[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat és mindazokat, akik figyelemmel kísérik munkánkat. Az Országgyűlés őszi ülésszakának 4. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Tiba István és Varga László jegyző urak lesznek segítségemre. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Burány Sándor, a Párbeszéd képviselője. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Urak! Egyre inkább nyilvánvaló, hogy együtt kell élnünk az inflációval, olyan inflációval, amire az elmúlt években nem volt példa. Most már többedik hónapja 5 százalék körül van az áremelkedés, hogyha az elmúlt év hasonló időszakát nézzük, és az a rossz hír, hogy nemcsak az elemzők, de a Magyar Nemzeti Bank ellenzéki elfogultsággal nem vádolható vezetői is úgy látják, hogy novemberben még ennél is rosszabb helyzet jöhet. Egészen nyilvánvaló, hogy önök az inflációt elkalkulálták, egészen más inflációval tervezték a költségvetést, és ennek most súlyos következményei vannak. Súlyos következményei vannak, mert ha megnézzük az infláció belső szerkezetét, akkor azt látjuk, hogy azok a termékek drágultak elsősorban, amelyek a mindennapi megélhetés területén nagyon érzékeny termékcsaládokat foglalnak magukba. Ilyen rögtön az üzemanyagár. Sikerült megdönteni azt a csúcsot, amit éppen az önök kormánya idején állított fel a benzin ára nem is olyan nagyon régen. Gyakorlatilag és nem csak gyakorlatilag, történelmileg ilyen magas a benzinár Magyarországon még nem volt, és sajnos a gázolaj is igyekszik ehhez felzárkózni; de nemcsak a gázolaj, hanem az étolaj is, ami már azokat a háztartásokat is érinti, ahol egyébként nincs autó, vagy ha van is, nagyon keveset tudnak járni vele éppen a magas üzemanyagárak miatt. És ha ehhez hozzávesszük általában az élelmiszerek áremelkedését, ezen belül hozzávesszük a kenyér árának az emelkedését, ami az elmúlt három évben gyakorlatilag több mint 30 százalékkal növelte az árát, akkor azt látjuk, hogy egyre nehezebben élnek azok, akik alacsony jövedelemmel vagy alacsony nyugdíjjal rendelkeznek. Nagyon sok dolgozó van, nagyon sok munkavállaló van, akik bár rendelkeznek jövedelemmel, azt kénytelenek szinte az utolsó fillérig felélni, és nem luxuscikkekre, nem Dubajba járnak belőle, nem jachtokra szállnak, nem repülőgépekre szállnak belőle, hanem kénytelen-kelletlen elköltik szinte az utolsó fillérig megélhetésre, ruhára, rezsire. Rajtuk mindenképpen segíteni kellene, azokon, akik minimálbért keresnek, vagy a minimálbér környékén van a jövedelmük, mert ne felejtsük el, hogy bármennyire is szépek a statisztikai számok az átlagkereseteket tekintve, az emberek, a munkavállalók 80 százaléka az átlagkereset alatt kapja a jövedelmét, méghozzá jelentős mértékben. Kézenfekvő lenne, hogy akkor segítsünk a minimálbéreseken. Ezt már a kormány is felismerte, de rossz irányba indult el. Gyakorlatilag úgy akar jótékonykodni, hogy ennek a cechét mással fizetteti meg, egészen pontosan a vállalkozásokkal, arányaiban pedig döntően a kisvállalkozásokkal. Hiszen amikor egyszerűen csak a bruttó minimálbért meg akarja emelni a kormány, akkor nem csinál mást, mint azt, hogy a munkaadókkal ennek a „jótékonyságnak” az árát, a költségét megfizetteti, miközben ennek a legnagyobb nyertese egyébként maga az állam, hiszen a többlet-adóbevételek révén jelentős könnyítéseket kap a központi költségvetés, miközben éppen a központi költségvetés nem akar hozzájárulni ehhez a minimálbér-emeléshez abban a formában, ahogy azt mi évek óta javasoljuk. Tegyük újra adómentessé a minimálbért, ez lenne a fair ez lenne a fair. A másik nagy vesztese ennek az inflációnak a nyugdíjasok széles rétege, hiszen ebben az évben az a csúfság is megesik majd a kormánnyal, hogy még a kompenzációt is kompenzálnia kell, annyira nem tudták kiszámolni előre, hogy mi a várható infláció. Itt egészen nyilvánvaló, hogy az a nyugdíjemelési módszertan, amit önök 2010-ben bevezettek, megbukott. Az úgynevezett inflációkövető nyugdíj azt jelenti a nyugdíjasoknak, hogy egyre jobban leszakadnak, egyre nehezebben élnek. Vissza kell térni, úgy, ahogy mi javasoljuk, ahhoz a vegyes indexáláshoz, ami a bérek emelkedését is figyelembe veszi. Mindenkori éves nyugdíjemelésben kell a nyugdíjasokról gondoskodni. Azt örömmel tapasztaljuk, hogy közel 20 évvel azután, hogy mi elkezdtük bevezetni a 13. havi nyugdíjat, ez közel 20 év után önöknek is eszükbe jutott. Ezt üdvözöljük; korábban is megtehették volna. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen, Burány képviselő úr. A kormány nevében Tállai András államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Önnek bármennyire is nem tetszik, az, hogy az infláció magasabb, mint az ezt megelőző időszakban, egy nemzetközi folyamat, egy nemzetközi tendencia. Ön elfelejti azt elmondani, hogy a világ egy gazdasági válság után vagy még éppen benne is van. Magyarországra ez már nem jellemző, az is annak köszönhető, hogy az újraindítás gazdaságpolitikája sikeres volt. Ami az inflációt illeti, Magyarország az Európai Unió valóban első egyharmadában van, azonban az Európai Unió minden országára jellemző az infláció emelkedése. Átlagban körülbelül 1 százalékkal magasabb most Magyarországon az infláció, 1-1,5 százalékkal, mint az Európai Unió többi országában. Például Lengyelországban azonos a magyarországival, Belgiumban, és sorolhatnám tovább még az országokat. Tehát nem egyedi esetről van szó, és nem arról van szó, hogy a kormány valamit annyira elrontott, hogy Magyarországon kiugró és egyébként nemzetközi összehasonlításban pedig nagyon rossz ez az adat. Nem jó, ez igaz, mert az infláció közellenség, az infláció közellensége a kormánynak, az egész társadalomnak, és a Magyar Nemzeti Bank is pontosan ugyanezt vallja, amelynek egyébként törvényi kötelezettsége is van az árstabilitás megőrzése érdekében. De nagyon érdekes újra a felszólalása, hiszen azért emögött van egy kormányzati munka, egy kormányzati teljesítés. Nos, az önök kormányzása idején és ez sem szokott önnek tetszeni, amikor ezt felhozom önök nem tudták tartani azt, hogy a jövedelmek magasabbak legyenek, mint az infláció, vagyis az áremelés, nem tudták tartani. Több évben a reálkeresetek, a reálnyugdíjak romlottak az önök időszakában. És ne mondja azt, hogy akkor válság volt, mert most is válság van. Most pedig, mióta a Fidesz kormányoz, sem a nyugdíjak, sem a keresetek reálértéke nem csökkent. A keresetek 2013 óta dinamikusan növekednek. És persze fontos tényező és fontos adat az infláció mértéke, mint ahogy azt már elmondtam, és az áremelkedésé, de van attól fontosabb, mégpedig az, hogy a jövedelmünk, a keresetünk, a nyugdíjak tartjáke az értéküket vagy nem tartják. És ön mondhat bármit, 2010 óta, amióta a Fidesz kormányoz, az értéke megmarad a nyugdíjaknak és a jövedelmeknek is. [[9.10]] Ön jön a nyugdíjjal, hogy a nyugdíjasok így, meg a nyugdíjasok úgy? Tisztelt Képviselő Úr! Nem önök vették el a 13. havi nyugdíjat? Lehet azt mondani, hogy jó lenne már azt meg nem történtté tenni, pontosan azért szavazta meg ön is a kormány javaslatát, hogy állítsuk vissza a 13. havi nyugdíjat. Nem önök inflálták el rendszeresen a nyugdíjemeléseket? Tehát az, hogy most a kormány sikeresen túl van egy válságon… mert egyébként a Moody’s hogyan minősítette volna fel az országot? Miért mondana a világ egyik legnagyobb hitelminősítője kedvező, jó gondolatokat, szavakat az ország gazdaságpolitikai értelemben nyújtott teljesítményéről? Miért van az, hogy Magyarországon nem lett több munkanélküli, sőt kevesebb lesz, mint az Európai Unió átlagában a válság ideje alatt? Miért van az, hogy Magyarország újra éllovas a gazdasági növekedés tekintetében az Európai Unió viszonylatában? Miért van az, hogy Magyarországon minden híresztelés ellenére még mindig alacsonyabb az adósság, mint akkor, amikor önöktől átvettük a kormányzást? Miért van az, hogy a fogyasztás folyamatosan nő az országban, még a válság idején is? Miért van az, hogy az emberek gazdasági helyzete stabil? Miért van az, hogy igaz, olykor átmenetileg magasabb az üzemanyagár, vagy magasabbak bizonyos termékek árai, mégis azzal képes minden magyar család megbirkózni, pontosan azért, mert a jövedelmek és a nyugdíjak folyamatosan nőnek, a nyugdíjak korrigálva lesznek ahhoz, amilyen az áremelés mértéke. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Tállai András államtitkár úr. Úgyszintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Csárdi Antal képviselő úr, az LMP képviselője: „Beszéljünk a tényekről!” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Ma van az előválasztás utolsó napja, és ez azt jelenti, hogy 9. napja zajlik az előválasztás, és ha kimentünk az utcákra, akkor mindennap azt lehetett tapasztalni, hogy hosszú, tömött sorokban állnak az emberek azért, hogy részt vehessenek ezen a választáson, hogy ezzel is kifejezzék véleményüket hazánk, illetve nem is hazánk, az önök teljesítményéről. Mit is látunk? Hogy ezekben a tömött sorokban… szeretném jelezni, hogy a tegnapi nappal 570 ezer ember vett részt az előválasztáson, és ez az 570 ezer ember, akik egyébként a mai napon bizonyosan meg fogják haladni a 600 ezer fős részvételt, ők egyértelmű ítéletet mondtak a magyar kormány teljesítménye felett. Mert a tömött sorok azt üzenik, hogy elutasítják azt a gazdaságpolitikát, amit önök képviselnek. Elutasítják az egykulcsos adót, elutasítják az alapvető élelmiszerek többsége áfájának a 27 százalékos mivoltát, mert pontosan tudják és érzik a saját bőrükön, hogy ez a magas áfa, tehát a fogyasztási adók túlzott mértéke a kevésbé jómódúak számára iszonyatos teher. Pontosan tudják, hogy egy többkulcsos adó esetén ahogy mi ezt a javaslatunkban már bemutattuk több pénz maradna a zsebükben fizetésnapkor, mint most. Azt gondolom, hogy ezek a tömött sorok egyértelműen elutasítják azokat a túlárazott közbeszerzéseken keresztül megvalósított lopásokat, amit láthattunk a Budapest-Belgrád vasútvonalnál. Ezek a tömött sorok egyértelműen elutasítják Paks II.-t, az ahhoz kapcsolódó, Oroszországgal kötött szerződést. Ezek a tömött sorok egyértelműen elutasítják azokat a kiemelt kormányzati beruházásokat, amiket önök úgy alkottak meg, hogy meg lehet kerülni velük minden létező jogszabályt. Meg lehet kerülni, átláthatatlan, az állampolgárok számára ellenőrizhetetlen. Így történhetett meg a Városligetnek a szétbarmolása, de így történt meg a Vár elfoglalása. Szeretném jelezni, hogy kormányváltás esetén a Karmelita kolostort vissza fogjuk adni az embereknek. [[Dr. Rétvári Bence: A karmelitáknak?]] A Karmelita kolostort vissza kell adni az embereknek, kulturális tartalommal kell megtölteni, és szent meggyőződésem, hogy erről mondtak véleményt az emberek. De azt gondolom, hogy beszélhetünk az önök társadalompolitikájáról is, ami megint csak nagyon rosszul vizsgázott. Az emberek egyértelmű véleményt mondtak arról, hogy elfogadhatatlan számukra a rendvédelmi dolgozók alacsony fizetése. Pontosan érzik a saját bőrükön, hogy mára ott tartunk, hogy nincsenek rendőrjárőrök az utcán. Azért nincsenek rendőrjárőrök az utcán, mert józanul gondolkodó ember nem vállalja azt a kockázatot, ami egyébként a járőrmunkával együtt jár azért a 160-180 ezer forintos nettó fizetésért, amit önök biztosítanak a számukra. De ugyanúgy elfogadhatatlan ezeknek a tömött sorokban álló embereknek a pedagógusok fizetése, hogy önök semmilyen módon nem becsülik meg a pedagógusainkat, és ez leginkább a fizetésükön látszik. Elfogadhatatlan számukra, hogy a Nemzeti alaptantervből kikerül az Aranybulla, csak azért, mert az önök ideológiájával ellentétes. Elfogadhatatlan ezeknek az embereknek, hogy cserben hagyták a devizahitel-károsultakat. Tudom, hogy mi lesz a válasz: stop Gyurcsány, stop Soros, stop Karácsony, stop Brüsszel [[Tállai András: Stop Csárdi!]] , már a jóisten tudja, hogy ki mindenkit akarnak megállítani, és azt is tudom, hogy az előválasztás után elő fognak rukkolni egy, az előválasztási részvételnél magasabb számmal. Csak egy különbséget szeretnék a figyelmükbe ajánlani, hogy az előválasztáson való részvétel ellenőrizhető, míg az önök aláírásait csak önök látták, vagy önök se. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Csárdi képviselő úr. A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Mi is az ön pártjának a neve? Lehet Más a Politika. Mire büszke ön most? Hogy az ön pártja a 2010 előtti erőkkel ugyanazt a politikát szeretné vinni. Ön most felszólalt, tisztelt képviselő úr, és büszkén elmondta, hogy ami a pártunk neve, azt mi megtagadjuk, és erre ön rendkívül büszke, mert lemondtak arról, hogy bármit változtassanak a politikán. Egyetlenegy dolgot tettek csak két-három választásnyi kudarc után, hogy azt mondták, beállunk Gyurcsány Ferenc mögé vagy a Gyurcsány házaspár mögé, és ugyanabban a rendszerben, ugyanúgy részévé válunk a 2010 előtti világ visszatérési kísérletének, és ennek a hatalmi rendszernek a részei lesznek. Lemondtak arról, ami a pártjuk neve. Nem is tudom, miért ezt a nevet viselik még mindig, hogy Lehet Más a Politika, hiszen a „mi is csatlakoztunk Gyurcsány Ferenchez”, talán ez jobb név lenne az önök politikájára, vagy „Előre a múltba!”, vagy „2010 előtti világot Magyarországon!” De hát sok hasonló lehet, tisztelt képviselő úr. Azzal, hogy akik részt vesznek az önök által szervezett előválasztáson, ami leginkább csak egy Gyurcsány-show, és ők nem kedvelik a kormányt, nyilván mindenki racionálisan számol. [[9.20]] Tehát hogy a baloldali szavazótábor törzsmagja nem kedveli a jobboldali kormányt, ebben azért újdonság különösebben nincs. Higgye el, hogy akik aláírják a „Stop, Gyurcsány! Stop, Karácsony!” íveket, ők sem kifejezetten kedvelik sem Gyurcsány Ferencet, sem Karácsony Gergelyt. Persze nyilván lehet, hogy egy buborékban élnek önök és csak a saját törzsbázisukkal kommunikálnak, és ott azt látják, hogy mindenki kritizálja a kormányt, de azért ebből még messzemenő következtetést ne vonjanak le. Nyilván mind a két oldal törzsszavazói kevésbé kedvelik a túloldalt. Mikről beszélt ön? Rendkívül ijesztő dolgokról, tisztelt képviselő úr. Rendkívül ijesztő dolgokat vázolt föl arról, hogy ha önök, a Gyurcsány Ferenc-féle csapat nyer, akkor mire készülnek Magyarországon. Azt mondta, hogy át fogják alakítani a személyijövedelemadó-rendszert, és többkulcsos adó lesz Magyarországon. Most is többkulcsos, mert az eltartottak száma szerint többkulcsos. Minél több gyermekről gondoskodik valaki, annál kisebb az általa fizetendő személyi jövedelemadó mértéke. De önök olyan adóban gondolkoznak, amit le is írtak az előző választásokon, amely akár 30-40 százalék közötti legfelső adókulccsal számol, a mostani 15 százalékkal vagy egy háromgyerekes, átlagkeresetű család esetén a nulla százalékkal szemben. Önök egyszer már mondták ezt 2002 környékén, és láttuk, hogy utána a családok csak rosszabbul jártak, hiszen elvették a családi kedvezményeket. Rendkívül riasztó, hogy visszatérnének a 2010 előtti világba az áfa tekintetében. Emlékezhetünk, hogy 2006-ban Gyurcsány Ferenc ötéves adócsökkentési programot hirdetett, amiből az lett, hogy a választás után 5 százalékkal megemelte az áfát. Nem szeretnénk ebbe a világba visszatérni. Közbeszerzések. Tisztelt képviselő úr, nem szeretnénk visszatérni a nokiás dobozok világába, amit önök most igyekeznek előmozdítani. Szeretnénk, hogy újra löszdombokba vájjanak alagutat? Szeretnénk, hogy nem létező hegyek közé völgyhidat építsenek? Szeretnénk, hogy olyan beruházások legyenek, mint a 4-es metró esetében, ahol még az OLAF is elmondta, hogy a pénzek egyharmadát vagy ellopták, vagy elcsalták ebből a beruházásból? Az OLAF, az önök nagy szövetségese elmondta, hogy a legnagyobb beruházás, amit önök vittek a saját időszakuk alatt, a legnagyobb korrupciót is hozta magával, tisztelt képviselő úr. A Városligetről így beszélni? Járt ön kint, tisztelt képviselő úr? Mi a nyáron kint voltunk, a feleségemmel kivittük a gyerekeket, hogy játsszanak az ottani játszótéren. El nem tudja képzelni, hogy mennyi gyerek volt ott és milyen jól érezte magát. S van végre egy kulturált mosdó, ahol akár pelenkázni lehet a gyereket, akár ki lehet menni, ha valakinek dolga van, és van kulturált lehetőség arra, hogy egyenek. S az embereknek, hogy úgy mondjam, nem civilizált formában kell ott több órát eltölteniük a gyerekükkel, hanem minden felszerelés és adottság adott ahhoz, hogy kulturáltan, színvonalasan, nívósan ott legyenek. S van egy remek játszótér. Ha Nyugat-Európába megy, ott jó pár eurót ki kell fizetnie, hogy egy ilyenre betérjen, itt meg ingyenes minden magyar ember számára, tisztelt képviselő úr. Nézzen körbe! Én ezt egyáltalán nem elbarmolásnak hívnám elnézést kérek, hogy ilyen kifejezést mondok, de önt ismétlem , hanem végre tényleg egy európai szintű parkfejlesztés zajlik Magyarországon. Amit a Várról mondott, azt hiszem, az felfoghatatlan, tisztelt képviselő úr. Végre történelmi szépségében visszaáll, mintha a kommunista időszak nem lett volna, illetve a második világháború bombázásait kijavítjuk sok-sok évtizeddel később. Ezt ön visszautasítja, tisztelt képviselő úr. Azt, hogy a rendőröket itt a parlamentben sértegeti, a leghatározottabban visszautasítom. A rendőrök igenis hivatásszerűen elvégzik a dolgukat, és ennek az elismeréseként hat hónapnyi fegyverpénzt fognak kapni. A pedagógusok esetén pedig a baloldal szerintem jobb lenne, ha csöndben maradna, mert nem volt még Magyarországon olyan kormány a rendszerváltás óta, csak az önök által most előretolt Gyurcsány Ferenc kormányzása, amikor elvettek a pedagógusoktól bért és csökkentették a pedagógusbéreket. Nem volt még olyan időszak, amikor 15 ezer pedagógust az utcára tettek volna. Isten mentsen minket attól, hogy ezek az idők visszatérjenek! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Rétvári államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Varga László képviselő úr, jegyző úr, az MSZP képviselője: „Aktuális kérdésekről” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Valóban, az utolsó napja van ma Magyarországon az ellenzéki előválasztásnak. Én ki szeretném használni ezt az alkalmat arra, hogy megköszönjem mindenkinek, aki részt vett az előválasztás szervezésében, lebonyolításában, minden választópolgárnak, aki szerte az országban úgy gondolta, hogy részt vesz az előválasztáson, és azoknak is előre, akik a mai napon fognak részt venni. Az már jól látszik, hogy ez a magyar politikatörténetben példátlan innováció magas részvételű, várhatóan meghaladja akár a 8 százalékot is a részvétel az előválasztáson. Én nagy sikernek tartom ezt a részvételi arányt. Hadd hozzam önök elé példaként, hogy az előválasztások őshazájának tartott Egyesült Államokban legutóbb az elnökválasztás kapcsán tartott demokrata előválasztáson a választóknak mintegy a 10 százaléka vett részt. Ehhez képest azt gondolom, hogy Magyarországon a választók 8 százalékos részvétele első alkalommal egy siker. Javaslom önöknek egyébként, hogy hasonló innovációval válasszák ki a jelöltjeiket. Sokkal jobbat tenne szerintem önöknek is, a támogatottságuknak és a szavazóiknak is, ha nem a budai Várban dőlne el, hogy az egyes körzetekben ki indul az önök színeiben, hanem adott esetben rábíznák ezt az ott élőkre. Nyilván senki nem vitatja, hogy az egyik és a másik oldalnak is megvan az a kemény magja, ahogy Rétvári államtitkár úr fogalmazott, akik véleményt nyilvánítanának hasonló kérdésekben akár az önök politikai oldalán is. Egy szó mint száz, ma van az utolsó nap, és arra kérek mindenkit, hogy ha még szeretnének véleményt nyilvánítani 106 körzetben és a miniszterelnök-jelölt személyében, akkor menjenek és szavazzanak a mai nap folyamán, vagy akár egészen az esti időszakig online. Magam és a pártom nevében azt tudom mondani, hogy Karácsony Gergely miniszterelnök-jelöltségét támogatjuk. Több párt is így tesz rajtunk kívül. Nem véletlen ez, hiszen őt tartjuk egy olyan integratív személyiségnek, egy olyan közös nevezőnek, aki a változást akarókat egyesíteni tudja, legyenek ők jobboldaliak, liberálisok vagy baloldali szavazók. Azt gondolom, hogy az egész országban több közös nevezőre volna szükség, és ezt ő tudja megjeleníteni. A 99 százalék érdekében kíván politizálni, ennek érdekében született meg a programja, és az őt támogató pártok is, mind az LMP, mind a Párbeszéd, mind az MSZP ennek érdekében politizál. Ezt, a 99 százalék érdekében való politikát jeleníti meg a program mind az egészségügy, mind az oktatás, mind a szociális szféra, mind az agrárium területén, és az önkormányzatok világában is. Ebben a tekintetben vissza kell adni az önkormányzatoknak azokat a forrásokat, amik mozgásteret adnak nekik, azokat a forrásokat, amiket önök az elmúlt 11 évben, illetve túlnyomórészt az elmúlt másfél-két évben elvettek a településektől. Azzal pedig, hogy a településektől elvették ezeket a forrásokat, az emberektől vették el a forrásokat. Mert az, hogy a gépjárműadót most már teljesen elvették a településektől, hiányzik az utak felújításából. Az, hogy az iparűzési adót nem kompenzálták teljesen, nagyon hiányzik például a városüzemeltetésből Miskolcon is. Nyilván, ha megfelelően rendelkezésre állnának a források, ha nem vették volna el a források egy jelentős részét, akkor szebben lennének karbantartva a parkok a városban, és jobban működnének a közszolgáltatások, és többször lenne nyírva a fű is bizonyos területeken. A legnagyobb érvágás talán, amit a városlakók Miskolcon is a legjobban éreznek az önök tevékenységéből, az a tömegközlekedéssel kapcsolatos problémák köre. Bár önök azt mondták, hogy megőrzik a tömegközlekedés állami támogatását, ezt mégis elvették a miskolciaktól. Elvettek 500 millió forintot, és ez érezhető, mert kevesebb busz és kevesebb villamos tud így járni. Adják vissza ezt a támogatást! Mi vissza fogunk adni minden forrást az önkormányzatoknak, de a tömegközlekedés állami támogatása tipikusan olyan forrás, ami nem várhat a kormányváltásig, ami be fog következni. Nyújtottam be erről egy indítványt, meghívtam Csöbör Katalint és Hubay Györgyöt is, két miskolci fideszes képviselőt, hogy írja alá ezt az indítványt. Várom az aláírásukat, egy-két napot még tudok várni a véglegesítéssel. A fejlesztéseket végre fogjuk hajtani a „Miskolc 2030” fejlesztési programmal a kormányváltás után, s magam is az általam javasolt indítványokat újra be fogom nyújtani, és ezek valósággá válhatnak. A következő ciklusban is itt az Országgyűlésben Miskolc, Borsod és Diósgyőr polgáraiért kívánok dolgozni. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, Varga képviselő úr. A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Adná magát az a lehetőség, hogy azt mondjam, itt az Országgyűlésben, legalábbis kormányoldalról miért is kellene nekünk foglalkozni a baloldali pártok kampánybeszédeivel, mert szemlátomást arról van szó, hogy az utolsó napja van az előválasztásnak nevezett valaminek, és ezért önök még egy utolsó beszédet tartanak. De azért mondott jó pár dolgot, amikre szeretnék reagálni. [[9.30]] Ami a részvételi számokat illeti, szerintem minden olyan dolog, ami erősíti a magyar demokráciát, az jó. De ha már a számoknál tartunk, akkor nem tudok szó nélkül elmenni amellett, hogy az elmúlt időszak konzultációiban bármelyikben többen vettek részt, mint ezen az előválasztáson. Amikor erre sor került, akkor önök mindig támadták a részvételi adatokat, ez a helyzet, hogyha már a számokról van szó. És akkor a népszavazásról, a kvótás népszavazásról ne is beszéljünk, és arról se beszéljünk, mert nem itt van a helye, hogy sokkal-sokkal többen írták alá a Gyurcsány Ferenc visszatérése elleni petíciót. Az azért az ön felszólalásából is jól látszik, hogy az elmúlt hónapokban önök már semmi mással nem foglalkoztak, csak a belső marakodással és az előválasztással. Semmi mással! Nem érdekelte önöket a járvány elleni küzdelem, és nem érdekelte önöket a gazdasági újraindítással kapcsolatos közös munka, ebből egyáltalán nem vették ki a részüket. Csak hogy párat mondjak a kormány döntései közül, mert a kormány mindeközben dolgozott. Meghosszabbítottuk a hitelmoratóriumot az érintett csoportok számára. Ami a nyugdíjakat illeti, itt az imént felmerült, csak a nyugdíjprémium több mint 50 ezer forintos lehet idén, azért, mert a gazdaság újraindult, és még van nyugdíj-kiegészítés, szeretnénk visszaépíteni a 13. havi nyugdíjat, ezért küzdünk míg önök az előválasztással foglalkoznak. Lesz családi adó-visszatérítés is, ez önmagában több százezer forintos adó-visszatérítést jelent közel kétmillió magyar családnak eközben önök az előválasztással foglalkoztak. Hathavi fegyverpénzt kapnak a rendvédelmi dolgozók. Csárdi képviselő úr már nem engedi meg magának azt a luxust, hogy meghallgassa a válaszokat. Felvetette a rendvédelmi dolgozók ügyét, hathavi pénzt kapnak jövő év elején. És ha arra utal, hogy nem szívesen végzik a munkájukat, mert veszélyes, akkor az azért van, mert Budapest közbiztonsága romlott az elmúlt időszakban, és ezt mindenki tudja. Hogy még egy dolgot mondjak, a 25 év alattiak jövő év januárjától adómentességet kapnak. Ez egy olyan intézkedés, amely maguknak még eszükbe sem jutott, hogy is juthatott volna az önök eszébe, amikor az előválasztással foglalkoztak. Ami Miskolc kérdését illeti, én hallom, hogy önök állandóan azt mondják, hogy az önkormányzatok semmiféle támogatást nem kapnak. Én magam többször jártam Miskolcon, és azt tudom elmondani, hogy ebben a térségben jelen kormányzás alatt 17-ről 5 százalékra csökkent a munkanélküliség. Erre nem mondhatja azt, hogy semmi. Ha megnézzük, hogy például a 2010-es kampányban mi volt a fő téma, a munkahelyteremtés. Önök akkor kiröhögtek minket, amikor azt mondtuk, hogy egymillió új munkahelyet fogunk teremteni. Miskolcon ez a törekvés azt jelenti, hogy 5 százalékra csökkent a munkanélküliség, ami még mindig öttel több, mint az ideális. Ön is nagyon jól tudja, hogy az Y-híd építésére ön tudja, hogy miről van szó nagyon komoly állami források állnak rendelkezésre. Ön is nagyon jól tudja, hogy a gyorsforgalmi meg fog épülni egészen a határig, ami még jobban térképre helyezi Miskolc gazdaságát, újabb munkahelyeket teremtve. És hogy a turisztikáról is beszéljek, az új élményfürdő megépítéséhez is sokmilliárdos támogatást adott ez a kormány, amely egyébként nem az egyetlen a sorban. Tehát amikor azt állítják önök, hogy semmiféle támogatást nem ad a kormány, akkor bármelyik baloldali település és város esetében hosszas ideig tudnánk sorolni az ezt cáfoló példákat. Ha általában nézem az önkormányzatok támogatását, idén is több támogatást kapnak, mint a tavalyi évben, a járvány hónapjai ellenére. Ami pedig Karácsony Gergely mozgalmát illeti, mindent elmond az a tény, hogy miközben 99 százalékra hivatkozik, egy villában jegyezték be ezt a mozgalmat erről ennyit. Joggal vetődik fel az a kérdés, hogy mi az a teljesítmény, ami alapján Karácsony Gergely azt gondolhatja, hogy ő alkalmas miniszterelnök-jelöltnek. Eleve nincs meg a döntésképessége, Gyurcsány Ferenc árnyékában van, és hogyha Budapestet nézzük, mint aminek a vezetése az ő feladata lenne, akkor mindenki láthatja, hogy beállt a város, családok, munkába igyekvők, családanyák órákat töltenek azzal, hogy állnak a dugóban, romlik a közbiztonság, romlik a köztisztaság is. Ezek azt bizonyítják, hogy egyetlenegy év alatt képesek lerombolni azt, amit magyarok milliói tíz év alatt felépítettek. Nem fogjuk hagyni, hogy ezt az országgal is megtegyék! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Dömötör Csaba államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Balczó Zoltán, a Jobbik képviselője: „Az államszervezet demokratikus működése” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Az államszervezet demokratikus működéséről a Médiatanács személyi összetétele kapcsán kívánok szólni. A Médiatanács elsődleges feladata, hogy biztosítsa a demokratikus nyilvánosság működését a médiában, megteremtse és fenntartsa a közönség és a médiumok érdekei közötti egyensúlyt. Ezek az érdekek a közönség oldaláról a megfelelő tájékozódás, a jogsértő tartalmakkal szembeni védelem, valamint a sokféle tartalom közötti választás lehetőségéhez kapcsolódnak. A Médiatanács, ha szükséges, ellátja hatósági feladatait is, amellyel megakadályozható a jogszabályba ütköző piaci koncentráció. Fontos feladata, hogy dönt a Magyarországon elérhető rádiós és televíziós frekvenciavagyon kiosztásáról. Egyébként támogatási programján keresztül 2011 és ’19 között 13 milliárd forintot osztott el. Ezzel a felsorolással a Médiatanácsnak a súlyát kívántam érzékeltetni. Két feladatához szeretnék azonban kiegészítést tenni. A jogsértő tartalmakkal szembeni védelem: erre nagy szükség van, hiszen példaként csak annyit hadd említsek, hogy a Jobbik 2018 óta 180 sajtó-helyreigazítási pert nyert meg bíróságon a Fidesz-közeli médiumokkal szemben, sajnálatos módon a közszolgálati televíziót is ide kell sorolni. Az ő figyelmükbe ajánlom Deák Ferenc mondását a sajtótörvény általa szükségesnek tartott egyetlen paragrafusáról: hazudni nem szabad. A másik: a jogszabályba ütköző piaci koncentráció megakadályozása. Nos, ha valami piaci koncentráció, a KESMA, a Közép-Európai Sajtó és Médiaalapítvány létrejötte, csak nyomtatott sajtótermékből 408 tartozik hozzá. Ennek a koncentrációnak a jogszerűségét a Médiatanács nem vizsgálhatta, mert a kormány az ügyletet nemzetstratégiai jelentőségűnek minősítette. A testület elnökét és négy tagját az Országgyűlés választja meg kilenc évre, a jelen lévő képviselők kétharmadának szavazatával. 2019 decemberében kizárólag kormánypárti delegáltakból állt föl kilenc évre a Médiatanács új testülete. Megjegyzem, a Médiatanács elődje, az ORTT, az Országos Rádió és Televízió Testület esetében törvény garantálta, hogy minden parlamenti frakció jelöltje részt vehetett a testület munkájában. Most a nemrégiben elhunyt Hankiss Ágnes helyére kell új tagot választani az Országgyűlésnek. Az ellenzék közösen dr. Silhavy Mátét javasolta, akinek szakmai felkészültségével, tapasztalatával szemben nem lehet kifogás, mert tizenegy éve a közszolgálati közalapítvány kuratóriumának a tagja. A kormánypártiak a jelölést nem támogatták, ebben az első fordulóban jelöltet nem állítottak. Újból össze fogják hívni, hogy már kétharmaddal a saját tagjukat meg tudják választani, vagyis az elnökből és a négy tagból álló testület változatlanul kizárólag kormánypárti jelöltekből fog állni. Ez maga az egypárti túlhatalom és a demokrácia megcsúfolása. A kormánypárt listájára a választók 49,3 százaléka szavazott, de vegyük a 67 százalékos mandátumot, ez azonban ezt a teljes kizárólagosságot nem alapozza meg. Miért adtam a felszólalásomnak „Az államszervezet demokratikus működése” címet? Mert a média, főleg a XXI. században olyan jelentőséggel bír, hogy sokan akár önálló hatalmi ágnak tekintik, és annak egypárti felügyelete veszélyezteti a demokráciát. Persze van, akinek ennek a megvédése az elsődleges feladata. Az Alaptörvény köztársasági elnökre vonatkozó része a következőt tartalmazza: Magyarország államfője a köztársasági elnök, aki kifejezi a nemzet egységét, és őrködik az államszervezet demokratikus működése felett. Természetesen az államfő a hatalmi ágak szétválasztása okán jogilag nem részese az országgyűlési folyamatnak, és ez így helyes, ugyanakkor kellő tekintéllyel rendelkezve önmagában a megszólalásának is lenne súlya és létjogosultsága, hiszen ez, az államszervezet demokratikus működésének biztosítása a feladata. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[9.40]]
Köszönöm szépen, Balczó képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Dömötör Csaba államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Röviden szeretnék reagálni. Nem most először vitatkozunk a Médiatanácsról, gyakorlatilag 2010 óta, amióta először akár az Európai Parlamentben szó volt erről. Ha jól emlékszem, ön akkor még EP-képviselőként vett részt ezekben a vitákban. [[Balczó Zoltán közbeszól.]] Most arra azért szeretném felhívni a figyelmét, hogy ez az új médiaszabályozás tett pontot egy olyan jogi szabályozásra [[Balczó Zoltán közbeszól.]] amelyben valóban pártok delegáltak tagokat az ellenőrző testületekbe. De itt nem áll meg a történet, mert a korábbi szabályozás alapján, azon túl, hogy pártok delegáltak tagokat, még civilek is delegáltak, de azok is politikusokat delegáltak. Mondok önnek egy példát. A Szimbiózis nevű egyesület Szegedről az Ujhelyi István nevű [[Idézőjelet mutatva:]] civilt delegálta az ellenőrző testületbe, a Szimbiózis környezetvédelmi egyesület. Na, az volt az álságos rendszer, az volt az álságos jogi szabályozás, az adott teret a parttalan politikai nyomásgyakorlásnak, és az új jogi szabályozás ennek vetett véget. Ha máshonnan közelíthetem meg ezt a dolgot: a magyar média sokszínű, és azt mondom önnek, hogy sosem volt ennyire sokszínű, ami azt jelenti, és ez a legfontosabb, hogy mindenki megtalálja az ízlésének, világnézetének, érdeklődésének megfelelő médiumokat. Hogyha megnézi például a portálok számát, hogy hány internetes portál van, merthogy az internetes nyilvánosság egyre nagyobb, akkor gombamód növekedik ezeknek a száma. Ez önmagában növeli a nyilvánosság erejét, sokszínűségét, mint ahogy a közösségi médiumok sokszínűsége is. Tehát egész egyszerűen, amikor ön egy régi gyakorlatra hivatkozik, akkor visszasír egy olyan időszakot, amikor kis túlzással a Napkelte című műsor jelentette a magyar közéleti nyilvánosságot. Amikor még nem ezt a stratégiát folytatták a Jobbikkal, akkor ennek a hátulütőit, hátrányait, negatív következményeit még önök is megtapasztalták nap mint nap. Most már mindenkinek megvan a nyilvánossága. Ami a Jobbik nyilvánossághoz fűződő viszonyát illeti, azért mindent elmond erről, hogy Jobbik-közeli médiumok Hitler születésnapjáról emlékeztek meg, és elképesztő valótlanságokat állítanak napról napra. [[A kormánypárti padsorok felé mutatva.]] És az itt ülők gyakran azért nem indítanak pereket, mert akkor elmenne ezzel a munkaidejük, ez a helyzet. [[Körbemutat a padsorok felé.]] Tehát mindenki egyébként itt az Országgyűlésben beszámolhatna arról, hogy milyen méltánytalanságok érik, de nem azt tartjuk a feladatunknak, hogy naphosszat ezzel foglalkozzunk [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] , és önökkel ellentétben azt sem tartom feladatomnak, hogy szerkesztőségek munkáját a kirívó eseteken túl naphosszat minősítsem. Most ami még a nyilvánossággal kapcsolatos vonatkozásokat illeti, azért nem tudok amellett szó nélkül elmenni, hogy nemcsak a Médiatanácsra igyekeznek nyomást gyakorolni a baloldalról, hanem a szerkesztőségekre is. [[A kormánypárti padsorok felé mutat.]] Azért nem a jobboldali politikusok voltak azok, akik betörtek egy tévészékházba, követelve, hogy nekik tetsző tartalmat olvassanak be. [[Saját magára mutat.]] Nem a mi politikusaink fenyegetnek azzal, hogy jobboldali újságírókat majd eltiltanak, hanem az önök egyik szövetségese, és nem egy mezei politikusról van szó, egy helyi politikusról, hanem egy pártelnökről eltiltással fenyeget! Riportereket vegzálnak a rendezvényeken. Az önök egyik miniszterelnök-jelöltje bojkottál médiumokat, és utána meg azon panaszkodnak, hogy miért nem kapnak nagyobb nyilvánosságot, ugyanazzal a lendülettel. Ugyanazzal a lendülettel! És amikor kérdéseket kap, akkor elkezdi minősítgetni az újságírót, a legdurvább szavakkal. És az a helyzet, hogy ezt mindenki megteszi: ezt megteszi az ön pártelnöke, és megteszi Karácsony Gergely is, ahelyett, hogy őszinte választ adna a kérdésekre. Tehát ha a nyilvánossághoz fűződő viszonyról beszélünk, akkor az a helyzet, hogy a jobboldali pártok és a kormánypártok soha nem lépik át azt a vonalat, amit önök napról napra átlépnek. Egyébként, ha nem a pártpolitikai vitáinkról van szó, akkor jó lenne a nyilvánosság egyéb vonatkozásairól is beszélni, hogy nagy multicégek, de talán nem is ez a megfelelő szó, a nagy digitális cégek hogyan befolyásolják a nyilvánosságot, hogyan képesek arra, hogy úgy bojkottáljanak tartalmat, akár a jobb-, akár a baloldalról, hogy semmi, de semmi esélyünk nincs arra, sem kormányból, sem baloldali ellenzékből, hogy bármit is tegyünk ellene. Hogyha nyilvánosságról van szó, akkor szerintem az ilyen monopoltörekvések ellen kellene felemelnünk a szavunkat. Biztos vagyok benne, hogy ha nem lenne választási kampány, akkor akár még ön is egyetérthetne ebben, de nincsenek nagy illúzióim, ebben az ügyben a következő hónapokban szerintem nem számíthatunk önökre. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Dömötör Csaba államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Vejkey Imre képviselő úr, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője: „Nemzetünk jövője, demográfiai megújulása és fenntarthatósága a családok megerősítésében rejlik” címmel. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Hazánk és Európa jövőjének közös tartóoszlopa a munka és a család. Ebből a fundamentumból a család az a közös nevező, melyet a legnagyobb körültekintéssel kell védenünk, ugyanis hazánk jövője éppen azon múlik, hogy miképpen őrizzük meg a családokat. Ki kell mondanunk, hogy a társadalom alapja a család; a család ezért a társadalompolitika lényegének a tartóoszlopa. Meg kell védenünk a családot és ezáltal magát az élethez fűződő jogot is. Csodálatos, hogy a múlt héten Magyarország házigazdája lehetett az ezen kérdésekkel foglalkozó negyedik demográfiai csúcstalálkozónak. Innen is gratulálok Novák Katalin miniszter asszonynak, aki főszervezője volt ennek a konferenciának. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A konferencián is egyértelművé vált, hogy szűk látókörű az a gondolkodás, mely szerint a gyermekvállalás kérdése kizárólag magánügy lenne. Gyermeket vállalni ugyanis nem csupán családi öröm és családi befektetés, hanem egyben út a jövőbe, út a nemzet gyarapodásához, út a szociális piacgazdaság fenntarthatóságához. Ezért minden kormánynak kötelezettsége az, hogy segítse elő, hogy a családok annyi gyermeket vállaljanak, amennyit szívből szeretnének, és amennyit tisztességben fel tudnak nevelni. Ez a Fidesz-KDNP kormányzásának az alapja; nekünk minden család és minden gyermek számít. Mi úgy gondoljuk, hogy az államnak segítenie kell a családalapítást és a családok boldogulását. Ezért öt pillére van a családpolitikánknak. Egyrészt, hogy a gyermekvállalás a család számára ne anyagi hátrányt jelentsen, hanem éppen ellenkezőleg, kifejezetten anyagi előnyt; másrészt, hogy a családokat saját tulajdonú lakáshoz segítsük; harmadrészt, hogy a családpolitikánkat az édesanyákra alapozzuk; negyedrészt, hogy az egész ország működését családbaráttá alakítsuk; ötödrészt pedig, hogy a jog eszközeivel is megvédjük a család intézményét és a gyermekeket. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mindezek megvalósulása érdekében olyan átfogó, arányos és igazságos adórendszert vezettünk be, amely egyre jobban támogatja a munkát és a családokat, amely szolgálja a nemzetpolitikát, továbbá hazánk gazdasági fejlődését is. Európában egyedülállóan hazánk a GDP 5 százalékát fordítja családtámogatásra. Még nem tartunk ott, tisztelt hölgyeim és uraim, ahol szeretnénk, az út felénél járunk, de azt mondhatjuk, hogy az irányt már ismerjük. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Nyugat-Európában a legnagyobb probléma, hogy tabuként kezelik a családtámogatás kérdését, és csak azzal foglalkoznak, hogy migrációval miképpen pótolják a csökkenő születésszám okozta hiányt. Nem teszik fel azonban a valódi kérdést, azt, hogy mi az oka a népességcsökkenésnek. Ma Európa az üres bölcsők kontinense. Mi ezt a problémát nem a migrációval akarjuk megoldani, hanem magyar gyermekekkel, továbbá a gyermeket nevelő családok fokozottabb és célzottabb támogatása útján. Ma biztonságos jövőt kívánunk a magyar fiataloknak és a magyar családoknak; úgy gondoljuk, hogy ők nemzetünk aranytartaléka. [[9.50]] Ne feledjék, aki elereszti családjait, fiait és fiataljait, az elveszíti jövőjét. Mi azonban Magyarország jövőjét megnyerni szeretnénk, ezért is támogatjuk a családokat az otthonteremtésben, a fiatalokat pedig a családalapításban. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Vejkey képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Zsigó Róbert államtitkár úrnak.
[[Hangosítás nélkül.]] Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Zúgni kezd a mikrofonja.]]
A kártya bent van? [[Zsigó Róbert: Igen.]] Akkor kérünk egy kis segítséget. Egy kis türelmet kérek szépen. Máris viszik a mikrofont. [[Zsigó Róbert elé kézi mikrofont helyeznek.]] Köszönjük. Tessék!
Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Szeptember 23-24e között került megrendezésre immár negyedik alkalommal a Budapesti Demográfiai Csúcs, amelyen a világ 17 országából több mint 70 előadó vett részt. A Budapesti Demográfiai Csúcs 2015 óta minden második évben az a fórum, ahol politikusok, egyházi vezetők, a tudomány, a média és a vállalati szektor képviselői megvitatják a családokat érintő legfontosabb kérdéseket. Célunk az volt, hogy megteremtsük a párbeszéd kereteit, és világosan beszéljünk a családokról, a családok szerepéről a XXI. században, hiszen a globalizáció, a népvándorlások és a világjárványok korában lenne a legnagyobb szükség arra, hogy megerősítsük elkötelezettségünket hagyományos értékeink mellett. Jól tudjuk, a családi közösség az értékátadás egyik legfontosabb színtere, így a család védelme egyszerre fakad a keresztény értékrendből, és járul hozzá a keresztény létforma védelméhez is. Azt szeretnénk elérni, hogy a családra ne egyfajta visszatartó erőként, hanem értékként tekintsen mindenki, ez határozza meg döntéseinket, és ez határozza meg a vitákban képviselt álláspontunkat is. Ez a két nap is bebizonyította, hogy fontos a családokról szóló diskurzus. Tisztelt Képviselőtársaim! Az idei esemény fő témája a fenntarthatóság és a család kapcsolata volt. A mai közbeszédben gyakran hallunk fenntartható fejlődésről, fenntartható növekedésről, vagy éppen környezeti fenntarthatóságról. Nekünk, akik a családot a közösség legfontosabb alapegységének tekintjük, mégis hiányérzetünk támad, hiszen a fenntarthatóságról szóló vitákban kevés szó esik a gyermekvállalás szerepéről. Sajnos, sokan a családalapítást a gyermekvállalás számlájára írják, a környezeti kihívások súlyosbodására, akadnak olyan környezetvédők, akik azt tanácsolják, ne vállaljunk gyermeket, és ezzel védjük meg a bolygót. Viszont, ha így tennénk, akkor a fenntarthatóságért, a bolygónkért vívott harcban oda jutnánk, hogy a végén nem lenne kinek megmenteni a jövőt. Mi tudjuk, hogy a család nem a problémát, hanem a megoldást jelenti. Tisztelt Ház! A rendezvényen többek között megállapodás született az állam- és kormányfők között, amelyben kimondták, a családok támogatása kiemelten fontos, a demográfiai problémákat a családtámogatásokkal is meg lehet oldani, valamint azt is, hogy az európai uniós forrásoknál a demográfiai típusú kihívások kezelésére is támogatást kell adni. Emellett nyolc európai uniós országgal miniszteri szintű megállapodást is kötöttünk. Rendkívül tanulságos volt, hogy mennyi jó gyakorlat létezik a világban a családok támogatására, és hogy mindig tudunk egymástól tanulni. Elmondhatjuk, hogy a családpárti erők igazi erődemonstrációja volt a konferencia, hiszen nemcsak Közép- és Kelet-Európa vezetői vettek rajta részt, hanem itt volt Mike Pence, az Egyesült Államok korábbi alelnöke is, aki elismerte a magyar családpolitika eredményeit. Tisztelt Országgyűlés! Kijelenthetjük, a családokat nem lehet felülírni, a családnak nincs alternatívája. A népességfogyás egyetlen megoldása, ha az állam segíti a családokat a gyermekvállalásban, a családalapításban. Magyarországon 2010 óta minden lehetséges eszközzel és számos intézkedéssel támogatjuk a családokat. Úgy segítjük a gyermekvállalást, hogy közben senkinek nem adunk életmódtanácsokat, mi csupán biztosítjuk a kereteket és a feltételeket ahhoz, hogy amennyiben egy pár gyermeket szeretne, annak ne legyen se pénzügyi, se egyéb akadálya. Az eddig elért eredmények bizakodásra adhatnak okot. 2010-hez képest jövőre, ahogy képviselő úr is mondta, csaknem háromszorosára emelkedik az az összeg, amelyet a családok támogatására fordítunk, ez a GDP közel 5 százalékát teszi ki, ez egyedülálló európai összehasonlításban. 2010 óta Európában nálunk nőtt a legjobban a gyermekvállalási kedvet mutató termékenységi ráta. 2010 óta nálunk nőtt legjobban a házasságkötések száma az Európai Unióban, hat évtizedes mélyponton van a válások száma. Tisztelt Országgyűlés! Ezért is fontos a jövő évi választás, hiszen ha letérünk az útról, ahogyan 2002-2010 között is egyszer már megtörtént, akkor a földig lehet rombolni mindazt, amit a polgári kormány a családtámogatások terén a magyar családokkal közösen felépített az elmúlt 10-12 esztendőben. Nem fogjuk hagyni, hogy újra elvegyék tőlünk a családok és a gyermekeink jövőjét. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Zsigó Róbert államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Selmeczi Gabriella képviselő asszony, a Fidesz képviselője: „Aktuális ügyeink” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr. Tisztelt Miniszterhelyettes Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország családbarát ország, ahogy ezt az előző napirend előtti felszólalásból is hallottuk, és törvényein keresztül kiemelten védi a gyermekeket. Idén, 2021. június 15-én fogadtuk el a pedofil bűnelkövetők elleni szigorúbb fellépésről és a gyermekek védelme érde-kében egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot. A törvényjavaslatot a magyar parlament nagy többséggel fogadta el, hiszen a kormánypártok támogatásán túl a legnagyobb frakciójú ellenzéki párt is támogatta. 157 igen szavazattal tehát nagy támogatást kapott a gyermekvédelmi tárgyú törvények szigorítása. Ám alig telt el pár nap, megindult a támadás. Brüsszel politikusai újra becstelen szerepet vállaltak fel. A törvény szövegét el nem olvasva, a lényegéről nem tájékozódva homofóbiát és kirekesztést kiabáltak. A háttérhatalom karmestere intett, a gyűlöletkampány pedig elindult. A brüsszeli politikusok mellé itthon csatlakoztak Gyurcsány emberei is, ők is elkezdtek hazudni reggel, éjjel meg este, hisz ebben már van rutinjuk, ugye. A magyar parlament nagy többséggel elfogadott törvénye gyermekvédelmi tárgyú törvény. Ebben a törvényben a gyermekek védelmével foglalkoztunk, a kiskorú gyermekek érdekeit védi. Nem szól arról, hogy felnőttként ki hogyan éli életét és milyen szexuális szokásai vannak. De nézzük, miről szól a törvény! Csak pár pontot hadd emeljek ki: szigorúbb büntetési tételek a gyermekek sérelmére elkövetett bűncselekményeknél; pedofil-nyilvántartás, mely jövő február 1-jétől lesz elérhető; a feltételes szabadlábra bocsátás kizárása bizonyos körülmények fennállása esetén; az óvodákba és iskolákba nem mehetnek be az LMBTQ propagandistái, nem reklámozhatják, népszerűsíthetik az LMBTQ eszméit. De ezek után lássuk azt is, hogy miről nem szól ez a törvény: nem szól a nagykorúak szexuális szokásairól, nem szól a homoszexuálisok magánéletéről, nem szól a jó és a rossz mint szubjektív fogalmak meghatározásáról, így ez a törvény nem tud sem homofób, sem kirekesztő lenni. Tisztelt Képviselőtársaim! Az Európai Unió Alapjogi Chartája világosan kimondja, hogy a szülők joga, hogy gyermekeik számára vallási, világnézeti vagy pedagógiai meggyőződésüknek megfelelő nevelést biztosítsanak, és ezt tiszteletben kell tartani az e jogok és szabadságok gyakorlását szabályozó nemzeti törvényekkel összhangban. Na, akkor most Brüsszel szembemegy a saját chartájában világosan megfogalmazott alapelvekkel? Merthogy ez történik. [[10.00]] Fontos, hogy a magyar kormány nem hagyja relativizálni a család fogalmát, mely küzdelemben a közelmúltban komoly megerősítést kaptunk, amikor a szentatya szeptemberi magyarországi látogatása során akként nyilvánított véleményt, hogy a család egy anyából, egy apából és gyermekekből áll, és pont. Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország Kormánya nemzeti konzultáció formájában is kikérte a magyar emberek véleményét. A konzultációt kitöltők 97 százaléka szerint helyes, hogy az óvodákba és iskolákba nem engedjük be az LMBTQ-propagandát. Tisztelt Képviselőtársaim! Gyurcsány és az ellenzéki összefogás egyik miniszterelnök-jelöltjeként induló Fekete-Győr András bejelentette, hogy ha győznek, eltörlik a júniusban elfogadott törvény számos Btk.-szigorítását és a pedofil-nyilvántartás létrehozását tartalmazó passzusokat. No, a baloldali liberális ellenzék célja így már teljesen világos [[Balczó Zoltán: Mi megszavaztuk!]] gyermekeink védelme nekik nem számít, amint tehetik, ki fogják szolgálni a liberális őrültek igényeit. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Selmeczi Gabriella képviselő asszony. Az elhangzottakra Rétvári Bence válaszol a kormány nevében.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Főleg a tegnapi napon nagyon sokan hivatkoztak a Bundestagra, a német parlamentre, de egy idézet valahogy sose jött elő. Engedjék meg, hogy egy CDU-s, de magát nyilvánosan is homoszexuálisnak mondó képviselőnek, Sven Tritschlernek a szavait idézzem. „Ellentétben sokakkal, az említett törvényt én elolvastam, és csak annyit mondhatok róla, örülök, sőt nagyon örülök, hogy Magyarországon szülőkre bízzák a gyermekek felnevelését és nem holmi hibbant genderideológusokra.” A képviselő így folytatja: „Mint homoszexuális kikérem magamnak, hogy holmi áltudósok lépjenek fel az én képviseletemben, olyanok, akik szerint 173 gender létezik.” Így folytatta tovább a homoszexuális Bundestag-képviselő: „Hálás vagyok Orbán Viktornak azért, hogy 2015-ben lezárta a balkáni útvonalat, és lelassította ezzel országunk elárasztását iszlamistákkal, mert ezzel sokkal többet tett Németország és Európa szexuális sokszínűségéért, mint az összes ingyen bátor zászlólengető.” mondta ezt saját baloldali és liberális képviselőtársainak. Tehát, tisztelt képviselőtársaim, tisztelt jelenlévők, egy valóban érintett, homoszexuális német képviselő, aki elolvasta ezt a törvényt, semmi olyat nem talált benne, mint azok, akik nem olvasták el, csak az általános, Magyarországgal szembeni hisztériakeltésben mindig magyarországi szövetségeseik indíttatására, ismételten megpróbálták Magyarországot támadni. Mert ne feledjük el: minden ilyen akció, amely az elmúlt tíz évben zajlik Magyarország ellen, onnan indul, hogy a magyarországi baloldal szándékosan valótlanságokat, álhíreket terjeszt Magyarországról külföldön, és nyilván aki angolul, hollandul meg franciául beszél, nem fogja tudni elolvasni a magyar jogszabályt, akik pedig el tudják olvasni, mert magyar parlamenti képviselők, magyar politikusok, magyar EP-képviselők, ők szándékosan torzítottan mondják el ezt külföldön, hogy ezáltal a hazájukat, az országukat járassák le. Ez elfogadhatatlan, de azt látjuk, hogy ez szakmányban zajlik, ez a törvény csak egy azok közül, amelyet szintén erre próbáltak felhasználni. Miről szól ez a törvényjavaslat? Ahogy ön is mondta, képviselő asszony, egyáltalán nem szól semmiről, ami a felnőttek világát érintené, arról szól, hogy mégiscsak a szülő neveli a gyerekét, nem idegenek. Hogy lehetne már az, hogy egy idegennek több jogot biztosítunk a gyermek szexuális nevelése kapcsán, mint a szülőknek? Hogy lehetséges az, hogy egy civil szervezet dönthet úgy, hogy a szülők elképzelése és világnézete ellen neveli a gyereket, és ehhez még a szülők beleegyezését sem kell kérni, sőt, a szülőket nem is kell tájékoztatni arról, hogy most egy civil szervezet, amelynek semmi köze a gyerekhez valójában, odamegy és felülbírálja ezt óvodában meg általános iskolában? Mindannyian tudjuk, hogy egy óvodás gyerek rendkívüli mértékben befolyásolható, és nyilvánvalóan fontos, hogy a gyerekek nevelését a szülők tartsák a kezükben. Mi történne fordítva, ha nem LMBT-szervezetek, hanem másfajta szervezetek akarnák a liberálisok gyermekeit a maguk képére formálni, mekkora felháborodás lenne, hogy ez a liberális családok joga? Hogy gondolja azt bárki, hogy ő a szülőknél jobban tudja, a gyereket miképpen kell nevelni? Nem szeretném, nem szeretnénk, ha bemennének sokszor Brüsszelből pénzelt LMBT-szervezetek az óvodákba, és lerajzoltatnák a gyerekekkel, hogy hogyan zajlik egy nemátalakító műtét, vagy azt játszatnák velük, hogy a kisfiú, aki kardosat akar játszani, húzzon szoknyát és hasonlók. Semmifajta ilyen helyzetgyakorlatot, érzékenyítő foglalkozást nem szeretnénk, mert a gyermekek nevelése igenis a szülők joga és felelőssége. Itt, ebben a törvényben tehát kizárólag kiskorúakról volt szó, nem nagykorúakról. A baloldal mást sem tesz, mint elbagatellizálja ugyanúgy ezt a veszélyt is, mint ahogy a migráció kapcsán is azt mondták, hogy ez álprobléma. Márpedig láttuk, hogy 2010-ben az óvodai nevelés programját át is írták, pontosan azért, hogy ne legyen az a szokás, hogy a kisfiúk kisfiús játékokkal játszanak, a kislányok meg kilányosokkal, a Háttér Társaság már mint Soros-szervezet európai bizottsági támogatásból is elmondta, hogy milyen oktatás kell hogy legyen. Az osztálykirándulások új célpontja LMBTQ-szervezet kell hogy legyen, a földrajzoktatásban az LMBT-emberek geográfiai elhelyezkedéséről kell tanulni, énekből, rajzból, művészettörténetből az ő világuknak a képeken való megjelenését kell bemutatni, médiaismeret és vizuális kultúrából homoszexuális témájú műsorok és filmek elemzését kell az iskolákban folytatni, a Pride-ról kell filmeket nézni, és még sorolhatnánk, hogy hogyan állnak készenlétben ezek a szervezetek akkor, ha a baloldal kinyitja nekik az iskolák és az óvodák ajtajait. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Rétvári Bence államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Most soron következik az egyes közjogi tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17147. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Soltész Miklós úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Nemzetiségi Képviselő Úr és Szószóló Asszony! Magyarország Kormányának célja a jogbiztonság és a jogszabályok közötti koherencia megteremtése. A törvényjavaslat előkészítése során az a szándék vezérelte a kormányt, hogy az egyes közjogi tárgyú jogszabályok gyakorlati, illetve technikai szempontú módosítását elvégezze, így biztosítva Magyarország állampolgárai számára a kiszámítható jogszabályokat. Gyakorlati problémákra való reagálásként, felelős eljárást tanúsítva, a polgárok érdekében eljárva a kormányzat szükségesnek vélte a törvényjavaslat szerinti jogszabályok módosítását. Tisztelt Ház! A választójog és a választói akarat érvényesülése mindig is prioritást élvezett a Fidesz-KDNP-pártszövetség vezette kormány számára. Így valljuk, hogy a demokrácia megőrzésének ezen eszközeit folyamatosan vizsgálni kell. Ebből kiindulva az állam e törvényjavaslat kidolgozása során is, a jó gazda gondosságával eljárva igyekezett az önkormányzati képviselőket érintő szabályozás tekintetében felmerülő összeférhetetlenségeket orvosolni. Tisztelt Ház! A magyar választójogi rendszerre az első szabad választások óta jellemző egy olyan fokú demokratikus szabályozottság, amely minden tekintetben biztosítja a választójog általános, egyenlő, titkos és közvetlen érvényesülését minden választópolgár számára. Mindig is alapvető társadalmi igény volt, hogy a választópolgár biztos lehessen abban, hogy szavazata érdemben hozzájárulhasson a választások eredményességéhez. Előfordulhat viszont, hogy ez a társadalmi igény nem mindig tud maradéktalanul érvényesülni, amelyhez néha annyi is elég, hogy az eljárási rendszer nem reagál naprakészen a gyakorlatban felmerült problémákra. A javaslat minden egyes rendelkezése a korábbi választási időszakokban felmerült kérdések megválaszolására törekszik, az aktuális társadalmi igények megjelenítése mellett. A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvény jelenleg hatályos módosítandó rendelkezései a megbízólevelet korábban át nem vevő, azaz képviselői megbízatását meg sem kezdő jelölt mandátumszerzését olyan feltételekhez köti, mely indokolatlan különbségtételt jelent a kompenzációs listán elfoglalt helye alapján mandátumhoz korábban nem jutott képviselőjelöltekhez képest. [[10.10]] A fentiekre tekintettel pedig a jelölő szervezet is felesleges keretek közé szorul, ha ebben az esetben van a listán még ki nem esett jelölt is. A módosítás eredményeképpen a megbízólevelét át nem vevő képviselőjelölt megszerezheti mandátumát anélkül, hogy a lista utolsó helyére kerülne; ezáltal az ő esetében is érvényesülhet a jelölő szervezet szabad, a korábbi kompenzációs lista sorrendjéhez nem kötött bejelentési lehetősége, összhangban a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásáról szóló törvényben foglaltakkal. Indokolttá vált továbbá az ebben a törvényben szereplő egyik összeférhetetlenségi szabály pontosítása is. Jelenleg a törvény más települési önkormányzat vonatkozásában tiltja, hogy a képviselő párhuzamosan több önkormányzati képviselői mandátumot is betöltsön. Ugyanakkor ezen szabály alól a fővárosi kerületek és a Fővárosi Önkormányzat speciális helyzetük okán kivételt képezhetnek. A jelenlegi módosítás a hatályos eljárási szabályokból következik, vagyis abból, hogy amennyiben a képviselőjelölt Budapesten kerületi kompenzációs listáról és fővárosi kompenzációs listáról egyaránt mandátumot szerez, e két tisztség között három napon belül választani köteles. A jogbiztonság követelményeinek eleget téve viszont indokolt annak külön kimondása is, hogy a fenti összeférhetetlenség független attól, hogy a mandátumszerzésre e két tisztséget illetően a választást követően egyszerre, avagy időben egymást követően például egy időközben megüresedett képviselői hely esetén kerül sor. Mindezekből következik, hogy a törvényjavaslat célja elsődlegesen az, hogy a jogbiztonság és a diszkriminációmentesség követelményének eleget téve érvényesülhessen a választópolgároknak az önkormányzati választásokon kifejezett választási akarata. Tisztelt Képviselőtársaim! A mindennapi feladatellátás során megszerzett tapasztalatok hívták életre az Országgyűlésről szóló törvény módosítására irányuló rendelkezéseket is. A közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény országgyűlési köztisztviselőkre is alkalmazandó jogszabályhelye alapján ugyanis kormányzati szolgálati jogviszony határozott időre ha a törvény eltérően nem rendelkezik csak tartósan távol lévő kormánytisztviselő helyettesítése céljából vagy esetenként szükségessé váló feladat elvégzésére, illetve tartós külszolgálat ellátására létesíthető. A módosítandó törvény azonban nem teszi lehetővé e főszabálytól való eltérést a Nemzetbiztonsági bizottság titkársága tekintetében, ahol pedig tekintettel arra, hogy annak elnöke mindenkor csak ellenzéki képviselő lehet, a titkárság munkatársait az adott ciklus végéig határozott időre célszerű kinevezni. Mindezekre figyelemmel szükséges biztosítani a Nemzetbiztonsági bizottság titkárságán foglalkoztatott országgyűlési köztisztviselők jogviszonyának szabályszerűségét, és bővíteni a főszabálytól való eltérésre indokot adó esetek körét. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat további részében megjelenő javaslatok a Színház- és Filmművészeti Egyetem munkájának támogatását hivatottak szolgálni, amelynek érdekében három ingatlan és a kapcsolódó közfeladatok átadásáról is rendelkezik. A jelenleg a Petőfi Irodalmi Múzeum tagintézményeként működő Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet, röviden: OSZMI, egyik elsődleges feladata a színházelméleti tevékenység újraélesztésének támogatása, valamint színházközpontú gondolkodás mentén a kor kihívásainak megfelelő új szolgáltatások bevezetése. A hazai közgyűjtemények szakmai és gazdasági működésének stabilizálása kiemelt jelentőségű feladat, amelynek feltételeit valamennyi muzeális intézmény esetében folyamatosan vizsgálni szükséges. Ennek eredményeként az OSZMI esetében a kormányzat megállapította, hogy szakmai tevékenységének ellátása legoptimálisabb módon a Színház- és Filmművészetért Alapítvány égisze alatt biztosítható. Ebből adódóan indokolt a használatában lévő ingatlanoknak és ingóságoknak, az OSZMI által foglalkoztatott személyi állománynak, valamint az általa ellátott közfeladatnak a Színház- és Filmművészetért Alapítvány részére történő átadása, amely a múzeum és az alapítvány érdekeit egyaránt szolgálja. Az alapítványi működés elősegíti, hogy a korábbi referensi rendszer felélesztésével, az intézeti funkciók megerősítésével az OSZMI jelentős szerepet töltsön be a magyar színházi szakképzés és ágazati dialógus előmozdításában, így a színháztörténeti vonatkozású oktatási és tudományos életben megkerülhetetlen szereplővé váljon. Tisztelt Országgyűlés! A jelen törvényjavaslattal, technikai és nyelvtani pontosítások mellett, az ismertetett jogszabályok esetén a kormány a gyakorlatban felmerült szabályozási igényeket is igyekezett lefordítani a kodifikáció nyelvére. Kérem az Országgyűlést, hogy az elhangzott szempontokra tekintettel a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjék. Köszönöm, elnök úr, a lehetőséget és megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Soltész Miklós államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Becsó Károly képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Amint azt az államtitkár úr expozéjában is hallhattuk, az előttünk fekvő törvényjavaslat egyrészt egyes közjogi tárgyú törvények kodifikációs jellegű pontosítását tartalmazza, másrészt pedig az önkormányzati képviselői megbízatással kapcsolatos szabályokat egyértelműsíti annak érdekében, hogy hatékonyabban érvényesülhessen a választópolgároknak az önkormányzati választásokon kifejezett választási akarata. Ennek érdekében a javaslat módosítaná a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásáról szóló törvényt, valamint a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvényt a következőképpen. Tisztelt Képviselőtársaim! Az önkormányzati törvény hatályos szabályai szerint az önkormányzati képviselő, valamint a képviselő-testület bizottságának nem képviselő tagja nem folytathat olyan tevékenységet, amely a feladatainak ellátásához szükséges közbizalmat megingattathatja, továbbá nem lehet más települési önkormányzatnál képviselő sem. Ezen összeférhetetlenségi szabály tehát csak más települési önkormányzat vonatkozásában tiltja, hogy a képviselő párhuzamosan több önkormányzati képviselői mandátumot is betöltsön. A kerületi önkormányzati és fővárosi önkormányzati mandátum közti viszony azonban nincs szabályozva. A Fővárosi Önkormányzat sajátos jogállására figyelemmel szükséges önállóan rendelkezni a fővárosi kerületben és a fővárosban megválasztott önkormányzati képviselőre vonatkozó összeférhetetlenségi szabályokról. Ennek orvoslására a javaslat rendelkezik arról, hogy ha Budapesten egy jelölt fővárosi kerületi kompenzációs listáról és fővárosi kompenzációs listáról is mandátumot szerez, nyilatkoznia kell, hogy melyiket fogadja el. A módosítás eredményeként tehát összeférhetetlenségi szabályként kimondásra kerülne, hogy egy személy nem lehet egy időben fővárosi kerületi önkormányzati képviselő, valamint fővárosi önkormányzati képviselő, ha mindkét mandátumát kompenzációs listáról szerezte. Tisztelt Képviselőtársaim! Jelen törvényjavaslat lehetőséget teremtene továbbá arra, hogy az Országgyűlés Nemzetbiztonsági bizottsága számára megnyíljon a lehetőség, hogy a bizottság elnöke munkájának segítésére határozott idejű közszolgálati jogviszonyt létesítsen. Az Országgyűlésről szóló törvény módosításával kibővítésre kerül a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény határozott idejű közszolgálati jogviszony létesítésére vonatkozó szabályaitól történő eltérést lehetővé tevő esetkör, kiterjesztve azt a nemzetbiztonsággal foglalkozó állandó bizottság elnökére is. A módosítás alapján e bizottság elnöke munkájának segítésére is létesíthető határozott idejű közszolgálati jogviszony, a bizottság elnöke megbízatásának időtartamára figyelemmel ismételt határozott idejű kinevezés keretében is. Tisztelt Ház! A tervezet javaslatot tartalmaz arra, hogy az Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet a jövőben a Színház- és Filmművészetért Alapítvány keretein belül működjön tovább. [[10.20]] Ennek érdekében szükséges az Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézetnek otthont adó ingatlanok alapítvány részére történő átadása a közfeladatok hatékony ellátása érdekében. Az ingatlanok továbbra is az intézet elhelyezését szolgálnák majd. Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy azt államtitkár úr is említette, az 1952-ben alapított Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet 2017 óta a Petőfi Irodalmi Múzeum tagintézményeként működik. Számos európai egyetem rendelkezik a saját történelmét felmutató kisebb-nagyobb múzeummal, az Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet átadása jelentős fejlődést eredményezhet abban, hogy az intézmény a színészet és a színjátszás múzeuma mellett az élő és működő, egyúttal folyamatosan újjászülető színházi élet fontos szervező helyszíne legyen. Az Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet használatában álló ingatlanoknak az alapítvány részére történő átadása jelentős mértékben hozzájárulhat az Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet színháztörténeti vonatkozású oktatási és tudományos tevékenységben történő hangsúlyos szerepvállalásához is. A jelen javaslattal átadandó ingatlanok továbbra is az Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet elhelyezését szolgálnák, és az alapítvány Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet működtetésére irányuló közfeladata ellátását biztosítaná azoknak az alapítvány tulajdonába történő átadása. Tisztelt Országgyűlés! Tekintettel arra, hogy az előttünk fekvő javaslat több előremutató módosítást is tartalmaz, melyek célja egyrészt, hogy a jogbiztonság követelményének is eleget téve hatékonyabban érvényesülhessen a választópolgárok akarata, másrészt pedig, hogy az Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet vonatkozásában megvalósuljon egy magasabb szakmai színvonalú, színházközpontú vezetés, a Fidesz képviselőcsoportja támogatni fogja a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Becsó Károly képviselő úr. Megadom a szót Balczó Zoltán képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Elnök úr, köszönöm a szót. Én eltekintenék attól, hogy harmadik felszólalásként elhangozzék újólag ezeknek a paragrafusoknak és tartalmának a felolvasása, engedjék meg, hogy röviden szóljak arról, milyen műfaj ez az úgynevezett salátatörvény, mert sokszor tévesen szoktuk ezt a kategóriát használni. Abban az esetben, ha egy törvényjavaslat nagyon sok különböző törvényt módosít, attól még nem salátatörvény a maga tartalmát tekintve akkor, ha ezek a módosítások egy szabályozási célt szolgálnak, és ehhez több törvényt kell módosítani. Ez azonban valóban egy salátatörvény, hasonló ahhoz, hadd mondjak egy példát, amikor egy végszavazáson egy képviselőnek egy gombnyomása van arra, hogy döntsön, hogy a váltakozó áramú halászat engedélyezése vagy tiltása és a béranyaság engedélyezése vagy tiltása. Tehát abszurd dolog, hogy jelen esetben most nem olvasom föl, amit államtitkár úr részletesen ismertetett hány különböző, egymással nem összefüggő törvényt módosít. Tehát nekem ugyanolyan véleménnyel kell lenni a helyi önkormányzati választási törvény módosításáról, mint ahogyan a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítvány vagyonjuttatásáról, hiszen egy végszavazásom van. A kormánypárti képviselőknek egyszerű a dolga, mert abból indulnak ki, hogy amit beterjeszt a kormány, azt megszavazom. Nem volt mindig így, ’98 és 2002 között többször előfordult, hogy a beterjesztett javaslatból nem lett törvény; például az ingatlanadó általános használatából sem lett. Egyébként akkor volt, hogy interpellációt a kormány leszavazott. Most önöknek ezzel nincs problémája. Megmondom, hogy a Jobbik mégis miért tud nemmel szavazni. Mert ezek közül egy olyan módosítás van, amit nagyon fontosnak tartunk, ami újólag megerősíti az úgynevezett felsőoktatási modellváltást azzal, hogy a Színház- és Filmművészeti Egyetem részére vagyont juttat. Nem akarom ezt az egész vitát újranyitni, de egy kérdést mégis ennek kapcsán fölteszek, amit egy államtitkári zárszóban hallottam ebben az ügyben. Az hangzott el, hogy Magyarországon a felsőoktatási intézményekben a szellemi potenciál meg a működési modell alkalmas arra, hogy ezek az intézmények a világ élvonalába kerüljenek; egyetlen dolog hiányzik: a források, a pénz mondta abban a törvényjavaslatban, amely valóban évekre előre jelentős összegeket juttat ezeknek a KEKVA-knak, ezeknek a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványoknak. Arra nem tudott nekem senki válaszolni, hogy ezt a forrást maga az állam miért nem tudja az intézménynek juttatni, miért kell egy ilyen feudális hűbéri rendszert kiépíteni ezekkel a KEKVA-kkal, ahol a tagok örök életre, amíg élnek, tagok maradnak, és ha újak kerülnek be, ők maguk határozzák meg, hogy azok kik lesznek. Ez egy feudális rendszer. Én emlékszem arra az időszakra, amikor elhangzott, hogy az állam mennyire rossz gazda, az államtól mindent el kell venni. Ez volt ’90 után az SZDSZ-nek egy fő vonulata: az állam rossz gazda, nem szabad rá semmit bízni. Láttuk, mi volt a következménye. Tehát ezt azért indokoltam, mert ezt a felsőoktatási rendszerváltoztatást, modellváltást elutasítjuk, és ezért fogunk végül nemmel szavazni erre a salátatörvényre. Köszönöm szépen. [[Taps a függetlenek soraiból.]]
Köszönöm szépen, Balczó képviselő úr. Most megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem kívánva megismételni a Soltész Miklós államtitkár úr expozéjában elhangzottakat, illetve a Becsó Károly képviselőtársam által elmondottakat, ezért csak az alábbiakra kívánom felhívni a tisztelt Ház figyelmét. Egyrészt arra, hogy a törvényjavaslat szabályozza a megbízólevelet át nem vevő önkormányzati képviselők mandátumszerzését akképpen, hogy a megbízólevelét át nem vevő képviselőjelölt megszerezheti mandátumát anélkül, hogy a lista utolsó helyére kerülne; ezáltal az ő esetében is érvényesülhet a jelölő szervezet szabad, korábbi kompenzációs lista sorrendjéhez nem kötött bejelentési lehetősége. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Másrészt arra kívánom felhívni a figyelmüket, hogy az Mötv. hatályos 36. § (1) bekezdés f) pontjában rögzített összeférhetetlenségi szabály alapján az önkormányzati képviselő más települési önkormányzatnál képviselő nem lehet, de ezen szabály alól a fővárosi kerületek és a Fővárosi Önkormányzat speciális helyzetük miatt kivételt képezhetnek. A választói akarat és a jogszabályi koherencia megőrzése érdekében szükséges szabályozni a kerületi önkormányzati és a fővárosi önkormányzati mandátum közti viszonyt az alábbiak szerint: ha Budapesten a jelölt a fővárosi kerületi kompenzációs listáról és a fővárosi kompenzációs listáról egyaránt mandátumot szerez, a két tisztség között három napon belül választani köteles. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Harmadrészt arra kívánom felhívni a figyelmüket, hogy a törvényjavaslat a Nemzetbiztonsági bizottság esetében a bizottság elnökének lehetőséget biztosít arra, hogy határozott idejű kormányzati szolgálati jogviszonyt létesíttethessen. Negyedrészt pedig arra kívánom felhívni a figyelmüket, hogy a hazai közgyűjtemények szakmai és gazdasági működésének stabilizálása érdekében szükségessé vált az Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet ingatlanjai Színházért és Filmművészetért Alapítvány részére történő átadása. A közfeladat révén a színházi szakképzésnek olyan egységes központja alakítható ki, amely komplex módon a múzeumi és a színházi környezetet egyaránt biztosítva járul hozzá a színházművészeti egyetemi képzésben részt vevő hallgatók eredményes oktatásához. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mindezek alapján a KDNP parlamenti frakciója támogatja az egyes közjogi tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] [[10.30]]
Köszönöm szépen, Vejkey Imre képviselő úr. Most megadom a szót Varga László képviselő úrnak, jegyző úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban, salátatörvény van előttünk. Nagyon sokszor el szoktuk mondani az ezzel kapcsolatos álláspontunkat, hogy ezt nem tartjuk szerencsés jogalkotási technikának, mert eredendően az, hogy egy-egy szám alatt tulajdonképpen több jogszabályt is lehet módosítani, annak valóban az a célja, ahogy Balczó képviselőtársam is elmondta, hogy mondjuk, hasonló élethelyzeteket, viszonyokat szabályzó, egymással összefüggő kérdéseket kezel a jogalkotó úgy, hogy ezt nyilván egy csomagban jól láthatóan teszi és kezeli. Nyilván volt már olyan salátatörvény, amely több és szerteágazóbb viszonyt és törvényt módosított. Ez nem annyira sokat, ugyanakkor az nagyon világos, hogy ebben is vannak olyan kérdéskörök, amelyek támogathatók vagy indifferensek, vagy, hogy mondjam, nem tartoznak az ország ezer legfajsúlyosabb problémája közé. Én a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választása kapcsán is ezt látom. A helyi önkormányzati törvény módosítása kapcsán ezt elmondta államtitkár úr is, többen előttem képviselőtársaim, és nyilván az országgyűlési törvény módosításának kérdését sem látom konfliktusosnak. Viszont az SZFE kapcsán benyújtott rendelkezéseket, hogy úgy mondjam, elvi alapon nem tudjuk támogatni. Eleve a felsőoktatásban ezt az új konstrukciót, amelynek kapcsán itt kiszerveznek nagyon komoly vagyontömegeket és ami a legrosszabb, hogy úgy neveznek ki kuratóriumokat, hogy azokat bebetonozzák; tehát nem azt mondom, hogy minden egyes kuratóriumi tag ilyen értelemben szakmaiatlan lenne, nyilván nagyon sok szakember is van ezekben a kuratóriumokban, de egyébként pártkinevezettek is bőven vannak az önök részéről , és ezt a kérdést, ezeket a kuratóriumokat, illetve az átadott vagyontárgyakat ilyen módon bebetonozzák; ennek a folytatása sem támogatható értelemszerűen. Ha az eredeti konstrukciót nem támogattuk és az azóta lévő módosításokat, akkor ezt sem fogjuk. Csak azért mondtam el a salátatörvényeket érintő kritikámat újra, mert nyilván akár támogatható vagy technikainak gondolható tartalom is van ebben az előterjesztésben, de nyilván ez a politikai nézetkülönbség köztünk a szavazási magatartásunkat egyértelművé teszi. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Azzal kell kezdenem, hogy az egyik ok, ami miatt ezt a törvényjavaslatot nem támogatjuk, az az, hogy milyen módon került ide, az Országgyűlés elé. Válasszuk külön ezt a törvényjavaslatot: van egy valóban közjogi része, amelyikben a választási törvényt, az önkormányzati törvényt, illetve az Országgyűlésről szóló törvényt módosítják. Ebben a részben, tipikusan azt kell mondanom, hogy ha vannak olyan dolgok, amelyek igényelnék a pártok közti párbeszédet, a konszenzus keresését, akkor a választójoggal kapcsolatos törvények ilyenek, a parlament működésével kapcsolatos törvények ilyenek, de ezeket önök minden alkalommal egyoldalúan hozzák meg. Ezek semmifajta konszenzuskeresést, semmifajta együttműködési szándékot nem képviselnek, nem jelképeznek, nem valósítanak meg, hanem egyszerűen csak arról szólnak, hogy önök erőből a saját akaratukat ráerőltetik az állam különböző szervezeteire. Ezt az eljárást továbbra sem tudjuk elfogadni, és ugyan párás szemmel hallgattam államtitkár úr szavait arról, hogy önöknek milyen fontos az, hogy a választójogukat gyakorolják az emberek, csak elég hosszú a memóriám ahhoz, hogy emlékezzek, amikor egy ugyanilyen egyoldalú javaslattal önök a választójog korlátozásán, a regisztráció bevezetésén gondolkoztak, igaz, a tiltakozás miatt ettől elálltak. Azt kell tehát mondanom, hogy ez a törvényjavaslat már csak azért sem elfogadható, mert ilyen típusú javaslatokat csak érdemi konzultáció után lenne szabad az Országgyűlés elé terjeszteni, lehetőleg egyetértéssel. Akkor alakítanák ki azokat a közös kereteket, amelyeken belül egyébként kulturált politikai vitákat lehet folytatni, már ha önöknek szándéka lenne, hogy legyenek egyáltalán kulturált politikai viták. Ez azért is szomorú ebben a konkrét esetben, mert ezek a javaslatok olyanok, amelyekben akár lenne is esély arra, hogy konszenzust lehessen elérni vagy konszenzusközeli helyzetet, ha meghallgatták volna az ellenzéki pártok véleményét is, ha lehetett volna erről konzultálni, ha érdemben lehetett volna erről beszélni. Vannak olyan részei a javaslatnak, amelyek valóban technikai pontosítások. A mandátummegállapítás kérdését rendezni kellett, ebből vita volt. Szerintünk nem ez a legjobb megoldás, de lehetett volna tárgyalni arról, hogy mi a jó megoldás az önkormányzati képviselői mandátumok és listák esetében. Ezt mi korlátozónak gondoljuk, éppen a választói akarat érvényesülése esetében felesleges akadálynak látjuk azt, hogy aki ilyen módon nem foglalja el a mandátumát, az később sem térhet vissza a listára, vagy a listáról nem lehet beválasztani. Nem értjük ennek az okát, de ez egy megvitatható kérdés. Emlékeztetek arra, hogy országgyűlési képviselő esetében 30 nap van arra, hogy megszüntesse a képviselő az összeférhetetlenséget. Nem kell azonnal nyilatkoznia róla, akár átveheti a mandátumát, és utána nyilatkozhat arról, hogy például az összeférhetetlen önkormányzati pozíciója és a képviselői pozíciója közül melyiket fogadja el, melyiket választja. Volt is erre példa, tudok olyan képviselőt mondani, csak most az előválasztási kampány miatt nem nevesítem, nehogy belekeverjük ezt a dolgot; tudok olyan polgármestert és országgyűlési képviselőt, aki kivárta a 30 napot azzal, hogy lemondjon. De itt egyetértünk abban, hogy kell egyértelmű szabályt hozni, csak nem biztos, hogy pont ezt, érdemes lett volna megbeszélni. Hasonló a helyzet a fővárosi és a kerületi önkormányzati képviselőség összeférhetetlenségével kapcsolatban. Emlékeznek talán képviselőtársaink, hogy ebből volt vita az utolsó országgyűlési választás után, világos volt, hogy nincs egyértelmű szabályozás. Ugyanakkor azt az érvet, amit önök mondanak, és azt a megoldást, amit választanak, hibásnak gondolom, mert önök azt mondják, hogy nem lehet valaki egyszerre listáról bejutott kerületi önkormányzati képviselő és fővárosi képviselő. Ilyenkor általában két szempont szokott felmerülni. Az egyik az, hogy összeférhetetlen helyzet keletkezik a két tisztség között. Ez a helyzet akkor, amikor nem engedi a törvény azt, hogy két településen legyen valaki egyszerre önkormányzati képviselő, el kell dönteni, hogy melyik települést tartja fontosnak. A másik érv pedig az lehet, hogy a munkateher miatt nem lehetséges ez, nem tudja ellátni a két feladatot egyszerre egy ember. Na de, arra, hogy ez nem így van, hogy egyik érv sem érvényes, önök szolgáltatták a legjobb bizonyítékot 2014-ben, amikor megváltoztatták a Fővárosi Önkormányzat választásának szabályait, hiszen azóta a polgármesterek teszik ki a Fővárosi Közgyűlés nagy részét. Ha ezt a szabályozást elfogadja a parlament, akkor az a furcsa helyzet fog előállni, hogy a polgármesterek kötelezően tagjai a Fővárosi Közgyűlésnek, de az, aki egy kerületi önkormányzatban megválasztott listás képviselő, nem lehet közben fővárosi képviselő. Ennek semmi értelme nincs, lássuk be. Ha visszaállítanánk a közvetlenül választott Fővárosi Közgyűlést, akkor érdemes lenne elgondolkozni, hogy kimondjunk ilyen összeférhetetlenségi szabályokat. Becsó képviselőtársam bölcsen mondta, ha jól emlékszem, ő volt, hogy speciális a Fővárosi Önkormányzat jogi szerepe az önkormányzati rendszerben. Éppen e miatt a speciális helyzet miatt semmilyen indok nincs arra, hogy egyébként itt ezt a fajta összeférhetetlenséget kimondjuk. De valóban, itt volt egy tisztázatlan helyzet: Budapestnek furcsa jogállása van, ezért nem lehetett tudni az önkormányzati választás után, hogy az másik települési önkormányzatnak számíte vagy nem, és így összeférhető vagy összeférhetetlen. Kell rendezni ezt a kérdést, de szerintünk épp az ellenkező irányban lenne értelme ezt a rendezést megtenni. Végül a Színház- és Filmművészeti Egyetem alapítványának, nem magának az egyetemnek átadott színészmúzeummal kapcsolatban bocsánat, nem pontosan mondom a nevét egy apróság hiányzik: az, hogy miért; merthogy azt mondták, hogy a kormány megvizsgálta, és úgy gondolta, hogy ez jó. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Hogy fogalmazzak óvatosan? Szóval, ez nem kellően erős érvelés, és felmerül az emberben az a gyanú, hogy igazából a közpénzekből, a közvagyonból kistafírozott oligarchák, új földesurak közti vagyonelosztásról van szó; tudnám ezt még csúnyábban is mondani, de most nem szeretném. Szóval, a lényeg az, hogy önök adtak egy hitbizományt Vidnyánszky Attilának, adtak egy másik hitbizományt Demeter Szilárdnak, és most a kettő között rakosgatják egyébként a vagyont. [[10.40]] Semmi akadálya nem lenne annak, hogy együttműködés legyen egy közgyűjtemény és egy egyetem között. Ez az együttműködés egyébként létezett a korábbi SZFE és e között a közgyűjtemény között. Nem tudom, hogy a mostani SZFE esetében ez hogyan van, de azt kell mondanom, hogy ehhez nem kell átadni az ingatlanok tulajdonjogát, nem kell átadni a vagyont, de hát persze, nem kellett volna egyáltalán létrehozni ezeket az alapítványokat. Közgyűjteményeket és egyetemeket általában nem integrálnak, az egyetemek egy részének van saját gyűjteménye, de ez sokkal szűkebb körű, nem országos gyűjtőkörű, nagy közgyűjteményekről van szó. Az kétségtelen, hogy a színházi múzeumnak egyébként a jelenlegi helyzete sem megnyugtató a Petőfi Irodalmi Múzeum mellett. Érdemes lett volna erről készíteni egy komoly tanulmányt, egy komoly hatásvizsgálatot, és főleg megkérdezni az érintetteket nemcsak az adott múzeumban, hanem a szélesebb szakmában is arról, hogy egyébként milyen megoldást tartanak jónak a színházi szakmában és a közgyűjteményi szakmában is. Lenne ennél jobb megoldás, de egyetértek Varga László képviselőtársammal, hogy mivel ezt az egész alapítványi konstrukciót mi helytelennek tartjuk, nem értünk vele egyet, szeretnénk megszüntetni, ezért aztán a részletek nem is annyira fontosak. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Arató Gergely képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi képviselő felszólalása következik. Megadom a szót Ritter Imre nemzetiségi képviselőnek, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Öné a szó, képviselő úr.
Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Sehr geehrter Herr Staatssekretär! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten unseren Standpunkt bezüglich des Gesetzentwurfs über „Bestimmte Gesetze des öffentlichen Rechts” mit Nr. 17147, erörtere. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat a T/17147. számon benyújtott, egyes közjogi tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat kapcsán! Jelen törvényjavaslat többek között foglalkozik a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásáról szóló 2010. évi L. törvény módosításával. Ez a törvény a magyarországi őshonos nemzetiségek számára azért fontos, mivel a közelmúltban több esetben is a nemzetiségi önkormányzatok kapcsán közvetlenül nem szabályozott esetekben a jogalkotó a helyi önkormányzatokra vonatkozó szabályozásokra utal, utalt vissza. Erre hívta fel a figyelmet Szolga József horvát nemzetiségi szószóló úr itt a parlamentben két esetben is. Első alkalommal a T/15997. számon benyújtott, „A koronavírus-világjárvány elleni védekezésről szóló 2021. évi I. törvény módosításáról” című törvényjavaslat kapcsán a 2021. IV. hó 29-ei felszólalásában kifejtette: „A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 81. §-ában foglaltak alapján más fenntartó esetén vezetői megbízáshoz, alkalmazáshoz, a nemzetiségekhez tartozók oktatási önigazgatására is kiterjedő fenntartói döntés meghozatalára csak az adott nemzetiségi önkormányzat egyetértésével, véleménye kikérésével kerülhet sor. Viszont az idézett katasztrófavédelmi törvény 46. § (4) bekezdésének további rendelkezése kimondja, hogy az önkormányzati jogokat gyakorló elnök nem foglalhat állást önkormányzati intézmény átszervezéséről, megszüntetéséről, ellátási, szolgáltatási körzetéről, ha a szolgáltatás a települést is érinti. A vezetői kinevezésekre, nevelési-oktatási intézmények átvételére, átszervezésére, működési engedélyek módosítására, figyelemmel a megtörtént beíratási számokra is, július-augusztusi időszakban kerül sor. Az előzőek alapján megítélésünk szerint a javaslat hatálybalépésétől, május 22-étől ezt a jogi ellentétet fel kell oldani nemcsak a nemzetiségi köznevelési intézmények, hanem a nemzetiségi kulturális intézmények vonatkozásában is.” Második alkalommal Szolga József horvát szószóló úr a T/16367. számú, „A veszélyhelyzettel összefüggő átmeneti szabályokról” című törvényjavaslat kapcsán 2021. VI. hó 1-jén jelezte felszólalásában: „Az önkormányzatok működésének és a feladatellátásának zavartalan biztosításához kapcsolódó átmeneti szabályok rendelkezéseit kiterjesztő módon értelmezzük, tekintettel arra, hogy a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 153. § (1)-(2) bekezdése szerint, ahol a törvény eltérően nem rendelkezik, a nemzetiségi önkormányzatokra, tisztségviselőkre alkalmazni kell a helyi önkormányzatokra és a polgármesteri tisztségre vonatkozó jogszabályokat.” Miről is van szó pontosan? A kormány a 27/2021. kormányrendelettel, az Alaptörvény 53. cikkében foglaltakra hivatkozással veszélyhelyzetet hirdetett, majd a 80/2021. kormányrendelettel a 2021. február 8. napjával kihirdetett veszélyhelyzettel összefüggő rendkívüli intézkedések hatályának meghosszabbításáról döntött. A katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény röviden Kat. V. fejezetében rendelkezik a katasztrófaveszély és a veszélyhelyzet kérdéseiről. A Kat. 46. § (4) bekezdése szerint veszélyhelyzetben a települési önkormányzat képviselő-testületének fővárosi, megyei közgyűlés feladat- és hatáskörét a polgármester, a főpolgármester, a megyei közgyűlés elnöke gyakorolja. A Kat. törvény idézett rendelkezése a hatáskör gyakorlását korlátozza, amikor úgy fogalmaz, hogy ennek keretében nem foglalhat állást önkormányzati intézmény átszervezéséről, megszüntetéséről, ellátási, szolgáltatási körzeteiről, ha a szolgáltatás a települést is érinti. A fenti rendelkezések kapcsán a Miniszterelnökség és a Belügyminisztérium államtitkárainak aláírásával készített körlevél segítette a jogalkalmazást. Rögzítette, hogy veszélyhelyzet idején a képviselő-testület nem ülésezhet. A polgármester a képviselő-testület nevében rendeletet is alkothat, döntéseinél figyelemmel kell lennie a szükségesség és arányosság követelményére, a jog rendeltetésszerű gyakorlására, és mérlegelnie kell azt is, hogy a döntés elhalasztása milyen következményekkel jár. Álláspontunk szerint a törvény idézett rendelkezésében szereplő korlátozás vagyis „Ennek keretében nem foglalhat állást önkormányzati intézmény átszervezéséről, megszüntetéséről, ellátási, szolgáltatási körzeteiről, ha a szolgáltatás a települést is érinti.” nem döntési, hanem állásfoglalási, véleményezési jogkör. Alapját a helyi önkormányzatokról szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény Mötv. 42. §-a jelenti. Ez a szakasz a képviselő-testület át nem ruházható hatásköreit tartalmazza, amelynek 11. pontja rendelkezik arról, hogy nem ruházható át „állásfoglalás önkormányzati intézmény átszervezéséről, megszüntetéséről, ellátási, szolgáltatási körzeteiről, ha a szolgáltatás a települést is érinti”. Mindebből egyértelműen következik, hogy a Kat. 46. § (4) bekezdésének rendelkezése nem a döntési, hanem az állásfoglalási, véleményezési hatáskör gyakorlását nem teszi lehetővé a polgármester számára veszélyhelyzetben. Mindez a nemzetiségi önkormányzatok esetében egy olyan ellentmondásos helyzetet eredményezett, hogy például egy nemzetiségi köznevelési intézmény fenntartói jogainak átvételéről vagy egy nemzetiségi köznevelési intézmény vezetői kinevezéséről az egyik nemzetiségi önkormányzat elnöke részére a szabályozás lehetővé tette magának a döntésnek a meghozatalát, ugyanakkor a másik nemzetiségi önkormányzati elnök részére a szabályozás nem tette lehetővé a döntéshez törvényileg előírt véleményezési jog, állásfoglalási hatáskör gyakorlását. [[10.50]] Jogbizonytalanságot okozott annak a helyzetnek az értelmezése, hogy bár a véleményezésre jogosult határidőn belül reagált a véleménybekérésre oly módon, hogy jelezte: a Kat.-ban szereplő korlátozás értelmében nem gyakorolhatja véleményezési jogát, akkor ezt követően a döntésre jogosult meghozhatjae jogszerűen az intézményátvételre vagy az intézményvezető kinevezésére vonatkozó döntését. Ez a helyzet jelentős problémákat, eljárási csúszásokat és jogbizonytalanságot okozott a veszélyhelyzet idején. A pandémiás helyzet javulásával a hivatkozott kormányrendeletek és a Kat. egyes rendelkezéseinek részleges feloldásával, a nemzetiségi önkormányzati ülések ismételt lehetővé tételével ez a probléma szerencsére megoldódott. De ezúton is szeretnénk felhívni a jogalkotó figyelmét ennek az anomáliának a jövőbeni elkerülésére, amennyiben a pandémiás helyzet sajnos várható romlása esetlegesen újra szükségessé teszi a szigorúbb szabályozás ismételt bevezetését. Mindezek alapján azt gondolom, teljes mértékben érthető és indokolt, hogy ugyan a jelen törvényjavaslat nevesítve nem említi a nemzetiségi önkormányzatok elnökeit, tagjait, de ennek ellenére a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásáról szóló 2010. évi L. törvény minden módosítását figyelnünk kell, azt nyomon kell kövessük nemzetiségi szempontból, nehogy hasonló helyzetbe kerüljünk. A törvényjavaslat szintén foglalkozik a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. számú törvény módosításával. Örömmel tudok beszámolni önöknek arról, hogy a magyar kormány és a parlament költségvetési támogatása révén a 2022-es évben már több mint 22 milliárd forint áll a 13 magyarországi őshonos nemzetiség rendelkezésére. Ennek a jelentős összegnek közel egyharmadát, mintegy 6 milliárd forintot a kedvezményezettek, az országos nemzetiségi önkormányzatok és fenntartott intézményeik, valamint a helyi nemzetiségi önkormányzatok és fenntartott intézményeik a nemzetiségi köznevelési és kulturális intézményberuházásokra, -felújításokra fordítják. Ezek a beruházások rendre közbeszerzési eljárások lefolytatását igénylik, a beruházásokat, felújításokat lebonyolító helyi és országos nemzetiségi önkormányzatokat közvetlenül érintik, tehát figyelemmel kell őket kísérnünk. Tisztelt Ház! Bizottságunk a tegnapi ülésén a T/17147. számú törvényjavaslat módosító szándékaival egyetértett, önálló módosító szándékot nem fog megfogalmazni annak egyik pontjára vonatkozóan sem. Mindezek alapján a Magyarországi nemzetiségek bizottsága az egyes közjogi tárgyú törvények módosításáról szóló 17147. számú törvényjavaslattal egyetért, és annak elfogadását támogatja. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit!
Köszönöm szépen, Ritter Imre képviselő úr. Most az elsőként jelentkezett független képviselő fog felszólalni, ezért megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A T/17147. számú törvényjavaslatot tárgyalja a parlament, amely valóban egy újabb, bár az átlagoshoz képest rövidebb salátatörvény. Nem vitás, hogy a helyi önkormányzatokról szóló törvényt azokban a részeiben, amelyek ezt a javaslatot tartalmazzák, módosítani kell. Azt nem értem, és szólok mindenkihez, aki ennek megalkotásában korábban részt vett vagy a módosítások megalkotásában részt vett, hogy hogyan maradhatott ez még mindig 2021-ig hatályban, amikor is arról van szó, hogy a helyi önkormányzati választásokon, jelesül például Budapesten vagy a megyékben nagyon sokan nemcsak a helyi önkormányzatokban indulnak tisztségekért, hanem a megyei, illetőleg a fővárosi önkormányzatban is. Nagyon sokszor előállt az elmúlt tizen-egynéhány évben az a helyzet, hogy mind a kerületi, mind települési, illetőleg megyei vagy fővárosi önkormányzatba is, akár egyéni képviselők az egyéni választókerületekben, akár listákról a megyei, fővárosi közgyűlésbe bejuthattak képviselők, így dupla tisztségeik lehettek. Most ez a javaslat egyrészt nagyon helyesen feloldja azt, hogy aki mindkét szinten listáról jutott mandátumhoz, annak bizony döntenie kell arról, hogy melyik tisztséget kívánja betölteni. De az is tény, hogy van egy olyan része is ennek a javaslatnak, amikor is arról beszélünk, hogy a helyi önkormányzatban valaki egyéni mandátumot szerzett, azaz megnyerte a választókörzetét, és emellett a fővárosi önkormányzatba listáról, kompenzációs listáról bejuthatott. Ilyenkor vajon mi a helyzet? Hiszen ez két, egymással párhuzamosan futó tisztség. Ilyenkor vajon mit kell tenni? Hiszen a munkateher, illetőleg az a fajta kettősség, ami ilyenkor egy képviselő életében a döntésekben bekövetkezhet, ezt hogyan oldjuk fel? Ez a javaslat megtartja azt, hogy aki egyéni mandátumot szerzett, az elfoglalhatja a tisztségét, hiszen azért ez egy egyértelműen az ő személyének szóló és nem az őt delegáló szervezetnek szóló mandátum. És természetesen, ha pedig a fővárosi önkormányzatba bejutott listáról, akkor azt is elfoglalhatja. Azt gondolom, hogy lehetne vitatkozni ezeknek a jogi megoldásán. Én mindenképpen azt gondolom, hogy ez tisztességesebb és jobb, és általában a választások lebonyolításában a mandátumot szerző személyek összeférhetetlenségi szabályaival, illetőleg a dupla tisztségek elkerülésének céljával egybehangzik. Viszont azt gondolom, hogy van ennek a javaslatnak egy olyan része, mármint a javaslat ezen részének van egy része, a 146/G. § módosítása, amelyben arról van szó, hogy ezt a mostani szabályt a 2019. október 13-ai, már lezajlott önkormányzati választások eredményeként mandátumot szerzettek vonatkozásában is alkalmazni kell, amivel nem értek egyet. Egy választást körülvesz egy jogi környezet. Az azon indulók arra számítanak, hogy azon szabályok, amelyek a választás megtörténtekor fennállnak, azok a szabályok garantálják számukra, hogy ha a tisztséget elnyerik, akkor azt végig, amíg maguktól esetleg le nem mondanak vagy el nem haláloznak, be tudják tölteni. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A visszamenőleges jogalkotás egy rendkívül veszélyes talaj, ha egy jogszabályjavaslatban ez megtörténhet, és ezt a parlament megszavazza, és ezt alkalmazzák, akkor innentől kezdve bármilyen kérdésben visszamenőleges jogalkotásnak indoka van, hiszen már van egy precedens. Különösen egyébként egy olyan helyzetben lévő precedensről beszélünk, amikor lássuk be! semmiféle olyan közjogi negatív következményt nem teremt az, hogy a ’19-es választáson mandátumot szerzettek betölthessék végig, ’24-ig a mandátumaikat. Nem indokolja meg a javaslatot előterjesztő azt, hogy erre miért is lenne szükség. És akkor itt van ennek a törvényjavaslatnak viszont az a része, amivel szemben önök mindannyian tudják az egész ellenzék elég erőteljesen és egységesen lépett fel az elmúlt időszakban. Az egyetemek fenntartóit alapítványokká teremtették, alapítványokat, közalapítványokat hoztak létre. Az egy más kérdés természetesen, hogy a saját pártbéli pozíciókat betöltő, illetőleg a kormányzatban különböző pozíciókat betöltő embereket raktak jelentősebb részben a kuratóriumokba. Nem lehetett ez ellen mondani, a kormányzat ezt megtehette, viszont ennek a területnek rendkívül érzékeny része, és be kell látni a kormánypárti képviselőtársaimnak és a minisztérium képviselőinek is, hogy okkal mond ellent egy ellenzéki képviselő ennek a módszernek, ahogy az oktatási intézményeket szolgáló ingatlanokat ezeknek az alapítványoknak adják. [[11.00]] Érthetetlen, hogy egy egyetem miért ne tulajdonolhatná azokat az ingatlanokat, amelyekben az oktatás folyik. Ezt az elmúlt időszakban, amióta ezek a törvényjavaslatok a Ház elé kerülnek, még soha egyetlenegy előadásban sem tudták megindokolni. Egyet látunk, hogy a mindenkori jövőbeni kormányzatokat rendkívül nehéz helyzetbe hozza az, hogy nem az oktatási intézmények tulajdonolják az ő tevékenységük helyére szolgáló ingatlanokat, hanem egy olyan alapítvány, amelynek a kurátorai bármikor is a jövőben olyan döntést hozhatnak, amely ellene mond az oktatás igényeinek, nem szolgálja az oktatási intézmény céljait, sőt politikai perpatvarok kellős közepére terelné az egyetemek létének alapvető intézményrendszerét. Aztán ebben a javaslatban én sem mindent értek. Meg kell mondjam, hogy nekem a Stromfeld Aurél utcai Színészmúzeum az egyik legkedvesebb helyem az országban nemhogy a városban, az országban , annak létrehozatala óta én aztán tényleg rendszeres vendége vagyok. Sok ideig be volt zárva, de amikor nyitva volt, van, rendszeres vendége vagyok. Azt gondolom, bár egyértelmű, hogy egy színészmúzeum a valaha élt művészekre emlékező hely, de egyáltalán nem gondolom, hogy a Színház- és Filmművészeti Egyetem oktatásához oly mértékben szorosan kapcsolódó múzeumról, intézményről beszélek, ami miatt ennek az alapítványnak ezt tulajdonba meg kell kapnia. Ez a múzeum egy sokkal magasabb rendű érték. Ez a magyar színházkultúra olyan központi helye és eleme, amelyet nem az oktatási intézmény rendszerébe kellene elhelyezni. Érdekes módon, az indoklásban nincs is, s nemcsak az írásbeliben, de a szóbeliben sem volt arra utalás, hogy ez milyen módon kötődik oly mértékben az egyetemhez és az oktatásához, ami miatt ezt a vagyont az alapítvány számára át kell adni. Nagyon kérem, fontolják meg ezt. Nem akarok túlságosan történelmi dimenziókat idehozni a Ház elé, de hát én már akkor is felnőtt voltam, amikor ez a múzeum létrejött. Mindenki tudja, hogy Gobbi Hilda hozta létre, mindenki tudja, hogy Bajor Gizinek és férjének az otthona volt a Stromfeld Aurél utcai ingatlan, mindannyian tudjuk, hogy ez a két ember milyen tragikus véget ért, korán haltak meg és nem természetes halállal. Azt gondolom, hogy mind ennek a házaspárnak az élete, az általuk hagyott örökség és az a csodálatos múzeum, amelyet Gobbi Hilda a segítőtársaival itt megteremtett… egyszerűen nem való, hogy ez az intézmény elkerüljön egy egyetem fenntartói kuratóriumának az égisze alá tulajdonként, gyakorlatilag örök időkre béklyóvá téve ennek az intézménynek a küldetését és a csodálatos kulturális örökségét. Megint ott tartunk ennél a salátatörvénynél, ahol rendszeresen, hogy vannak elemei, amelyeket indokolt lenne megszavazni, hiszen valóban tisztázni kellett a helyi önkormányzatokról szóló törvényben ezeket az ellentmondásokat, de aztán érkezik a visszamenőleges jogalkotás, és érkezik ez a fajta alapítványokba tett vagyon kiterelése az állam fennhatósága alól. Egyszerűen önök hozzák abba a helyzetbe az ellenzéki képviselőt, hogy indokolt szabályokat azért ne szavazzon meg, mert ott vannak azok a szabályok is, amelyek kifejezetten ellentétesek a magyar társadalom, a magyar nép érdekeivel. Minket azért küldtek ide, hogy minden egyes javaslat minden egyes mondatában azt keressük, hogy az az embereknek jó vagy sem. Miután ebben a javaslatban is olyan rendelkezések szerepelnek, amelyek nem jók a magyar társadalomnak, nem jók a magyar kultúrának, és nem szolgálják az egyetemi képzés minőségét sem, ezért legnagyobb sajnálatomra nem fogom tudni támogatni ezt a javaslatot. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretettel köszöntöm valamennyiüket, folytatjuk munkánkat. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki a vitában még felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Soltész Miklós államtitkár urat, hogy kíváne előterjesztőként válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Soltész Miklós: Igen.]] Igen, kíván. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Röviden szeretnék reagálni. Ritter Imre német nemzetiségi képviselő úrnak szeretném megköszönni a hozzászólását. Most is, mint ahogy a közelmúltban, az elmúlt hét-nyolc évben is, figyelembe vesszük a nemzetiségek kérését, kéréseit. Ez történt a kétharmados, nagy többséggel megszavazott törvénymódosításkor tavasszal is. Biztos, hogy a mostani észrevételeik is jogosak. Mindamellett szeretném megköszönni Vejkey Imrének és Becsó Károlynak, a Fidesz-KDNP képviselőinek a támogató hozzászólását. Mint ahogy azt is, hogy a törvényjavaslathoz az ellenzéki egységes baloldali gondolkodás azt mondta, hogy van, ami elfogadható, és van, ami számukra nem az. Arató Gergelynek csak annyit mondanék, hogy amikor párás szemekkel hallgatta az expozémat, hogy akkor segítek sírni önnek. Megtörtént, Rejtő Jenő klasszikus szavaival. Tényleg megható, hogy ön így tud reagálni egy ilyen törvényjavaslatra. Azt pedig hadd jelezzem, hogy a felkészültsége mennyire erős: szó sem volt arról, hogy most változtat meg dolgokat ez a törvény, hanem ez pontosít. Jobb lenne, ha nemcsak hogy beleolvasgatna a törvényjavaslatba, hanem adott esetben értelmezné is; persze nem biztos, hogy önnek kell, hanem a szakértőiknek. Tehát itt pontosításról van szó. Azt a fejtegetését pedig érdekes volt hallani, hogy milyen jó lenne, ha egy ember több helyen is képviselő lehetne, akár a fővárosban, a kerületben vagy bárhol máshol. Nincs elég káderük? Vagy pedig az álláshalmozókat akarja ön mint a Gyurcsány-párt képviselője erősíteni? Hogy ezt csinálják a polgármesterek? Valóban, 2014-18-ig ez a Fidesz-KDNP-s polgármestereknek volt jó, most pedig a Fővárosi Közgyűlésben az ellenzéknek, azaz a baloldalnak tesz jót ez a javaslat. Egyébként a logikáját minden egyes polgármester elismeri, legyen az baloldali vagy jobboldali, de én nem tudom megoldani az önök káderproblémáit, nem is fogjuk, és nincs is rá szükség. Ön államtitkár volt egy olyan kormányban, amely amikor pénzügyi válság volt a világban és a mostani időszakhoz hasonlóan nagyon nagy problémák voltak akkor önök hogy reagáltak erre? Nem beletettek még több pénzt a felsőoktatásba, a kutatásba és annak a fejlesztésébe, hanem kivontak. Önök voltak azok, akik válság idején az egész humán szektorból, a kultúrából, az egészségügyből, az oktatásból és az oktatásnak a felsőoktatási részéből is elvontak pénzeket. Akármennyire is csodálkozik, ön ennek az időszaknak jeles képviselője volt, hiszen államtitkárként segítette ezt a megszorító munkát. Ezt akarja továbbra is a baloldal, és ezt akarja Gyurcsány Ferenc vezetésével a DK is. Ez az, amit önök a választók ellen akarnak tenni, persze sokszor letagadják vagy lehazudják ezt, ettől függetlenül ez még tény marad. Balczó Zoltán képviselő úrnak pedig azt tudom mondani, hogy nagyon sajnálom azt a változást, amin átment. És nem is a Jobbik, mert hogy a Jobbik átment valamin, az már látszik, teljes mértékben baloldali párttá vált, ez nem is kérdés, sőt kezd egyre szélsőbaloldalibbá válni. De ön személy szerint nagyon sokszor szólalt fel még az első Orbán-kormány alatt is olyan értékek mellett, amelyek fontosak voltak. Keményen és határozottan szólalt fel 2010 előtt a Gyurcsány-terror ellen és általában az ellen, amit ők végeztek. Ehhez képest most azt a retorikát viszi és azt a retorikát tolja, ami a teljes baloldal gondolkodását jellemzi. Mindezt azért is sajnálom, mert amikor a privatizációról vagy a magánosításról beszél, akkor csak egy dolgot felejt el, azt, hogy amit a 2010 előtti időszakban privatizáltak, az jórészt külföldi kézbe ment. Ön is jól tudja, hogy játszották ki a közművagyont, a repülőtér egy részét, hogy játszották ki a banki és más lehetőségeket külföldi kézbe azok az akkori urak, a mostani DK-sok Gyurcsány Ferenc vezetésével, akiket ön is támadott. [[11.10]] Nem teszi hozzá, amikor most magánosításról beszélünk, magyar kézbe kerül. [[Arató Gergely felé:]] Parancsol? [[Arató Gergely: Mi köze van ennek ehhez a törvényjavaslathoz, államtitkár úr? Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Önök hozták elő! Az! [[Arató Gergely: Nyomja a kormánypropagandát ahelyett, hogy a törvényről beszélne!]] Először is, ön kapott már szót, tisztelt képviselő úr, másrészt pedig az a köze ennek, hogy fölvetődött, csakhogy nem volt benn, hanem éppen a könnyeit törölgette, ha jól értettem, mert azt mondta, hogy párás szemmel hallgatott engem, tehát nem tudott figyelni kellőképpen. Erről szó volt, a magánosításról szó volt. Csak szeretném jelezni, hogy ezt az országot önök árulták ki. Önök! Azt jeleztem most ebben a vitában és a zárógondolatban, hogy sajnálom, hogy van egy olyan jobbikos, jelenleg is jobbikos képviselő, aki annak idején kőkeményen felemelte a szavát, majd most valamilyen más érdeknél fogva, nem tudom megfejteni egyébként, mert a neve is meg minden más is kötelezné önt, de emellett áll ki. Hogy azért néhány indokot elmondjak, amikor a modellváltó egyetemeket szidják vagy támadják továbbra is: a fiatalok a lábukkal szavaztak, ha szabad így mondani, mert a hallgatóknak a 65 százaléka a modellváltó egyetemek mellett tette le a voksot, ami azt jelenti, hogy ők nem félnek attól, amivel önök fenyegettek. Mint ahogy egyébként a Színház- és Filmművészeti Egyetemre jelentkező diákok sem féltek attól, amivel önök, baloldaliak fenyegettek, még akkor sem, hogyha végiglátogatták a gimnáziumokat és a szakiskolákat, hogy ne menjenek oda a fiatalok. Még így is sokan jelentkeztek, sokszoros túljelentkezés volt, nagyszerű volt az első évfolyamosoknak a jelentkezése. Innen látszik az, hogy önök mennyire szelektáltak az elmúlt időszakban, mennyire nem engedtek másokat, és próbálták elfordítani a fiatalok egy részét ettől az egyetemtől, ami most szabályosan, tisztességesen működik. Az, hogy önök ezt balhéként mindig fölhozzák, egyszerűen elképesztő! Ugyanilyen fontos az is tisztelt Arató Gergely képviselő úr, önnek is mondom, de persze Balczó Zoltán képviselő úrnak is , hogy 2010-hez képest a kétszeresére nőtt most, a válság idején vagy a hatalmas nagy nehézségek közepette is a felsőoktatásnak a támogatása: ezermilliárdra nő a finanszírozás, ebből 300 milliárd forint fejlesztés és innováció lesz. Önök a közelébe nem értek ennek a számnak! A közelébe nem értek ennek a számnak! Még egyszer mondom, amikor válság volt, pénzügyi válság, önök azonnal kivonták a pénzt ezekről a területekről, egyébként ezzel sokkal nagyobb gondot okozva a következő időszaknak az újraindulásához. Csak önök hosszú távon vagy középtávon nem tudnak gondolkozni. Ami még fontos talán ezen a területen, hogy mindazon részei a törvénynek, amelyek most változtatásra kerülnek, ezeket igenis, többnyire az élet produkálta, hogy változtatni kell, senki nem hoz ebben itt olyan törvényt, mint amellyel most fölborulna itt a jogrend. Azért hozzáteszem, ha önök salátatörvényről kezdenek itt nekünk beszélni, nézzék vissza, 2010 előtt hány salátatörvény volt egymás után! Egész földeket lehetett volna azzal beteríteni. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most soron következik „A Magyarország Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között a végzettséget és tudományos fokozatokat tanúsító okiratok kölcsönös elismeréséről szóló Egyezmény kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17141. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Most elsőként megadom a szót Steiner Attila államtitkár úrnak, az Innovációs és Technológiai Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Az önök előtt lévő törvényjavaslat célja a Magyarországon és Ukrajnában folytatott tanulmányok, illetve a végzettséget tanúsító okiratok, valamint a tudományos fokozatok egyenértékűségének kölcsönös elismeréséről szóló egyezmény kihirdetése. A két országban folytatott tanulmányokat és végzettséget tanúsító okiratok, valamint tudományos fokozatok egyenértékűségének kölcsönös elismerése jelenleg az 1998. évben, október 27-én, Budapesten aláírt kétoldalú kormányközi egyezmény alapján zajlik, vagyis az egyezmény már megérett a frissítésre. Az egyezmény megújításának szükségessége már korábban is felmerült, a kétoldalú szakértői egyeztetések aktívabbá válásával a szöveg véglegesítése a nyáron befejeződött. Így az új egyezmény előrelépést jelent a doktori fokozatok automatikus elismerésében, valamint a szakképesítések kölcsönös megfeleltetésében. Ennek alapján az ukrajnai felsőoktatási intézmények automatikusan egyenértékűnek ismerik el a magyar tudományos fokozatot, és az elismerés hatálya kiterjed az összes ukrán felsőoktatási intézményre is. Az egyezmény megkötése fontos a mátészalkai és a kárpátaljai szakképző intézmények közötti együttműködés keretében megvalósuló képzések képesítéseinek kölcsönös elismerése szempontjából is. A tartalmilag megújuló egyezmény tartalmazza a nemzetpolitikai célkitűzéseket is, illetve a kárpátaljai magyarság érdekeinek minél teljesebb körű képviseletére is törekszik. Az egyezmény továbbá kölcsönösen ratifikálja a két állam nemzeti jogszabályaival összhangban kiállított, államilag elismert végzettségeket és tudományos fokozatokat tanúsító okiratokat, valamint a felsőoktatási képzések keretében folytatott résztanulmányokat is. Ez kiterjed az egyezmény hatálybalépése előtt az Ukrajnában és Magyarországon kiállított, végzettséget és tudományos fokozatot tanúsító okiratokra is. A dokumentum továbbá biztosítja a tanulók számára azt a lehetőséget is, hogy a soron következő osztályban vagy évfolyamon folytassák tanulmányaikat, amennyiben azok megfelelnek a továbbtanulási követelményeknek. Az egyezmény továbbá tételesen rögzíti azt is, hogy az alap-, illetve középfokú oktatásban, a szakmai középfokú képzésben, a felsőoktatási szakképzésben, a felsőoktatási alap- és mesterképzésben szerzett mely magyar és ukrán oklevelek egyenértékűek egymással és kölcsönösen elismerendőek. Az egyezmény továbbá kiterjed a tudományos címek kölcsönös elismerésére is. Az egyezmény lehetőséget ad a felek államai nemzeti jogszabályaival összhangban elismert felsőoktatási intézményeiben elvégzett résztanulmányok beszámítására is, illetve kötelezettségként rögzíti azt is, hogy a felek tájékoztatják egymást a végzettséget és tudományos fokozatot tanúsító okiratok elismerésének feltételeiről és az eljárási rendekről, továbbá tájékoztatják egymást az oktatási rendszerükben és a tudományos fokozatok odaítélési eljárásában bekövetkezett bármilyen változásokról. A megállapodás azt is rögzíti, hogy a felek szakértői bizottságot hoznak létre, melynek elsődleges feladata a felmerülő vitás kérdések rendezése, valamint az államok saját, a végzettséget és tudományos fokozatot tanúsító okiratai elismerésének eljárásrendjében történő változásokról történő beszámolója. A bizottság ajánlásokat fogalmazhat meg az egyezményben meghatározott valamennyi képesítés tekintetében, különösen a közép- és felsőfokú szakképzettségek kölcsönös elismerése érdekében, illetve a felek megállapodása alapján az egyezmény bármikor írásban módosítható, valamint diplomáciai úton bármikor értesíthetik egymást az egyezményre vonatkozó felmondási szándékukról. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Az egyezmény a szerződő felek közötti diplomáciai jegyzékváltás során megküldött, az utolsó értesítés kézhezvételét követő harmincadik napon lépett hatályba. Tisztelettel kérem az Országgyűlést, hogy a beterjesztett törvényjavaslatot elfogadni, illetve ezzel az egyezmény kihirdetését támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Balla Mihály képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó. [[11.20]]
Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Közel egy évtizedes egyeztetési folyamat végét jelenti az előttünk fekvő törvényjavaslat. 1998 óta már érvényben volt egy hasonló nemzetközi megállapodás országaink között, viszont azóta jelentős változások történtek mind Ukrajnában, mind Magyarországon, főleg a felsőoktatás területén. Az egyezmény ösztönzi az együttműködést az oktatás, a tudományok területén, valamint támogatja az akadémiai célú mobilitást. Jelen törvényjavaslat tárgyalása során nem mehetünk el a mellett a tény mellett, hogy ez a megállapodás a magyar-ukrán kapcsolatok egy meglehetősen nehéz időszakában született. Az új ukrán nyelvtörvény és az annak eredményeként módosított oktatási törvény soha nem látott módon vágja vissza az Ukrajnában élő kisebbségek anyanyelvhasználatához való alapvető jogát. A mintegy 150 ezres lélekszámú kárpátaljai magyar közösség érdekében fontos azonban, hogy keleti szomszédunk megerősödjön, területi egysége és szuverenitása a jövőben sem sérüljön. Minden nemzetközi platformon szorgalmazzuk Ukrajna és az EU közötti szorosabb együttműködést. Támogatjuk az ukrán állampolgárok vízumkönnyítését is. A Krím-félsziget illegális annexiója kapcsán beálltunk az Európai Unió és a NATO el nem ismerési politikája mögé. Bízom benne, hogy látva konstruktív hozzáállásunkat, a közeljövőben az anyanyelvhasználatot érintő jogfosztó korlátozások tekintetében az ukrán fél hajlandó lesz változtatásokra. Jelen egyezményben már kifejezésre jutnak az aktuális nemzetpolitikai célkitűzéseink, illetve a kárpátaljai magyarság érdekeinek minél teljesebb képviseletére való törekvéseink is. A Fidesz országgyűlési képviselőcsoportja támogatja a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm a figyelmet. [[Dr. Vejkey Imre és Steiner Attila tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Balczó Zoltán képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Amint az előzőekben már elhangzott, nem egy új szerződésről, megállapodásról van szó. 1998-ban született egy egyezmény a diplomák és tudományos fokozatok kölcsönös elismeréséről Magyarország és Ukrajna között. Nyilvánvalóan az eltelt időszakban a felsőoktatás szerkezete, szakkifejezések, terminológia olyan módon változott, hogy ez a megújítás természetesen indokolt. Elhangzott, hogy mennyire fontos természetesen magyar állampolgárok számára a végzettségüknek, diplomájuknak, fokozatuknak Ukrajnában történő elismerése, de hát legalább ennyire fontos, nemzetpolitikai okokból kiemelten, hogy a kárpátaljai magyarság az ott megszerzett diplomát Magyarországon egyenértékűen tudja majd használni. A Jobbik Magyarországért Mozgalom frakciója támogatja a javaslat elfogadását. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Vejkey Imre képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem kívánva megismételni a Steiner Attila államtitkár úr expozéjában már elhangzottakat, illetve a Balla Mihály képviselőtársam által elmondottakat, ezért csak arra kívánom felhívni a tisztelt Ház figyelmét, hogy a két országban folytatott tanulmányokat és végzettséget tanúsító okiratok, valamint tudományos fokozatok egyenértékűségének kölcsönös elismerése jelenleg az 1998. október 27-én, Budapesten aláírt kétoldalú kormányközi egyezmény alapján történik, melynek megújítása szükségszerűen felmerült. Az új egyezmény aláírására Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úr kijevi útja során 2021. július 22-én került sor. Több mint furcsa, hogy azalatt, míg ezt az új egyezményt tárgyaljuk, Ukrajna lényegében veszélyeztetni kívánja a magyar gázellátást. Nem véletlenül történt a Külügyminisztérium részéről erre megfelelő intézkedés éppen a mai nappal. Én nagyon bízom abban a kereszténydemokraták nevében és a Kereszténydemokrata Néppárt frakciója nevében is, hogy ez az egyezmény hatályba fog lépni, és nemcsak a két fél belső jogi eljárásai fogják ezt az egyezményt teljesíteni, hanem a jószomszédi viszony is a két ország között helyreáll. Én úgy gondolom, hogy ehhez Magyarország mindig minden pozitív lépéssel hozzájárul. Kérjük az ukrán felet is, hogy tegyen gesztusokat Magyarország irányába. Köszönjük.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Varga László képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előterjesztést támogatni fogjuk itt az Országgyűlésben. Ezt alapvetően két okból tesszük. Az egyik az, hogy a hasonló jellegű nemzetközi egyezményeket mindig támogatjuk és fontosnak tartjuk. Ugyanakkor nem mehetünk el szó nélkül amellett, hogy egy Ukrajnával kötött ilyen jellegű nemzetközi egyezmény nagyban segíti a kárpátaljai magyarság életét is, és sokaknak jelenthet ilyen módon könnyebbséget. Ezért ebből a két okból azt mondom, hogy ezt az előterjesztést a frakciónk támogatni fogja itt a végszavazás során. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most van lehetőség az előre bejelentkezett független képviselői felszólalásokra. Meg is adom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak, aki felszólalását itt az emelvényen mondja el. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Magyarország Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között létrejött egyezmény ratifikációjáról szól a mai javaslat tárgyalása az Országgyűlésben. Oly mértékben fontosnak tartom a szomszédos országainkkal és határon túl élő nemzettársainkkal kapcsolatos javaslatok megtárgyalását, hogy úgy gondolom, a témához az a méltó, hogy az ember a szószékről mondja el vezérszónoklatát. Ukrajna és Magyarország kapcsolatai nemcsak az utóbbi időben, hanem a korábbi években is meglehetősen vegyes amplitúdójúak voltak a nagyon komoly baráti kapcsolattól az ellenségeskedésig. Minden olyan javaslat és minden olyan egyezmény szolgálja ennek a két országnak a békés jövőbeni kapcsolatát, amely szoros kapcsolatot teremt az ukrán polgárok és a magyar polgárok között. Ukrajna és Magyarország között a végzettségek elismerésére vonatkozóan természetesen nem ez az egyetlen egyezmény, már az 1999-es kormányrendeletet fogja ez a javaslat átírni, és az azóta a közoktatás és a felsőoktatás rendszerében alapvetően megtörtént strukturális változásokat is leköti most ez a törvényjavaslat. Nem kétséges számunkra, és különösen az fontos, hogy ha határon túli nemzettestvéreink a magyar hazába kívánnának térni, akkor az ottani végzettségeiket elismerjük, és azokat a hivatásokat elnyerhessék hazánkban, amelyeket a honi magyarság a magyar egyetemeken megszerez. Természetes, hogy megszavazom ezt a törvényjavaslatot, hiszen ez alapvető célja minden felelősségteljes magyar képviselőnek. De egypár szót engedjenek meg, ha már Ukrajnáról és egyezményről beszélünk, hogy ne menjek el szó nélkül amellett, hogy vajon amellett, hogy tucatnyi egyezményünk van Ukrajnával különböző területeken a kettős adóztatás elkerülésétől kezdve a határok kezelésén keresztül a vasúti forgalomról szólóig, az ukrán nyugdíjak elismerése, és számtalan egyezményt tudnék mondani mind gazdasági, mind közjogi, mind kulturális területen, hogyan fordulhat elő az, hogy egy magyar országgyűlési képviselő úgy kívánja átlépni Ukrajna határát, hogy ott tudja meg, hogy ő abból az országból ki van tiltva. Teljesen mindegy, hogy melyik politikai közösséghez tartozik a képviselő. Én azt kérem a kormány minden tagjától, már csak azért is, mert a külügyi tárca képviselője is itt ül, hogy az nem elegendő, hogy gyönyörűséges szólamokkal az Országgyűlésen belül például az ilyen egyezmények kapcsán kifejezzük a másik ország iránti tiszteletünket, kifejezzük azt a kötődést, ami ahhoz az adott országhoz minket köt, Ukrajnával különösen a határon túli magyarság, illetőleg a jószomszédság két nagyon fontos elem. [[11.30]] De nagy tisztelettel, valahogy el kell érnünk ezen szomszédunknál, ha már tőlünk ilyen feltétlen tiszteletet élhet meg, és ilyen feltétlen tiszteletet kapott meg, és az érdekeiket maradéktalanul képviseljük bármilyen fronton is találkozik Magyarország Ukrajna sorsával , akkor azt nem teheti meg, és ez az egész magyar nemzet megalázásáról szól, hogy egy országgyűlési képviselő nem tudhatja semmilyen diplomáciai csatornán keresztül azt, hogy abba az országba, ebbe a baráti országba nem léphet be. Tehát az egyezménytől függetlenül is én ezt nagyon kérem. És meg kell mondjam önöknek, hogy az pedig különösen megdöbbentő számomra, hogy egy gázszállítási szerződésbe egy ilyen baráti ország egyáltalán bele mer szólni. Tehát nem csak arról beszélünk, hogy szomszédok vagyunk, és gázvezeték esetleg átmegy rajtunk, egyetlen ország nem szólhat bele egyetlen ország dolgába sem, amelyik egy közszolgáltatás érdekében, vagy valami fontos, a nemzet számára fontos beszerzés érdekében egy harmadik országgal bármiben is megállapodik. Tehát én azt kérem a magyar kormánytól, és én mindig ezt fogom képviselni, amíg a politikában leszek, hogy politikai pártoktól, ideológiáktól teljesen függetlenül a magasabb rendű magyar érdekek képviselete szempontjából mi nem tehetjük meg azt, hogy mi bárki szemében másodrangúak vagyunk. Abban a pillanatban, hogy országunkat vagy bármely képviselőjét megalázzák, semmibe veszik jogait, és esetlegesen még szerződésekbe is bele próbálnak szólni, akkor nekünk önmagában nem egyszerűen csak ki kell fejeznünk nemtetszésünket, hanem azt is ki kell fejeznünk, hogy mi tényleg évszázadok óta hihetetlen tisztelettel viseltetünk minden szomszédunk és minden más ország érdekei iránt, és egy pillanatig sem tűrjük el azt, hogy bárki a mi hazánkkal vagy a mi hazánk polgáraival kapcsolatban, vagy akármilyen érdekünkkel kapcsolatban ne tisztelettel viseltessen, és adja meg nekünk mindazokat a jogokat és tiszteletet, amit mi mindenkinek a világon megadunk, különösen a szomszédainknak. Nagyon sokszor érzem úgy, hogy ezekben a viszonyokban másodrangúak vagyunk. Nagyon sokszor érzem úgy, hogy úgy érzik a nemzetközi térben: ó, a magyarok azok mindent kibírnak, mindent elviselnek, mindent túlélnek, örüljenek, hogy szóba állunk velük. Nem! Tehát nagy tisztelettel kérek minden kormánytagot, a miniszterelnököt, a kormánypárti képviselőket, hogy ezekben a kérdésekben büszkén és könyörtelenül követeljék meg a hazánkkal szembeni tiszteletet, már csak azért is, mert amikor bármely ország polgára, aki a mi területünkre belép, és akár szerződések, akár törvények szabályozzák a jogait, mi azt mindenkinek mindig maradéktalanul megadjuk, és nem tűrhető el az, hogy bárki a mi érdekeinket bármilyen okból sértse. Én azt szeretném nagy tisztelettel kérni a Külügyminisztérium képviselőjétől, ha már nagy szerencsénkre itt van, hogy tegye meg, hogy az Országgyűlésben a következő időszakban beszámol arról, Nacsa Lőrinc képviselőtársunk kitiltására hogy kerülhetett sor, mit tett azért az ukrán fél, hogy mi erről tudjunk, mert az minden magyar országgyűlési képviselőnek fontos, hogy tudja, hogy a társa hogy került ilyen helyzetbe, és miért ilyen megalázott módon kell ezzel szembesülnie. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki felszólalni most a vitában. [[Jelzésre:]] Arató Gergely képviselő úrnak adok szót, a DK-ból.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Magát a törvényjavaslatot alapvetően támogatjuk, hiszen ezek a típusú együttműködések valóban a két ország érdekét szolgálják. Fontosak a határon túl, Ukrajnában élő magyarok számára is, de az országok gazdasági kapcsolatai szempontjából is lehet ezeknek jelentősége. Én azt gondolom, hogy egyébként ezeknek a szakmai javaslatoknak a beterjesztését csak helyeselni lehet. Az ilyen típusú felsőoktatási együttműködések nemcsak Ukrajnával, hanem más országokkal is kívánatosak, előremutatók; azt mondják ma, hogy a felsőoktatás nemzetköziesedik általában is. Az EU-n belül teljesen egyértelmű és egyszerű szabályok vannak arra, hogy hogyan kell a végzettségeket elismerni, és hogyan lehet egyébként ezeket használni, de EU-n kívüli országok esetében ezek indokoltak. Őszintén szólva, ezért nem is kértem volna szót, csak hogy az egyetértésemet elmondjam, bár talán néha ez is fontos, hogy az ember ezt is megjegyezze. De óvatosan azt szeretném fölvetni: hogyha ezen a területen lehetett eredményeket elérni tárgyalással, együttműködési hajlandósággal, sikerült olyan megállapodást kötni, amelyik minden valószínűség szerint az Ukrajnában élő magyarok számára is előnyös és kedvező, akkor nem lehet, hogy a nyelvtörvény esetében is ez lenne a kívánatos út, nem pedig a fenyegetődzés, a NATO-hoz való közeledés blokkolása és egyéb ellenséges lépések? Nem lehet, hogy ha Ukrajna azt érezné pont az ellenkezőjét gondolom erről, mint amit képviselő asszony mondott , hogy ha az ukrán fél azt érezné, hogy Magyarországon együttműködési hajlandóság van, akkor ez elősegítené olyan viszonyok kialakulását, ami aztán a Kárpátalján élő magyarságnak is előnyöket hoz? Mert ugye, azt tudjuk, hogy egyébként annak a levét, hogyha Kijev és Budapest viszonya feszült, elsősorban a kárpátaljai magyarság issza meg. És végül még egy kérdést szeretnék föltenni. Hogyha ezt az egyébként valóban már több évtizedes szerződést újra lehetett tárgyalni, és a magyar érdekeknek megfelelően lehetett új szerződést kötni, akkor miért nem lehet újratárgyalni a magyar-ukrán nyugdíjegyezményt? Miért nem lehet véget vetni az ukrán nyugdíjbiznisznek, miért nem lehet véget vetni annak a helyzetnek, amelyik folyamatos, értelmetlen feszültséget kelt, és rendkívüli módon igazságtalan? Miért nincs szándéka a kormánynak arra, hogy egyébként ezt az egyezményt is újratárgyalja? Biztos vagyok benne, hogy ennek az egyezménynek az új változatát vagy a felmondását örömmel üdvözölné a Háznak minden oldala. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Vargha Tamás államtitkár úr kért szót a kormány nevében. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Szeretném megköszönni Varga-Damm Andrea képviselő asszony hozzászólását, amelyet nem a tárgyalt témához… [[Arató Gergely közbeszól.]] Képviselő úr, én végighallgattam, amit ön mondott. Szeretném, hogyha ezt a pár gondolatot végighallgatná [[Arató Gergely: Parancsoljon!]] , bár nem ehhez az előterjesztéshez szeretnék hozzászólni, de megköszönöm képviselő asszonynak, hogy megemlítette azt a két ügyet, amely számunkra is nagyon fontos, mind képviselőtársunk kitiltása, mind pedig az az elv, amit képviselünk a tegnap megkötött gázegyezmény ügyében. Mi a Külügyminisztériumban azon alapelv alapján dolgozunk, és azt képviseljük, hogy a tiszteletet minden országnak megadjuk, és elvárjuk természetesen, hogy az érintett ország, amelyikkel kapcsolatban vagyunk, ugyanezt a tiszteletet megadja Magyarországnak. Természetesen nem fogadjuk el azt, hogy egy harmadik ország a magyar emberek, a Magyarország érdekében megkötött gázszállítási egyezményt akár kritikával illesse, akár nemtetszését fejezze ki, hiszen ez Magyarország és a magyar emberek érdekét szolgálja. Mint ahogy azt sem fogadjuk el, hogy egy magyarországi országgyűlési képviselőt vagy akárkit, egy magyar embert mondvacsinált okok miatt Ukrajnából kitiltsanak. Mindig kiálltunk Ukrajna érdekei és Ukrajna elképzelései mellett, támogatjuk az ország szuverenitását; támogatjuk a szándékait, és azt a tiszteletet, amit mi Ukrajnának megadunk, elvárjuk Ukrajnától is. Köszönöm szépen képviselő asszony hozzászólását még egyszer. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kettőperces felszólalásra jelentkezett Balla Mihály képviselő úr, de szeretném jelezni, hogy amennyiben nem a tudományos fokozatok, illetve a végzettségek kölcsönös elismerésére vonatkozó törvényjavaslathoz fog a továbbiakban bárki felszólalása kötődni, attól meg fogom vonni a szót. Köszönöm szépen. Balla Mihály képviselő úré a szó.
Köszönöm, elnök úr. Csak az elhangzott vita kapcsán egy mondatot engedjen meg nekem, elnök úr! Tény és való, hogy a diplomák, tudományos fokozatok kölcsönös elfogadásáról szóló törvényjavaslatot tárgyaljuk, de elhangzott itt egy-két olyan dolog, ami kapcsán egy mondatot engedjenek meg. A magyar nyelvtörvény és annak a kisebbségi törvényre való kihatása előbb történt, mint amikor a NATO-val kapcsolatos ügyekben a magyar álláspont szigorúbb volt annál, mint amit az ukrán fél szeretett volna. Köszönöm szépen, elnök úr, és a törvénnyel kapcsolatban természetesen nagyon fontos az, hogy örömmel látjuk azt, hogy mindenki támogatólag szól a törvényjavaslat elfogadásáról. Köszönöm szépen. [[11.40]]
Köszönöm szépen. Ezzel a másodlagos vitát lezárom. Meg szeretném kérdezni képviselőtársaimtól, hogy kíváne még valaki az elsődlegeshez, a tényleges vitához hozzászólni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, így az általános vitát lezárom. Megkérdezem Steiner Attila államtitkár urat, kíváne a vitában elhangzottakra, lehetőleg a törvényjavaslathoz kapcsolódóan elhangzottakra reagálni. [[Jelzésre:]] Igen. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Nagyon rövid leszek, és ténylegesen a törvényjavaslat kapcsán szeretném megköszönni a képviselők támogató hozzászólását. Én azt gondolom, nagyban ösztönözni fogja ez a megállapodás az ukrán és a magyar fél között a tudományos és oktatási együttműködést, úgyhogy köszönöm szépen még egyszer a támogatást.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Soron következik „A Magyarország Kormánya és Belize Kormánya között a diplomata-, szolgálati és hivatalos útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló Megállapodás kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17143. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára megismerhető. A kormány-előterjesztés előadójának, Vargha Tamás államtitkár úrnak, a Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének adok most szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az előttünk lévő megállapodás célja, hogy biztosítsa a magyar és a belize-i diplomata-, szolgálati és hivatalos útlevelek birtokosai számára a vízummentes beutazást és a legfeljebb 90 napi vízummentes tartózkodást Magyarországon és Belize-ben. A megállapodás aláírásához szükséges felhatalmazás az 1582/2020. számú kormányhatározaton alapul, melynek birtokában a megállapodást 2021. május 28-án, Mexikóvárosban írta alá a két ország aláírásra felhatalmazott nagykövete. A szakértői egyeztetések nyomán kialakult szerződéstervezetünk követi a más országokkal azonos tárgyban kötött nemzetközi szerződéseink rendelkezéseit, és természetesen összhangban van a hazánk európai uniós és schengeni tagságából fakadó jogokkal és kötelezettségekkel is. A megállapodás magyar és angol nyelven került aláírásra, a szöveget a törvény is e két nyelven hirdeti ki. A részleges vízummentességi megállapodás 17 cikkből áll, és célja, hogy azok a magyar és belize-i állampolgárok, akik diplomata-, hivatalos útlevéllel rendelkeznek, vízummentesen utazhassanak egymás területére, és ott 90 napig szabadon tartózkodhassanak. A diplomáciai vagy konzuli képviseletek és a nemzetközi szervezetekhez akkreditált képviseletek tagjai, valamint a velük közös háztartásban élő családtagjaik számára továbbra is előírás, hogy beutazásukat megelőzően vízumot, majd pedig tartózkodási engedélyt szerezzenek be a fogadó államtól. Az aláíró felek természetesen kötelezettséget vállalnak a másik fél területén érvényes jogszabályok és előírások maradéktalan betartására. Tisztelt Ház! Arra kérem képviselőtársaimat, hogy a beterjesztett törvényjavaslatot elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Balla Mihály képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Magyarország elkötelezett a közép-európai államokkal történő diplomáciai, kulturális és gazdasági kapcsolatépítés ügye mellett, ezért 2021. május 28-án Magyarország és Belize nagykövetei a magyar-belize-i kétoldalú kapcsolatokat elmélyítő megállapodást írtak alá. Hangsúlyozni kívánom, hogy ez a megállapodás a diplomata-, a szolgálati és a hivatalos útlevéllel rendelkező állampolgárok vízummentességéről szól, ami azt is jelenti, hogy hazánk képviselői, illetve a hazánk képviseletében odaérkező, szolgálati, hivatalos útra érkező diplomatáink adminisztratív terhek nélkül tudnak egymás országaiba utazni. Az együttműködés azonban nemcsak az adminisztráció területén, hanem konkrét szektorokban is fejlődést mutat. Jó példa erre az oktatásügy, hiszen a nagykövetek aláírták a 2021-2023-as időszakra szóló oktatási együttműködési szándéknyilatkozatot is, amely alapján Belize is részt vehet a Stipendium Hungaricum ösztöndíjprogramban, és ebben a tanévben, sikeres felvételüket követően, öt belize-i diák magyarországi ösztöndíjjal folytathatja a tanulmányait Magyarországon. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Mint ismeretes, a megállapodás megkötését a belize-i külügyminisztérium kezdeményezte, és ez számunkra elfogadhatónak is tűnik, ugyanis a korábbi, a közép-amerikai ország és az Európai Unió között kötendő vízummentességi megállapodás lehetőségének felvetődése nyomán végzett értékelések biztonsági kockázatot nem jelentenek. Ezt azért fontos megemlíteni, mert az Európai Unióban főszabályként uniós hatáskörbe tartozik annak meghatározása, hogy a harmadik államok állampolgárai vízummenteseke vagy pedig vízumkötelezettek-e. Ugyanakkor a 2018. november 14-ei, 2018/1806. európai uniós rendelet 6. cikkelyének (1) bekezdése lehetővé teszi, hogy az európai uniós tagállamok saját hatáskörükben vízummentességet biztosítsanak az egyébként vízumkötelezett államok diplomata-útlevéllel vagy szolgálati, illetve hivatalos útlevéllel rendelkező állampolgárainak. Belize már több mint 30 éve egyoldalúan vízummentességet biztosít az Európai Unió tagállamainak állampolgárai részére, egészen pontosan 1990 óta, így a magyar állampolgárok vízum nélkül 30 napig tartózkodhatnak az országban, amennyiben az útlevél még legalább fél évig érvényes a belépés pillanatában. Az új megállapodás célja azonban az, hogy biztosítsa a magyar-belize-i diplomata-, szolgálati és hivatalos útlevelek birtokosai számára a vízummentes beutazást és a legfeljebb 90 napi vízummentes tartózkodást az országban. Ezen túlmenően érdemes megemlíteni, hogy a schengeni tagállamok egyike sem képviselteti magát Belize-ben, ami nemcsak nehézséget jelent számunkra, hanem adott esetben lehetőséget jelent. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Dudás Róbert képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A Jobbik álláspontja, hogy minden olyan ország, helyezkedjen el bárhol, mellyel gazdasági, diplomáciai, bárminemű kapcsolattal rendelkezik Magyarország, annak kormánya, annak Külügyminisztériuma, segítsük a diplomaták szabad mozgását, segítsük a gazdasági terjeszkedést, segítsük azokat a befektetőket, akik egyik országból a másikba, a másikból az egyikbe szeretnék érdekeiket érvényesíteni. Természetesen úgy, hogy a fogadó ország érdekét még véletlenül sem sértik, és azt maximálisan figyelemben tartják, kiváltképp az ott élők, tehát nemcsak pusztán a kormányra és pusztán az országra, hanem annak az adott országnak a lakosságára nézve. Államtitkár úr említette, hogy ez a kölcsönös vízummentességről szóló javaslat, amely, akár mondhatjuk, hogy egy formalitásnak is tűnhet egyébként elöljáróban elmondom, hogy támogatni fogjuk ezt a kezdeményezést , ugyanakkor viszont ez nem feltétlenül a kölcsönös vízummentességről szól, hiszen az előbb már elhangzott kormánypárti képviselőtársam felszólalásában is, hogy Belize kormánya már 1990 óta biztosítja ezt az Európai Unió tagállamai és a schengeni övezet tagállamai számára. Magyarország bár 1990 óta nem tagja ennek a közösségnek, de 2004 óta viszont igen. Tehát egyébként én azt gondolom, hogy 30-31 éve biztosítja Belize ezeket a jogokat, ezeket az előjogokat az európai országok számára, mi mondjuk, 17 év késéssel, de csatlakozunk ehhez az egyezményhez. Tehát ez az én, illetve a mi olvasatunkban azt jelenti, hogy most a Belize által már rég adott előjogok után mi fogunk most hasonlókat adni a belize-i diplomaták számára. Ugyanakkor engedjék meg, felmerül egy kérdés is, hogy erre én röviden kitérjek. Bizonyára sokan emlékeznek még a 2018-as választásra és az azt megelőző időszakra, és Belize kapcsán ez élesen idevág, és azóta sem hallottunk megnyugtató fejleményeket. Belize volt az az ország, ahol az egyik kormánypárti képviselő Heves megyéből egyébként 1,2 milliárd forintos megtakarítást tartott az ő, illetve a felesége nevén lévő számlán. Tehát maximálisan támogatjuk a más országokkal kapcsolatos vízummentességet, a diplomáciai és gazdasági kapcsolatok előretörését és növekedését, arra viszont kérem önöket, arra kínosan és kényesen ügyeljenek, hogy ez ne az országból kimentett vagyonoknak legyen a tárhelye. [[11.50]] Ne ott tárolják azokat az adófizetői pénzeket, amelyeket elloptak, elvittek, de minimum nem fizettek be a magyar államkasszába. Még egyszer mondom: az elképzelést támogatjuk, kétségeink vannak viszont arra vonatkozóan, hogy ez nem egyfajta pénzkimentése bizonyos emberek számára. Kérem a Külügyminisztériumot, hogy erre fordítson kiemelt figyelmet. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka, Vejkey Imre képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem kívánva megismételni a Vargha Tamás államtitkár úr által elmondottakat és a Balla Mihály képviselőtársam által szintén elmondottakat, csak arra kívánom felhívni a tisztelt Ház figyelmét, hogy a megállapodás célja, hogy biztosítsa a magyar és a belize-i diplomata-, szolgálati és hivatalos útlevelek birtokosai számára a vízummentes beutazást és a legfeljebb 90 napi vízummentes tartózkodást Magyarországon és Belize-ben. Ebből is látszik, hogy ahhoz, amit az imént a Jobbik vezérszónokától hallottunk, a jelen törvényjavaslatnak semmi köze nincs. A megállapodás egyébként nem mentesíti a diplomáciai vagy konzuli képviseletek vagy a nemzetközi szervezetek akkreditált képviseleteinek tagjait, valamint a velük közös háztartásban élő családtagjaikat az alól a kötelezettség alól, hogy az akkreditációjukhoz a beutazásukat megelőzően vízumot szerezzenek be a fogadó államtól. A fentieken túl a megállapodás kimondja, hogy ez nem érinti a Magyarország európai uniós tagságából fakadó jogokat és kötelezettségeket, továbbá a vízummentes beutazásra jogosult személy köteles minden tekintetben tiszteletben tartani a másik fél államának törvényeit és egyéb szabályait. Azt tudom mondani, tisztelt hölgyeim és uraim, hogy a már elhangzottak és az általam elmondottak alapján a KDNP parlamenti frakciója támogatja. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Varga László képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarországnak folyamatosan fejlődő kapcsolatai vannak ezen a téren a világ államaival. Természetes módon minden évben van néhány olyan előterjesztés az Országgyűlés előtt, amelyben egy adott állammal diplomata-, szolgálati és hivatalos útlevéllel rendelkező állampolgárok vízummentességéről szóló egyezményt köt hazánk. Nem is emlékszem olyanra, hogy amikor ilyen típusú egyezményt, nagyjából hasonló tartalommal más országgal megkötött Magyarország, akkor azt a frakciónk ne támogatta volna. Ugyanazt tudom mondani ebben a helyzetben is. Remélem, hogy ettől a két ország közötti gazdasági és egyéb kapcsolatok is fejlődhetnek, továbbfejlődhetnek. Tehát az ilyen típusú előterjesztéseket mindig támogatja a frakciónk, és most is így lesz. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most van lehetőség a felszólalásra elsőként jelentkezett független képviselő felszólalására. Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Magyarország Kormánya és a belize-i kormány közötti, diplomata-, szolgálati és hivatalos útlevéllel rendelkező állampolgárok vízummentességéről szóló megállapodás ratifikációját tárgyalja a parlament. Amint az előttem szólók is elmondták, Magyarországnak érdeke az, hogy a világ minden országával rendkívül szoros, kiegyensúlyozott kapcsolatok legyenek és egymás érdekeit kölcsönösen tiszteletben tartva adott szituációban segítsük egymást életünk folyásában. Azt meg kell jegyezni, hogy Belize egy 380 ezer lélekszámú ország, ami azt jelenti, hogy olyan rendkívül nagy szolgálati, diplomata- és hivatásos forgalom nem nagyon lenne a két ország között, ha valami más, magasabb rendű érdek ezt mégsem szolgálná. Ez az ország egy rendkívül egzotikus ország, Közép-Amerika keleti partján fekszik, a Karib-tenger mellett, északon Mexikó, délen pedig Guatemala a határa. Belize egy koronagyarmat, egy kis ékszerke a közép-amerikai országok között, ahol egyébként egy magasabb rendű társadalmi tisztséget jelent, ha azon a nyelven beszélnek, és meglehetősen lenézik maguk között a spanyol ajkúakat. Ez elég sajátságos még a XXI. században is, de a brit koronagyarmat mint örökség eléggé érdekes sajátosságokat is tud egy országban kialakítani. 1981 óta független, és ez a legkisebb népességű független állam az amerikai kontinens szárazföldi államai között, és amit előttem elmondott képviselőtársam ez egy adóparadicsom. Az adóparadicsom jellege sajnos azt is eredményezheti, hogy olyan gazdasági szereplők vagy olyan politikusok, akik nem szeretnék a hazájukban vagy akár az Unióban nagyon megmutatni, milyen anyagi javakkal bírnak, szeretik idemenekíteni a vagyontárgyaikat. Ezért például Belize-ről el lehet mondani, hogy Közép-Amerikában a harmadik legnagyobb az egy főre jutó jövedelem, közben pedig a társadalom nagyobb része rendkívüli szegénységben él. Tehát elképesztő kettősség van az országban. Odaviszik az adóparadicsom jellege miatt a világ számtalan helyéről bizonyos szervezetek és emberek a vagyontárgyaikat, jövedelmeiket ott realizálják papíron, amivel aztán ilyen, meglehetősen sajátságos tulajdonságokat hoztak létre ennek az országnak. A kormányzatuk felépítése a brit parlamenttel azonos, hiszen ezt a politikai örökséget nem kívánták felszámolni. Perszonálunióban vannak Nagy-Britanniával. Azt gondolom, természetesen megszavazzuk, mint ahogy eddig is minden nemzetközi egyezményt megszavaztunk, ez az országunk elemi érdeke, csak én is azt szeretném, ha az ilyen típusú megállapodások nem azt üzennék a magyar társadalomnak, hogy esetleg az ilyen egzotikus országokkal, adóparadicsomokkal azért fontos különböző ilyen típusú megállapodásokat kötni, hogy magyar polgárok, akik nem éppen a legalitás talaján szerezték vagyontárgyaikat, vagyonukat, ezekkel az eszközökkel legyenek képesek eljutni könnyedén ezekbe az országokba és ott megpróbálni legalizálni a javaikat. Nagyon-nagyon társadalomromboló lenne, ha bármely magyar állampolgár úgy érezhetné, hogy ezek a viszonyok ezért jönnek létre. Tisztelettel köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Kérdezem a tisztelt képviselőtársaimtól, hogy kíváne még valaki felszólalni a vitában. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Most megkérdezem Vargha Tamás államtitkár urat, kíváne a vitában elhangzottakra válaszolni. [[Vargha Tamás jelzésére:]] Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm szépen a képviselőtársaim hozzászólásait, elsősorban természetesen a felszólalások azon részeit, amelyek szorosan kötődtek a törvényjavaslathoz. Azt gondolom, hogy bármiféle más hátsó szándékot egy előttünk fekvő törvényjavaslat kapcsán feltételezni nem szükséges. Köszönöm szépen a támogatást, és erre a támogatásra kérem szépen képviselőtársaimat a szavazáskor is. Köszönöm.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség minden egyes ma tárgyalt törvényünk kapcsán. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „A Magyarország Kormánya és az Egyesült Arab Emírségek Kormánya között a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló megállapodás kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17142. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiük számára elérhető. Most elsőként megadom a szót Vargha Tamás államtitkár úrnak, a Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat új elemmel egészíti ki a Magyarország és az Egyesült Arab Emírségek közötti gazdasági kapcsolatok fejlődésének jogszabályi kereteit. Az a célja, hogy a kétoldalú magyar és az egyesült arab emírségekbeli gazdasági és azon belül a beruházási kapcsolatok előreléphessenek, valamint a beruházási környezet biztonságosabbá és kedvezőbbé váljon. [[12.00]] A megállapodás azokra a beruházásokra vonatkozik, amelyeket a két ország beruházói egymás területén valósítanak meg, magyar szempontból tehát az Egyesült Arab Emírségekben letelepülő magyar beruházók védelmét és jogbiztonságát szolgálja, amelynek kiemelt jelentősége van a számos piaci lehetőséget magában hordozó Öböl menti térségben. Magyarország Kormányának külgazdasági stratégiai célkitűzése a magyar vállalatok külföldi beruházásainak ösztönzése, továbbá az ott megtermelt profit hazahozatala és a külföldi beruházók által kivitt nyereség közti egyensúly megteremtése. Ezen stratégia megvalósításának alapjául szolgál többek között a kétoldalú beruházásvédelmi megállapodások létrehozása, úgymint a jelen megállapodás, amely előttünk fekszik. A lisszaboni szerződés 2009-es hatálybalépése óta a közvetlen külföldi befektetések az Európai Unión belül a közös kereskedelempolitika részét képezik. Ez azt jelenti, hogy az Európai Unió tagországai más országokkal akkor köthetnek beruházásvédelmi megállapodást, ha arra az Európai Bizottság is, a szükséges nemzeti felhatalmazás mellett természetesen, kiadta a jóváhagyó felhatalmazását. Ebben az esetben ez megtörtént, így 2021. július 15-én az egyezmény aláírásra került. A szerződés tehát az Európai Unió iránymutatásai alapján és jóváhagyásával köttetett meg. Tisztelt Képviselőtársaim! E megállapodás megkötésétől azt várjuk, hogy a beruházók védelme révén segíteni fogja Magyarország és az Egyesült Arab Emírségek közötti gazdasági és beruházási kapcsolatok fejlődését. Arra szeretném kérni tisztelt képviselőtársaimat, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Balla Mihály képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Hazánk és az Arab Emírségek között az utóbbi években rendkívüli mértékben megerősödött a gazdasági és diplomáciai kapcsolat, mely annak is köszönhető, hogy Szijjártó Péter miniszter úr és a diplomatáink rendszeresen tárgyalnak az emírségek vezetőivel. Országaink az utóbbi időben látványos fejlődésen mentek keresztül, és ezt kiválóan jelzi részünkről a magyar gazdaság robbanásszerű növekedése, a másik fél részéről pedig az idén megrendezésre kerülő Dubai Expo 2021 is, mely nemzetközi jelentőségű eseményen Magyarország is képviseltetni fogja magát. A magyar megjelenés előmozdításával kapcsolatos diplomáciai feladatok ellátására 2020 novemberétől miniszteri biztossá nevezték ki Tatár Szabolcsot, akinek feladata a két ország közötti kapcsolatra nagyobb hangsúlyt fektetni és minél jobb lehetőségeket kialakítani. Az Egyesült Arab Emírségek Izrael után a második legfontosabb kereskedelmi partnerünk a közel-keleti térségben, továbbá pozitív a külkereskedelmi mérlegünk, tehát többet exportálunk, mint amennyit importálunk. Ezen gyümölcsöző kötelék részeként vállalataink nagyon sok magyarnak adnak munkát Magyarországon, ezzel hozzájárulva a kormány munkahelyvédelmi törekvéseihez. A diplomáciai kapcsolataink egészen 1990-ig nyúlnak vissza, ugyanakkor a nagykövetség csak 2006-ban nyílt meg Abu-Dzabiban. Napjainkban azonban elérkezett az idő, hogy a trendeknek megfelelően szorosabbra fonjuk a gazdasági kapcsolatokat, és ennek a törvényjavaslatnak a befogadása ebben egy nagyon fontos lépés lehet, hiszen nemcsak gazdaságilag ösztönző beruházásokat, hanem olyan biztosítékokat, jogi kereteket is ad a felek és azok vállalatai számára, melyekkel a kisvállalkozások és a feltörekvő, technológiailag orientált vállalkozások vezetői és alkalmazottai is bátrabban próbálhatják meg a másik fél államában megvalósítani terveiket. Ez azért is kiemelkedő, mert az Emírségek világszínvonalú technológiai és turisztikai központtá nőtte ki magát, és ebből a fejlődési potenciálból a magyar vállalkozások is profitálhatnak a jövőben. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Azt javaslom, hogy fogadjuk el az előttünk álló törvényjavaslatot, hiszen a Fidesz-KDNP frakciója, a Fidesz nevében beszélek, tehát a Fidesz-frakció támogatja, mert pénzügyi, jogi, majd gazdasági keretek meghatározása után azonnal érezhető lesz annak pozitív és a versenyképességet javító hatása, mellyel tovább tudjuk majd az együttműködésünket erősíteni. És talán nagyon fontos lépés az, ami tervbe van véve, hogy a gazdasági vegyes bizottság következő januári ülésén kereskedelmi kamaráink közötti együttműködés is létrejöhet hivatalos formában is, illetve üzleti tanácsülés is lesz. Kérem tehát szíves támogatásukat a törvényjavaslat elfogadásához. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Dudás Róbert képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! Én azt gondolom, hogy nagyságrendileg fajsúlyosabb kérdést tárgyalunk most az Egyesült Arab Emírségek kormánya és Magyarország Kormánya közötti megállapodás tekintetében, mint az ezt megelőző napirendben tettük. Nem lebecsülve annak fontosságát sem, de azt gondolom, hogy egy Öböl menti országgal való kapcsolatunk deklarálását, ha egy Öböl menti országgal kapcsolatos gazdaságfejlesztés van napirenden, akkor ezt kiemelten kell hogy kezeljük, legyen szó egyébként bármely Öböl menti országról, de talán ezek közül is kiváltképp kiemelendő az Egyesült Arab Emírségek. Mint már elhangzott, de én is szeretném megemlíteni, az Öböl menti térségből és annak a figyelembevételével a második legnagyobb, Magyarország számára gazdasági potenciált jelentő országról van szó, tehát mindennemű beruházásserkentésre, mindennemű kölcsönös, arra irányuló kommunikációra és annak a deklarálására, amely egyébként az ország érdekét és a két ország érdekét érinti és segíti, szükség van, és ez maximálisan támogatandó. Amire viszont szeretném felhívni a figyelmet és én is megemlítettem , hogy nagyon fontos az országok érdekének képviselete. Nagyon fontos az országokat megjelenítő gazdasági társaságoknak a képviselete, és hogy mindez ratifikálva legyen olyan értelemben, hogy biztosítsák mind a fogadó, mind a küldő ország azokat a jogokat és előjogokat, mellyel a megfelelő tevékenységet el tudják végezni, egyébként helyben értéket teremtenek, de gazdasági növekedést tudnak felmutatni a fogadó ország részéről is. Amiről nem beszélünk soha, és talán ez a legfontosabb, és itt visszautalnék miniszterelnök úrnak egy több évvel ezelőtt ugyancsak az arab térség egyik országában elmondott beszédére, amikor azt mondta, hogy jöjjenek hozzánk, ruházzanak be, mert nálunk nagyon olcsó a munkaerő. Nos, ha az érdekek figyelembevételét nézzük, akkor az országok és a gazdasági társaságok érdekének szem előtt tartása mellett kiemelt szempont kellene hogy legyen az adott ország, így nyilván magyar országgyűlési képviselőként azt mondom, hogy Magyarország munkavállalóinak az érdeke. Ne azért jöjjenek ide befektetni, mert minálunk szisztematikusan alacsonyan tartjuk a munkabéreket. Nem, ezen befektetésekből profitáljon az ország, profitáljon az adott gazdasági társaság, de profitáljon a lakosság is, profitáljon a magyar munkavállaló is! Zárásként, bár már említettem, hogy támogatandó minden gazdaságélénkítő törvényjavaslat, így ezt is támogatni fogja a Jobbik frakciója, ugyanakkor viszont a magyar lakosság és a magyar munkavállaló érdekét sokkal komolyabban szem előtt kellene tartani. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Vejkey Imre képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem kívánva megismételni a Vargha Tamás államtitkár úr expozéjában elmondottakat, ezért arra hívom fel a Ház figyelmét, hogy a megállapodás célja a két ország közötti gazdasági kapcsolatok fejlesztése, elősegítése, különösen az egymás területén megvalósuló beruházási tevékenység feltételeinek kedvezőbbé és biztonságosabbá tétele. [[12.10]] A két ország között létrejött beruházásvédelmi megállapodás jogi kereteket teremt az egymás területén megvalósuló beruházások tekintetében; meghatározza a beruházás fogalmát, megfogalmazza a kedvező beruházási feltételek megteremtésének szükségességét; rendelkezik a keletkezett jövedelmek átutalásáról, az esetleges államosítás esetén követendő joggyakorlatról. A megállapodás egyik legfőbb rendelkezése, hogy a két ország beruházói számára biztosítottak legyenek a beruházásaik védelmét jelentő jogi garanciák. A beruházók számára különösen fontos a pártatlan választottbíráskodás kikötése. Én merem állítani a KDNP nevében, hogy ez valóban egy rendkívül fontos kikötés, a választottbíráskodás nemzetközi szinten a pártatlanságot tudja biztosítani. A KDNP nevében támogatom a törvényjavaslatot. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Varga László képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előbbiekben tárgyalt kormányközi megállapodás kihirdetéséről már elmondtam az álláspontunkat, a vízummentesség kapcsán minden alkalommal támogatjuk ezeket a típusú előterjesztéseket. Most is mondhatom azt, hogy az olyan előterjesztéseket, amelyek beruházások ösztönzéséről, kölcsönös védelméről szólnak, kivétel nélkül támogatta mindig az MSZP-frakció. Valóban, azt tudom mondani, hogy a volumene ennek azért, reméljük, hogy biztató lehet, hiszen az Egyesült Arab Emírségek kormányával kötött Magyarország Kormánya egy ilyen megállapodást, amelynek a kihirdetéséről szól az előterjesztés. Egy szó mint száz, az előterjesztést az MSZP-frakció támogatni fogja a végszavazáskor. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki a vitában felszólalni. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, így az általános vitát lezárom. Megkérdezem Vargha Tamás államtitkár urat, hogy kíváne a vitában elhangzottakra válaszolni. [[Jelzésre:]] Igen, kíván. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm szépen a támogató hozzászólásokat. A kiemelkedő magyar gazdasági teljesítmény nyomán várható jelentős minimálbér-emelés fényében mesterségesen alacsonyan tartott bérekről beszélni nem tudom, aki nem ebben az országban él, és ilyet mond, az nem a választók között éli a mindennapjait. [[Balczó Zoltán: Az a jövő!]] Köszönöm szépen a támogató hozzászólásokat, és támogatásra kérem az Országgyűlést a szavazáskor is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból. Balczó Zoltán: Egyelőre a legalacsonyabb a minimálbér a V4-ek között. Ez a jövő.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik „A Francia Köztársaság Kormánya és a Nigeri Köztársaság Kormánya között a francia haderő Száhel-övezet biztonsága érdekében Nigerben történő beavatkozásának jogi szabályozásáról szóló, 2013. március 25-én Niameyben aláírt megállapodáshoz és a Francia Köztársaság Kormánya és a Nigeri Köztársaság Kormánya között a Száhel-övezet biztonságát szolgáló francia beavatkozás keretében Nigerben tartózkodó francia katonai állomány jogállásának szabályozásáról szóló, 2013. július 19-én Niameyben aláírt megállapodáshoz kapcsolódó, a Francia Köztársaság Kormánya és a Nigeri Köztársaság Kormánya közötti, a TAKUBA erők nem francia erőinek jogállásának szabályozásáról szóló Kiegészítő Jegyzőkönyvhöz Elfogadó Nyilatkozattal történő csatlakozás kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat, „A Francia Köztársaság Kormánya és a Mali Köztársaság Kormánya között levélváltás formájában létrehozott, Bamakóban 2013. március 7-én és Kouloubában 2013. március 8-án aláírt, a SERVAL erők jogállásáról szóló Megállapodáshoz kapcsolódó, a Francia Köztársaság Kormánya és a Mali Köztársaság Kormánya közötti, a TAKUBA erők nem francia erőinek jogállásának szabályozásáról szóló Kiegészítő Jegyzőkönyvhöz Elfogadó Nyilatkozattal történő csatlakozás kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat, valamint „A TAKUBA alkalmi harci kötelékben történő magyar katonai szerepvállalásról” szóló törvényjavaslat együttes általános vitája a lezárásig. [[Balczó Zoltán: Köszönjük! Tapsol.]] A kormány-előterjesztések T/17145., T/17146. és H/17144. számokon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! Most megadom a szót Németh Szilárd István államtitkár úrnak, a Honvédelmi Minisztérium államtitkárának, a törvényjavaslat előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Már a két törvény és az országgyűlési határozat címe is mutatja mindannyiunk számára, hogy egy nagyon komoly és nemzetközi kapcsolatokat és színteret érintő ügyről van szó, a Magyar Honvédség külföldi bevethetőségéről, és ezt nagyon pontosan és körültekintően kell megtennünk, egyrészt a szabályozás, másrészt pedig a magyar honvédek védelme érdekében és hazánk tisztességének védelme érdekében. A nemzetközi béke és biztonság előmozdítása, a terrorizmus elleni küzdelem, az Európára nehezedő migrációs nyomás csökkentése mindannyiunk közös érdeke. Nemcsak a schengeni határoknál, hanem távolabb, a migrációnak jelentősen kitett helyszíneken is szavatolnunk kell Magyarország és Európa biztonságát. Jelen vagyunk a Balkánon, a Közel-Keleten és Afrikában is. A világ gyorsan változó és egyre komplexebb biztonsági és védelempolitikai kihívásai, Magyarország szövetségesi kötelezettségvállalásai megkövetelik, hogy hazánk fegyveres erői készen álljanak a haza védelmére, és a NATO, az Európai Unió, az ENSZ, illetve a koalíciós tagságunkból eredő, a válságövezetekben való szerepvállalásra. Magyarország Alaptörvényének 47. cikke értelmében a Magyar Honvédség külföldi alkalmazásának engedélyezési joga megoszlik a kormány és az Országgyűlés között: míg a NATO és az Európai Unió műveleteiben történő szerepvállalásról a kormány dönt, addig egyéb nemzetközi katonai fellépésről az Országgyűlés határozhat, amint azt legutóbb az iszlám elleni nemzetközi koalícióban történő szerepvállalás kapcsán is megtettük. Magyarország új, elfogadott nemzeti biztonsági stratégiája deklarálja, hogy hazánk az euroatlanti biztonság aktív és hiteles hozzájárulója kíván maradni a jövőben is. Ez egyrészt Magyarország szövetségesi kötelezettsége, de emellett a stratégia is kiemeli, hogy az európai stabilitást befolyásoló, távoli régiókban zajló nemzetközi válságkezelő műveletek Magyarország alapvető biztonságpolitikai érdekeit szolgálják. Látni kell, hogy az afganisztáni nemzetközi beavatkozás kudarcát követően máris óriási a migrációs nyomás a magyar határon, és egész Európában megnőtt a terrorfenyegetettség. Ezért meg kell akadályozni, hogy újabb és újabb migrációs áradat érje el Európát. A magyar kormány álláspontja szerint minél távolabb húzzuk meg a védvonalakat, az annál jobb nekünk. A Magyar Honvédség egyre több feladatot kap a nemzetközi missziókban. 2021 novemberétől magyar parancsnoka lesz a KFOR-nak, amely jelentős katonadiplomáciai elismerése a Magyar Honvédség műveleti szerepvállalásainak. 2022 szeptemberétől ismét magyar Gripenek védik a balti légteret. A missziókban nem csupán a meglévő képességeket tudják begyakorolni, éles helyzetekben alkalmazni, hanem újabb és újabb tapasztalatokra és képességekre is szert tesznek a katonák. A missziókban nemcsak adnak, hanem tanulnak is honvédeink. Magyarország a legújabbkori történelme során négy kontinens majd húsz országában szerzett missziós tapasztalatot. Jelenleg három kontinens kilenc országában, Koszovóban, Bosznia-Hercegovinában, Olaszországban, Irakban, Kuvaitban, Libanonban, Grúziában, Cipruson, Maliban és Nyugat-Szaharában teljesítenek szolgálatot közel ezer fővel, a NATO, az EU, az ENSZ és az iraki terrorellenes koalíció által vezetett műveletekben. [[12.20]] A külföldi missziókban való részvétel egyrészt egy páratlan lehetőség olyan műveleti tapasztalatok megszerzésére, amelyek a Magyar Honvédség kiképzési, felkészítési és alkalmazási rendszerébe lesznek beépítve, és annak komplex alkalmazhatóságát, a biztonsági kihívásokra adandó dinamikus válaszlehetőségek kidolgozását, a döntéshozatali és műveleti vezetési rendszer valós helyzetben való gyakorlását biztosítják; másrészt a szövetségesi vagy egyéb nemzetközi koalíciós kötelezettségvállalásaink a kollektív biztonság érdekében ezt megkövetelik tőlünk. A magyar missziós kontingensek, legyenek azok bármely geostratégiai hadszíntéren, mindig magas színvonalon teljesítették és teljesítik napjainkban is feladataikat, bizonyítván a Magyar Honvédség adaptációs képességét, hitelességét és megbízhatóságát. Kétség sem férhet hozzá, hogy ezen missziók nélkül a Magyar Honvédség nemzetközi megítélése sokkal alacsonyabb szintű lenne. Ezekben a missziókban az állomány, a felszerelés, a felkészültség, a módszerek és az eljárások komplexen vizsgáznak nemzetközi környezetben. A meglévő missziós tapasztalatok, a katonák együttműködési képességei és megbízhatóságuk stabil és előkelő helyet biztosít Magyarország részére a szövetségben; ezt a pozíciót tovább kell erősítenünk. Minél több hadszíntéren próbáljuk ki magunkat, annál jobban megértjük a műveleti környezet komplex kihívásait, a konfliktusok kezelésének lehetséges módszereit. Ezért a Magyar Honvédség számos NATO-, EU-, ENSZ- és koalíciós műveletben vesz részt, mert Magyarországnak is elemi érdeke elsősorban a Balkán, a Közel-Kelet, Észak-Afrika, valamint a Száhel-övezet országainak stabilitása, valamint a szélsőséges iszlamista mozgalmak és terrorista csoportok térnyerésének megakadályozása. Ennek érdekében a Magyar Honvédség majd 500 fővel vesz részt a NATO műveleteiben Koszovóban, Bosznia-Hercegovinában és Irakban, közel 200 fővel az EU misszióiban, Bosznia-Hercegovinában, Maliban, Georgiában és a földközi-tengeri műveletekben, valamint kéttucatnyian az ENSZ misszióiban Cipruson, Libanonban és Nyugat-Szahara térségében, továbbá csaknem 150 fővel az amerikai vezetésű, iszlám elleni koalíciós műveletekben. A délről érkező nyomás egyik kiváltó oka a szubszaharai térségben fennálló migrációs és a vele kéz a kézben járó terrorveszély, ezért Magyarország készen áll fokozni hozzájárulását a régió biztonságának megteremtéséhez. A magyar honvédek nap mint nap elképesztő erőfeszítéseket tesznek azért, hogy biztosítsák a magyar emberek és ezzel együtt egész Európa biztonságát. Több ezren dolgoznak hazánkban azért, hogy az európaiak mindennapjai békében és biztonságban teljenek, nekünk ez elsődleges szempont, és jó lenne, ha Brüsszel számára is ez élvezne prioritást. A helyzet egyre fenyegetőbb, a külső schengeni határokon napról napra érezhetően nő a nyomás, egyre több támadásra kell felkészülnünk a következő időszakban. A magyar határon 2021. szeptember 26-áig, az idén már több mint 80 ezer illegális migránst tartóztattak fel és szorítottak ki a rendőrök és a honvédek. Ez a szám tavaly egész évben, tehát 2020-ban 46 179 volt. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A honvédelem nemzeti ügy, erős Magyarország nem létezhet erős hadsereg nélkül. Európa biztonsága megköveteli, hogy minden nemzet sokkal nagyobb figyelmet fordítson saját polgárai biztonságának garantálására. Csak egy erős honvédség garantálja hazánk békéjét, honfitársaink szabadságát, családtagjaink biztonságát. Az ország függőségének csökkentése és a haderő ellátásának biztonsága céljából egyre nagyobb mértékben kerültek bevonásra a hazai védelmiipar-bázist alakító magyar cégek is. Így többek között Kiskunfélegyházán a kézifegyvergyárat említhetnénk vagy Gyulán az Airbus-szerződéseknek megfelelően a repülőalkatrész-gyárat, illetve a várpalotai lőszergyártást. Tehát a honvédségnek nemcsak a kiképzési rendszere, nemcsak a létszáma, nemcsak a megvásárolt fegyverei, hanem az utánpótlást biztosító fegyvergyártás is rendelkezésre áll, és ez biztosítja azt, hogy Magyarországon erős és elkötelezett honvédség épüljön; ennek alapjait a „Zrínyi 2026” honvédelmi és haderőfejlesztési program, illetve az ahhoz hozzárendelt, egyre növekvő költségvetési pénzek biztosítják. Tudjuk a költségvetési javaslatból, hogy az 1000 milliárdot átlépi a következő évben, tehát most először lesz annyi pénze a honvédségnek, ami mind a fejlesztéseket, mind pedig a honvédség létszámának növelését lehetővé teszi, 2024-re pedig vállalni fogjuk a Walesben megkötött megállapodás alapján a GDP 2 százalékának honvédelemre való fordítását. Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország egyedi geostratégiai helyzetéből adódóan a déli és a keleti kihívások metszéspontján fekszik, és míg szolidárisak vagyunk nyugati és keleti szövetségeseinkkel, számunkra elsősorban közvetlen fenyegetést a déli irány jelent. Ezért is stratégiai prioritás számunkra a Nyugat-Balkán biztonsága, és ezért is helyeztünk egyre nagyobb hangsúlyt az afrikai fenyegetések kiváltó okainak kezelésére is. Az utóbbi évtizedben a Száhel-övezet biztonsági helyzete jelentős mértékben romlott az etnikai és a törzsi konfliktusok kiéleződése, a szélsőséges iszlamista mozgalmak terjedése és a terrorista csoportok tevékenysége nyomán. Emiatt az ENSZ, az EU és a francia haderő katonai műveleteket indított a térség stabilitásának visszaállítására. Az európai kezdeményezésű, francia vezetésű Barkhane-művelethez számos korábban jelzett európai ország is csatlakozott. A TF TAKUBA 2020 eleje óta működik sajátos, koalíciós, többnemzeti, európai különleges műveleti erőkből álló kötelékben, jelenleg nyolc résztvevő-finanszírozó nemzettel, Magyarország a kilencedikként kíván csatlakozni az alkalmi harci kötelékhez különleges műveleti erőkkel, amelynek fő feladata a Maliban található helyi partnererők konvencionális könnyűfelderítő és beavatkozószázadainak támogatása, valamint a terrorizmusellenes tevékenység katonai feladatainak végrehajtása a Mali-Niger-Burkina Faso hármas határ térségében. A feladatvégrehajtás harcászati szintű irányítását a részt vevő nemzetekből összeállított többnemzeti parancsnokság hajtja végre. A magyar különleges műveleti erők szerepvállalása a tanácsadási, támogatási és harctéri mentorálási feladatok végrehajtására fog épülni. Ennek megfelelően 2022 első negyedévében egy legfeljebb 80 fős kontingens műveleti területre történő kitelepítését tervezzük. Az erők műveleti területre való kitelepítését megelőzően indokolt egy 20 fős előkészítő egységnek még az idén való kitelepítése, akik előkészítik ennek a 80 fős manővererőnek az érkezését és a működését. A magyar erők négy hónapos rotációs ciklusban váltanának, igazodva a TF TAKUBA műveleti feladataihoz és az elérhető stratégiai szállításhoz. A nemzetközi jog alapján az ilyen jellegű katonai jelenlétre és műveleti tevékenység végzésére jogszerűen csak az érintett államok beleegyezésével van lehetőség. Az érintett államok ezt kérték Magyarországtól, ez Nigert és Malit jelenti, és az ő vezetőik külön-külön felkérték Magyarországot a segítségnyújtásra és a magyar fegyveres erőket arra, hogy részt vegyenek a TAKUBA feladataiban. Az országgyűlési határozati javaslattal kapcsolatban elmondható, hogy az Alaptörvény 47. cikke alapján, amennyiben a műveleti tevékenység nem minősül alkalmazásnak vagy állomásozásnak, akkor a határátlépéssel járó csapatmozgás engedélyezése a kormány hatásköre, ahhoz nem szükséges országgyűlési engedély. Ha alkalmazásnak vagy állomásozásnak minősül, és nem a NATO vagy az EU, vagy hasonló nemzetközi szervezet döntésén alapul, akkor a csapatmozgásokhoz és a műveletben való részvételhez a 47. cikk alapján az Országgyűlés engedélyezése szükséges. A TAKUBA nem francia erőiről szóló, a két ország, mármint Mali és Niger, valamint Franciaország között megkötött és elfogadott kiegészítő jegyzőkönyvek rendelkeznek a többnemzeti erők jogállásáról. Ehhez a jegyzőkönyvhöz szóbeli jegyzéket és elfogadó nyilatkozatot is kell csatolnia az érintett országoknak; ezek elismeréséről szólnak azok a törvényjavaslatok, mind a két törvényjavaslat, amelyet benyújtottunk. [[12.30]] A Magyar Honvédség különösen nehéz, puskaporos helyzetekben is helytállt. Katonáink ezekben a műveletekben és missziókban nemcsak Magyarország és szövetségesei érdekében teljesítik feladataikat, de értékes műveleti tapasztalatokra és jártasságra is szert tesznek, amelyek elengedhetetlenek a honvédség harcképességének fenntartásában. Az afganisztáni szerepvállalás során megszerzett tudást és tapasztalatot a magyar katonák eredményesen alkalmazták a műveleteik folyamán, és bizonyították rátermettségüket annak befejezését követően is, akár az Afganisztánban rekedt magyar, külföldi, illetve a magyar katonákat korábban segítő afgán állampolgárok evakuálása során. Tisztelt Képviselőtársak! A Száhel-országokban végzett TAKUBA különleges műveleti alkalmi harci kötelék feladatai összhangban vannak a kormány azon álláspontjával, miszerint a problémákat a keletkezésük helyén kell megoldani, így segítve a bajba jutott országokat. Magyarország elkötelezett a nemzetközi béke és stabilitás fenntartásában, a TAKUBA is ezt a célt szolgálja, így nemzeti érdekünk, hogy szerepet vállaljunk benne. Szerepvállalásunknak és a kiemelt diplomáciai figyelemnek köszönhetően jelentősen javultak a kapcsolataink a térségben. A békeműveleti részvétel erősíti a Magyar Honvédség honvédelmi képességeit. A szerepvállalás elősegíti az érintett régiókban található országokkal fenntartott kétoldalú kapcsolataink fejlesztését is. A fentiek tekintetében kérem képviselőtársaimat, hogy az országgyűlési határozati javaslatot és a két törvényjavaslatot megvitatni és szavazatukkal támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Balla Mihály képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Két törvényjavaslat és egy határozati javaslat közös, együttes általános vitája zajlik, hiszen ezek a kérdések összefüggenek egymással. Ahogy államtitkár úr is befejezte, a zárógondolatában elmondta, én ezzel szeretném kezdeni, hogy Magyarország Kormánya sokat hangoztatott és határozott álláspontja, hogy a problémákat a keletkezésük helyén kell megoldani, így segítve más országokat, és nem a bajt idehozni. Ha egy ország vagy egy régió stabil, az ott élő embereknek lehetőségük van jobb életkörülmények között élni, illetve azt kialakítani. Nem kell elhagyni a szülőföldjüket vagy jobb életet remélve elindulni valamerre a világba. Egyértelmű, hogy a lehetetlen életkörülmények miatti elvándorlás kiváltó okait fel kell számolni, és ez az egyik megközelítés vezet eredményre, ez a fajta megközelítés vezethet eredményre a modern kori migrációs válságok kialakulása elleni küzdelemben. Ebben a megközelítésben világos, hogy Magyarország miért kíván aktívan részt vállalni a nyugat-afrikai Száhel-övezet stabilitásának megteremtése érdekében végzett katonai műveletekben. A Száhel-övezetet mély gazdasági válság és különböző dzsihádista csoportok jelenléte és intézményi gyengeség jellemzi. Ez a válságos állapot már egy évtizede állandó, mondhatni, akut, és a régió képtelen ebből a helyzetből kilábalni. A szélsőségesek támadásaiban, az etnikai villongásokban és a katonai erők túlkapásaiban ezrek vesztették életüket, százak váltak földönfutóvá. Sokuk a biztonságosnak tartó Nigeri Köztársaságba menekül, amely azonban a régió többi országához hasonló gondokkal küzd, és a menekültáradat csak rontja az esélyeit a stabilitás megteremtésének. Ezért a régióban 2012-től jelen van a francia haderő. Abban az évben az iszlamista felkelők erőszakkal lemondatták a kormányfőt Maliban azzal a céllal, hogy egy iszlám jogrendi államot, a saría alapján működő önálló államszervezetet alakítsanak ki az ország északi területein. A háborús, a polgárháborús helyzetben, a civil lakosság biztonságáért aggódva Mali maga kért külföldi katonai segítséget, amit a francia haderő az általuk vezetett SERVAL fedőnevű művelet formájában igyekezett megadni. A SERVAL ugyan sikeres volt, de 2014-ben egy újabb polgárháború kirobbanásakor amiatt újabb beavatkozásra volt szükség. Az iszlamisták ekkorra már az egész régió stabilitását megbontották, így a Barkhane nevezetű, szintén a francia haderő vezette művelet már az egész övezet stabilitásának a helyreállítása érdekében indult. Ebben az akcióban már több európai ország hadereje együttműködésben nyújtott támogatást Burkina Faso, Csád, Mali, Mauritánia és Niger haderejének az iszlám terrorizmussal szembeni küzdelemben. Bár eddig az eredmények még nem a legbiztatóbbak, de bízunk benne, hogy sikerül megtörni az ottani haduraknak és a különböző terrorszervezeteknek az erejét, amelyek faluról falura járva próbálják destabilizálni a régió országait. Egyes elemzők szerint napjainkra a Száhel-övezet iszlamista csoportjainak egyértelmű célja az Afrikából Európába irányuló migrációs folyamatok gerjesztése, hiszen ki akarják használni az azokban rejlő pénzügyi lehetőségeket. Emmanuel Macron idén júniusban bejelentette, hogy a Barkhane-hadművelet a végéhez közeleg, és hangsúlyozta, hogy egy szigorúan a terrorellenes harcra koncentráló közös európai együttműködésnek kellene felváltania, amelyben Franciaország továbbra is részt venne. Kivonulás tehát nem történik, a régió stabilitásáért küzdő biztonsági erők inkább átalakulóban vannak. Ezért a TAKUBA fedőnevű, különleges műveleti erőket tömörítő alkalmi harci kötelék még a Barkhane-művelet részeként jön létre. Franciaország több nyugati partnert hívott a kötelékbe, köztük több NATO-tagországot is, hogy a hosszú távon is felvázolt közös terrorellenes harc gerince lehessen ez a művelet. Magyarország hadereje a TAKUBA-kötelék feladatainak ellátásában kíván segítséget nyújtani koalíciós partnerként. Katonáink a Nigeri Köztársaság és Mali területén teljesítenének szolgálatokat a helyi erőket támogatva. S mivel koalíciós műveletről van szó, itt a részvételhez az Alaptörvény 47. cikkelyének (2) bekezdése alapján az Országgyűlés hozzájárulása, engedélye szükséges. Kérem tehát tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák az előttünk fekvő javaslatokat, támogassák a Száhel-övezet stabilitásának megteremtése érdekében megvalósuló katonai szerepvállalásunkat. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Dudás Róbert képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! Komoly történelmi áttekintést kaphattunk már most a Száhel-övezet és a TAKUBA-misszió kapcsán, így én azokat ismételni nem szeretném, ugyanakkor van néhány olyan tény mégis, amely említést érdemel, sőt én azt gondolom, kötelességem megemlíteni. Az illegális migráció kapcsán leginkább a Közel-Kelet országai tekintetében szoktuk ezt megemlíteni, de nem szabad elfelejteni, ugye, egyébként azt sem, hogy Afrika részéről is a destabilizálódott országok részéről és irányából is komoly migrációs nyomás telepedik vagy telepedhet Európára, Európa országaira. Nos, így van ez a Száhel-övezetben is, melynek kapcsán, már ez is elhangzott mind a kormány, mind az Országgyűlés részéről, egy katonai kontingens kerülne kihelyezésre annak érdekében mint amit már évek óta hangoztat a Jobbik frakciója , hogy a kialakult problémát ott, a helyszínen kell megoldani. A migrációs nyomást nem külső határokon, külső országokban, hanem a kialakulás helyszínén kell hogy orvosoljuk. Kell hogy orvosoljuk ezt akár békefenntartó misszióval, kell hogy orvosoljuk gazdasági befektetésekkel, az oktatásra és az egészségügyre, a helyi oktatásra és a helyi egészségügyre odafigyelve, annak érdekében, hogy azok az emberek, akik onnan el kívánnak jönni, letegyenek ezen szándékukról. [[12.40]] Ezért viszont rengeteg a teendő. Viszont közös véleményünk kell hogy legyen nemcsak itt a magyar parlamentben, hanem Európa minden országában és minden parlamentjében, hogy ebben a kérdésben közösen mindent meg kell tennünk. Itt jön elő viszont az a tény, hogy 2014 óta Franciaország ENSZ-felhatalmazással igyekszik megtenni mindent ebben a kérdésben, amit említettem. NATO-felhatalmazás nélkül. Ezt szomorúnak tartom olyan tekintetben, hogy a NATO kötelékei nem nyújtanak segítséget, és számos olyan európai NATO-tagállam sem nyújt segítséget ebben az Afrikában kialakult helyzetben, hogy az Afrikából Európába irányuló illegális migráció megfékezésében segítséget nyújtsanak. Azt szoktuk mondani, hogy a honvédelem maga szóljon a hon védelméről, és azt gondolom, hogy ennek így kell lennie és ez így helyes. Védjük meg a saját hazánkat! Államtitkár úr említette, hogy számos misszióban vesznek részt a magyar honvédek világszerte, milyen nagy tapasztalatra tesznek szert, és hogy ez mennyire elkerülhetetlen. Én osztom önnek ezt a véleményét, mégis azt mondom, hogy lehetőség szerint a magyar honvédek a magyar hazát védjék, lehetőség szerint a magyar határon. Abban az esetben viszont, ha Magyarország védelme egy külső határon, egy külső országban szorul segítségre, és kell hogy bevetésre kerüljön egy osztag, akkor azt gondolom, hogy ez maximálisan támogatandó. Engedje meg, államtitkár úr, hogy ezzel kapcsolatban néhány kérdést feltegyek. De mielőtt ezt megtenném, mint említettem, hogy ENSZ-felhatalmazással történik ez a Franciaország által irányított hadművelet NATO-beavatkozás és -segítség nélkül, azt gondolom, hogy a külügyi vagy honvédelmi tárca részéről egy diplomáciai levélváltás az Európai Unió országainak kormányai irányába, egy ilyen kezdeményezés nagyon fontos lenne, mivel ez a misszió nemcsak Magyarországot védi meg, hanem megvédi számos más európai ország állampolgárait és szuverenitását. Fontos lenne, hogy az ő szerepvállalásuk is gyakorlati módon jelenjen meg. S akkor engedjen meg néhány gyakorlati kérdést. Itt francia nyelvterületről van szó, de a magyar katonák, a különleges műveleti erők vezénylési nyelve tudomásom szerint az angol. Mi lesz helyben a kommunikáció fősodrata, milyen nyelven tudnak, fel vannake erre készülve? És meddig tervezik a kiküldetést? Az előterjesztésben erről nincs szó. Tudom, hogy egy nyitott kérdésről van szó, ugyanakkor Afganisztánban húsz év volt, Irak pedig még mindig tart. Jó lenne tudni, hogy nagyjából mégis mit lát a tárca ebben a kérdésben. Aztán milyen költségvetési tervek vannak ezen kiküldetés kapcsán? Mivel tudomásom szerint a frontvonalban mentorálási szerepet betöltő misszióban is részt vesznek majd a kiküldött katonáink, nem szabad megfeledkezni arról sem, hogy egy esetleges harchelyzetben sérülés érheti őket, rosszabbról már nem is beszélek. Az ő ellátásuk milyen formán lesz biztosított, milyen kötelékben és hogyan biztosított az ő életük és egészségük védelme? Ezekre kérném szépen a válaszát. Zárásként még egyszer megemlíteném, bár már többször említést tettem róla, hogy támogatjuk ennek a missziónak az elindítását. Ugyanakkor arra kérjük a tárcát, hogy az Európai Unió más országaihoz, illetve a NATO-tagállamokhoz és más NATO-tagállamok vezetéséhez forduljanak hivatalosan diplomáciai levélben annak érdekében, hogy ne pusztán egy kis közép-európai ország nyújtson segítséget Franciaországnak egy Afrikából érkező vagy érkezhető migrációs nyomás elhárításában. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Vejkey Imre képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Németh Szilárd államtitkár úr az expozéjában részletesen kifejtette az általános együttes vita szinte minden aspektusát. Ezért arra kívánom felhívni a tisztelt Ház figyelmét, hogy a T/17145. számú törvényjavaslat kapcsán a KDNP parlamenti frakciója támogatja Niger vonatkozásában a kiegészítő jegyzőkönyvhöz elfogadó nyilatkozattal történő csatlakozás kötelező hatályának az elismerését. Ugyancsak támogatjuk a T/17146. számú törvényjavaslat kapcsán Mali vonatkozásában a kiegészítő jegyzőkönyvhöz elfogadó nyilatkozattal történő csatlakozás elismerését. A H/17144. számú határozati javaslat kapcsán a TAKUBA alkalmi harci kötelékben történő magyar szerepvállalás vonatkozásában pedig arra hívnánk fel a tisztelt Ház figyelmét, tekintettel arra, hogy a Barkhane-művelet részeként a TAKUBA alkalmi harci kötelék alkalmazására is sor kerülhet, hogy a műveletben való részvételhez az Alaptörvény 47. cikk (2) bekezdése alapján az Országgyűlés engedélye szükséges. A jelen határozati javaslattal ezt az engedélyt adnánk meg, és nyilvánvaló, hogy a KDNP frakciója ezt a határozati javaslatot is támogatja. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Varga László képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Magyar Szocialista Párt frakciója számtalan olyan javaslatot, indítványt támogatott, olyan missziót vagy azzal kapcsolatos döntéseket, amelyek a NATO, az EU, az ENSZ keretein belül zajlottak, olyan missziókat, ahol honvédeink öregbítették az országunk hírnevét, és nagyon-nagyon jó munkát, szakmai munkát tettek le az asztalra. Az a helyzet, hogy szeretnénk úgy lenni a jövőben is, hogy az ilyen típusú előterjesztéseket támogatni tudjuk. Ugyanakkor az államtitkár úr is úgy fogalmazott, hogy az előterjesztés kapcsán pontosan azért fordult a kormány az Országgyűléshez, merthogy nem ilyen típusú misszióról van itt szó, hanem az Országgyűlés felhatalmazása alapján ennek a szükségessége azért kell, merthogy nem NATO-, nem EU, nem ENSZ-misszióról van szó. Nagyon sok szakmai kérdést felvet ez a dolog. Részben ellenzéki képviselőtársam is több kérdést feltett. Ennek egy része nyilván feszegetheti a plenáris ülés kereteit, ezért szakértőink és a Honvédelmi bizottság tagja, Harangozó Tamás frakciótársam javaslatára azt kérném, hogy legyen már lehetőség a végszavazásig esetleg egy olyan honvédelmi bizottsági ülést megtartani, ahol ha kell, zárt ülésen, de néhány kérdésre tud válaszolni a tárca a misszióval kapcsolatban. Nagyon remélem, hogy a kérdésekre adott válaszok alapján olyan helyzetbe tud kerülni a frakciónk, hogy támogatni tudja az előterjesztést. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most Varga-Damm Andrea képviselő asszony felszólalása következik, aki felszólalását itt az emelvényen fogja elmondani. Megvárom, míg képviselő asszony felérkezik az emelvényre. [[Megtörténik.]] Köszönöm szépen, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Bár államtitkár úr és fideszes képviselőtársunk próbálta érzékeltetni, hogy itt milyen típusú misszióról van szó, de én azt gondolom, hogy képviselőtársaim nagy része és a lakosság jelentős része nem tudja, hogy ebben az övezetben valójában mi folyik. Ez a javaslat egy három elemből álló javaslat, amelyben egyrészről két nemzetközi egyezményt fogadunk el Malival és Nigériával kapcsolatban, amelyeket Franciaország kezdeményezésére e két országgal megkötöttünk, illetőleg az országgyűlési felhatalmazásra vonatkozóan, hogy magyar katonák misszióban részt vehessenek azokban a műveletekben, ami vár erre a közösségre. [[12.50]] Az országgyűlési határozat meglehetősen pontosan bemutatja ennek a missziónak magát a jogi keretét és a szükségességét, de meg kell hogy mondjam, nem igazán érzékelteti pontosan azt, hogy miért van erre szükség, és miért vagyunk kénytelenek magyar katonákat, természetesen önkéntes jelentkezés alapján, elküldeni Afrikába, hogy ott ezt a missziót a többi országbéli katonával teljesítsék. Száhel-övezet, nincs olyan nemzetközi NATO-közgyűlés vagy valamifajta biztonságpolitikai konferencia, ahol ez egy külön téma ne lenne. Hihetetlen sok szakértő, szakember járta végig azt a körzetet annak érdekében, hogy jelentésükkel széleskörűen tájékoztassák a nemzetközi közösségeket arról, hogy ott mi alakult ki, és hogy micsoda veszélyforrás az egész emberiség, de különösen Európa számára, ha ezek a viszonyok ott nem kerülnek minél előbb felszámolásra. Ezek az egymásba fonódó, mélyen gyökerező problémák a világ egyik legveszélyeztetettebb régiójává alakították a Száhel-övezetet, és minden országnak önmagában is súlyos problémái vannak. De azzal, hogy ennek a területnek a problémáira rátelepedett az al-Kaida, és gyakorlatilag kihasználva az ottani polgárok rendkívül sanyarú sorsát, egy olyan bázist épített ki magának és egy olyan elképesztően erős anyagi utánpótlásforrást is megteremtett, ami tulajdonképpen olyan szintű, biztonságot veszélyeztető következményekkel járhat, amire a modern világnak és a fejlett világnak válaszolnia kell. A Száhel-övezet a Szaharától délre fekvő, félsivatagos terület, amely Szenegáltól Szudánig gyakorlatilag keresztülszeli Afrikát, átmenetet képez a Szahara sivataga és a csapadékosabb szavannák között. A XX. században a népesség ugrásszerűen növekedett meg, és a klímaváltozás még hozzátette a magáét. Ennek eredményeként az elsivatagosodás és a lélekszám-növekedés olyan mértékben kihasználta a rendelkezésre álló területeket, illetőleg rontotta a mezőgazdasági területek hasznosíthatóságát, hogy tulajdonképpen egy visszafordíthatatlan természeti pusztítást hajtottak végre. A fás területeket építőanyagnak és tűzifának dolgozták fel, a növekvő állatállomány lelegelte a szavannákat, a csapadékhiány és a szél által történt pusztítás eltávolította a termékeny réteget a talajfelszínről, és a földterületek jelentős része művelhetetlenné vált. A szarvasmarha-állomány 50-70 százaléka pusztult el, és a Szahara területe 100 kilométert húzódott délre. Az éhínség és a betegségek már 1973-ban is százezer ember halálát okozták, a 80-as években mindez súlyosbodott. Bár tény, hogy erdőtelepítésbe kezdtek egyes kormányok ennek a bajnak a felszámolására, de az természetesen ennyi idő alatt még nem járhatott komoly eredménnyel. 2016-ra a térségben éhezők száma már 23 millió fő lett, és 6 millió fő volt, aki gyakorlatilag azonnali segítségre szorult. A Száhel-övezet a világ egyik legszegényebb régiója, Szenegál, Mauritánia, Mali, Burkina Faso, Niger, Csád, Szudán, valamint Nigéria, Dél-Szudán, Algéria és Eritrea bizonyos része. A térség területe 3 millió négyzetkilométer, a lakosok száma most körülbelül 130 millió fő, de 2050-re 340 millió fő lakosságot jeleznek a demográfusok. Ez a Száhel-övezet egy olyan átmeneti terület, ahol az észak-afrikai arab és a fekete-afrikai eredetű törzsek élnek. Tehát a muzulmán és a keresztény vallású csoportok egymásra lettek eresztve a határok meghúzása után, és gyakorlatilag rendkívül hátrányos helyzetet teremtettek annak idején az országok határainak kijelölésével, nem nemzetállamokat hoztak létre, hanem a különböző vallású és fajú embereket, emberi fajt megjelenítő embereket összekeverték, a törzsi viszonyokat felszámolták, így hagyták ott a gyarmatosítók ezeket az országokat. Tehát a területi villongások, a kulturális ellentétek, a különböző törzsi háborúk eleve egy olyan bizonytalanságot teremtettek, amire nagyon könnyű volt az al-Kaidának rátelepülni. Maliban alakult ki egyébként a legutóbbi időben a legnagyobb krízis, függetlenné válása után a tuareg törzsek gyakran fellázadtak a kormányzat ellen. Minden évtizedben volt egy komoly lázadás, aztán már 2012-ben nagyon komoly konfliktusok is keletkeztek itt, mert az al-Kaida gyakorlatilag rátelepedett az ottani konfliktusokra, továbbgenerálta és gyakorlatilag feloldhatatlan ellentéteket teremtett, aminek a polgárok isszák meg a levét. Tudjuk mindannyian, hogy az al-Kaida kialakulásakor egyértelműen az Egyesült Államokkal való szembenállás volt a legfőbb elem Oszama bin Ladennek. Tudjuk jól, hogy az arab tavasz utáni viselkedése, illetőleg az, hogy míg korábban az amerikaiak fegyvereket szállítottak nekik a harcukhoz, ami aztán az arab tavasz idején született, generálta az al-Kaida megerősödését, vagyis a kialakulását, és azóta folyamatosan erősödik. Az ottani emberek csalódása, éhezése, a lehetőségek hiánya által és azáltal, hogy a kormányzatokat nem tekintik elég komolynak ahhoz, hogy a problémáikat megpróbálják megoldani, az al-Kaida folyamatosan fenntartja a dzsihádot, és a dzsihadista szervezetek kihasználják mindazokat a lelki és egzisztenciális helyzeteket, amit az ottani emberek kénytelenek elviselni. Azt is tudni kell, hogy Dél-Amerikából ezen a területen keresztül gyakorlatilag akadálytalan a kábítószer-kereskedelem, a kábítószer-szállítás, ebből teremtik meg a további anyagi fedezetet az itteni uralmi helyzet fenntartására. A terroristák a különböző sivatagi törzsekkel működnek együtt abban, hogy a szállítmányokat a Szaharán keresztül el tudják szállítani, és aztán egyszer csak megérkezzenek Európába. Sajnos azt kell mondani, hogy a kormányzatok nagyon gyengék abban, hogy ezeket a problémákat megoldják, és hogy őszinte legyek, rendkívül örülök annak, hogy egyes országok már maguk kezdeményezték a nemzetközi katonai erők megjelenését, mert pontosan tudják, hogy azt, ami ott van, lehetetlen felszámolni. Az al-Kaida azt is megteszi a hosszú távú céljainak elérése érdekében, hogy félreeső területeken, ahol a kormányzat nem képes hathatósan beavatkozni bármifajta jogellenes tevékenységbe, pozitívabb kapcsolatokat alakítanak ki az emberekkel, magukhoz édesgetik őket, beintegrálódnak a társadalomba. Elképesztő mennyiségű házasság köttetett al-Kaida-terroristák és helyi polgárok között, annak érdekében, hogy ezek a családi kapcsolatok is segítsék kialakítani a fennhatóságuk fenntarthatóságát. Tulajdonképpen el sem tudja képzelni egy magyar átlagpolgár, hogy azon a környéken milyen élet van. Azért nem nagyon szeretem, amikor egy modern európai országban bármely kormányzat harcias típusú, harcolunk-hadakozunk stílusú retorikát használ, mert az emberekben természetessé teszi ennek a stílusnak vagy ennek az attitűdnek az elviselését, holott szerencsére sem hazánkban, sem Európában nincsenek ilyen viszonyok. Azt gondolom, hogy örülnünk kell annak a békének, ami minket körülvesz. Azért is fontos, hogy felismerjük, ezekben az övezetekben milyen szörnyűséges az emberek élete, mert tudnunk kell, a modern technika segítségével, a közlekedés szélesebb körűvé válásával azok az emberek, akiknek ebben a térségben már elviselhetetlen az élet, nagyon könnyen elérhetik, hogy Európában keressenek boldogulást. Hozzánk vannak a legközelebb. Meg kell mondanom, nagyon sokszor kritizálom a kormányzat migrációs retorikáját, a veszélyeknek a potenciális fennállását, de meg kell mondani, hogy ebből az övezetből Afganisztán mellett rendkívül nagy az esély arra, hogy milliók indulnak meg egyszer csak, akár azt is vállalva, hogy nem biztos, hogy élve megérkeznek. Most engedjék meg, hogy egypár szót reagáljak Dudás Róbert képviselőtársam felvetésére is, miért nem NATO. Ha megkérdeztek volna engem vagy nagyon sok olyan politikus szakembert, aki némileg belelát ezekbe a viszonyokba, ezekbe az ottani helyzetekbe, akkor azt mondta volna, hogy a NATO még véletlenül se. [[13.00]] Be kell látni, hogy az Egyesült Államok szerepe és az Egyesült Államok nemzetközi szerepe és a különböző, elmúlt évtizedekben megvalósított beavatkozás a különböző afrikai és ázsiai országokban, alakította ki azt az ellenszenvet az ottani lakosságban is, nemcsak a terrorszervezetekben, nemcsak a kormányzatokban, nemcsak az uralkodóbb közösségekben, hanem az átlagemberben is, ami egyébként többek között létrehozta az al-Kaidát magát is. (Dr. Tiba Istvánt a jegyzői székben dr. Vinnai Győző váltja fel.) Ezek az országok, amelyek felkérték Franciaországot ennek a közösségnek a megteremtésére, pontosan tudták, hogy az Egyesült Államok és a NATO nem jelenhet meg ott hivatalosan, még ha esetleg akár eszközökkel segít is, mert nem lehetne a polgári társadalmat együttműködésre és segítségre felkérni. Nem lehet! Tehát ebben a közösségben, ha megnézik azokat az országokat, akik potenciálisan résztvevői lesznek, ezek az országok semlegesebb típusú országok. Ezek az országok azok, amelyek igyekeznek, ha szerepük van bárhol is, békés, segítőkész nemzetközi együttműködésre, és meg kell mondani, hogy nagyon-nagyon becsülöm és tisztelem azokat a politikusokat, diplomatákat, akik ezt a közösséget megpróbálták megteremteni és létrehozták, akik ebben a Száhel-övezetben segíteni tudnak az ottani lakosságnak a terrorizmustól megszabadulni. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Ez itt nem egy gyerekjáték lesz. Itt biztos, hogy harci események lesznek. Ide olyan magyar katonákat fog vélhetően a tárca küldeni, akik a tudásukkal, elkötelezettségükkel nagyon is szolgálni fogják azt a célt, amit el akarnak érni. És amikor arról beszélünk, hogy a magyar honvédek elsődleges feladata Magyarország védelme, igen, de azért azt is be kell látnunk és ne dugjuk a fejünket a homokba! , éles helyzetek ismerete és tudása nélkül, bárhogy is szimulálnak ma hadműveleteket, meg a gyakorlatokon gyakorlatilag az éles helyzeteket próbálják megteremteni ahhoz, hogy magas színvonalú képzés legyen, de azért mindenki tudja, hogy a valódi harci helyzet és a szimulált között is óriási különbség van. Természetes az, hogy egyetlen magyar polgár nem szeretné a honfitársait halálba küldeni, ezért is önkéntes lesz a jelentkezés ebben a szerepvállalásban, de nagyon boldog vagyok, hogy egy olyan képességet, egy olyan többlettudást, olyan tapasztalatot fognak ezek a katonák hazahozni Magyarországra, amit egyébként akkor, ha ne adja Isten, nekünk kellene valakivel szemben védekeznünk, nagyon is hasznosítani tudunk. Én is mindenki tudja a béke követe vagyok, gyűlölöm a háborút, és még retorikában sem szeretem emlegetni, de tény, hogy az Európai Közösség, Európa országai rendkívül komolyan veszélyeztetettek mind ebből az övezetből, mind Afganisztánból a potenciális menekültáradat elviselésére. Sajnos vannak országok, fejlett országok, akik mindent megtettek azon konfliktusok kialakulásáért, amiből erednek ezek a problémák, természetesen a klímaváltozást és a népességnövekedést ennek nem lehet a számlájára írni, de ezek a körülmények együtt összeadódtak. Természetesen támogatni fogom ezt a javaslatot, és nagyon kérem a honvédelmi tárcát, mivel azért ez a küldetés nagyon más lesz, mondjuk, az afganisztánihoz hasonló lesz, de a többihez képest nagyon más lesz, tegye meg időközönként, az Országgyűlésnek számoljon be arról, hogy [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] mi történik a Száhel-övezetben. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Varga-Damm Andrea képviselő asszony. Megkérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, az együttes általános vitát lezárom. Megadom a szót az előterjesztőnek, Németh Szilárd államtitkár úrnak, aki láthatóan válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelettel szeretném megköszönni a támogató felszólalásokat. Úgy láttam, hogy ugyanarról beszélünk, és ugyanazok a céljaink és az érdekeink, és ez a magyar Országgyűlésben nagyon jó pillanat, nagyon jólesik ez a pillanat, hogy ezt meghallgathattam. Mindenki arról beszélt, hogy ugyan a katonáink több ezer kilométerre lesznek tőlünk, de mégiscsak magyar érdeket fognak szolgálni, a magyar emberek biztonságát fogják szolgálni, mert azt a biztonsági kockázatot, amit az ebből az övezetből kiinduló migrációs és terrorveszély jelent Magyarországra, a magyar emberekre és Európára nézve, ezt mindenféleképpen ez a TAKUBA hadművelet, amelynek részesei leszünk, ha az Országgyűlés erről így dönt, ezt a célt fogja szolgálni. Azokat a kérdéseket, amelyeket föltett képviselő úr, egyszerű megválaszolni, mert ezek ilyen minde-nütt megjelenő kérdések, mármint minden egyes missziónknál. A missziós nyelv az angol, tehát a műveleti nyelv az angol lesz; MedEvac képességgel rendelkezik a Magyar Honvédség, tehát az esetleges sérülések kezelését a helyszínen, illetve hazaszállítással, kimenekítéssel lehet elvégezni. De azt javaslom, hogy ezeket a kérdéseket is a Honvédelmi és rendészeti bizottságnál tegyék majd föl. Köszönöm a javaslatát Varga képviselő úrnak, aki kérte, hogy a Honvédelmi és rendészeti bizottság egy zárt ülésen akár részletesebben tárgyalja. Én ezt kezdeményezni fogom, és akkor ott a szakemberek fognak válaszolni azokra a kérdésekre, amelyeket önök ott föltesznek. Még egy dolog, ami mindenki részéről elhangzott, hogy ez egy európai misszió, úgyhogy az európaiaknak kell ebben a térségben biztosítani azt, hogy Európát meg tudják védeni. Említettem, hogy nyolc ország már koalícióban van a TAKUBA hadműveletben. 2020 eleje óta zajlik ez. Egyébként Franciaország, Csehország, Észtország, Svédország, Olaszország, Portugália, Hollandia és Belgium, és ha a parlament úgy dönt, akkor mi, magyarok kilencedikként leszünk ezen jelen. Ennek a hátteréről is javasolnám azt, hogy kérdezzük meg a szakembereket, mert ennek a hátterének a boncolgatása sem tartozik a teljes nagy nyilvánosság elé. Úgy látom, és avval elégedettek lehetünk, hogy ami a nyilvánosságra tartozik, az itt minden ma elhangzott. Tehát elhangzott a kormánypárti előterjesztés, a kormánypárti hozzászólások, az ellenzéki hozzászólások, ezek egy irányba mutatnak, és teljes egészében nyilvános volt a mai ülésünk, ahol erről a két törvényjavaslatról, illetve az országgyűlési határozati javaslatról, ami a TAKUBA hadműveletben való magyar honvédségi részvételt jelenti, szót válthattunk. Köszönöm szépen még egyszer a támogatást. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Németh Szilárd államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőségünk. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Z. Kárpát Dániel jobbikos képviselő úrnak, aki napirend utáni felszólalásra jelentkezett: „Meddig még?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az első egy-két parlamenti hét mindig egyfajta kijózanodást hoz az ellenzéki képviselők számára, hiszen a kormányzat győzelmi jelentései közepette sokan talán elhinnék azt, hogy Magyarország stratégiai, nemzetstratégiai dolgai alapvetően jófelé mennek. Ugyanakkor ezzel szemben az az igazság, hogy évente 35-40 ezerrel kevesebb gyermek születik Magyarországon, mint ahányan elhaláloznak. Azt is látjuk, hogy ha megvizsgáljuk, milyen jövőkép áll előttünk a népesség számát illetően, akkor katasztrofális, kijózanító eredményekre jutunk. Nemrég tartotta a kormány azt a demográfiai csúcsot, amit egyfajta erődemonstrációnak, seregszemlének tartott és tart a mai napig. Azt látjuk, hogy miközben az erről szóló sajtótájékoztatók folytak, az előző egyéves időszakban Nagykanizsa lakosságának megfelelő magyarral lettünk kevesebben; abban a hónapban, amikor a tájékoztatók tartottak, pedig Siklós lakosságának megfelelő honfitársunkat vesztettük el, pontosabban ennyivel kevesebb gyermek született Magyarországon, mint ahányan elhaláloztak. [[13.10]] Azt is látjuk, hogy a vidék és a főváros Magyarországa is két elképesztően ellentétes pályára állt, hiszen a 18 év alattiak aránya a települések egyötödén 15 százalék alá esett. Ez azt jelenti, hogy az összes magyar település egyötödénél csak idő kérdése, hogy mikor ürül ki teljesen az a község vagy az a falu. Azt látjuk, hogy ezek a problémák mintha nem léteznének, a parlamenti ülésterembe jó esetben a napirend utánik időszakában jutnak el. És azt látjuk, hogy a magyar rögvalóságot nagyon sok minden befolyásolja a mostani parlamenti vitákból, a bérkérdés, a családi adókedvezmények kérdése, az is, hogy mi lesz a következő választáson, de hosszú távon mégiscsak az számít, hogy a jelenlegi prognózisok szerint először 8 milliós, aztán 6,5 milliós ország leszünk. A helyzet az, hogy fenntartható pályára állítani így egy nemzetgazdaságot nem lehet, lehetetlenség. Ha a saját reprodukciónk felé nem mozdulunk el, akkor bizony egy megoldhatatlan helyzettel szembesülünk. Nem megoldás a kormányzat munkaerőhiányra adott válasza sem, hiszen százezrével telepít ide szervezetten külföldi munkaerőt, de talán egyikünk számára sem csábító jövőkép az, hogy a magyar mezőgazdaságban kínai, mongol, egzotikus országokból érkező vendégmunkások dolgoznak tömegesen, a multi cégek építkezéseit pedig a konténervárosokban szintén külföldi munkások segítik. Azt is látjuk, hogy ha megoldást keresünk, akkor először is szembenézésre van szükség. A magyar lakosság, a polgárok lényegében 75 százaléka az uniós szegénységi küszöb alatt él. Egyáltalán nem véletlen, hogy Magyarországon a korábbi metodika szerinti létminimum-számítás egész egyszerűen nem létezik, nem találkozunk éves szinten azokkal az adatokkal, amelyek meghatározzák a minimális létfenntartáshoz szükséges valódi minimális összeget, és megvizsgálnák azt, hogy hányan vannak ezen küszöb alatt. Nagyon sokszor elmondtuk, hogy a megalázóan alacsony magyar bérszínvonal emelése, emeltetése nélkül és az ehhez szükséges motivációs környezet kialakítása nélkül nem tudunk érdemben fölfelé elmozdulni, hovatovább a nyugdíjrendszer hiányát is úgy lehetne kipótolni, hogy magasabb bérek után magasabb nyugdíjjellegű járulékbefizetésekhez jutunk, és ezekből tudunk aztán, mondjuk, differenciáltan nyugdíjakat emelni. De a lakhatási kataklizma a másik olyan válsághelyzet, amelynek elhárítása nélkül nem megy. Látjuk a CSOK-kal történő próbálkozásokat, és azt, hogy 192 ezer szerződés megköttetett. Jellemzően a szerencsésebb társadalmi helyzetűek tudtak ezzel egyről a kettőre lépni, vagy éppen pont azok kapták meg a támogatási összeget, akik nem voltak erre rászorulva, de mondjuk, a panelban lakó, mindig másfél-kétmillió honfitárs között ingadozó lélekszám lényegében nem jutott a lakhatási céljaihoz szükséges támogatásokhoz. Harmadsorban pedig a munkavállalók körüli munkahelyi klíma javítása lehet az, amely az országban maradást, a szülőföldön való boldogulást segíthetné. Ehhez mi a munkaügyi biztos, önálló munkaügyi ombudsman intézményét dolgoztuk ki. Nem mi találtuk ki ezt az íróasztalnál, ausztrál mintára vezetnénk be, hiszen sikeresen működik ez a rendszer. Itt ingyenes jogsegély mellett egy olyan közéleti szereplőhöz, aktorhoz lehetne fordulni, aki vélhető jogsértés esetén megelőlegezné a munkavállaló számára az ő pereskedésének a költségét. Egy olyan klímát szeretnénk tehát kialakítani, ahol nem a munkaügyi perek sokasága szaporodik, viszont azt látjuk, hogy visszaestek ezek szinte a töredékükre, tehát az érdekérvényesítés nincs a csúcson, hanem azt láthatjuk, hogy a munkavállalók körül egy olyan biztonsági szociális védőháló alakul ki, amely minden szempontból képes arra, hogy az ő boldogulásukat és mindennapi biztonságérzetüket megteremtse. Arra kapacitáljuk tehát a kormányt, hogy első lépésként támogassa a munkaügyi ombudsman intézményének bevezetését. Köszönöm a figyelmet és a türelmét is, elnök úr. [[Dr. Varga-Damm Andrea és dr. Steinmetz Ádám tapsol.]]
Köszönöm szépen, Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Steinmetz Ádám képviselő úr, a Jobbik képviselője: „Balatonfenyvesi ügyek” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A 125 éves Balatonfenyves település méltán híres egyébként a fenyveseiről, fenyőfáiról, melyek különösen a Balaton vidékén rendkívül népszerűek mind a település bel-, mind külterületén is. És nemcsak erről híres, hanem az itt élők nagyon szeretik a megújult strandjait, játszótereit, én magam is egyébként gyermekeimmel sűrűn látogatjuk az itt lévő játszóteret, különösképpen a tobozos játszóteret. De hát a kisgyermekes családok körében is igen népszerű üdülőhely, már hogyha el tudnak jutni Balatonfenyves-alsóra. Erről majd később fogok beszélni, amikor a balatonfenyvesi ügyeket említem. De Balatonfenyvesnek egyébként a sportélete is virágzik, hiszen 25 éves múltra tekint vissza a Balatonfenyvesi Vitorlás Sportegyesület, mely a vitorlázás szerelmesei számára nyújt egyfajta keretet, és a sokak által bírált, 500 méter hosszan benyúló fenyvesi móló, a vitorláskikötő is új lendületet adott itt a vitorláséletnek. Említettem a közlekedést és az eljutást. Mondhatom, hogy a parkolási gondok évtizedes problémák Balatonfenyvesen, de bizony Balatonfenyves-alsóra vasúttal eljutni is az idén nyáron különösen nehéz volt, hiszen ritkán álltak meg a vonatok. De hogy miért is? Tisztelt képviselőtársaim, talán emlékeznek még a tavaszi ülésszak végén, amikor itt a tisztelt Ház falai között is szóvá tettem, hogy Balatonmáriafürdőn, Máriahullámtelepen a vonat csak hajnali 4 óra 51 perckor állt meg az itt élők, az idelátogatók közlekedését elnehezítve, egy olyan vasútvonalon egyébként, amelyet néhány évvel ezelőtt Mészáros Lőrinc cégei 72 milliárd forint közpénzből újítottak fel. Most ez nyilván botrányt kavart, Galácz György polgármester úr is és jómagam is szóvá tettük, illetőleg írásbeli kérdést is intéztem az illetékes ITM államtitkárához. Azóta ezek a közlekedési gondok megoldódtak Balatonmáriafürdőn, de hát ennek nagy ára volt, és azt is elmondom, hogy miért. Engedjék meg, hogy idézzem a Magyar Államvasutakat: „A Balatonmáriafürdő települést érintő megállóhelyek kihagyása miatt érkező észrevételek hatására arról született döntés, hogy 2021. május 17-étől a vonatok Balatonfenyves-alsón nem, de Máriahullámtelepen megállnak.” Szóval, ami egyrészt jó volt a Máriahullámtelepen élőknek, az most feketelevesként érintette az egyébként szomszédos településen élőket, akik ily módon nem tudnak vasúttal, a felújított vasúttal, a peronon, a vasúti megállóhelyen nem megálló vonattal elmenni például Fonyódra bevásárolni, nem tudnak elmenni a kaposvári kórházba szakrendelésre, illetőleg az idelátogatók sem tudnak Balatonfenyves-alsón vonattal megállni, a szomszédos megállókon van erre lehetőség. Most képzeljük el, hogy a nyaralóknak a batyukat, táskákat kilométereken át kell cipelniük, hogy eljussanak a szálláshelyükre. Azt gondolom, hogy ez méltatlan, túl azon, hogy felháborító is. Sokkal inkább kellett volna gondolni ennek a vasútvonalnak a felújításánál a megnövekedett nyári forgalomra, arról nem is beszélve, hogy a dél-balatoni vasútvonal rendkívüli mennyiségű teherforgalmat is biztosít. Tehát valóban ideje lenne elgondolkozni a menetrendek átszervezésén. Lakossági panaszra az Államvasutak válaszolt, és engedjék meg, hogy ezt is idézzem: „A MÁV vizsgálja a megoldási lehetőségeket, a Balatonfenyves megállóhely közelében lévő táborokba érkező vagy onnan távozó, bejelentett csoportos utazások alkalmával kérésre eseti vonatmegállásra van lehetőség.” Itt a bejelentésen van a hangsúly és az esetin. Tehát megdöbbentő az, hogy, még egyszer mondom, 72 milliárd forintból felújítunk egy vasútvonalat, megújulnak a megállóhelyek, a vonat pedig csak előre bejelentésre és eseti módon áll meg. Ez mindenféleképpen megkeseríti a Balatonfenyves-alsón élők életét is. Szeretném, hogyha ezen változtatnánk, és csak a szép és csak a jó dolgok jutnának majd az eszünkbe a jövőben, hogyha a Balaton-parton élünk, illetőleg a Balaton-parton nyaralunk. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Z. Kárpát Dániel tapsol.]]
Köszönöm szépen, Steinmetz Ádám képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga-Damm Andrea független képviselő asszony: „Csak az igazsággal lehet kormányt váltani” címmel. Öné a szó, képviselő asszony. (A jegyzői székben dr. Varga Lászlót Hiszékeny Dezső váltja fel.)
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon sok választópolgár várja, hogy 2022-ben kormányváltás legyen. Valljuk be őszintén, erre elég erős okuk van. [[13.20]] Az elmúlt 12 év urizálása, a költségvetési források és EU-támogatások bizonyos oligarchakörökhöz való terelése, az az elképesztő vagyonnövekedés, amelyet a kormánypártok körüli oligarchák megnyertek, olyan mértékben ellenszenvessé tették a polgárok nagy részében a kormányzást, ami természetes módon alakította ki a változás iránti igényt. De azt is tudnunk kell, hogy ezt nem lehet elérni akkor, ha az ellenzék nem őszinte a polgárokhoz. Természetesen tudjuk, a polgárok nagy száma örül annak, ha azt hallja, hogy a legfőbb ügyészt börtönbe fogják küldeni; örül annak, amikor azt hallja, hogy zárolni fognak bankszámlákat; örül, amikor azt hallja, hogy feles törvényekkel kétharmados törvényeket meg fognak semmisíteni; örül annak, hogy azt mondják, hogy száz nap alatt már az egészségügy problémáit meg fogjuk oldani; örül annak, amikor neki tetsző kijelentéseket tesznek az ellenzéki politikusok. A miniszterelnök-jelölteknek két vitája is volt az elmúlt időszakban, és megdöbbentő volt számomra, hogy milyen megalapozatlan és az embereket félrevezető ígéreteket tettek. Egy felelős politikus azt mondja és úgy, amit számon lehet tőle kérni. Az emberek nagy részének most az a problémája, hogy a kormánypártok képviselőitől nem tudnak mit számonkérni; akkor az ellenzéki képviselők és az ellenzéki politikusok nem juthatnak abba a státuszba, hogy tőlük sem lehet majd az ígéreteiket számonkérni. Amit az elmúlt hetekben ígéretekben hallottam, az a költségvetést egy hónap alatt döntené be. És akkor mit fognak mondani az ellenzéki választópolgároknak, hogy ugyan elmentek szavazni, és esetleg az ellenzék nyer és kormányt alakít, majd a második hónapban már azon gondolkodnak, hogy a nyugdíjakat miből fizessék ki? Elképesztő számomra, hogy csak azért, hogy pillanatnyi előnyöket érjenek el politikusok, bármilyen megalapozatlan hazugságra képesek. Be kell látnunk, tíz éven belül az Alkotmánybíróságon, ha nyer az ellenzék, nem tud baloldali többség létrejönni. Be kell látnunk, hogy márciusban köztársasági elnököt fog választani a parlament, amely vélhetően a Fidesz által jelölt lesz, és ezáltal 2022. márciustól ’27. márciusig mostani kormánypárti köztársasági elnöke lesz az országnak. Hosszú éveken át még Polt Péter legfőbb ügyész lesz, Domokos László ÁSZ-elnök lesz, az OBH elnöke, a Kúria elnöke hosszú-hosszú évekre van megválasztva. Nem teheti meg egyetlen ellenzéki politikus sem, hogy ezekkel nem számol, és az embereknek nem ilyen alapokon adja vagy mutatja az ígéreteit. A következő parlament, ha ellenzéki lesz, hozhat feles törvényeket, amelyeket, biztosak lehetnek abban, hogy a köztársasági elnök, ha törvénytelenséget lát, nem fog aláírni, és majd visszaküldi, vagy rosszabb esetben az Alkotmánybírósághoz küldi át, és meg fogja semmisíteni. Mindnyájunknak tisztában kell lenni azzal, hogy a most meglévő jogi környezetben kell majd a következő kormánynak működnie. A költségvetést ugyan el tudja majd fogadni feles törvénnyel, de mindenből, amit az elmúlt 12 év törvényalkotása létrehozott, azokból kizárólagosan azokat tudja megváltoztatni, amelyek feles törvénnyel megtehetők. De ilyenkor felteszem a kérdést ellenzéki politikusoknak: vane Magyarországon olyan jogszabály, amely kizárja egy jó kormányzás lehetőségét? Nincsen! Nem azon múlik a jó kormányzás, hogy milyen törvényeket hozott az elmúlt 12 évben a fideszes többség, hanem azon múlik a jó kormányzás, hogy akare valaki jól kormányozni; akarjae a közjót megteremteni; akarjae a polgárok jobb létét megteremteni; akarjae azt, hogy a mai elégedetlenség tényleg elégedettséggé változzék? Egy tény: lopni nem lehet, mert akkor ennek a sok ígéretnek a töredéke sem fog beválni. Csakhogy ilyenkor meg azt kérdezi az ember, hogy azok, akik már korábban kormányoztak, és bebizonyították, hogy ügyetlenek, hogy kerülnek ebbe a közösségbe. Mitől változtak ők? Úgyhogy egyet tudok kérni mind a parlament politikusaitól, mind a választópolgároktól, hogy az értékek felé helyezzék tekintetüket. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Varga-Damm Andrea képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés jövő héten hétfőn 11 órakor folytatja ülését. További szép napot kívánok, az ülésnapot bezárom.