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanci: Roberto Battelli, Drago Koren, Matej Lahovnik in Alojz Sok. Na sejo sem vabil predsednika Vlade gospoda Janeza Janšo k 1. točki, predstavnike Vlade k vsem točkam dnevnega reda predstavnika Državnega sveta k 30. točki ministra za gospodarstvo, mag. Andreja Vizjaka k 38. točki, ter predstavnika Sodnega sveta k 41. točki dnevnega reda. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na določitev dnevnega reda 40. seje Državnega zbora Republike Slovenije. Predlog dnevnega reda ste prejeli s sklicem seje 6. junija 2008. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Predlogov za umik z dnevnega reda nisem prejel. Prehajamo na obravnavo in odločanje o predlogih za širitev dnevnega reda. Po dogovoru na Kolegiju predsednika Državnega zbora predlagam, da se dnevni red seje razširi z obravnavo dveh predlogov zakonov, in sicer Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zavarovalništvu, nujni postopek, in Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trgu finančnih instrumentov, nujni postopek. Predloga ste prejeli z dopisom dne 13. junija 2008. Predlagam, da o obeh predlogih za širitev razpravljamo skupaj, zato sprašujem, želi besedo predstavnik Vlade kot predlagateljice predlogov. [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Zaključujem razpravo o predlogih širitve in prehajamo na odločanje. Prosim poslanke in poslance, da preverite delovanje glasovalne naprave. Najprej odločamo o predlogu za širitev dnevnega reda s Predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zavarovalništvu, nujni postopek. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 55, proti nihče. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Gospod Bajc, ali glasovalna naprava sedaj [[...]]Dajte poskusiti ponovno. Deluje, v redu. Odločamo o predlogu za širitev dnevnega reda s Predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trgu finančnih instrumentov, nujni postopek. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 59, proti nihče. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog za širitev sprejet. Zbor bo obe točki obravnaval kot 27.A in 27.B točko v petek, 27. junija 2008 po končanih glasovanjih. Sedaj prehajamo na določitev dnevnega reda v celoti. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem ter s sprejetima dopolnitvama. Glasujemo. Glasovanje o dnevnem redu v celoti teče. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 56, proti nihče. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 40. seje zbora določen. Prekinjam sejo, ki jo bomo nadaljevali ob 13. uri s 1. točko dnevnega reda. Ob 15. uri, se opravičujem.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Nadaljujemo sejo Državnega zbora. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA - VPRAŠANJA POSLANK IN POSLANCEV. V zvezi s to točko dnevnega reda sem v poslovniškem roku prejel pisne prijave 22 poslank in poslancev. Vrstni red postavljanja poslanskih vprašanj je določen na podlagi dogovora z vodji poslanskih skupin in v skladu z 244. členom, drugim odstavkom 245. člena in 247. členom Poslovnika Državnega zbora. Na prva tri vprašanja poslancev opozicije in na poslansko vprašanje poslanca vladajoče koalicije bo odgovoril predsednik Vlade. V nadaljevanju bo na neodgovorjeno poslansko vprašanje, postavljeno na 39. seji zbora, odgovoril le minister, ki je danes prisoten. Vsak poslanec ima za postavitev vprašanja na voljo tri minute. Predsednik Vlade in ministri odgovorijo na vprašanja v največ petih minutah, če je vprašanje postavljeno več ministrom, imajo vsi skupaj na voljo pet minut za odgovor. Poslanec, ki ne bo zadovoljen z odgovorom, lahko zahteva dopolnitev odgovora, ne more pa postavljati novega, dodatnega vprašanja. Poslanke in poslance prosim, da ste na to pozorni. Obrazložitev zahteve za dopolnitev odgovora poslanec predstavi v dveh minutah, dopolnitev odgovora pa sme trajati največ tri minute. Poslanec, ki je postavil vprašanje, lahko zahteva, da se na naslednji seji opravi razprava o odgovoru predsednika Vlade, ministra ali generalnega sekretarja Vlade; o tem odloči Državni zbor brez razprave. V primeru, da poslanec na postavljeno vprašanje danes ne bo dobil odgovora, mu morajo predsednik Vlade, minister ali generalni sekretar Vlade v 30 dneh predložiti pisni odgovor. Poslanec, ki je postavil vprašanje, na katerega ni bilo odgovorjeno, pa lahko izjavi, da vztraja pri ustnem odgovoru. V tem primeru bom vprašanje uvrstil na naslednjo redno sejo Državnega zbora. V zvezi s to točko so se za danes opravičili naslednje ministrice in ministri: minister za šolstvo in šport dr. Milan Zver, ministrica za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo, gospa Mojca Kucler Dolinar, minister za finance dr. Andrej Bajuk, minister za zunanje zadeve dr. Dimitrij Rupel, minister brez listnice, odgovoren za usklajevanje in spremljanje izvajanja Strategije razvoja Slovenije, dr. Žiga Turk, ministrica za delo, družino in socialne zadeve gospa Marjeta Cotman, ministrica za zdravje gospa Zofija Mazej Kukovič, od 16.00 ure dalje. Na klopi ste prejeli pregled poslanskih vprašanj in pobud, na katera v poslovniškem roku ni bilo odgovorjeno. Prehajamo na predstavitev poslanskih vprašanj. Na prva štiri vprašanja bo odgovarjal predsednik Vlade gospod Janez Janša. Gospod Peče, imate proceduralni predlog? Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani navzoči! V okviru današnjega dne sem dobil obvestilo s strani Ministrstva za gospodarstvo, da ne namerava odgovarjati na poslansko vprašanje. Zdi se mi korektno, da s tega mesta na začetku današnje točke dnevnega reda pobude in vprašanja opozorim, po moji oceni, seveda na nedopustno ravnanje ministra Vizjaka, ki je bil glavni akter pred mesecem oziroma pred slabimi nekaj dnevni v povezavi s prodajo državnega premoženja. Tokrat se moje poslansko vprašanje, gospod predsednik, glasi o političnem pritisku nad [[...]]
Gospod Peče, to ni proceduralni predlog, to je že postavljanje vprašanj. Prosim, da se držite dnevnega reda.
Hvala. Bom upošteval. Moje poslansko vprašanje [[...]]
Prosim, da upoštevate tudi drugi opomin.
Gospod predsednik, samo pojasniti hočem, če dovolite seveda [[...]]
Kakšen je vaš proceduralni predlog?!
Minister za gospodarstvo odgovarja na poslansko vprašanje, ne pa, da je on kreator tistega, na kar bo odgovarjal in na kar ne.
Dobro. Minister bo odgovoril, hvala. Na klop ste torej prejeli poslanska vprašanja, na katera še ni bilo odgovorjeno. Sedaj prehajamo na vprašanja, na katera bo odgovarjal predsednik Vlade. Prvi bo poslansko vprašanje postavil gospod Miran Potrč. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovani gospod predsednik Vlade. Zaradi uveljavitve nove davčne zakonodaje so se v zadnjem letu različno povečevale bruto in neto plače. Ker so se pokojnine uskladile glede na gibanja bruto plač, so vsi upokojenci prikrajšani pri uskladitvi svojih pokojnin za 2%. Sprememba sistema usklajevanja pokojnin, ki naj bi jo Vlada zagotovila upokojencem z novelo zakona v juliju 2005, je s tem razvrednotena. Zveza društev upokojencev zato upravičeno zahteva usklajevanje pokojnin z neto plačami. Prvi poskus, da se ta razlika odpravi, je bil predlog za avtentično razlago 150. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. O tem predlogu bomo sicer odločali danes, vendar glede na stališča vaše Vlade lahko pričakujemo, da ta predlog ne bo sprejet. Zato me zanima: Ali bo vaša Vlada, tudi glede usklajevanja pokojnin z neto plačami, še naprej zagovarjala za upokojence neprijazna stališča, drugačna, kot ste jih obljubili ob usklajevanju 150. člena z novim načinom usklajevanja? Mi smo možnost za odpravo te razlike v pripravi zakona, ki naj bi uredil enkratni pokojninski dodatek, tako možnost predvideli in predvideli, da se vsem upokojencem zagotovi povečanje za 2%, ne samo enkratno, ampak kot osnova, ki bi jo usklajevali tudi naprej, vendar je Vlada tudi ta predlog v matičnem delovnem telesu zavrnila. Vaše obljube upokojencem, da se bodo pokojnine usklajevale s plačami, pri čemer so bile mišljene plače, ki jih vsak posameznik dobi in lahko uporablja, ne pa tiste, ki so z davčnim sistemom spremenjene, torej niso bile izpolnjene. Še vedno sta dve možnosti: ali da Vlada da soglasje in vladajoča koalicija sprejme predlog avtentične razlage 150. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju in torej dopusti usklajevanje z neto plačami, ali da se ob enkratnem zagotovilu sprememb zakona o pokojninah omogoči povečevanje pokojnin ne samo tistim z do 500 evri pokojnine, od 500 evrov in 1 cent naprej pa ne več, temveč vsem. Zanima nas: Kakšno je vaše tudi osebno stališče do teh obljub, ki so bile dajane upokojencem? Hvala.
Gospod premier.
Hvala lepa za vprašanje. Ta vlada je obljube, ki jih je dala koalicija na začetku mandata in tudi večina koalicijskih stranke pred volitvami izpolnila 100%. S tem je ta vlada popravila krivico, ki jo je naredila prejšnja vlada in prejšnja koalicija, ko je decembra leta 2000, takoj po volitvah takrat preprečila s spremembo zakona, da bi se pokojnine usklajevale s plačami. Tukaj imam spisek tistih, ki ste glasovali za to krivico, ki se je storila upokojencem, in ga lahko preberem. Se pravi, krivica, ki ste jo naredili leta 2000 decembra, je bila popravljena leta 2005, po teh volitvah. Takrat je ta državni zbor sprejel zakon, s katerim se je znesek najnižje pokojninske osnove dejansko povišal za skoraj 6%. V zakonu, ki se glede tega ni spreminjal, ves čas je ta definicija ista, je definirana tudi plača, ki se razume kot tista kategorija, s katero se pokojnine usklajujejo. Po 8. členu Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju je plača prejemek iz naslova delovnega razmerja, od katerega se obračunavajo prispevki za obvezno zavarovanje. To je več ali manj plača v bruto vrednosti. Rast bruto plač v letu 2007 je bila 5,9% in tolikšna je bila tudi rast pokojnin. Torej, pokojnine so se 100% usklajevale z bruto plačami. Nekaj razlik je nastalo pri netu izplačilih plač, to pa ne zaradi tega, ker bi kdorkoli spreminjal pokojninski zakon, ampak zaradi tega, ker je bila sprejeta davčna reforma, s katero se je neto plača razbremenila nekaterih prispevkov oziroma davkov in so zaradi tega delavci dobili nekoliko več, ne da bi to več stalo delodajalce. Zato je bil prikrajšan proračun in zato je morala ta vlada varčevati. Glede na pritiske zaradi visokih cen hrane in nafte v zadnjem letu, ki posebej prizadenejo nekatere sloje prebivalstva z nižjimi dohodki, tudi del upokojencev, je Vlada sprejela ukrepe, na podlagi katerih bodo tisti, ki so najbolj prizadeti, dobili dodatna izplačila. Ta zakon je bil že sprejet in mislim, da smo na ta način odgovorili na težave, ki jih povzročajo visoki inflacijski pritiski, predvsem poviševanje cen hrane. Takrat, ko je Vlada predlagala ta zakon, je zelo jasno povedala, da gre za enkraten ukrep, ki zadošča v tej situaciji, če pa se bodo ti pritiski nadaljevali, bo pač predlagala druge. Odgovarjati na pritiske, za katere vsi mislimo, da so - in upamo, da so - kratkoročni, začasni, z nekimi ukrepi, ki bi pognali zaradi inflacijskih pričakovanj tudi dejansko inflacijo v neko spiralno gibanje, takšno ravnanje bi bilo ne samo kontraproduktivno, ampak bi bilo v veliki meri najbolj škodljivo ravno za tiste, ki imajo najnižje dohodke, ker bi jim visoka inflacija dvoprocentno povečanje, kot ste ga predlagali, pojedla v rekordnem času. Na tak način se je zdravilo inflacijo v prejšnji državi in ko smo odšli iz nje, je ta znašala nekaj 100% točk, tako da teh nasvetov ne bi upošteval.
Hvala lepa. Želite dopolnitev? Izvolite.
Hvala lepa. Vaše ugotovitve o enaki rasti neto plač, bruto plač in pokojnin niso točne. Plače so rasle 7,9% neto plače, pokojnine 5,9 in razlika je 2%. Vi ste pri usklajevanju sprememb in dopolnitev 150. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju obljubili rast pokojnin s plačami, to se pač tokrat ne bo zgodilo. Razloga sta dva: enkrat izjemno visoka inflacija in drugič posledice, ki jih je Vlada prinesla s spremembo davčne zakonodaje, ki je bila navidezno prijazna do delodajalcev in do zaposlenih. Do delodajalcev zato, ker so manjše obveznosti, do zaposlenih pa, ker so višje neto plače. Pozabljate pa povedati, komu v korist so šle te višje neto plače. Ne tistim v najnižjih dohodkovnih razredih, ampak tistim v najvišji v dohodkovnim razredih, o čemer smo temeljito razpravljali, ko je bilo govora o davčni reformi. Naš predlog in vaša obljuba je bila samo v tem, da se problem, ki je nastal, ne rešuje z enkratnim draginjskim dodatkom, ki bo razlike med neto plačami in neto oziroma med pokojninami in plačami še poglabljal. Že danes se je razmerje med plačo in pokojnino v zadnjih nekaj letih zmanjšalo za cca. 10%. Če je bilo prej to razmerje 67, 68% do povprečne plače, je sedaj samo še 61, 62%. In to je treba ustaviti, sicer bodo upokojenci vedno na slabšem, ne glede na vaše obljube. Hvala.
Hvala. Gospod predsednik, izvolite.
Torej ta vlada je zaustavila zaostanek pokojnin z rastjo plač. Kolikor bi se pokojnine usklajevale z zakonom, ki ste ga izglasovali s kompletno podporo Poslanske skupine Socialnih demokratov leta 2000, bi danes znesek najnižje pokojninske osnove znašal 779 evrov, tako pa znaša 818 evrov. Za to, da se pokojnine ne usklajujejo s plačami, za to krivico, ki smo jo popravili leta 2005, so 20. decembra leta 2000 glasovali tudi Bevk Samo, Črnugelj Silva, Horvat Franc, Aurelio Juri, Potrata Majda, Potrč Miran, Simšič Danica, Veber Janko in Kontič Bojan. Vsi člani Poslanske skupine Socialnih demokratov, ki so bili prisotni na seji, so glasovali za to, da se pokojnine ne usklajujejo več s plačami.
Hvala. Imate [[...]]Prosim, ne motite seje! Gospod Potrč, imate proceduralni predlog. Izvolite.
Hvala lepa. Mislim, da je prav, gospe in gospodje, da o neresnicah, o katerih govori gospod minister, opravimo razpravo. Poslanke in poslanci SD smo namreč v juniju 2006, ko so se sprejemale spremembe in dopolnitve 150. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, večinsko glasovali za predlog. Govoriti o tem, kaj se je dogajalo 2, 5, 15, 20 let nazaj, je nepotrebno, mi smo pa pripravljeni tudi na to, gospod minister, vaše neresnice [[...]]Ali lahko? Saj bom, saj gospod predsednik in vsi veste, da bom predlagal, da se opravi razprava o odgovoru predsednika Vlade, kar sem na začetku že naredil, in gospoda predsednika bi lepo prosil, če je prijazen do vseh vas pa tudi do mene, da mi omogoči, da govorim, ne pa, da dovoljuje, da se me moti pri postavljanju svojih stališč. Gospod predsednik, imam besedo?
Imate, gospod Potrč, vas čas.
Hvala lepa. Smisel razprave, ki bi jo opravili, so dejanska gibanja plač in pokojnin. Mislim, da je v tej razpravi treba dokazati, da pokojnine, ki jih dobivajo upokojenci, zaostajajo za gibanjem neto plač, v lanskem letu za cca 2%, in da bo to še poslabšalo razmerje med povprečnimi plačami in povprečnimi pokojninami, ki se vsa zadnja leta tudi, gospod predsednik Vlade, v času vašega predsedovanja Vladi, stalno poslabšuje in manjša delež. O tem obstojajo uradni podatki Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, pa tudi statistike, in prav je, da te podatke obelodanimo, da ne bi bilo priložnosti, da zavajate slovensko javnost s svojimi trditvami. Jaz verjamem, da imate vsi interes, predvsem kolegice in kolegi iz koalicije, da dokažete, da vaš predsednik govori resnico in da ni prinašal okoli, kot se po domače reče, upokojencev s svojimi trditvami. Zato pričakujem, da bomo ob priložnosti, ko bomo glasovali o našem predlogu, da se ta razprava opravi, doživeli vašo polno podporo in da bomo na seji Državnega zbora lahko o odgovoru predsednika Vlade spregovorili. Hvala lepa.
Hvala. O predlogu poslanca gospoda Potrča, da Državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru predsednika Vlade na njegovo poslansko vprašanje, bo Državni zbor odločil v okviru glasovanj jutri, v torek, 17. junija 2008. Sedaj bo poslansko vprašanje predsedniku Vlade postavila gospa Barbara Žgajner Tavš. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani predsednik Vlade, verjamem, da imate tudi v okviru predsedovanja Evropski uniji ogromno dela, toda dobro bi bilo, da pregledate ključne dokumente, ki se dotikajo tudi vaše politike. O tem je govoril pred menoj poslanski kolega, gospod Potrč. 28. maja 2008 smo poslanci prejeli poročilo Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, v katerem jasno piše, da pokojnine v primerjavi s plačami padajo. V letu 2007 so dosegle vrednost 61,5% povprečne plače. Celo zapisano je, pa je dobro, da poznate to zadevo: "Zato, da bi preprečili nadaljnje hitrejše zniževanje, padanje razmerij med povprečnimi pokojninami in plačami, bi bilo treba učinke spremenjene davčne zakonodaje omiliti oziroma jih odpraviti z ustrezno spremembo temelja za usklajevanje pokojnin." To izhaja iz poročila, spoštovani gospod predsednik Vlade. Če se dotaknem ostalih zadev, ki sodijo v sklop širokega področja, nenazadnje tudi sociale. Dejstvo je, pa verjamem, da se o tej zadevi najbrž strinjava oba, štiri leta ste vladali z večino. Vpeljali ste strukturne spremembe, za katere ste odgovorni samo vi, torej Vlada Republike Slovenije. Za zelo dragim bliščem, ki ga radi poudarjate in ki smo mu bili priče tudi v okviru zadnjega obiska ameriškega predsednika v Sloveniji, se skriva slovenska realnost, žal. Upokojenci, brezposelni, enostarševske družine, invalidi in ne nazadnje tudi delavci z minimalnimi plačami. To so tako imenovani marginalne oziroma rizične skupine, ki so izpostavljene revščini in danes v veliki večini živijo pod pragom revščine. Samo za primer bom navedla: 7 evrov na dan ima na voljo oseba, ki prejema denarno socialno pomoč. Ta v povprečju znaša 218 evrov. Približno toliko ima na razpolago invalidsko upokojena oseba, ki zaradi invalidnosti ne more biti aktivno vključena na trg dela. 7 evrov staneta dva malo boljša sendviča, spoštovani predsednik Vlade. To je po moji oceni daleč od socialne varnosti. In sramoto za Vlado, ki se baha z uspehom in istočasno dopušča tak nivo socialne varnosti. Ker verjamem, da ste za te strukturne spremembe - in da se tudi vi zavedate tega - odgovorni vi kot predsednik Vlade Republike Slovenije, vas preprosto sprašujem: Kaj boste konkretno storili za zmanjšanje socialnih razlik in dvig socialne varnosti v naši državi? Ne nazadnje, gospod predsednik Vlade, če je Slovenija država blaginje, kot poudarjate tudi v zloženki, ki smo jo pred dnevi dobili domov, ne moremo in ne smemo dopustiti take politike, ki siromaši že tako siromašne ljudi.
Hvala. Gospod predsednik, izvolite.
Hvala lepa. V bistvu gre za nadaljevanje razprave iz prejšnjega vprašanja. Jaz vidim za to priložnost, ker prej nisem imel možnosti, da odgovorim na tretje vprašanje predhodnega spraševalca. Podatki, tudi v tem gradivu, ki ste ga pokazali tukaj Državnemu zboru, zelo natančno kažejo, da se pokojnine v Sloveniji, odkar smo leta 2005 popravili krivico v zvezi z usklajevanjem, usklajujejo 100% z bruto plačami. Neto izplačila plač in bruto plače so tista kategorija, ki se je ves čas uporabljala za merilo, tudi takrat, ko ste v prejšnjem mandatu določili, da se pokojnine ne bodo usklajevale z bruto plačami. Tudi takrat ste to isto kategorijo uporabili. Seveda pa je tukaj bistveno, da smo delo razbremenili z davčno reformo in da so se zaradi nekaterih nižjih davčnih stopenj povečali prejemki zaposlenih, minimalno, se pravi neto izplačila, in to je dobro. In niso se povečali samo bogatim, kot je rekel gospod Potrč, povečali so se vsem zaposlenim. Davčne stopnje pri dohodnini smo, preden jih je Vlada poslala v Državni zbor, uskladili znotraj Partnerstva za razvoj in smo upoštevali predloge Socialnih demokratov pri teh lestvicah. Torej, ko gre za dohodninske lestvice, so bile usklajene tudi s Socialnimi demokrati, ki so takrat sodelovali v Partnerstvu za razvoj. Kritizirate nekaj, kar ste pravzaprav sami predlagali, ker tista srednja dohodninska stopnja je bila vaš predlog, recimo predlog vašega predsednika. Glede ukrepov za to, da se socialno stanje v Sloveniji izboljšuje, da se zmanjšuje socialne razlike in da drastično zmanjšujemo, kolikor je mogoče hitro, število tistih, ki živijo pod pragom revščine, je potrebno, da se v Sloveniji nadaljuje razvojna politika, kot je bila zastavljena z reformnim paketom in ki je v zadnjih treh letih dala dobre rezultate. Slovenija ima v tem trenutku najnižjo stopnjo brezposelnosti v zgodovini države. Še pred nekaj leti smo imeli preko 100 tisoč brezposelnih, danes je ta številka 61 tisoč, se pravi, za 40 tisoč manjša. Tudi 60 tisoč je preveč, vendar pa viški delovne sile v tem trenutku niso problem slovenskega gospodarstva, problem je obraten. Pri teh 60 tisoč gre za problem strukturne brezposelnosti nekaterih kategorij, kamor se s posebnimi ciljnimi programi v zadnjih dveh letih ministrstvo za delo še posebej obrača. Leta 2004, decembra, smo imeli v tej državi 93 tisoč 560 ljudi, ki so za to, da preživijo, potrebovali različne socialne dodatke oziroma socialne pomoči. Aprila leta 2008 je ta številka znaša 54 tisoč 72. Skoraj za - oziroma za dobrih 40% je ta številka manjša, ob tem da se metodologija ni spremenila in so podatki popolnoma preverljivi. Se pravi, trendi so pozitivni, kljub temu da za tiste, kot sem že večkrat dejal, ki so še vedno znotraj teh kategorij, je ta težava 100%. Vendar, ker so trendi pozitivni, ker so rezultati in ker vemo, kako smo jih dosegli, vemo tudi, kje je pot, preko katere lahko te številke še bistveno zmanjšamo. Vzemite katerokoli obdobje v dolžini treh let v zgodovini te države in jih primerjajte z zadnjimi tremi leti, primerjajte te trende in boste dobili tudi realno primerjavo. Nikoli ni bila še tako ugodna.
Hvala. Želite dopolnitev? Izvolite gospa Žgajner Tavš.
Hvala lepa. Predsednik Vlade, še vedno se skrivate za realnostjo in sprašujem vas ne nazadnje: Zakaj dopuščate dve plati ene Slovenije? Jaz sem vas spraševala čisto nekaj drugega, čeprav ste odgovarjali v odgovoru kolegu Potrču, ampak dovolite, predsednik Vlade - revščino je treba reševati trajno, ne s finančnimi injekcijami, kakršne ponujate tik pred volitvami. To je slaba popotnica, ki nakazuje na pomanjkanje vladne strategije na širokem področju socialne varnosti. Ne se sklicevati na številčne podatke, koliko je prejemnikov denarne socialne pomoči. Vprašajte se, ali 218 evrov denarne socialne pomoči zadošča za človeka dostojno življenje skozi mesec. In ko ste omenili vaše reforme, socialne, pokojninske, davčne reforme. Spoštovani predsednik Vlade, dovolite, pa vam bom omenila samo en primer - invalidsko upokojenih oseb, ki so prizadeti zaradi vašega sistema davčne oziroma socialne reforme. To so osebe, ki jih ZPIZ vodi pod številko oziroma šifro 09, prejemajo nadomestilo iz invalidskega zavarovanja kot edini prihodek za preživetje na osnovi minulega dela. Tem ljudem novembra 2007 zaradi zakona o usklajevanju transferov ni pripadala uskladitev nadomestil, pripada jim samo nižji letni dodatek. Nimajo možnosti, da bi se kljub nizkim dohodkom uvrstili v višjo kategorijo, da bi lahko kandidirali za višji letni dohodek. In ne nazadnje, ti ljudje zaradi vaše odločitve ne bodo upravičeni do draginjskega dodatka, kljub temu da njihove pokojnine, nadomestilo za invalidsko pokojnino, znašajo borih 195 evrov. Žal minister oziroma predsednik, ampak samo to očitno je učinkovito pri vas. Imam pokojninski odrezek.
Hvala. Gospod predsednik, izvolite.
Torej upam, da je ta odrezek pravi, ker jaz še vedno čakam na tisti dve položnici, ki naj bi takrat dobili, pa sem vas zaprosil, da mi jih pošljete. Rekli ste, da jih boste, in še vedno nista prišle. Pošta včasih zamuja, samo tokrat je zamuda zelo dolga. Torej, lahko samo ponovim, kar sem dejal prej. Zagotovo ne moremo biti oziroma ne bomo zadovoljni v Sloveniji, dokler bomo imeli enega samega prebivalca, ki bo živel pod pragom revščine. Kljub temu da je Slovenija danes v evroobmočju, se pravi, v najbolj razvitem delu Evropske unije, druga po socialni kohezivnosti. Samo Nizozemska je malo socialno razslojena od Slovenije, vse druge države in nekatere se že 200 let kontinuirano razvijajo, brez vojni, brez revolucij, brez tega, kar je vzelo ljudem bogastvo, so bistveno bolj socialno razslojene. Torej z neko izhodiščno pozicijo, še posebej s to, ki jo imamo danes, bi bili težko nezadovoljni. Vendar pa to ni končni cilj. Končni cilj je, da te stvari rešimo. V Sloveniji, če bomo nadaljevali s tem tempom razvoja, kakršnega imamo zdaj, in bomo v nekaj letih ujeli povprečno razvitost Evropske unije, bomo prišli tudi na neko stopnjo, ko bomo lahko z neko pametno socialno politiko dejansko bistveno povečali tudi to sistemsko solidarnost. Govoriti pa zdaj o tem, da so nekateri zneski socialnih pomoči prenizki, to se seveda lepo sliši, vendar je treba vedeti tudi - prej smo govorili o primerjavi med plačami in pokojninami -, razlika med povprečno plačo in povprečno pokojnino v Sloveniji je ena najnižjih v svetu. Tudi razlika med minimalno plačo in minimalno socialno pomočjo v Sloveniji je ena najnižjih v svetu. Slovenija, primerjalno gledano, ne izplačuje nizkih socialnih pomoči. Če o čem lahko govorimo v tej državi kot o problemu, potem lahko govorimo o nizkih plačah. Plače v Sloveniji so dejansko, primerjalno z razvitimi, prenizke. In to je treba prvenstveno dvigniti in ko se bo to dvignilo, bodo tudi ostali transferji lahko višji.
Hvala. Imate proceduralni predlog? Izvolite.
Hvala lepa. Tudi sama bom izkoristila možnost, ki mi jo daje poslovnik, in predlagala oziroma zahtevala razširjeno razpravo o odgovoru predsednika Vlade. Predsednik Vlade, pred dvema mesecema sem vas konkretno vprašala, kaj boste storili, kakšen je plan na področju sociale, pokojninskega sistema. Takrat ste zminimizirali zadevo zgolj na dve položnici oziroma dve osebi, ki imata stalno prebivališče v Republiki Sloveniji, slovensko državljanstvo, ki ju danes še vedno cinično zanikate. Jaz pravim, da je to sramota. Dobili ste dostavljenih 170 položnic. In dovolite, predsednik Vlade, verjamem, da takšna pisma, ki romajo na vas, vsaj preberete ali vas o tem obvestijo. To so osebe, ki pravijo, da je vaša politika, najsibo na področju pokojnin ali širšem področju sociale, slaba politika, ki vodi ljudi v bedo! Čeprav so delali 32 let, danes so invalidsko upokojene osebe, prejemajo 200 evrov pokojnine! Nimajo pravice do višjega letnega dodatka! Nimajo pravice do draginjskega dodatka, ki ga boste dobrohotno izplačali tik pred volitvami, zato da si boste "nabili rejting" pred upokojenci. Predsednik Vlade, situacija v naši državi ni rožnata in je daleč od blaginje. Če pa že imamo blaginjo, potem bi bilo zelo dobro slišati odgovor na vprašanje, zakaj v obdobju blaginje s socialnimi korektivi pomagamo [[...]]
No, gospa Žgajner Tavš, to je polemika, to ni proceduralni predlog.
[[...]]pomagamo upokojencem. Dovolite, predsednik Državnega zbora, rada bi obrazložila, zakaj bi bilo smiselno o teh zadevah opraviti širšo razpravo. Zato ker pravim, da predsednik Vlade še vedno nima stika z realnostjo ali pa preprosto ne samo pred Državnim zborom, ampak pred širšo slovensko javnostjo laže oziroma ne upa resnici pogledati v oči. Če mi dovolite, da nadaljujem, predsednik [[...]]
Gospa Žgajner Tavš, drugi opomin, prosim, ne polemike, ker veste, da v tem trenutku vam predsednik Vlade ne more odgovarjati na vaše očitke, podtikanja ali da ne rečem kaj hujšega. Naprej.
Gospod predsednik Državnega zbora, jaz verjamem, da niste [[...]]
Gospa Žgajner, čas je potekel. Mislim, da je bila napaka. O predlogu poslanke gospe Žgajner Tavš, da Državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru predsednika Vlade na njeno poslansko vprašanje, bo Državni zbor odločil v okviru glasovanj jutri, v torek, 17. junija. Gospod Peče, imate proceduralni predlog? Najprej proceduralni predlog, sicer vam bom vzel besedo, če ne bo proceduralni predlog.
Moj proceduralni predlog je, gospod predsednik, da se vi začnete zavedati, da vodite avtonomno vejo oblasti, ne pa, da ste v službi predsednika Vlade gospoda Janeza Janše, imejte toliko ponosa.
Gospod Peče, prvi [[...]]Hvala, da ste sami se izklopili. Naslednji bo vprašanje predsedniku Vlade postavil gospod dr. Matej Lahovnik. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovani gospod predsednik Vlade. Kot veste, smo na zadnji izredni seji obravnavali koncentracijo kapitala na tako imenovanih podjetjih poštnih nabiralnikov. Tudi na predlog Poslanske skupine Zares je Državni zbor izglasoval sklep, s katerim nalaga Vladi Republike Slovenije, da prouči možnosti za uvedbo finančne policije. Zato vas sprašujem: Ali se boste vi osebno zavzeli za to, da se v Sloveniji uvede finančna policija, s katero bi lahko bolj učinkovito preganjali gospodarski in drugi kriminal? To vas sprašujem predvsem zato, ker sam osebno menim, da bi bilo smiselno združiti oddelek za gospodarski kriminal pri kriminalistični policiji, skupaj z inšpekcijskim delom davčne uprave in pa carinskim oddelkom v nov organ, v tako imenovano finančno policijo, katerega predstojnika bi imenovala Vlada Republike Slovenije v soglasju s Komisijo za nadzor proračuna in drugih javnih financ, kjer pa ima večino opozicija. Tako bi zagotovili, da bi na čelu tega organa bil človek, ki bi užival ugled in bil verodostojna oseba, ne glede na to, katerakoli vlada je trenutno na oblasti, leva ali desna. Posebej se nam zdi potrebno v Poslanski skupini Zares, da bi uslužbenci finančne policije imeli tako imenovana policijska pooblastila, nadgrajena s pooblastili inšpektorjev davčne uprave in carinske uprave Republike Slovenije. Prav tako menimo, da bi morala biti finančna policija umeščena v okvir ministrstva za finance Republike Slovenije, ker bi se prioritetno seveda ukvarjala s pregonom gospodarskega kriminala. Finančno policijo imajo uvedeno tudi nekatere druge države, kot sta Italija in Francija. Glede na to, da je trenutna situacija v Sloveniji takšna, da nedvomno potrebujemo organ, ki bo učinkovito deloval na področju pregona gospodarskega kriminala, vas sprašujem: Ali se boste vi osebno zavzeli za to, da se ta organ uvede? Vem, da je od izredne seje minilo vsega dva tedna, ampak verjamem glede na to, da je situacij vendarle precej urgentna, ne nazadnje je zato bila tudi sklicana izredna seje, da so bili določeni postopki tudi znotraj Vlade Republike Slovenije že izpeljani in zato me zanima vaše mnenje oziroma vaše osebno stališče.
Hvala. Gospod predsednik.
Hvala za to vprašanje. Sicer ni odprto prvič v Državnem zboru, velikokrat je že bilo, recimo, v preteklih 10, 15 letih. Če najprej direktno odgovorim, jaz osebno sem tej ideji naklonjen in Vlada ta predlog resno proučuje. Bi pa vseeno pokomentiral to razsvetlitev, ki je naenkrat prišla tudi v določen del tega državnega zbora ravno v času, ko institucije, ki se že redno ukvarjajo s pregonom organiziranega kriminala, predvsem gospodarskega in korupcije, ko to njihovo delo daje rezultate. Jaz upam, da vsi ti predlogi, ko se je treba ravno sedaj reorganizirati, niso motivirani ravno s temi rezultati. Ker kakšnih silnih predlogov v letih, ko rezultatov ni bilo, pač nismo slišali. Ampak, če to izpustimo in se skoncentriramo na sam odgovor, Vlada resno proučuje ta predlog, tudi nekatere druge. Nekatere je že proučila in jih tudi poslala naprej v obravnavo, nekatere zakone ste že dobili. Skratka, proučujemo ukrepe, možnost sprejetja ukrepov, ki bodo naredili ta boj bistveno bolj učinkovit. S tem, da tudi doslej nismo držali križem rok in so zaradi organizacijskih, izobraževalnih in tudi ostalih ukrepov, ki so bili sprejeti v prvi polovici tega mandata, institucije, ki se borijo proti organiziranemu kriminalu, dosegle neko stopnjo, ko so ti njihovi napori učinkoviti. In začuda je ravno to začelo nekatere zelo motiti. Tudi sprememba kazenskega zakonika - pred nekaj meseci je Državni zbor sprejel spremembe kazenskega zakonika, kjer je uvedeno novo kaznivo dejanje davčne zatajitve. Sprejem teh sprememb je naletel na silen odpor. Ja, niso vsi rekli, da so proti tej spremembi, ampak ko je pa padel veto na ta zakon, in če ne bi zbrali absolutne večine podpore v tem Državnem zboru, tudi te spremembe ne bi bilo. In tisti, ki so predlagali veto, so dobro vedeli, zakaj ga predlagajo. To, da so proti dosmrtni kazni in ostalo, to so bile bolj pravljice za neuke. Drugače je ta kazenski zakonik prinesel nekaj inštrumentov, ki dejansko omogočajo uspešen boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu. Ne samo, da proučujemo morebitno uvedbo novih institucij, novih organizacijskih rešitev, tudi obstoječe institucije delajo. Vlada je sproti predlagala tudi potrebno spremembo zakonodaje. Še v tem mandatu bodo nekatere rešitve, ki so že pravzaprav na vaših klopeh, upam, sprejete in s tem se bo povečala učinkovitost dela obstoječih organov. Kar se tiče tega, kako naj bi opozicija imenovala šefa finančne policije, to je zelo zanimiv predlog. V prejšnjem mandatu smo vedno poslušali, kako je opozicija nekdo, ki je izgubil na volitvah, nima odgovornosti. Karkoli smo predlagali v tej smeri večjega nadzora, je bilo z gnusom zavrnjeno. Zdaj tri leta poslušamo, kako bi pravzaprav opozicija morala vladati. Če mi najdete kakšen primer na svetu, kjer opozicija imenuje šefa finančne policije, če ga imajo, bom temu predlogu z veseljem prisluhnil in mislim, da bo to prava revolucija v sistemu parlamentarne demokracije.
Hvala. Želite dopolnitev odgovora? Izvolite.
Meni je žal, da je bil predsednik Vlade v tistem prvem delu ponovno dobri stari predsednik Vlade, ciničen in nedostojen za predsednika Vlade, ker je namesto z odgovori navrgel s podtikanjem. Trditi, da so kakršnikoli rezultati v teh aferah, ki se preiskujejo, je pa res nenavadno. Odkar se je izkazalo, da je afera "čista lopata" dobila ime po počivališču Lopata, kjer se je član vašega kabineta sestal z eno izmed tistih, ki ste jih zaprli v tej aferi, in ko se je pokazalo, da so tudi v zadevi "letališki stolp" nekateri vidni člani vaše stranke notri vpleteni, jaz ne vidim nobenih rezultatov. Mogoče ostali vedo, pa jih ni. In če bomo na tem nivoju diskutirali, ne bomo daleč prišli, gospod predsednik Vlade. Jaz sem vas vprašal zelo konkretno vprašanje in pričakoval konkreten odgovor. Tudi ni res, da naj bi opozicija imenovala predstojnika finančne policije, kot ste mimogrede podtaknili. Dejal sem, da ga imenuje seveda Vlada, vendar ob soglasju s Komisijo za nadzor proračuna in drugih javnih financ, kjer pa ima večino opozicija. Torej se morajo glede predstojnika strinjati tako tisti, ki vladajo, kot tisti, ki so v opoziciji. Za konstruktivne predloge gre. In tisto, kar bi bilo potrebno po našem mnenju narediti, je, zagotoviti, da bodo lahko državljani nekako imeli možnost po eni strani, da se izjasnimo o tem, ali smo za popis premoženja, da se bo lahko ugotavljalo, ali je premoženje skladno z dohodki oziroma ali lahko nekateri posamezniki, ki imajo zelo veliko premoženja, zelo veliko nepremičnin in podobnega, izkazujejo pa zelo nizke dohodke, ali bodo lahko to sploh utemeljili. Za to gre pri tej zadevi. In državljani pravijo, da ko se s tem vprašanjem obrnejo na davčno upravo, jih od tam pošljejo na kriminalistično policijo, iz kriminalistične policije na carinsko upravo, ker te institucije ne sodelujejo med seboj. In rezultatov ni.
Hvala. Gospod predsednik, izvolite.
Najbrž rezultatov ni toliko, kot bi si vsi želeli. Zakaj jih ni, mislim, da sem obrazložil ob koncu izredne seje, kjer se je razpravljalo o teh vprašanjih. Da pa nikakršnih rezultatov ni, pa se ne bi mogli strinjati. Ker če ne bi bilo rezultatov, tudi ne bi bilo razburjenja, ki je nastalo v zadnjih mesecih. Ko gre za preiskavo kaznivih dejanj, korupcije in gospodarskega kriminala v gradbeništvu, naj vas popravim, sodišče je uvedlo preiskavo, poteka sodna preiskava o tem. Ne gre sedaj samo za sum, gre za utemeljen sum, kjer poteka resna sodna preiskava in jaz upam, da kakšna stavka tega ne bo ustavila. Nekoliko neopazno je šel mimo tudi nek drug rezultat, mislim, da je zelo zanimiv tudi za kolega poslanca. Vrhovno sodišče je razsodilo v primeru lastninjenja BTC-ja in presodilo, da so bili mali delničarji oškodovani in je treba stvari vrniti v prvotno stanje. Mislim, da je ta sodba, ki je sodna odločitev in neka zadeva končana, zelo zanimiva tudi za tistega strokovnjaka iz ekonomske fakultete, ki je utemeljil ta menedžerski prevzem in zapisal, da gre za prevzem, kjer so interesi malih delničarjev zelo primerno zavarovani in strokovno pokril zelo visoko krajo s strani nekaterih, kot je sedaj očitno potrjeno tudi s sodno odločbo. Tudi sodna veja oblasti je tako začela dajati nekatere rezultate v tem konkretnem primeru. Mislim, da gre za precedens, ki bo tudi pri ostalih zadevah, ki so v sodnih mlinih, verjetno rodil hitrejše rezultate. Veliko tega, kar naj bi zdaj preiskovala finančna policija, je bilo pokrito tudi z mnenji tako imenovane stroke, ki je zagovarjala krajo.
Hvala. Imate proceduralni predlog? Izvolite.
V skladu s Poslovnikom Državnega zbora predlagam, da se opravi javna razprava o odgovoru predsednika Vlade, ker menim, da premier ni zadovoljivo odgovoril, ni jasno odgovoril. Poleg tega bi veljalo ugotoviti, ali v omenjenih primerih, ki sem jih omenil, dejansko obstajajo pogoji za pregon organiziranega kriminala brez finančne policije, še posebej, ker smo videli v primeru nekaterih največjih koncentracij kapitala, da je denimo predstavnik Vlade sedel v nadzornem svetu, to je tisti, ki sedi levo od predsednika Vlade, in se imenuje generalni sekretar Vlade in upravičeno dvomimo, da v teh primerih policija in tožilstvo lahko korektno opravijo svoje delo. Prav tako bi veljalo ugotoviti v nekaterih drugih primerih, ki so bili omenjeni, tudi "čista lopata", ali bosta lahko policija in tožilstvo korektno opravila svoje delo, še posebej zato, ker je očitno, da je v zadevo vpleten tudi nekdanji član kabineta predsednika Vlade, ki se je po tej aferi oziroma v času te afere očitno umaknil iz kabineta. Predsednik Vlade se ne spomni, kdo je, in pravi, da tega mladega ekonomista pravzaprav dobro ne pozna, bi mu veljalo tudi osvežiti na ta način spomin, za koga gre. Prav tako menim, da bi veljalo opraviti razpravo, da vidimo tudi v primeru, ki ga je predsednik Vlade omenil, zakaj je generalna državna tožilka Barbara Brezigar zamočila. Tožilstvo je zamočilo v primeru, ki ga je predsednik Vlade prej omenjal.
Gospod Lahovnik, tudi vi nove očitke, nove zadeve odpirate [[...]]
Utemeljujem, gospod predsednik [[...]]
[[...]]na katere [[...]]
Utemeljujem samo, zakaj je potrebna javna razprava [[...]]
[[...]]ni moč odgovoriti. Prosim, bodite korektni.
Utemeljujem, zakaj je potrebna javna razprava o odgovoru predsednika Vlade in ne ponavljam novih [[...]]
Zloraba Poslovnika, gospod Lahovnik [[...]]
[[...]]novih očitkov [[...]]Glede na izrečena dejstva menim, da bo javna razprava o potrebnosti uvedbe finančne policije zelo koristna in verjamem, glede na to, da smo v Državnem zboru sprejeli sklep, da naj Vlada prouči možnosti uvedbe finančne policije, da boste to tudi v koaliciji enkrat za spremembo podprli. Če ne boste, bo pač vse skupaj zopet jasno, da se želijo stvari pomesti pod preprogo oziroma dati v obravnavo tistim ljudem, ki ste jih nastavili na začetku tega mandata in za katere je jasno, da nekaterim zadevam, v katere so vpleteni predstavniki najvišje oblasti, izvršne veje oblasti, ne bodo prišli do dna. Hvala.
Hvala. Jaz ponovno opozarjam vse tiste, ki zlorabljate proceduralni predlog za to, da navajate nove očitke, nova podtikanja, da to storite takrat, ko ima minister ali premier možnost odgovoriti. Če niste tako pogumni, potem raje zadržite take očitke zase. O predlogu poslanca gospoda Lahovnika, da Državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru predsednika Vlade na njegova poslanska vprašanja, bo Državni zbor odločil v okviru glasovanj jutri, to je v torek, 17. junija. Sedaj bo poslansko vprašanje predsedniku Vlade postavil gospod Jožef Horvat. Prosim.
Hvala za besedo gospod predsednik. Spoštovani predsednik Vlade, spoštovani ministrski zbor, ostali predstavniki Vlade, drage kolegice in kolegi, spoštovani obiskovalci na balkonu. Smo v mesecu, ko bomo praznovali največji državni praznik, dan državnosti, ko se bomo spominjali zgodovinskega trenutka, ko smo prvič na jambor dvignili slovensko državno zastavo. Takrat smo želeli ne samo pravno, temveč tudi etično državo. Ker so slovensko tranzicijo sramotno zaznamovali številni neetični prevzemi slovenskih podjetij, se danes mnogi upravičeno sprašujejo, ali je slovenska osamosvojitev še vrednota. Težko vprašanje, morda celo boleče. Vendar je treba jasno povedati. Če je nekdo na neetičen način pridobil premoženje, državno premoženje, potem temu rečemo kraja. Kraja pa je v vseh zrelih demokracijah obsojena in kaznovana, okradeno premoženje pa se mora vrniti. Kraja državnega premoženja je bila žal omogočena, saj so nekateri slovenski politiki na najvišjih položajih v preteklosti ves čas ponujali politično zavetje za nacionalni interes. Zato je še kako prav, da je Državni zbor na 37. izredni seji v torek, 3. junija, sprejel dvanajst sklepov v zvezi s problematiko koncentracije kapitala na podjetjih "poštnih nabiralnikov" in izpostavil vprašanje koncentracije medijskega lastništva v povezavi z ustavno pravico do obveščenosti. Spoštovani gospod predsednik Vlade! Čeprav se roki, ki jih je Vladi predpisal Državni zbor, še niso iztekli, vas kljub temu sprašujem: Kako je Vlada pristopila k realizaciji sklepov, ki jih je v reševanje Vladi predlagal Državni zbora? Za vaše odgovore že vnaprej najlepša hvala.
Hvala. Gospod predsednik.
Hvala za vprašanje. Očitno je ta tema aktualna in prav je tako. Torej nekatere predloge, kot sem dejal že prej, Vlada še preučuje. Nekatere je že implementirala oziroma uresničila. Tako je 12.6. Vlada na seji sprejela novelo zakona o trgu vrednostnih papirjev in novelo zakona o zavarovalništvu. Oba zakona že imate v Državnem zboru. Obe noveli večata nadzorniške pristojnosti in tudi krepita institucionalno neodvisnost Agencije za zavarovalni nadzor in Agencije za trg vrednostnih papirjev. Ko gre za Urad za varstvo konkurence, je urad aktiven vse od kar je prišlo do kadrovske osvežitve. O času prej ne bi govoril, ker se je o tem razpravljalo že na izredni seji in rezultati so pravzaprav že tu. Že tisti, do katerih je doslej prišlo, in tudi aktivno delovanje samih nadzornih institucij preventivno deluje za naprej. Po mojih informacijah ima tudi Banka Slovenije pripravljeno poročilo o vlogi bank pri prevzemih večinskega deleža v Pivovarni Laško in Merkurju in mislim, da nadzorne institucije tudi zaradi te spodbude, ki je prišla s strani poslancev Državnega zbora na izredni seji, delujejo zdaj zelo aktivno. Glede na neresnice, ki so bile prej izgovorjene, moram reči, da generalni sekretar Vlade ni član nadzornega sveta v Istrabenzu, mislim, da je bilo mišljeno to podjetje. Od tistega dne, ko je bilo razkrito "parkirišče" oziroma ko je bil razkrit poskus za prevzem, ki se je prej javno zanikal, to ste lahko vsi sledili, kljub temu da ga Vlada ni imenovala, je generalni sekretar izstopil iz nadzornega sveta isti dan. Zaradi tega ne more biti kriv oziroma nikakor ne ovira nobene preiskave. Noben član mojega kabineta nikoli in tudi zdaj ni v kakšni preiskavi. Nekatere so vpletali, da bi se pozornost obrnila drugam in da bi se razvodenel šok, ki je nastal po tem, ko je bilo jasno, da so nadzorne institucije v Sloveniji končno usposobljene tudi za boj proti organiziranemu gospodarskemu kriminalu in da so se lotile tudi tistih, za katere je zgledalo, da so nedotakljivi. Takrat so se vsemogoče zgodbe začele napletati. In samo še tega nisem prebral, da bom na koncu dal aretirati samega sebe. Preiskave bodo šle naprej, vsi ti organi zdaj absolutno vedo, in to je velika razlika od prejšnjih mandatov, da lahko delujejo neodvisno v skladu z Ustavo in zakonom, da smo pred zakonom vsi enaki, da ni nedotakljivih. To bo, upam, da vplivalo tudi na tiste, ki pišejo različne strokovne podlage ali se imajo za strokovnjake za prevzeme, ki so dejansko botrovali največjim koncentracijam kapitala preko "poštnih nabiralnikov". Ko je eden od poslancev, ki je prej spraševal, kandidiral za ministra v tej Vladi, je tednik Mladina objavil njegov portret, v katerem je napisal, da je svojo javno kariero začel v času, ko je bila na vrhuncu tako imenovana pivovarska vojna med Interbrewjem in Laškim za Pivovarno Union v tej bitki se je precej očitno postavil na stran Laškega, pisal študije za to in postavil strokovno podlago ali del tako imenovane strokovne podlage za to, da se je ta koncentracija sploh zgodila. Nakar piše v tem portretu: "Zaradi tega ga je potem Laško, ki je postalo ob tem tudi največji lastnik Dela, želelo postaviti za člana nadzornega sveta te časopisne hiše, vendar je bil potem imenovan za ministra in je bilo to preprečeno."
Hvala. Končali smo s postavitvijo vprašanj predsedniku Vlade. Prehajamo na odgovor na poslansko vprašanje, postavljeno na 39. seji zbora. Minister za kulturo dr. Vasko Simoniti bo odgovoril na poslansko vprašanje gospe Majde Širca v zvezi s potekom obnove in dozidave Slovenskega narodnega gledališča, Opera in balet Ljubljana. Gospod minister, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa. Vprašanje, ki sem ga dobil, je: Kako poteka obnova in dozidava Slovenskega narodnega gledališča, Opera in balet v Ljubljani? Lahko odgovorim, da gradnja poteka po terminskem planu, ki je bil določen ob podpisu pogodbe. Ta datum do tega trenutka drži. Postopki pri vodenju obnove projekta, način izbire izvajalcev, plačevanje situacij, opravljanje nadzora, izvedbe in podobno so ves čas predmet preverjanja organov nadzora, Računskega sodišča, Državne revizijske komisije in Komisije za preprečevanje korupcije. Do tega trenutka ni bila ugotovljena nobena kršitev. Zato trdim, da gradnja poteka zgledno, da je vodena strokovno neoporečno, nam priznava celo izvajalec. Nihče ne zanika ob tem, da prihaja tudi do okoliščin, ki jih predhodno ni bilo moč predvideti in se kažejo šele tekom same izvedbe. Kljub vsemu pa vse poteka v skladu s terminskim planom, kot je bilo načrtovano. V javnosti se pojavljajo sicer izmišljotine, laži in podtikanja, ki nimajo nobene osnove. Vsak si lahko ogleda ta objekt, ki je 50 metrov stran od Državnega zbora, kako gradnja napreduje. Podtikanja in izmišljotine o tem, da je tam samo še jama, seveda ne držijo. Ta objekt raste, je viden in bo kmalu dosegel pravzaprav tudi zgornji plafon, torej gabarit, ki je predviden v višino. Nikoli, kot smo slišali očitke, da je prišlo do zalitja, vdora vode v samo gradbeno jamo, nikoli do tega ni prišlo. Gradbena jama je bila izpeljana nadvse strokovno in kompetentno. Iz vseh podatkov, ki so mi na voljo, sledi, da je bilo porabljenih toliko sredstev, kolikor je bilo predvidenih do tega časa s pogodbo, in v okviru sredstev, ki so predvidena za celotno gradnjo. Menimo, da bo tudi prišlo do take realizacije. Hvala lepa.
Želite dopolnitev? Izvolite, gospa Širca.
Seveda me tak odgovor nadvse veseli. Veselila me je že tista razlaga, ki je bila podana na matičnem odboru,da gre za bleščečo obnovo operne hiše v Ljubljani. Ampak vendarle sem zmedena, glede na to, da obstajajo informacije, ki dotekajo v javnost, da se pogodbena vrednost samega projekta že v prvi fazi gradbenih del, in faze so tri, da se je ta vrednost presegla načrtovane stroške za 100% že same prve faze. In kot kažejo dostopni podatki, je načrt, ki je bil pripravljen za leti 2006-2007, za tretjino manjši od tiste pogodbe, minister, ki ste jo podpisali za izvedbo in znaša 26 milijonov in pol evrov. Hkrati pa je načrt bistveno bistveno manjši. Seznanjeni smo s težavami, ki so nastale, ko je bila jama še odprta. Sprašujemo se, ali ta lopata, ki izvaja te posle s SCT-jem in z Vegradom, deluje v skladu z načrti, še posebej zaradi tega, ker ste podpisali pogodbo na ključ, potem pa ste že kmalu zatem podpisali nek aneks. Sprašujem: Kakšni stroški nastanejo tudi z gostovanjem izven, na Gospodarskem razstavišču, ker se tudi na to pritožuje operno vodstvo in mediji posredujejo te informacije? Kakšna škoda bo nastala za vse ostale investicije, če bodo sredstva tako naraščala tudi za opremo, ki so sedaj predvidena? Potem se bo nekdo v bodoče moral srečati s potrojeno, če ne podeseterjeno možnostjo izrabe sredstev za pripravo in opremo same stavbe in prostorov in tehnične infrastrukture. Če se bodo le-ti zajedali [[...]] [[Izključen mikrofon.]]
Hvala. Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa. Imenitno bi bilo slišati gospo poslanko, ki trdi, da obstajajo informacije, ki se pojavljajo v medijih glede tega, da naj bi šlo tudi za 100% povečanje sredstev od samega podpisa in pa da se operno vodstvo pritožuje. Imenitno bi bilo, da bi slovenski javnosti te informacije posredovala sama gospa poslanka, ker drugače jih smatramo zgolj za govorice, ki imajo slabe namene. Tako kot je gospa poslanka že pred časom velikokrat govorila, vsaj dvakrat, v parlamentu oziroma na odboru, da je voda zalila Opero, kar je popolna neresnica. In to sem že v prvem delu odgovora povedal. Dokler ne bomo slišali, katere so te informacije, razen seveda v rumenem tisku, ki pa je morda komu bližje od resnih časopisov, pač ne morem pomagati. Fino bi bilo torej slišati popolne informacije in od koga, z imenom in priimkom, kdo te informacije širi v javnosti o preseganju vseh dohodkov. Bilo je v prvi fazi za 3 milijone 500 tisoč evrov pogodba sklenjena, v drugi fazi za 22 milijonov 517 tisoč evrov. In to so sredstva, s katerimi bomo Opero skušali izpeljati do konca. Če bo prišlo do kakšnih sprememb, ne morem dati roke v ogenj, vendar pa zaenkrat teče tako, kot smo to predvideli. Pritiski za določena povečanja so. Kot je gospa poslanka omenila, imamo pogodbo na ključ in tudi prej natančno izmerjeno in stehtano in preverjeno, da se je treba v okviru tega držati. Da so pritiski za določena povečanja, da se govori o nepredvidenih stroških in podobno, ki jih bo potrebno še izpeljati, jaz nič ne rečem, da ta borba ne bo obstajala naprej. Podpisan je bil aneks 3. oktobra 2007 za 240 tisoč evrov, vendar pa je to vse v okviru tiste vsote, ki je še predvidena. Glede tega kako Opera deluje. Opera deluje relativno korektno v okviru možnosti, ki jih ima, vendar je v brezdomstvu, da tako rečem, pa vendar je imela v letu 2006 5 premier, v letu 2007 enako 5, letos jih bo 6 [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]in v prihodnjem letu tudi 5. Določeno število obiska se je zmanjšalo, to je res, vendar je to povsem naravno v takšni situaciji, v kateri delajo. Vendar upamo, da bo Opera, ko bo končana v letu [[...]]
Hvala. Gospa Širca, imate proceduralni predlog. Izvolite.
V bistvu imam proceduralni predlog, ki ga je sugeriral že sam minister, ko je rekel, da je potrebno odpraviti dvome nad pisanjem rumenega tiska in vseh vprašanj, ki nastanejo, in podati informacije. Predpostavljam, da bo tak predlog, ki ga sam minister predlaga, da se opravi odgovor in pojasnilo v zvezi s tem in hkrati tudi sooča z dosti nedvomno šokantnimi dejstvi, da se je operna dejavnost v Ljubljani nekako znašla na najnižji možni ravni po letu 1918, da se je število opernih zmanjšalo v času še pred obnovo, to je v sezoni 2004, 2005, 2006, 2007 za 72%, da se je število koncertnih izvedb opere zmanjšalo za 86%, navajam podatke [[...]]
Gospa Širca [[...]]
[[...]]ampak vsekakor je [[...]]
Trosite nove stvari [[...]]
[[...]]sam minister predlagal [[....]]
Trosite nove stvari, trosite nove stvari [[...]]
[[...]]da se [[...]]
Prosim proceduralni predlog [[...]]
[[...]]da se skladno [[...]]
[[...]]za obravnavo o odgovoru [[...]]
[[...]]s Poslovnikom opravi razprava na odgovor ministra. Sam je to sugeriral, da je to potrebno, jaz se absolutno strinjam. Gre za največjo investicijo na področju kulture. Če je potrebno računati še na anekse k pogodbi na ključ, potem je mogoče to mesto pravo, da se o tem razpravlja. Kot pravim, ni to samo moja želja, ampak tudi ministrova, ki želi transparentnost, tako kot sama. Hvala lepa.
Hvala. O predlogu poslanke gospe Širca, da Državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru ministra za kulturo na njeno poslansko vprašanje, bo Državni zbor odločil v okviru glasovanju jutri, v torek, 17. junija. Sedaj prehajamo na vprašanja poslank in poslancev. Besedo ima gospod Bojan Kotnič, ki bo postavil poslansko vprašanje ministru za okolje in prostor ter ministru za promet. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovana ministra oziroma spoštovani ministri, kolikor vas je ostalo v dvorani. Kot velenjski poslanec sem se na začetku mandata zavezal, da bom ves mandat spraševal predstavnike Vlade Republike Slovenije, kako je z umestitvijo hitre ceste znotraj tretje razvojne osi v prostor in seveda postavljal vprašanja, kdaj se bo pričela izgradnja te ceste in kdaj se bo končala ta cesta. Mandat Državnega zbora se izteka. Izteka se tudi mandat Vlade, zato je kar prav, da poskusimo pridobiti oceno o tem, kako daleč je v realizaciji ta projekt, ki mu v našem prostoru pa tudi v sosednjih dolinah namenjamo prav posebno pozornost. Peto največje mesto v Sloveniji, kar Velenje je, in seveda vse, kar gravitira na Velenje in kar vključuje Velenje kot gospodarsko, kulturno, upravno in politično središče je seveda, zelo pomembno, kdaj bomo to tretjo razvojno os dejansko tudi "dobili", v navednicah dobili. Težave na cesti, ki povezuje avtocestni križ z našim prostorom, so res en velik križ. Izvoz z avtoceste, obstoječi, je neprimeren. To še vedno trdim. Zato, ker je izveden v obliki diamanta, potrebna pa bi bila deteljica glede na število avtomobilov, ki se vključujejo in izključujejo iz avtocestnega križa, tudi zaradi varnosti. Pretočnost ceste do Velenja je katastrofalna. Tudi prometna varnost na tej cesti je katastrofalna. Vse ceste, tudi ostale, ki povezujejo Velenje z avtocestnim križem, so v katastrofalnem stanju. Nekatere so poškodovane tudi zaradi izgradnje avtocestnega križa. Na tem področju zadeve ne tečejo tako, kot bi dejansko morale oziroma kot si v Šaleški dolini dejansko želimo, da ne rečem zaslužimo. Da pri tem ne omenjam gospodarstva, ki je usodno vezano na to prometnico, da ne omenjam posebej Gorenja, ki je usodno vezano na pretočnost te ceste in na zmožnost sprejemanja blaga in transporta izdelkov iz Velenja. Zato sprašujem oba gospoda ministra: V kateri fazi smo v tem trenutku oziroma kako daleč je projekt, ki ga imenujemo hitra cesta oziroma hrbtenica tretje razvojne osi? Hvala lepa.
Hvala. Minister za promet najprej. Izvolite gospod, Žagar Žerjav.
Hvala lepa, gospod predsednik. Hvala lepa tudi za vprašanje. Kot veste, sam postopek umeščanja trase vodi Ministrstvo za okolje in moj kolega bo prav gotovo na to temo kaj dodal. Kar se mene tiče, naše ministrstvo aktivno sodeluje pri usklajevanju strokovnih podlag za pripravo državnih prostorskih načrtov. Zaradi številnih zapletov in nasprotovanj javnosti ter nosilcev urejanja prostora na posameznih delih trase, bo Ministrstvo za promet na Ministrstvo za okolje in prostor že v teh dneh - to pobudo sem pravzaprav že danes podpisal - naslovilo pobudo za delitev severnega dela tretje razvojne osi na štiri odseke. Ločeni prostorski načrti pa naj bi se nadaljevali na osnovi optimiziranega predloga najustreznejše variantne rešitve. S tem želimo na vsak način pospešiti postopek umestitve trase ceste v prostor, saj bo za krajše odseke, predvidevamo seveda, lažje in hitreje mogoče pripraviti strokovne podlage in dopolnjen osnutek državnega prostorskega načrta, tudi zaradi možnosti delitve izdelave le-teh med več izvajalcev. Za vse dele tretje razvojne osi pa velja, da bo Ministrstvo za promet prevzelo večjo vlogo po sprejemu državnega prostorskega načrta, ko bo trasa ceste oziroma odseki trase umeščeni v prostor. Glede na dosedanje izkušnje pri podobnih avtocestnih projektih bi lahko fazo do pridobitve gradbenega dovoljenja izpeljali v roku cca leta in pol, samo izgradnjo odseka pa v roku dveh let in pol. Poudariti pa je treba, da v te roke niso vključeni kakršnikoli zapleti pri oddaji javnih naročil, bodisi za izdelavo tehnične dokumentacije bodisi za gradnjo, pa tudi ne zapleti pri pridobivanju in odkupih zemljišč. Poskušamo seveda zdaj s to razdelitvijo, da bi tiste odseke, ki jih lahko hitreje umestimo v prostor, tudi hitreje realizirali. Naša želja je, da bi čim prej začeli od avtoceste proti Velenju, torej na tem odseku, ki je najbolj obremenjen. Hvala lepa.
Hvala. In še minister za okolje.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani poslanec Kontič! Na kratko bom dopolnil odgovor kolega mag. Žerjava. Informiral bi vas samo o dogajanjih, ki so se zgodila po vašem zadnjem poslanskem vprašanju, ki je bilo pred slabimi štirimi meseci, mislim, da je bilo na marčni oziroma februarski seji. V aprilu 2008 je naše ministrstvo Vlado seznanilo s postopkom priprave državnega prostorskega načrta za ta odsek ceste v okviru tretje razvojne osi, s predlogom strokovnih rešitev, na podlagi katerih se bo postopek umeščanja nove cestne povezave v prostor nadaljeval. Predhodni neformalni postopek za ta korak je bilo zelo pomembno delovno srečanje, na katerega sva oba ministra povabila župane vseh občin, ki jih ta cesta povezuje, in vse civilne iniciative, ki so se spontano ali kako drugače pojavile v zadnjem letu dni. Na tem srečanju smo potem nedvoumno povedali, da čeprav ni bil dosežen konsenz o sami trasi, gremo naprej s postopkom. In velika večina je na tem srečanju to našo odločitev tudi podprla. Zaradi obvladljivosti nadaljnjega dela pa je bil sprejet strokovni predlog, ki ga je danes kolega minister tudi še bolj konkretiziral, da smo se odločili, da delimo celoten odsek na pododseke, ki bodo omogočili hitrejšo izdelavo vseh potrebnih strokovnih podlag in pripravo prostorskih aktov za vsakega izmed pododsekov. Postopki priprave državnega prostorskega načrta za vsakega izmed pododsekov bodo potekali vzporedno. Zato dopuščamo možnost, da bo dinamika priprave prostorskih aktov glede na specifiko posameznega pododseka različna. Prepričan sem, da se bo to tudi realno zgodilo in da bomo največ energije posvetili tistemu odseku ceste oziroma poteza ceste, o katerem ste tudi v gospod poslanec govoril. To obremenjenost poznam in vem, da smo dolžni, da tam storimo najprej. Kje smo danes? Danes smo v tem, da zaključimo naročila za izdelavo vseh potrebnih strokovnih podlag. In naša ambicija in želja je, da bi do konca letošnjega leta izvedli javno razgrnitev in javno obravnavo. In od tega bo potem ključno postopkovno, glede časovne dinamike, kako se bo pripravljal državni prostorski akt do sprejema na Vladi. Roki, o katerih je govoril gospod minister Žerjav, so realni, če bo ta čas med javno razgrnitvijo in javno obravnavo ter samim sprejemom na Vladi pozitiven čas in da ne bo nekih večjih zapletov.
Hvala. Želite dopolnitev? Izvolite.
Seveda je zelo optimistično pričakovati, da pri umestitvi hitre ceste v prostor kjerkoli, ne samo na tem področju, ne bi bilo zapletov, da ne bi bilo civilnih iniciativ in da kljub nujnosti in potrebnosti tega projekta ne bi bila tudi nasprotovanja. Logično je, da nekateri nasprotujejo. Logično je, da nasprotujejo tisti, ki se jim bo pač cesta tako približala, da bo zmanjšala kvaliteto njihovega življenja, ampak dobro. To je sestavni del postopka, ki ga bo potrebno peljati naprej. Danes sem poslušal predsednika Vlade, ki je zelo, z nekako izrazitim spominom za posamezna časovna obdobja govoril o tem, kako so se napovedi uresničevale. Naj povem, da je bila napoved tega istega predsednika vlade, da bomo leta 2008 pričeli z izgradnjo te hitre ceste. Sedaj temu lahko rečemo napoved brez resnega tehtnega razmisleka, lahko pa rečemo tudi drobna laž velikih mojstrov zavajanja za potrebe dnevne politike. Ampak to pač je sestavni del politike. Govorili smo o tem, da se bo zasadila lopata. Dobili smo "čisto lopato" in na tem področju imamo res čisto lopato. Ni se zasadila in ni zamazana na način, da bi se začela ta cesta graditi. Pri tem me sedaj predvsem zanima, glede na napovedi ministra Žerjava, ki sem jih lahko prebral tudi v enem izmed slovenskih tednikov, da bo potrebno na tej obstoječi cesti korenitejši poseg, če ne bo v doglednem času umeščena v prostor. Mene zanima: Kaj je za vas ta dogledni čas? Po teh informacijah, ki ste jih dali, ki sta jih dala ministra, se vsaj šest let po tej cesti še ne bomo vozili. Kaj to seveda pomeni? Vi ste izjavili sicer pet let in pol. Jaz za rezervo dodajam še pol leta, se pravi to je šest let. Kaj bomo do takrat počeli na tem prometnem odseku?
Hvala. Kdo bo odgovoril? Gospod Podobnik, izvolite.
Mislim, gospod poslanec, če seštejemo roke, o katerih je govoril kolega minister mag. Žerjav, potem ste izračunali preveč. Aja, imate časopisni članek? Na njegov današnji odgovor, mislim, da so realne številke. Ko ste govorili o nasprotovanju tistih, ki se bojijo, da bi jim bodoča pomembna cestna povezava poslabšala kvaliteto življenja, smo ugotovili še drug paradoks. Oblikujejo se tudi civilne iniciative tistih, ki pa se bojijo, da se jim cesta ne bo približala in šla preko njihovih zemljišč. Zato je situacija včasih tako zapletena. Glede rokov, o katerih ste prej govorili, in je o njem govoril tudi predsednik Vlade, bi želel pojasniti naslednje. Najprej je bila sprejeta načelna odločitev, da bomo vendarle šli s pripravo državnega prostorskega načrta za celotno tretjo razvojno osjo - od avstrijske meje do hrvaške meje. To je izredno velik zalogaj, kajti v veliki meri popolnoma na novo umeščamo to cestno povezavo v prostor. Potem smo se odločili, mislim, da smo se prav odločili, da bomo zdinamizirali smo povezavo med avstrijsko mejo in avtocesto Ljubljana-Celje. Sedaj mislim, da je dozorela odločitev, da bomo v okviru tega pododseka tretje razvojne osi dali še posebno prioriteto najbolj obremenjenemu delu cestne povezave med Velenjem, če pogojno tako rečem, in avtocesto Ljubljana-Celje. In če se bo to zgodilo vam zagotavljam, da leta, o katerih ste govorili, se bodo vsaj prepolovila. Govorili ste celo o osmih leti. To se nikakor ne bo zgodilo. Mislim, da smo v odkritem pogovoru z občinami na tem poteku ceste našli relativno optimalno varianto, ki bo kasneje sedaj v okviru strokovnih podlag našla najboljšo rešitev. Zakaj je to tako pomembno? Da potem, ko se bo šlo v pripravo gradbenega dovoljenja in odkupe zemljišč, da se ne bodo potem zgodili zapleti in se končevali na kakšnih evropskih inštitucijah. Zato je bil ta čas, ki smo ga naložili v komunikacijo z ljudmi in občinami, tako dragocen tako. Morda smo zdaj zadnjič v komunikaciji na tej funkciji. Upam, da smo dali realne roke. Bi se pa tudi vam zahvalil, saj ste zadnje leto in pol zelo dosledno držali linijo na čimprejšnji umestitvi te ceste v prostor.
Hvala. Dr. Slavinca sprašujem, ali kljub temu da ministrice za visoko šolstvo ni, želi postaviti vprašanje. Izvolite, gospod Slavinec.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Res je. Že tretji mesec zapored postavljam vprašanje ministrici ki je ni, tako da vse te tri odgovore, upam, da lahko pričakujem na naslednji seji. Zadeva pa se nanaša na zakon o temeljnih razvojnih programih na področju znanosti in visokega šolstva v letih 2010 do 2014, ki je bil nedavno tega v razpravi, kjer je ministrica med drugim odgovorila, da obstoječi mehanizmi omogočajo razvoj študijskih programov, financiranje raziskovalnega dela na univerzah, skratka, da je financiranje urejeno v redu in da tega zakona ni treba sprejeti. Žal pa praksa kaže drugače. Drugače kaže vsaj v dveh primerih. Eden je ta, da se še zmeraj kot gobe po dežju rojevajo zasebne šole družboslovno-humanističnih usmeritev, ki na nek način, ker je študij poceni in ker je študentov veliko, omogočajo tudi zasebnikom zaslužke, država pa po drugi strani ne spremlja potrebe gospodarstva, ne spremlja tega, da gospodarstvo potrebuje inženirje, da potrebuje naravoslovce, da potrebuje kader, katerega študij je objektivno dražji in se za ustanavljanje zasebnih fakultet ne izplača in ustanovitev teh fakultet ali njihovo funkcioniranje država ne podpira. Druga zadeva pa je, da so velike razlike med financiranjem enakih študijskih programov, konkretno na Univerzi v Ljubljani in pa Univerzi v Mariboru. Fakulteta za naravoslovje in matematiko univerze v Mariboru dobiva za povsem enake oziroma primerljive študijske programe naravoslovja in matematike polovico manj sredstev, polovico manj denarja, kot dobiva Univerza v Ljubljani, konkretno Fakulteta za matematiko in fiziko, recimo. Zaradi tega me zanima: Kaj bo spoštovana ministrica naredila in zakaj dopušča to dejstvo, da je študent na primerljivem, podobnem programu na Univerzi v Ljubljani vrednoten dvakrat višje, kot je na Univerzi v Mariboru? Zakaj Ministrstvo za visoko šolstvo bolj aktivno ne pristopi k reševanju problematike? Rešitev je namreč zelo enostavna, in sicer v 13. členu že obstoječe uredbe jasno in glasno piše, da faktorje študijske skupine in razvrstitev študijskih področij lahko minister, na osnovi analiz ministrstva ali pa predlog univerze spremeni. Tovrstni predlog je [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Univerza v Mariboru na ministrstvo poslala že decembra 2007, sedaj se bo pričelo novo leto. Rad bi, da mi ministrstvo odgovori, tako da bo do naslednjega meseca ta zadeva urejena [[...]]
Hvala. Ministrica bo odgovarjala na naslednji, to je na julijski seji Državnega zbora. Sedaj bo gospod Srečko Hvauc postavil vprašanje ministru za gospodarstvo. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. V evropskem in slovenskem gospodarstvu, tudi v slovenskem gospodarstvu imajo izjemno pomembno vlogo mikro, mala in srednja podjetja. To so podjetja, ki so gonilna sila gospodarskega napredka inovativnosti, podjetja, ki ustvarjajo številna nova delovna mesta in so generator vsesplošne blaginje. Zato je zelo pomembno, da država zagotavlja ustrezne pogoje in podporo tem najmanjšim gospodarskim subjektom, ne samo tem, tudi velikim, ampak pomembno je, da je jasno izražena podpora tem manjšim gospodarskim subjektom, ki potrebujejo drugačno pomoč oziroma drugačne pogoje za delovanje kot ta največja podjetja. V naši poslanski skupini in tudi v celotni Slovenski demokratski stranki smo že v predvolilnem programu jasno izrazili podporo podjetništvu. V ta namen ta podpora ni bila samo deklarativna. V tam namen smo organizirali številna srečanja z obrtniki, podjetniki, z njihovimi predstavniki, združenji, govorili smo z lastniki teh podjetij in iskali, izbirali najprej dobre predloge in iskali tudi rešitve za težave, ki tarejo to vrsto podjetništva. Podpirali smo tudi številne zakone in predloge sprememb zakonov, ki bi izboljšali pogoje za delovanje ravno teh podjetij, ki jih navajam. Slovenski obrtniki in podjetniki so Vladi Republike Slovenije prvič predstavili zahteve slovenske obrti in podjetništva na tretjem forumu obrti in podjetništva aprila meseca 2005. Tovrstne zahteve so potem sledile tudi v naslednjih letih. Nekateri so sicer to predstavljali kot kritiko. Mi smo to vzeli drugače, dobronamerno, kot legitimen poskus tistih, ki se ukvarjajo z dejavnostjo, ki hočejo, ki imajo znanje, ki imajo voljo za to, da izboljšajo pogoje za delovanje teh podjetij. Gospod minister, sprašujem vas: Koliko oziroma katere glavne oziroma najpomembnejše zahteve slovenske obrti in podjetništva so bile do sedaj v celoti, ali pa vsaj delno uresničene? Sprašujem pa tudi: Kateri ukrepi za podporo obrti in podjetništva so poleg teh zahtev še bile uresničeni v tem obdobju?
Hvala. Gospod minister, prosim.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Spoštovani poslanec! Res je, v celoti se strinjam z vami, da so zelo pomemben, dinamičen in fleksibilen del slovenskega gospodarstva mala in srednje velika podjetja, tudi mikropodjetja. Zato smo pri vseh svojih politikah temu segmentu namenili zelo zelo veliko pozornosti. Na eni strani za zagotavljanje normativnega okolja. To se pravi, kar se da debirokratizirati njihovo poslovanje, zagotavljati učinkovito poslovno okolje in po drugi strani seveda tudi zagotavljati sredstva za razvoj, bodisi v obliki kreditov, nepovratnih sredstev in podobno. In kar je najbolj pomembno, imeti odprto učinkovito komunikacijo s predstavniki teh podjetij, še posebej z Obrtno zbornico. Moram reči, da sem si ob tem poslanskem vprašanju pridobil podatke od Obrtne zbornice. To je gotovo podatek, ki je objektiven, korekten, saj so ni postavili nam zahteve in najbolj korektno je, da tudi oni ocenijo koliko teh zahtev je realiziranih. In sprehodimo se tudi nekoliko v zgodovino, tudi po njihovih podatkih. Pravijo, da je pred letom oziroma okoli leta 2000 in pred letom 2000 romalo na Vlado povprečno 100 zahtev vsako leto. Le-te zahteve so naletele na slab odziv. In temu se ni čuditi. Predhodne vlade so to obravnavale kot neke vrste napad na vlado, kot neke vrste kritiko. Tudi leta 2003 so v okviru Obrtno-podjetniške zbornice prvič organizirali forum obrti podjetništva in so postavili nekaj zahtev, takrat jih je bilo 30, realizacija je enaka ničli. Tako so oni zapisovali. Že v letu 2004 so potem nekoliko močneje zagrabili, postavili 73 zahtev, realiziranih je bilo 6 zahtev oziroma 8,3%. Sedaj pa na konkretni forum, ki ste ga omenili. To je bil tretji forum 21. aprila 2005, kjer je bilo od 115 postavljenih zahtev realiziranih, delno realiziranih oziroma v postopku realizacije približno 50%, to se pravi, tam nekje blizu 60, pri čemer je bilo realiziranih že do takrat 40%. Kaj so najpomembnejše, ste spraševali. Prvič, odprava dvojnega oddajanja obrazcev Ajpes, Durs, plačevanje DDV po plačani realizaciji, zelo pomembna zahteva, postopno zmanjševanje davka na izplačane plače, priznavanje tuje dnevnice za vrnitev v Slovenijo isti dan in tako naprej, tule imam cel seznam teh zadev. Potem je naslednje leto, četrti forum obrti. Postavljene so še dodatne zahteve, skupno 120 zahtev. Od tega je bilo realiziranih, delno realiziranih oziroma v postopku realizacije približno 45%. Kaj so najpomembnejše? Večina teh se nanaša na obdavčitev, poenostavitev davčnih postopkov, zvišanje praga za obdavčitev po normiranih odhodkih s 25.000 evrov na 42.000 evrov, izredno pomembno, zvišanje praga obdavčljivega prometa, DDV, s približno 20.800 evrov na 25.000 evrov. Po moji oceni je zelo pomembna sprememba zakona o gospodarskih družbah, ki omogoča enostavnejše preoblikovanje samostojnega podjetnika v družbo z omejeno odgovornostjo, in podobno. Tudi v letu 2007 so bile postavljene nove zahteve, teh je bilo približno 60. Vesel sem, da se je število drastično zmanjšalo, kajti veliko je bilo realiziranih. In tudi če se sprehodim čez to statistiko, je bilo realizirano, delno realizirano ali v postopku realizacije približno 43%. Zato sem vesel, da vodimo zelo kontinuiran dialog, rešujemo zahteve in s tem malim in srednje velikim podjetjem zagotavljamo ugodnejše okolje za poslovanje. Pa še nekoliko glede finančnih sredstev. Leta 2004 je bilo razdeljenih 10 milijonov evrov 100 podjetjem, leta 2007 65 milijonov evrov 650 podjetjem.
Hvala. Želite dopolnitev? Izvolite, gospod Hvauc.
Hvala še enkrat, gospod predsednik. V naši poslanski skupini se zavedamo, da je ustvarjanje ugodnih pogojev za razvoj teh mikro, malih in srednjih podjetij stalen proces, nedokončana zgodba, ki je nedokončana zaradi tega, ker se spreminjajo razmere na trgu, v okolici in tako naprej. Veseli nas tudi to, da se število teh zahtev, se pravi, teh najbolj perečih problemov, ki tarejo te obrtnike in podjetnike, dejansko zmanjšuje. Vemo pa vseeno, da so v letošnjem letu pred nekaj časa kot že prejšnja leta na tem forumu postavili nove zahteve. Zavedamo se, da je mogoče malo neroden čas, v bistvu se mandat tej vladi počasi izteka. Ampak bi vas vseeno želel vprašati: Ali je Vlada, kar se tiče teh novih zahtev iz leta 2008, že pripravila kakšne konkretne predloge, da se vsaj nekaterim rešijo? K Kakšne so možnosti, da do konca mandata v tem kratkem času poskušamo rešiti čim več teh novih, novo postavljenih zahtev iz letošnjega leta? Hvala lepa za odgovor.
Hvala. Gospod minister.
Hvala lepa. Res je. Reševanje zahtev mikro, malih in srednje velikih podjetij je kontinuiran proces. Vedno so neke nove okoliščine in te je potrebno ažurno reševati. Tudi na letošnjem forumu je bilo postavljenih kar nekaj zahtev, tudi po sklopih, tudi glede na resorna ministrstva. In mimogrede, vem, da smo prav tisti dan na Vladi sprejeli nekaj rešitev, ki izpolnjujejo njihove zahteve. Tako pričakujem, da bo v letošnjem letu tudi približno polovica teh zahtev urejenih, rešenih. Ukrepi Vlade Republike Slovenije gredo predvsem v štiri smeri. Vse te štiri smeri so zajete v Programu spodbujanja podjetništva in konkurenčnosti za obdobje 2007 do 2013, ki ga je sprejela Vlada in ki ga izvajamo. Prvi najpomembnejši, po moji oceni, steber je promocija podjetništva. Podjetništvo v Sloveniji mora biti vrednota. To mora še posebej spodbujati mlade ljudi k kreativnosti, k samostojnosti, k pogumu, da se spopadejo s temi izzivi. Drug pomemben parameter je debirokratizirati državo, deregulirati kar se da, omogočati kar se da malo dovoljenj, le-tam, kjer je to nujno potrebno za življenje, zdravje in varnost. Tretji pomemben steber je sodelovanje gospodarskih subjektov z inštitucijami znanja, torej povezovanje med inštituti, fakultetami in podjetji. To rojeva neko kritično maso znanja, ki rojeva potem tudi inovacije in s tem višjo konkurenčnost. In četrti pomemben steber so finančni viri. Podjetjem je potrebno zagotoviti zlasti v tistih začetnih fazah in tudi v fazi razvoja ustrezne finančne vire, da imajo pot do realizacije. Vse to izvajamo s spremembo zakonodaje, s koriščenjem evropskih sredstev in tudi sredstev proračuna. Moram pa reči, da je pomemben korak naprej dosežen tudi s sprejetjem zakona o družbah tveganega kapitala, ki omogoča tudi implementacijo tveganega kapitala, zasebnega in javnega v Sloveniji. Mi bomo nadaljevali s to kontinuirano politiko podpore mikro, malim in srednje velikim podjetjem. Pri tem ne želimo in ne bomo nikoli zanemarili tudi velikih podjetij. Ti potrebujejo neko specifično nego in pomoč, ti mali pa so še tako občutljivi in torej posebne pozornosti vredni.
Hvala. Gospod Dušan Kumer bo postavil poslansko vprašanje ministru za notranje zadeve. Prosim.
Hvala za besedo. Spoštovani ministri, spoštovane kolegice in kolegi! Finski kriminalisti so že na poti v Slovenijo. Obiskali bodo tožilstvo, policijo in protikorupcijsko komisijo. To je zadnja vest od včeraj, ki smo jo imeli možnost slišati na eni od televizij. To potrjuje, da je korupcija zlo, ki ga ni mogoče preganjati in izkoreniniti na preprost način. Še posebej, ker gre za ravnanje oseb, ki imajo moč in predvsem vpliv, torej so povezani ali celo del oblastne nomenklature. Zato se po mojem mnenju verodostojnost v priseganju na boj zoper korupcijo in organizirani gospodarski kriminal kaže tudi v odnosu vsakokratne izvršne oblasti in njenih organov do komisije za preprečevanje korupcije. Ta ne more biti le v tem, da jo Vlada kot zoprnega in škodljivega ptiča skuša ukiniti. Tudi ne v tem, da se drugi državni organi zoperstavljajo sodelovanju z njo. Zato je po mojem mnenju prav neverjetno za pravno državo, da policija kot državni organ, ki ima dolžnost sodelovanja s komisijo, z njo parlamentira in vodi javni dialog. Še več. Policija celo grozi komisiji s kazenskim pregonom, češ, da le-ta ni pravočasno obvestila policije o sumu kaznivega dejanja pri oklepnikih osem krat osem. Torej dva najpomembnejša organa v državi za boj proti organiziranemu gospodarskemu kriminalu sta si v laseh, in to v času, ko napovedujemo, da smo pripravljeni in usposobljeni za energičnejši boj proti organiziranemu gospodarskemu kriminalu. Tu nekaj ni v redu. Tu nekdo ni iskren. Tu nekdo zavaja. Zato vas minister sprašujem: Kako ocenjujete kot notranji minister, v sestavi katerega je Policija, zadnje izjave in javno polemika predsednika Komisije za preprečevanje korupcije Draga Kosa in šefa kriminalistične policije Aleksandra Jevška v luči napovedanega uspešnega boja proti gospodarskemu kriminalu? Ali menite, da je dosedanje sodelovanje med Policijo in Komisijo zadovoljivo? Če ocenjujete da ne, kaj boste storili oziroma kaj boste ukrenili?
Hvala. Gospod minister izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Hvala lepa za vprašanje. Mislim, da so nekatera vprašanja zelo dobro zastavljena, tako kot ste jih gospod poslanec zastavili. Predvsem to, kdo zavaja, in kdo polemizira v javnosti. Kot vemo, je moj podrejeni v smislu, da sem predstojnik celega ministrstva, samo posredno; tudi šef kriminalistične policije, ker je njegov nadrejeni, šef Policije, moj neposredno podrejeni, zato ne morem govoriti o tem, kako dela gospod Kos, ker nisem pristojen za dajanje ocen njegovega dela. Vendar vseeno. Glede na vse dileme in na vse diskusije, ki se v javnosti velikokrat pojavljajo, je treba zelo jasno povedati: policija je organ pregona. Policija preganja gospodarski kriminal, organizirani kriminal, tudi korupcijo. Ne nazadnje je policija v letošnjem letu povečala število kaznivih dejanj, ki jih je obravnavala, za skoraj 5% več kot v enakem obdobju lani. V tem času je v veliki meri tudi uspešno zaključila preiskave teh kaznivih dejanj. Pri tem je bilo tudi 19 dejanj čiste korupcije. Namreč imamo lahko gospodarski kriminal, kjer so osebe ovadene ne samo za koruptivna dejanja, ampak tudi za nekatera druga dejanja in je koruptivno dejanje samo eno od kaznivih dejanj, ki se je zgodilo, in imamo dejanja, kjer gre za čisto korupcijo in za ničesar drugega. Seveda pri besedi korupcija in pri besedah, ki jih je gospod Kos zelo pogosto uporabljal in polemiziral v javnosti, da drugi organi so ozko grlo, da niso uspešni, in pri tem navajal številke, je pa seveda treba zelo jasno nekaj povedati. Policija, tožilstvo in sodišče lahko delujejo samo v skladu s Kazenskim zakonikom. Kazenski zakonik Republike Slovenije ima jasno in natančno opredeljeno, kaj so kazniva dejanja korupcije. Zelo jasno in natančno. Težava je v tem, ker imamo tudi Zakon o preprečevanju korupcije, ki pa ne opredeljuje na enak način kazniva dejanja korupcije, ima veliko širšo definicijo, kaj je to korupcija, in imamo veliko načelnih mnenj, ki jih dobivamo s strani komisije na policijo. Ta načelna mnenje seveda zmeraj natančno pregledamo. In če pogledamo čisto statistiko, lahko ugotovimo, da je bilo od 141 prijav oziroma dokumentov, anonimnih prijav in ostalih mnenj, ki jih je komisija odstopila v lanskem letu policiji, za 14 primerov podana kazenska ovadba, da je bilo za veliko večino vseh ostalih primerov podano poročilo na okrožno državno tožilstvo, procedure pa poznate. Ko pride poročilo na tožilstvo, če tožilci ocenijo, da je treba še kaj storiti in da bi se lahko podala kazenska ovadba, usmerja delo policije in se seveda potem delo nadaljuje. Na žalost pa so pri anonimkah, ki jih dobivamo, velikokrat nedoločene osebe. Notri so izmišljene osebe, ki ne obstajajo, ko jih preverimo. Ta imena ne obstajajo. Ne obstajajo posli, ki so navedeni, nikoli niso obstajali ti posli na nobenem naslovu. Imamo takšne splošne dikcije, ki nekako potem zavedejo: sodniki so koruptivni, policisti so koruptivni, občinski redarji so koruptivni. Seveda, na takšen način mi ne moremo odkriti korupcije v skladu s Kazenskim zakonikom - tržni inšpektorji so koruptivni in tako dalje. Mi potrebujemo konkreten primer, potrebujemo ime in potem lahko sprožimo vse postopke in poskušamo dokazati korupcijo in potem seveda sprožiti kazenski postopek. Glede sodelovanja med komisijo in kriminalistično policijo moram reči, da to sodelovanje redno teče. Policija je dolžna po zakonu sodelovati z vsemi, ne samo državnimi institucijami, tudi z vsemi državljani in vsemi drugimi, ki prijavijo kakršenkoli sum za kaznivo dejanje. In policija to počne. In neredkokdaj se zgodi, ko raziščemo kakšno dejanje tudi uspešno, tudi zato, ker je anonimna prijava prišla na protikorupcijsko komisijo - naštel sem, koliko primerov, recimo, v lanskem letu - , nam komisija odgovori in pohvali dobro sodelovanje med kriminalistično policijo in komisijo. Mislim, da tukaj ne gre za noben resen spor, gre pa za resno težavo, ki nastaja na definiciji pojma, kaj je to korupcija, in na dveh različnih pojmih, ki sta opredeljena v Kazenskem zakoniku in ki sta opredeljena v Zakonu o korupciji. In tukaj je tista težava, kjer nenehno je neko polje, kjer lahko ribarimo v kalnem.
Želite dopolnitev? Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani minister, jaz večino tega, kar ste sedaj povedali, kupim, ker je na tej splošni ravni. Ampak, ker ste govorili o konkretnem primeru, kjer mislim, da bi pa morala biti angažiranost policije, pa še koga v tej državi, pa ko sem za izhodišče dal včerajšnjo zadnjo vest, moram, tako kot je danes predsednik Vlade, vzeti v roke papir, in ko sem rekel, da prihaja finska kriminalistična ekspedicija v Slovenijo, in bom iz direktne izjave predstavnika, vodjo te skupine, citiral naslednje: "Ali sumite, da so v teh umazanih poslih sodelovali tudi Slovenci?" Odgovor Erika Bjorkqvista tega šefa je: "Seveda, vpleteni so tudi Slovenci." Vi veste, da o tem je zanikano v Sloveniji. In drugo vprašanje, ki je vezano - ali so informacije za preiskavo prišle iz Slovenije, kar ne nazadnje trdi tudi naš obrambni minister - je bil odgovor dediciran: "Ne, prišlo je iz tretje države." In ker očitno gre za koruptivna dejanja tudi v tem primeru, sum, indic koruptivnih dejanj, je to po mojem konkreten primer, kjer bi se lahko angažirala slovenska policija in bi lahko bili že nekateri rezultati. Še predvsem zaradi tega, ker stvar peljemo ne nazadnje tudi v parlamentu in se politiki s tem ukvarjamo, strokovni organi pa pri tem molčijo in, še enkrat, tudi zavajajo slovensko javnost na teh dveh izjavah tega finskega kriminalista, ki sem jo citiral iz klipinga včerajšnjega TV, ki je direktno v kamero povedal, in jaz zaradi Finske kot članici Evropske unije nimam razloga, da temu človeku ne bi verjel, kar je povedal v kamero.
Hvala. Gospod minister.
Hvala lepa, gospod predsednik. Vprašanje, ki ste ga sedaj zastavili, se neposredno dotika vprašanja, ki ga bo zastavil vaš kolega v nadaljevanju, vendar vam bom kljub vsemu odgovoril, kaj je bilo narejenega v vsem tem času, odkar sem bil tudi sam seznanjen preko medijev, da se potencialno dogajajo koruptivna dejanja; dokler niso dokazana, je težko trditi, da se dogajajo ali da so se dogajala. Tako je, mi smo pravna država in moramo spoštovati ta načela in tudi sam moram paziti, kako se izražam glede tega. Sam osebno sem bil v stiku s finsko ministrico, ki sem jo prosil, da sodelujemo, da je slovenska policija na razpolago za kakršnokoli operativno delo, če potrebujejo našo pomoč na ozemlju Republike Slovenije. Kriminalistična policija je bila v stiku z najvišjim nivojem, šefa kriminalističnih policij sta bila v stiku, telefonskem, operativno, veliko dogovorov je potekalo. Na žalost podrobnosti ne morem povedati. Sami veste, da me sprašujete o operativno živi zadevi. Jaz podrobnosti ne vem o operativni živi zadevi, vem samo tisto, kar se je na tem najvišjem nivoju dogajalo v zvezi s tem. Lahko vam pa povem tudi nekaj drugega: da je v naših medijih bilo na dolgo in široko pisano, kako ravno protikorupcijska komisija razpolaga z dokumentacijo v zvezi s Patrio že nekaj mesecev. In policija je 26.5.2008 poslala dopis na Komisijo za preprečevanje korupcije, kjer je pozvala komisijo, da nemudoma in takoj preda vso dokumentacijo, ki jo ima, ker smo mi organ pregona in mi moramo s to dokumentacijo delati. Komisija ni organ pregona. In potem smo dobili od komisije 29.5.2008 odgovor, ki ga citiram: "Obenem vam sporočamo, da podkupovanje s strani zaposlenih v podjetju Patria, ki ga preiskujejo finski varnostni organi in ga omenjate v vašem dopisu, komisija ni obravnavala." Nobenih dokumentov nimajo. Jaz zelo težko funkcioniram potem, da nekdo v medijih govori nekaj, ko pa mi zahtevamo od njega, pa tega ni. In stavek, ki ste ga omenili v prejšnjem delu vprašanja - in predvideval sem, da me boste spraševali točno o teh zadevah - , je bil usmerjen v to, ne kot grožnja šefa kriminalistične policije šefu protikorupcijske komisije, ampak kot opozorilo. Vsakdo v tej državi, ki izve za kaznivo dejanje, ne samo državni organi, je dolžan obvestiti organe pregona in jim dati vso dokumentacijo, ki jo ima, drugače je tudi sam storil kaznivo dejanje. In samo na to je bil opozorjen predsednik protikorupcijske komisije. In kasneje smo iz dokumentov videli, da dokumentacije očitno protikorupcijska komisija nima, na žalost.
Imate proceduralni predlog? Izvolite.
Hvala. V okviru 264. člena Poslovnika bi predlagal, da vseeno opravimo širšo razpravo, pa ne bom zavlačeval pri tej argumentaciji. Tudi jaz bom citiral, ampak ne bi rad zahajal, kdo deluje zakonito, kdo nezakonito. Ampak včerajšnja informacija, izjava, ki je bila v javnosti dana, Finci pričakujejo pojasnilo, zakaj so se Slovenci preiskave lotili šele zdaj, čeprav naj bi imeli podatke o domnevni korupciji že od pomladi 2007. Jaz samo enkrat, še enkrat prosim, če mi dopustite, tudi predsednik Vlade je danes citiral iz časopisa, kaj je izjavil eden od ekonomistov in zato tudi jaz citiram iz javnega medija, kaj je bilo rečeno. In če ima predsednik Vlade to pravico, imam tudi jaz. Zato predlagam, da se razjasnijo zadeve, kdo je kaj in kdaj vedel, kako dolgo je vedel in ali je ukrepal ali ni, ali je zakonito ravnal ali ne, da to opravimo na eni od naslednjih sej in da imamo to točko dnevnega reda Državnega zbora. Hvala lepa.
Hvala. O predlogu poslanca gospoda Kumra, da Državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru ministra za notranje zadeve na njegovo poslansko vprašanje, bo Državni zbor odločil v okviru glasovanj, jutri, to je v torek, 17. junija. Sedaj bo poslansko vprašanje postavila Maria Pozsonec, oziroma oprostite gospod Sajovic, in sicer ministru za gospodarstvo ter ministru za okolje in prostor. Izvolite, gospod Sajovic.
Hvala lepa, spoštovani predsednik, za besedo. Prijazen pozdrav predstavnikom ministrskega zbora. Moje vprašanje se nanaša na oblikovanje cen komunalnih storitev v Republiki Sloveniji, tukaj smo tisti v občinah in pa komunalnih podjetjih in pa tudi naši občani in občanke na eni strani med tnalom na drugi pa med nakovalom. Za kaj gre? Direktive Evropske unije občinam narekujejo velika investicijska vlaganja v zamenjavo starih azbestnih vodovodov, izgradnjo novih cevovodov, izgradnjo novega kanalizacijskega omrežja in pa izgradnjo čistilnih naprav. Vse to je v luči okolja še kako potrebno in pa še kako prav, vendar samo od obljub, besed in pa direktiv se tega ne da storiti, zato rabimo na eni strani ustrezna evropska sredstva, sredstva države Republike Slovenije in pa tudi sredstva, ki jih prispevajo občinski proračuni in uporabniki. Ena od osnovnih načel Evropske unije je, da povzročitelj plača. Moram reči, če nekoliko spremljamo razmere na Slovenskem, vidimo, da so cene komunalnih storitev izredno različne. Med dvema sosednjima občinama - ker komunalna podjetja upravljajo ali pa ponudijo enakovredno storitev - cene nihajo tudi do 10-krat in večina slovenskih javnih komunalnih podjetij je v izgubah, izgubo pa rešujemo na ta način, da se zadeve odpisujejo v breme amortizacije, kar računovodski standardi sicer dovolijo, toda rezultati in posledice bodo pa približno take, kot pri avtomobilih, ki se ga ne vozi na servis, slej ko prej se ustavi ali po domače rečeno "zariba", kar pa pomeni, da bodo tudi pri komunalni infrastrukturi, če ne bo ustrezne cenovne politike spodbujene in pa regulirane s strani države, ljudje ostali žejni, umazani, brez čistilnih naprav. K vprašanju me je navedla pobuda številnih slovenskih občin, ki že od decembra naprej pospešeno vlagajo na obe ministrstvi ustrezne predloge za korekcijo cen: Kakšen, predvsem pa, kdaj bomo dočakali ustrezen odziv države? In: O čem država razmišlja na področju te cenovne politike? Hvala lepa.
Hvala. Kateri minister bo? Gospod Vizjak, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani poslanec, res je, cene komunalnih storitev so razmeroma problematična kategorija in tukaj so interesi komunalnih podjetij in občin verjetno malo drugačni kot pa interes posameznika, uporabnika in tudi verjetno nekoliko drugačni, kot je interes države. Država mora zaradi inflacijskih pritiskov, ki jih lahko povečevanje cen komunalnih storitev povzroča, biti tukaj zelo previdna, še posebej v obdobju povišanja inflacije, kar je v Sloveniji primer. Zato smo že pri sprejetju načrta uravnavanja reguliranih cen za leti 2006 in 2007, to se pravi za obdobje nazaj na Vladi pravzaprav ustanovili delovno skupino, katere glavni in osnovni cilj je bil samo ta, da pripravi enotno metodologijo cen določanja komunalnih storitev, in s tem anulira razlike po Sloveniji. V celoti se z vami strinjam, da je nelogično, neprimerno, da cene zelo varirajo, ob nekih istih skupnih imenovalcih, ki jih imajo posamezne lokalne skupnosti. Res je tudi to, da smo s strani občinskih svetov oziroma občin zasuti z vlogami za povišanje cen komunalnih storitev. Vlada je sklenila, da dokler ta enotna metodologija, ki se bo prelila v uredbo, ne bo sprejeta in se začenjajo zmanjševati te anomalije, do takrat Vlada ne bo potrdila nobenega povišanja cen. Za konkretno metodologijo je pristojno Ministrstvo za okolje in prostor, ki vodi tudi delovno skupino, kateri člani smo tudi na Ministrstvu za gospodarstvo in v Uradu za makroekonomske analize in razvoj, kakor tudi Ministrstvo za finance. Kar nekaj delovnih sestankov na to temo je bilo, jaz upam, da je ta metodologija tik pred koncem, in pričakujem, da bodo v nadaljevanju vse tiste občine, ki so v skladu s to metodologijo pod nekimi sprejemljivimi okvirji, povsem enostavno obravnavane in dobile tudi pozitivno soglasje. Kot veste, so tudi v tem parlamentu na predlog Vlade sprejeli spremembo zakona oziroma uredbe - pardon - in zakona, ki je dal podlago po novem Vladi, da odloča o slehernem povišanju cen posebej. Mislim, da je to prav, kajti problem je širši kot samo stvar enega resorja in zato ni problem v drugem kot v tej razmeroma komplicirani enotni metodologiji, za katero pa verjamem, da bo kmalu nared. Nekaj več o tem pa verjetno minister Podobnik.
Hvala.
Hvala lepa. Z veseljem bi nadaljeval tam, kjer je kolega mag. Vizjak zaključil. Najprej bi pohvalil veliko investicijsko vnemo slovenskih občin, ki se nadaljuje kar zadnjih nekaj let na področju komunalne infrastrukture. Če ne bi imeli evropskega denarja, ne vem, kaj bi bilo v Sloveniji. Imamo dobre vire, imamo nekaj državnega denarja, imamo občinske vire. Kot je bilo povedano, smo na našem resorju na podlagi sprejetih predpisov, ki urejajo standarde izvajanja javnih služb, kot so pitna voda, odvajanje in čiščenje odpadnih voda ter ravnanje z odpadki - in ti predpisi so bili sprejeti v zadnjih leti - , pripravili pravilnik, v katerem je tudi enotna metodologija, o kateri je govoril kolega minister. Ta pravilnik o oblikovanju cen storitev obveznih občinskih gospodarskih javnih služb, varstvo okolja - zelo resna materija. Dobil je kar nekaj pripomb s strani različnih resorjev. Tudi nekatere občine in komunale smo vključili v pripravo le-tega, je tik pred tem, kajti to je pravilnik in ne gre formalno na Vlado, da ga kot minister podpišem in bo stopil v veljavo. Osnovni princip pravilnika je ta, ki ste ga vi omenjali: povzročitelj plača. To je osnovni princip tega pravilnika. Morda še kratko stališče našega resorja glede cen. Odražati morajo realno sliko izvajanja javne službe in njeno racionalno organiziranje in biti morajo primerljive na funkcionalno in prostorsko zaokroženih enotah. To je tudi filozofija pravilnika, ki ga imam pred seboj, in upam, da bo, kot rečeno, v kratkem objavljen. V vašem vprašanju ste v pisni obliki tudi vprašali, koliko je bilo teh vlog v letošnjem letu. Seveda, to so vloge, ki jih dobi naš resor, potem jih posredujemo na MG, ta pa potem v vladno proceduro. Ampak, kot je bilo rečeno, dokler nimamo celovite enotne metodologije, ne odločamo dokončno. V letošnjem letu je naše ministrstvo izdalo 26 pozitivnih in 2 negativni mnenji. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Kolega Borut Sajovic, dopolnilno vprašanje. Izvolite.
Hvala lepa obema ministroma za korektne odgovore. Jaz vem, da je problematika resna in težka. Brez dvoma bi bilo v dobro Slovenije, da vsa ta vprašanja čim prej rešimo. Poglejte, vsi se trudimo, recimo, za korak naprej na področju ravnanja z odpadki, pa je znan problem ene večjih komunal v neposredni bližini Ljubljane, kjer hočejo uvesti novo storitev, in sicer ločevanje še bioloških odpadkov, kar je za občino velik, pomemben in revolucionaren korak. Jaz mislim, da je prav, da s tem pravilnikom pohitimo in še pred začetkom teh večjih investicijskih del ta neskladja na terenu brez dvoma uredimo. Recimo, prihajam iz občine, kjer imamo, recimo, za čiščenje odpadne vode 0,05 evra po kubičnem metru. Sosednja občina je dala vlogo za polovico evra. To kar v praksi pomeni, da na leto 15.000 ljudi s kanalščino zbere borih 40.000 evrov, samo za najnujnejša vzdrževalna in interventna dela na kanalih pa porabimo okoli 180.000. Seveda, svoje v tej zgodbi prispevajo tudi podražitve goriva, avtomobilski parki se starajo iz leta v leto in jaz pozivam in prosim oba ministrstva, da kar se hitro da pripravita ustrezne rešitve. Vidim, da je razmislek pravi, gre za to, da bomo vsem našim občanom in občankam zagotovili boljši standard in boljšo kvaliteto storitev. Moram reči, da imamo na terenu skupino ljudi, ki nasprotuje vsakršni podražitvi položnic, pa tudi veliko tistih ljudi, ki pravijo na občini: "Za božjo voljo, naredite nam in pošljite nam račun?" Jaz mislim, da za to gre. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Dopolnilni odgovor, minister Vizjak, beseda je vaša.
Hvala lepa. Hvala za to podporo. Želel bi pa le povedati, da sleherna podražitev, sleherni dvig cene vpliva na sleherno gospodinjstvo. Torej, tu moramo biti zelo previdni, še posebej zaradi okoliščine, kot jo navajate, in je točna. To je, da so te cene od občine do občine zelo različne in nekje v nekaterih primerih zaračunavajo tudi več, kot bi bilo potrebno, nekje pa manj, kot bi bilo potrebno. In zato moramo imeti tu enoten pristop glede na primerljive osnove, ki so lahko tudi določljive, in to je pač malo težaško strokovno delo. In verjamem, da bo tudi narejeno. Želim povedati, da v izogib temu, da bi nekateri, ki že sedaj imajo te komunalne storitve nad povprečjem, ponovno šli z nekimi uskladitvami gor in tisti, ki so pod povprečjem, bili neuemeljeno prizadeti. Prav zaradi tega rabimo neko skupno osnovo. Torej, zavedati se moramo, da imamo na eni strani tu potrošnika, gospodinjstva, ki plačujejo in morajo plačevati realno, korektno ceno in jaz sem prepričan, da bomo v kratkem to metodologijo tudi dobili in s tem sprostili te vloge, ki še čakajo.
Hvala lepa. Minister Podobnik želite? Hvala lepa. Torej, lahko nadaljujemo na podlagi seznama prijavljenih. Naslednja bo poslansko vprašanje zastavila poslanka Maria Pozsonec, in sicer ministru za okolje in prostor ter ministru za javno upravo.
Hvala lepa za besedo. Moje vprašanje se glasi zelo enostavno: Kako oziroma na kakšen način si lahko državljani Republike Slovenije zagotovijo pravico do čistega zraka in neonesnaženega okolja, v katerem bivajo? Že v 36 let stari stockholmski deklaraciji je zapisano, da je človekovo okolje tako naravno kot preoblikovano bistveno za njegovo dobrobit kot za polno uživanje temeljnih človekovih pravic, vključujoč pravico do življenja. Okoljske pravice tudi v Sloveniji vse bolj prepoznavamo kot osnovne človekove pravice. Država zato skladno z ustavo skrbi tudi za zdravo okolje. Skupaj z občinami si deli pristojnosti pri urejanju okolja, tako pravi varuhinja človekovih pravic. Kljub temu, požvižgajoč se na človekove pravice, Ministrstvo za okolje in prostor izdaja uporabna dovoljenja za delovanje biotina, kar je vse, samo ne bio. Ker sredi vasi, brez kanalizacije vso gnojnico spuščajo v potok oziroma najprej v jarek, pozneje v potok. Minister Podobnik si je na lastne oči ogledal ta monstrum in je bil šokiran, ampak niti z malim prstom ni mignil, da bi to zaustavil in da bi pohitel ljudem na pomoč. In tako so 1.300 let stare vasi uničili, prebivalce bodo nagnali od tam, ker se tam živeti ne da. Zdaj je samo poskusno obratovanje, ampak že strahovito smrdi. In naj ljudje zdaj vzamejo hiše na hrbet kot polži ali kaj jim predlagate? Torej, moje enostavno vprašanje: Nespoštovane oziroma okrnjene so človekove pravice glede prostorske ureditve, pravice do čistega zraka, do čiste vode in miru - torej, kaj naj storijo občani, posebej takrat, ko je vse to bilo povzročeno z vedenjem in s pomočjo državnih organov? Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Minister, izvolite, beseda je vaša.
Hvala lepa. Zelo podobno vprašanje je gospa poslanka Maria Pozsonec obema ministroma postavila pred nekaj meseci. Odgovor ne more biti drugačen, kot je bil takrat. Na nek način me ne prizadene, če mi nekdo reče, da nisem mignil niti z najmanjšim prstom. Vse, kar je bilo mogoče in v okviru procedure, ki velja na podlagi veljavne zakonodaje, smo v tem primeru storili. Tu imamo investitorja, imamo občino, imamo upravno enoto, imamo krajane, imamo naše ministrstvo, ki je pristojno v okviru druge stopnje, in postopki so se peljali v okviru veljavne procedure. Moram izrecno povedati, lahko citiram celo odgovor kolega dr. Viranta na prejšnji seji, ko je bilo povedano, da je bila v prvem postopku izdaje gradbenega dovoljenja kršena pravica nekaterih okoliških prebivalcev do sodelovanja v postopku. To je zelo pomemben element same Aarhuške konvencije, ki ga bomo sedaj vgradili tudi v novelo zakona o varstvu okolja, ki bo prav na tej seji v proceduri. Zato je naše ministrstvo v okviru druge stopnje odločilo in je upravna enota odločala ponovno o izdaji gradbenega dovoljenja. In upravna enota je odločila tako, kot je odločila - izdala je gradbeno dovoljenje. Potem moram povedati, da je v okviru tega postopka 7. 5. naše ministrstvo izdalo odločbo, kjer pa je v obnovljenem postopku zavrnil pritožbo nekaterih krajanov zoper gradbeno dovoljenje, in zoper to odločbo pa je sedaj možen upravni spor. Ali je bil sprožen ali ne, tega podatka nimam. Jaz sem trdno prepričan, da smo v okviru veljavne procedure ravnali korektno in zakonito. Na vaše vprašanje - da ne bom predlog, da bo lahko še nekaj odgovoril kolega dr. Virant - na kakšen način se uveljavlja pravica do življenja v zdravem okolju, pa sem prepričan, da veljavni zakon o varstvu okolja, ki ureja varstvo okolja pred obremenjevanjem kot temeljni pogoj za trajnostni razvoj, tudi določa temeljna načela varstva okolja, ukrepe za varstvo okolja, spremljanje stanja in pa informacije o okolju. Državljani lahko sodelujejo že po 6. členu Zakona o varstvu okolja pri sprejemanju politik, strategij, programov, planov, načrtov v okviru občin - še posebej v okviru občin. Če bi občani čutili ali pa imeli argument, da je nek veljavni odlok o prostorskih ureditvenih pogojih za območje, v tem primeru Občine Moravske Toplice, tak, da ni spoštoval oziroma da je okrnil človekove pravice - namreč ta občine pa je tak odlok izdala, ki je bil podlaga za odločitev upravne enote - potem bi - kajti občinski prostorski akt je splošni akt, jih lahko izpodbijali v postopku ocene za ustavnost in zakonitost v okviru postopka na Ustavnem sodišču. Ta možnost prav tako obstaja. Glede samega onesnaževanja okolja pri napravi, za katero govorite, da bi lahko tako delovala, pa če bi nekdo od krajanov imel argumente, da bi trdil, da gre pri delovanju za onesnaževanje okolja in je to povzročeno z izdanim dovoljenjem za gradnjo oziroma postavitvijo objekta, potem lahko prizadeti občani tak obrat prijavijo tudi krajevni pristojni inšpekciji za okolje. Ta bo v svojem postopku ugotovila, ali so tako emisije v zrak, vode in tla iz tega objekta skladne z izdanim gradbenim dovoljenjem. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Želi še kdo besedo od predstavnikov Vlade? Ne. Hvala. Lahko nadaljujemo. Želite? Gospa Maria Pozsonec beseda je vaša. Izvolite.
Torej, kljub temu da ste vedeli, kaj se dogaja, ste dovolili, da je prišlo do dokončanja objekta in tudi do uporabnega dovoljenja. Zdaj prosijo od vas še, mislim da dovoljenje za vzgojo 40.000 piščancev dvajset metrov oddaljeno od hiše, kjer ljudje živijo. Prosim pa, ne živim tam in ne gre za moje zdravje, ampak gre za zdravje ljudi. Menim, ker poslansko vprašanje postavljam že tretjič in absolutno brez vsakega uspeha, mislim, da je ta institut poslanskega vprašanja tudi osramoten. Ne bom rekla in ne bom zahtevala, da bi o tem razpravljali, ker vem, da ne bomo, ker koalicija tega ne bo izglasovala. Vendar, tista slika je tam uspeh vašega ministrovanja. Mislim, da za spomin zaslužite eno sliko od tam. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Gospod minister, izvolite.
Ja, gospa poslanka Maria se je sedaj dodatno obrnila name. Ne bežim od nobenih odgovornosti. V okviru izdaje gradbenega dovoljenja - nismo pristojni za to. Izdaja ga upravna enota, ne pa naše ministrstvo. Tukaj morate vendarle tudi kot poslanka biti korektni in ločiti te ravni. Potem morate priznati, da občina, v kateri ta vas je in kjer je ta objekt postavljen, je v okviru veljavnih prostorskih načrtov vzpostavila možnost, da se tak objekt postavi. To je tema za vašo občino, v kateri živite. Jaz sem povedal, če kdo ocenjuje, da je ta občinski prostorski akt neskladen z nekaterimi drugimi ustavnimi pravicami - tudi do čistega okolja - , naj pač izpodbija zakonitost in ustavnost tega občinskega odloka, ki je bil podlaga za izdajo v okviru upravne enote na tem območju. Ne bom sprejemal odgovornost za tista področja, za katera nisem pristojen. Za vse ostalo pa vse sprejemam. Glede novega objekta, o katerem govorite, in pravite, da bo obremenjeval življenje ljudi in tako naprej, sem prepričan, da bodo organi, ki bodo o tem odločali, če sem vas razumel, je bila vloga naslovljena na Agencijo za okolje, bodo zelo vestno in zelo korektno proučili vse možnosti, če lahko tak objekt dobi, seveda, to osnovno okoljevarstveno soglasje, da se lahko nadaljuje postopek v okviru upravne enote. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Poslanka Cvetka Zalokar Oražem pa bo postavila poslansko vprašanje ministrici za zdravje, ki pa je odsotna, ampak vseeno, izvolite.
Hvala lepa, spoštovani kolegi in kolegice! Meni je zares žal,da je ministrica za zdravje Zofija Mazej Kukovič, ki je poznala vsebino mojega poslanskega vprašanja presodila, da je pomembnejše sodelovati na predreferendumski kampanji v Slovenj Gradcu kot odgovoriti na tole zares urgentno vprašanje. Vsi z nestrpnostjo pričakujemo napovedano selitev Nevrološke klinike v nove prostore, kjer bo omogočeno kvalitetnejše in učinkovitejše delo zdravnikov in seveda tudi obravnava bolnikov. Vendar pa smo bili v zadnjem obdobju večkrat opozorjeni in seznanjeni z izredno težkim in zaskrbljujočim stanjem na enem od dveh oddelkov omenjene klinike, in sicer na Oddelku za vaskularno nevrologijo in intenzivno nevrološko terapijo. Gre za oddelek, ki za celotno ljubljansko regijo zagotavlja obravnavo akutne možganske kapi in je obenem tudi tercialni oddelek na nivoju celotne Slovenije. Po zadnji reorganizaciji Nevrološke klinike je oddelek ostal s samo šestimi zdravniki od načrtovanih in obljubljenih devetih, na intenzivni terapiji pa delajo samo trije zdravniki od predvidenih šestih. To zagotavlja po mnenju stroke le še komaj sprejemljivo in varno obravnavo bolnikov. Obravnavo možganske kapi za več kot 600 tisoč prebivalcev in glede na pojavnost te bolezni obravnavajo okoli 1300 bolnikov. Zagotavlja pa jo le še peščica zdravnikov, ki delajo obenem tudi v ambulantah poliklinike, v diagnostiki, raziskavah in tudi na medicinski fakulteti. Glede na stroko in zahteve patologije jih je vsaj trikrat premalo. Pri tem ni problem le v splošnem pomanjkanju zdravnikov, temveč tudi v neprimerni porazdeljenosti znotraj Nevrološke klinike. Prihaja čas dopustov, v tem trenutku na omenjenem oddelku dela le pet zdravnikov in predstojnik. Obstaja utemeljen sum, ali je bolnikom z možgansko kapjo zagotovljena primerna in strokovna oskrba znotraj izjemno občutljivih in pomembnih 30-ih ur po kapi, saj v nasprotnem primeru nastane nepopravljiva škoda. Zato ministrico sprašujem in obenem tudi pozivam, da nemudoma z vodstvom Kliničnega centra in Nevrološke klinike pripravi ustrezne rešitve, takojšnje, kratkoročne in dolgoročne, s katerimi bi zagotovili varno obravnavo možganske kapi za skoraj tretjino slovenskih prebivalcev. Stanje je v tem trenutku nevzdržno, na robu zloma za zdravnike in paciente. S katerimi ukrepi bo to konkretno storjeno? Zakaj se ne realizira že načrtovano in dogovorjeno razmerje zdravnikov na obeh oddelkih in ali glede na razmerje bolnikov ustrezno načrtovano tudi razmerje posteljnih kapacitet med obema oddelkoma? Skratka, to je problem [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]in jaz upam, da bo ministrica odgovorila prej kot na naslednji seji, kajti to terjajo slovenski bolniki. Hvala.
Hvala lepa. Tudi osebno se pridružujem vašemu upanju. Gospa Cveta Zalokar Oražem, ravnokar pa me je sodelavka opomnila, pomeni, da želite na naslednji seji ali pred tem pisno?
Po Poslovniku vem, da je to mogoče šele na naslednji seji, pričakujem pa iz moralnih in etičnih, da bi ta odgovor dobili prej, tako jaz kot slovenska javnost.
Dogovorjeno. Potem bomo upoštevali to vašo željo, da odgovor dobite v pisni obliki prej. Hvala lepa. Kolega Anton Kokalj bo zastavil poslansko vprašanje ministru za kulturo. Izvolite.
Lep pozdrav gospodoma ministroma, kolegicam in kolegom! Moje vprašanje je sledeče: Na kakšen način se delijo sredstva pri uporabniku 3.5.5.1 Ministrstvo za kulturo v okviru glavnega programa - 1.8.0.2 Ohranjanje kulturne dediščine na postavkah 8.7.2.6 Izvajanje novega zakona o varstvu kulturne dediščine; 6.4.1.7 Javni zavodi na področju kulturne dediščine, 4.5.5.2 Kulturni tolar - spomeniki, 6.4.1.9 Programi in projekti na področju kulturne dediščine in v okviru glavnega programa 1.8.0.3 Programi v kulturi na postavki 2.3.2.2 Uprizoritvene umetnosti - programi in projekti nevladnih organizacij - tukaj bi izpostavil postavko 4.1.2 Transferji neprofitnim organizacijam in ustanovam in komu so bila v letošnjem letu sredstva že dodeljena? Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Minister, izvolite, beseda je vaša.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Hvala za vprašanje. Vprašanje, ki ga je postavil spoštovani gospod poslanec, zadeva vprašanje programov financiranja. Vsa sredstva na proračunskih postavkah v proračunu Ministrstva za kulturo se v skladu z Zakonom o uresničevanju javnega interesa za kulturo in podzakonskimi predpisi razdeljujejo na osnovi neposrednih pozivov, javnih pozivov in javnih razpisov. Osnovni pogoj za sofinanciranje kulturnih programov in projektov so zapisani že v krovnem zakonu, Zakonu o uresničevanju javnega interesa za kulturo, podrobnejša merila pa so sestavni del razpisne dokumentacije. Proračunska sredstva se izplačujejo na osnovi pogodbe in po predložitvi vsebinskega in finančnega poročila po izvedenem dogodku. Kar zadeva konkretno ohranjanje kulturne dediščine na postavki 1.8.0.2, gre za postavko 2.0.0.5 Arhivski programi in projekti, potem 8.7.2.6 Izvajanje novega zakona o varstvu kulturne dediščine. Tu gre za sredstva, ki so namenjena pokrivanju stroškov priprave vseh podzakonskih aktov ter ostalih obveznosti, ki izhajajo iz novega zakona. Postavka 6.4.1.7 Javni zavodi na področju kulturne dediščine - tu so sredstva namenjena delovanju javnih zavodov s področja dediščine: muzejem, galerijam, arhivom, Javni zavod za varstvo kulturne dediščine, Arboretumu Volčji Potok. Postavka 4.5.5.2 Kulturni tolar - sredstva so namenjena financiranju obnove spomenikov. 6.4.1.9 Programi in projekti na področju kulturne dediščine; tu gre za programe in projekte na področju kulturne dediščine, ki obsegajo nacionalno pomembne podporne dejavnosti varovanja kulturne dediščine. V okviru programov se sofinancira organizacija vsebin za usposabljanje na področju muzeologije, konzervatorstva, in restavratorstva, mednarodne dejavnosti in udeležbe na mednarodnih konferencah, promocija in popularizacija kulturne dediščine ter izdajanje publikacij s področja kulturne dediščine. Potem za dvig prepoznavnosti, oblikovanje pozitivnega odnosa do kulturne dediščine. Zato se v okviru te postavke 6.4.1.9 sofinancira preko javnega poziva in razpisa programe in projekte nevladnih organizacij, javnih zavodov in posameznikov, ki niso bili neposredno pozvani k predložitvi letnega programa. Kar zadeva umetniške programe, torej to je postavka 1.8.0.3 - tu gre za uprizoritvene umetnosti. Postavka 2.3.2.2 - gre za transfere neprofitnim organizacijam in ustanovam. Sredstva so namenjena sofinanciranju produkcij, postprodukcij in distribucije odrskih umetnosti, glavnino korpusa sofinanciranih vsebin na tej postavki sestavljajo premiere, ponovitve, mednarodna gostovanja in festivali in prejemniki sredstev s te postavke so vrhunske nevladne organizacije. Glede točnih navedb - seveda imam s seboj, jih lahko preberem - je dolga zadeva. Torej, vsako leto imamo na spletni strani objavljeno finančno poročilo za preteklo leto, iz katerega so razvidni vsi programi in projekti, ki so financirani iz proračuna Ministrstva za kulturo v preteklem letu in tudi vsi prejemniki sredstev. Opis načrtovane dejavnosti po proračunskih postavkah pa je razviden iz obrazložitve predloga državnega proračuna, ki ga sprejema Državni zbor. Torej za preteklo leto, imamo vso poimensko dokumentacijo, za leto 2008 pa lahko zgolj povem, kakšne so predobremenitve, torej sredstva, ki so namenjena znotraj posameznih postavk in predobremenitve, ki so. Nekateri postopki v zvezi s tem pa še niso zaključeni. Toliko zaenkrat. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. In dopolnilno vprašanje poslanski kolega Anton Kokalj. Izvolite.
Ja, se strinjam, da je gotovo prebrati celoten seznam nekoliko preveč časovno obremenjujoča zadeva. Vendar pa bom vprašal drugače: Ali zajema vsakoletni proračun na področju Ministrstva za kulturo sofinanciranje oziroma podporo ohranjanju tistih osnovnih prvin, ki so ohranjale slovenski jezik stoletja? Tu mislim na vsebine, kot so Brižinski spomeniki, teksti slovenskih protestantov in tudi tekste govorne umetnosti. Tu bi izpostavil samo jezikovno dediščino, recimo, prvi ohranjen dramski tekst v slovenskem jeziku - verjetno veste, za kaj gre. Sprašujem: Kje bi se dalo v tem proračunu najti podporo temu projektu, se pravi, Škofjeloškemu pasijonu? Tega konkretno v proračunu ni zaslediti. Veste, da se pripravlja uprizoritev naslednje leto, priprave že potekajo. Kot sem rekel, gre za izjemno pomemben mejnik tudi v slovenski zgodovini, predvsem na jezikovnem področju. Gre tudi za največjo predstavo na prostem, ki se je kadarkoli lahko odvije v Slovenije. Zato bi prosil: V kateri od teh postavk bi lahko v letošnjem letu našli podporo za ta projekt? Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Minister, izvolite. Beseda je ponovno vaša.
Hvala lepa. Torej, v zvezi z vprašanjem ohranjanja jezikovne dediščine, recimo, starih tekstov Trubarja ali Brižinskih spomenikov, v konkretnem primeru z Brižinskimi spomeniki ne vem, vem pa, da je bilo pred leti pravzaprav vse transkribirano, objavljeno na podlagi velikih raziskav in ta teks je celo emitiran v zvočni obliki, brano v tistem času. Torej, zaenkrat v tistem ne vidim, da bi bil kakšen problem oziroma ga ne poznam. V zvezi z ostalo dediščino, v zvezi s Trubarjevimi teksti mislim, da se sedaj tudi izdajajo, zbirka pravzaprav Trubarjevih tekstov, posamezni spisi, drugače je to že relativno dobro pokrito. Vsekakor se tudi v letošnjem letu namenjajo določena sredstva za nekatere izbore njegovih tekstov. V zvezi s Škofjeloškim pasijonom. Seveda, s tem sem seznanjen, mislim, da tudi pred leti, ko je že bila ena uprizoritev, je Ministrstvo za kulturo to seveda sofinanciralo. To sicer spada bolj v Javni sklad za kulturne dejavnosti, iz kateriega se pomaga. Se pa sam strinjam, da je treba to ustrezno podpreti. Zakon o varstvu kulturne dediščine sedaj omogoča, da dobi Škofjeloški pasijon pravilno težo in umestitev pravzaprav kot spomenik nesnovne dediščine. Vendar, ker je zakon začel veljati 1. marca 2008, bodo za to postavko razpoložljiva sredstva šele v prihodnjem proračunskem letu. Verjamem pa, da bo vsak minister to podprl, ko bo dobil, vsaj v določeni meri, da bo v letu 2008 ta program stekel. Zaenkrat pa v nobeni postavki niso predvidena ta sredstva. Čakamo torej na to, da se ga umesti v tako imenovano nesnovno kulturno dediščino in dobi Škofjeloški pasijon seveda ustrezno in upravičeno zaščito. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Poslanska kolegica Breda Pečan pa bo zastavila svoje poslansko vprašanje ministru za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik. Najprej bi se ministru Jarcu rada zahvalila v imenu izolskih, koprskih in piranskih ribičev, ker gre gotovo njegova zasluga, da bodo dobili tudi enkratno pomoč zaradi upada morskega ribolova v letošnjem in lanskem letu. Sicer razlogi so navedeni nekoliko drugačni, ampak vemo, da je glavni razlog ekološko-ribolovna cona Republike Hrvaške. Ampak v tem času sem izvedela tudi za en problem, ki se pojavlja v zvezi s predajami kmetij kmetov, ki želijo predati svojo kmetijo svojim, ponavadi, otrokom, lahko pa tudi komu drugemu, in sicer na osnovi Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, ki daje možnost kmetu, ki je seveda bil predhodno pokojninsko zavarovan, da se lahko upokoji, ko preda kmetijo nekemu svojemu nasledniku in je ta pogoj predaje oziroma oddaje kmetije celo odložen do leta 2014. Se pravi, da lahko ta pogoj se nekoliko odloži in s tem omogoči tudi doseganje nekaterih oziroma reševanje nekaterih problemov, ki se s to predajo pojavljajo. Drugi zelo ugoden ukrep je ukrep številka 113 iz Programa razvoja podeželja od leta 2007 do 2013, ki predvideva podporo zgodnjemu upokojevanju kmetov na ta način, da ko predajo kmetijo mlajši generaciji ali drugemu prevzemniku, dobijo lahko celo finančno pomoč v obliki letne rente v višini 5.000 evrov in še variabilni del, ki je odvisen od velikosti prenesene kmetije. Pogoj je pa, da je kmet starejši od 57 let in pokojninsko-invalidsko zavarovan. Vendar pa obadva dokumenta zanemarjata dejstvo, ki je morda specifično za Slovenijo. Gre namreč za to, da je v Sloveniji kar precejšnje število velikih kmetij, kjer pa kmetje obdelujejo zemljo v zakupu, v lasti države oziroma v upravljanju Sklada kmetijskih zemljišč in gozdov, ki na osnovi zakona o skladu lahko odda kmetijo na podlagi prednostne lestvice, in sicer [[opozorilni znak za konec]] , v nobenem primeru ni prednostni upravičenec za nadaljevanje zakupa otrok oziroma potomec kmeta. Tu me zanima, gospod minister: Ali ste seznanjeni s temi problemi? In v kolikor vam je ta problematika [[...]] [[Izklop mikrofona.]]
Hvala lepa. Minister, izvolite, beseda je vaša.
Hvala, gospod predsedujoči. Hvala tudi za vprašanje. Najprej nekaj dejstev. Zavedamo se, da je v Sloveniji kar nekaj kmetij, ki, kot ste povedali, zaradi svoje specifike imajo v zakupu zemljišča in včasih tudi gozdove od Sklada kmetijskih zemljišč in gozdov. Zavedamo se tudi, da je problem v Sloveniji struktura kmetij, tako po velikosti kot po starostni liniji, in v tem smislu dejansko izvajamo ukrepe, kot ste jih omenili. Če bi omenil le to, v letošnjem letu smo, recimo, imeli do sedaj sprejetih 28 vlog za zgodnje upokojevanje in 355 vlog za mlade kmete, to pa se včasih lahko tudi kombinira - ta dva ukrepa. Dejstvo je, da je za pridobitev sredstev v obliki rente za ljudi, ki se želijo upokojiti po temu ukrepu, pogoj lastniški prenos kmetije od kmeta, ki izpolnjuje pogoje, kar je v skladu z evropskim pravnim redom in mislim, da tu kakšnih posebnih možnosti nimamo. Pozanimal sem se na Skladu glede tega problema. Pravijo, da dejansko v praksi dediči, če je za to interes in če se na njih individualno obrnejo, običajno vedno dobijo možnost nadaljevati z zakupom. Opozorili so me pa tudi na to, da obstaja v Zakonu o kmetijskih zemljiščih člen, ki to dejansko tudi omogoča, 29. člen, ki pravi, da lahko na podlagi tega zakona, se pravi, Zakona o kmetijskih zemljiščih, zakupodajalec, se pravi, Sklad v tem primeru, dovoli spremembo zakupne pogodbe, če namesto dotedanjega zakupnika vstopi novi zakupnik. In to je lahko, navajam iz tega člena, tudi potomec dosedanjega zakupnika. Kar, pravijo na Skladu, da bi ob upoštevanju vseh kriterijev, ki so navedeni v tem členu, moralo zadostovati - ob tem seveda, če se ljudje obrnejo na Sklad - da takšnih težav ne bi smeli imeti. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Dopolnilno vprašanje, poslanka Pečan, izvolite.
Hvala. Ob tem bi vprašala še naslednje. Torej, Sklad kmetijskih zemljišč in gozdov ima v upravljanju, bom rekla, ker je vendarle last to naše države, zelo veliko kmetijskih zemljišč, ki so v kompleksih. Prav bi bilo, da prav tista zemljišča, ki so v kompleksih in so tudi v kompleksih v zakupu in služijo nekim večjim kmetijam, bila razglašena za zaščiteno kmetijo. Prepričana sem, da je ena od metod, kako se lahko zavaruje kmetijska zemljišča, ki so v lasti države, pred - sicer ne sistematičnim, ampak vendarle dokaj prisotnim - drobljenjem, s tem da se oddaja zelo različnim najemnikom v majhnih obsegih, da bi s tem pravzaprav lahko tudi dosegli to, da bi prej ali slej lahko razvili, izboljšali strukturo velikosti kmetij prav s pomočjo oddajanja kmetijskih zemljišč v večjih kompleksih eni kmečki družini - po eni kmečki družini. Tukaj lahko rečem, pri nas v Istri je samo v Izoli nekaj sto hektarjev kmetijskih zemljišč, ki bi lahko iz njih oblikovali zaščitene kmetije, vendar nihče na Skladu kmetijskih zemljišč in gozdov ne razmišlja na tak način. Mislim, da je to velika škoda za državo in tudi za kmetijska zemljišča, ki so zlasti pri nas v Istri neprestano pod pritiskom različnih zakupnikov, ki želijo imeti tam neke [[....]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] kmetijice - v pomanjševalnici, je prav povedano.
Hvala. Gospod minister, izvolite.
Hvala za dodatno vprašanje. Torej, problematika zaščitenih kmetij je seveda opredeljena v posebni zakonodaji. Mislim, da je bilo to vprašanje na eni od preteklih sej. Jaz lahko rečem glede politike Sklada to, da Sklad v zadnjem času na osnovi programa dela zemljišča nakupuje, tudi gozdove, in v bistvu na osnovi programov, ki jih ima, želi doprinesti k večji gospodarnosti sektorja kot takega. Mislim, da upošteva pri tem na eni strani že zatekle pogodbe, in tudi kot v tem primeru, kot sva se prej pogovarjala, tudi dejansko razmerja v družinah in na drugi strani tudi interese posameznih gospodarskih družb. Jaz verjamem, da lahko v kakšnih konkretnih primerih prihaja tudi do odstopanja od teh politik oziroma teh usmeritev. Kot sem že dejal, če dejansko primer na kakšnem specifičnem področju, predlagam, da se dejansko potem tudi opravi glede tega posebna obravnava na Skladu in da se vidi dejansko, kje je problem. Težko je dati na specifičen problem v specifičnem področju en generalen odgovor. Hvala.
Hvala. Gospod Sašo Peče bo postavil poslansko vprašanje ministru za gospodarstvo.
Hvala lepa za besedo in predvsem hvala lepa za zamenjavo pri vodenju. Rad bi izpostavil mariborsko podjetje Meltal, eno izmed podjetij, ki je bilo v tekočem letu kriminalizirano v tistem smislu, da ga vodijo kriminalci, ki niso zdravi za našo državo. To je bilo osnovno sporočilo Vladi Republike Slovenije in to je bilo tisto osnovno sporočilo, ki ga je Vlada Republike Slovenije posredovala slovenski javnosti. Dovolite pa, da s tega mesta izpostavim tisti širši, mnogo bolj človeški vidik. 28 let dela omenjeno podjetje v Mariboru, okolici in zadnjih 10 in nekaj let na evropskem tržišču. Nikoli niso imeli problemov pod nikomer; ne v obdobju rajnkega "SFRJ-ota", torej Jugoslavije, ne v zgodnjem obdobju tranzicijske dobe, kapitalizmov, kakor radi poimenujete prejšnje vlade, ampak so se napake, kriminaliziranje družbe, pojavile zdaj, v tekočem letu, v letu predvolitev, ko se potrebuje tako imenovanega grešnega kozla, ki ga ustvarja vladajoča politika v okviru aktualnega leta. Rad bi izpostavil usmerjenost omenjenega podjetja, zaposlujejo preko 87 redno zaposlenih in preko 100 podjetij oziroma 100 zaposlenih v povezavi s pogodbami. Njihova usmerjenost na domačem trgu daje posel ostalim štajerskim podjetjem, najsibo Talum Inpol, Mariborska livarna in pa njihova usmerjenost v 70-ih tudi v tujini. Da ne govorim o državnih prihodkov, ki jih ustvarjajo in ne nazadnje tudi občinskih prihodkih. Koncem februarja, ko se je začela tako imenovana vladna volilna kampanja, pa, kot rečeno, je bilo omenjeno podjetje kriminalizirano s strani Vlade. 14 dni, tako kot vsaka aktualna zgodba, je omenjeno podjetje in njen direktor gospod Rado Snežič polnil časopise v negativni obliki, češ, kaj si dovoli, za koliko je ogoljufal državo. Do danes, do današnjega dne nobena od trditev mu ni bila dokazana oziroma so se celo postopki proti njemu na področju transparentnosti krepko krepko znižali oziroma skoraj izničili. Kaj pa naredi Vlada Republike Slovenije in gospod minister, vas sprašujem, ker vi ste zadolženi za zdravo gospodarstvo - v konkretnem primeru Vlada Republike Slovenije naredi, da vsi njihovi poslovni partnerji dobivajo preiskavo [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]], da se njihovi zaposleni morajo dnevno oglašati na kriminalistični preiskavi oziroma državnih organih. Njihovi potencialni partnerji se odločajo za negativno nadaljnje sodelovanje in k enakemu so prisiljeni tudi obstoječi potenciali partnerji. Gospod minister za gospodarstvo, vas sprašujem: Ali je to res tista strategija Vlade Republike Slovenije, ki se po eni strani kiti z zgodbo o uspehu, ali je to res ta zgodba, da se poskuša vsako dobro podjetje kriminalizirati, v kolikor niso pristaši SDS? Hvala za prvi del.
Hvala. Gospod minister.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik! Poglejte, jaz sem bil poslanec v tem sklicu oziroma v preteklem sklicu in nekoliko poznam tudi Poslovnik, Gospod Peče je najavil ustno poslansko vprašanje, ki se glasi: "Ministra za gospodarstvo sprašujem, zakaj na področju davčne politike vlada politična represija nad podjetji v severni Sloveniji in na kakšen način v tej regiji poteka prodaja državnega premoženja?" To je bilo vprašanje in zato sem pač rekel, da lahko v skladu s prvim odstavkom 40. člena poslanci zastavljajo ministru vprašanja iz njegovega delovnega področja. Ne eno ne drugo ni delovno področje in ne eno in ne drugo nima veze s tem, kar je poslanec vprašal, pa bom kljub temu z veseljem odgovoril. Slovenija in tudi sam kot minister si seveda želim uspešnih podjetij. Želim si podjetij, ki ustvarjajo dobre delovne pogoje za ljudi, ki ustvarjajo tudi delovna mesta, ki se razvijajo in s tem krepijo blaginjo Republike Slovenije. To je nekaj, kar je v interesu Vlade, v interesu verjetno vseh Slovenk in Slovencev. Seveda pa ta načelen interes, ki ga delim s številnimi gospodarstveniki, ne sme preprečiti ali omejevati nadzornih inštitucij, da se ukvarjajo tudi z nekaterimi "deviacijami". Sleherno obsojanje nadzora nad zakonitostjo, gospodarnostjo tega poslovanja to še ne pomeni, da ima kdorkoli karkoli proti poslovanju katerekoli gospodarske družbe, še najmanj pa Vlada. Vlada se ne ukvarja s poslovanjem te konkretne gospodarske službe. Se ne ukvarja z morebitnimi nepravilnostmi v tej družbi. Skratka to ni v pristojnosti Vlade. To je v pristojnosti inštitucij, ki so pristojne za nadzor nad zakonitostjo. Bodisi policije, bodisi kakršnekoli druge inšpekcije, davčne, morebiti Urada za varstvo konkurence, Agencije za trg vrednostnih papirjev ali kogarkoli drugega. Torej, v preteklosti smo bili, žal, dostikrat soočeni s pomanjkanjem prav tega pomembnega stebra delovanja pravne države. Torej stebra nadzora nad poslovanjem v podjetjih. Delim tudi stališče, da je ta nadzor potrebno izvajati učinkovito, hkrati pa ta nadzor ne sme povzročati poslovne škode ali kakršnihkoli drugih težav pri poslovanju podjetij. Torej, moral bi potekati učinkovito in morebitne nepravilnosti tudi hitro in učinkovito sankcionirati. Odločno in najostreje zavračam, da bi kot minister za gospodarstvo imel karkoli, torej vpogled, pristojnost usmerjanja ali pa kakršnekoli druge pravice pri bodisi usmerjanju teh organov nadzora bodisi pri vplivanju na njihove odločitve. Jaz sem večkrat javno povedal samo to, da sta pomemben sistem delovanja pravne države poleg ustreznih zakonov seveda tudi nadzor in sodno varstvo. Torej vse skupaj mora delovati kot celota, da je poslovanje in to se pravi, da je pravna varnost v državi zagotovljena. Nič več kot to ni v interesu ne Vlade in ne vem, res spoštovani poslanec od kod vam podlaga za obtožbe, da Vlada kriminalizira delovanje kateregakoli podjetja oziroma podjetja v preiskavi te ali one nadzorne inštitucije, ki skrbi predvsem za strokovno neodvisno, morala bi pa tudi za učinkovito delo pri nadzoru.
Hvala. Želite dopolnitev odgovora? Izvolite.
Hvala. Gospod minister, zlata ribica je tista, ki ima 3 sekundni spomin, državljani pa nismo zlate ribice in verjamem, da se večji del državljanov spomni, da smo ravno v Državnem zboru na tako imenovani protitajkunski seji obravnavali, in vi ste bili eden izmed glavnih akterjev gospodarske družbe. In takrat se ni nihče spraševal, kaj pa jaz kot minister imam z neko gospodarsko družbo. Ampak, ker vam je to "pasalo". In drugič, govoriti, da Vlada Republike Slovenije nikoli ni kriminalizirala gospodarske družbe v neposredni obliki spomnimo se "čistih lopat", spomnimo se tovrstnih manjših podjetnikov, ampak ti manjši podjetniki, veste to so generatorji razvoja posamezne regije. In mene toliko bolj zaboli, seveda, če se to dogaja v mestu Maribor, kjer s to selektivno gospodarsko politiko uničujete gospodarske subjekte. Ko govorite o deviaciji, veste, ravno to je deviacija parlamentarizma, da gospodarski subjekti za katere in v momentu, ko vam to ustreza, se jih kritizira, se jih zaslišuje, z drugimi besedami - kriminalizira, ko pa vam to ne ustreza, pa dvignete roke in pravite - to je v domeni nekoga drugega. In dovolite, da za konec izpostavim, glede na to da ste rekli, da sem postavil drugačno poslansko vprašanje - ni res. Govorim o političnem pritisku na gospodarske subjekte in v drugem delu na fiskalno politiko. Ravno vi ste danes zjutraj pisno želeli da vas tega ne vprašam in ste si potem danes, tekom mojega proceduralnega predloga, premislili. Bi pa rad prebral mnenje, ki prihaja od sodnega izvedenca o omenjenem podjetju. In sicer: Na podlagi vsega zapisanega; tega je dosti; je moje stališče, da davčni organ v tej odločbi, DT in številka, ni ugotovil vseh dejstev, ki bi bila potrebna za sprejem zakonite in pravilne odločitve, pri čemer bi morali z enako skrbnostjo upoštevati tudi dejstva, ki bi bila v korist pregledanega zavezanca, in to je posledično Meltal d.o.o [[..]]Neupravičeno so mu naložili plačilo in tako naprej. Gospod minister, jaz še enkrat trdim, Vlada Republike Slovenije selektivno uničuje posamezne gospodarske subjekte. Hvala.
Hvala. Izvolite gospod minister.
Poglejte, še enkrat. Jaz bi seveda z veseljem odgovarjal na vprašanja, kaj počne Davčna uprava, vprašanja povezana s fiskalno politiko, kot ste omenili, če bi bil za to pristojen. Pa nisem. Jaz sem minister za gospodarstvo, ne minister za finance. In v skladu z 240. členom Poslovnika, prvega odstavka, lahko odgovarjam na vprašanja iz mojega delovnega področja, ne pa iz drugega delovnega področja. Vendar kakorkoli, še enkrat - Vlada Republike Slovenije ni kriminalizirala nobenega podjetja, ker so ponavadi za kriminal odgovorni posamezniki v podjetju. In če je za poslanca logično in normalno, da se na to temo tudi Vlada ne oglasi, ko je povprašana s strani poslancev, in da to tako obrne v neko predvolilno zgodbo, moram odločno reči, da temu ni tako. seja Državnega zbora pred nekaj tedni je bila sklicana na pobudo poslancev, ne na pobudo Vlade. In tu smo debatirali o stvareh, o katerih ste vi želeli. In prav je, da smo debatirali, kajti določene "deviacije" v tej državi, še posebej "deviacije", ko nekateri posamezniki, ki pridejo v podjetje s kovčkom, odidejo z milijardo in pol evrov v nekaj letih. To ni normalen pojav. In prav je, da o tem debatiramo, in prav je, da tudi najdemo ustrezne ukrepe, da se to sankcionira in da se to več ne ponavlja. In temu je bila namenjena seja Državnega zbora in temu so bili namenjeni sklepi, in jih pozdravljam. Nikakor pa ne morem razumeti, od kje vam podatek, da Ministrstvo za gospodarstvo ali pa jaz osebno, kajti na mene je naslovljeno poslansko vprašanje, kakorkoli vplivam na Davčno upravo, ki sploh ni v delokrogu našega ministrstva. Namreč, to ste mi brali pravkar iz nekega ekspertnega mnenja o delovanju nekih dacarjev nekje, in seveda zato sprašujete mene, ne pa pristojnega ministra za področje financ. In zato sem vam tudi pisno sporočil, da iz najave poslanskega vprašanja, še enkrat, "ministra za gospodarstvo sprašujem, zakaj na področju davčne politike vlada politična represija nad podjetji v severni Sloveniji" in tako naprej, jaz nisem, spoštovani poslanec, pristojen za davčno politiko. In bi bilo od mene nekorektno, nepošteno, da odgovarjam s tega področja vam v Državnem zboru, ker to ne bi bilo v skladu z 240. členom Poslovnika. In na to sem vas opozoril, ne na to, da nisem hotel odgovoriti, sploh ne. Poslansko vprašanje ni bilo postavljeno v skladu s Poslovnikom, ker vi mene niste spraševali o stvareh z mojega delovnega področja. In se nobenim vprašanjem ne izogibam. In še enkrat, odločno zanikam, da kdorkoli v Vladi kriminalizira kakršnakoli podjetja. Mi smo veseli uspešnih družb, želimo pa, da poslujejo v skladu z zakonom, gospodarno in tudi v interesu ljudi ter zaposlenih.
Hvala. Imate proceduralni predlog? Izvolite.
Hvala lepa. Očitno, glede na to, da imamo, da ne bom rekel vi, mogoče jaz, probleme s pisanjem ali pa vi z dojemanjem problemov, toda mislim, da je to razvidno že iz tega, ko citirate samo prvi del poslanskega vprašanja. O tistem delu, ki vam pa ne ustreza, pa pravite, "no, pa tako naprej." Tako, da ja prisotni poslanci in mogoče tisti posamezniki, ki nas gledajo, ne morejo vedeti. Ampak, veste, sploh ni osnovni problem v tem, da vi rečete, "ne, ne, to ni moje, to je od nekega drugega ministra". Vi ste sestavni del Vlade Republike Slovenije, izvršilne veje oblasti, gospod minister. In moj proceduralni predlog je, da v Državnem zboru opravimo razpravo o tem, predvsem o sprenevedanju posameznih bistvenih elementov Vlade Republike Slovenije. In ne drži, namenoma sem vam rekel, nisem vam, ker vem, da ne veste, postavil fiskalnega vprašanja. Sicer je žalostno, da minister za gospodarstvo ne pozna osnovnih finančnih bremen, ki izhajajo iz davka za slovenska podjetja. Rad pa bi izpostavil, veste, Meltal d.o.o., družba z omejeno odgovornostjo, njena opredelitev je v Zakona o gospodarskih [[...]]
Gospod Peče, prosim, brez polemike, proceduralni predlog.
Njena definicija je v Zakonu o gospodarskih družbah, katerega edini in krovni nosilec je Ministrstvo za gospodarstvo. In uganite, kdo vodi Ministrstvo za gospodarstvo. Vi! Hvala.
O predlogu poslanca, gospoda Pečeta, da Državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru ministra za gospodarstvo na njegovo poslansko vprašanje, bo Državni zbor odločil v okviru glasovanj jutri, v torek, 17. junija 2008. Naslednja bo poslansko vprašanje postavila mag. Majda Potratam, in sicer ministru za šolstvo in šport, ki je odsoten. Želite kljub temu postaviti vprašanje? Izvolite.
Odsotnemu ministru za šolstvo in šport dr. Milanu Zveru želim zastaviti ustno vprašanje. In ker se navadno pritožuje, tako kot tudi kakšen drug minister, da poslanskih vprašanje ne razume, ga bom prebrala na začetku, da bo ja dovolj jasno: Ali je Ministrstvo za šolstvo in šport pripravilo analizo kadrovskih gibanj in kadrovskih potreb v javnih izobraževalnih zavodih in zavodih s koncesijo za naslednje obdobje? In še: S katerimi konkretnimi ukrepi nameravate povečati zaposlitvene možnosti in varnost zaposlitve predvsem mladih kadrov, prav tako pa tudi starejših? Zakaj zastavljam to vprašanje v drugo? Zato, ker je minister rekel, da me ne razume, kaj mislim, s tem vprašanjem. Mislim pa natanko to, da se gibanje zaposlenih v šolstvu usmerja v tisto smer, ko postaja zaposlitev za nedoločen čas prevladujoča zaposlitev, zlasti pri prvih iskalcih zaposlitve. In ker gre za visoko izobražene kadre, ta vlada si je pa zastavila nalogo vzpostavljati delovna mesta z dodano vrednostjo, je verjetno zanimivo pogledati, kako se kadrovska slika kaže. Najbolj zaskrbljujoča je pravzaprav v postavki osnovnošolski učitelji učiteljice. Za leto 2007 je bilo 11.523 zaposlitev za nedoločen čas, kar 5.524 pa za določen čas. Skoraj polovica zaposlitev v osnovnih šolah je za določen čas, kar pomeni, da imajo bodisi sklenjeno pogodbo ali za 12 mesecev, če imajo veliko srečo od septembra do septembra, največkrat pa imajo sklenjeno delovno razmerje od septembra do julija, za čas poletnih počitnic pa ostajajo brez vseh pravic zaposlenih. Tudi ne gre za uveljavljanje pravic iz zakona o delovnih razmerjih, zato ker morajo običajno učiteljice in učitelji iskati delo po različnih šolah, torej ne gre za ponavljanje. Tudi vsako zaposlitev mora Ministrstvo za šolstvo dovoliti. Problemov je torej zelo veliko. In ker si Ministrstvo za šolstvo jemlje zelo veliko pravico pri določanju tega, ali sme šola na novo koga zaposliti ali ne, je to ministrstvu namenjeno vprašanje na mestu. Sprašujem tudi v imenu tistih podeželskih šol demografsko ogroženih področij, kjer bo 21 otrok moralo biti v kombiniranem oddelku prvega in drugega razreda. Hvala.
Hvala. Odgovor boste dobili v skladu s Poslovnikom. Kolega Janko Veber pa bo postavil poslansko vprašanje ministru za promet.
Hvala za besedo in lep pozdrav ministru za promet, ki mu postavljam naslednje vprašanje. V prvi polovici leta 2007 so Slovenske železnice s prevozom tovora ustvarile 3 milijone evrov čistega dobička. Potniški promet pa je v prvi polovici leta 2007 zabeležil 1,2 milijonov evrov izgube. Če poskušamo to primerjavo narediti za leto 2008, po podatkih, ki so na razpolago, ugotavljamo, da je sistem Slovenskih železnic v prvem četrtletju leta 2008 ustvaril 2,7 milijona evrov izgube na tovornem prometu in 2,86 milijonov evrov na potniškem prometu in če se nekako tudi zavedamo, da vstopa na slovenske tire tudi tuj operater, gre za avstrijskega operaterja, potem lahko pričakujemo, da bo velik delež predvsem tovornega prometa poskušal prevzeti tudi tuj operater. Ob dejstvu, da so Slovenske železnice že danes izjemno zadolžene, nekje v višini okrog 300 milijonov evrov, lahko govorimo o tem, da je seveda pred Slovenijo izjemno težek finančni zalogaj v naslednjem obdobju, kako sanirati slovenske železnice in kako pravzaprav omogočiti uspešen razvoj gospodarstva in tudi potniškega prometa v Sloveniji. Zato vas spoštovani gospod minister sprašujem: Kako se bodo Slovenske železnice spopadle z naraščajočo izgubo tako potniškega kot tudi tovornega prometa in ali se Slovenske železnice pripravljajo na vse agresivnejšo konkurenco tovornega prometa, ki prihaja v skladu z evropsko zakonodajo tudi na slovenska tla? Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Minister Radovan Žerjav, izvolite.
Hvala lepa. Hvala lepa tudi vam gospod poslanec za vprašanje. Torej, na vaše vprašanje bom seveda odgovoril na podlagi informacij, ki mi jih je posredoval predsednik uprave Slovenskih železnic. Poleg ukrepov, ki so sestavni del poslovnega načrta za leto 2008 in se kontinuirano izvajajo, so bili na podlagi doseženih rezultatov v prvem kvartalu pripravljeni in se že izvajajo tudi dodatni kratkoročni ukrepi, ki bodo vplivali na izboljšanje poslovanja v tovornem in potniškem prometu v letu 2008. Govorimo o akcijskem programu za pridobitev novih tovorov. Ta program vsebuje seveda program po vrstah prometa in blagovnih skupinah in kupcih na podlagi katerega bodo nadomeščeni dosedanji izpadi prihodkov in doseženi načrtovani transportni prihodki na letnem nivoju. Izvajale se bodo aktivnosti predvidene s poslovnim načrtom. Torej, zagotavljanje dolgoročnejšega sodelovanja z naročniki, sprememba plačilnih pogojev in preusmeritev denarnega toka na Slovenske železnice, sklepanje direktnih pogodb s končnimi uporabnimi. Transportni prihodki bodo povečani z uvedbo novih storitev, tukaj mislim na dodatne direktne tovorne vlake. V klasičnem načinu prevoza je bila vzpostavljena povezava Ljubljana-Niš, v kombiniranem prometu so uporabnikom ponujene nove vlakovne povezave oziroma je povečana vlakovna frekvenca in sicer na 6 vlakov na smer na teden na relaciji Luka Koper-Žilina, to je na Slovaškem, za potrebe tovarne Kia. Pridobljen je bil nov posel na relaciji Luka Koper-Vratimo, to je na Češkem, za potrebe tovarne Hyundai. Pridobljeni so bili tudi novi tovori iz Nemčije za Turčijo in obratno. Ti prevozi so se do zdaj odvijali preko madžarskih železnic. Na relaciji Koeln, Istanbul in obratno. Aprila letošnjega leta so Slovenske železnice v sodelovanjem z operaterjem Adria Kombi uvedle nov direktni kontejnerski vlak, ki uspešno povezuje Ljubljano in Istanbul. Dolgoročnejši ukrepi so predmet strateškega načrta Slovenskih železnic, ki bo pokrival obdobje do leta 2015, ki je v fazi zadnjih usklajevanj. Bistveni sestavni del so predlagane usmeritve in aktivnosti za razvoj sposobnosti na področju trženja storitev, razvoja novih poslovnih modelov in storitev ter organizacije za pospešeno rast tako v tovornem kot tudi v potniškem prometu. Z izvajanjem razvojnih projektov na teh področjih, se bodo dosegali temelji strateški cilji, med njimi tudi stabilna rast prihodkov in povečanje donosnosti. V zvezi s strateškim načrtom se tudi sam zavedam, da je potrebno za uresničevanje in prodor na tuja tržišča in uresničevanje prodajnih ciljev tovornega in potniškega prometa realizirati program rekonstrukcije in novogradnje železniških prog na smereh V. in X. panevropskega koridorja v Republiki Sloveniji. V zvezi z agresivnejšim nastopom Slovenskih železnic na tujih tržiščih in prihodom tujih prevoznikov na našo infrastrukturo so se Slovenske železnice v zadnjih dveh letih osredotočile tudi na to novo vrsto konkurence in izvedle kar nekaj ukrepov, s katerimi se pripravljajo na takšno konkurenco. Slovenske železnice so že pričele s postopkom pridobitve varnostnega spričevala za izvajanje prevozov v Avstriji in Italiji, opravljeni so bili razgovori s predstavniki avstrijskega ministrstva za promet in italijanskega upravljavca infrastrukture. Trenutno so v fazi zbiranja dokumentacije, vloga v Avstriji bo vložena v prihodnjem mesecu. Pričakujemo, da bodo Slovenske železnice spričevalo v Avstriji pridobile v začetku prihodnjega leta, v Italiji pa v prvi polovici leta 2009. Postopki in pogoji za pridobitev za Italijo so dolgotrajnejši in vsebinsko zahtevnejši. Toliko za začetek. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Kolega Janko Veber, izvolite.
Hvala. Rad bi dodatno postavil vprašanje tako, da bomo lahko v nadaljevanju slišali še, kaj je predsednik uprave Slovenskih železnic še zapisal ministru. Namreč dejstvo je, da v skladu z direktivo Evropske unije tudi Slovenija mora sprostiti svojo železniško infrastrukturo za tuje operaterje. Dejstvo je, da Slovenske železnice plačujejo uporabnino za železniško infrastrukturo v letu 2007 v višini 1,5 milijona evrov, čeprav bi ta znesek moral biti 9 milijonov evrov in nekaj podobnega se planira tudi za leto 2008. Ali pomeni, da bodo tuji operaterji imeli enake ugodnosti, kot jih imajo slovenske železnice, torej da bodo uporabnino za naše tire plačevali vsega 1,5 milijona evra, namesto 8 milijonov evrov? In kako se v ta namen pripravljajo Slovenske železnice, da bodo za konkurenčne ob pogojih, ko bodo morale plačevati primerno uporabnino tirov, tako da jih bomo lahko tudi vzdrževali in s tem zagotavljali tudi varen dostop in prevoz vsem operaterjem, ne samo našim. Namreč, dejstvo je, da je vzdrževanje pri Slovenskih železnicah že danes izjemno kritično, kajti ravno obremenitev tira iz smeri Luka Koper je takšna, da se poškodbe pojavljajo dnevno. Torej, če ne bo ustrezne uporabnine, kako bomo vzdrževali tire, kakšna bo pravzaprav slika slovenskih železnic, ko bo pri nas začel peljati tudi tuji operater? To je bil moj drugi del vprašanja na katerega še ni bilo odgovora. Hvala.
Hvala lepa. Minister, boste uresničili željo kolega Vebra? Izvolite.
Hvala lepa. Torej, sami ste pravilno ugotovili, da bodo tuji operaterji prav gotovo v kratkem vozili tudi po naših železniških progah in sam ne vidim nobenega razloga, da bi bila med našimi železnicami in tujimi operaterji kakšna razlika pri samih uporabninah. Torej, tukaj seveda razlike ne bo smelo biti. Jaz ocenjujem, da bo to še dodaten pritisk na naše Slovenske železnice, da bodo tudi področju trženja posvetile veliko več pozornosti, kot so ga posvetile do sedaj. Tako, da jaz zadevo ocenjujem pozitivno in upam, da bo to obrodilo sadove. To, kar pa se je zgodilo v prvem četrtletju, bo pa treba v preostanku leta nadoknaditi. Poslovni načrt je jasen in poslovni načrt predvideva, da morajo biti Slovenske železnice konec tega leta pozitivne oziroma morajo poslovati z dobičkom.
Hvala lepa. Kolega Veber, proceduralno. Izvolite.
Hvala še enkrat za besedo. V skladu z 246. členom Poslovnika Državnega zbora predlagam, da Državni zbor glasuje o tem, da opravimo razpravo o odgovoru gospoda ministra na moje vprašanje. Kajti dejstvo je, da že danes Slovenske železnice veselo razlagajo, kako ustvarjajo dobiček in kako se pri njih nič slabega ne godi, po drugi strani pa moramo vendarle vedeti, da gre za več kot 300 milijonov evrov zadolženo podjetje, ki ustvarja dobiček predvsem zaradi tega, ker ne plačuje uporabnine za uporabo železniške infrastrukture. In če podjetje ne bo sposobno plačevati enake uporabnine kot tuji operater, potem bomo v Sloveniji subvencionirali tuje operaterje, da bodo vozili po naših tirih, hkrati pa bomo iz proračuna morali vzdrževati in financirati naše tire, zato da bomo lahko izpolnjevali varnostne pogoje, ki jih bodo zagotovo pričakovali in zahtevali vsi operaterji na našem železniškem omrežju. Torej, gre za zelo resno vprašanje, ali bomo v Sloveniji dejansko subvencionirali tuje operaterje, da bodo praktično zastonj vozili po naših tirih, mi jih bomo pa vzdrževali iz javnih sredstev, ali pa bomo imeli resnega slovenskega operaterja, ki se bo znal kosati tudi z ostalimi, in bomo na podlagi opravljenega prometa, tako tovornega kot tudi potniškega, lahko pobrali dovolj sredstev, da bomo mogoče celo odplačevali tudi najete kredite Slovenskih železnic. To se mi zdi, da je eno ključnih vprašanj glede naslednjega razvoja tega izjemno pomembnega infrastrukturnega koncepta v Sloveniji. In mislim, da bi Državni zbor resnično moral dobiti bistveno več podatkov in informacij o tem, kako bo zgledal razvoj Slovenskih železnic v Sloveniji v prihodnje. Tako da, predlagam, predsedujoči, da glasuje Državni zbor o tem vprašanju in o tem opravi razpravo. Hvala.
Dogovorjeno. O vašem predlogu bomo v skladu s Poslovnikom tudi glasovali. Kolega Aleš Gulič bo zastavil poslansko vprašanje ministru za notranje zadeve. Kolega Gulič, beseda je vaša.
Spoštovani predsedujoči, cenjene kolegice in kolegi, minister gospod Dragutin Mate! Moje vprašanje je bilo zelo preprosto, ga bom ponovil tako, kot je zapisano: Na podlagi čigavih in kakšnih ter katerih podatkov temelji vaša hvala o učinku novega zakona o varnosti cestnega prometa? Poudarek je predvsem na vaši hvali. 11. 6. 2008 ste imeli tiskovno konferenco, na kateri ste povedali več stvari, ki so si tudi malo nasprotujoče. Predvsem, da je varnost odvisna od posameznega udeleženca, potem proti koncu pa, da je bila uveljavitev zakona tista, ki je tako povečala varnost, da je bilo maja 2008 najmanjše število prometnih nesreč. To je sicer vprašanje, če res drži, podoben rezultat je bil leta 2005. Doslej še ne veste, ker za posledicami umrlih še ne moremo šteti v to. Se pravi, zelo, zelo se vam je mudilo. Jaz sem prepričan, da vse to ne drži. Mene pa bolj zanima ob tem vprašanju tudi, kaj se vzporedno dogaja. Namreč, da ne bo prišlo do tega, na tiskovni konferenci ste rekli, "S spremembami zakona smo želeli doseči rezultate, ki bi neko krajše časovno obdobje prinesli oprijemljive in učinkovite rezultate." Kaj pa potem? To je večje vprašanje. To krajše časovno obdobje pravzaprav pomeni odlaganje. Druga stvar je, da ste se pohvalili z zadevami, s katerimi se normalen človek, normalna inštitucija v demokratični državi ne bi hvalila. Z zaprtimi bolniki. Vi ste lovili bolnike po cestah. Ljudje, ki sedejo za volan z več kot 1,1 so bolniki in se jih ne da odvaditi z averzivnimi metodami. V času stalinizma so pretepali pijance, da bi jih odvadili. Nič ni bilo od tega, samo bolj žejni so bili. Tako poročajo. Milijon evrov izterjanih kazni. Tudi s tem se ni za hvaliti. To je polnjenje proračuna. Pravite, da to ni bil vaš namen, prav gotovo pa to ni nezaželen stranski učinek. Ampak vseeno, o tistih podatkih bi rad kaj več slišal, predvsem pa, kako ste jih primerjali, tudi za kakšno petletno obdobje nazaj je seveda zadeva primerljiva. Tako od lani na letos prav zagotovo ne zadostuje. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Minister Dragutin Mate, beseda je vaša.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Hvala lepa za vprašanje. Najprej, gospoda Guliča nisem videl na novinarski konferenci, ima pa izreden dar za interpretacijo, kaj se je tam dogajalo. Novinarska konferenca je trajala več kot uro in nisem prepričan, da je čisto vse zapisano, kar je bilo rečeno na tej novinarski konferenco. Ne glede na to, je treba povedati par zelo jasnih stvari. Ko sva predstavljala v tem parlamentu Zakon o varnosti cestnega prometa, skupaj s kolegom Žerjavom, in sva govorila, zakaj se zavzemava za določena izhodišča, je bilo glavno vodilo doseči učinke, ki bodo zmanjšali število mrtvih na slovenskih cestah. Zelo jasno sva tudi povedala, da je treba konceptualno zakon bistveno spremeniti ter da so se že začele priprave. Sedaj lahko povem, da že potekajo priprave za nov zakon, ki bo popolnoma drugače koncipiran in ki bo lahko tudi dolgoročno dosegal učinke, ne samo zakon, ampak tudi nekateri drugi prijemi, in Vlada je tudi sprejela določene ukrepe, kako delati preventivno, da bi bilo čim manj mrtvih, poškodovanih in težje telesno poškodovanih na slovenskih cestah. Statistika s katero razpolagamo je seveda relativno enostavna. Odgovor je enostaven, kje dobimo. Statistiko ima policija. Vdružuje jo vsa leta, že desetletja nazaj ima zelo jasno in natančno dnevno statistiko, koliko prometnih nesreč se je zgodilo, koliko z materialno škodo, koliko s telesnimi poškodbami, koliko težje ranjenih, mrtvih. In ta statistika drži desetletja. Do sedaj še nikoli nisem slišal spoštovanega gospoda poslanca, da bi ga motila ta statistika in na kakšen način se vodi. Če se pa vrnemo k statistki, moram najprej reči, da je zakon in vprašanja, ki so se pojavljala okoli zakona [[...]]In zakaj je prišlo sploh do te novinarske konference, je povezano z vprašanjem novinarjev, z vprašanji javnosti. Javnost je želela vedeti ali ima zakon kakršnekoli učinke ali jih nima, ali se karkoli dogaja na tem področju. Zato sva se z ministrom Žerjavom odločila, da po nekem prvem obdobju veljavnosti zakona vendarle naredimo novinarsko konferenco in predstavimo tiste podatke, ki stojijo 100% in so zabeleženi v vseh statistikah na enak način kot se ta statistika izvaja že desetletja in zadeve so zelo enostavne. Vsem novinarjem smo razdelili, in to ni bilo na spletnih straneh objavljeno, vse kazalce od leta 2002 naprej. Lahko bi tudi za daljše časovno obdobje vzeli, nismo hoteli preveč obremenjevati. Ampak, ni nobena težava, lahko zelo jasno vidimo, da število mrtvih v letošnjem letu je od leta 2002 do sedaj najnižje. Če pogledamo mesece maje, ker je točno primerljiva statistika, ki se vodi na enak način, lahko ugotovimo, da se je število prometnih nesreč v primerjavi z lanskim letom, prejšnja tri leta so imela približno enako število prometnih nesreč za približno 50, 100 razlike, lani je bilo 2.800 in nekaj čez nesreč. Letos je bilo v enakem obdobju na slovenskih cestah 1.342 prometnih nesreč. Torej gre za več kot polovico manjše število prometnih nesreč, kar je seveda podatek, ki absolutno drži. Število umrlih, rezultat v istem mesecu kot po uveljavitvi zakona v letu 2005, v letu 2004 je začel veljati novi zakona ZVCP s hujšimi kaznimi in je imel neke učinke, so v tem mesecu še boljši rezultati. Še manj ljudi je umrlo na slovenskih cestah, kot v maju v letu 2005. Da o ostalih letih ne govorimo. 15 oseb je umrlo. Če smo "prišparali" eno življenje na slovenski cesti se je splačalo imeti zakon, ki je prihranil eno tragedijo v naših družinah. Še boljši podatki so v bistvu in še bolj odražajo stanje prometnih nesreč in odnose med tem so hude telesne poškodbe. Lani smo imeli 137 poškodovanih, huje telesno poškodovanih v mesecu maju, letos smo jih imeli 74 in lažje telesno poškodovanih lani 1.533, letos 644. Gre za drastično zmanjšanje in jaz upam, da bodo ti trendi seveda vzdržali. Seveda težava, ki pa je in delno se lahko z vami strinjam, da nekatere od oseb, ki jih zadržimo zaradi tega, ker so popile preveč alkohola, da so tudi bolniki in da jih je treba zdraviti. Vendar ne vse. Marsikdo od teh oseb pije za vikende. Zelo zanimivo. Za vikende je priprtih v Sloveniji odkar zakon velja povprečno 100 do 112 oseb. Med tednom pa je vsak dan številka tam od 15 do maksimalno 30-36. To so realni podatki. To so realni podatki, številke na dan priprtih. Z vsakim, ki smo ga umaknili s ceste, smo potencialno zmanjšali število prometnih nesreč. Namreč, tretjino smrtnih prometnih nesreč povzročijo vozniki, ki imajo v krvi več kot 1,1 promila [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa. Nadaljujemo na podlagi seznama prijav. Kolega Gulič, dopolnilno vprašanje. Izvolite.
Vse, kar sem vas vprašal, sem dobil iz javnih medijev in pa predvsem iz vaše spletne strani, spletne strani Ministrstva za notranje zadeve, tako da viri so jasni. Mene statistika ne moti, mene bolj moti interpretacija, kadar gre pa vendarle za zadeve, ki so preveč poenostavljene. Namreč, leta 2005 smo imeli podoben rezultat in tudi podobno vreme, kot v letošnjem letu in tudi takrat ste se, kolikor se jaz spomnim, vi izgovarjali ali pa kot kriterij, zakaj se je to zgodilo šele v maju, izgovarjali na vreme. Ampak ni bistveno, bistveno je to, da ste istočasno pa vendarle imeli tudi neke druge odzive v javnosti, se pravi, odzvala se je, kolikor vem Avto moto zveza Slovenije, dokaj kritično na to uporabo statistike, in tudi nekateri posamezniki. O tem, kdo je ali ni bolnik, mislim, nisem jaz kompetenten, da bi polemiziral z vami, niti vi, da bi z menoj, ampak tako pač je, da se ve, da tudi tisti, ki jih označujete za vikend pijance, sodijo v kategorijo tistih, ki se ne morejo upreti temu čaru in pač čakajo na vikend. Mene zanima: Kaj boste potegnili iz organizacije, v katero se je Slovenija zdaj včlanila CIECA. Mi smo se že v okviru poslanskih vprašanj govorili o licencah za voznike ali so seveda tudi tam takšne zadeve, ki vam potrjujejo pravilnost teh odločitev ali ne? To bi bilo pa dodatno vprašanje. Vezano je na to mednarodno združenje za izdajo licenc za vožnjo. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Minister, izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. To je samo ena plat, kako lahko vplivamo na voznike in njihovo obnašanje. Bistveno je to, da vsi v družbi ugotovimo, da sta vožnja vozila in pitje alkohola nezdružljiva, da je to nesprejemljivo. Na žalost, pri nas preveč ljudi misli, da je to združljivo in to tolerira. In zato sem govoril na tisti tiskovni konferenci o tem, da pozivam vse ljudi, vse državljane, da se ne vozijo s tistimi, ki so vinjeni in da tudi gostinci ne točijo alkohola tistim, ki že kažejo znake vinjenosti, ne glede na to ali so bolni ali ne in prav imate, ne vi, ne jaz nisva kompetentna, da o tem diskutirava. Ne tukaj, ne kje drugje, ker nimava znanja s tega področja. Vendar je nesprejemljivo, tudi če je kdo bolan, ali če je odvisen od alkohola, da takšna oseba vozi vozilo. Ni sprejemljivo, na žalost, kakorkoli obrnete, to je nesprejemljivo, družbeno nesprejemljivo. Zaradi takšnih ljudi umirajo ljudje na cestah in za mene je to nesprejemljivo. In upam, da bo tudi v družbi postalo to popolnoma nesprejemljivo. V mesecu dni je bilo pridržanih na ozemlju Slovenije 1344 oseb do streznitve, to je grozljiv podatek, to je grozljiva številka. V tem času smo zasegli več kot 103 motorna vozila v tem času. To je neverjetna številka, s tem, da ga ne moremo zaseči zaradi enega prekrška, gre za najhujše prekrške. Če nekdo vozi več kot 30 na uro v naselju, več kot 40 na uro od dovoljene hitrosti izven naselja in več kot 50 na uro hitreje na avtocesti in mora storiti dva takšna prekrška v dveh letih, da sta pravnomočna, šele tretjič mu lahko vzamemo vozilo. In zasegli smo 103 vozila v mesecu maju. To je grozljivo, kaj se dogaja na cestah. In z zakonom lahko na nek način začnemo umirjati. In rezultati se vidijo. Tudi promet se je začel delno umirjati, tudi zaradi tega. Jasno pa je, in prav imate, treba je narediti še veliko več, treba je narediti poligone za varno vožnjo, povsod po Sloveniji, strinjam se vami, absolutno je to treba narediti. Treba je narediti tudi nekatere druge korake. Pomagati mladim voznikom, da se bodo lahko bolje naučili voziti, da bodo pridobili veščine in znanja, ki jih potrebujejo in verjetno je treba v Sloveniji tudi nek motodrom, kjer bodo lahko motoristi izživeli svojo željo po vožnji motorjev, tako kot je recimo na Grobniku poligon, kjer bi mogoče tudi s takšnimi ukrepi lahko prispevali k temu, da potem ne bi imeli divjanja oziroma prehitre vožnje z različnimi prevoznimi sredstvi po naših cestah. In v končni fazi tudi infrastruktura mora biti boljša. Imate prav. Vse to je del politike. In na vseh nivojih moramo delati v to smer. In zato sem jaz pozival na tej novinarski konferenci k temu, da vsi mi pogledamo sebe in se obnašamo na takšen način, da preprečimo smrtne žrtve na cestah. In vsako življenje, ki smo ga prihranili je pomembno. Vsako posamezno življenje. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji bo poslansko vprašanje zastavil poslanec Rudolf Petan, in sicer ministru za javno upravo.
Hvala za besedo,gospod podpredsednik. Spoštovani ministri! Pred dnevi so bile podpisane kolektivne pogodbe za posamezne dejavnosti javnega sektorja. Podpis so seveda opravili predstavniki Vlade in sindikatov posameznih področij v javnem sektorju. S tem bi naj nekako zaživel nov plačni sistem, ki naj bi sistemsko urejal plače zaposlenih v javnem sektorju. To je bil prav gotovo velik uspeh za obe strani, tako za Vlado kot tudi za sindikate posameznih "branž". In po zagotovilih naj bi zaposleni v javnem sektorju že v septembru prejeli plače po novi ureditvi. V javnosti pa so se pojavili dvomi posameznih predstavnikov zavodov s področja kulture, to je s področja, kjer bi se ta novi plačni sistem odrazil najbolj pozitivno, da zaradi dopustov v zavodih plače ne bo mogoče urediti po novem že v septembru. Zato sprašujem ministra za javno upravo dr. Viranta: Kaj dejansko pomeni nov plačni sistem? In: Kaj je predvideno v sprejetih in podpisanih dokumentih glede začetka uveljavitve novega plačnega sistema za javni sektor? In seveda s tem v zvezi: Kakšne obveznosti imajo posamezni zavodi? Hvala lepa za odgovor.
Hvala lepa. Besedo ima minister Virant.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Res je, po šestih zelo napornih letih smo prišli do novega plačnega sistema v javnem sektorju. Plačnega sistema, ki bo za razliko od dosedanjega urejen, ki bo torej prinesel red v javni sektor, ki bo pregleden, ker ne bo temeljil na "dodatkologiji", ampak bo vrednotil delovno mesto z osnovno plačo, ki bo pravičnejši od dosedanjega, ker bo odpravil številna plačna nesorazmerja; in res je, kot ste ugotovili, največ bodo pridobili zaposleni v kulturi, veliko tudi zaposleni v zdravstvu, predvsem v zdravstveni negi, v socialnem varstvu in še nekaterih drugih dejavnostih, in predvsem, ki je dogovorjen, ki predstavlja rezultat socialnega partnerstva med vsemi reprezentativnimi sindikati javnega sektorja na eni strani in Vlado na drugi strani. Torej, kolektivne pogodbe dejavnosti poklicev so podpisali vsi reprezentativni sindikati javnega sektorja, eden od 26 sicer ni podpisal splošne kolektivne pogodbe, vendar to nič ne spremeni, ker je ta isti sindikat, govorim o SVIZ-u, pa podpisal kolektivno pogodbo svoje dejavnosti, ki je izpeljava splošne kolektivne pogodbe. Gre v resnici za velik uspeh socialnega partnerstva. Ta zaključek plačne reforme prinaša v javni sektor tudi socialni mir in s tem omogoča, da se v naslednjem mandatu ne bomo več ukvarjali s plačami oziroma se bomo ukvarjali na bistveno drugačen način, pač ob letnih pogajanjih o splošni uskladitvi plač v javnem sektorju glede na inflacijo in glede na produktivnost, glede na gospodarsko rast, ne pa več z zahtevami posameznih skupin po dvigu v primerjavi z ostalimi. To je dobro. Torej, namesto tega se bomo v naslednjem mandatu lahko ukvarjali s kakovostjo v javnem sektorju, predvsem v tistih segmentih, ki jih mogoče to gibanje za večjo kakovost še ni doseglo, mislim predvsem na zdravstvo, ali pa jih je komaj bežno oplazilo, in pa z racionalizacijo. Torej s tem, kako privarčevati čim več denarja, da bi lahko za isti denar dobili več storitev, ali pa da bi lahko privarčevali toliko denarja v javnem sektorju, da bi lahko še naprej zniževali davke, kar je tudi sestavni del našega načrta, našega programa za naprej. Novi plačni sistem je zakoličen s podpisom splošne kolektivne pogodbe za javni sektor in s podpisom trinajstih kolektivnih pogodb dejavnosti in poklicev v javnem sektorju, prejšnjo sredo, 11. junija 2008. V vseh kolektivnih pogodbah je zapisano, da bodo prve plače po novem izplačane v septembru, in to s poračunom od 1. maja naprej. Torej javnim uslužbencem pripadajo nove plače od 1. maja, septembra bodo dobili poračune od 1. maja naprej. Odgovornost za izvedbo tega je na vodstvih javnih zavodov. Tri mesece imajo časa in dobri menedžerji so ta proces začeli pripravljati že kakšen mesec, dva ali tri nazaj, ko so bile kolektivne pogodbe že bolj ali manj izpogajane in javno poznane, tako da nihče ne more reči, da ga je zadeva presenetila. Res je sicer, da nekateri niso verjeli, da nam bo na koncu uspelo. Še mesec dni nazaj so nekateri govorili o razsulu plačnega sistema v javnem sektorju, da se vse razkraja, da vse razpada. Iz opozicijskih vrst je bilo veliko slišati o tem, da smo izgubili kontrolo nad plačami v javnem sektorju. Vendar se je tisti, ki je računal na to, da ne bo uspelo, očitno uštel. Uspelo je, in sedaj bodo morali to izpeljati vsi proračunski uporabniki, vsi javni zavodi, vse institucije javnega sektorja, ker so zaposleni do tega upravičeni. Oni lahko to iztožijo, oni lahko septembra iztožijo nove plače s poračunom od 1. maja naprej. Časa je dovolj. Jaz dopuščam, da bi se morda v kakšnem posamičnem primeru, recimo, zataknilo zaradi neusklajenosti ali pa zaradi daljšega usklajevanja med vodstvom in sindikatom glede nove sistemizacije delovnih mest, recimo, ker nov plačni sistem ne prinaša samo novih plač, ampak vnaša tudi red na področje delovnih mest, ki ga do zdaj, recimo, v zdravstvu gotovo ni bilo. Torej, dela bo veliko. Marsikdo zaradi tega letos mogoče ne bo imel dopusta ali pa si ga bo lahko privoščil šele potem, ko bo pripravil vse potrebno za septembrsko izplačilo. Mislim predvsem na kadrovske službe in računovodske službe; treba bo pač zavihati rokave in pljuniti v roke. Pred pol ure sem se pogovarjal z generalnim sekretarjem Državnega zbora, ki vodi več ljudi kot direktor Cankarjevega doma, ki "jamra", da ne bo mogel izpeljati novega sistema, pa je rekel, to bomo izpeljali. Izpeljali bomo, zavihali bomo rokave, potrudili se bomo in bomo to izpeljali. Tisti, ki pa mogoče nima te volje ali pa tega ne želi, bo pač prevzel odgovornost. Zaposleni imajo pravico septembra dobiti nove plače.
Hvala lepa. Kolega Rudolf Petan, dopolnilno vprašanje, izvolite.
Hvala za besedo. Torej, v redu, zaposleni so upravičeni tudi do poračuna od maja naprej. Ampak v primeru, da tako, kot je bilo v medijih navedeno, da zaradi dopustov v posameznem javnem sektorju ne bodo dobili, kaj zdaj to pomeni? Ali bodo, ne vem, lahko iztožili - koga bodo tožili? Zavod ali državo? Ker to ni vseeno, ali bo to potem z obrestmi potem ali brez obresti, ker je to za zaposlene pomembno. Na to bi še želel odgovor. Hvala lepa.
Hvala lepa. Minister Virant, beseda je ponovno vaša.
Hvala [[...]] [[Mikrofon ne dela.]]
Minister Virant, poskusite s sosednjim mikrofonom.
Bo. Torej, odgovor na to vprašanje je kristalno jasen: tožijo tisti, ki ne bodo dobili tega, kar jim po kolektivnih pogodbah pripada, lahko tožijo javni zavod, in neposredno odgovornost za to nosi vodstvo javnega zavoda. Torej, definitivno, po podpisanih kolektivnih pogodbah, ki so tudi že objavljene v Uradnem listu, imajo javni uslužbenci od septembra pravico do novih plač in s tem tudi do odprave prve četrtine razlike med prevedeno plačo in ciljno plačo, to se pravi, četrtine odprave plačnih nesorazmerij; govorim o tistih, seveda, ki imajo v novem sistemu višjo plačo, in v kulturi to velja praktično za vse. Ko sem ravno pri besedi, bi mogoče poudaril samo še to, da smo posebej skrbno pazili na to, da je novi plačni sistem finančno vzdržen. Vir za financiranje odprave plačnih nesorazmerij je predvsem odrekanje javnega sektorja neki normalni rasti plač od leta 2002 naprej. V zadnjih letih smo se vsi skupaj v javnem sektorju odpovedovali celo normalnemu usklajevanju plač z inflacijo in poskrbeli smo tudi za to, da je uvedba novega sistema makroekonomsko vzdržna, se pravi, da ne bo povzročila dodatnega pritiska na inflacijo. To smo dosegli predvsem z razumnim dogovorom s sindikati, da se povišice izplačajo v štirih obrokih in ne vse naenkrat, ker bi generalni 13% dvig plač v letošnjem letu lahko ogrozil makroekonomska ravnovesja. Tako so pa te povišice predvidene za 1. september, s poračunom od 1. maja letos, potem 1. marec naslednje leto, 1. september naslednje leto in 1. marec 2010. Z varovalko, da se lahko tudi to zadnje izplačilo, ta zadnja povišica zamakne na konec leta 2010, če bi sicer prišlo do ogroženja makroekonomskih ravnovesij. Torej, razumem kompromis, razumem zaključek. Zgodba v kateri ni absolutnega zmagovalca. Noben sindikat ni tako zadovoljen, da bi skakal do stropa kar seveda pomeni, da smo zmagovalci, da je rezultat uravnotežen in da smo zmagovalci na koncu vsi.
Hvala lepa. Mi nadaljujemo na podlagi seznama prijavljenih. Kolega Samo Bevk bo postavil poslansko vprašanje oziroma naj bi zastavil poslansko vprašanje ministrici za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo in pa ministru za kulturo. Ministrica je odsotna, minister za kulturo pa je tu. Izvolite.
Hvala lepa za besedo gospod podpredsednik. Spoštovani zbor. Ministrico, gospo Mojco Kucler Dolinar in ministra dr. Vaska Simonitija sprašujem: Kaj bodo storili za rešitev zelo negotove usode Botaničnega vrta v Ljubljani, ki je tik pred tem, da zapre vrata za obiskovalce in preneha z delovanjem. Negotovo je financiranje naše najstarejše visokošolske ustanove, ki bo leta 2010 praznovala dvestoletnico delovanja. Neurejena so ustanoviteljska razmerja, saj je mestna občina Ljubljana ustavila sofinanciranje prav zaradi tega razloga. Iz zgodovine lahko povem, da so se z ustanovitvijo botaničnih vrtov ukvarjali tako kralji kot cesarji, tako senati, kot parlamenti. Tudi ljubljanski je bil ustanovljen z dekretom tedanje oblasti Ilirskih provinc. Danes pa se to odpravi tako nalahko, kot da je to samo stvar univerze. Vrt na dosedanji lokaciji je potrebno razglasiti za kulturni in naravni spomenik oziroma znamenitost. To je pristojnost Ministrstva za kulturo, zato upam, da je postopek s tem v zvezi že stekel. Odgovor ministrice Kucler Dolinarjeve za STA, da med letom ne more nadomestiti izpada financiranja dejavnosti Botaničnega vrta ne vzdrži, saj lahko Vlad zaradi nepredvidene situacije zagotovi interventna sredstva. Tako sta letos v vrtu zaposlena samo še dva vrtnarja namesto štirih, potrebovali pa bi jih dvanajst. Od leta 2005 sem postavil že tri vprašanja in opozarjal na vse te probleme, ki so z vso silovitostjo izbruhnili na dan letos, pa so bili ignorirani in ni bilo storjeno skoraj nič, stanje pa se je samo še poslabšalo. Predhodnik dr. Zupan nam je takrat zagotovil, da se bodo stvari uredile. Na moje tretje vprašanje pred enim mesecem pa sem dobil suhoparen uradniški odgovor ministrice in obljubo o 20 tisoč evrih, ki bodo tik pred 200-letnico vrta rešili njegovo usodo. Ali se vam ne zdi, da s tem tudi ministrstvo izgublja svoj ugled, ko se igra z usodo najstarejše univerzitetne ustanove v Sloveniji? Poleg tega se nič ne zgodi tudi z novo lokacijo vrta. Zato prosim za kratkoročno rešitev problema oziroma odgovor na to vprašanje, ki kaže predvsem na finančno nevzdržno stanje ustanove, in glede razvojnih perspektiv botaničnega vrta. Ali obstaja minimalna želja, da se ta razmerja tudi z mestno občino Ljubljana, ki je doslej sofinancirala delovanje vrta, uredijo ali ne? 200 let je ustanova kljubovala vsem pretresom, marsikaj se je v tem času zgodilo, nikdar ni prenehala ta institucija obstajati sedaj pa izgleda, da se Vlada Republike Slovenije, Mestna občina Ljubljana in univerza dobesedno odpovedujejo Botaničnemu vrtu in jim ni mar za njegovo usodo. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Minister Simoniti, izvolite, beseda je vaša.
Hvala lepa. Torej, jaz bom lahko odgovoril samo deloma, verjetno bo lahko več posredovala kolegica Kucler Dolinarjeva. Ministrstvo za kulturo pripravlja predlog za razglasitev spomenika državnega pomena in ko bo botanični vrt pridobil status, se bo upravljavec lahko prijavil na javne razpise in s tem pridobil ali pridobival tudi sredstva za izvedbo varstva, ne pa samo iz tega naslova. Za financiranje je, kot vemo, odgovoren ustanovitelj, to je Univerza v Ljubljani. Za to dobiva sredstva. Univerza sama, kot vem, razporeja ta sredstva po lastni presoji. Glede vloge Mestne občine Ljubljana kot delnega lastnika zemljišč, sam ne morem dajati v zvezi s tem pojasnila. Glede preselitve, menjanje lokacije Botaničnega vrta, pa je to tudi v pristojnosti univerze in mestne občine Ljubljana. Več kot to, ne morem povedati, torej samo to kot sem že rekel, Ministrstvo za kulturo pripravlja akt za razglasitev Botaničnega vrta za spomenik državnega pomena. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod minister. Kolega Samo Bevk pa ima dopolnilno vprašanje. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! Ministrstvo za kulturo res nima velikih pristojnosti na tem področju, vendar mislim, da bi bilo vseeno dobro, tako kot mi je minister v bistvu potrdil, da bodo pripravili odlok, s katerim bodo na vladni ravni zaščitili to historično območje Botaničnega vrta, ki velja za najstarejšo univerzitetno ustanovo pri nas na Slovenskem, in bo čez dve leti praznovala častitljiv 200-letni jubilej, tudi zaradi tega, da bi se morda ne pojavile kakšne skomine po tem zemljišču, kajti marsikaj se danes tako zelo na hitro pozida in se ne premisli dobro, kako s takimi pomembnimi ustanovami in naravnimi znamenitostmi gospodariti v bodoče. Ne glede na to, da naj bi se Botanični vrt v nekem smislu razširil na novo lokacijo, v bistvu ne gre za ukinitev stare historične lokacije. Zato mislim, da je to staro historično lokacijo treba tudi z ustreznim odlokom zaščititi in razglasiti za kulturni spomenik oziroma naravno znamenitost. Ker pa je rdeča nit mojih vprašanj že od leta 2005 dalje predvsem dialog z vsakokratnim ministrom oziroma ministrico za visoko šolstvo, pa pričakujem, da mi bo ministrica na naslednji seji tudi ustno odgovorila, in po potrebi bom postavil še kakšno podvprašanje. Je pa res skrajni čas, da se situacija uredi in da se v dialogu med pristojnim ministrstvom, mestno občino Ljubljana in univerzo oziroma fakulteto dokončno reši vprašanje Botaničnega vrta v Ljubljani. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Če sem vas pravilno razumel, si želite, da vam na naslednji seji odgovori ministrica v okviru preostalega časa, ki vam je še ostal. Hvala lepa. Kolega mag. Milan M. Cvikl pa bo zastavil poslansko vprašanje ministru za notranje zadeve. Izvolite.
Kolegice in kolegi, gospod predsedujoči, državljanke in državljani! Moje vprašanje gospodu ministru Dragutinu Mateju je naslednje: Kako ocenjujete sodelovanje slovenske policije s preiskovalnimi in drugimi organi pregona tako v Sloveniji kot v tujini v zvezi z indikacijami o nepravilnostih in sumih korupcije pri nakupu oklepnikov 8 x 8? Moram reči, da v petek, ko sem pripravljal to vprašanje, nisem vedel, da bo danes v Sloveniji tako visok obisk. Moram reči, da tudi nisem vedel, da bodo nekateri skušali s pozornostjo na druge stvari pomen tega obiska zmanjšati. Ampak gospod minister, gre za zelo resne zadeve. Mene že nekaj mesecev preganjajo z raznoraznimi zadevami, da ne moremo v miru opraviti svojega dela. Kakšno leto je dokumentacija v Državnem zboru. Dokumentacija, ki nedvomno dokazuje, da obstaja pomembna diskrepanca med tistim, kar se je izbralo, da se naj bi kupilo, in med tistim, kar se je dejansko kupilo. Sicer bo gospod Erjavec še velikokrat povedal, da se še ni nič plačalo. Vendar pogodbe so podpisane. Po teh pogodbah bo posrednik, bo prodajalec dobil vsaj za 50 milijonov evrov več, kot je dejansko bilo v njegovi ponudbi. Pustimo zdaj detajle o tem, ali sploh kupujemo ustrezno orožje. Ampak gre za vprašanje cen, gre za vprašanje dobavnih rokov, gre za vprašanje garancij, gre za vprašanje certifikatov, gre za vprašanje posrednikov. Gre za tisto, kar so seveda nekateri tudi danes zapisali oziroma v sobotnem Delu, gre za izvajanje tako imenovanih konzultantskih storitev, ki niso nujno opredmetene v konkretnih pisnih izdelkih. Ob tem vas seveda podredno takoj vprašam: Kaj je s to famozno zgodbo kablov in svetovanja za kable na Pediatrični kliniki, ker smo že pred letom predali policiji vso dokumentacijo? Kaj je s to korupcijsko preiskavo, ki jo izvaja finska policija, razumem danes, tudi v sodelovanju s slovensko policijo in slovenskim tožilstvom? To sprašujem zato, ker pred dvema mesecema je nekdo v Državnem zboru grozil Državnemu zboru, državi Slovenije, da nas bodo tožili, ker smo opozorili na stvari. Ta isti, ki je grozil, je danes v zaporu na Finskem. Finskim novinarjem sem rekel, če verjame v to, da je Finska še zmeraj nizko koruptivna država in sem rekel: "Ja, ravno to, kar delate, to dokazuje." Minister Dragutin Mate, ste minister za notranje zadeve, kako vi ocenjujete to sodelovanje in ali je policija storila vse kar je v njeni pristojnosti? Prosim za odgovor.
Hvala lepa za vaše zastavljeno vprašanje. Minister vas pa prosim za odgovor.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Hvala za vprašanje. Na veliko navedb, ki ste jih navedli, na žalost jaz nisem pristojen, da na njih odgovarjam in razlagam, zakaj je kdo sklepal kakšne pogodbe in kako. Če je kaj narobe s temi pogodbami, bodo preiskave pokazale. Tudi, če kdo na vas izvaja pritiske. Jaz gotovo nisem odgovoren za to. Če so ti pritiski takšni, da so nezakoniti, potem seveda veste, kako je z njimi treba ravnati in kako se je treba obrniti na organe, ki so pristojni, da potem preprečijo takšna dejanja. Kar se pa tiče sodelovanja med različnimi inštitucijami tako znotraj države kot zunaj države, je pa treba zelo jasno povedati nekatere stvari. Sam osebno, jaz sem to že enkrat danes povedal, pa bom še enkrat. Sam osebno sem bil tudi v telefonskem kontaktu s finsko ministrico za notranje zadeve, ko sem iz medijev seveda slišal za procese oziroma za sume storitve kaznivih dejanj korupcije, za katere so bili osumljeni nekateri uslužbenci podjetja Patria, in ji ponudil sodelovanje slovenske policije v vsem obsegu, z vsemi sredstvi in vsem znanjem, ki ga imamo. In dejala je približno tako, da ko bo potreba in ko bodo potrebovali takšno sodelovanje, se bodo obrnili tudi na naše organe. Prihaja do stikov med tožilstvi obeh držav, prihaja do operativnih stikov policij in prav gotovo niso poslanci in tudi ne vsi ostali pozvani in upravičeni po zakonu do tega, da vedo, kdaj bo prihajalo do operativnih sestankov policistov na kateremkoli nivoju. Tudi sam sem obveščen in tudi zakon mi to ne omogoča, da bi bil obveščen o operativnih zadevah, ki jih policija izvaja. Zato vam seveda podrobnosti o tem, kaj operativno Slovenska policija na tej zadevi dela in kakšni so operativni stiki s finsko policijo in kaj se dogovarjajo, na katerih osebah ali primerih delujejo na žalost ne morem odgovoriti. In vi to dobro veste, da nimam pristojnost vedeti za operativne podatke, ki se dogajajo v policiji. In zato me to sprašujete. Če boste to vprašali policijo, pa njih tudi zakon obvezuje, da dokler je zadeva operativna, živa, ne smejo z nobenim svojim postopkom, zakonsko so obvezni, nobenim svojim postopkom ogroziti katerekoli preiskave kaznivega dejanja. Glede sodelovanja med različnimi organi v Sloveniji je pa treba zelo jasno povedati. Zakon o kazenskem postopku predvideva, da morajo vsi državni organi in organizacije z javnimi pooblastili, takoj ko ugotovijo, da gre za kaznivo dejanje, takoj ko imajo dokaze, o tem obvestiti organe pregona, zavarovati te dokaze in jih predati organom pregona, če gre za uradno pregonljiva dejanja. Če te dokaze ne predajo, ne naznanijo in če je za takšno kaznivo dejanje po naši zakonodaji zagrožena kazen za več kot tri leta, so tudi sami storili kaznivo dejanje. Sedaj pa se tisti organi, ki trdijo, da imajo takšne dokaze, morajo sami sebe vprašati, če imajo toliko časa dokaze, zakaj niso obvestili policije. Še več. Ko smo eni od takšnih inštitucij v Sloveniji, ki je vehementno v medijih govorila, da imajo oni že od januarja podatke, da vedo vse, da imajo dokaze, da vse vedo, pisali, ko so to izjavili za medije, smo jim pisali uradni dopis kriminalistična policija, da naj nam dajo te dokaze, da bomo lahko začeli delati, smo dobili odgovor, ki sem ga tudi danes že enkrat citiral: "Obenem vam sporočamo, da podkupovanje s strani zaposlenih v podjetju Patria, ki ga preiskujejo finski varnostni organi in ga omenjate v vašem dopisu, komisija ni obravnavala." Ne vem, kdo se spreneveda, ali tisti organi, ki govorijo o tem v medijih, pa trdijo, da imajo dokaze, ali tisti, ki delajo v skladu s svojimi zakonskimi pooblastili. Slovenska policija sodeluje s finsko policijo, je sodelovala, operativni stiki so bili, jaz osebno sem imel z ministrico telefonski pogovor, direktor policije je imel, mislim, da stik, šef kriminalistične policije je imel s šefom kriminalistične policije. In imamo tudi čisto operativne stike. In ne gre za nobeno zmanjševanje, vsaj z moje strani ne, obiska, ki je bil tukaj. Gre za operativen stik. Ali veste, koliko operativnih stikov ima slovenska policija dnevno s policijami drugih držav? Zelo veliko. Če bi povedal natančne številke, bi bili ljudje zelo presenečeni, koliko različnih obiskov različnih policij drugih držav imamo v Sloveniji in koliko takšnih obiskov opravi slovenska policija na ozemlju drugih držav. To je normalno sodelovanje. In to sodelovanje se da [[....]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]]
Hvala lepa. Kolega Milan M. Cvikl, dopolnilno vprašanje, izvolite.
Glejte, gospod minister, z vsem dolžnim spoštovanjem. Gre za sprenevedanje. To, kar ste ravnokar prečitali od dopisa od gospoda Kosa in so vam dostavili vso dokumentacijo predvsem v zvezi s tistim, kar je opisano kot koruptivno dejanje pritiska oziroma delovanja uradnih organov v postopku izbire. To so vam dostavili. Seveda vam pa niso mogli dostaviti tega, kar ima oziroma kar naj bi imela finska policija. Jaz vas sprašujem naslednje: Ste minister slovenske vlade, vaš kolega minister Erjavec je trdil, da zgodba Patrie je zgodba, ki se je začela v Sloveniji. Iz Slovenije naj bi ovadba prišla. Včeraj smo slišali tudi izjavo finskega glavnega preiskovalca, ki je jasno povedal, da ovadba ni prišla iz Slovenije. Ampak že dva meseca imamo pritiske na komisijo, na protikorupcijsko komisijo, tako ali drugače, češ, da smo mi sprožili postopke, za katere je v našem interesu, da se odkrijejo, vendar jih finska policija, kot je bilo povedano, ni dobila in ni bila indicirana. Zanima me: Če vi niste informirali finske policije, kako lahko minister, kolega v vaši vladi, trdi kaj takega? Kako lahko šef Patrie pride v Slovenijo, pa pravi, slovenski parlament, slovenski parlamentarci, slovenski, ne vem, sistemski tehniki so to sprožili, in to, v narekovaju, "opazuje" slovenska javnost [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]] In sprašujem vas, gospod minister, naslednje. Patria je nekaj, kar se je začelo pred enim letom. Kaj se je vmes naredilo? Pred slabim letom so pa tudi bili posredovani na Policijo iz Komisije za nadzor javnih financ dokazi o tem, da je nekdo dobil četrt milijona evrov. Kaj je s to zgodbo? Zakaj vse vedno pri zgodbi, ki se ji reče Pediatrična klinika in je šlo četrt milijona evrov, ni dokazov? In kaj boste naredili [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]in kaj je vsebina dogovora, ki ga sklepa vaš šef policije s finskimi preiskovalci, da bomo prišli tej zadevi do dna? V kakšnem času pričakujete konkretne odgovore? Prosim za natančne odgovore.
Hvala lepa. Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa. Jaz bom poskušal čim bolj natančno odgovoriti na vaše poslansko vprašanje oziroma na ta dopolnilna vprašanja. Najprej, če se zaustavim pri Pediatrični kliniki. Kot veste, in dobro veste to, zato mi postavljate takšno vprašanje, kot minister nimam pravice in dostopa do operativnih podatkov Policije. Po zakonu nimam pravice. In zato me zastonj sprašujete, kaj je operativno narejeno. Jaz lahko vprašam. In če je zadeva zaključena s kazensko ovadbo ali s poročilom, imam pravico to vedeti. In tega me niste vprašali v začetnem vprašanju, zato vam ne znam na to odgovoriti. Ne znam vam na to odgovoriti, ker moram vprašati Policijo. Jaz nimam čudežnega gumba, tako kot si vi to predstavljate ali pa kot so mogoče kakšni drugi ministri v prejšnjih vladah imeli in so imeli "online" vse podatke, do katerih niso imeli pravice. Nimam, in prav je, da nimam. Takšen je zakon in takšna je ustava v tej državi. In jaz jo spoštujem tozadevno zelo natančno. Kar se pa tiče pritiskov in izjav ministra Erjavca, morate pa njega vprašati, ne mene. Imate preiskovalno komisijo, imate poslanska vprašanja, njega vprašajte. Jaz ne morem komentirati, zakaj in na osnovi česa je on to izjavil. Jaz se z njim nisem besede v zvezi s Patrio pogovarjal, niti besede. Ni nobene potrebe. Če je karkoli narobe, če bodo potrebna preiskovalna dejanja, bo policija to izvršila, naredila in zaključila, brez da bo minister za to vedel. In tako je tudi prav. Jaz se nimam kaj s kolegom ministrom o tem pogovarjati. Tudi z direktorjem Patrie se nimam kaj o tem pogovarjati. In kar je on izjavljal, morate na žalost njega vprašati, ne mene. Kar se pa tiče dogovorov, ki so danes potekali med Policijo, jaz nimam pravice do teh vsebin. Gre za operativni sestanek med dvema policijama, med operativci dveh policij. In novinarji in javnost ne bodo dobili nobenega podatka. Če bo preiskava tekla, kako bo tekla, ko bo zaključena, takrat bo javnost obveščena. Ali bo ena, dve ali nobena kazenska ovadba, ne vem. Ne znam vam odgovoriti na to, na žalost. In vi točno veste, da ne morem na to odgovoriti.
Hvala lepa. Kolega Milan M. Cvikl, vaš proceduralni predlog se glasi?
Da v skladu z 246. členom, drugim odstavkom, opravimo razpravo o tem neodgovoru. Glejte, moje vprašanje je bilo zelo jasno: Kako ocenjujete sodelovanje? In seveda eden od indikatorjev sodelovanja so zaključeni kazenski postopki. Dal sem pač konkreten primer. Veste, ker zdaj se vsi tu sprenevedajo. Sprenevedajo se tisti, ki so bili pred enim letom obveščeni, sprenevedajo se tisti, ki bi morali gledati dokumente, pa jih ne gledajo. Vi ste seveda šele potem, pravite, da ste šele takrat finsko kolegico poklicali, ko ste prebrali, da so nekoga aretirali. Veste, eno leto se že ve, da se je to počelo. Če bi Vlada pogledala samo poročilo Pograjčeve komisije in pa tisto, kar se je podpisalo, bi Vlada morala vedeti, da je nekaj hudo narobe. Vlada je pa to na komisiji za administrativne zadeve sklepala. In tam je vaš kolega minister bil zraven, celo rekel je na nekem sestanku: "Ne, ne, saj predsednik Vlade pa ni nič vedel", pod narekovaji. Ampak, gospod minister, kako ocenjujete sodelovanje slovenske policije v tem konkretnem koruptivnem primeru, ki postaja mednarodni škandal, ni vseeno za slovensko javnost to vedeti. Kot bi bilo verjetno dobro, da bi nam danes povedali, za četrt milijona evrov davčnega svetovanja za polaganje kablov je nekdo že kazensko ovaden. Kaj pa dela eno leto s temi dokumenti? Kaj dela eno leto s temi dokumenti? Da seveda ne govoriva o tem, kar je temeljni problem, gospod minister. Mi imamo tu cel kup dokumentov, ki pa se skrivajo za raznoraznimi oznakami tajnosti. Imamo strogo tajno, imamo interno, imamo poslovno skrivnost. In teh dokumentov ne moremo dati ven, ker bi nas potem takoj, v narekovaju, "aretirali" ker smo kršili, ne vem, ZGD. Vendar se za temi dokumenti skriva problem, da je bila neka zgodba popolna, čista korupcija, čista fikcija in so potem nekateri dobili za to priložnost, naredili posel, ki ga ne bi smeli nikoli imeti. Zato predlagam, da v skladu z drugim odstavkom 260. člena na naslednji seji opravimo o tem široko razpravo. Jaz upam, da bo do takrat tudi že kaj več znano iz teh zgodb. Dobro bi bilo, da bi bilo znano, ker samo nekaj tednov po tistem, ko so Finci šli s tem ven so aretirali nekaj ljudi. Pri nas pa očitno bo trajalo. Ali tako kot v primeru Pediatrične klinike celo leto, da bo kazenska ovadba dana proti nekomu, ki je dobil plačano 51 takratnih milijonov tolarjev, sedanjih četrt milijona evrov? Zato jaz nisem zadovoljen z vašim odgovorom. To je tipičen odgovor - češ, ko mi pa ni treba, pa ne smem vedeti ali ne vem. Ampak jaz mislim, da je v nacionalnem interesu treba ta problem razčistiti. Zakaj? Zato, ker je Slovenija tukaj na obrambnem poslu stoletja verjetno naredila koruptivno napako stoletja. Zato predlagam, da o tem opravimo razpravo v skladu s Poslovnikom Državnega zbora. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Nadaljujemo na podlagi seznama prijavljenih. Kolega Aurelio Juri bo zastavil poslansko vprašanju ministru za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Izvolite.
Hvala. Gospod minister. Jaz se bom pridružil hvali in zahvali kolegice Pečanove za enkratno pomoč, ki ste jo dodelili slovenskim ribičem. Ampak veste, da to ni to, o čemer vas tu sprašujem. Ekološka ribolovna cona je povzročila precejšnjo škodo zlasti podjetju Riba, ki je eno redkih oziroma edino, ki s svojima ladjama, poleg še nekaj zasebnih ribičev, lovi tradicionalno na odprtem morju, ker je Hrvaška uveljavila to cono. Ko je postala cona veljavna, zaradi strahu, da bi naleteli na zaplete, so ribiči izolske Ribe, ostali raje doma. Strah je bil, da pride do zaplembe ladje in ulova. Vlada, čeprav jih je spodbujala k nadaljevanju normalnih aktivnosti, normalnega dela, normalnega ribolova, češ, za Slovenijo in Evropsko unijo ekološko ribolovna cona Hrvaške ne velja, ampak si ni upala dajati jamstev, če bi se zgodilo najhuje, če bi prišlo do zajetja ladje, da bi jim to škodo povrnila. Dajala je nekako zagotovila, kar je slišala tudi slovenska javnost prek medijev, prek oddaj, da jim bo povrnila le tisto škodo, ki bo nastala iz naslova mirovanja ladij, torej nedela. In ribiči izolske Ribe so pričakovali, da bo za tista dva meseca in pol, kolikor je nastalo stroškov, cca 98 tisoč evrov, to Vlada tudi poplača. Nedavno je Vlada sporočila, da te škode ne bo povrnila, ker so si sami krivi, če niso šli ribarit. Ker ekološko-ribolovno cona za nas ni veljala, bi lahko normalno te dejavnosti vodili naprej. Vi se sami spomnite, takrat smo se pogovarjali tudi po telefonu, ko sem se sam vključeval v to, da bi vendarle zagotovili ribičem, da obstajajo neka jamstva države, da so zaščiteni, da stoji nekdo za njimi, da bi jih pomirili toliko, da bi jih dejansko spodbudili k nadaljevanju svojega dela. Odgovori so bili, da ni sistema, da teh jamstev nihče ne da. Ne Ministrstvo za zunanje zadeve, ne Ministrstvo za kmetijstvo, prehrano in gozdove in tako naprej, ki je pristojno tudi za ribištvo, ne drugo ministrstvo. Ampak pričakovali so, da se bo vsaj ta strošek, ki je nastal, povrnil. Jaz sprašujem gospod minister: Kako to, da je pretrgana dana beseda in da se danes izolski ribiči podjetja Riba morajo zadovoljiti s temi drobtinicami, ki so dodeljene, so pomembne za vsakega individualnega ribiča, ampak ne odgovarjajo potrebi.
Hvala lepa. Minister Jarc, izvolite.
Hvala za to vprašanje, ki se nanaša predvsem na pogoje gospodarjenja, kolikor jaz razumem v našem sosednjem morju oziroma ribiškega sektorja. Dejstvo je, da Vlado nedvomno skrbi situacija v ribiškem sektorju. V tem smislu smo, kot ste sami povedali, pred kratkim sprejeli uredbo iz paketa tako imenovanega [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]iz državne pomoči, s katero bo gospodarskim morskim ribičem za leto 2007 namenjena pomoč v višini približno 100.000 evrov zaradi slabšanja ekonomskih razmer v sektorju. To smo utemeljili z negativnim trendom letne količine ulova rib, ki je posledica različnih razlogov, vse višjih proizvodnih stroškov, neurejenosti tudi deloma infrastrukture pa tudi tega, da kljub temu, da cene rib in proizvodov rastejo, je njihova poraba v Sloveniji relativno nizka v primerjavi s članicami Evropske unije. Jutri bomo imeli tudi posebno srečanje z ministri nekaterih članic EU, večjimi članicami, ki želijo, da tudi na junijskem srečanju ribiških ministrov, ki bo naslednji teden v Luksemburgu, odpremo temo slabšanja gospodarske situacije v ribiškem sektorju. Prav tako nadaljujemo pospešeno delo na operativnem programu, da bi lahko že v letošnjem letu začeli črpati sredstva v tem primeru. Kar se tiče podjetja Riba, mi dovolite, da vam lahko zagotovim, da to podjetje, ki je eno ključnih, nikakor ni bilo v preteklosti in tudi ne bo prizadeto v zvezi s stanjem pogojev za gospodarski ribolov. Podajam nekatere podatke, ki so javni, zato jih tudi podajam. V letu 2005 je podjetje dobilo več kot 100.000 evrov za dva različna ukrepa, v letu 2006 približno 25.000 evrov. Tako da samo v letih 2005 in 2006 približno 128.000 evrov. Prav tako bo podjetje dobilo nedvomno tudi sredstva v okviru uredbe, ki sem jo omenil. Kar se tiče različnih obljub, kot ste jih omenili, jih jaz zelo težko komentiram. Sam sem bil s komisarjem Borgeom, pristojnim za ribištvo, novembra leta 2007 na Obali, kjer sva se pogovarjala pravzaprav o tem, kako bo zgledalo predsedovanje Slovenije na področju ribištva. Na novinarsko vprašanje po tem sestanku, kaj bo Slovenija naredila, če bi prišlo do ZERC-a, sem povedal, in treba je vzeti to v tistem časovnem kontekstu, bomo preučili vse gospodarske posledice, ki bi lahko iz tega izšle, da bomo v skladu z evropskim pravnim redom in slovenskim pravnim redom ter na osnovi ukrepov, ki so možni, tudi poskušali to ekonomsko situacijo popraviti. Mislim, da smo nedvomno vseskozi tudi zasledovali, kaj se dogaja v sektorju. Drugače pa mislim, da vam je stališče Vlade do ZERC-a in vseh postopkov zelo jasno. Vlada je sprejela o tem 22. 5. tudi posebno stališče. Mislim, da smo vam tudi pisno odgovorili že na vaše vprašanje, mislim, da že februarja in marca v zvezi s tem. Kar se tega tiče, Vlada ni prekršila svojih obljub, kajti Vlada je potrdila oziroma povedala zelo jasno, da zaščitna ekološko-ribolovna cona, ki jo je enostransko razglasila Republika Hrvaška, za države članice EU ni imela nikakršnih pravnih učinkov.
Hvala lepa. Kolega Aurelio Juri dopolnilno vprašanje.
Gospod minister, to smo slišali, to smo brali, to vemo kakšno je stališče slovenske vlade do ZERPA [[?]] . Problem je v tem, da ribiči, ki so že doživeli neko nezgodo v preteklosti, in sicer iz naslova ribolova v hrvaških teritorialnih vodah, in je bila zasežena ladja ter so hudo trepetali, ali jo bodo sploh dobili nazaj. No, zgodilo se je, plačali so neko globo, dobili so ladjo nazaj. Ampak veste sami, če pride do recidiva in še enkrat zajamejo ladjo, da te ladje ne vidijo več. In to so ribiči zato, da bi normalno lovili naprej, v skladu z zagotovili in stališčem Vlade, da ekološko-ribolovna cona nima za Slovenijo pravnih učinkov, bi lahko Vlada dajala ustrezna jamstva. Ustrezna jamstva tudi v tem, da bi zagotovila ribičem, če bi izgubili ladjo, ne ulov, da bi bila ladja povrnjena. Ampak teh zagotovil ni dajala Vlada. Nihče se ni našel na Vladi, da bi to jamstvo dalo podjetju Riba in na tak način jih vendarle spodbudilo k temu, da bi šli normalno lovit. Oni so ostali dva meseca in pol doma, dokler hrvaški sabor ni na nočni famozni seansi odpovedal oziroma preklical veljavnost te cone. In takrat se je situacija vrnila v prejšnje stanje oziroma v stanje dogovora, ki je bil sklenjen med Hrvaško, Slovenijo, Italijo in EU. V tem času je nastalo za 98.000 evrov škode. Lahko bi jih pokrili z ulovom, za katerega računamo, da bi lahko iztržkli cirka 108.000 evrov, ampak tega ulova ni bilo. In tu je nastala škoda. Vsa slovenska javnost je slišal večkrat bile [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]so oddaje in tako naprej, in na komercialni televiziji, na soočenjih, tudi sicer, da bo Vlada poskrbela za čas nedela. Sedaj je ta škoda ocenjena, ampak Vlada je rekla ne. In v tem je napaka, po mojem prepričanju.
Hvala lepa. Minister želite odgovoriti? Izvolite.
Hvala. V obdobju od 1. januarja do 18. marca je predvsem po navedbah Ministrstva za zunanje zadeve, ki jih imam tukaj, Vlada večkrat podala jasna - pisna in ustna zagotovila slovenskim ribičem, da lahko slovenske ribiške ladje v Jadranskem morju opravljajo ribolov na enak način, kot so ga izvajale do 1. januarja 2008. V teh sporočilih je bilo poudarjeno, da bo ribičem povrnjena škoda, ki bi nastala zaradi protipravnega oziroma nepravnega ravnanja tretje države. Do tega ni prišlo. Zdaj je v tem smislu težko govoriti kaj bi se zgodilo, če bi se zgodilo. In v tem smislu smo takrat ribiče tudi pozvali, naj nas obveščajo o morebitnih težavah, do katerih bi prišlo zaradi ravnanja hrvaške strani o odprtem morju Jadranskega morja. Kar jaz mislim, da je ključno v tem primeru, je to, da smo na našem ministrstvu, ki je pristojno za gospodarski ribolov, ne poznamo te ocene o škodi, o kateri ste govorili. Vseskozi smo pa v stikih in smo pripravljeni biti v stikih in reševati gospodarske težava slovenskega ribolova oziroma ribičev. Mislim, da je to ključno. In po moji oceni je Vlada v tem primeru ravnala pravilno, v skladu s svojo politiko in tudi v skladu, kar se tiče našega ministrstva, s tem, kar je možno po pravnem redu, ki trenutno velja v Sloveniji. Hvala.
Hvala lepa. Mi pa prehajamo na drugi krog poslanskih vprašanj. Kot 27. po zaporedni številki bo mag. Majda Potrata zastavila poslansko vprašanje ministrici za delo, družino, socialne zadeve ter ministru za finance. Oba sta odsotna. Želite navkljub temu? Izvolite.
Hvala. Odsotni ministrici in odsotnemu ministru zastavljam vprašanje in pričakujem, da mi bosta odgovorila ustno, ker smisel tega mojega vprašanja je ravno opozorilo na nekaj kar je Državni zbor sprejel, ko je sprejel zakon o resoluciji o nacionalnem programu za enake možnosti žensk in moških za obdobje od leta 2005 do leta 2013. Dve delovni telesi sta tudi obravnavali ali sta se seznanili s prvim dveletnim periodičnim načrtom o uresničevanju te resolucije. Prav to poročilo me je navedlo, k temu da zastavljam vprašanje obema ministroma oziroma ministrici in ministru. Gre za to, da Slovenijo zavezujejo pravne podlage in mednarodne obveznosti k integraciji načela enake možnosti vse politike. Tudi Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve, ki je matično ministrstvo za to področje je ugotovilo, da je v skladu z zakonom o enakih možnostih žensk in moških treba pripraviti tudi poročanje o izvajanju nacionalnega programa ter določiti okvirni obseg sredstev za izvedbo ukrepov in način njihovega zagotavljanja. Če gremo po uvodnem poglavju resolucije, potem je med tistimi mehanizmi, ki zagotavljajo uresničevanje resolucije, tudi mehanizem, ki se mu reče finančna sredstva za politiko enakosti spolov. In tukaj piše, da so ministrstva odgovorna za politiko enakosti spolov na področju njihovih pristojnosti, da se ta odgovornost najbolj izraža v politično programskih dokumentih in v proračunih ministrstev, kjer so cilji politike enakosti spolov in ustrezni izdatki zanje najbolj eksplicitno izraženi. In za kaj gre? Ko beremo poročilo, ni niti enega stvarnega podatka o tem, kolikšna sredstva so bila za uresničevanje resolucije namenjena, načrtovana, kolikšna sredstva so bila dejansko porabljena. Ravno po tem pa bi lahko ugotavljali, kakšna je bila učinkovitost vladne politike. Zato sprašujem, če ni zapisano v poročilu, naj mi ministrica in minister odgovorita: Kolikšna sredstva so bila namenjena in kolikšna porabljena za uresničitev periodičnega načrta nacionalnega programa za enake možnosti žensk in moških v letih 2006 in 2007? Koliko je bilo od tega evropskih sredstev in kako učinkoviti smo bili pri črpanju teh sredstev? To sta vprašanji, na kateri upam, da bom dobila odgovor v ustni obliki.
Hvala lepa. Odgovor boste tudi dobili. Zadnji, ki bo danes postavil vprašanje, je kolega Samo Bevk, naslovnik vprašanja pa je minister za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! Ministra za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano gospoda Iztoka Jarca sprašujem: Kako Zavod za gozdove gospodari z nepremičninami in objekti, ki jih ima posledično v upravljanju na podlagi zakona o gozdovih iz leta 1993? Koliko jih je zavod prodal, koliko nepremičnin je oddanih v najem, za koliko jih vzorno skrbi in koliko jih prepušča zobu časa in propadanju? Prav slednjih je nerazumljivo preveč in jih lahko konkretno naštejemo. Dejstvo je, da Zavod za gozdove, odkar deluje, nima zadostnih virov za tekoče in investicijsko vzdrževanje teh objektov. Tako je na območju tolminske oziroma severnoprimorske enote Zavoda za gozdove Slovenije 32 tovrstnih objektov. Od teh jih zavod 10 rabi kot poslovne objekte za izvajanje svoje dejavnosti, to so poslovne stavbe, lovske koče in podobno. 11 jih je dal v najem pravnim in fizičnim osebam, to so nekdanje logarnice, razni drugi pomožni objekti, en objekt je v postopku odprodaje, to je pomožni objekt pri lovski koči na Krekovšah v občini Idrija, trije objekti so ruševine, za pet objektov pa ni najemnika in se tudi slabo vzdržujejo in propadajo. Taka sta Petelinova bajta v Nadrtu v občini Ajdovščina in kompleks gozdarske koče s pripadajočimi objekti na Krekovšah v občini Idrija. Zavod za gozdove ima na območju celotne države 14 območnih enot, zato upravičeno domnevam, da je glede na statistiko problematičnih kar nekaj objektov oziroma po mojem mnenju kar veliko objektov. V območju krajinskega parka Zgornja Idrijca je tudi že omenjen kompleks objektov na Krekovšah. Občina Idrija je zainteresirana za odkup. Pripravila je idejni projekt za informacijsko središče, za bodoči geopark in obstoječi krajinski park Zgornja Idrijca. Vendar od Zavoda za gozdove že več kot pol leta ni nobenega odziva. Ministra za kmetijstvo, gospoda Iztoka Jarca, sprašujem: Kako se bo stanje na tem področju izboljšalo na nivoju celotne države in kako se bo v konkretnih primerih prisluhnilo tistim, ki želijo propadajočim objektom vrniti življenje? Za odgovor se vam najlepše zahvaljujem.
Hvala lepa. Minister, beseda je vaša, izvolite.
Hvala za vprašanje. Začel bom pravzaprav na koncu tega, kar ste vprašali, s številkami, zelo neposredno. V proračunu se letno za investicijske transferje za investicije na tem področju, s katerim upravlja Zavod za gozdove, namenja približno 400.000 evrov. Po mnenju zavoda razpoložljiva sredstva niso usklajena z dejanskimi potrebami, omogočajo pa realizacijo najnujnejših potreb. Se pravi, odgovor na vaše vprašanje, kako se da to situacijo popraviti, je nedvomno z verjetno optimalizacijo rabe teh sredstev in verjetno tudi z dodatnimi sredstvi v proračunu za te namene. Koliko je teh objektov in kaj se je z njimi počelo, bi povedal to, da je to premoženje zavod za gozdove dobil ne na osnovi Zakona o skladu kmetijskih zemljišč, pač pa Zakona o gozdovih in po tem sklepu Vlade v letih 1993 in naprej do leta 1997, 1998, kjer se je premoženje razdružilo z nekdanjimi gozdnogospodarskimi organizacijami. Republika Slovenija je na podlagi teh pogodb postala lastnica 288 objektov oziroma delov objektov na tristodevetinpetdesetih nepremičninah. Knjižna vrednost tega premoženja je po oceni, ki sem jo dobilo približno nekaj manj kot 10 milijonov evrov. Vlada je leta 2003 sprejela pregled stanja premoženja s predlogom za gospodarjenje na tem področju in tudi predpise v ravnanju s stvarnim premoženjem države na tem področju in tudi usmeritve glede odprodaje oziroma oddaje v najem. Glede teh zadnjih podatkov bi vam povedal, da je v letih od 2003 do 2006 zavod skladno s programom in na podlagi sklepov Vlade odprodal skupaj 31 objektov. Trenutno oddaja v najem 92 stavb oziroma delov stavb, ostalo pa se uporablja za dejavnost javne, gozdarske službe. Po zagotovilih zavoda pravijo, da skrbno ravnajo s tem premoženjem. Pravijo pa tudi, da lahko kakšen objekt, praviloma lesena konstrukcija, ki predstavlja nesorazmeren strošek oziroma da tudi odprodaja ne bi bila rešitev, pustijo kakšen tak projekt, da propade. To so informacije, ki sem jih jaz dobil z zavoda. Če strnem odgovor. Razpoložljiva srestva naj bi bila dovolj za realizacijo najnujnejših investicijskih potreb, ne pa verjetno vseh. In če je interes, tudi v lokalnih skupnostih, ki ste jih vi navedli, da bi se to z zavodom pogovorili, pa lahko obljubim, da lahko na tem področju tudi urgiram oziroma vidim, kaj se da napraviti. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Kolega Bevk ima željo po dodatnem vprašanju.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! V najavi vprašanja sem se res skliceval napačno na Zakon o skladu kmetijskih zemljišč in gozdov, vendar sem bil kasneje opozorjen in sem se v tem vprašanju danes skliceval na Zakon o gozdovih iz leta 1993. Dejstvo je, da za skoraj 359 nepremičnin, ki so v upravljanju oziroma ki so bile prenešene in jih je sedaj seveda manj, 400.000 evrov prav gotovo ni dovolj denarja za tekoče in sprotno vzdrževanje, kaj šele za bolj zahtevno investicijsko vzdrževanje. Ker poznam konkretne primere, posebej ta primer na Krekovšah v občini Idrija, ta gozdarska koča, takrat še v lasti soškega gozdnega gospodarstva, je bila zelo lepo obnovljena, vendar je v teh letih po letu 1990 začela propadati. Zato občini tukaj pri nas ni vseeno in bi radi tukaj naredili nek informacijski center za ta krajinski park oziroma geopark, ki se tudi načrtuje. Mislim, da bi bilo dobro, da Zavod za gozdove oziroma potem posledično Vlada s posebnim sklepom odobri prodajo tega objekta, kajti občina in sredstva, ki bi jih dobili iz evropskih skladov so pripravljeni investirati v ta projekt. Obenem pa bi izkoristil to priložnost, da bi se ministru gospodu Jarcu zahvalil, kajti prejšnje vprašanje s prejšnje seje, ko sem spraševal o kulturnozgodovinskih spomenikih in naravnih znamenitostih, ki jih ima v upravljanju Sklad kmetijskih zemljišč in gozdov, se ta stvar uspešno rešuje. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Minister, vam se najlepše zahvaljujem, ker ste bili do konca z nami, tudi obema poslankama in obema poslancema. Prekinili bomo sejo. Ni res, dve poslanski skupini. S tem prekinjam to točko dnevnega reda, ki jo bomo nadaljevali jutri, v torek, 17. junija, ko bo Državni zbor v okviru glasovanj odločal o predlogih sklepov, ki ste jih poslanci proceduralno predlagali. Prekinjam 40. sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 9.00 uri zjutraj. Do takrat lep pozdrav.