[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 16. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek a segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Ház! Szomorú kötelességemnek teszek eleget azzal, hogy bejelentem, elhunyt Bajkai István képviselőtársunk. Bajkai István, a Fidesz alapító tagja és országgyűlési képviselője először a 2018. évi, majd a 2022. évi választásokon a párt országos listájáról szerzett parlamenti mandátumot. Megbízatása alatt az Igazságügyi Bizottság tagja és a Törvényalkotási Bizottság alelnöke volt. Országos tisztsége mellett 1990-től négy éven át volt Budapest VI. kerületében önkormányzati képviselő, később, 2014-től 2018-ig Budapest VII. kerületében önkormányzati képviselő, illetve a kerület alpolgármestere. Politikai tevékenysége mellett közéleti és szakmai munkája során ügyvédként praktizált, 2019-től 2023-ig a Magyar Ökölvívó Szakszövetség elnöke volt. Életének 59. évében hunyt el. Ismételten szomorú kötelességemnek teszek eleget azzal, hogy bejelentem, az elmúlt időszakban három volt képviselőtársunk is elhunyt. Páris András a rendszerváltás utáni első szabad országgyűlési választásokon, az SZDSZ jelöltjeként Somogy megye 3. számú választókerületében szerzett mandátumot, és két cikluson keresztül volt a párt országgyűlési képviselője. Megbízatása alatt a Honvédelmi Bizottság és a Környezetvédelmi Bizottság munkáját segítette. Politikai pályája mellett ügyvédként dolgozott. 68 évet élt. Götzinger István az 1994. évi országgyűlési választásokon az MSZP jelöltjeként a párt Pest megyei területi listájáról szerzett mandátumot, és egy cikluson keresztül volt az Országgyűlés tagja. Megbízatása alatt a Szociális és Egészségügyi Bizottság munkáját segítette. Országos tisztsége mellett 12 évig a Pest Megyei Közgyűlés, illetve 16 évig a százhalombattai képviselő-testület tagja volt. Életének 85. évében hunyt el. Pásztor Gyula az 1990. évi választásokon a Független Kisgazdapárt egyéni jelöltjeként Békés megye 3. számú választókerületében szerzett mandátumot, és egy cikluson keresztül volt az Országgyűlés tagja. 1992-ig a Független Kisgazdapárt, majd 1994-ig az Egyesült Kisgazdapárt parlamenti frakciójában foglalt helyet. Megbízatása alatt a Környezetvédelmi Bizottság és az Ügyrendi Bizottság tagja volt, illetve az Országgyűlés jegyzői tisztségét is betöltötte. Országgyűlési megbízatása mellett 1994-től 2010-ig Ibrányban önkormányzati képviselő, 1998-2006 között pedig a település alpolgármestere volt. Életének 74. évében érte a halál. Kérem önöket, hogy képviselőtársaink emléke előtt néma felállással tisztelegjünk. [[A teremben lévők felállva adóznak az elhunytak emlékének.]] Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett az LMP részéről Keresztes László Lóránt képviselő úr. Megadom a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Engedjék meg, hogy a felszólalásomat azzal kezdjem, hogy a frakciónk nevében részvétünket fejezzük ki Bajkai István képviselő úr halála miatt, és a korábbi országgyűlési képviselők halála miatt. Rátérve a napirend előtti felszólalásomra: múlt héten, csütörtökön lemondott Schadl György, a Bírósági Végrehajtói Kar elnöke és a kar teljes elnöksége. Azt követően mondott le Schadl György, hogy a kormányoldal őt, mondhatjuk, hogy foggal-körömmel védte az elmúlt időszakban. Nagyon sok vitát folytattunk az elmúlt időszakban plenáris ülésen, bizottsági üléseken is azzal kapcsolatban, hogy mennyire méltatlan és elfogadhatatlan az a helyzet, hogy egy ilyen ember betölti ezt a fontos közjogi pozíciót. Így azt tudjuk mondani, hogy fontos lépés, mindenképpen örömteli lépés, hogy ez megtörtént, és korántsem csak szimbolikus, tehát ennek konkrétan van jelentősége, hogy ez megtörtént. Ugyanakkor nem feledhetjük el, hogy rengeteg tennivalónk van még, rengeteg tennivalója van egyébként a felelősöknek a tekintetben, hogy a végrehajtói maffia által okozott rengeteg kárt valamilyen módon megpróbálják enyhíteni, és nagyon-nagyon fontos és sürgető feladat a végrehajtás teljes rendszerének újragondolása és átalakítása. Nagyon fontos, hogy végre világos válaszokat adjanak a rengeteg felmerülő kérdésre mindazoknak, akiknek az életét tönkretették a korrupt végrehajtók az elmúlt sok-sok év során. Úgy gondoljuk, hogy a legfontosabb feladat az új törvényi szabályozás megalkotása, tehát szerintünk nem kozmetikázni kell a törvényeket, hanem egy teljesen új jogszabályi környezetet kell kialakítani. Nagyon fontos, hogy világosan lássa a magyar társadalom a politikusok érintettségét, tehát mely politikusok lehetnek azok, akik akár, mondjuk, részt vettek végrehajtók korrupt kinevezésében. Az is világos és nagyon-nagyon fontos feladat, hogy azokat, akiket korrupt végrehajtók törvénytelenül fosztottak meg a vagyontárgyaiktól, kártalanítani lehessen. Mivel nagyon sok a megválaszolatlan kérdés, én a napirend előtti felszólalásomat arra szentelem, hogy ezeket a kérdéseket feltegyem államtitkár úr felé, bízva abban, hogy érdemi válaszokat kaphatunk végre. Államtitkár úr egy vita során elismerte, hogy rossz a törvényi szabályozás. Miért nem tettek semmit ennek a megváltoztatása érdekében, államtitkár úr? Nem olyan régen, két hete egy kérdés során panaszt nyújtott be felém államtitkár úr, hogy túl sok kérdést teszek fel. [[13.10]] Államtitkár úr, miért nem válaszolnak ezekre a kérdésekre? Miért tagadják meg folyamatosan, miniszter asszony és ön is a válaszokat? Még arra sem született válasz, hogy a miniszter asszony találkozotte Schadl Györggyel. Miért nem lehet erre a kérdésre egy világos választ adni?! Nem olyan régen miniszterelnök úr Toroczkai frakcióvezető úr kérdésére azt válaszolta, hogy önök várják a jobbító szándékú javaslatokat, államtitkár úr pedig nekem egy múlt nyári vitán azt mondta, hogy meg lehet változtatni a törvényeket. Gyakorlatilag biztattak minket, hogy nyújtsunk be indítványokat, mégis leszavaztak, és most is leszavaznak minden indítványt, ami a bírósági végrehajtás rendszerére vonatkozik. Miért történik ez, tisztelt államtitkár úr? Többször felhívtuk a figyelmet, hogy jelenleg is rengeteg probléma van a jogszabályi környezettel, és konkrétan törvénysértő az a helyzet, ami most történik. Tudjuk azt, hogy az újonnan esküt tett végrehajtóknak egy hónap elteltével a végrehajtói kar elnöke előtt kell esküt tenni, és nyilván szimbolikus lenne, ugye, a börtönben esküt tenni a végrehajtóknak, de ez nem túl életszerű, tehát nyilván ez nem történt meg, ezért mi úgy látjuk, hogy ezek a végrehajtók törvénytelenül működnek. Ön azt javasolta a legutóbbi vita során, hogy ha én ezt törvénytelennek érzékelem, akkor forduljak a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságához. Én ezt meg is teszem, államtitkár úr, mert én törvénytelennek tartom ezt a helyzetet. De miért nem teszi meg az Igazságügyi Minisztérium? Ami a kérdésemnek talán a legfontosabb része, államtitkár úr, hogy ön egy kicsit a felelősséget megpróbálta az Igazságügyi Minisztériumról hárítani, és azt mondta, hogy nem feladata az Igazságügyi Minisztériumnak, hogy ebben a kérdésben rendelkezzen. Nos, egy 2022-es kormányrendelet pontosan meghatározza a kormánytagok feladat- és jogkörét. Az igazságügyi miniszter asszony feladata a végrehajtás rendszerével kapcsolatban a jogszabályok indítványozása, tehát a jogszabályi környezettel kapcsolatos indítványtétel. Önök ezzel nem értenek egyet? Ha önök úgy gondolják, hogy nem feladata az Igazságügyi Minisztériumnak indítványokat megfogalmazni, akkor önök szerint ki felel ezért? Mikor várható, hogy egy új végrehajtói törvény születik meg? Ki felel ennek a megalkotásáért, és hogyan kerülnek majd ebbe az új törvénybe bele mindazok a garanciák, amelyek most teljes mértékben hiányoztak, és amelyek lehetővé tették azt, hogy korrupt végrehajtók sok ezer magyar ember, magyar család életét tegyék tönkre? A kérdésének talán a legfontosabb része, hogy hogyan és miképpen történik meg azoknak a kártalanítása, akiket a korrupt végrehajtók egyértelműen és igazolhatóan törvénytelen módon semmiztek ki vagy fosztottak meg a vagyonuktól? Tisztelt Államtitkár Úr! Én arra kérem, hogy érdemben válaszoljon a feltett kérdésekre, hiszen nem nekem tartozik válasszal, hanem mindazoknak, akiknek az életébe beavatkoztak ezek a végrehajtók, vagy akik éppen most vívják a küzdelmüket adott esetben korrupt végrehajtókkal szemben. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps az LMP, az MSZP és a Momentum soraiból.]]
Répássy Róbert államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Eddig is mindig érdemben válaszoltunk a kérdéseire. Az a tény, hogy az elmúlt héten lemondott a végrehajtói kar elnöksége, éppen azt támasztja alá, amit eddig mindig önnel is tájékoztatásképpen közöltünk, tudniillik, hogy a végrehajtói kör vezetőit a végrehajtói kar tagsága választja meg, csak ők dönthetnek úgy, hogy visszahívják az elnöküket, vagy új elnökséget választanak. Most ez meg fog történni. A végrehajtásról szóló törvény szerint 30 napon belül egy tisztújításra kerül sor. Bízunk benne, hogy a végrehajtói kar olyan tisztségviselőket választ, akik a törvényes rendet, a végrehajtókkal szemben joggal elvárható törvényes rendet biztosítani fogják. Ami pedig a végrehajtói tevékenységgel kapcsolatos jogszabályokat és a jogi helyzetet illeti, többször említettem már önnek, és ön is most idézte, hogy a bírósági végrehajtásról szóló törvény, egészen pontosan annak 230. §-a úgy rendelkezik, hogy a végrehajtási szervezet feletti felügyeletet a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága látja el. 2021. október 1-je óta az Országgyűlés döntése értelmében ez a szervezet, tehát a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága jogosult megtenni, és köteles megtenni minden olyan intézkedést, amely a végrehajtók működésének törvényességével kapcsolatos. Hozzáteszem, hogy a végrehajtók működésével kapcsolatos panaszokat, a végrehajtók működésével, tevékenységével kapcsolatos jogsértések esetleges kivizsgálását nemcsak a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága, hanem a bíróság, mégpedig a végrehajtó székhelye szerint illetékes törvényszék elnöke jogosult kivizsgálni. Ha valakinek ilyen típusú bejelentése van, akkor azt a végrehajtó székhelye szerinti törvényszék elnökének megteheti, a végrehajtó székhelye szerinti törvényszék elnöke akár fegyelmi eljárást is kezdeményezhet, amennyiben ilyen szabálysértésről lenne tudomása. Természetesen mindenki, aki a végrehajtással kapcsolatba kerül, jogosult arra, hogy végrehajtási kifogást terjesszen elő, tehát a jogorvoslati forma a végrehajtási kifogás. Ezt a végrehajtást elrendelő bíróságnál tudják előterjeszteni. Tehát hogyha valaki úgy érzi, hogy a jogait nem tartja tiszteletben a végrehajtó, legyen az egyébként adós vagy végrehajtást kérő, mind a két fél fordulhat a bírósághoz végrehajtási kifogással, hiszen azt a követelést, amit a végrehajtó behajt, azt a követelést sok esetben a bíróság ítélte meg, a bíróság jogerős ítéletéről van szó, esetleg más közokiratba foglalt követelésről van szó, például közjegyzői okiratba foglalt követelésről. Tehát nagyon fontos tudni mindenkinek azt, hogy a végrehajtó nem hajthat végre mást, csak az úgynevezett végrehajtható okiratok alapján hajthat be bármilyen követelést. Ezek a végrehajtható okiratok elsősorban a bíróságtól származnak, másodsorban a közjegyzőktől, és még vannak esetleg más esetek is, de ezek ellen van jogorvoslatnak helye. Amit még szeretnék elmondani ezzel kapcsolatban, hogy a végrehajtási eljárásról az Országgyűlés törvényben rendelkezett még 1994-ben. Azóta sokszor módosult ez a végrehajtási törvény. Természetesen külön kell választanunk a végrehajtási szervezetre vonatkozó szabályokat, és külön kell választanunk magára a végrehajtási eljárásra, a végrehajtás menetére vonatkozó szabályokat. [[13.20]] A végrehajtás menetében számos jogorvoslatra van lehetőség. Én kérek mindenkit arra, ne higgyen azoknak, akik úgy állítják be, hogy ha majd a végrehajtási szervezet megváltozik, akkor a velük szembeni végrehajtásnak az lesz a következménye, hogy az adósságot nem kell megfizetni. Ezt nem tudom ígérni, tehát mindenkinek meg kell fizetnie az adósságot. Nagy hibának tartanám, ha olyan felelőtlen politikusi nyilatkozatok hangzanának el, amelyek azt a látszatot keltik, hogy itt nincs semmi kötelességük az adósoknak, hanem pusztán csak meg kell változtatni a végrehajtás szervezetét, és akkor majd mentesülnek a tartozás alól. Ezt soha egyetlen jogállamban sem lehet megengedni! Gondoljanak bele, hogy milyen jogerős ítéletekről, például gyermektartásdíj-fizetési kötelezettségről lehet szó, ilyen esetben mindig kötelesek vagyunk a jogerős ítéletet és a végrehajtást tiszteletben tartani. Ezzel együtt is úgy gondolom, hogy az Országgyűlés és a kormány mindent meg fog tenni azért, hogy a végrehajtást törvényes, fegyelmezett, tisztességes mederben tartsuk. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most Jámbor András következik, a Párbeszéd részéről. Megadom a szót.
Köszönöm a szót. Tizennégy nap, képviselőtársaim, tizennégy nap, amit önök, az önök rendőrsége egy ártatlan ember életéből elvett. Tizennégy napig volt előzetes letartóztatásban a Szikra Mozgalom aktivistája, akiről a múlt hét csütörtökön a rendőrség végre kimondta, hogy nem követte el azt a bűncselekményt, amivel vádolták. Nem csupán azt mondta ki, hogy nincs elég bizonyíték, hanem felsorolja a rendőrség ebben a határozatban, hogy tételesen milyen bizonyítékokat nézett át, amelyek alapján megállapította, hogy nem követte el ezt a bűncselekményt. Az elmúlt két hónapban önök végig hazudtak azzal kapcsolatban, hogy nekem, a Szikra Mozgalomnak, a magyar baloldalnak bármilyen köze lenne ezekhez a támadásokhoz. Ezt mind erre az egy gyanúsításra alapozták, semmilyen más bizonyítékot nem tártak föl. S nyilvánvaló, ha lenne ilyen bizonyíték, akkor azzal a rendőrség, a nyomozó hatóságok, a titkosszolgálatok vagy bárki, akár önök már előhozakodtak volna. Ennek a nőnek a nevét önök meggyalázták. Végigtolták a teljes megyei sajtón, benne volt az összes hírlapjukban, kirakták a képét, s mindezt úgy, hogy ő teljesen ártatlan volt, amit mi tudtunk, önök pedig erről végig hazudtak, miközben ezt nyilvánvalóan önöknek is tudniuk kellett. Az a helyzet, hogy 72 órája tudjuk, hogy hazugság volt, amit önök állítottak, és egyetlenegy hír sem jelent meg erről az önök médiatermékeiben. Egyetlenegy hír sem jelent meg arról, hogy esetleg hazudtak volna végig az elmúlt két hónapban, hogy tizennégy napra ártatlanul bebörtönöztek volna egy embert. Nem jelent meg hír arról, hogy bocsánatot kérnének ebben az esetben, sőt, még a magyar rendőrség is, amely végigkommentálta ezt az ügyet egyébként szerintem helyesen , ebben az esetben elfelejtett közleményt kiadni arról, hogy megszüntették a gyanúsítást. Az a helyzet, képviselőtársaim, hogy önöknek minimum bocsánatot kéne kérniük ettől a nőtől, aki egyébként itt ül, tehát erre van lehetőségük. Ő volt olyan bátor, hogy eljött ide az önök mocskosságával szemben. Jó lenne, ha önök is lennének annyira bátrak, hogy odamennének és bocsánatot kérnének tőle azután, amit az elmúlt két hónapban csináltak. Az a helyzet, hogy míg ez a nő tizennégy napig ült a börtönben, addig a végrehajtó maffia ügyében például vannak, akik tanúként se lettek kihallgatva, miközben kicsit több bizonyíték van ellenük, mint mondjuk egy like, egy Facebook-like és egy kabátazonosság, ami alapján az önök rendőrsége ezt a nőt tizennégy napra letartóztatta. Az a helyzet, hogy van még egy azonosság a két ügyben, hiszen egyik ügyről sem számolnak be önök. Úgy tűnik, az igazság önöknél csak azt jelenti, ami politikailag hasznos, ami a hatalmi érdeküket szolgálja, de az, hogy ártatlan embereket bebörtönöznek és az, hogy ártatlan, bajba jutott embereket kifosztanak, már nem fér be az önök világképébe, még akkor se, ha megtörténik. De bocsánat, tévedtem, mert egyetlenegy kommentár érkezett ehhez az ügyhöz, Kocsis Máté frakcióvezető úr kommentelt egyet arról, hogy mindent tud rólam. Az a helyzet, képviselő úr, hogy ha mindent tud rólam, akkor nyilvánvalóan azt is tudja, hogy hazudtak az elmúlt két hónapban, hiszen ha valami rejtélyes oknál fogva, mondjuk, lehallgatnának engem, vagy bármilyen más módon ön mindent tud rólam, akkor tudnia kellett volna, hogy önök az elmúlt két hónapban végig hazudtak. De én is tudok mindent magamról, nem meglepő módon, pontosan ezért tudom állítani, hogy nyugodtan bármit közölhet a nyilvánossággal, amit tud rólam. De jó lenne, ha nem fenyegetéssel reagálna arra, hogy egy ártatlan embert tizennégy napra bebörtönöztek, és nem fenyegetéssel reagálna arra, hogy két hónapig végig hazudtak róla, hanem bocsánatot kérne, mert ez lenne az elemi tisztesség alapja. Tisztelt Képviselőtársaim! Az a helyzet, hogy két hétre börtönbe rakott az önök rendőrsége egy embert, teljesen ártatlanul. Ez egy elég súlyos helyzet, én azt gondolom, s mindezt úgy, hogy erre önök egy politikai kampányt építettek utána. Kocsis Máté egyébként sok sajtótájékoztatót tartott, azt is elmondta, hogy én és a társaim erőszakos cselekményeket követtünk el. Tudnék is egy ilyet idézni, például celluxszal erre utalt Kocsis Máté a sajtótájékoztatóján ragasztottunk a Fidesz irodájára. Én örülnék, ha ez lenne Magyarországon a legerőszakosabb cselekmény. Egy dolgot még el kell mondanom. Én nagyon sajnálom azokat, akiket ebben a pár napban bántalmaztak Budapest utcáin, nagyon sajnálom azokat, akiket bántalmazás ért, és remélem, ilyen többé nem fordul elő, és erre vigyázni fognak a magyar titkosszolgálatok is. Egyetlenegy kérésem lenne államtitkár úrhoz még aki válaszolni fog; nem tudom, melyikőjük -: ne gyurcsányozzon, ne sorosozzon, hanem álljon föl és kérjen elnézést. Köszönöm. [[Taps a Párbeszéd, az MSZP, a DK és az LMP soraiban.]]
Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Csak rápillantottam az ön Mérce nevű honlapjára, egy újságjára, amit korábban szerkesztett, ahol főszerkesztő volt, és beütöttem gyorsan, hogy Antifa. Hát miket írnak az ön szellemi utódai, akikhez majd valószínűleg visszatér, az Antifa kapcsán? Minket támadnak azzal, hogy Antifa-pánikot kelt a magyar nemzeti jobboldal. Interjú az egyik Antifa-szervezővel, így próbálják őket magas piedesztálra állítani, újságírót támadtak meg az Antifa-akciók kapcsán; ilyen és hasonlók. Tisztelt Képviselő Úr! Önök nemcsak ebben az egy pillanatban, ebben az egy ügyben, hanem évek óta mást sem csinálnak, és ennek ön, Jámbor András, országgyűlési képviselő az egyik zászlóvivője, amivel ezt az Antifa-mozgalmat megpróbálják szalonképessé tenni Magyarországon. Nekünk a vitánk az elmúlt hetekben önnel volt, meg Tordai képviselő úrral. Mi politikusokkal vitatkoztunk és nem a rendőrség munkáját akartuk átvenni. Ők végzik a maguk dolgát, de amit ön csinál évek óta, hogy azt próbálja bemutatni, hogy az Antifa-mozgalom egy támogatható, egy vállalható mozgalom, miközben vállalhatatlan cselekményeket tesz, nos, ez a botrány, tisztelt képviselő úr, ami a politikusok felelőssége. És ezt megteszik újságokban, aztán megteszik azzal, hogy ezeket az embereket vagy önök vagy mások, de idehívják, és itt megpróbálnak olyan környezetet teremteni, amivel otthonos körülményeket teremtenek. [[Jámbor András: Bizonyítékot!]] S még ön háborodik föl ezután, és ön szólít föl minket bocsánatkérésre. Tisztelt Képviselő Úr! Nézze végig a saját újságjait, a saját politikai csoporttársait, hogy miket mondanak erről az Antifáról, miközben félholtra vernek Magyarországon embereket. Kimennek az utcára, és akinek az öltözködése nekik gyanús, azt kérdés nélkül hátulról megtámadják, megütik a térdét, földre kényszerítik, a saját fejükre persze közben ráhúznak egy sapkát, hogy ne ismerjék föl őket, viperákkal, botokkal és vasbotokkal megverik fényes nappal az utcán, majd utána lefújják paprikaspray-vel, nehogy lásson bármit is az elkövetőkből. És önök ilyen kedélyes cikkeket írnak róla, és azt mondják, hogy Antifa-pánikot kelt a jobboldal, miközben ilyenre sosem került sor Magyarországon, hogy embereket fényes nappal az utcán így, többen körülfogjanak, erőfölényben legyenek és megverjenek. S mint mondom, néha még a szemtanúkat is paprikaspray-vel lefújják. És önök mindennek a szálláscsinálói. Önök azt mondják, hogy ez egy kedélyes, hát persze egy kicsit radikálisabb baloldali mozgalom, de hát fiatalként mindenki radikális, meg hát a radikalizmus belefér a baloldalba. De ez utcai erőszak, tisztelt képviselő úr! Önnek azért kellett volna felállni, hogy elmondja, ezek a cikkek, ezek az irányok teljesen tévesek voltak, és az Antifa-mozgalomnak semmiféle keresnivalója nincs Magyarországon. Ehhez képest ön mást sem csinál, csak menti az Antifa-mozgalmat. Mert amikor baloldaliak vernek találomra embereket az utcán, az önöknek belefér. Úgy látszik, a baloldalnak az utcai erőszak része. Önöknek persze része az erőszak kormányzati intézményeknél is, hiszen erőszakot követtek el önök itt a Kossuth téren is pár évvel ezelőtt, amikor megpróbáltak betörni ebbe az épületbe. De erőszakot követtek el az Állami Számvevőszéknél, a Választási Irodánál, felmásztak egykori munkahelyem, az EMMI első emeletére és bemásztak az ablakon, erőszakot követnek el most a Karmelita kolostornál, mert az önök politikai céljai szempontjából az erőszak elfogadható. Ahogy másfél évszázaddal ezelőtt Karl Marx is leírta: a baloldal az erőszakot felhasználhatja. De nekünk elfogadhatatlan, hogy 15 embert szélsőbaloldali merénylők teljesen ártatlanul a magyar utcákon megtámadjanak és viperákkal vagy bármi mással őket a Fővám tértől kezdve a budai kerületekig ütlegeljék. [[13.30]] Tisztelt Képviselő Úr! Ezt kellene önnek is tennie, elutasítani az erőszakot. Ott van Gyurcsány Ferenc, aki a saját erőszaka egyik áldozatán, akinek a fél szemét kilőtték, utána csak nevetgélt, és megpróbálta gúny tárgyává tenni. Önöknek először is nem kéne gyakorolni az erőszakot, utána elnézést kellene kérni azoktól, akik ennek az áldozatai, és fel kéne mindenkit szólítani arra, hogy ezt ne tegyék. És önök ne védjék azokat, meg ne segítsék azokat, akik külföldről, Németországból és Olaszországból idejönnek, nincs erre szükségünk. Magyarországon hála istennek békés viszonyok vannak [[Kunhalmi Ágnes közbeszól.]] Magyarország a világ 13. legbiztonságosabb országa, mert mind a gárdistákat, tehát mind a szélsőjobboldali, mind a szélsőbaloldali erőszakot visszaszorítottuk az utcákról [[Közbeszólások a Jobbik, az MSZP és a Párbeszéd soraiból.]] és nem is fogjuk hagyni azt, hogy önök ezt az erőszakot [[Közbeszólás az ellenzék soraiból. Az elnök csenget.]] akár magánszemélyek ellen, akár más területen visszahozzák, és a politika részévé vagy a politikai véleménynyilvánítás részévé tegyék. Mert itt lehet a legátfűtöttebb vitánk, mindenféle szitkokat szórhatunk egymás fejére, ez mégiscsak egy szabályozott politikai környezet [[Közbeszólás az ellenzék soraiból.]] de amit az Antifa aktivistái vagy inkább terrorszervezetnek a tagjai tettek, hogy megvertek embereket, hát gondoljon már bele! Bárki bármilyen ruhában kimehet az utcára, és félnie kell, hogy megverik ilyen Antifa-aktivisták? [[Az elnök csenget.]] Én köszönöm a magyar rendőrségnek, hogy fellépett ez ellen, és önnel továbbra is fennáll a vitánk, mert ön ezeket az antifákat politikailag támogatja ahelyett, hogy segítené kiszorítani őket az országból. [[Taps a kormánypártok soraiban. Jámbor András Imre: Szégyelld magad! Vajda Zoltán közbeszól.]]
Ha megnyugodtak a… [[Jámbor András Imre közbeszól.]] Képviselő úr, legyen szíves! Nem adtam önnek szót. Illetve adtam önnek szót, de az ideje lejárt, el is mondta a mondandóját, most legyen szíves ezentúl a többieknek a felszólalásait hallgatni! Ez vonatkozik a képviselőtársaira is. Toroczkai László, a Mi Hazánk frakcióvezetője következik. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Elmúlt a majális, május van, és április 30-án lejárt a kilakoltatási moratórium. Mi időben készültünk erre, és a Mi Hazánk Mozgalom frakciójának nevében április elején beadtam egy olyan határozati javaslatot, amelyről reményeink szerint valamikor májusban dönthet majd, legalábbis a bizottság, hogy egyáltalán tárgysorozatba veszie, és ez arról szól, hogy minimum egy évig, tehát 2024. április 30-áig tolják ki ezt a kilakoltatási moratóriumot, módosítsák a jelenleg érvényben lévő törvényt, és mindjárt elmondom az indoklást is, hogy miért tartjuk ezt nagyon fontosnak és indokoltnak. De 2020-ban, amikor a Covidra hivatkozva a politika itt, Magyarországon is egyfajta gazdasági krízist, mesterséges gazdasági krízist teremtett, akkor a kormány úgy döntött, hogy a veszélyhelyzetre hivatkozva átlépi az évek óta megszokott törvényt, és azt mondja, hogy a kilakoltatási moratórium abban az évben, tehát 2020-ban a Covidra hivatkozva nem érvényes. Függetlenül attól, hogy nem értettünk egyet a politika által teremtett mesterséges gazdasági krízissel, ezt annak idején üdvözöltük, ugyanakkor nem értjük, hogy most, 2023-ban, amikor súlyosabb gazdasági krízis van Magyarországon, mint a Covid-időszak alatt, akkor a kormány ezt miért nem lépi meg, miért ragaszkodik a kormány ahhoz, hogy április 30-ától tehát most már, ugye, május van kilakoltathatják majd azokat a magyarokat, akik között rengeteg kisgyermekes család van, idősek vannak, éppen olyanok vannak, akik az egész életüket becsületesen végigdolgozták, de nagy részük beleesett a devizaalapú hitelezésnek nevezett csalássorozatba, annak az áldozatává vált. Ugye, annak idején a baloldali vagy balliberális kormányok, a Gyurcsány-kormány alatt felpörgetett és népszerűsített devizahitelezés problémáját az elmúlt 13 esztendőben a Fidesz-kormány sem oldotta meg. És nagyon jól mutatja azt, hogy mennyire nem oldotta meg a Fidesz-kormány, hogy jelenleg több ezer magyart érinthet, akár több ezer családot érinthet ez a kilakoltatás. 2022-ben, tavaly már láttuk, hogy óriási ütemben felpörgött a kilakoltatás éppen azért, mert korábban a Covidra hivatkozva azt felfüggesztette a kormány. Kik lesznek megint azok, akik óriási hasznot fognak húzni a magyarok nyomorából? Éppen azok a végrehajtók és a hozzájuk kapcsolódó maffiarendszer, amelynek a történetét ugyan mi jó néhány évvel ezelőtt jeleztük már, és igyekeztünk feltárni, mára azonban már az egész ország tud erről a maffiahálózatról, és ugyan a miniszterelnök úr azt mondta nekem a múltkor itt, a parlamentben, hogy szégyen az, ha én egy egész szakmát maffiózónak vagy maffiózók gyülekezetének nevezek; én nem neveztem például a közjegyzőszakma minden egyes tagját, tehát minden közjegyzőt maffiózónak, de az, hogy bizonyos közjegyzők együttműködtek a ma már nyilvánvalóan maffiaként működő végrehajtókkal, az teljesen egyértelmű; mint ahogy az is, hogy a politika, tehát önök teremtették ezt a helyzetet, az önök kezében van a megoldás kulcsa. És hiába kértük azt több mint másfél év telt el , hiába kértük azt Schadl György letartóztatása óta, hogy legalább a végrehajtói kar elnökségét zavarják el, erre csak most került sor, és teljesen nyilvánvalóan a kormány nyomására történt ez, hiszen nem lehet véletlen az, hogy amikor Lukács Tamás lemond, akkor azzal egy időben a kormány azonnal lép és szabályt módosít, hogy mostantól olyan, aki büntetőeljárás hatálya alatt van, ne lehessen a végrehajtói kar elnöke. Ezt jóval hamarabb is megtehette volna a kormány, de nem tette meg. Hogy mennyire súlyos a helyzet, és hogy mennyire nem változott semmi a maffiaként működő végrehajtói karnál, azt nagyon jól mutatja az a levél, amely a Mi Hazánk Mozgalom birtokába került, és amelyet egészen pontosan április 28-án írt végrehajtó-kollégáinak Lukács Tamás önálló bírósági végrehajtó, aki eddig gyakorolta tulajdonképpen Schadl György helyett az elnöki jogkört vele kapcsolatban annyit hadd jegyezzek meg, hogy a Mi Hazánk Mozgalom volt az, amely megtette, hogy nyilvánosságra hozta azt a hangfelvételt, amelyből kiderült, hogy Schadl Györggyel együtt Lukács Tamás is ott volt akkor, amikor éppen a gazdájukat várták, tehát nyilvánvaló, hogy része volt ennek a maffiaszervezetnek. Ő azt írja ebben a levélben a kollégáinak, hogy ugyan névleg az elnökségi tagi tisztsége megszűnik, de természetesen az eddigi kapcsolat megmarad közöttük, sokat sejtető ez a mondat, és az is, hogy a legnagyobb érdemei között azt említi az elmúlt esztendőben, hogy sikerült a végrehajtók juttatásait növelni. Tehát ugyanígy működik továbbra is az a szervezet, ahol akár 600 millió forintos profitért dolgozhatnak a végrehajtók, és ők fognak most is hasznot húzni a kilakoltatásokból. Ezért kérjük, hogy továbbra is hosszabbítsák meg a kilakoltatási moratóriumot. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Ismét Répássy Róbert államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Azt hiszem, hogy ismét el kell hogy mondjam, hogy a végrehajtási szervezettel kapcsolatos kritikák és a végrehajtásnak, a bírósági végrehajtásnak mint a bírósági eljárásokat lezáró szükségszerű cselekménynek a szétválasztása indokolt, tehát bírósági végrehajtás nélkül nincs igazságszolgáltatás, nincs jogállam, a bírósági végrehajtás szükséges ahhoz, hogy mindenki, akiről a bíróság úgy döntött, hogy jogos követelése van, mindenki hozzájuthasson a követeléséhez. Tehát egy nagyon fontos különbséget javaslok tenni, csak javaslom, kérem, hogy önök is tegyenek különbséget a törvényes, indokolt, tisztességes végrehajtás között, és tegyenek különbséget a törvénysértő magatartások között. Természetesen minden törvénysértő magatartással szemben fel kell lépni, és minden törvénysértésnél, legyen az akár végrehajtói, legyen az akár a végrehajtással kapcsolatos törvénysértés, minden esetben biztosítani kell a törvényes eljárást, a törvények mindenkire vonatkoznak, legyen az végrehajtó, legyen az adós, legyen az végrehajtást kérő, mindenkire vonatkoznak a törvények. Szerintem itt, az Országgyűlésben, ezen a közös alapon kellene szemlélnünk ezt az egész ügyet. Ami a végrehajtási szervezettel kapcsolatos, az előbb is elmondtam egy felszólalásra, hogy a végrehajtási szervezet felügyeletét egy, a kormánytól független állami hatóság látja el, és természetesen ennél sokkal fontosabb, hogy maga a bíróság dönt azokkal a törvénysértést állító kérelmekkel kapcsolatban, a bíróság dönt azokról a kifogásokról vagy bármilyen panaszokról, amelyek a végrehajtás törvényességét illetik. Tehát nem teheti meg a politika, hogy a végrehajtók tevékenységének a törvényességi vizsgálatát elvonja a bíróságtól, kizárólag a bíróság illetékes abban, hogy egy adott ügyben, egy végrehajtási ügyben, egy követelés végrehajtása során törvényesen jártake el vagy sem, ezt csak a bíróság jogosult megítélni. Ha a végrehajtási szervezettel kapcsolatos kritikái vannak, természetesen országgyűlési képviselőként ahogyan erre a miniszterelnök úr is utalt joga van törvényt kezdeményezni, és joguk van a végrehajtási törvények megváltoztatását kezdeményezni. [[13.40]] De hangsúlyozom, most is szeretném leszögezni, hogy nem szabad olyan látszatot kelteni, mely szerint, ha megváltozik a végrehajtási szervezet, megváltoznak az eljárási szabályok, akkor majd az adósoknak nem kell visszafizetni a tartozást. Nincs ilyen, nem szabad ilyen látszatot kelteni! Nagyon kérem önöket, hogy a törvényes végrehajtással szemben ne fogalmazzanak meg kritikát, mindig tegyenek különbséget a törvényes magatartás, a törvényes végrehajtási eljárások és az esetleges törvénysértések között. Igen, valóban történtek törvénysértések, soha nem állítottuk azt, hogy a végrehajtói szervezet tekintetében minden törvényes volt és minden eljárásuk törvényes volt. Szeretném önt arról biztosítani, hogy az Országgyűlés Törvényalkotási Bizottságában kormánypárti képviselők éppen most nyújtottak be olyan módosító javaslatokat, amelyek tovább szigorítják a végrehajtók fegyelmi felelősségét. Kérem, hogy támogassák ezeket a javaslatokat. Nyilván szükség van arra, hogy a törvényes végrehajtási eljárásoknak szabad utat engedjünk, hiszen azok a végrehajtást kérők, akik között elsősorban magánemberek vannak, mert szemben az adóvégrehajtással, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal végrehajtásaival a bírósági végrehajtás magánköveteléseket, magántartozásokat hajt végre, és ezek a hitelezők, ezek a végrehajtást kérők magánemberek, az ő magántartozásaikat hajtják be a végrehajtók. Most persze ebbe beleértem az üzleti, céges tartozásokat is, de mindenesetre nem az állam követelését hajtják be a bírósági végrehajtók, hanem a magánszféra követeléseit hajtják be. Éppen ezért, ha törvényes egy követelés, törvényes egy adósság, akkor ezt valakinek végre kell hajtani, ha önként nem történik teljesítés, mert itt minden esetben az önkéntes teljesítés elmaradása után lépnek csak fel a bírósági végrehajtók. És valóban, a bírósági végrehajtókkal szemben a legszigorúbb fegyelmi és szakmai követelményeket kell támasztani, velük szemben csak a törvényes eljárás és a törvényes magatartás az elfogadható. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője. Megadom a szót.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Van egy több mint évtizedes vita köztünk és a kormányoldal között, ez pedig jellemzően a magyar munkavállalók bérhelyzete, bérkérdése körül forog, ahol a nagyon, meglehetősen alacsony magyar bérszínvonal firtatásakor a mindenkori válaszadó álamtitkár azt szokta mondani, hogy de azért nézzétek meg, hogy a minimálbér mekkora mértékben emelkedett, és, ellenzéki képviselő hölgyek és urak, nézzék meg a statisztikát, hogy milyen robbanásszerű emelkedés mutatható ki akár a minimálbér frontján. Mi pedig erre teljes joggal mondjuk azt, hogy egy nagyon alacsony bázisról persze örülni kell mindenféle emelkedésnek, de azt látjuk, hogy ilyen brutális infláció mellett egyébként Európa nagyon sok országában ez jellemző , ahogy emelkedik a minimálbér, a vásárlóerő még ezzel is csökken vagy éppen hogy kompenzálódik. Ha megvizsgáljuk a magyarok átlagosan elérhető béreit, akkor európai színvonalon is egy rettenetesen alacsony értéket találhatunk, és a legnagyobb probléma az, hogy most már a reálbérek is csökkennek, tehát az az érték, amit a polgár meg tud vásárolni a fizetéséből, megy össze, és folyamatosan veszít, folyamatosan csökken. A helyzet az, hogy Magyarország soha nem volt az uniós élmezőnyben bérkérdésben, és azt látjuk, azt érezzük, hogy a kormány tudatos stratégiájává vált a bérszínvonal alacsonyan tartása. Ezt ismertük fel a korábbiakban is, amikor azt láttuk, hogy a jól képzett és magasabb fizetésre vágyó, jellemzően fiatal magyarok kivándorlásával szemben ellenerőt nem igazán támasztott ez a kormány, pedig tudta előre, hogy mikor fog az osztrák, mikor fog a német munkaerőpiac megnyílni, tudta előre, hogy milyen elszívóhatással találkozik, azt is tudták, hogy mondjuk, Nagy-Britanniába mekkora számú magyar munkaerő áramlik ki. Ezzel szemben nem támasztottak egy lakhatási vagy éppen béruniós programot. A másik irányból viszont az utóbbi évek nem annyira hasznos „terméke”, hogy vendégmunkások százezreit kívánják a magyar piacra és a magyar gazdaságba hozni. Az első százezres kontingens lényegében már megérkezett, folyamatosan várható ennek utánpótlása. Azt látjuk, hogy ez leginkább a bérszínvonal letörésére alkalmas, és arra, hogy irreálisan rossz munkakörülményeket kényszerítsen az itt dolgozó magyar emberekre is. Tehát azt látjuk, hogy ezzel biztosan nem megyünk előrébb. Aki jobban akar keresni, nagyon sok esetben kényszerből elhagyja a szülőföldjét és nem itt boldogul, ami demográfiai és minden egyéb szempontból katasztrofális Magyarország számára. Ekkor hoztuk be anno a béruniós koncepciónkat, ahol ahelyett, hogy érdemi választ adtak volna kormánypárti képviselők, rögtön elkezdték azt mondani, hogy jó, jó, de ti azt akarjátok, hogy a magyar zöldséges a Nagycsarnokban keressen ugyanannyit, mint a holland kollégája. Akkor is elmondtuk, hogy nem erről volt szó, nem lehet parancsuralmi módon béreket kikötni, emelni, de azt is látjuk, hogy legalább három területen ennek a kormánynak lett volna és lenne lehetősége a magyar bérszínvonal rendezése irányába elmozdulni. Nyilvánvaló módon az első ezek közül a multicégekkel kötött stratégiai megállapodásaik. Mi ezeket alaposan átolvastuk. Javítsanak ki: nem találtunk ezekben olyan kikötést, hogy legalább a termelékenység által megengedett módon, tisztességes módon emeljék a magyar munkabéreket, nem a nyugat-európai színvonalhoz, egy európai átlag felé. A legdurvább az, a Jobbik-Konzervatívok közössége alaposan megvizsgálja rendszeresen ezt a kérdést, és a régió országainak a fizetéseihez képest is vagy távolodás következett be, az osztrákról már nem is beszélve, vagy pedig egy egy helyben toporgás, és tényleg az a méltatlan helyzet állt elő, hogy a bolgár és a román minimálbérhez kell mérni a magyart, és sokszor vagy az utolsó vagy az utolsó előtti helyen kullogunk. Tehát a multikkal kötött stratégiai megállapodások kapcsán adódik a kérdés: nyitotte a kormány arra, hogy legalább a termelékenység által megengedett módon, de kössük ki a magyar bérek tisztességes közelítését a nyugati átlaghoz és az európai átlaghoz? Aztán itt van az a szektor, a magyar mikro-, kis és közepes méretű vállalkozások szektora, ahol kétségkívül nem lehet azt mondani, hogy jövő évtől legyenek másfélszeresek a bérek, mert teljes joggal mondja a magyar vállalkozó azt, hogy igen, de ő miből fogja ezt kitermelni. Éppen ezért egy módon járna el helyesen a jelenlegi kormány: ha a források befagyasztása helyett az egyszer felszabaduló forrásokat a magyar kis és közepes méretű vállalkozások irányába, egy olyan alapba csoportosítaná, amelyekből béreket lehet fejleszteni és rendszerszinten lehet. A kérdés, hogy nyitotte erre a kormány. De van egy harmadik terület, ahol aztán önök ugyan szoktak, de nem lehetne, nem illene senkire sem mutogatni: a harmadik nagy terület az állam, az állami szféra. Itt a kormány mindenféle gát nélkül elkezdhetné a bérek és nem csak a minimálbér , az átlagbérek tisztességes közelítését legalább egyfajta európai átlaghoz. Lehet persze ilyen esetben nem annyira erős nemzeti kormányként külföldre és külső hatásokra mutogatni, de adódik a kérdés, hogy a három irány közül legalább az egyikbe hajlandóe, az egyik felé hajlandóe elindulni ez a kormányzat, vagy pedig továbbra is tudatos stratégiája az, hogy alacsonyan tartja a magyar emberek béreit. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Kérdezem tisztelettel, hogy ki kíván a kormány nevében válaszolni. [[Jelzésre:]] Fónagy János államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Ön egy olyan kérdést említ, amelynek az alapvető kezelését a jelenlegi kormánypártok gyakorlatilag az 1998-as első kormányzásuk óta állandóan napirenden tartják. Gondolom, azzal semmi újat nem mondok sem a tisztelt Háznak, sem önnek, hogy a hozzáállásunk alapvetően egy munkaalapú társadalom, tehát alapvetően a gondolkodásunk, ha úgy tetszik, az ideológiánk az, hogy mindenkinek munkát kell adni, munkajövedelemből kell megélni, és ez a munkajövedelem olyan legyen, hogy aki dolgozik, az abból tisztességesen megéljen. Ehhez természetesen előbb munkahelyeket kell teremteni. A kormány 2010 óta is jelentős erőfeszítéseket tesz a munkavállalás ösztönzésére és a bérek emelésére. Kérem, hogy a bérek emelésének tárgyalása mellett a képviselő úr vegye figyelembe, hogy a bérek, hogy mondjam, a bot egyik vége, a másik végén ott vannak az adók, a kedvezmények, a rezsi, tehát mindaz, ami a napi megélhetéshez kell. A kormánynak a bérminimumok megállapításán túlmenően közvetlenül a közszférában van lehetősége béremelésre, ezt ön is a hozzászólásában elismerte. A versenyszférában a munkaerőpiac helyzetén, állapotán kívül a szociális partnerek megállapodásai, a kollektív tárgyalások is befolyásolják az átlagos bérszinteket. 2010 óta folyamatosan csökkentek a munkát terhelő adók, átfogó béremelési programok indultak a közszférában, a vállalkozásokat adócsökkentésekkel segítette a kormány a bérek emelésében, a mostani helyzetben pedig a munkahelyek és a bérek megtartásában. [[13.50]] Csak emlékeztetni szeretném képviselő urat, hogy a 2012-t követő években jöttek először létre a többéves bérmegállapodások a közszférában, amelyek minden esetben több százezer magyar dolgozó bérét nemhogy megemelték, hanem esetenként előre három évre kiszámíthatóvá tették. A bruttó átlagkeresetek emelkedése 2010-től 2022-ig elérte a 154,7 százalékot, mialatt a nettó átlagkeresetek a családi kedvezmények beszámítása nélkül is közel 160 százalékkal, azok figyelembevételével pedig 168 százalékkal növekedtek. ’13 óta folyamatos a reálkeresetek növekedése. 2022-t is beleértve, amennyiben a teljes évi, nem pedig önmagukban a havi adatokat vizsgáljuk, a reálkeresetek évek óta jelentősen növekednek, ami azt jelenti, hogy a növekedés nominális értéke meghaladta az inflációt, tehát több árut tudnak vásárolni a munkavállalók a jövedelmükből. A reálkeresetek emelkedése kedvezmények nélkül 71 százalék, kedvezmények beszámításával több mint 77 százalék volt az elmúlt 12 év alatt. A havi adatokat tekintve az infláció hónapok óta meghaladja az átlagkeresetek emelkedését. Az infláció felgyorsulását több tényező okozta és okozza, akár a vírus és a következményei, a háborús helyzet, a rendkívül aszályos időszak megjelenése, amelyek az infláció felgyorsulását eredményezték, különösen az élelmiszerek vonatkozásában. A kormány szándéka és célja, hogy az infláció mértékét az év végére egy számjegyűre csökkentsük. Eközben a keresetek dinamikus emelkedése ’23-ban is folytatódik. Az elmúlt évek gyors ütemű emelkedése egyébként ösztönözte a külföldön dolgozók hazatérését, az elmúlt időszakban már magasabb volt a hazajövők száma, mint a kimenőké, ugyanakkor a kinn dolgozóknak is egy jelentős része azért észleli azt, hogy azt a munkát és teljesítményt, amit tőlük átmenetileg gyakorlatilag vendégmunkásként követelnek, azt nem lehet életpályaszerűen, nem lehet egy életen keresztül végezni. Úgyhogy meggyőződésem, hogy Magyarországon minden nehézség mellett és ellenére a munkabérek folyamatosan növekedtek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Az MSZP részéről Komjáthi Imre képviselő úr kért szót napirend előtt. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A magyar parlamentben szolgálni a hazát: nemes feladat. Itt, ebben a gyönyörű Országházban, amely a magyarság egyik szimbóluma, felemelő érzés dolgozni, még akkor is, ha néha nem a megfelelő stílusban zajlik a vita. Ugyanakkor fontos azt tisztázni, hogy nem önmagáért való sem ez az épület, sem az intézmény. A legfőbb népképviseleti szerv feladata, hogy az emberek és a dolgozók érdekét képviselje. Éppen ezért országgyűlési képviselőként nagyon szomorúan látom, amikor közöny, meg nem értés és érdektelenség ül ki kormánypárti képviselőitársaim arcára, amikor a dolgozó emberek problémáiról beszélek; olyan emberek sorsáról, akik keményen dolgoznak, de a fizetésük mégis kevés ahhoz, hogy a családjuk számára tisztességes életkörülményeket teremtsenek, mert a megkeresett javaik inkább csak a túléléshez elegendőek. A munkavállalóként tanúsított tisztesség, a szorgalom és az odaadás a mai Magyarországon már nem elég ahhoz, hogy egy dolgozó boldoguljon az életben. Egy család fenntartásához ma már nem elég egy fizetés. Ezeknek a családoknak a sorsát és ezen élethelyzetek kilátástalanságát önök közönnyel nézik, és ezek után mégis pironkodás nélkül merik magukat családbarát kormánynak nevezni. Tisztelt Képviselőtársaim! Nemrég egy beszédemben azt mondtam, hogy olyan országot akarunk, ahol a munkavállalót nem lehet kizsigerelni. Én őszintén hiszek abban, hogy sok tekintetben csak akarat kérdése lenne a változás, aminek következtében Magyarország egy sokkal élhetőbb hely lenne, olyan ország, ahol a gyermekek minőségi oktatásban részesülhetnek, és sikeresen befuthatják azt az életpályát, amire elhívta őket a sors vagy a Jóisten; olyan ország, ahol a szülő a tisztességgel ledolgozott munkanap után hazamehet a családjához, és nem a megélhetési szorongás gyötri, hanem önfeledten, tisztes jólétben élvezheti a szeretteivel a szabadidőt; olyan ország, ahol a nagyszülő élvezheti egy élet munkájának gyümölcsét, és örömét lelheti abban, hogy látja az unokáit felnőni. Tisztelt Országgyűlés! A munkások, a dolgozó emberek termelik meg a GDP-t, az ő munkájuk az, ami előbbre viszi ezt az országot. Tisztelt Képviselőtársaim! Az önök fizetését is és a miénket is ők termelik meg, mégsem kapnak önöktől elég tiszteletet és megbecsülést, mert nem azért élnek, hogy dolgozzanak, hanem azért dolgoznak, hogy élhessenek, hogy jobban élhessenek. Néhány nappal ezelőtt a volt munkahelyemen beszéltem arról akkor volt a munkahelyi balesetben elhunytak és megsérültek ünnepe , hogy mit is ünneplünk május 1-jén. És itt van az alkalom, hogy megtárgyaljuk azt, hogy önök mit tehetnek a közösségért, mit tehetnek a munkavállalókért. Egyetlen szóban össze tudom foglalni a válaszom: biztonság. A dolgozóknak fizikai biztonságra, anyagi biztonságra és szociális védőhálóra van szükségük, de azt látjuk, hogy a NER és a kapitalizmus pompásan egymásra talált a kizsákmányolásban. A profit jelentős részét ma a dolgozók közvetlen fizikai biztonságán próbálják megspórolni, pedig ha van munka, akkor az a kérdés, hogy annak vane ára, és hogy mire elég a munkabér. Tisztelt Képviselőtársaim! Egy dolog biztos: az emberek vállát Magyarországon súlyos terhek nyomják. Éppen ezért az MSZP meghirdette a háztartási mentőcsomagot és annak öt pontját. Először is: adóstopot, töröljük el az élelmiszerekre kivetett extra áfát és az alapvető élelmiszerek áfáját. Másodszor: árstopot, maradjon meg a nyolc élelmiszer kedvezményes ára mindaddig, amíg az élelmiszeráfa és a különadó megmarad. Harmadszor: ehessen mindenki! Adjunk élelmiszer-bankkártyát a leginkább rászoruló 300 ezer családnak havi 20 ezer forint értékben, hogy senki ne éhezzen hazánkban. Negyedszer: tisztességes nyugdíjakat! Ezért azt javasoljuk, hogy 5 százalékkal emeljék a nyugdíjakat már júniustól. És végül: támogatást a kisboltoknak! Adjunk célzott támogatást a hazai tulajdonú kisboltoknak, hogy az árstop alá elő termékek mindenhol elérhetők legyenek. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezt az országot a dolgozók és a munkavállalók viszik előre, mégis sokszor ők vannak kiszolgáltatott helyzetben. Egy régi klasszikust idézek: nehogy már a nyúl vigye a vadászpuskát, vagy a gomb nyomja meg a képviselőt! Tisztelt Képviselőtársaim! Remélem, ezúttal végre értő fülekre találnak az általam elmondottak. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Azzal kapcsolatos felvetésére, miszerint nem a megfelelő stílusban zajlanak a viták itt az Országgyűlésben, engedje meg, hogy azt a kérdést tegyem föl, hogy vajon a párttársaira gondolt, vagy általános kritikát fogalmazott meg. Azért jogos ez a kérdés, mert nem mitőlünk tapasztalhatott olyat, hogy megpróbáljuk megakadályozni az ülést, az ülésvezetést, nem mi bojkottáljuk az üléseket, mint ahogy az önök padsoraiban ez egyébként bevett gyakorlat, de talán nem ez a legfontosabb kérdés itt most. A kormány minden lehetséges módon szeretné megbecsülni azokat, akik bérből és fizetésből élnek, és munkával szeretnének előrejutni az életükben. Azt szeretnénk elérni, hogy mindenkinek legyen munkája, aki akar és tud dolgozni. És nemcsak egy általános törekvés ez, nemcsak egy általános cél, hanem egy olyan szándék, aminek már a gyakorlati eredményei is látszódnak a mostani kormányzás alatt. Ön, ha jól idézem fel, még nem volt képviselő, amikor ez a kormány megkezdte a munkáját, de amikor ez a kormány megkezdte a munkáját, akkor közel 12 százalékos volt a munkanélküliség Magyarországon, Tizenkettő! Ezért nem volt túlzás azt mondani, hogy jobban megérte segélyből élni, mintsem munkából. Sok-sok intézkedésen keresztül és a bérből és fizetésből élők munkabírásának, akaratának köszönhetően ez az arány, ez a 12 százalékos arány azóta 4 százalék alá csökkent, és miközben járvánnyal, illetve háborúval is szembesültünk az elmúlt években, azóta is rekordszint közelében van. Ezzel szemben az önök padsoraiból gyakorta hallani olyat, hogy összeszerelő üzemmé teszi a kormány Magyarországot. [[14.00]] Na most, az ilyen minősítések pont nem azok megbecsüléséről szólnak, akik akár három műszakban, két-három műszakban erősítik ezt az országot munkájukkal, és hozzájárulnak a magyar gazdaság erősödéséhez is. Ami az egyéb körülményeket illeti, én egyetértek azzal, hogy a magyarok, illetve a munkából élők megélhetésének kérdését időről időre napirendre kell tűzni itt az Országgyűlésben. Három dologról érdemes itt szót ejteni: milyenek a nemzetközi gazdasági körülmények, milyenek a magyar gazdaság mutatói, és mit tesz a kormány? Ez jogos kérdés. Ami a nemzetközi körülményeket illeti, az a helyzet, hogy hiába tagadják le, de a háború érezteti a hatását, illetve a rossz válaszok is, a brüsszeli rossz válaszok is. Ezek az energiaárak emelkedésén keresztül csak idén 4000 milliárd forintos mozgástérszűkülést eredményeznek. Azt jó lenne másra költeni, jó lenne béremelésekre, kórházakra, iskolákra költeni. Még többet szeretnénk erre költeni. Ezért is jelentős eredmény, hogy a magyar gazdaság még ilyen körülmények között is növekedni tudott, a háborús évben is, és ezért jelentős eredmény az, hogy a foglalkoztatottsági mutatók jobbak, mint az uniós átlag, és még mindig rekord közelében vannak. Ezekben az időkben, ezekben a hónapokban is elmondhatjuk, hogy soha nem dolgozott annyi ember Magyarországon a rendszerváltás óta, mint éppen most. És ami a béreket illeti: az is eredmény szerintem, hogy ha megnézzük az inflációt, és megnézzük a bruttó bérek emelkedését, akkor a béremelkedés fölötte van az inflációnak, tehát ilyen rendkívüli helyzetben is sikerült elérni azt 2022-ben, hogy a bruttó béremelkedés fölötte van az inflációnak [[Tordai Bence: 20 százalékos reálbércsökkenés van.]] , tehát még így is sikerült reálbér-emelkedést elérni. Tisztelt Tordai Képviselő Úr! Ha bekiabált, akkor szeretném elmondani, hogy ugyanilyen reálbér-emelkedést nem tudott felmutatni a baloldali kormány akkor, amikor egy pénzügyi válsággal kellett megküzdeni; ami nem is csoda, hiszen megszorításban gondolkodtak csupán. És hogy mit tesz a kormány? Árstopokat vezet be, fenntartjuk a rezsitámogatást, fenntartjuk a kamatstopot, emeltük a minimálbért, nem csökkentettük, hanem emeltük, gyármentő programot indítottunk, és ami épp ennyire fontos: alacsonyan tartjuk minden lehetséges módon az adókat, a társasági adót, illetve a személyi jövedelemadót is. Most ami a konkrét javaslatait illeti, adóstopot említett. Hát, legyen szíves, nézze meg a baloldali választási programokat! Társaságiadó-emelésről szól, személyijövedelemadó-emelésről szól. Ami az árstopokat illeti, ön most ezt említette [[Tordai Bence közbeszól.]] : hát, az önök szövetségese volt az, amelyik ostobaságnak nevezte az árstopokat, most meg javaslatokat tesznek rá. Hát, ezt valahogy bogozzák ki! Ami a nyugdíjak kérdését illeti, emlékszünk a baloldali gyakorlatra: egyhavi nyugdíj el! [[Kunhalmi Ágnes: 12 éven át nem volt.]] Elvétele, tisztelt Kunhalmi képviselő asszony!
Legyenek szívesek csendben maradni!
Ez volt az a kormány, amelyik az önök, igen, az önök által elvett 13. havi nyugdíjat visszaadta, ezért januártól arra is vonatkozik az a nyugdíjemelés, amit nem önök, hanem ez a kormány biztosított. Mindez azt jelenti, hogy ha az önök receptjét követnénk, akkor magasabb lenne a munkanélküliség, alacsonyabbak lennének a kapott fizetések, szerintem ezt ne próbáljuk ki sem a háborús időszakban, sem azután. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Arra kérem némely ellenzéki képviselőtársunkat, hogy legalább azokat a magatartási szabályokat tartsuk be, amik egy általános iskola alsó tagozatában elvárhatók, sőt óvoda nagycsoportjában is. [[Dr. Vadai Ágnes: Én már egy egyetemet is elvégeztem.]] Most Tóth Endre momentumos képviselő következik.
Köszönöm szépen a szót. Volt egy bajszos férfi, aki azzal a könyörtelen jelmondattal irányította a Szovjetuniót, hogy nincs ember, nincs probléma, és uralma alatt milliók szenvedtek a hatalmi tébolyától. Van Magyarországon is egy bajszos férfi, egy volt rendőr, aki az oktatást vezeti, szívében szintén könyörtelenség honol; nincs tanár, nincs probléma, ez lehetne az ő jelmondata. Mert mi más oka lehetne annak, hogy Pintér Sándor arcizma sem rezdül, amikor közel ötezer pedagógus helyezi letétbe a lemondását? Mintha csak ez lenne a miniszter célja: távozzanak a renitensek, távozzanak az elégedetlenkedők! Felrémlenek neki a rendőrfőiskolán tanultak: ki kell emelni a hangadókat a tömegből, utána már ura lehet a helyzetnek a rendőr. De könyörgöm, az oktatás irányítása nem egy tömegoszlatás, az iskoláink nem kaszárnyák, a tanárok pedig végképp nem őrjöngő csőcselék! Velük lehetne tárgyalni is, ha a kormány akarna, de másfél éve csak eljátsszák a tárgyalásokat, és fikarcnyit sem engednek a pedagógusok követeléseinek. És amikor már teljes kilátástalanságba süllyesztették a hazai oktatást, mikor már mindenki azt gondolja, hogy ennél már tényleg nem lehet lejjebb, akkor beviszik az igazi mélyütést, és kidolgozzák a bosszútörvényt. Kéjes örömmel kívánnak bosszút állni az elmúlt másfél évben a hivatásuk megalázásáért tiltakozó pedagógusokon, és velük együtt padlóra küldenék a gyermekük jövőjéért aggódó szülőket és a modernebb oktatásért kiálló diákokat is. Mikor egyetlen év alatt 42 százalékkal nő az állami iskolából távozó tanárok száma, akkor pont erre volt szükség, pont arra, hogy a pedagógusok összes munkafeltételét tovább rontsa a kormányzat. Tudják, mi történik azzal a munkaadóval, aki, amikor elégedetlenek a dolgozói, csak azért is tovább rontja a munkafeltételeiket? Egyedül marad az irodájában, faképnél hagyja mindenki, és egyedül kell vinnie tovább a boltot. Kedves Kormánypárti Képviselőtársak! Felkészültek rá, hogy bemenjenek tanítani a bosszútörvény miatt felálló ötezer pedagógus helyett? Ha nem, akkor ki fog helyettük dolgozni? Mert az a néhány frissdiplomás, aki kijön évente az egyetemről, nem elég még a nyugdíjba menők pótlására sem, nemhogy az önök ámokfutásának kompenzálására. És tudják, az ötezer felmondó pedagógus nemcsak egy elméleti statisztikai adat, ezek hús-vér emberek, akiknek önök most derékba készülnek törni az életük munkáját. Hadd olvassam fel egyikük, Kenderesi Ildikó sorait, aki a napokban jelentette be, hogy húsz év tanítás után otthagyja szeretett hivatását! „Hosszú vívódás eredményeként született meg bennem a döntés” írja. „Nagyon szeretek tanítani, mindig úgy képzeltem, hogy ebből az iskolából megyek majd nyugdíjba, a terv ez volt. Mindent próbáltam, ami emberileg lehetséges, hogy felhívjam a figyelmet az oktatás ezernyi problémájára. Nincs más eszköz a kezemben, mint lemondok. Egy mínusz a közoktatásnak, még ezt tudom tenni. Pintér eligazítása után úgy éreztem, hogy nem bírok tovább maradni, a státusztörvény-tervezet pedig csak megerősítette ezt az elhatározásomat. Ez a tervezet minden pontjában ártalmas az oktatás összes szereplője számára. Ha semmi nem valósulna meg belőle, akkor sem lenne maradásom, mert önmagában az ötlete is vérlázító és elfogadhatatlan. A pályájukat elhagyó pedagógusok soha nem fogják elfelejteni önöknek, amit tesznek velük. De emlékezni fognak a bosszútörvényre azok a tanárok is, akik maradnak ugyan az oktatásban, de kénytelenek lesznek helyettesíteni a lemondó kollégáik óráit. És emlékezni fognak a diákok is, akik osztályfőnöküket, kedvenc tanárukat vesztik most el. De nem felejtenek a szülők sem, akik egyre többet kénytelenek magántanárra költeni, hiszen önök elüldözik a pedagógusokat a pályáról.” Ilyen emlékeket akarnak hagyni az emberekben? Ha nem, akkor engedjék el a kicsinyes bosszút, és kezdjenek el végre a pedagóguspálya megbecsülésén dolgozni. Hallom, hogy még a felelős államtitkár is legszívesebben ejtené ezt a törvényt, de Orbán Viktor személyesen ragaszkodik hozzá. Hát, döntsék el végre, kérem, kedves kormánypárti képviselőtársak, hogy önök a magyar emberek érdekeit szolgálják itt a parlamentben, vagy Orbán Viktor lakájai, akik bármikor készek kiszolgálni a miniszterelnök és rendőrminisztere bosszúálló természetét. A döntés önökön áll, ötezer magyar pedagógus sorsa múlik rajta. A magyar emberek pedig emlékezni fognak, hogyan döntöttek. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzék soraiból.]]
Válaszadásra Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A Momentum hozzáállását a magyar tanárokhoz, a magyar iskolákhoz Fekete-Győr András egyetlenegy mondatba sűrítette bele: „mérhetetlenül sok az iskolánk és ezeknek nagyon ramaty a minősége”. Ennyi volt önök számára az összes magyar iskola, az összes magyar tanár, tanító, pedagógus munkája, hogy egész egyszerűen annyit mondtak rájuk, hogy ramaty. Nem az, hogy elismerik, hogy önöket is felnevelték, hogy önök is elvégezték az iskoláikat, van, aki még diplomát is szerzett önök közül, nem az, hogy milyen szép hivatás a pedagógushivatás, hiszen a jövő nemzedéket lehet benne alakítani és segíteni, nem az, hogy hány gyereknek segítettek kibontakoztatni a tehetségét, nem az, hogy hány gyereknek segítettek a leszakadásból elérni azt a teljesítményt, amit kihozhatnak magukból, hanem önök annyit mondták rá, hogy ramaty. És mióta önök választott tisztséget is viselnek, mivel foglalkoznak a magyar oktatás kapcsán? Ezt elmondta nekünk Gyurcsány Ferenc, ezt elmondta Molnár Csaba: önök azzal foglalkoznak, hogy Brüsszelből magyar pedagógusbér-emelésre egyetlenegy euró, egyetlenegy forint ne érkezzen meg. Önök azért veszik föl a milliós fizetésüket Brüsszelben [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] , hogy ne tudjuk megemelni a magyar pedagógusok bérét. Ha a mai napon megérkezne az a forrás, ami már réges-rég jár a magyar embereknek, akkor holnaptól minden magyar pedagógus 561 ezer forintot keresne átlagosan. [[14.10]] Sőt, nem holnaptól, hanem január 1-jéig visszamenőleg megkapná a megemelt fizetés és a ténylegesen megkapott fizetés közötti különbözetet, tehát a január-február-március-április hónapok különbözetét megkapná, és úgy a megemelt fizetését. Jövő év január 1-jétől pedig 681 ezer forintot, utána 2025-től pedig 800 ezer forint környéki összeget kapnának átlagosan. Ez az a javaslat, amit ön támad. Ez az, amivel kapcsolatban önök már nemcsak titokban, hiszen Gyurcsány Ferenc elmondta, hogy nem kell erről titkolózni, lehet erről őszintén beszélni, ő is elmondta, az árnyékminisztere is elmondta, a Momentum politikusai is elmondták, hogy LMBT- és más okokból hogyan támadják a magyar jogszabályokat, a magyar kormányt. Önök is ezért dolgoznak. Ön is beismerhette volna itt, tisztelt képviselő úr, de szemérmesen mellőzte ezt a témát, hogy az önök európai parlamenti képviselői ma is meg holnap is azon dolgoznak, hogy egyetlenegy magyar pedagógusnak se emelkedhessen meg abból a 800 milliárd forintból a fizetése, amit mi az EU-s forrásokból pedagógusbér-emelésre szánunk. Nincs még egy ekkora konstrukció sem Magyarországon, sem az Európai Unióban a tudomásunk szerint, amelyik egy célra ekkora összeget, 800 milliárd forintot szánna! És úgy alkottuk meg a jogszabályt, hogy ez visszamenőlegesen járjon a tanároknak, hogy bár a baloldal láthatóan most már nyilvánosan is akadályozza, hogy ez a pedagógusbér-emelés megtörténjen, de ha később is történik meg, akkor is visszamenőlegesen a pedagógusok az idei év, 2023. január 1-jétől már a megemelt pénzüknek legyenek a birtokában. [[Arató Gergely: Itt van a pénz! Oda kéne adni!]] Önök ez ellen tesznek. Én nem tudom megérteni, hogy mi késztet arra egy magyar politikust, hogy minden idők legnagyobb, 75 százalékos pedagógusbér-emelése ellen dolgozzon; merthogy nem tesz érte, hogy semlegesen tűri, azt még lehet, hogy láttuk. De hogy valaki azért dolgozik, hogy megakadályozza azt, hogy a pedagógusok bére megemelkedjen, és tulajdonképpen erre büszke a rádióban, és sajtótájékoztatót tart róla, a Facebookra kiírja, hogy én azért dolgozom mondja magáról , hogy ne emelkedjen meg a magyar pedagógusok bére?! [[Felzúdulás a DK padsoraiban.]] Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Hogy képesek önök… [[Közbekiáltások a DK padsoraiból: Nem igaz! Nem igaz! Dr. Vadai Ágnes: Hazudik!]]
Higgadtság, Arató úr! Higgadtság!
Hogy képesek önök egyetlenegy pedagógus szemébe is belenézni?! Hogy képesek egyetlen pedagógus szemébe is belenézni, hogy közben azt beszélik meg a saját európai parlamenti képviselőtársaikkal, hogy nehogy megemelkedjen a magyar pedagógusok bére! Ön azt mondja, hogy nincsenek egyeztetések. Tisztelt Képviselő Úr! Március 2-án hoztuk nyilvánosságra a pedagógus-életpályáról szóló törvényjavaslatunkat, és azóta más sem történik, csak folyamatos egyeztetések, hiszen már a nyilvánosságra kerülés előtti napon is arról egyeztettünk, 1-jén a szakszervezetekkel, hogy milyen ütemben fogunk velük egyeztetni. A mai napon is, május 2-án is egyeztetés van, és a kettő között is volt még 7-8 másik egyeztetés, az Országos Köznevelési Tanácsban, a nemzeti köznevelés-stratégiai kerekasztalban, mindenhol csak és kizárólag erről a javaslatról beszélünk, amely abban fog segíteni minden magyar szülőnek, minden magyar diáknak, hogy azok a pedagógusok, akik a gyerekeikkel többet foglalkoznak, intenzívebben foglalkoznak, lelkiismeretesebben foglalkoznak, azok többet keressenek; az átlagnál is többet keressenek; és azoknak a pedagógusoknak, akikre büszkék vagyunk, akik tényleg szívüket-lelküket beleteszik abba, hogy a magyar gyerekekért dolgozzanak, a magyar gyerekekért tanítsanak, ne csak átlagosan növekedjen a fizetésük, hanem a többi pedagógushoz képest is százezres nagyságrendben keressenek többet, vigyenek haza többet, mert ez a magyar gyerekek érdeke. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most érkezett el az a pillanat, hogy a Demokratikus Koalíció képviselőinek valamelyike szót kaphat. Ez pedig Kálmán Olga képviselő asszony. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Magyarország elvesztette egyik fontos értékét: váratlanul elhunyt Vágó István. Évekig volt a nézők által megválasztott legnépszerűbb televíziós személyiség, aztán hozott egy személyes döntést, amelyről pontosan tudta, hogy támadások egész sorát indítja majd el vele. Vágó István halála nem csak hirtelensége és váratlansága miatt megrendítő; ő volt az egyik azon kevesek közül, aki a kivételesen sikeres szakmai karrierjét feláldozta azért, hogy a magyar demokrácia ügyét képviselje. Tudása, szorgalma, bölcsessége, szinte páratlan nyelvismerete emelte a magyar televíziózás legnagyobbjai közé. Ülhetett volna jól megérdemelt babérjain, de ő nem ezt tette. A rendszerváltástól nyíltan vállalta, hogy liberális, még akkor is, ha mindazok, akik egykor szintén liberálisnak nevezték magukat, azóta megtagadták korábban hangoztatott elveiket. Akkor sem titkolta, hogy a Szabad Demokraták Szövetségét támogatja, amikor ez egyre kevésbé volt népszerű. Tisztában volt azzal is, hogy ha belép a Demokratikus Koalícióba, akkor mindenhonnan megkapja majd a magáét. Csatlakozott a DK-hoz, pedig tudta, hogy ez véget vet a televíziós karriernek. Az általa képviselt értékrend, a hazaszeretet, a demokrácia szabadsága, a szolidaritás, az emberi jogok képviselete ez lett a legfontosabb a számára. Így vált második otthonává a Demokratikus Koalíció közössége, összetartó politikai családja. Nyitott volt és toleráns, akivel lehetett vitatkozni. Vitázott, érvelt, harcolt az igazáért, megnézett és elolvasott mindent, sőt sokszor azt is, amit talán nem kellett volna, de ő nézte, olvasta. Hullott rá a rágalom, a sok hazugság, de ő reagált, és harcolt az igazáért. Hát, elképesztő volt, amit műveltek vele. Vádolták mindennel, méltatlanul, igaztalanul, aljas, galád módon. Akadtak hitványak, akik még halálában sem hagyták békén; akik halálában sem tudták megbocsátani, hogy nem velük értett egyet, hogy mást gondolt Európáról, Magyarországról, humanizmusról, szeretetről, mást gondolt, mint ők. Vannak, akik nem bírják elviselni, hogy vannak értékes emberek, akiknek a nézetrendszere, világképe, emberi tartása kikezdhetetlen; akik nem megvehetők, és nem megzsarolhatók. Vágó István ilyen ember volt. A Demokratikus Koalíció közössége megrendülten búcsúzik Vágó Istvántól. Egy barátot, bajtársat vesztettünk el. Mindig azt mondogatta, hogy megtisztelő számára, hogy a DK tagja, de hát, valójában számunkra volt megtisztelő, és számunkra volt megtiszteltetés, hogy egy ilyen felkészültségű, műveltségű, tisztességes demokrata erősítette a Demokratikus Koalíciót elnökségi tagként, önkormányzati képviselőként, és hát, barátként. Vágó István pótolhatatlan űrt hagy maga után. Személyisége, humora, a hangja, az egész lénye hozzátartozott az elmúlt évtizedek Magyarországához. Fontosnak tartottam, és fontosnak tartottuk, hogy ez az ország Házában is elhangozzék, és bekerüljön az Országgyűlés jegyzőkönyvébe. Hát, Pista, szeretünk. Nyugodj békében! Az emlékedet meg fogjuk őrizni.
Kérdezem, hogy kíváne valaki a kormány nevében reagálni. [[Dömötör Csaba jelentkezik.]] Hát, ha muszáj, akkor megadom a szót Dömötör Csaba úrnak, parancsoljon!
Tisztelt Képviselő Asszony! Engedje meg, hogy röviden reagáljak: Vágó István halálával a magyar televíziózás egy meghatározó szereplője távozott. Nem kell politikailag egy oldalon állnunk ahhoz, hogy lerójuk tiszteletünket egy elhunyt emléke előtt, másfelől méltatlannak találnám, ha Vágó István halálát, a gyász napjait bármilyen módon összekötném a napi politikai vitáinkkal. Ezért engedje meg, hogy a politikai felvetésekre ne most reagáljak, ne most válaszoljunk. Lesz még erre alkalom. Ehelyett egy dolgot szeretnék mondani: fogadják őszinte részvétünket Vágó István halála okán! Isten nyugosztalja! Nyugodjék békében! Köszönöm a figyelmet.
Simicskó István, a KDNP frakcióvezetője is napirend előtti felszólalásra jelentkezett. Megadom a szót a frakcióvezető úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! 2022. február 24e óta tart ez a szomorú testvérháború a szomszédságunkban. A sajtóhírek gyakorlatilag mindennap sajnos ugyanazzal a felütéssel kezdődnek: folytatódnak a harcok Ukrajnában: légicsapások, rakétabecsapódások, tüzérségi támadások, harci drónok, halálos áldozatok, növekvő erőszak. És napjainkban arról is hallunk, hogy újabb, nagy tömegű fegyverszállítmány, több száz harckocsi, lőszer, páncélozott harci járművek érkeznek a frontra. Egy dologról azonban sajnos nem hallunk: nem hallunk arról, hogy az Egyesült Államok vezetése vagy az Európai Unió azt mondaná, hogy végre elég volt a háborúból, végre elég volt az öldöklésből, a pusztításból, elég volt a visszafelé elsült szankciókból, a gazdaságilag kivéreztetés szélére sodródott Európából. [[14.20]] Tisztelt Képviselőtársaim! Néhány adatot hadd említsek itt e körben! Az Egyesült Államok eddig közel 50 milliárd, az Egyesült Királyság 6 milliárd, Lengyelország 3 milliárd, Németország 6 milliárd euró névértéken biztosított haditechnikai eszközöket, hadfelszerelést és gazdasági-pénzügyi támogatást Ukrajnának. Ez mindösszesen ha minden támogatót beleszámolunk durván 130 000 milliárd forintnyi összeget tesz ki, egy év alatt. Ez gyakorlatilag kétszerese a magyar GDP-nek. A jelenlegi helyzetben, amikor az Európai Unió, idegen nagyhatalmi érdekeket kiszolgálva, saját tagállamait fegyverszállításra buzdítja, majd közös lőszerbeszerzés révén maga is Ukrajna felfegyverzésére összpontosít, valószínűleg keveseknek jut eszébe, hogy ez az Európai Unió az a közösség, amelyet 11 évvel ezelőtt, 2012-ben béke-Nobel-díjjal tüntettek ki és jutalmaztak. Eddig mindösszesen 110 személy és 27 szervezet kapott béke-Nobel-díjat, Teréz anyától Simón Pereszig, Albert Schweitzertől Henry Dunant-ig. Az európai vezetők akkoriban mindezt úgy vélték és olyan nyilatkozatok láttak napvilágot, többek között Jagland úrtól, az Európa Tanács akkori főtitkárától, hogy „az Európai Unió stabilizációs szerepe hozzájárult ahhoz, hogy az egykor háborúk szabdalta kontinens a béke kontinensévé alakuljon át”. José Manuel Barroso, az Európai Bizottság elnöke akkoriban: „A Nobel-díj a lehető legerősebb elismerés, hogy [[…]] felülemelkedjenek a háborún és a megosztottságon, és közösen alakítsák a béke és a jólét kontinensét.” Martin Schulz, az Európai Parlament akkori elnöke a következőket mondta: „Az Európai Unió a Balkántól a Kaukázusig a demokrácia és a megbékélés fénysugara.” Tisztelt Képviselőtársaim! Hová lett ez az Európai Unió? Mivé lett 11 év alatt? Hová jutottunk? Ma, amikor háborús héják lepik el Brüsszelt, és háborús forgatókönyveket írnak, és nem beszélnek a békéről? Vajon mit szólnának az Európai Unió alapító atyái, Konrad Adenauer, De Gasperi, Robert Schuman? Tisztelt Képviselőtársaim! Ez a mai Európai Unió méltatlanná vált a Nobel-békedíjra. Nem tudta megelőzni a háború kialakulását; háborús forgatókönyvet írnak, mint ahogy említettem. Ezért nagy tisztelettel arra kérem az Európai Uniót, sőt felszólítom az Európai Uniót: adja vissza a Nobel-békedíjat! Mert nem érdemli meg, mert méltatlanná vált erre! Még egy lehetőséget látok: esetleg adja át a Vatikánnak vagy pedig Magyarországnak, a magyaroknak, hiszen mi mondjuk egyedül az azonnali tűzszünetet, és mi állunk a béke mellett. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Menczer Tamás államtitkár úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Valóban úgy van, ahogyan ön mondja: amikor az Európai Uniót az alapító atyák elgondolták, kigondolták, létrehozták, akkor annak két jól definiálható célja volt. Az egyik az, hogy béke legyen a kontinensen, a másik, hogy az életszínvonal növekedjen, az emberek minél inkább jólétben élhessenek és való igaz, hogy a jelenlegi brüsszeli politika a háború kapcsán mindkét eredeti célnak ellentmond, és szembemegy az eredeti célokkal. A jelenlegi brüsszeli, háborúpárti álláspont nem hozta el a békét, mint láthatjuk; az ön által is felemlegetett fegyverszállítások, illetőleg a szankciós politika a békét nem hozták el, éppen ellenkezőleg, súlyosabb jeleneteket látunk a háború kapcsán, mint az elmúlt hónapok, most már több mint egy év során bármikor. Sőt, ha itt tartunk, most már nukleáris komponensű fegyverek szállításáról, szegényítetturán-tartalmú fegyverek szállításáról hallunk és olvasunk, ezeket szállítják a háborúba; atomfegyverek telepítéséről hallunk és olvasunk. Így tehát azt kell mondani, hogy a harmadik világháború veszélye és kockázata jelenleg nagyobb, mint korábban bármikor. A minap feltették nekem azt a kérdést, hogy valóban szükségese erről ennyit beszélni és ezt ennyiszer elmondani, hogy milyen súlyos a helyzet, és hogy a világháború kockázata, amely háború egy atomháború lenne, jelentős. Azt gondolom, és ezt most is fontosnak tartom elmondani: igen, szükséges erről ennyit beszélni, hiszen már az önmagában rendkívül ijesztő, hogy politikusok, szakértők, katonák arról beszélnek, hogy a NATO és Oroszország összecsapásának mekkora az esélye, és a harmadik világháború esélye hogyan nőtt; ez önmagában ijesztő. Fel kell hívnunk minden alkalommal a figyelmet erre a veszélyre, mint ahogyan fel kell hívnunk a figyelmet arra, hogy mindenáron el kell kerülni a NATO és Oroszország összecsapását, mert akkor az a háború, amely jelenleg regionális, már most globális kihatásokkal a gazdaság és az energetika területén, katonai értelemben is globálissá válna, és ez egyet jelentene a harmadik világháborúval és mindannyiunk pusztulásával is. Külön fontos azt is megemlíteni, hogy bár a brüsszeli politika azt célozta, hogy elhozza a békét, jelenleg a politikusok és a szakértők arról beszélnek, hogy a béke nemhogy nem jön el: ez a háború még évekig tarthat, sőt most már olyan elemzések és olyan gondolkodások is vannak, amelyek arról szólnak, hogy évtizedes távlatban folytatódhat ez a háború, amely a veszélyt továbbra is jelentősen növeli. Éppen ezért a magyar kormány álláspontja változatlan: mi azonnali tűzszünetet és béketárgyalásokat akarunk, és azt állítjuk, hogy az azonnali tűzszünet a legfontosabb, és a tartós békéről a tárgyalóasztalnál kell megállapodni. Itt fontos azt is elmondanom, hogy aki nem akar azonnali tűzszünetet, feltételeket támaszt az azonnali tűzszünet és a béketárgyalások elé, az valójában nem akar tűzszünetet, nem akar béketárgyalásokat és nem akar békét, tehát háborúpárti. Itt hívom fel a baloldali kollégák figyelmét is arra, hogy sosem késő a békepárti táborhoz csatlakozni. Itt volt Ferenc pápa nálunk a hét végén, és ő is a békéről és a béke fontosságáról beszélt, amiben teljes mértékben egyetértünk. Zárójel: egyetértünk a szentatyával a családok támogatásával, a család fontosságával kapcsolatban is; egyetértünk abban is, hogy egy európai egyesült államok nem volna hasznos, sőt káros lenne; és egyetértünk az üldözött keresztények védelmével kapcsolatban is, hogy csak négy fontos pontot emeljek ki. Hadd hozzam még az utolsó percben ide azt a békepárti határozatot, ha a teljesség igénye nélkül is, amelyet néhány hete fogadott el a magyar parlament, pontosabban annak kormánypárti többsége, mert sajnálatos módon a baloldal ezt sem támogatta. Ez a békepárti határozat így kezdődik: „Kifejezzük elkötelezettségünket a béke mellett.” Ez az a határozat, amelyet a magyar baloldal sajnálatos módon nem támogatott. Nagy a nyomás rajtunk azzal kapcsolatban, hogy csatlakozzunk a háborúpártiakhoz, és csatlakozzunk azokhoz, akik a szankciókat támogatják. De számunkra mindig első helyen és elsősorban a magyar emberek érdeke és biztonsága a fontos, márpedig a magyar emberek érdekét a béke szolgálja, és a magyar emberek érdekét az szolgálja, hogy a szankciókat, a káros szankciós politikát töröljék el, legalább az energetika területén, mert akkor lehet újra visszamenni egy normális gazdasági állapotba, és akkor lehet a szankciós inflációt és a szankciós energiaár-emelkedést meggátolni és az inflációt csökkenteni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
A napirend előtti hozzászólások végén Láng Zsolt képviselő úrnak adom meg a szót, a Fidesz részéről. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! „Itt az ideje, hogy Budapest főpolgármestere kifogások helyett megoldásokkal szolgáljon. Itt az ideje annak, hogy a főpolgármester ne mindig azt magyarázza el, hogy mit miért nem lehet. Hogy ne mindig arra hivatkozzon, hogy nem engedte meg neki Orbán Viktor.” Ezek a mondatok ma különösen aktuálisak, pedig Karácsony Gergely főpolgármester-jelölttől hangoztak el 2019-ben a kampányában. Budapest Főváros Önkormányzatát több mint három és fél éve ezen mondatok megfogalmazója vezeti baloldali szövetségeseivel. Lehet persze, hogy pontosabb megfogalmazás lenne, hogy több mint három és fél éve nem vezeti senki a Főváros Önkormányzatát, Karácsony Gergely a szavakon túl inkább statisztál, és nevét adja a dollárbaloldal szereplőinek gazdasági és hatalmi játékaihoz. Mi sem bizonyítja ezt jobban, mint hogy a 2019-ig tartó látványos városfejlesztés és -fejlődés után az elmúlt években csak botrányokat, sikertelenséget, egy szlömösödő, dugóktól fuldokló és csődbe menő Budapestet láthatunk. [[14.30]] Igaz, voltak ijesztő jelek már a 2019-es önkormányzati választások utáni napokban is. A főváros közgyűlésének alakuló ülésén kiderült, öt helyettest kell kifizetniük az adófizetőknek, hogy a baloldali szivárványkoalíció minden szereplője megkapja, amit követel. Mára persze azok a helyettesek lassan elmenekültek, elmenekülnek a hatalommal járó munkától és felelősségtől. Dorosz Dávidnak alkalmatlansága miatt mennie kellett, Gy. Németh Erzsébet eljött a parlamentbe pártpostásnak, innen viszi Gyurcsány főnök üzeneteit és utasításait Karácsony főpolgármesternek [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Így van!]] , Tüttő Kata pedig jövőre a jól fizető brüsszeli képviselőség felé szeretné venni az irányt. Persze, helyükre mindig jön egy új baloldali pártember, a jó fizetés mellett további politikai lehetőségek reményében. Szintén ijesztő jel volt a közgyűlés ’19-es alakuló ülésén látni, ahogyan a bukott, az országot morális és gazdasági csőd szélére juttató Gyurcsány-Bajnai-kormányok fontos káderei mint a múlt szörnyűséges árnyai mentek esküt tenni a fővárosi pozíciók átvételéért: Draskovics Tibor, Katona Tamás, Szűcs „pogácsás” Erika, Szabó Zoltán, Gál J. Zoltán, Lakos Imre. Mint egy horrorfilm szereplői, ahol Magyarország az áldozat. Tisztelt Ház! Nem tudhatjuk, Karácsony Gergely kezdetben hitte saját szép szavainak, amelyeket ő maga mondott a kampányában és az eskütétele alkalmával, vagy már akkor is csak későbbi miniszterelnöki vágyainak, a virtuális valóságnak, a közösségi és a baloldali média megtévesztettjeinek építette marketingjét; már akkor is tudtae, hogy számára nem Budapest a fontos, nem a nemzet fővárosának fejlesztése, nem a benne élők mindennapi kényelme és biztonsága, hanem csak az öncélú pártpolitika, a dollárbaloldal mindent felülíró hatalomvágya. A mai napig nem lehetünk biztosak abban, hogy Karácsony úr tényleg nem tudotte arról, hogy a gazdasági cápák el akarják adni a városházát a feje fölül, vagy cinkosa mindvégig fedezte és fedezi őket a mai napig. Azt sem tudjuk, ki hagyta jóvá, hogy a helyettesének volt élettársa egy fantom offshore cég létrehozásával megpróbáljon üzletelni a BKV-val. De nincs érdemi magyarázat az észszerűtlen ad hoc biciklisávok felfestésére, az életünket megkeserítő mindennapi dugók generálására, a hulladékszállítás időszakos megbénítására, a fővárosi reklámtender vélt politikai okokból történő elbaltázására, amely azóta sok milliárd forint veszteséget jelent a budapesti büdzsé számára. A Lánchidat máig nem adták át teljesen, egyszer majd jelentős késéssel, csökkentett műszaki tartalommal, de milliárdokkal drágábban az eredeti árnál talán kész lesz. Mindeközben megszorítások jönnek Budapesten, hiszen ismét csőddel fenyeget a baloldal. Igaz a híres thatcheri mondás: ők előbb-utóbb mindig kifogynak a mások pénzéből. Miközben Budapesten 2019 óta semmilyen érdemi fejlesztés, fejlődés nem látható, aközben elfogyott az előző, tarlósi vezetéstől megörökölt megtakarítás, és az előre be nem tervezett, rekordnagyságú iparűzésiadó-bevételeket is feléli a karácsonyi vezetés. Nekünk, budapestieknek pedig maradnak a szokásos baloldali kifogások, az üres kassza és az állandó politikai háborús helyzet generálása a kormány ellen. Meg a remek bejelentések, hogy a főváros nem fizeti [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] a jogszabályban meghatározott adót. Bravó, irány az anarchia! Miközben ott mosolyog Gyurcsány Ferenc, akinek a tragikus kormányzása után lenne még számos ötlete Budapest és az ország tönkretételére. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Válaszadásra Panyi Miklós államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon! [[Dr. Vadai Ágnes: Te ki vagy?]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Budapest, ugye, nemzeti ügy. Budapest az egész világon élő magyarság, mind a 15 millió magyar honfitársunk fővárosa, ezért az ebből fakadó tisztelettel kell hozzáálljunk a város ügyeihez. És valóban, Budapest többet érdemel [[Dr. Vadai Ágnes: Hát, nálatok biztosan.]] , egy olyan városvezetést, amely e felelősség tudatában dolgozik, s amelynek a horizontja nem áll meg a Körút vagy a külvárosi kerületek határánál, hanem túlmutat azon, s a város kétségkívül fontos ügyei mellett az ország egyéb vidékeire is gondol. Azontúl, hogy a szolidaritási hozzájárulás befizetése jogszabályi kötelezettség, a szolidaritási hozzájárulás körül kialakult vita méltatlan ehhez a felelősséghez. Mert a szolidaritási hozzájárulás lényege az az egymás iránt viselt felelősség, a gazdagabb települések részéről a szegényebb városok irányába mutató szolidaritás önkormányzati rendszerben való megjelenítése. Ezt a szolidaritást, ezt a megállapodást rúgja most fel Karácsony Gergely és a budapesti városvezetés. Ez méltatlan Budapesthez és a város vezetéséhez. Tisztelt Képviselő Úr! Nincs vita abban köztünk, hogy amióta 2019-ben Karácsony Gergely és a mögötte álló baloldali koalíció átvette a város vezetését, Budapest évről évre egyre rosszabb állapotban van; aki Budapesten él, ezt világosan látja. Budapest közlekedését a város vezetése az átgondolatlan biciklisáv-festésekkel és útlezárásokkal káoszba züllesztette. A város közterületei leromlottak, egyre szemetesebbek, Karácsony Gergely ugyanis a város kukáinak egynegyedét leszereltette. Érthetetlen. Budapesten a közszolgáltatások színvonala emellett folyamatosan romlik. Mindeközben pedig a fejlesztések leálltak. Az előző ciklusban megkezdett beruházások pedig a csúszások miatt több tíz milliárddal lettek drágábbak. Gyakorlatilag Budapesten, ami az elmúlt években el is készült és megépült, így a Lánchíd felújítása, a 3-as metró felújítása, az még Tarlós István polgármestersége alatt indult meg. Romló közlekedés, romló köztisztaság, romló közszolgáltatások, a fejlesztések hiánya; átgondolatlanság, koncepciótlanság, tehetségtelenség, alkalmatlanság ez jellemzi a mai budapesti városvezetést. Mára pedig eljutottunk oda, hogy Karácsony Gergely és a mögötte álló baloldal nemcsak a budapestiek hétköznapjait nehezítette meg, hanem a város gazdálkodását is néhány év alatt ugyanúgy csődközeli állapotba juttatta, mint ahogyan tették ezt Gyurcsányék Magyarországgal. Úgy tűnik, a baloldal három és fél, négy év után kényszeresen csődbe viszi azt, aminek a vezetését rábízták. Ez a baloldal receptje: leüríteni a teli kasszát, kitömni a haverok zsebeit [[Dr. Vadai Ágnes: A NER?]] , tönkretenni mindazt, ami jól működik, így a közlekedést, a köztisztaságot, csődbe vinni egy fegyelmezett gazdálkodási rendszert, mint amit Tarlós István polgármester úr felépített, majd megnyomni a vészcsengőt, és másra mutogatni, a felelősséget áthárítani. Végül pedig megszorító csomagot bejelenteni, hitelt felvenni annak a válságnak a megoldására, amit saját maguk okoztak. A baloldal rendszeresen csődbe viszi azt, amit rábíztak: Gyurcsány 2006-ban az országot, Karácsony Gergő pedig, úgy tűnik, 2023-ban a nemzet fővárosát. Mind a két esetre igaz, hogy mind 2002-ben, mind pedig 2019-ben mind a két vezetés kiváló pénzügyi, gazdasági háttérrel, stabil közpénzügyekkel vette át a város, illetve az ország vezetését. Néhány tény ezzel kapcsolatban: Budapest adottságai kivételesek, hiszen Budapest fejlettségi szintje az országos átlag kétszerese, ez pedig azzal is jár, hogy az adóbevételei, a gazdasági adóerő-képessége kiváló. A főváros adóerő-képessége 12 év alatt közel 60 százalékkal emelkedett. Budapest adottságaival tehát nincs probléma. Ugyanúgy nincs probléma a közpénzügyek állásával sem. 2019-ben Karácsony Gergő 214 milliárd forintos tartalékkal vette át a főváros irányítását, a Moody’s hitelminősítő pedig a Covid-járvány kellős közepén, 2020-ban javította Budapest pénzügyi besorolását. Pénzügyi probléma sincs tehát. Közpénzügyi probléma sem volt. Az adóbevétellel sincsenek problémák, ugyanis azt látni, hogy a fővárosi önkormányzat helyiiparűzésiadó-bevételei 2023-ra több mint háromszorosára emelkedtek, 271 milliárdra. Emellett pedig a kormány továbbra is több mint 46 milliárd forinttal támogatja a főváros gazdálkodását. Tehát ha megértjük azt, hogy nincs baj Budapest adottságaival, pénzügyi helyzetével, adóbevételeivel sem, akkor nekünk kell feltenni a kérdést [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , hogy mivel van probléma. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A városvezetés alkalmasságával van a probléma, Karácsony Gergely és városvezetése nem alkalmas a nemzet fővárosának vezetésére. Köszönöm a szót. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] [[14.40]]
Tisztelt Ház! Kocsis Máté személyes érintettség okán jelentkezett szólásra. Amennyiben fönntartja az igényét [[Jelzésre:]] , akkor két percben a házszabály szerint megadom a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr, a lehetőséget. Jámbor András képviselő egy, a Szikra Mozgalom hölgy tagját ért rendőrségi eljárással kapcsolatban szólított meg, de én ennek a hölgynek a nevét soha ki nem ejtettem, és ha nem bántom meg, most sem tudom a nevét, ellenben kiejtettem az ön nevét, képviselő úr, és miután szövegértelmezési problémái vannak, megismétlem, amit mondtam. Igen, mindent tudunk magáról, de ehhez nekünk elég az ön cikkeit olvasgatni. Ne reménykedjen, több ehhez nem kell. Maga egy Magyarország felforgatásán dolgozó, békétlenséget szító, külföldről támogatott, tőről metszett kommunista, drága barátom [[Dr. Vadai Ágnes: Drága barátom?! Mióta vagyunk ilyen jóban? Több tiszteletet!]] én ennyit mondtam [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Úgy van! Úgy van! Taps a kormánypártok soraiban. Jámbor András Imre tapsol.]] , aki Lenin és a bolsevikok gyilkos céljait kiszolgáló, Iszkra nevezetű újságról nevezett el mozgalmat. [[Szabó Szabolcs: Ez mennyiben személyes érintettség?]] És igen, drága barátom, ez pontosan olyan, mintha valaki a Völkischer Beobachterről vagy a Der Stürmerről nevezne el mozgalmat Magyarországon „rohamozó mozgalom” néven, és gyilkos ideológiát terjesztene az országban. Ráadásul, amikor maga azt mondja, hogy csak celluxozni szoktak, elmondom, hogy az ön családtagjai és barátai munkaidőben közhivatalt foglaltak el, történetesen a józsefvárosi önkormányzat épületét, erőszakkal. Magánvállalkozásokat torlaszolnak el erőszakkal, kordont bontanak, és az éj leple alatt bemocskolják a politikai ellenfeleik irodáit; ez történik. [[Zaj az ellenzéki sorokban.]] És miután maga propagálja a Nyugaton divatos, erőszakos baloldali antifákat, ezért, én azt gondolom, hogy ne csodálkozzon, ha önt erőszakimporttal vádolják meg. Ön kiengedte ezt a szellemet a palackból [[Dr. Vadai Ágnes: Budaházy, a barátod az, akit kiengedtek! Zaj az ellenzéki padsorokban.]] de mi ezt a szellemet irtani fogjuk, képviselő úr, akkor is, ha önnek ez nem tetszik, és ne bújjon mások szoknyája mögé, hanem magára hivatkozva álljon bele ebbe a vitába! Viszlát! [[Taps a kormánypártok soraiban. Zaj az ellenzéki padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A házszabályban nem ismerek olyan rendelkezést, hogy a személyes érintettség alapján történő felszólalásra válaszolni lehet, úgyhogy sajnálatos módon ezt a vitát itt berekesztem. A tisztelt képviselő urak… [[Felzúdulás az ellenzéki padsorokban.]] Az első megszólaló Jámbor úr volt, csak szeretném tájékoztatni az akkor távol levőket. Az első megszólaló, aki más képviselő urat érintően nyilatkozott, az Jámbor úr volt, most megkapta erre a választ, úgyhogy kérem, ezzel elégedjen meg. A napirend előtti felszólalások végére értünk. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiból.]] Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Keresztes László Lóránt, LMP; Varju László, DK; Barkóczi Balázs, DK; Hegedüs Andrea, DK; Varga Ferenc, független; Varga Zoltán, DK; Ráczné Földi Judit, DK. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett: Kanász-Nagy Máté, LMP; Mellár Tamás, Párbeszéd; Apáti István, Mi Hazánk; Bencze János, Jobbik; Kunhalmi Ágnes, MSZP; Bedő Dávid, Momentum; Varju László, DK; Simicskó István, KDNP; Kósa Lajos, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Keresztes László Lóránt, LMP; Dudás Róbert, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Balassa Péter, Jobbik. A csütörtöki napon pedig napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Dudás Róbert, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Balassa Péter, Jobbik.
Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy Pócs János fideszes országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 2023. április 18-án, 1.Bpk.211/2022/5. számon a Tiszafüredi Járásbíróságtól, rágalmazás vétsége és becsületsértés vétsége miatt indított magánvádas ügyben. Ezt megvizsgálásra kiadtam a Mentelmi Bizottságnak. Tájékoztatom önöket, hogy a Mentelmi Bizottság az ügyben benyújtotta a határozati javaslatát, így a napirendi javaslat szerint a mentelmi jog felfüggesztéséről a holnapi ülésnapon döntünk. Tisztelt Ház! Novák Katalin köztársasági elnök asszony új államtitkár kinevezéséről szóló átiratot küldött az Országgyűlésnek. [[Dr. Vadai Ágnes: Szégyen!]] Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse ezt.
„Kövér László úr, az Országgyűlés elnöke részére. Tisztelt Elnök Úr! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 202. § (2) bekezdése alapján a miniszterelnök javaslatára Barthel-Rúzsa Zsoltot 2023. május 1-jei hatállyal a Honvédelmi Minisztérium államtitkárává kineveztem. Tisztelettel: Novák Katalin.”
Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy az Országgyűlés és a magam nevében e helyről is sok sikert kívánjak államtitkár úr munkájához. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Tisztelt Ház! A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az Országgyűlés 2023. május 2-ai, 3-ai, 4-ei és május 8-ai ülésének napirendi javaslata egészüljön ki a migráció elutasításáról és a kibocsátó országok helyben történő támogatásáról szóló P/3825. számú politikai nyilatkozat tárgyalásával és elfogadásával akként, hogy az összevont vitára a 2023. május 2-ai, keddi ülésnapon utolsó napirendi pontként, az összegző módosító javaslatról való döntésre és a zárószavazásra a 2023. május 3-ai, szerdai ülésnapon kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel jelezze! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a javaslatot elfogadta. Bejelentem, hogy a DK képviselőcsoportja javaslatot tett a napirendi javaslat kiegészítésére, amelyet a határozati házszabály 15. § (4a) bekezdése alapján visszautasítottam, tekintettel arra, hogy azt nem a 15. § (4) bekezdésének megfelelően nyújtották be. A visszautasított javaslat benyújtója kezdeményezte az elnöki döntés hatályon kívül helyezését. Az Országgyűlés erről vita nélkül, kézfelemeléssel határozna, hacsak Gyurcsány Ferenc frakcióvezető úr nem kezdeményezte volna a szavazásnál a szavazatszámláló gép alkalmazását. De miután kezdeményezte, és ennek helyt adok, ezért a döntést szavazatszámláló gép segítségével fogjuk meghozni. Kérem, ellenőrizze mindenki, hogy a kártyája bent vane a szavazógépben. Az indítványnak megfelelően most kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy hatályában fenntartjae az OE-42/298-1/2023. számú elnöki döntést. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a házelnöki döntést 122 igen szavazattal, 40 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül a Ház megerősítette. Bejelentem, hogy az MSZP képviselőcsoportja javaslatot tett a napirendi javaslat kiegészítésére és ezzel összefüggésben napirendi pontok elhagyására, amelyeket a határozati házszabály 15. § (4a) bekezdése alapján visszautasítottam, tekintettel arra, hogy azt nem a 15. § (4) bekezdésének megfelelően nyújtották be. A visszautasított javaslat benyújtója kezdeményezte az elnöki döntés hatályon kívül helyezését, és csakúgy, mint az előző alkalommal, az erről szóló döntés során a szavazatszámláló gép alkalmazását is. Az indítványnak megfelelően most kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, hogy hatályában fenntartjae az OE-42/302-1/2023. számú elnöki döntést. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 122 igen szavazattal, 41 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül a házelnöki döntést hatályában fenntartja. Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, ezt kézfelemeléses szavazással döntsék el! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház látható többsége az Országgyűlés napirendjét elfogadta. Tájékoztatom önöket, hogy iménti döntésünknek megfelelően a P/3825. számú politikai nyilatkozathoz képviselő módosító javaslatot a napirend elfogadását követő három órán belül nyújthat be, így erre 17 óra 49 percig van lehetőség. Tisztelt Képviselőtársaim! Mielőtt rátérnénk az interpellációk tárgyalására, felkérem képviselőtársaimat, akiknek máshol van teendőjük, hogy viszonylag gyorsan és főleg csendben hagyják el az üléstermet, addig pedig technikai szünetet tartunk. [[14.50]] (Szünet: 14.49 14.51 Elnök: Kövér László Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső)
Tisztelettel kérem képviselőtársaimat, ha megbeszélnivalójuk van, azt a folyosón intézzék el, ne pedig az ülésteremben! [[Több képviselő továbbra is állva beszélget.]] Ennél érthetőbben nem tudtam elmondani, képviselőtársaim, amit szerettem volna közölni önökkel. [[Többen elhagyják az üléstermet.]] Tisztelt Országgyűlés! Barkóczi Balázs, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez. Megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! A nyomorba taszított emberek szabadságát könnyebb elvenni jól tudja ezt minden diktatúra, jól tudja ezt minden önimádó népvezér, és jól tudja ezt az Orbán-kormány is, hiszen a közoktatás elmúlt 12 éves szisztematikus tönkretétele mind efelé mutat: a fideszes kevesek, a fideszes elit gyermekeire magániskolák és elitgimnáziumok várnak, míg a dolgozó tömegek gyermekeire szétrohadó iskolaépületek, beázott, fűtetlen tantermek és üres katedrák, ugyanis, ha ezt önök így folytatják tovább, tisztelt államtitkár úr, tíz éven belül nem marad tanár a magyar iskolákban. Hiszen hogyan maradna tanár a magyar közoktatásban, amikor az orbáni száguldó infláció elmúlt két évében, a 45 százalékos élelmiszerár-infláció és a hétszeres rezsiemelés idejében önök olyan elenyésző mértékben emelték a tanárok bérét, ami tényleg Európa szégyene. Vagyis a magyar pedagógusok és mindannyian Orbán Viktor miatt élünk rosszabbul, miközben önök számolatlanul szórták a tíz- és százmilliárdokat lomb nélküli lombkoronasétányokra, stadionokra vagy kilátókra a puszta közepén. Két dologra nem költöttek, ami viszont fontos lett volna: a gyermekeinkre és az őket oktató-nevelő diplomás szakemberekre. Hogyan maradna tanár az állami iskolákban, tisztelt államtitkár úr, amikor a tanári béremelésre szánt uniós pénzekből önök most bosszúból megint nem a pedagógusokat akarják kifizetni, hiszen ugyanolyan jól tudja, államtitkár úr, mint én, hogy az EU nem a béremelésre szánt pénzeket függesztette fel, hanem azokat a forrásokat, amelyeket a fideszesített igazságszolgáltatás segítségével a fideszes elit ellophatna. Ami viszont valóban fenyegeti az EU-s pénzek megérkezését, az pont az önök státusztörvénye, amelyre az Európai Unió már nemet mondott. És hogyan is maradna tanár az állami iskolákban, amikor pont most emelik a jog szintjére a tanárok kizsákmányolását? Elveszik a pedagógusok utolsó privilégiumát, vagyis a közalkalmazotti jogviszonyt, hogy utána ugyanilyen nevetséges fizetésért ide-oda pakolgassák vagy napi 12 órában dolgoztassák őket. Úgy látszik, hogy Orbán Viktor végleg eldöntötte, hogy a tanárok nyomorban tartásával, teljes jogfosztásával akarja elejét venni az ezt követő tiltakozásoknak, és abban bízik, hogy az orbáni infláció által előidézett kétségbeesés és megélhetési válság arra készteti majd a pedagógusokat, hogy befogják a szájukat és behódoljanak a rendszernek. Ezután azt kérdezem a tisztelt államtitkár úrtól, hogy miért nem hajlandóak végre tisztességes pedagógusbér-emelést adni a tanároknak, hogy az orbáni infláció miatt ne kényszerüljenek több ezren tömeges pályaelhagyásra. Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Válaszadásra Rétvári Bence államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Árnyékminiszter Úr! Tisztelt Ház! Nézzük, Gyurcsány Ferenc hogyan bánt, mit tett a magyar pedagógusokkal, mit tett akkor, amikor kormányon volt [[Kálmán Olga: Ne azt nézzük!]] amikor miniszterelnök volt! Ki az egyetlen magyar miniszterelnök, kormányzat, amelyik elvett bért a magyar pedagógusoktól, aki csökkentette a magyar pedagógusok bérét? Pont Gyurcsány Ferenc! Ki az, aki egy év alatt 15 ezer pedagógust 15 ezer pedagógust! az utcára tett? Pont Gyurcsány Ferenc! Nyugodtan figyeljen Arató képviselő úrra, mert neki vitték oda a minisztériumhoz azt a jelképes kulcscsomót, amelyen egyébként annak a 381 iskolának volt a kulcsa, amelyet bezártak, pont akkor, amikor 15 ezer pedagógust elbocsátottak. [[Arató Gergely: Találkoztam is a tiltakozókkal, és nem könnygázzal fújtam le őket!]]
Kérem, mérsékelje magát! Legyen szíves, viselkedjen!
Ez volt az az időszak, tudja, amikor még a pedagógusdiploma megszerzését is tandíjhoz kötötték. Ez volt az az időszak, amikor tömeges elbocsátás, fizetéscsökkentés volt Magyarországon. És mit csinál most Gyurcsány Ferenc? Hadd idézzem önnek, bár szerintem pontosan ismeri: „Nem kell hazudni, mi voltunk ott, ez a dolgunk.” mondta arra Gyurcsány Ferenc, hogy ne érkezzenek meg Magyarországra azok a források, azok a magyar embereknek járó források, amelyekből 800 milliárd forintot a magyar pedagógusok béremelésére költenénk. Azt mondta, hogy nem tud jönni Magyarországra uniós pénz, és az egész eljárásra, ami e környékén van, azt mondta, hogy ez csak bele van öltöztetve egy ilyen jogi köntösbe. Ez egy jogi köntösbe öltöztetett politikai támadás, amely mögött a magyar baloldal, Gyurcsány Ferenc, Dobrev Klára, az európai parlamenti képviselők és az itthoni képviselők állnak. Ilyenre nem volt példa Magyarországon, tisztelt képviselő úr, hogy azzal foglalkozzanak magyar képviselők, hogy a magyar pedagógusok a nekik járó béremelést ne kapják meg. Ahhoz azért eléggé elvakultnak kell lenni politikailag, ha valaki azt mondja, hogy korrupciós kockázat miatt a magyar pedagógusok ne kapják meg a fizetésemelésüket. Mégis milyen korrupciós kockázat van abban, hogy megemeljük 170 ezer magyar pedagógus bérét? Mi történne, ha önök végre felhagynának ezzel a hazugságokra épülő hadjáratukkal Brüsszelben, és nem akadályoznák tovább azt, hogy a magyar pedagógusbér-emeléshez szükséges 800 milliárd forint megérkezzen Magyarországra? Mi történne? Másnap 561 ezer forintra emelkedne a magyar pedagógusok bére, pontosabban nem másnap, hanem január 1-jéig visszamenőlegesen erre a teljes évre. Tehát 561 ezer forintra emelkedne, a jövő évben 681 ezer forintra, a jövő utáni évben, 2025-től pedig 800 ezer forint környéki összegre emelkedne a magyar pedagógus-átlagbér. Ehhez képest önök mit csinálnak? Ezt egy centivel nem segítik, de folyamatosan akadályozzák, a magyar pedagógusokat pedig megpróbálják hergelni mindenféle álhírekkel, amelyeket most itt ön is mondott, amelyek korábban is jellemzőek voltak a jogviszonyukra, és egy társadalmi vitára bocsátott, de a parlament előtt még nem fekvő törvényjavaslat-tervezetben is szerepelnek. Önök valótlanságok tömegét mondják a pedagógusoknak, valótlanságok tömegével próbálják őket a kormány ellen hangolni. Ha már ön a rezsidíjakat említette, egy zárójeles megjegyzést hadd tegyek: az Eurostat hat nappal ezelőtt vagy körülbelül egy hete hozta nyilvánosságra a kimutatását, hogy Magyarországon voltak a legalacsonyabbak egyébként a rezsidíjak a tavalyi esztendőben. Mi tehát azon dolgozunk, hogy a magyar pedagógusoknak olyan fizetése legyen, ami közelít ahhoz a társadalmi felelősséghez, amit viselnek, hiszen a magyar gyermekeket nevelik. Önök viszont sajnos ezt akadályozzák, tisztelt képviselő úr. Végre, egyszer valahára beszéljenek már erről őszintén! Sokszor felszólalt, de beszéljen már őszintén, hogy miért akadályozzák a magyar pedagógusok béremelését! Lehet, hogy ellenünk vagy velünk szemben vannak önök, és önök nem szeretnek bennünket jogukban áll, ez természetes része a politikának , de miért a pedagógusok sanyargatását választották erre, miért a pedagógusoktól próbálják elvenni a béremelésnek ezt a részét ahelyett, hogy ezt ők megkapnák, és méltó fizetést kaphatnának Magyarországon? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megkérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkár úr válaszát.
Köszönöm, elnök úr. Nem tudom elfogadni a választ, államtitkár úr. Menjünk sorban, ugyanis nem mondott igazat! A Gyurcsány-kormányok 8 éve alatt többet emelkedett a pedagógusok fizetése, mint most 13 év alatt. Mondom lassan, hogy ön is megértse: a tanári béremelésre szánt uniós pénzek itt vannak, ezt maga Nicolas Schmit erősítette meg, önök nem akarják odaadni politikai bosszúból a pedagógusoknak. [[Rétvári Bence: Hol? Hol? Mutassa meg! Hol vannak? Mutassa meg! Melyik napon érkeztek meg?]] Hogy ki hogyan ágált az uniós pénzek érkezése ellen? [[Az elnök csenget.]] Az önök miniszterelnöke, Orbán Viktor 2006-ban Strasbourgban arra kérte az európai néppárti képviselőket, hogy ezermilliárd forint forrástól fosszák meg Magyarországot. [[Rétvári Bence: Nem igaz! Nem igaz!]] Úgyhogy nagyon szépen kérem, ne beszéljenek önök uniós forrásokról! Mit tesznek az oktatással? Az önök információs szolgálatának van ez az infokommunikációs kis táblázata, amelyben ott van, hogy a magyar pedagógusbérek a környezetünkben is az utolsók a diplomás minimálbérhez képest. Mi az árnyékkormányban 45 százalékkal megemelnénk a magyar pedagógusbéreket, visszavonnánk a státusztörvényt, ezért mára Magyarország egyetlen reménye az árnyékkormány, hogy az oktatást helyretegyük. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően az interpellációkkal összefüggő határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor minden egyes esetben, tehát ezt nem fogom a továbbiakban megismételni. Komjáthi Imre, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a gazdaságfejlesztési miniszterhez. Megadom a szót, parancsoljon! [[15.00]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Sajtóhírek szerint nem sikerült új befektetőt találni a Tungsram számára, ezért a vállalat telephelyein sajnos újabb gyárbezárásra és elbocsátásokra került sor. A kormány stratégiai partnerének számító Tungsram már tavaly bejelentette, hogy anyagi nehézségek miatt el fogja bocsátani dolgozóinak többségét, így aztán a korábbi 3 ezer alkalmazott helyett ma már kevesebb mint négyszázan dolgoznak a vállalatnál. (Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A vidéki telephelyek munkavállalói nagyon nehéz helyzetbe kerültek. A zalaegerszegi, a hajdúböszörményi, a nagykanizsai és a kisvárdai üzemek alkalmazottainak jelentős része azóta sem talált állást, még úgy sem, hogy többen 100-200 kilométeres ingázást is vállaltak volna egy új munkahely érdekében. A kormány pedig közben tétlenül nézte, hogy a Tungsram mint stratégiai partnere felmondja a kollektív szerződés több pontját, ezért az elbocsátott dolgozók sokkal rosszabbul jártak, mert a munka törvénykönyve alapján fizetik ki őket. Így a minimálbérért dolgozók akár egymillió forinttal is kevesebb végkielégítést kapnak. Nem sokat segít ezen a kormányzati ígéret, mely szerint a munkájukat elvesztők 250 ezer forint támogatást kaphatnak, az ígért ingyenes átképzést ugyanis a hírek szerint ebből a pénzből kell kifizetniük. Az ilyen problémák ellen csak az jelenthet orvoslást, amit mi már korábban is javasoltunk, nevezetesen az, hogy a kormány által kötött stratégiai megállapodásokban szerepeljen a dolgozók védelme. Garantálni kell a munkavállalók munkajogi és munkavédelmi biztonságát! Ne lehessen a magyar állam stratégiai partnere és ne kaphasson állami támogatást, aki ezt nem tartja tiszteletben. A Tungsram gondjai kapcsán többször kezdeményeztem, hogy a magyar kormány forduljon segítségért az Európai Globalizációs Alaphoz. Ez akár több millió eurós segítséget is jelenthetne, a magyar államnak pedig csak a projekt 15 százalékát kellene finanszírozni. Az innen lehívott összeget kell a munkavállalók átképzésére, bérkiegészítésére vagy vállalkozások támogatására fordítani. Erre legutóbb azt a választ kaptam Koncz Zsófia miniszterhelyettes asszonytól, hogy a kormány rendelkezik forrásokkal az esetleges leépítések kezelésére, sőt jelenleg is vannak olyan uniós programok, amelyekből segíteni tudják az érintettek elhelyezkedését. Hát akkor itt az ideje, hogy ne csak mellébeszéljenek! Éppen ezért választ várok arra, mit tettek azért, hogy a Tungsram ne bontsa fel egyoldalúan a kollektív szerződés több pontját. Mi értelme a stratégiai partnerségnek, ha a kormánynak nincs ráhatása egy olyan vállalatra, amely milliós kárt okoz az elbocsátott dolgozóknak? Miért támogatnak az adófizetők pénzéből egy ilyen céget, miért kell fizetni az állítólag ingyenes átképzésért, ha a kormány ráadásul rendelkezik forrásokkal a leépítések kezelésére? Végezetül: mikor fordulnak az Európai Globalizációs Alaphoz az állásukat elvesztők támogatása érdekében? Várom válaszát, államtitkár úr.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Fónagy János államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány a háború és a szankciók által sújtott nehéz gazdasági helyzetben is mindent megtett és megtesz a családok megvédése, a recesszió elkerülése, a teljes foglalkoztatás megőrzése és az infláció letörése érdekében. A baloldali kormányokhoz képest mára már egymillió fővel többen dolgoznak Magyarországon, 2023 márciusában 4 millió 707 ezer főre emelkedett a munkavállalók száma. A munkahelyteremtő támogatási programokra eddig mintegy 12 ezer álláskereső foglalkoztatására érkezett be kérelem, és már tízezer álláskereső állhatott újra munkába. A kormányzat ehhez tízmilliárd forintnyi támogatást biztosított. A kormány kitűzött célja, hogy a Tungsram csoportos létszámcsökkentésében érintett munkavállalóinak újbóli elhelyezkedését minden rendelkezésre álló eszközzel segítse. Az intézkedések három fő pillérre épültek: egyrészt a munkanélküliség megelőzése és a hátrányos következmények enyhítése, a munkából munkába elv érvényesülése, képzési támogatás nyújtása a munkaerőpiaci program keretén belül, állásbörzék, információs napok, ingyenes tanácsadások a dolgozók számára. A kormány fokozott figyelmet fordít a cég csoportos létszámleépítésében érintett munkavállalóinak mielőbbi elhelyezkedésére. A szükséges forrás biztosításával megteremtette annak feltételeit, hogy az elbocsátani tervezett foglalkoztatottak mielőbb újra munkába állhattak. Az intézkedéseknek köszönhetően a kormányhivatalok közreműködésével álláskeresést ösztönző juttatást kaphattak a leépítéssel érintett Tungsram-dolgozók képzéséhez, átképzéséhez. 32 fő dolgozó képzésének támogatása eddig már megvalósult. A kormányhivatalok munkajogi, munkaügyi tanácsadással, információk közvetítésével segítették az újbóli elhelyezkedést az ön által felsorolt települések területi illetékessége alapján. A legfontosabb volt, hogy az elbocsátással esetleg érintett dolgozók lehetőleg egy napig se maradjanak állás nélkül. Számos foglalkoztató jelezte, hogy a leépítéssel érintett dolgozók nagy részét átvenné, ezzel enyhítve saját munkaerőhiányát, így a leépített dolgozók munkaviszonya folyamatos maradt. A legtöbb foglalkoztató helyben adódott, ezáltal mind a munkavállalók, mind a munkáltató méltányos helyzetbe került, a leépítéssel érintettek többsége már el is helyezkedett. A képviselő úr kérdésére szeretném megerősíteni, hogy a munkajogi viszonyokat törvény szabályozza. A törvényben mindenkinek, a munkaadónak és a munkavállalónak is megvannak a jogai. Ha ezek keretén belül akár az egyik, akár a másik visszaél például a kollektív szerződés adott pontjainak megsértésével, minden fél rendelkezésére állnak a jogorvoslati lehetőségek. Meggyőződésem, hogy politikai támadás helyett a jog és a törvényesség útját kellene járni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Nem tudom elfogadni a válaszát, államtitkár úr. Ne haragudjon, önök úgy csinálnak, mint Bodóné, amikor a bor árát kérik; mindig másról beszélnek. Én megtettem azt, amit önök nem. Én elmentem Nagykanizsára, elmentem Kisvárdára, elmentem Újpestre, és beszéltem azokkal az emberekkel, akik 30-40 évet dolgoztak ott és utcára tették őket. És felolvastam nekik a legutóbbi válaszukat, és tudják, mit mondtak: kenjem a hajamra? Nem tudok belőle jóllakni. Nem tudom belőle a családomat ellátni. És ön arra hivatkozik nagy tisztelettel vagyok ön iránt , újfent arra hivatkozik, hogy törvények. Ezeket a törvényeket önök alkotják. Mi rendszeresen benyújtunk módosítókat, mert szeretnénk változtatni a dolgozó emberek helyzetén, de önök rendre lesöprik ezeket a javaslatokat. A törvényeket önök írják 2010 óta. Legyenek könyörületesek a magyar dolgozókkal szemben, és fogadják el a javaslatainkat, amikkel meg tudjuk szüntetni a kiszolgáltatottságukat az önök által kegyelt hazai és külföldi nagytőkével szemben. Köszönöm szépen. [[Taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Egy verseny, amit nem szabadna megnyerni: mikor kerülünk le az inflációs toplista éléről?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Valóban egy olyan versenyben állt az élre Magyarország, ahol egyébként nem szabadna a kanyarban előzni. Az az inflációs adat, ez a 25 százalék körüli, amely már többedik hónapja egyfajta platóntetőzést hozott létre, valami egészen elképesztő károkat okoz a magyar családok számára. Főleg akkor rémisztő ez a magyar inflációs adat jellemzően külső tényezőkre szoktak ilyenkor a kormánypárti vezetők hivatkozni , ha összemérjük ezt a régió országaival, és mondjuk, az európai átlaggal, ahol egy 6,9 százalékos átlagot találunk. De ha megvizsgáljuk azt a Spanyolországot, ahol volt lélekbátorság az ottaniakban az alapvető élelmiszerek áfatartalmát 0 százalékra csökkenteni, ott azt látjuk, hogy 3 százalék körüli az infláció is. [[15.10]] És nem nehéz megfejtenünk, hogy Magyarországon ezt az elképesztő kiugró adatot részben az ársapkák teljesen elhibázott rendszere idézi elő, ugyanis ne vitassuk el a szándékot, hogy hat-hét termék esetében olcsóbbá, pontosabban kedvezőbbé akarták tenni az árakat, de azt láttuk, hogy nem volt kontrollmechanizmus, államtitkár úr, hat-hétezer termék tekintetében, engedték, hogy ezek a multihálózatok teljesen büntetlenül hárítsák át a fogyasztókra nemcsak a valós, de a vélt költségeiket is. Önök ezzel szemben semmit nem tettek, amiért felelősséget kell vállalni. Évekkel ezelőtt javasoltuk ugyanebben a teremben egy online árfigyelő adatbázis létrehozását, amely képes egy mindenki által érthető, követhető színkóddal egyértelművé tenni, hogy hol van egy árrobbanás mögött valós piaci folyamat, és hol van szó arról, hogy az adott multicég simán visszaél a fogyasztói bizalommal, és ezt kontroll nélkül megteheti. Öt éven keresztül, államtitkár úr, lényegében reakcióra sem méltatták azt a javaslatot, amelyet most elkezdenek megcsinálni remélem, hogy nem kilúgozva, remélem, hogy tisztességes tartalommal. De összességében, a mai nap is elhangzott, elmondták, és Fónagy államtitkár úrral egyetértek, egy normális nemzetgazdaságban normális, európai mércével is mérhető bérekhez tudna, kellene hogy jusson az, aki tisztességes munkát vállal, és ha tisztességes lenne a bérszínvonal, akkor a még válságidőszakban emelkedő költségek is sokkal könnyebben lennének kigazdálkodhatók. Éppen ezért adódik a kérdés: egyrészt, mit akar kezdeni ezzel a brutálisan kiugró platón tetőző inflációval a kormány, másrészt pedig nyitotte azon béruniós, bérkiegyenlítő koncepció irányában, amely a multicégekkel szemben is megkövetelné azt, hogy a stratégiai szerződések ez irányú módosítása után kezdjenek tisztességes módon a bérek közelítéséhez az európai átlaghoz, nyilván nem parancsszóra, nem parancsuralmi rendszerrel, hanem a kohéziós források ez irányba történő becsatornázásával, kinyitva azokat a magyar mikro-, kis- és közepes vállalkozások számára. Kérdésem lényege tehát összefoglalva: mikor választja a magyar munkavállalók mindennapi létérdekét, annak képviseletét a kormány? Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Párbeszéd soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Tállai András miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Azon túl, hogy a rövid benyújtott interpellációjához képest eléggé bőven és másról kezdett el beszélni, ha megengedi, én visszatérnék az írásban benyújtott interpellációjához, mert még abban ön erősen kritizálja a kormányt azért, hogy miért realizál extraprofitot [[Z. Kárpát Dániel: Így van!]] lényegében miért veti ki az extraprofitadót, ezzel magyarul azt mondja, hogy nem támogatja azt az adózást, amely szerint a jelentős infláció, energiaár-emelés miatt extraprofitot termelő cégek adózása megtörténjen [[Z. Kárpát Dániel: Ilyen nem volt az interpellációban, államtitkár úr! Félre tetszett érteni! Ilyen nem volt benne!]] és ezzel a Rezsivédelmi Alapot növeljük, és a magyar lakosságot védjük, ön ezt nem támogatja. [[Z. Kárpát Dániel: Nem szerepelt ilyen az interpellációban!]] Viszont… [[Z. Kárpát Dániel: Ne állítson olyat, ami valótlan! Az elnök csenget.]] Gondolom, elolvasta, hogy mit írtak le önnek [[Z. Kárpát Dániel: Próbálja értelmezni, államtitkár úr!]] és utána rájött, hogy ezt nem támogatja, és nem mondta el szóban, én erről nem tehetek. [[Z. Kárpát Dániel: Fel fogom olvasni szó szerint, államtitkár úr!]] Írásban viszont be van nyújtva, itt van, hogy az extraprofitot… [[Z. Kárpát Dániel: Fel fogom olvasni szó szerint!]] Na, nézzük Spanyolországot! Hát nem jó példa, amit felhozott, Spanyolország, mert igaz, hogy átmenetileg csökkenteni próbálja a spanyol kormány az élelmiszer áfáját, a kedvezményes élelmiszeráfát nulla százalékra, de ezzel nem sikerült megállítani az inflációt, az élelmiszerek inflációját, és az élelmiszerek ára a nullaszázalékos infláció ellenére tovább növekszik ezt maguk a spanyolok mondják, a spanyol agrárminiszter jelentette be ezt, hogy tovább nő az élelmiszerek ára. Azzal tehát, hogy az áfát csökkentjük, a spanyol példa is azt mutatja, nem egyenes arányban csökken az adott árunak az ára, és ez nem jelenti azt, hogy kevesebbet fizet a fogyasztó. De ha már Spanyolországnál tartunk, akkor, ha megengedi, Spanyolországban a munkanélküliség mértéke 12,9 százalék, több mint háromszorosa a magyar munkanélküliségnek. Ön ezt a példát akarja Magyarországon? Meg kell kérdezni azt a sok millió embert Spanyolországban, hogy örüle neki, hogy az 5 vagy 4 százalékos áfát nulla százalékra csökkentették; sokkal jobban örülne neki, ha lenne munkahelye, lenne jövedelme, és tudna fogyasztani és az a magyar példa. A magyar példa az, hogy meg kell óvni a munkahelyeket, meg kell óvni az embereknek a munkalehetőségét, és ezt a magyar kormány meg is teszi. Írásbeli interpellációjában kritizálta az ársapka bevezetését, és kérdi, hogy mikor vezetjük ezt ki. Itt figyelmeztetném önt, hogy 2021 őszén még önök javasoltak ársapkát az üzemanyagokra, egészen pontosan 500 forintos árat javasoltak a kormány 480 forintot, kevesebbet vezetett be. Akkor még az ársapka mellett voltak, most nem tudom, mi változott, most az írásbeli interpellációjában azt mondja, hogy az ársapkát mielőbb ki kell vezetni. [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] És örvendetes, hogy támogatja az online árfigyelő rendszernek a bevezetését. Igen, ezzel is egy újabb lehetőséget adunk a gazdaságnak, hogy követhető legyen a fogyasztói árak összehasonlíthatósága, és ezzel a lakosságot segítsük ahhoz, hogy az árak piaci alapon csökkenjenek. A felek vállalták, hogy június 30-án ez működésbe lép, és azt követően lehet működtetni. Köszönjük, hogy támogatják. Javasoljuk egyébként, hogy figyeljék más intézkedéseinket is [[Az elnök csenget.]] és azokat is támogassák önök. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr, miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem a képviselő urat, elfogadjae a választ. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Idéznék az államtitkár úr számára: „az élelmiszerek és alkoholmentes italok ára némileg csökkenő ütemben emelkedett, márciusban 16,5 százalékkal”, Spanyolországról van szó, Magyarországon az élelmiszerárak emelkedése 40 százalék fölötti, államtitkár úr. Az tehát a kérésem, ha megpróbálja megmagyarázni a megmagyarázhatatlant, legalább szedjen elő olyan tényeket, számokat, amelyek alátámasztják a mondanivalóját. A közérthetőség kedvéért ön az én véleményemet vélelmezte az extraprofitadóról. Sajnálatos módon tökéletesen félreértelmezte az írásban benyújtott interpellációmat, amelyben az szerepelt: „ugyanakkor a kormány elképesztő extraprofitot realizál” az infláció folyamatán. Szó sem volt, államtitkár úr, extraprofitadóról. Kérem, hogy értelmezze, amit leírtam. Az extraprofitjuk a rekorder élelmiszeráfából származik, azt elvonják a polgároktól, a lakosságtól ahelyett, hogy visszacsatornáznák [[Az elnök csenget.]] az érintett családok számára ez a fő oka annak, hogy nem tudom elfogadni…
A választ szeretném kérni…
…a kapott választ. Köszönöm a türelmét, elnök úr.
Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Rebeka és Tordai Bence, a Párbeszéd képviselői, interpellációt nyújtottak be az energiaügyi miniszterhez: „Mikor lesz valóban a nemzeti érdekeket szolgáló energiapolitikánk?” címmel. Tordai Bence képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Elnök Úr! Tisztelt Miniszterhelyettes Asszony! 2014 januárjában a moszkvai atompaktum aláírásával kezdődött és a mai napig tart a Fidesz energiapolitikai ámokfutása. Jelenleg is él az értelmetlen szélerőmű-tilalom, a zöldenergiát büntető napelemadó, a zöldenergiát vagy a napenergiát használó háztartásokat diszkrimináló hálózati korlátozás, és tovább öntik az állami milliárdokat az eleve elhibázott, ám azóta teljesen ellehetetlenült paksi bővítés projektbe, mintha létezne a világon annyi pénz, amivel életre lehetne lehelni ezt az energetikai szörnyszülöttet. A magyarázat mindig az volt, hogy a kormánynak csak a biztonságos és megfizethető energiaellátás a fontos, ám ebben a mondatban a „biztonságos és megfizethető energiaellátás” bármikor kicserélhető arra: „Oroszország pénzügyi érdeke”. A „megfizethető”-t mostanában már nem is mondják, annyira nevetséges lenne, a legmagasabb orosz állami érdemrenddel kitüntetett Szijjártó Péter elfuserált gázszerződése nyomán most kétszer annyiért vesszük az orosz gázt, mint hogyha az európai gáztőzsdén vennénk. Ami pedig a biztonságot illeti, Magyarország éppen azt fizeti meg a gyenge forintban, a rekordinflációban, a gazdaság sérülékenységében, hogy továbbra is teljesen kiszolgáltatottak vagyunk az orosz energiaimportnak. De nézzük sorjában! Magyarországon a legolcsóbb áramot a meglévő szélerőművek termelik, ehhez képest továbbiak építését a kormány betiltotta. Hozzájárul Magyarország biztonságos és megfizethető energiaellátásához a szélerőmű-tilalom? A válasz egyértelműen: nem. Ellenben szolgálja Oroszország pénzügyi érdekeit, hogy a kormány fenntartja a piacot, és fenntartja a piacot az orosz atomnak és gáznak? A válasz egyértelműen: igen. [[15.20]] Szóról szóra ugyanez mondható el a büntetőadóval és a csatlakozási stoppal sújtott napelemekre: magyar érdeket nem szolgál a korlátozás, orosz érdekeket annál inkább. A legfurcsább azonban az atom. Orbánon és az udvartartásán kívül mindenki számára egyértelmű, hogy a Roszatom nem képes az EU-ban atomerőművet építeni, mégis ragaszkodnak hozzá, hogy ebben a bukott projektben tartsák az orosz céget, akár az eddig Magyarországot védő szerződéses garanciák feladása árán is. Van ebben magyar érdek? Nincs. És orosz érdek? Csak az van. A tények magukért beszélnek. Önöknek, kormánypárti képviselőtársaim, nem Magyarország, hanem Oroszország az első. Már csak a válaszra lenne szükségünk: hajlandóe az Orbán-kormány a magyar érdekek alapján alakítani az energiapolitikát, és ha igen, mikor oldja fel a szélerőmű-tilalmat, a napelemstopot, és mikor mondja fel végre a teljesítésre képtelen Roszatommal a paksi szerződést? Kérdezem mindezt nemcsak Jávor Benedek és a Párbeszéd-Zöldek, hanem minden felelősen gondolkodó magyar ember nevében, és rettentő kíváncsian várom a válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Megjegyzem, képviselő úr: én önt képviselő úrnak szólítottam. Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Koncz Zsófia miniszterhelyettes asszonynak, aki válaszolni kíván az elhangzottakra. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ha röviden szeretnék válaszolni az ön által feltett kérdésekre, akkor azt tudnám mondani, hogy 2010 óta igenis a nemzeti érdekeket szolgáló energiapolitika zajlik az országban. De mi is volt 2010 előtt? Az önök szövetségesei voltak azok, akik korábbi ígéretük ellenére 15-ször emelték az energiaárakat? Igen. Az önök szövetségesei voltak azok, akik külföldi kézbe adták az energiavállalatokat, köztük orosz kézbe a MOL-részvényeket? Igen. Az önök szövetségesei voltak azok, akik miatt 2010-ben a magyar családok fizették Európa legdrágább energiaárait, mert a baloldali kormány lemondott a hatósági árszabályozásról, a külföldi szolgáltatók pedig azonnal áthárították a lakosságra a költségeiket? Igen. És 2010 óta mi a helyzet? néhány kérdés ezzel kapcsolatban. 2010 óta önök építettek ki négy új interkonnektort és érték el, hogy a hét szomszédos országból héttel legyen összekötve az áramhálózatunk? Nem. Önök vásárolták vissza a baloldal által eladott gáztárolókat a magyar családok energiabiztonsága érdekében? Nem. Önök vezették be és védték meg a rezsicsökkentést? Önök biztosítják a háború okozta energiaválság ellenére Európa legalacsonyabb energiaárait a magyar családoknak? Nem. Azt gondolom, hogy ez néhány olyan fontos tény, amelyet mindenképpen végig kell vennünk, ha ilyen kérdést tesz fel képviselő úr. Azt is szeretném kiemelni, hogy 2010 után a baloldal által sajnos valóban elherdált 190 stratégiai jelentőségű vállalatból igyekeztünk minél többet visszaszerezni. Azt gondolom, hogy ez egyértelműen nemzeti érdeket szolgáló energiapolitika. 2013 óta pedig a rezsicsökkentést fenntartjuk. Azzal kapcsolatban, hogy a rezsicsökkentés működik, néhány adat. Az egyetemes földgázszolgáltatásban a fogyasztási helyek mintegy 80 százalékának, az áramellátásban 75 százalékának tényleges felhasználása maradt teljes egészében a sávhatár alatt. Az Európai Unió statisztikai hivatala, az Eurostat múlt héten közzétett jelentése szerint 2022 második felében, miközben az Európai Unióban meredeken emelkedtek az átlagos háztartási villamosenergia-árak, Németországban például csaknem 40 százalékkal emelkedett a gáz lakossági ára, a gáz és a villany ára Európában Magyarországon volt a legalacsonyabb. Azt gondolom, hogy ha önökön múlott volna, és gondolok itt a Párbeszédre is, akkor ezt nem tudtuk volna megvalósítani, hiszen a költségvetés módosításakor önök nemmel szavaztak és ez bizony nagyon-nagyon fontos volt ahhoz, hogy a Rezsivédelmi Alap összegét megnégyszerezzük, és ezzel tudtuk mindezt biztosítani a magyar családok számára. Az atomenergia az ellátásbiztonságon túl a megfizethető árak biztosításában is fontos szerepet játszik. Sem ön, sem a frakciója nem szavazta meg a Paksi Atomerőmű üzemidő-hosszabbítását, sőt a Paks II. leállítását követelik folyamatosan. Én ilyenkor mindig elgondolkodom, hogy vajon belegondolnake abba, hogy ha ezek valóban megtörténnének, akkor hogyan nézne ki a magyar energiaellátás úgy, hogy közben a szén-dioxid-kibocsátással kapcsolatos klímacélokról is szoktunk beszélni. Azzal természetesen szavakban egyetértenek, de azt is elmondanám, hogy jelenleg Paks adja a hazai áramtermelés felét és a felhasználás nagyjából egyharmadát, Paks I. évente 14 millió, Paks II. évente 17 millió tonna szén-dioxid-kibocsátás csökkentését tenné elérhetővé. Ezek mellett a napelemekkel kapcsolatban csak nagyon röviden: egy friss jelentés szerint Magyarország a világon a 6., Európában pedig 3. helyen áll a napenergia részarányát tekintve a villamosenergia-mixben. Azt gondolom, hogy ezek nagyon fontos eredmények, és szeretném kérni képviselő úrtól, hogy fogadja el a válaszomat. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm miniszterhelyettes asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ. Öné a szó.
Államtitkár asszony, az eredményük, hogy az elmúlt 13 évben hétszeresére emelték a gázt, duplájára a villany árát. Ez összességében a háztartások közel kétharmadát érintette. A KSH-t kérdezze meg: átlagosan is duplájára nőtt az energia ára számukra. Úgyhogy innentől kezdve nehéz olcsó energiáról és nehéz energiabiztonságról beszélni. Hiányolja a Párbeszéd-Zöldek megoldásait. Egymilliószor ajánlottuk körülbelül a figyelmükbe a Jávor Benedek által kidolgozott és a fenntarthatoenergia.eu honlapon elérhető tanulmányt. Pontosan megvan a Zöldek megoldása az igazságos és biztonságos energiaátmenetre. Úgyhogy szeretném kérni a kormányt, hogy legalább annyit tegyen az energiabiztonságért, illetve az energiaszegénység ellen, mint egy civil szervezet, a Fényhozók Alapítvány, akik gondoskodnak arról, hogy azoknál a családoknál, ahol még áram sincs, ott legyen egy napelem a tetőn, egy akku és elektromos világítótestek, amelyek takarékos működéssel garantálják közel 9 ezer gyermeknek is a hiányzó fényt. Ezt kellene csinálniuk. Ezért gyűjtünk nekik most 2 millió forintot. Kérem a velünk lévő polgártársakat, hogy támogassák…
Köszönöm szépen, képviselő úr.
…a kormányt pedig, hogy fogadja meg a jó példát…
Köszönöm szépen, képviselő úr, rég lejárt az időkeret!
…és ők is valami hasonló hasznosat tegyenek végre. Köszönöm szépen.
Köszönöm a megértését. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be az energiaügyi miniszterhez: „Az első ilyen irányú nyilatkozatokat követően nyolc hónap sem volt elegendő arra, hogy a kormány végre feloldja a szélerőművek telepítésére vonatkozó korlátozásokat, és akkor sem tesznek konkrét lépéseket, ha ezzel súlyos károkat okoznak Magyarországnak?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Szerintem egyikünk sem tudja már számolni, hogy hányszor tett fel az LMP-frakció kérdést arra vonatkozóan, hogy mikor oldják fel a szélerőművek telepítésére vonatkozó adminisztratív korlátokat. Remélem, eljött az a pillanat, amikor végre választ is kapunk ezekre a kérdésekre. Azt gondolom, önök pontosan tudják, hogy a szélenergiának milyen fontos szerepe lenne az energiaválság és a klímaválság enyhítésében, de a kormány mégis elutasító. Pontosan tudjuk, hogy 2016-ban vezettek be olyan adminisztratív korlátozásokat, amelyek gyakorlatilag lehetetlenné teszik a szélerőművek telepítését. Egyértelmű, pontosan tudják önök is, hogy a szélenergia az egyik legolcsóbb és legzöldebb energiatermelési technológia, ezt önök nem is vitatják, és azt sem szabad elfelejteni és egy nemzeti kormánynak, egy magát nemzetinek mondó kormánynak nagyon fontos szempont lenne, hogy ezzel is lehetőség lenne csökkenteni az energiafüggőséget, főleg az orosz energiafüggőséget. Voltak ugyan szakmai viták, de azt gondolom, egyértelmű mindenki számára, hogy az ország területének 90 százaléka alkalmas arra, hogy gazdaságosan lehessen használni a szélenergiát. Az ön előző főnöke, minisztere, Palkovics miniszter úr körülbelül nyolc hónappal ezelőtt tett egy olyan nyilatkozatot, hogy számít a kormány a szélenergia használatára, majd Lantos miniszter úr a kinevezésekor és azután is többször elmondta, hogy lesz változás a szabályozásban, de azóta sem mondanak konkrétumot, és nincs sehol ez a bizonyos szabályozás. A legutóbbi írásbeli kérdésünkre is úgy válaszoltak, hogy továbbra is figyelik, a megfelelő szabályozásokat próbálják ellenőrizni, a részleteket kidolgozni. Önök vállaltak egy nagyon-nagyon fontos határidőt. Március 31e volt az a határidő, amelyre önök vállalták, hogy csökkentik, illetve eltörlik ezeket az adminisztratív korlátozásokat, és lehetővé teszik a szélerőművek telepítését. Az Európai Bizottsággal történt megállapodás része ez, és ez feltétele annak, hogy Magyarország hozzáférhessen az alap 2200 milliárdos fejlesztési forrásaihoz. Nos, láthattuk az elmúlt időszakban, hogy önök nem igazán tesznek semmit a szólamokon kívül az energia-önrendelkezés növelése érdekében és a zöldenergia-átállás érdekében. Szakmai ellenérvet nem is hallhattunk a szélenergia alkalmazásával kapcsolatban, de az megdöbbentő, hogy egy hatalmas összegű forrást is kockára tennének azért, mert egyszerűen valamiért nem kívánják meglépni azt, amit egyébként már önök is kívánatosnak tartanak. Ha ez mégsem így van, és mégis szeretnék hozzásegíteni a magyar embereket ezekhez a forrásokhoz, akkor kérem tisztelt miniszterhelyettes asszonyt, hogy adjon egy konkrét választ arra, hogy mi történik most éppen a kormány boszorkánykonyháiban, mi történik most éppen a szabályozások terén, és mikor történhet meg az, hogy önök egy olyan indítványt hoznak az Országgyűlés elé, amely végre feloldja ezt a korlátozást, és végre megadja a lehetőséget, hogy ez a nagyon fontos zöldenergia-termelési mód Magyarországon ismét elindulhasson a kiteljesedés útján. [[15.30]] Tehát mikor engedik végre a szélerőművek telepítését? És nagyon-nagyon bízom benne, hogy nem politikai, hanem úgymond szakpolitikai-szakmai választ kaphatok államtitkár asszonytól. Köszönöm. [[Taps az LMP padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Koncz Zsófia miniszterhelyettes asszony válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Nincs véleménykülönbség a kormány és az LMP között a megújuló energiaforrások mind nagyobb mértékű bevonása, használata kérdésében. Ezt jól mutatja az is, hogy míg 2010-ben a megújuló energiaforrásokokból termelt villamos energia aránya 7,1 százalék volt hazánkban, addig a kormány támogató politikájának köszönhetően 2021-ben már közel 14 százalék. Hazánk az elsők között rögzítette törvényi szinten: 2050-re a célunk a teljes klímasemlegesség elérése. Az EU-n belül az egy főre jutó szén-dioxid-kibocsátásban a kilencedik legjobb érték hazánkban van. A klímasemleges energiatermelés szempontjából az elmúlt időszakban megtettük a megfelelő lépéseket, Magyarország már jobban teljesít, mint az EU legtöbb országa, jobban, mint például Ciprus, Írország vagy Spanyolország. Bár a jelek szerint az LMP egyértelmű favoritja a szélenergia, ezért a megújuló energiahordozók körébe másfajta energia is beletartozik, mint például a napenergia. Azt gondolom, hogy ezzel kapcsolatban hihetetlenül jó eredményeket tudtunk elérni, ugyanakkor az Energiaügyi Minisztérium, ahogy ön is utalt rá, a megújuló energiaforrások jobb hasznosítása érdekében a napenergia mellett fokozott szerepet szán a geotermikus energiának, a biomasszának és a szélenergiának is. A megújuló energiaforrásokból termelt villamos energia arányán belül egyébként már most is majdnem 10 százalék a szélenergia aránya; Magyarországon jelenleg is 330 megawatt kapacitású szélerőmű üzemel. A szélerőművek kapcsán beszéltünk már arról, hogy azok építése, telepítése, alkalmazása, majd leszerelése, valamint az azokból keletkező hulladékok kezelése azért jó néhány árnyalattal komplexebb, mint ahogy azt önök a kommunikációjukból sugallják. Úgy is mondhatjuk talán, hogy ezt azért mégsem kolibrik szövik nem kolibrik szövik a szélerőmű propellereit és más egyéb alkatrészét , és Lantos miniszter úr is utalt arra, hogy nagyon fontos a helyi közösségekkel az egyeztetés, hiszen azért fontos településképi és esztétikai aggályok is felmerülhetnek. És azért, ha önökkel egyeztetünk, azt is ki kell emelni, hogy nem olyan egyértelmű akár a klímaaktivisták körében sem az, hogy mennyire támogatják a szélkerekek építését. Greta Thunberg ismert klímaaktivista éppen ez ellen tüntetett, tiltakozott, és gyakorlatilag a számi kisebbség több képviselőjével az év elején blokád alá vonták az energiaügyi minisztérium épületét Norvégiában. Azért tiltakoztak, mert a turbinák működése sérti az ősi rénszarvaspásztor életmódjukhoz ragaszkodó számik jogait, a hatalmas szélerőművek látványa és hangja megijeszti az állataikat, és zavarja az ősi hagyományok gyakorlását. Úgyhogy azt lehet látni, hogy azért ez egy komplex kérdés, ezt nagyon meg kell vizsgálni, és természetesen a zajjal, a madarakkal, és a környezetvédelmi szempontokkal is mindenféle szempontból foglalkozni kell. Képviselő úr felhozta az európai uniós források kérdését is. Ezzel kapcsolatban szeretném kiemelni, hogy Brüsszelnek eredetileg 17 feltétele volt, a kormány ezeket határidőre teljesítette. Azonban a Bizottság, úgy tűnik, hogy húzza az időt, és újabb és újabb feltételekkel áll elő. Az nagyon szomorú, hogy azért a baloldalon vannak, akik úgy fogalmaznak, hogy hazafias kötelezettségük az, hogy az uniós pénzek ne érkezzenek meg hazánkba. Úgy gondolom, hogy ez nagyon helytelen, és az LMP-frakció, habár [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] nem szavazott nemmel, de következetesen igennel sem minden esetben, úgyhogy szeretném kérni, hogy a jövőben azokat a döntéseket segítsék, amelyek az európai uniós források megérkezését szolgálják. Köszönöm szépen, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes asszony válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ.
Köszönöm, elnök úr. Mindegyik utalására válaszként szeretném azzal kezdeni, hogy mi mindig következetesek voltunk abban, hogy az európai uniós források járnak a magyar embereknek. Senki nem folytathat a mi meggyőződésünk szerint olyan politikát, hogy elvegye az Európai Uniótól ezeket a forrásokat. Mi mindig amellett érveltünk, hogy egy korrupt kormány hibái, bűnei miatt nem lehet magyar embereket megbüntetni, tehát ezzel kapcsolatban következetesek voltunk. Sajnos ebben a ciklusban nincs európai parlamenti képviselete az LMP-nek, de ha lenne, akkor ennek megfelelően a korrupció feltárásának az ügyét helyeznénk előtérbe, és nem a források megvonását. Én azt gondolom, hogy az is egyértelmű és egyetértünk benne, hogy a napenergia mellé a szélenergia egy nagyon fontos kiegészítő energiaforrás lenne, ami növelné az energiabiztonságot. Azzal is egyetértünk, hogy a helyi önrendelkezést biztosítani kell, tehát helyi szinten meg kell adni a lehetőséget a szabályozásba való beleszólásnak. Ugyanakkor látva azt, hogy ez valóban egy olyan komplex kérdés, hogy ez meghaladja a kormánynak az úgymond szakpolitikai felkészültségét, hogy ezzel kapcsolatban egy szabályozást megalkosson, én azt javaslom, hogy a rendelkezésre álló kiváló magyar szakemberek segítségét kérjék abban, hogy a szabályozás mielőbb megszülessen. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] És mivel konkrét választ nem kaptam, elnök úr, ezért nem is tudom elfogadni államtitkár asszony válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps az LMP padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Győrffy Balázs úr, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be az agrárminiszterhez: „Milyen intézkedéseket hozott a Kormány a terménypiaci krízis felszámolására?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Az elmúlt időszakban kevés dolog aggasztotta jobban a magyar gazdálkodókat, mint a ránk zúduló ukrán gabonaimport, ami alapvetően csak tetézte azt a bajt, hogy a termelési költségek az egekbe szöktek, illetve az elmúlt esztendőben egy rendkívül súlyos aszálykárt kellett a magyar gazdatársadalomnak elszenvednie. 2022 nyarán az Európai Unió egyoldalúan felfüggesztette a vámmentes kontingensek és a vámok használatát Ukrajna vonatkozásában. Ez azt eredményezte, hogy hónapokon át kontroll nélkül, szabadon áramolhattak be az ukrán termékek az EU-ba, így aztán ezek elárasztották Közép-Európát, így aztán Magyarországot is. A lengyel, a szlovák, a román, a bolgár és a magyar piac telítve van gabonával, olajos magvakkal, repcével, és ez egy olyan verseny, ahol nem egyenlőek a feltételek, így aztán nagyon kevés esélyünk van a győzelemre. Lássuk be, hogy az ukrán termények előállítását semmilyen formában nem nyomja az az uniós szigor, ami bennünket mégiscsak terhel. Náluk engedélyezett a génmódosított termékek előállítása, és nagyon sok olyan növényvédő szert használnak, ami Magyarországon, az Európai Unióban évekkel vagy évtizedekkel ezelőtt már betiltásra került. Egészségügyi kockázattal és gazdasági veszteséggel egyaránt számolnunk kell. Jóval alacsonyabb színvonalú és jóval alacsonyabb árú termék, ami beözönlik, így aztán versenyhátrányba kerülnek a hazai termelők. Az Ukrajnával szomszédos uniós tagállamok esetében ez hatványozottan igaz, és az a problémánk, hogy ez a következő időszakra, 2023-ra is egy érdemi kockázat, komoly piaci zavarok alakulhatnak ki. A kormánypártok és az Agrárgazdasági Kamara üdvözli a kormányzat által az ukrán gabonára, olajos magvakra és más mezőgazdasági termékekre április 18-án elrendelt és június 30-áig tartó importtilalmat és minden ehhez kapcsolódó intézkedést. A helyzet orvoslásának segítésére létrehozott kamarai munkacsoport még két területen javasolna előrelépést. Az első a raktárak kiürítése lenne, hiszen nagyon rövid időn belül, két hónap múlva már aratni kell, az őszi árpával és a repcével megkezdődik a betakarítás, és azt látjuk, hogy komoly raktárkapacitás-problémák lehetnek. A másik pedig, hogy a tranzitfolyosót szabályosan üzemeltessük, és valóban a tranzit szerepét lássa el mindez. A napokban egyeztettem a lengyel agrárkamarák szövetségének elnökével is az ukrán gabonahelyzetről, annak gazdasági hatásairól. Wiktor Szmulewicz barátom elmondta, hogy csakúgy, mint Magyarországon, a lengyel raktárak is megteltek gabonával, és egyébként az ő kikötői kapacitásaikat javarészt leköti [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] a tranzit, tehát nagyon nehéz nekik ezzel bármit kezdeni. Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Kérdezem, hogy milyen intézkedésekkel készül a kormány megvédeni a magyar gazdákat [[Az elnök újból csenget.]] az import káros hatásaival szemben. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Farkas Sándor miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Képviselő Úr! Az orosz-ukrán háború, az elhibázott brüsszeli szankciók valóban embert próbáló nehézségek elé állították a magyar agráriumot. [[15.40]] A kialakult helyzetet tovább nehezíti az a tény, hogy az Ukrajnával határos tagállamokba ahogy ön is említette , így hazánkba is korábban nem látott mennyiségű gabona és olajos mag érkezik. Emellett azt is meg kell említeni, hogy a teljes körű uniós vámmentességet élvező ukrán mezőgazdaság az európai piacra nagy mennyiségű baromfit, tojást, mézet is exportál, melyek szintén a magyar termékeket szoríthatják ki. A magyar kormányzat a többi érintett közép-európai tagállammal összehangoltan és együttesen 2022 ősze óta ad jelzéseket az Unió különböző fórumain, hogy Ukrajna megsegítését úgy kell megvalósítani, hogy az ne okozzon piaci zavart és készletfelhalmozódást a belső piacainkon. A kialakult helyzet orvoslása érdekében március végén már a magyar, lengyel, szlovák, román miniszterelnök és a bolgár elnök is közös levélben kérte az Európai Bizottság elnökét, hogy haladéktalanul hozzon intézkedéseket az Ukrajnából érkező megnövekedett gabonaimport okozta tarthatatlan helyzet miatt. A magyar kormány következetesen azt az álláspontot képviseli, hogy az eddigi uniós intézkedések nem járultak hozzá a szolidaritási folyosók tervezett működéséhez, azaz az afrikai és a közel-keleti lakosság élelmiszer-ellátásához, hanem éppen ellenkezőleg, piaci zavarokat okoztak a közép-európai tagállamokban. Mivel az Európai Bizottság eddig semmilyen érdemi segítséget nem nyújtott a magyar gazdálkodóknak, az Agrárminisztérium első körben szigorú ellenőrzéseket rendelt el az Ukrajnából a hazai piacra érkező gabonák esetében, illetve tovább erősítette az importtermékek ellenőrzését, különös figyelmet szentelve a tranzitszállítmányokra annak érdekében, hogy az átszállításra jelölt szállítmányok valóban hagyják el az országot, majd a kormány átmeneti tilalmat rendelt el az Ukrajnából származó fontosabb gabonafélék importjára. A 2023. június 30-áig tartó tilalom többek között kiterjed a gabonafélékre, repcére, napraforgómagra, lisztre, étolajra, mézre, illetve egyes húsfélékre is. Magyarország ugyanakkor nem tiltja ezen termékeknek a területén történő átszállítását, azaz a tranzitszállítmányok továbbra is engedélyezettek. Több ország közös fellépése, a helyzet súlyossága hatására az Európai Bizottság április 28-án végül meghallotta a kéréseinket, ugyanis megszületett az uniós szintű megállapodás az ukrán gabonaimport-tilalom ügyében. Brüsszel engedett az öt tagállam nyomásának, elismerte a régióban kialakult piaci helyzet súlyosságát, és a gyakorlatban egy rendkívüli védintézkedés alkalmazásával lehetővé teszi búza, kukorica, napraforgó- és repcemag esetében az Ukrajnából történő behozatal tilalmát egészen addig, amíg a jelenlegi rendkívüli piaci helyzet fennáll. E termékek Magyarországra történő behozatala tehát a jövőben is tilos lesz. A hazai importtilalomra vonatkozó szabályozás akkor kerül kivezetésre, amikor a Brüsszel által bevezetendő intézkedés kezdődik, így fenntartható a behozatali tilalom folyamatossága. Az Európai Bizottság 100 millió euró összegben rendkívüli támogatást is javasol a határ menti tagállamok gazdáinak, amelyet az öt tagország között osztanának szét arányosan; csak megjegyzem, nem kis feladat. A magyar kormány mindig a magyar gazdák mellett áll. Ebben a helyzetben is csak olyan megállapodásra volt nyitott, amely garantálja az ő érdekeiket. Köszönöm megtisztelő figyelmüket, és kérem válaszom elfogadását, tisztelt képviselő úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Köszönöm megnyugtató szavait. Jó látni, hogy ahogy eddig, ezután is számíthatunk a kormányra, és a magyar gazdák, magyar családok és a magyar fogyasztók nyugodtak lehetnek ilyen szempontból, hogy a magyar érdekeket fogjuk Brüsszelben képviselni, és ezután is fel fogjuk hívni a figyelmet a súlyos problémákra. Ugyanakkor szeretném csatasorba hívni egyébként azokat a zöldszervezeteket is ebben a helyzetben, akik az európai gazdákat nagy előszeretettel vegzálják különböző előírásokkal és elvárásokkal, majd most, amikor teljesen bizonytalan eredetű élelmiszer áramlik az Európai Unióba, akkor valahogy nagyon csendben vannak. Azt gondolom, hogy érdemes lenne most is nagyon harcosnak lenni, és most is nagyon erélyesnek lenni. Látható, hogy ez a megoldás, amit Brüsszel alkalmazott, nem segít az éhező országoknak, viszont óriási problémákat okoz egész Európa agrárgazdaságának, aminek egyébként súlyos ellátási problémák is lehetnek a következményei. Miniszterhelyettes Úr! Köszönöm szépen a válaszát, amit elfogadok. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr a miniszterhelyettesi választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Juhász Hajnalka, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be a gazdaságfejlesztési miniszterhez: „Mit tud tenni a Kormány az élelmiszerárak letörése érdekében?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az orosz-ukrán háború, az elhibázott brüsszeli szankciócunamik miatt egész Európában történelmi magasságba emelkedtek az energiaárak, ami szerepet játszott abban, hogy Európa-szerte rohamos drágulás ment végbe az élelmiszerek piacán is. A kormány mindig is elkötelezett volt abban, hogy csökkentse az emberek terheit, ezért vezette be a rezsicsökkentést, rögzítette az üzemanyagok tarifáit, és ezért vezette be a kamatstopot is. Miután kezdett begyűrűzni az élelmiszer-infláció Magyarországra is, a kormány 2022. február 1-jétől élelmiszerárstopot vezetett be. Az élelmiszerárstop szerint az alapélelmiszereket mint a kristálycukor, a finomított napraforgó-étolaj, a csirkemell a 2021. október 15-én alkalmazott, az étkezési burgonya és a tojás esetében pedig a 2022. szeptember 30-án alkalmazott fogyasztói árakon lehet megvásárolni. A családok számára komoly segítséget jelentenek a kormány árcsökkentő intézkedései, amelyeket a baloldal rendszeresen támad, rendszeresen kritizál. A mindent jobban tudó baloldal azt hangoztatja, hogy ársapka nem kell, a rezsicsökkentés nem kell, a piachoz kell alkalmazkodni. A mindent jobban tudó baloldal szerint tehát, ha a magyar családok többet fizetnek az ársapkás termékekért, az sokkal jobb, mintha azt olcsóbban tudják megvásárolni. Persze, már meg sem kell lepődni azon, hogy a magyar emberek érdekeire fittyet hány a dollárbaloldal, csak azért, hogy a guruló dollárokért cserébe megfeleljenek a megmondó embereiknek. A kormány azonban több alkalommal is világossá tette, hogy rendkívüli időkben igenis indokoltak a szokatlan megoldások, mert ezek a szokatlan megoldások rendkívül nagy segítséget jelentenek a családoknak. Ezért a kormány 2023. június 30-áig meghosszabbítja az élelmiszerárstopot, valamint az árak további letörése érdekében akciók meghirdetésére fogja kötelezni a jelentős árbevétellel rendelkező üzleteket. Tisztelt Államtitkár Úr! A KDNP egyetért a kormány minden, inflációt letörő intézkedésével, hiszen ezek a magyar családok mindennapi megélhetését teszik könnyebbé. Ezért kérdezem, hogy mit tesz a kormány az élelmiszerárak letörése érdekében. Nagyon szépen köszönöm megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Fónagy János államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! A háború és az elhibázott szankciók egész Európa-szerte eddig nem látott inflációt eredményeztek. A kormány célja, hogy a szankciók sújtotta gazdasági helyzetben megvédje a családokat, a nyugdíjasokat, a teljes foglalkoztatást, kivédje a recessziót, s az év végére egy számjegyűre csökkentse az inflációt. A létfontosságú élelmiszerek árának korlátozása a szankciók okozta inflációtól védi a magyar embereket, hogy rögzített, alacsony áron vásárolhassák meg az alapvető élelmiszereket. A kormány, mint ahogy ön is mondta, június 30-áig meghosszabbította az élelmiszerárstopokat, s folyamatosan újabb eszközöket vezet be, új fogyasztóvédelmi intézkedések jönnek. A már meghozott intézkedéseken túl a Gazdasági Versenyhivatallal egy közös online árfigyelő rendszert, a Fogyasztóvédelmi Hatósággal pedig egy olyan adatbázist hozunk létre, amelyekkel a verseny fokozása érdekében célzottan figyeljük a termékek árváltozását. Szakmai egyeztetések zajlottak a legfontosabb terméktanácsok vezetőivel ezeket miniszter úr személyesen vezette , az egyes élelmiszer-alapanyagok árváltozása mögötti folyamatok pontos feltárása érdekében. A kormány intézkedései működnek, az infláció januárban tetőzött, a január-februári trendfordulót követően pedig megindult a mérséklődés. A számok mutatják, hogy a javulás mérsékelt, de folyamatos és trendszerű. Az áruházak egymásra licitálva jelentik be az árcsökkentéseket, amelyek egyre inkább megjelennek az adatokban is, ennek köszönhetően márciusban tovább mérséklődtek az élelmiszerárak. [[15.50]] A kormány görög és francia példák alapján új inflációellenes eszköz bevezetéséről határozott. A jelentősebb bevétellel rendelkező kiskereskedelmi üzleteket rendszeres akciók meghirdetésére kötelezi. A kötelező akciózás legkésőbb 2023. június 1-jéig kerül bevezetésre. A fontosabb élelmiszerek húsz termékkategóriába kerülnek besorolásra, az érintett kiskereskedelmi üzleteknek valamennyi kijelölt termékkategóriából egy-egy szabadon választott terméket a kötelező árleszállítást megelőző 30 napban tapasztalt legalacsonyabb árnál legalább 10 százalékkal olcsóbban kell kínálniuk. Az akciókra heti rendszerességgel kerül sor, ami nem vonatkozhat az árstopos termékekre. A szabályozás alapján az érintett kiskereskedelmi boltokban az adott héten az akciózott termékek eltérhetnek egymástól, hetente is változhat a termékek köre. Ez kiemelten fontos a verseny fenntartása érdekében. Az aktuális kedvezményezett árú termékek listáját az üzletek bejáratánál és az akciós újságokban jól látható módon fel kell tüntetni. A kormány a vásárlók érdekében az új intézkedéstől azt várja, hogy az árak csökkentésével, a versenyhelyzet fokozásával megállítható a túlárazás és a spekuláció, így már a közeljövőben tovább mérséklődhet az infláció. Figyelmét megköszönve kérem, hogy válaszomat elfogadni szíveskedjék. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr, és államtitkár úrnak pedig a részletes válaszát, hiszen valóban az Európai Unió, hazánk is rendkívül nehéz gazdasági kihívásokkal néz szembe, amikor nekünk az a feladatunk, hogy a magyar családokat és a magyar embereket meg tudjuk nyugtatni, és a rájuk nehezedő terheket pedig csökkenteni tudjuk. Annak külön örülök, államtitkár úr, hogy további olyan intézkedések vannak az élelmiszerárstopon túl, ami a termékek árváltozásának folyamatát is követi, hiszen ezzel tudjuk hatékonyan ezt a kérdést kezelni. Nagyon szépen köszönöm megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen képviselő asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő asszony az államtitkári választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Gy. Németh Erzsébet, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Miért a magyar nyugdíjasok fizetik meg a száguldó orbáni infláció árát?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! A tomboló orbáni infláció az utóbbi két évben egyedülálló lehetőséget nyújtott önöknek arra, hogy átverjék a magyar nyugdíjasokat. Olyan elképesztő, történelmi mértékben drágultak az élelmiszerek, a rezsi, illetve más alapvető termékek és szolgáltatások, hogy összesen 2021-ben és 2022-ben 1,5 százalékos nyugdíjemelést tudtak így önök elcsalni, és mindezt úgy, hogy eközben olyan alapélelmiszerek ára duplázódott, sőt nőtt 110-160 százalékkal, mint a tejföl, a kenyér, a sajt vagy a tojás. Jól hallja, államtitkár úr, önök teljesen szándékosan becsülték alá a száguldó inflációt mindkét évben, hogy kevesebb nyugdíjat kelljen emiatt emelniük, és mindezt a Rákosi-korszak óta nem látott élelmiszer-drágulás kellős közepén. Önök a saját nyugdíjtörvényüket sem voltak képesek betartani, azzal a pénzzel pedig azóta is tartoznak az idős embereknek. Pitiáner módon lenyelték azt a pénzt, ami a brutális drágulás mellett talán sokaknak fel sem tűnt. A csalás olyan jól sikerült, gondolhatnák önök, hogy idén is folytatni akarják, hiszen az orbáni infláció nem enyhült, sőt a nyugdíjasok bevásárlókosara egyetlen év alatt 52 százalékkal drágult, a rezsi pedig a hétszeresére emelkedett tavaly nyár óta. Ehhez képest álltak elő idén januárban egy alig 15 százalékos emeléssel, pedig a brutális áremelkedés jórészt a 13. havi nyugdíjat is felfalta, elértéktelenítette. Azt a pénzt az idős emberek legnagyobb részben fűtésre, villanyra, ételre vagy benzinre költötték, sokan a puszta túlélésre, államtitkár úr. Döngethetik ugyan a mellüket, de az idős emberek tartalékai lassan elfogynak. Valamit végre tenniük kellene. A drágulás mértéke olyan gyors, hogy az orbáni infláció ellentételezését szolgáló félévenkénti nyugdíjkorrekció már képtelen betölteni a szerepét. Egyszerűen túl gyors a drágulás, túl gyorsan nőnek az árak ahhoz, hogy a félévenkénti juttatás elegendő legyen a nyugdíjasok tisztességes életszínvonalának megőrzéséhez. Nem hitelezhetik tovább a magyar nyugdíjasok az Orbán-kormányt, mert elfogytak az idős emberek tartalékai. Ki kell fizetni a nyugdíjasoknak, ami a törvény szerint jár nekik, sőt azon felül is segíteni kell őket, különben az orbáni infláció teljesen felfalja a nyugdíjakat. Kérdés, hogy akarnake tenni bármit is. Éppen ezért kérdezem államtitkár urat: miért a magyar nyugdíjasoknak kell hitelezniük az Orbán-kormányt, és miért nem fizetik ki számukra, ami törvény szerint jár nekik? Miért hagyják, hogy az orbáni infláció tönkretegye a nyugdíjasokat? [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Tállai András miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Ha megengedi, először az ön politikai életpályájával kezdem a választ, mindjárt megérti, hogy miért. Ön 2002-2010 között volt országgyűlési képviselő ezt megelőzően, kormánypárti országgyűlési képviselő volt. Az akkori főnökét úgy hívták, hogy Gyurcsány Ferenc, a mostani főnökét is úgy hívják, hogy Gyurcsány Ferenc. Önök megéltek egy válságot; kormánypárti képviselőként ön is megélte. Nagyon érdekes, hogy akkor kormánypártiként azt vallotta, hogy a válságban el kell venni a nyugdíjasoktól, és ön ezt meg is szavazta, és meg is tette. Elvették a nyugdíjasoktól a 13. havi nyugdíjat, amikor az önök kormányzása idején válság volt. Nemcsak hogy elvették a 13. havi nyugdíjat, hanem alacsonyabb nyugdíjemelést adtak, mint amilyen mértékű az áremelés volt. De ugye, ön 13 év után megvilágosodott. Megvilágosodott, amikor ellenzéki képviselő lett újra, és árnyékminiszternek nevezték ki. Az a probléma, hogy lehet, hogy megvilágosodott, hogy válságban és most csak a nyugdíjasokról beszélünk a nyugdíjasoktól nem elvenni kell, hanem adni kell, mint amit a jelenlegi kormány, a Fidesz-kormány tesz, azonban számolni a 13 év alatt sem tanult meg, ezért most segítek önnek. Ön azzal vádolja a kormányt, hogy alábecsülte az inflációt, és elcsalta a nyugdíjemelést. Meg is nevezi, hogy 2021-ben és 2022-ben tette ezt, sőt 2023-ban is erre készül a kormány. 2021-ben a következő történt: január hónapban 3 százalékos emelés, júniusban 0,6 százalékos emelés, majd novemberben 1,2 százalékos emelés, így az éves nyugdíjemelés mértéke 4,9 százalék volt. A KSH fogyasztói árindexe 4,6 százalék. A kettő között van 0,3 százalék az emelések javára, és ha még hozzászámoljuk a 13. havi nyugdíj felét, ami több mint 4 százalék, akkor igazán nem mondhatja azt, hogy a kormány elcsalt bármilyen nyugdíjemelést. De nézzük 2022-t: januárban 5 százalék, júliusban 3,9 százalék, novemberben 4,5 százalék, az éves infláció mértéke 14,5 százalék. Ha ehhez még hozzáadjuk a teljes 13. havi nyugdíjat, ami 8,3 százalék emelés, akkor nyilvánvaló, hogy a válságidőben, háborúidőben, a szankciós infláció idejében is a nyugdíjemelés mértéke jelentősen megemeli, megnöveli… vagyis nagyobb mértékű, mint az áremelés mértéke. És így volt ez 2023 januárjában, amikor 2,5 millió nyugdíjas kapott 15 százalék mértékű nyugdíjemelést, és természetesen ebben az évben is megkapta a 13. havi nyugdíjat. A kormány 2010 után vállalta, hogy megőrzi a nyugdíjak értékét, megőrzi a nyugdíjak reálértékét. Ezt eddig minden évben teljesítette 2022-ig, és 2023-ban is teljesíteni fogja. [[16.00]] Tehát az ön vádaskodása teljesen megalapozatlan, nem is tudom, hogy miért mond ilyeneket a parlamentben. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Természetesen nem fogadom el államtitkár úr válaszát, nemcsak azért, mert azt gondolom, hogy néhány lényeges tételt kihagyott. Az ön által az én főnökömnek nevezett Gyurcsány Ferenc, akire büszke vagyok, hétszer adott még egyszer mondom, államtitkár úr: hétszer adott 13. havi nyugdíjat, ami egyébként nyilván ön pénzügyminisztériumi államtitkárként pontosan tudja nem számít bele a nyugdíjemelésbe. Tehát idén ne bizonygassa azt, hogy a nyugdíjasoknak az inflációt meghaladóan vagy legalább az inflációval emelték a nyugdíját. 2023 januárjában, amennyiben önök betartották volna a saját törvényüket, az átlagnyugdíj nem 208 ezer forint lenne, mint most, hanem 264 ezer forint. És micsoda különbség, államtitkár úr, ha egy nyugdíjasnak nem 208 ezer forintból, hanem 264 ezer forintból kellene megélnie! Nyilván ezt ön az államtitkári fizetésével fel sem tudja fogni. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Így csak azt tudom önnek mondani, hogy Magyarországon az árnyékkormány az egyetlen remény arra, hogy a nyugdíjasok is tisztességes nyugdíjat fognak kapni. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egy perc a viszonválasz. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő asszony nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően határozathozatalra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Dudás Róbert, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszterhez: „Meddig kívánják még valódi kormányzás helyett pusztán félelemkeltéssel hatalomban tartani magukat?” címmel. Dudás Róbert képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! 2010 előtt Orbán Viktor az akkori vezetést, az akkori kormányt bírálta, és azt mondta, hogy az akkori vezetés bűnbakot keres, egy patás ördögöt, akit megvádol a legkülönfélébb dolgokkal, majd azt unásig ismétli, így érve el az emberekben a kívánt hatást. Ő is egyébként egy idézethez folyamodott, én meg most akkor tőle idézek: „A gyűlölet a legalapvetőbb emberi érzés, a gyűlöletre kell alapozni a politikát, és a gyűlölettel kell megsemmisíteni az ellenséget.” Nos, akkor bírálta ezt a fajta magatartást, ahelyett viszont, hogy ezen érdemben és szisztematikusan változtattak volna, változtatott volna az önök kormánya, nem, sokkal inkább tökélyre fejlesztették azt, és nyugodtan mondhatom, hogy csúcsra járatják. Mondom mindezt azért, mert a Covid idejében, annak a járványnak az idejében, amikor egyébként szerte Európában és szerte a világon és Magyarországon is rengeteg megbetegedés volt, a Covid kellős közepén is azon gondolkodtak, hogy hogyan lehetne a jelentkezőkből, akik az oltásra jelentkeztek, hasznot húzni olyanformán, hogy adatbázist építenek, majd egyébként a későbbiekben is tudják velük tartani a kapcsolatot, tudják őket folyamatosan propagandával bombázni. Létrehoztak tehát egy központi adatbázist, meglettek az elérhetőségek, és innentől kezdve minden rendben is van, a kormányt úgysem fogja senki sem ellenőrizni. Így fordulhatott elő például tavaly februárban, a kampány kellős közepén, hogy a kormány információs oldaláról érkeztek kéretlen levelek, kéretlen e-mailek, melyek befeketítették az ellenzéket, egyébként valótlanságokkal és nyilvánvaló hazugságokkal. Meglett viszont az eredménye: egy hazugságokon alapuló választási győzelem. Most ismét ezeket az adatbázisokat használva állítják be magukat békepártinak, mindenki mást pedig az ellenkezőjének. De ez megint csak egy ordas hazugság! Soha senki nem akart és nem is akar háborút, mindannyiunknak a béke az elsődleges és a legfontosabb érdeke. Nehéz eldönteni, mi a súlyosabb vétek: a gyűlöletkeltés vagy a személyes adatokkal való visszaélés. Egy viszont biztos: a feliratkozók anno a Covid idején nem kértek propagandát, nem kértek hazugságot, viszont kapják folyamatosan, hiszen ez az állampárt érdeke. Tiszta kommunizmus! De van ennél nagyobb bűn is: a félelemkeltés, a félelem keltése olyan dologgal szemben, amire az egyén nem tud hatni, képtelen megvédeni magát, félelemkeltés annak érdekében, hogy egy vezető vagy egy vezető párt megtarthassa a hatalmát. Önök egy világháború közelségével fenyegetik az embereket, és tudatosan félelmet keltenek tízmillió emberben, hogy ezek az emberek pusztán a túlélésre koncentráljanak, és amikor ez a reakció van az emberekben, akkor nem foglalkoznak oktatással, egészségüggyel, élelmiszerárakkal. Államtitkár úr, meddig akarják ezt a hazugságot fenntartani?
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Dömötör Csaba államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! A kormány fontosnak tartja, hogy ismertesse az álláspontját a kiemelt ügyekben. Ezt sokféle módon teszi: sajtótájékoztatón, tájékoztató kampányokkal vagy éppen az ön által kifogásolt hírlevél segítségével. Ön azt is kifogásolja, hogy az egyik ilyen e-mailben a kormány harmadik világháborúval, ahogy ön fogalmaz, riogatott. Tisztelt Képviselő Úr! A helyzet az, hogy a szomszédos országban háború zajlik, és eddig 39 ország döntött úgy, hogy halálos eszközöket szállít a hadszíntérre. Tehát innentől kezdve ez már nem egy lokális, kétoldalú konfliktus, és minden esély megvan rá, hogy világháborúvá szélesedjen. Ha jobban megfigyeli, a fegyvert szállító vagy fegyverbe szólító érvelés is hasonló, mint 1914-ben volt: ha hamar küldünk fegyvert, ha minél több fegyvert küldünk, akkor hamar vége lesz a háborúnak. Mi ezzel nem értünk egyet, mert szerintünk akkor lesz hamar vége a háborúnak, ha béketárgyalások kezdődnek. Azért is tartjuk fontosnak a kormányzati álláspont bemutatását, mert van másféle álláspont is. Az Európai Parlament például sok-sok fegyvert küldene, és nem akar béketárgyalást. Olyan álláspont ez, amely egyébként az önökéhez van közel, akik fegyvereket és katonákat is küldtek volna, hiába próbálják ezt letagadni. Ha egyébként megint megpróbálnák letagadni, akkor mindenkinek ajánlom a figyelmébe, hogy hogyan is szavazott pár nappal ezelőtt a békehatározatra. Az egész baloldal gyakorlatilag nem támogatta. [[Dr. Lukács László György: Orbán Viktorral együtt!]] Most lehet, hogy önök nem így vannak vele, de az álláspontok és a vélemények sokszínűsége a demokrácia lényegéhez tartozik. Fontosnak tartjuk, hogy az állampolgárok minden közéleti szereplő álláspontját megismerjék, aztán majd eldöntik, hogy ezek közül mit támogatnak, és mit nem. A kiküldött e-mailek ebben játszhatnak szerepet. Szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy csak azok kapnak ilyen e-mailt, akik erre külön felhatalmazást adtak, és ha valaki nem szeretne ilyen tájékoztatást kapni, akkor leiratkozhat a törvény adta lehetőségeknek megfelelően. Csak halkan teszem hozzá, hogy ez a gyakorlat éles ellentétben van az önök gyakorlatával. A kampányban a baloldali pártok úgy küldtek kéretlenül tömeges üzeneteket állampolgároknak, hogy ők meg sem adták az elérhetőségeiket, és az a cég állt az egész mögött, amelyhez ömlöttek a külföldi támogatások. Ha tényleg ennyire fontosnak tartja ön, ha tényleg ennyire fontosnak tartják az adatvédelmi vonatkozásokat, akkor nem folytattak volna ilyen gyakorlatot, vagy legalábbis öntől is láthattuk volna, hogy a gyakorlat megállítására, megszüntetésére szólítja fel a feleket. De ami ennél is fontosabb: a kormány továbbra is minden lehetőséget megragad arra, hogy a békét célzó álláspontját bemutassa határainkon belül és a nemzetközi színtéren is. Az, hogy a háborúba sodródást jobban támogató baloldali pártoknak ez nem tetszik, ilyen előzmények után ezen egyáltalán nem lepődünk meg. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Engedje meg, hogy azzal kezdjem, hogy ismét valótlant állít, mert soha senki nem akart sem fegyvert küldeni, sem pedig katonákat az ukrán frontra. [[Dr. Rétvári Bence: Dehogynem! A Jobbik elnökét olvasd, ez a saját elnököd! Dömötör Csaba: Ne, ne!]] Kérem, ne állítsanak ilyet! Bíztam benne, hogy nem propagandaválaszt kapok, mégis azt kaptam. [[Dr. Rétvári Bence: Milyen szakmai volt a kérdés, mi?]] Ön is ott volt vasárnap a Kossuth téren a szentatya szentmiséjén. Engedje meg, hogy az általa elmondottak közül idézzek, és nagyon bízom benne, hogy megfogadják, megértik, és tényleg, még egyszer mondom, remélem, hogy megfogadják. Azt mondta Ferenc pápa: „A pásztor nem rabló és nem tolvaj, nem él vissza a szerepével, nem nyomja el a rábízott nyájat, nem lopja el a teret laikus testvéreitől, nem gyakorol merev tekintélyt.” Ez alapján kellene hogy dolgozzon egyébként minden politikus, kiváltképp a kormány. Köszönöm szépen, a választ nem tudom elfogadni. [[Dr. Lukács László György tapsol.]]
Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, elfogadott napirendünknek megfelelően határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be az energiaügyi miniszterhez: „Hulladékfeldolgozás és akkumulátorgyártás. Mit tesz a kormány?” címmel. Öné a szó, képviselő úr. [[16.10]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Miniszter Úr! Az akkumulátorgyártásról tudjuk, hogy óriási környezetszennyezéssel, környezeti terheléssel jár. Elképesztően hangosak, hőt árasztanak, tudjuk, hogy komoly környezetszennyezés tapasztalható a már hazánkban működő akkumulátorgyárak környékén, működésükhöz pedig egy közepes méretű magyar város teljes vízfogyasztására van szükség, miközben azt gondolom, hogy ugyanennyi szennyvizet is produkálnak. A debreceni akkumulátorgyár esetében, ha csak a tervezett beruházás első üteme valósul meg, akkor a gyár napi vízfogyasztása napi 3300 köbméter, csúcsidőszakban akár 6 ezer köbméter lenne. Havi szinten a gyár annyit fogyasztana alapjáraton, mint 30 ezer, illetve csúcsidőben, mint 60 ezer család. Ráadásul az energiaigényük elképesztő. A nemzeti akkumulátorstratégia szerint 30 százalékkal növekszik az épülő akkumulátorgyárak miatt Magyarország energiaszükséglete, egy olyan országban, ahol a gáz 90 százalékát, a villamos energia 30 százalékát importálnunk kell. Egy nagyobb akkumulátorgyár energiaigénye akár 800 megawatt lehet, ami másfél paksi blokk termelésének felel meg. Ezeket tudjuk, ezekre többször felhívtuk a figyelmet; kérdéseinkre, észrevételeinkre érdemi választ nem kaptunk. A magam részéről most az akkumulátorgyarmatosítás egy másik nagy problémájára szeretném felhívni a figyelmet. Szakértői megállapítások szerint minden akkumulátorból annyi hulladék keletkezik, amennyi a saját tömege. Az Európai Unió hatályos szabályozása szerint az akkumulátorok visszagyűjtése és feldolgozása az első európai uniós forgalomba hozóé, tehát a gyáré, a magyarországi akkumulátorgyáraké. Kiterjesztett gyártói garancia ez a kulcskifejezés erre, és ez az, amiről önök láthatóan vagy nem akarnak vagy nem tudnak tudomást venni, vagy erről nem akarják tájékoztatni a nyilvánosságot. Pontosabban: erről sem akarják tájékoztatni a nyilvánosságot. Ez a kiterjesztett gyártói garancia azt jelenti, hogy a gyártónak kell gondoskodnia az akkumulátor visszagyűjtéséről és újrahasznosításáról. Ez az újrafeldolgozás a lítium-akkumulátorok miatt nagyon nehezen járható, az Unióban jelenleg mindössze az elhasznált akkumulátorok 5 százalékát dolgozzák föl, miközben 2025-re a becslések szerint több mint 10 millió tonna elhasznált akkumulátor lesz a Közösség területén. A nem újrahasznosított mennyiség veszélyes hulladéknak minősül, gondolom, ez önöknek sem kérdés. Ez a kiterjesztett gyártói felelősség az Európai Unió szabályozása szerint tulajdonképpen annyit jelent, hogy ezt a hulladékfeldolgozást is itthon fogják elvégezni, miközben a veszélyes hulladék kezeléséhez nincs meg a megfelelő munkaerő. Kérdésem a fentiek alapján egyszerű [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] miért nem akadályozzák meg, hogy akkumulátorgyarmatosítás keretében Európa hulladéklerakója legyünk? Köszönöm, várom válaszát. [[Taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Változatlanul három perc a felszólalási időkeret. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Koncz Zsófia miniszterhelyettes asszony válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Azt gondolom, hogy erről a témáról az elmondottakkal szemben mi már többször tájékoztattuk a nyilvánosságot, és van egy olyan érzésem, hogy valahogy képviselő úr nem akarja tudomásul venni a tényeket, de most megismételném magamat. Az Európai Unióban mind a hatályos, mind a jövőbeni szabályozás szerint az úgynevezett kiterjesztett gyártói felelősség szabályozási elv alapján egy adott tagállamban az akkumulátorból keletkező hulladék visszavételéről és kezeléséről az köteles gondoskodni, aki az akkumulátort először forgalomba hozta, függetlenül attól, hogy hol gyártották. Azt gondolom, hogy erről már itt többször beszéltünk, de ezt megtehetjük újból és újból egyébként. Az irányadó jogszabályok szerint a kötelezettségek teljesítése a forgalomba hozó feladata. A 2006-os uniós irányelv és a kapcsolódó hazai kormányrendelet hatálya kiterjed az elemre és az akkumulátorra, az ezekből származó hulladék átvételére, gyűjtésére, szállítására, valamint kezelésére is. Ennek megfelelően a környezeti hatásvizsgálat és az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló kormányrendelet előírása szerint az akkumulátorgyárak engedélyezése során az akkumulátor gyártásakor keletkező hulladékok kezelését kell vizsgálni. Ahogy az Országgyűlésben egyébként már többször elmondtuk, Magyarországon csak a legszigorúbb környezetvédelmi szabályok szerint valósulhatnak meg beruházások, ez igaz az akkumulátorgyárak esetében is. Arra viszont még mindig nem kaptunk választ a képviselő úr részéről, illetve gyakorlatilag a baloldali képviselőtársak részéről, hogy a DK, a Jobbik, a Mindenki Magyarországa, az MSZP, a Momentum és a Párbeszéd mellett az LMP miért vett részt 2021-ben azon az összellenzéki sajtótájékoztatón Dunaújvárosban, amelyen azért bírálták a kormányt, mert nem ott épül meg egy akkumulátorgyár. Egyébként úgy fogalmaztak, az önök frakciója, hogy döbbenetes kormányzati szándékról van szó, és nem azért, mert épül egy ilyen gyár, hanem azért, mert miért nem oda épül egy gyár. Azt gondolom, 2021, akárhogy is nézem, nem olyan távlat, amely nagyon sok időt fedezne, tehát egy nagyon rövid idő alatt egy nagyon hirtelen álláspontváltozásról van szó. De azért arról is szót kell ejtenünk, hogy az Európai Unióban milyen tendenciákról lehet információt kapni. 2035-től az Európai Unió területén környezetbarát meghajtású autókat lehet gyártani és értékesíteni, és arra sem emlékszem, hogy önök kritizálták volna egyébként a baloldali Frans Timmermans európai zöldmegállapodásért felelős uniós biztost, amikor tömeges elektromosakkumulátor-gyártásra szólította fel az Európai Uniót. „Az elektromos járművek a rohamosan kialakuló új globális energiagazdaság egyik hajtóerejét adják, és általuk világszerte történelmi átalakulás megy végbe az autógyártó-iparban” mondta ezt a Nemzetközi Energia Ügynökség igazgatója. Az ügynökség nyilvántartása alapján 2022-ben világszerte több mint 10 millió elektromos autót adtak el, idén pedig 35 százalékkal növekedve, várhatóan 14 milliót fognak. Ezzel az értékesítésben az elektromos autók részesedése 18 százalék lesz. Azt is ki kell emelni, hogy a magyar autóipar, járműipar egy nagyon-nagyon fontos gerincét adja a magyar gazdaságnak, és több százezer magyar családnak ad biztos megélhetést. Azt gondolom, hogy ma egy technológiai verseny zajlik az Európai Unión és egyébként az egész világon belül, és ebben a versenyben nagyon fontos a részvétel. Természetesen minden kérdésben pedig a környezetvédelmi szabályokat be kell tartani, úgyhogy kérem képviselő urat, hogy fogadja el a válaszomat. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Csárdi képviselő urat, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Nem fogadom el a választ. [[Derültség a kormánypárti sorokban.]] Sok ténybeli tévedése van államtitkár asszonynak, tehát szeretném tájékoztatni államtitkár asszonyt, hogy amennyiben az Európai Unión kívülről érkezik az akkumulátor, akkor igaza van államtitkár asszonynak, de amennyiben ez az akkumulátor az Európai Unió területén lett legyártva, akkor az első forgalomba hozó nem az autógyár, hanem az akkumulátorgyártó cég, és kérem szépen, ennek eredményeképpen viszont minden terhelés Magyarországot fogja sújtani. Azt gondolom, hogy kell válaszolnom a felvetéseire, hiszen nem véletlen az sem, hogy megpróbálják ellehetetleníteni a közmeghallgatás intézményét. Április 27-én jött ki az a kormányrendelet, amely kimondja, hogy az érintettek nélkül is meg lehet tartani egy közmeghallgatást [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , de ráadásul a tájékozatlansága odáig tart, hogy nem tud a Timmermans úrnak írt nyílt levelünkről. Köszönöm szépen.
Sajnos itt járt le az időkeretünk, köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy képviselő úr nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ, ezért elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Barcza Attila, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a gazdaságfejlesztési miniszterhez: „Hogyan segíti a Kormány a magyar családokat és vállalkozásokat a nehéz gazdasági helyzetben?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A harmadik világháború reális veszély, a konfliktus aggasztó, és veszélyben van a biztonságunk. Ezekben a vészes időkben fontos, hogy Magyarország elkötelezze magát a béke mellett, ezért is fogadtuk el a Fidesz és a KDNP képviselői által benyújtott békepárti határozatot, melyet a dollárbaloldal képviselői nem szavaztak meg. [[16.20]] A szavazáson tehát kiderült, hogy a Gyurcsány vezette baloldal háborúpárti és az is marad. Továbbra sem a magyar érdekeket képviselik, hanem végrehajtják, amit a finanszírozóik elvárnak tőlük a dollármilliókért cserébe. A baloldal a háború folytatása mellett van, bebizonyították, hogy fontosabb számukra a finanszírozók akarata, mint a magyar emberek érdeke. Az ország megvédésében, ahogy eddig sem, úgy továbbra sem lehet rájuk számítani, mindamellett pedig továbbra is azon dolgoznak, hogy hogyan tudnak ártani Magyarországnak Brüsszelben. Az elmúlt két hónapban újabb szankciókat hirdettek Brüsszelben, és világossá vált, hogy az energiaárak nem térnek vissza a háború előtti szinthez, a brüsszeli szankciók és a magas energiaárak inflációt hoztak, melyek következtében Magyarország 4000 milliárd forinttal többet költött energiára 2022-ben, mint 2021-ben. Ezt a pénzt Brüsszel vette ki a magyarok zsebéből ezekkel a szankciókkal. [[Arató Gergely: Nem kellett volna Putyintól gázt venni.]] A polgári kormány már számos intézkedést hozott a családokért, a vállalkozásokért és a munkahelyek védelméért. Példaként említhető, hogy 2023-ban is marad a rezsicsökkentett ár az átlagos fogyasztásig, így egy család havi 181 ezer forintot spórol, mely Európában egyedülálló. Itt fontos azt megemlíteni, hogy az egész Európai Unióban a rezsicsökkentett árakon keresztül a magyar kormány költi a legtöbbet rezsitámogatásra, mellyel nagy terhet vesz le a magyarok válláról. [[Arató Gergely: Képzeletben!]] A kormány megemelte a minimálbért és a garantált bérminimumot, 2010-2023 között a minimálbért háromszorosára növelte, melynek eredményeként ma Magyarországon magasabb az átlagbér, mint Gyurcsányék idején volt. Visszaállításra és kifizetésre került a 13. havi nyugdíj úgy, hogy ez a költségvetési hiányt nem fogja növelni. Lakossági kamatstop van érvényben, ami 350 ezer családot véd, valamint kamatstop van a diákhiteleken, ami 200 ezer diákot véd. Mindezek alapján kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogy hogyan segíti a magyar kormány a családokat és a vállalkozásokat ezekben a nehéz gazdasági helyzetekben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Fónagy János államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársam! A szomszédban zajló háború és arra hozott hibás szankciók következtében [[Arató Gergely: Amit megszavaztatok!]] energia- és inflációs válság alakult ki Európában, az egekbe szöktek az árak. A magyar kormány mindent elkövet annak érdekében, hogy ne a magyar emberek fizessék meg a háború és a szankciók árát. A kormány célja, hogy a háború és a szankciók sújtotta gazdasági helyzetben is megvédje a teljes foglalkoztatottságot, kivédje a recessziót és az év végéig egy számjegyűre csökkentse az inflációt, biztosítsa a családok, a nyugdíjasok, a kis- és középvállalkozások védelmét. Ennek érdekében mintegy húsz intézkedést fogadott el korábban a kormány, melyből tíz a vállalkozásokat, munkahelyeket védi, másik tíz intézkedés pedig a családokat, a nyugdíjasokat. Az adatok rávilágítanak, hogy az intézkedések működnek, védik a teljes foglalkoztatottságot, a kormányzati intézkedések új munkahelyek létrejöttét is elősegítik. A vállalkozások és munkahelyek védelméért hirdettük meg az energiaintenzív feldolgozóiparban aktív kis- és középvállalkozások támogatását, a Széchenyi-kártya programot, a gyármentő programot és az ehhez kapcsolódó hitelgarancia programot. Az intézkedések részét képezi a Baross Gábor újraiparosítási program, jelenleg 1000 milliárd forint keretösszeggel, és a kkv-kra kiterjesztett kamatstop. Megdupláztuk a munkába járási támogatást, a bérköltség 50 százalékával támogatjuk azt a vállalkozást hat hónapon keresztül, mely 25 év alatti vagy legalább egy hónapig munkanélküli álláskeresőt felvesz. A kormány döntött arról, hogy a mikrovállalkozások számára az átlagfogyasztás felett 165 forintról 70 forintra csökkenti a kilowattóránkénti áramárat az eddigi kedvezmények megtartása érdekében. A rezsicsökkentés kiterjesztésére azért van szükség, hogy a gazdaságnak ne kelljen elviselhetetlen terheket fizetnie, a kisvállalkozások működését pedig az energiaárak alapvetően befolyásolják. A magyar családokat megvédjük a szankciók miatt megnövekedett rezsiáraktól, ’23-ban is marad a rezsicsökkentett ár az átlagos fogyasztás mértékéig. Megemeltük a minimálbért és a garantált bérminimumot, 2010-23 között a minimálbér háromszorosára nőtt, 2010-hez képest a bérek 2,7-szeresére növekedtek. Élelmiszerárstopot vezettünk be, megkezdődött egy online árfigyelő rendszer létrehozása az árverseny fokozása és az infláció csökkentése érdekében, a kormány a legújabb intézkedésével pedig a jelentősebb bevétellel rendelkező kiskereskedelmi üzleteket kötelezi heti akciók meghirdetésére húsz termékkör esetében. Megköszönve figyelmét, kérem, hogy válaszomat elfogadni szíveskedjék. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae a választ. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az említett intézkedések is jól mutatják a különbséget a polgári kormány és a baloldal között. A baloldal a kormányzása idején csak sanyargatta a családokat és a vállalkozókat, adókat emelt, százezreket hagyott munka nélkül, valamint 200 ezer munkahelyet szüntetett meg. Ezzel szemben a polgári kormány mindent megtett és megtesz az otthonok, a munkahelyek és a családok életszínvonalának védelme érdekében. Köszönöm a válaszát, amelyet elfogadok, és kérem, hogy a magyar kormány továbbra is tegyen meg mindent a magyar emberek életszínvonalának és megélhetésének az érdekében hasonló, jó intézkedésekkel. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! 16 óra 27 perc van, az interpellációk tárgyalását befejeztük, most az Országgyűlés az azonnali kérdések tárgyalására tér át. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mikor?” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a DK frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak távolléte miatt a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Most a DK-frakció soron következő, kérdést feltenni kívánó képviselője következik. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mikorra várhatják?” címmel. Tekintettel arra, hogy a DK frakcióvezetője ezen azonnali kérdésnél előzetesen nem nyilatkozott a személyes válaszadási kérelemről, ezért ezt a határozati házszabály alapján úgy kell tekinteni, hogy a kérdést feltevő képviselő személyes válaszadást nem kér. Arató Gergely képviselő úr következik. Öné a szó.
Kicsit nehéz helyzetben vagyok, mert elnök úr nem mondta meg, hogy ki fog válaszolni.
A kérdésre természetesen Orbán Balázs, a miniszterelnök úr politikai igazgatója válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Politikai Igazgató Úr! Választókerületemben, Kőbányán, a Bajcsy-Zsilinszky Kórházban húsvét előtt rendkívül kellemetlen meglepetésben volt részük az ott dolgozó munkavállalóknak, ápolóknak, műtős segédeknek, beteghordóknak és más egészségügyi dolgozóknak. Az történt ugyanis, hogy közel 200 ezer forinttal kevesebb fizetést kaptak közülük sokan. Itt, ugye, nem jól fizetett emberekről van szó, itt a fizetésüknek, a valódi jövedelmüknek a jelentős részéről, időnként a többségéről van szó, amit ebben a hónapban nem kaptak meg. Ennek az oka az, hogy a kórház vezetése mindenfajta egyeztetés és előzetes jelzés nélkül úgy döntött, hogy megváltoztatja a munkaidőkerettel való elszámolásnak a rendszerét, és szemben az eddigi gyakorlattal, ahol alapbérszerűen fizették ki ezeket az egyébként előzetesen jól megbecsülhető túlórákat, költségeket hiszen itt is létszámhiány van, tehát a munkavállalók valójában előre tervezett módon, túlórában látják el a feladatokat, és ezeket alapbérszerűen mindig idejében kifizették , most azonban még egyszer mondom, egyeztetés és előzetes jelzés nélkül úgy döntött a kórház főigazgatója, hogy a többiek fizetése ráér, és egy hónappal eltolta ennek az összegnek a kifizetését. [[16.30]] A száguldó orbáni infláció, az európai rekordszinten beragadt orbáni infláció mellett mondanom sem kell, hogy rendkívül súlyos következményekkel jár az érintett munkavállalókra ez a fajta intézkedés. Van, aki az albérletét nem tudja fizetni, van, aki a hitelét nem tudja fizetni, van, aki csak nem tudott bevásárolni húsvétra az önök felelőtlensége miatt. Többen fölmondtak, sokan a kollektív felmondást fontolgatják, így ez a fajta nemtörődömség és ostobaság a betegellátást [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , a Kőbányán és a XVII. kerületben élő emberek egészségügyi ellátását is súlyosan veszélyezteti. Mikor hozzák helyre ezt a hibát, államtitkár úr? bocsánat, politikai igazgató úr.
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Balázs úrnak, a miniszterelnök úr politikai igazgatójának. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország Kormánya számára kulcsfontosságú az egészségügyben dolgozók megbecsülése, ennek anyagi értelemben is ki kell fejeződnie, szemben az önök kormányzásának idejével. Éppen ezért 2023-ban mintegy 2800 milliárd forint állt rendelkezésre az egészségügyben, ami 1000 milliárd forinttal több, mint 2010-ben volt. Ennek köszönhető az is, hogy az elmúlt években Magyarország egyik legnagyobb béremelési programját tudtuk végrehajtani az orvosok és egyébként az egészségügyben dolgozók esetében is. Az orvosok átlagbére két és félszeresére nőtt 2020-ig, ezt követően pedig áttörő erejű, történelmi béremelésre került sor a hálapénz kivezetésével egyidejűleg. Az egészségügyi szakdolgozók bére 2010 óta pedig több mint duplájára emelkedett. Legutóbb 2022 januárjában született döntés egy további 30 százalékos szakdolgozói béremelésről. Újabb ápolói béremelésre pedig két lépcsőben kerül sor, 2023. július 1-jével, második ütemben pedig 2024. július 1-jével. Itt az első ütemben egységes 18 százalékos alapbéremelést javasolunk. A vonatkozó egészségügyi jogviszonnyal összefüggő szakmai kérdések tekintetében én azt tudom javasolni, hogy forduljon a Belügyminisztériumhoz és az egészégügyért felelős kormányzathoz, akik mint minden esetben állnak az ön rendelkezésére. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm igazgató úrnak a válaszát. Viszonválaszra megadom a szót egyperces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr.
Tisztelt Politikai Igazgató Úr! Örömmel fordulnék az egészségügyi kormányzathoz, ha létezne ilyen, de önök ezt megszüntették. Egyébként értem, hogy önt nem hatja meg azoknak az embereknek a sorsa, akik egyébként a fizetésük feléről kellett hogy lemondjanak, hiszen az ön által vezetett alapítvány a MOL szuperextraprofitjából, tehát az adófizetők által befizetett rendkívül magas benzinárakból 36 milliárd forintot kapott. Az ön munkavállalóinak nincsenek ilyen problémái, mint ahogy persze az államtitkároknak sem, a jelentősen megemelt fizetésükkel. De azt kell mondanom, hogy azoknak az embereknek a számára, akik a papíron létező béremelések és a valóságosan is nagyon is létező infláció mellett napi megélhetési gondokkal küzdenek, és most a havi fizetésük jelentős részét nem kapták meg, ők nem veszik ilyen könnyen ezt a dolgot. Szeretném megkérdezni, hogy mikor vonják felelősségre azokat, akik ezért a botrányos esetért felelősek, és mikor fizetik ki az elmaradt béreket. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg Orbán Balázs politikai igazgató urat. Parancsoljon, öné a szó.
Sajnos, olyan elvárás az országgyűlési képviselőkkel szemben nincsen, hogy ismerjék a jogszabályokat, ennek köszönhető az is, hogy ön még mindig országgyűlési képviselő tud lenni. A minisztériumok felsorolásáról szóló törvény, illetőleg a kormányzati szerkezetről szóló, úgynevezett statútumrendelet pontosan eligazítást nyújt minden jogszabályismerő magyar állampolgár számára, hogy az egészségügyért való felelősség a Belügyminisztériumhoz tartozik, a jogszabályok betartása ellenben kötelező, erre felhívom az ön figyelmét is. Itt egy dolgot mondanék, még ha ez talán politikai típusú vállalás is volt az önök részéről, egy dologra bátorítanám az egészségügyben dolgozókat: ha bármilyen, jogviszonnyal kapcsolatos kérdésük van, forduljanak az egészségügyi kormányzathoz, és ne forduljanak önökhöz, ugyanis önöktől csak bércsökkentést és elbocsátást kaptak; erre még mindenki mind a mai napig emlékszik. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen igazgató úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bedő Dávid, Gelencsér Ferenc, Szabó Szabolcs és Tompos Márton Kristóf, a Momentum képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Kérem, válaszoljon, Miniszterelnök Úr!” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Momentum frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak távolléte miatt a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Orosz Anna, a Momentum képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Így védik meg a magyar gyerekeket?” címmel. Tekintettel arra, hogy a Momentum frakcióvezetője anno ezen azonnali kérdésnél előzetesen nem nyilatkozott a személyes válaszadási kérelemről, ezért ezt a határozati házszabály alapján úgy kell tekinteni, hogy a kérdést feltevő képviselő személyes válaszadást nem kér. Orosz Anna képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót. Államtitkár Úr! Múlt hét hétfőn diákok, szülők és tanárok tüntettek a Belügyminisztérium épülete előtt. Ők azok, akik bátran és egyenes gerinccel adnak hangot igazuknak az önök romboló intézkedéseivel szemben. A diákok ezúttal a státusztörvénynek becézett intézkedés ellen álltak ki, ami leginkább egy bosszútörvény a pedagógusok, ezáltal a gyerekek ellen. Nevezhetnénk leszámolásnak is, azért, mert a pedagógusok mertek kiállni az iskolák ügyéért. Este a tüntetők a minisztérium épületétől a Karmelita kolostorhoz vonultak. És hogy miért oda? Mert valójában minden fontos kérdésről egyetlenegy ember dönt: aki a Karmelitában trónol. A státusztörvényről ugyanúgy ott születik döntés, mint a Fidesz-propaganda aktuális, válogatott hazugságairól, sőt még Budaházy György amnesztiájáról is. És hogy még véletlenül se kelljen szembesülniük döntéseik következményeivel, önök kordonokkal veszik körbe magukat, kordonnal választják el magukat az emberektől, akiket képviselniük kellene. Az önök válasza a minden elemében jogos tüntetésre a következő: rendőrsorfal és könnygáz, bármilyen előzetes figyelmeztetés nélkül a tüntető gyerekek és fiatalok arcába, és persze négy képviselővel szembeni brutális fizikai fellépés. A Fidesz-propagandában a „gyermekvédelem” kifejezés gyakoribb, mint a kötőszavak használata. Érdeklődve kérdezem tehát, tisztelt Orbán Balázs úr: mostantól ezt kell a gyermekek védelme alatt érteni? Így védik meg a magyar gyermekeket? Ha ők kiállnak a jövőjükért, az oktatásért, a demokráciáért, az iskolák ügyéért, akkor önök rendőrsorfallal várják őket, majd mindenféle előzetes figyelmeztetés nélkül könnygázt fújnak az arcukba? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Csak a miheztartás végett gondoltam, tisztázzuk, mire számítsunk a jövőben.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Balázs úrnak, a miniszterelnök úr politikai igazgatójának. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! [[Közbeszólások: Mikrofon!]]
Kérném az órát visszaállítani!
Köszönöm szépen. Bocsánatot kérek. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Magyarország Kormánya számára kulcsfontosságú a pedagógusok megbecsültsége, éppen ezért dolgozunk egy új életpályamodell kialakításán, amely innentől kezdve életkoralapú bérezés helyett egy teljesítményalapú bérezést irányozna elő. Kérjük, hogy ezzel kapcsolatban támogassák a kormány elképzeléseit. Tekintettel arra, hogy az elmúlt hónapokban megfogalmazott követelések egyik legfontosabb része a pedagógusbér-emelés, amellyel kapcsolatban mi is egyetértünk, és hogyha ezt az életpályamodellt sikerül elfogadni, és az ön baloldali és brüsszeli szövetségesei felhagynak a Magyarországnak járó uniós források blokkolásával, akkor összességében három év alatt 75 százalékkal nőnének a pedagógusbérek. Így egy magyar pedagógus átlagos fizetése majdnem 800 ezer forint lenne. [[16.40]] Jelen pillanatban ehhez a törvény elfogadására és az önök akadályozó politikai tevékenységének az abbahagyására lenne szükség. Amit a véleménynyilvánítás szabadsága kapcsán elmondott, ott csak egy egyszerű alapvetésre hívnám fel a figyelmet. Magyarországon az a szabály van érvényben, hogy tüntetni szabad, erőszakoskodni nem szabad. Ennek az egyszerű alapszabálynak a betartását kérjük mindenkitől. Én egy dologra hívnám fel a figyelmet: számomra nem tűnik túl logikusnak megostromolni egy építési területet ilyet még nem nagyon látott a világ , de az erőszakoskodó baloldal ezt is meghonosította a magyar politikai kultúrában. Mi is érdeklődéssel figyeljük, hogy ez hova tud fejlődni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen igazgató úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő asszonynak egyperces időkeretben. Parancsoljon!
Először is egészen viccesnek tartom azt, hogy miközben önök tizenhárom éve arról beszélnek, hogy az Unió ne szóljon bele a belügyeinkbe, most odamennek könyörögni azért a pénzért, amit a tanároknak már réges-régen oda kellett volna adni. Az a törvény, amire pedig úgy hivatkozik, mint ami a pedagógusokat majd megmenti, egy AKG-s történelemtanár szerint leginkább az 1907-es cselédtörvényhez hasonlít, azzal a különbséggel, hogy utóbbi legalább nemcsak a cselédek, hanem a gazdák kötelezettségeit is rögzítette most idéztem. A kordon jogszerűtlenül lett felhúzva, semmi mást nem szolgál, csak azt, hogy önöket elválassza azoktól az emberektől, akiket képviselniük kellene. Ezért bontja azt le a Momentum-frakció újra és újra. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az igazgató urat. Parancsoljon, öné a szó!
Köszönöm. Egy dolgot szeretnék önöknek javasolni: mi mindent megértünk, de azért a munkavédelmi előírásokra figyeljenek a következő időszakban. Ha erre vonatkozóan esetleg védősisakra van szükségük, akkor szívesen állunk ez ügyben is rendelkezésükre. Nem tudom, hogy lila színű vane, de sárga színű bizonyosan van. Feltűnt, hogy képviselő asszony az „uniós forrásokért könyörögni” kifejezést használta. Ez egy totális félreértés, ezt szeretném határozottan visszautasítani. Ezek azok a források, amelyek Magyarországnak járnak azért, mert erről megállapodás született hazánk európai uniós csatlakozásakor. Ez nem könyöradomány! Pont ezzel a megközelítéssel van fundamentális probléma. Ezek a források, amik járnak hazánknak, azért nem érkeznek Magyarországra, mert önök bevallva, bevallatlanul a legutóbbi időszakban már inkább bevallottan aknamunkát végeznek. Politikai aknamunkát végeznek. Ez szerintem elfogadhatatlan. És nem a mi szempontunkból elfogadhatatlan, mert mi ezt tudomásul vesszük, hanem a magyar tanárok, a magyar diákok és a magyar gyermekek szülei szempontjából. Úgyhogy arra kérem önöket, gondolják újra a politikájukat. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen politikai igazgató úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Hiller István, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a kultúráért és innovációért felelős miniszternek: „Önnek mi a véleménye erről? Kérdések a felsőoktatásról” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Vitályos Eszter államtitkár asszonyt, miniszterhelyettest jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét vagy miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Elfogadom, elnök úr.
Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Miniszterhelyettes Asszony! Tisztelt Elnök Úr! Képviselő Asszonyok és Képviselő Urak! Történt néhány héttel ezelőtt, hogy egy egyetemi professzor a saját szakterületén, amelynek évtizedek óta kutatója, nemzetközi hírű, elismert művelője, előadást akart tartani a saját egyetemén. Valljuk meg őszintén, hogy ez idáig nem olyan hír, amit meg kellene jeleníteni a magyar Országgyűlés plenáris ülésén és a kormányhoz fordulni. Az már sokkal inkább, hogy ez az ember, egyébként egyetemének korábban volt választott rektora, még egyszer mondom, vegyészprofesszorként nem most találta ki azt a témát, amivel foglalkozni kívánt egy előadásában, hanem évtizedek óta művelője, szakértője, nemzetközi hírű ismerője. Történetesen ez most kapcsolatban áll az akkumulátorral, az akkumulátorgyárakkal, de nem azért kezdett el vele foglalkozni, mert önök most akkumulátorgyárakat akarnak létesíteni, hanem mert évtizedek óta ez a szakterülete. Ennek az embernek, ennek a professzornak az előadását az egyetem dékánja betiltotta arra tekintettel idézem , hogy „nem adnak teret olyan programnak, ahol aktuálpolitikai kérdések szerepelnek”. De hát ez az ember évtizedek óta ezzel foglalkozik! Ráadásul néhány nappal korábban a kormány egy minisztere, Nagy Márton miniszter úr „A háború és a szankciók hatása a gazdasági folyamatokra” címmel ugyanezen egyetemen előadást tartott; természetesen tarthatott. Önnek mi erről a véleménye? [[Taps az MSZP soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vitályos Eszter államtitkár asszonynak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Néhány héttel ezelőtt, ha jól emlékszem, már volt egy csörténk itt az azonnali kérdések kapcsán, amikor is szóba került a felsőoktatás modellváltása. Akkor számomra világossá vált, azt nem mondanám, hogy teljesen, de hogy a szakmai véleményünk eltér a hazai felsőoktatás jelenéről és jövőjéről, az egészen biztos. Nem vitatom, hogy korábban, az önök kormányzása alatt az állami fenntartású hazai egyetemek és főiskolák, ahogyan most is, az elmúlt évtizedekben is mindent megtettek a magas minőségű oktatás érdekében, mégis az a meggyőződésünk, hogy a hozzájuk fűzött reményeket nem tudták beváltani, nem sikerült a korábbi modellben jelentős pozíciójavulást elérniük, így mi indokoltnak tartottuk a változtatást. Én őszintén sajnálom, hogy ön mint oktatási szakember akkor is hangot adott annak, hogy nem fogadja el a változtatás szükségességét, nem ért egyet a modellváltással, pedig jól láthatóan statisztikai tények is ezt igazolják sikeres volt az egyetemi modellváltás, és igenis versenyképességi fordulat következett be a magyar felsőoktatásban. Megállapíthatjuk, hogy most a magyar felsőoktatás autonóm, kiszámítható és átláthatóan működik, és nagyon is versenyképes felsőoktatási intézmények jöttek létre, amit az is bizonyít, hogy idén 126 449-en jelentkeztek az immár teljesen elektronikus felvételi eljárás keretében valamelyik magyar felsőoktatási intézménybe. Ez is mutatja, hogy a felvételi rendszer 27 százalékkal növelte a jelentkezői számot, és minden alaptalan támadás ellenére nagyobb arányban, mintegy 29 százalékkal többen választottak modellváltott egyetemeket. A következő válaszomban rátérek majd kérdésének a második részére is. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes asszony válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Miniszterhelyettes Asszony! Nagyon örülök, bár az én kérdésemnek csak egy része volt, következésképpen igazából csak arra érdemes rátérni, második része nem volt. A helyzet az, hogy azt kérdeztem: amikor egy évtizedek óta a saját szakmájában nagy tekintélyre szert tett professzor az előadását meg akarta tartani, azt mondták neki, hogy azért nem tarthatja meg, mert aktuálpolitikai, miközben amikor elkezdett ezzel a kérdéssel foglalkozni, még egyáltalán nem volt aktuálpolitikai, meg három évvel ezelőtt se volt aktuálpolitikai, de akkor is ezzel foglalkozott. Néhány nappal korábban meg a kormány minisztere „A háború és a szankciók hatása a gazdasági folyamatokra” című előadását aminél sajnálatos módon aktuálisabb kérdés nincs is pedig megtarthatta. Ez nem az autonómia kérdése. Ez nem az autonómia kérdése! Ez valami egészen más. Szeretném öntől hallani, hogy hogyan vélekedik erről. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót a miniszterhelyettes asszonynak. Parancsoljon!
Tisztelt Képviselő Úr! Most térek rá arra a részre, amit az előbb is említettem. Ön most a Debreceni Egyetem Természettudományi és Technológiai Kara dékánjának egy tervezett szeminárium ügyében hozott szakmai döntését bírálja. Szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy a Debreceni Egyetem is modellváltott egyetem, úgynevezett alapítványi fenntartású egyetem. [[16.50]] A Gróf Tisza István Debreceni Egyetemért Alapítványról, a Gróf Tisza István Debreceni Egyetemért Alapítvány és a Debreceni Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló 2021. évi XIII. törvény 1. § (4) bekezdése alapján az alapítói jogok teljes körének gyakorlására az alapítvány kuratóriuma került kijelölésre. Mindezekre tekintettel, és különösen a baloldal által sokszor hangoztatott egyetemi autonómiára is tekintettel ez az ügy kormányzati szervet, nevezetesen a minisztériumot nem érinti, és az egyetem autonóm döntésének tekintjük. Kérem, fogadja el a válaszomat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen a miniszterhelyettes asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Brenner Koloman és Lukács László György, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Jobbik frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így a miniszterelnök úrnak távolléte miatt a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Lukács László György, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Mit gondol erről, Miniszter Úr?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence miniszterhelyettes urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszter úrtól kéri a választ.
Elfogadom a helyettes válaszadót, elnök úr, köszönöm szépen.
Öné a szó, képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Jelzem, hogy ez a felszólalás nem mentő- és nem mentőszolgálat-ellenes felszólalás, mindannyian tisztelettel adózunk az előtt a munka előtt, amit a járvány időszakában vagy most, a háziorvosi ügyeleti átalakítás tekintetében is végeznek, viszont amellett, hogy aggódunk a mentődolgozókért és a betegekért, fontos, hogy mi, a közvéleményt formáló és a közvélemény előtt megnyilvánuló politikusok azért mégis beszéljünk olyan témákról, amelyek problémaként merülnek fel. Az utóbbi napokban, hetekben a kiérkezési ügy, a budaörsi sajnálatos eset borzolta a kedélyeket. Az egyikben egy régebbi ügyről van szó, talán több mint egyéves, amelyben a család azt állítja, hogy olyan későn érkezett a mentő hozzájuk, hogy a hozzátartozójuk lényegében elvérzett a kórházba szállítás során. Ebben az esetben bírósági eljárásra vár és döntésre vár majd az ügy, hogy valójában ki hibázott. De van egy frissebb eset is, amelyben egy orvos osztotta meg azt a véleményét, miszerint az ő hozzátartozójához is késlekedve ért ki a mentőszolgálat. Kívülállóként nyilvánvalóan nagyon nehéz ebben dönteni, és azt sem várhatjuk, hogy mindig egy bírósági eljárás, egy hosszú bírósági eljárás során lássuk meg, hogy valójában mik is voltak az okok, illetve indokok. Éppen ezért merül fel, és ezért kell megkérdezni a kormányzatot, hogy láte lehetőséget arra, illetve vane annak lehetősége, hogy olyan országos szervezet jöjjön létre, vagy legyen olyan szerv, amely a mentőszolgálat munkavégzésének a feltételeit, az ott végzett munkának a minőségét objektíven meg tudja ítélni, hogy az ne csak a szervezetrendszeren belüli folyamat és döntéshozatali pont legyen, hiszen rendszeresen vitában, illetve ellentmondásban állnak a hozzátartozókkal, illetve más szervezetekkel, hanem legyen olyan, aki ebből objektíven le tudja vonni a következtetéseket pontosan azért, tisztelt államtitkár úr, hogy ezzel is védjük a mentődolgozókat, és segítsünk ezekben az ügyekben a döntésben. Tehát vane arra szándéka a kormánynak, hogy létrehozzon egy ilyen szervezetet, láte lehetőséget arra, hogy a mentőszolgálat fölötti szakmai gyakorlatot egy független szervezet tegye, és ha igen, ez milyen formában valósulhat meg? Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence miniszterhelyettes úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt hiszem, mindnyájan elismeréssel beszélhetünk a magyar mentőszolgálatnak a tevékenységéről. Nem minden országban evidencia az, hogy egy országos és állami mentőszolgálat van, van, ahol állami és privát szereplők egyaránt részt vesznek a mentésben, nagyon sok ország van, ahol nincs egységes, országos mentőszolgálat. Nálunk az van, hogy egy telefonszámot lehet hívni, országos rendszer van, ez ennyire digitálisan nyomon követett; ez kevés országban mondható el, legalábbis az országok egy jó részében biztos nem mondható el, még akár Európában sem. Ha megnézzük, hogy a kormányzásunk kezdetén mennyi volt a mentésre fordítható összeg a magyar költségvetésben, azt láthatjuk, hogy 27 milliárd forint volt. Ha megnézi valaki az idei évi költségvetést, akkor ezzel a 27 milliárd forinttal szemben 65 milliárd forint most már az, amit mentésre, az Országos Mentőszolgálatra fordíthatunk. És ha megnézte valaki, hogy bő tíz éve mennyi volt a mentőautók átlagéletkora, azt látta, hogy jóval több mint nyolc, inkább nyolc és fél év volt a mentőautók átlagéletkora, az utóbbi években pedig ez öt év körül, valamivel több mint öt év körül mozgott. Tehát hála istennek megújult a mentőszolgálatnak a gépparkja, megújult a telefonos rendszere is, ma már minden hívás rögzített, minden hívás utánkövethető, minden esetben meg lehet nézni utólag, hogy mit mondtak azok, akik betelefonáltak a mentőszolgálathoz a 112-es számon, helyesen döntötte a diszpécser, tudotte ott segítséget nyújtani, kellő időben indulte el a mentőautó, kellő időben érkezette meg; ez szerintem nagyon fontos, és garancia mindenki számára, hogy másodpercre pontosan, szavakra pontosan minden helyzet rekonstruálható, és ezt a próbát a mentőszolgálat ki is állja. Abban az esetben, amelyet ön említett, olyan esetről volt szó, amikor nem a központi telefonszámot hívta valaki, hanem egy másik telefonszámot, ez időveszteség. Mindenkit arra kérünk, hogy a központi 112-es telefonszámot hívja, ne más módon próbáljon a mentőkkel kapcsolatba kerülni, mert ilyen esetben minden időveszteség számít, ezért a 112-t kell hívni, és az ottani telefonokkal kapcsolatban, azt hiszem, a legmagasabb fokú minőségirányítási rendszer van, és hát az egészségügy rendszerében számtalan betegjogi és finanszírozási ellenőrzési rendszer már most is be van iktatva. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm a miniszterhelyettes úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Én továbbra is azt javaslom, hogy legyen létrehozva egy, a szervezetrendszeren belüli ellenőrző, illetve felügyeleti szerv, és ezt továbbra is támogatjuk, és javasoljuk a kormánynak. De van egy megoldási javaslat, amelyet a mentők gondjával és a mentődolgozók gondjaival kapcsolatban a szakma is rendszeresen felhoz, ez pedig az ő bérezésük. Világosan látszik, és ebben a Jobbik-Konzervatívok is eltökélt, hogy normális bérre van szükség, normális Magyarországra van szükség. A bérrendezés azért is fontos, mert ezzel lehet őket a munkahelyükön megtartani, ezzel lehet motiválni, és ezzel lehet elérni, hogy jobb munkakörülmények között dolgozzanak. Mi azt szeretnénk, hogy ez a bérfelzárkózás az Európai Unión belül jöjjön létre, tehát az európai uniós tagságunkat megtartva egy olyan bérfelzárkóztatásban vegyenek részt a mentődolgozók is, amely ténylegesen magas és az európai viszonyokhoz is közelítő bért tud nekik adni. Önök azt szeretnék ezzel szemben, hogy Magyarországot a miniszterelnök kivezesse az Európai Unióból szerintünk ez veszélyes. Mindannyiunknak érdeke, hogy Európában maradjunk, mert nekünk Európa a biztonságunk, és a mentődolgozók is tudják, hogy normális Magyarországra és normális bérekre van szükség. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterhelyettes urat. Parancsoljon!
Tisztelt Képviselő Úr! Szerintem nagyobb tiszteletet érdemelnek a mentődolgozók, semhogy a Jobbik ilyen pártpolitikai felszólalást fogalmazzon meg, de hát ha önök ebbe az irányba mentek, akkor a válasz is ilyen lesz. Tehát az EU-s zászlót égető Jobbik frakcióvezetője megkéri a kormányt, hogy ne vezesse ki Magyarországot az Európai Unióból. [[Dr. Lukács László György: Novák Előd már most a Mi Hazánkban ül!]] Tisztelt képviselő úr, önök önök! égettek európai uniós zászlót [[Dr. Répássy Róbert: Kovács Béla! Hollik István közbeszól.]] az önök képviselője volt KáGéBéla, Kovács Béla, tehát igazából, ha valakiben veszély volt ezen a téren, hogy az európai vagy nem az európai értékrendet képviseli [[Dr. Lukács László György: Engem nem képviselt semmiben!]] , az éppen a Jobbik; és a Jobbik, az EU-zászló-égető Jobbik nevében felsorakozni, amikor önök azt mondták, hogy „Tagok legyünk, vagy szabadok?” ugye, így parafrazeálták a „Rabok legyünk, vagy szabadok?” idézetet , hogy a tagság nem jelenti a szabadságot. Tisztelt Képviselő Úr! Önöknek ilyen véleménye is van, meg olyan véleménye is van. Hála istennek, hogy Magyarország Kormánya stabil, nyilván európai elkötelezettségű. [[Dr. Lukács László György: Nem, ki akarja vezetni az EU-ból!]] Amikor önök európai uniós zászlót égettek, mi akkor is az európai uniós tagság mellett érveltünk, mi ennek az Európai Uniónak a részei vagyunk, ezekből az előnyöket igyekszünk a magyar embereknek a javára fordítani. Csak annyit kérünk, hogy amit Gyurcsány Ferenc mondott meg Molnár Csaba mondott, hogy önök azon dolgoznak az Európai Unióban, hogy a saját forrásainkhoz ne férjünk hozzá, ezt függesszék már föl egy kis időre, hogy akár az egészségügyben dolgozók, akár az oktatásban dolgozók számára [[Szabó Rebeka közbeszól. Az elnök csenget.]] a szükséges források rendelkezésre álljanak. Kérjük, ne akadályozzák ezt Brüsszelben tovább. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm a miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Dúró Dóra, a Mi Hazánk képviselője, a Ház alelnöke, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Ne öntsenek olajat a tűzre az oktatásban!” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence miniszterhelyettes urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Dúró Dóra: Igen.]] Igen. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány különböző oktatáspolitikai döntéseit évek óta heves tiltakozások kísérik, ezen tiltakozásoknak az elsődleges oka az az alacsony bér, amelyért a pedagógusok nap mint nap dolgoznak Magyarországon. Emlékezetes, hogy tíz évvel ezelőtt, amikor önök bevezették a pedagóguséletpálya-modellt, akkor azt ígérték, hogy majd a minimálbérrel együtt emelkedik a tanárok fizetése is, így biztosítják annak értékállóságát, majd ezt az ígéretüket is megszegték. Emellett a magas munkaterhek is nagyon nagy problémát jelentenek, és alig észlelhető sajnos a tanárok szakmai szabadsága és megbecsülése a kormány részéről. Ilyen helyzetben az önöktől elvárható magatartás az lenne, hogy elgondolkodnak, és érdemi tárgyalásokat folytatnak, megfogadják a tanárok javaslatait ehelyett a státusztörvény tervezetével olajat öntenek a tűzre. [[17.00]] A munkaterhek növekedni fognak, ennek megfelelően az időbeosztás kiszámíthatatlanabb lesz, a szabadságuk is csökken a pedagógusoknak, és a tanárok béremelése lassan olyan lesz, mint Columbo felesége: senki sem látta soha. Miért gondolják azt, államtitkár úr, hogy vonzóbb lesz egy pálya, ha többet kell dolgozni? Miért gondolják, hogy vonzóbb lesz az, ha akár 90 kilométerre is áthelyezhetők lesznek a pedagógusok? Miért gondolják, hogy vonzóbb, ha csökkentik a helyettesítési óradíjat vagy tovább csökkentik a pedagógusok szakmai szabadságát? A tanárok fele 50 évesnél idősebb, a 30 évesnél fiatalabbak aránya pedig mindössze 5 százalék a rendszerben. Nem zavarja önöket, hogy akár újabb tanárok, pedagógusok ezres nagyságrendben hagyhatják el a pályát? Várom érdemi válaszát, államtitkár úr. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Megadom a szót Rétvári Bence miniszterhelyettes úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! A látleletben, hogy mi a legfontosabb kérdés, abban egyetértünk: a pedagógusok béremelése ez teljes mértékben nyilvánvaló mindenki számára. Volt korábban egy 50 százalékos béremelés. Nyilván mindenki látja a háborús inflációt, mindenki látja a szankciók következményeit, ami nyilván a pedagógusoknak is nehezíti a helyzetét. Ezért égetően fontos, mindnyájunk számára, hogy emelkedjen a pedagógusok bére. Mi egy olyan megállapodást fogadtunk el az Európai Unióval, hogy visszamenőlegesen, az idei év, 2023. január 1-jével visszamenőlegesen nőjenek a pedagógusbérek, nem is kis mértékben, jóval 20 százalék fölött. Ebből 10 százalékos részt tudtunk a költségvetésből megelőlegezni, de abban a pillanatban, ha végre mind az Európai Unió, mind a magyar baloldal abbahagyja a blokkolását a saját forrásainknak, a magyarok pénzének, ami a költségvetésnek is része, de az európai uniós közös költségvetésből származik, abban a pillanatban 561 ezer forintra tud emelkedni a pedagógusok átlagbére, a jövő évi bér pedig 681 ezer forintra, pontosan azért, hogy kifejezzük a bérben is a megbecsültséget, és aztán elérjük a célértéket, a körülbelül 800 ezer forintos értéket 2025-re, és azután 2030-ig ezt az értékén megőrizzük. Tehát amit ön mondott, hogy ahogy a bérek növekednek, úgy nőjön a pedagógusbér, ez a garancia benne van a mi javaslatunkban; ez 800 milliárd forint EU-s forrást és 5600 milliárd forint hazai költségvetési forrást tartalmaz. Tehát ez a legfőbb célunk, és rajtunk nem múlik. Tényleg olyan rendszert hoztunk létre, amelyben nem járhatnak rosszul a pedagógusok, úgyhogy pénzt nem veszíthetnek, de időt veszíthetnek, és a baloldal láthatóan folyamatosan ezen dolgozik. Gyurcsány Ferenc be is ismerte, Molnár Csaba mondta, hogy erre büszke is, hogy ezt a munkát végzi. Ami a tanárok szabad keretét jelenti a tanítás kapcsán, 10-ről 20 százalékra növelte az új NAT azt a részét az oktatási tartalomnak, amelyet a pedagógusok maguk választhatnak meg, pontosan azért, hogy ezáltal is a szabadságuk nőjön. Ami pedig a munka alóli szabadságot illeti, tehát a szabadsággal töltött napok számát, nem is értem, hogy ön hogyan beszél csökkenésről, amikor 46-ról 50-re nő a javaslat szerint a pedagógusok szabadsága, tehát egyáltalán nem csökkenésről, hanem növekedésről van szó. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Innen folytatom majd tovább az egy percben. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Alelnök asszony, viszonválaszra megadom a szót, és egyben átadom az ülés vezetését Latorcai alelnök úrnak. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Köszönöm, elnök úr. Szabadság alatt nem a szabadnapok számának csökkenését értettem, hanem a szakmai szabadság csökkenését. [[Rétvári Bence: Erre mondtam, hogy 10 százalékról 20-ra nőtt.]] Másrészről önök folyamatosan Brüsszellel igyekeznek takarózni, holott ez nem igaz, államtitkár úr. Ha megnézzük a számokat, feketén-fehéren látszik, hogy az oktatásra a GDP-arányos ráfordítás 2017 óta folyamatosan csökken. De jobbat mondok: 2001-ben, az első Orbán-kormány idején 5,4 százalék volt a GDP-arányos ráfordítás az oktatási rendszerre, magasabb volt, mint az európai uniós átlag. Ezt vitték le most már 4,7 százalékra. Tehát folyamatosan csökken az oktatásra fordított összeg az önök kormányzása idején, hat éve. Ez bizony nem Brüsszel döntése volt, hanem az önök saját döntése. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm szépen, alelnök asszony. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat. Egyperces viszonválaszra miniszterhelyettes, államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony, Alelnök Asszony! Tisztelt Ház! Én is pontosan a szakmai szabadságra mondtam, hogy az új NAT 10 százalékról 20 százalékra növelte a pedagógusoknak azt a szabad órakeretét, amivel a szakmai szabadságuk tud nőni. Ugyanakkor pedig minden diáknak arra azért garanciát kell hogy adjon az állam, hogy ha valaki egyik iskolából átmegy a másik iskolába, akkor körülbelül ugyanazt tanítják neki, körülbelül hasonló könyvekből, hasonló tananyaggal, ugyanúgy fel tudják készíteni az érettségire. Tehát ez meg a másik elvárás a szülők és a diákok részéről teljesen érthetően, hogy ne legyen olyan nagy különbség az iskolák között, hogy egy költözés az érettségiben vagy egy felvételiben nagy differenciát hordozzon. Ami a munkaidő beosztását és egyéb szabályokat illeti, ezekben nincs újdonság. Amiket ön fölhozott, tisztelt képviselő asszony, a munka törvénykönyvében, a közalkalmazotti törvényben és a köznevelési törvényben nagyjából jelenleg is hasonlóképpen szerepelnek, hiszen az iskolában tanórák vannak, szep-tembertől tart június 15-éig a tanév, a legtöbb speciális szabály ehhez igazodik. A helyettesítésnél pedig, hogy mi előnyösebb, a mostani 30 nap vagy pedig a 80 vagy 60 órás időtartam ami azért elsőre kevesebbnek tűnik , arról azért még hosszan tudnánk vitatkozni; lehet, hogy fogunk is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Szabó Rebeka képviselő asszony, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Ugye nem lesz megszorítás az állami természetvédelemben?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Farkas Sándor miniszterhelyettes, államtitkár urat jogosította föl. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Szabó Rebeka jelzésére:]] Köszönöm szépen, képviselő asszony jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Szabó Rebeka képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Orbán Viktor 2010-es ígérete ellenére Magyarországon az elmúlt 13 évben fokozatosan leépült az állami környezet- és természetvédelem, megszűntek a független intézményei, a szakmai irányítása, a tekintélye. A korábban önálló környezetvédelmi hivatalok mára a fideszes kézi vezérlés alatt álló kormányhivatalok főosztályaivá degradálódtak, és gyakran sajnos bólogatnak a leginkább természetpusztító kormányzati beruházásokra is. De hogy valami még megmaradt az eredeti, egykori természetvédelmi intézményhálózatból, az leginkább a nemzeti parkok áldozatos munkájának köszönhető. Sorozatos pénzelvonások és hatáskörszűkítés közepette a nemzeti parkok munkatársai még mindig küzdenek azért, hogy az ország természeti örökségéből valamit a következő generációknak is át tudjunk adni. Nekik köszönhetően ma még vannak természetes élőhelyek és védett fajok az országban egyelőre még vannak. A hozzám eljutott információk szerint ugyanis nem nyilvános, úgynevezett 4000-es kormányhatározattal 135 munkatárs elbocsátását írták elő a nemzeti parkok számára. Pedig a természetvédelmi őrökre már ma is akkora terület jut, amelynek az érdemi ellenőrzése szinte megoldhatatlan. Egy ilyen leépítéssel sérülne a feladat ellátása, sérülne az egészséges környezethez való alkotmányos alapjog is. Államtitkár úr, ezt ön is tudja: ez egyértelmű megszorítás. Szeretném tudni, jól érteme, hogy arra van pénz, hogy mondjuk, 58 milliárd forinttal az állam beszálljon Tiborcz István ingatlan-tőkealapjába, vagy esetleg 660 milliárddal a Vodafone-ba, de a felbecsülhetetlen értéket őrző természetvédelmi őrök fizetésére már vajon tényleg nincs pénz? Kérem, szíveskedjék tájékoztatni, tervezneke ilyen elbocsátásokat a nemzeti parkokban tehát ismétlem: nagyjából 135 emberről van szó , és valóban vane ilyen nem nyilvános kormányhatározat, amelyben erről a drasztikus létszámleépítésről rendelkeztek.
Köszönöm szépen. Most megadom válaszra a szót Farkas Sándor miniszterhelyettes, államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Megértem az ön aggódását, de alaptalan, szeretném mondani, és néhány számmal szeretném ezt alátámasztani. Az elmúlt évtizedben a nemzetipark-igazgatóságoknál dolgozó munkavállalók száma megduplázódott, 693 főről 1350 főre emelkedett. A nemzetipark-igazgatóságok éves költségvetése az elmúlt évtizedben megnégyszereződött, a pályázati tevékenységhez kötődő forrásokkal együtt ez mintegy 20 milliárd forint, miközben 2010-ben még csak 4,5 milliárd forinttal gazdálkodtak. Az elmúlt évtizedben mintegy 90 milliárd forint összértékű, 336 egyedi beruházás révén összességében több mint 300 ezer hektáron javítottuk, illetve javítjuk az élőhelyek állapotát, és biztosítjuk a természetvédelmi kezelés infrastrukturális feltételeit. Többévnyi szakmai előkészítés és egyeztetés eredményeképpen az Európai Bizottság 2022 decemberében hivatalosan is jóváhagyta a 2027-ig tartó időszakra szóló KEHOP+ programot, amely természetvédelmi fejlesztésekre újabb 42 milliárd forintot biztosít. A fentiek ismeretében látható, hogy hazánkban a természetvédelem megbecsültsége az elmúlt évtizedben jelentős fejlődést tudhat maga mögött, szellemiségében, szakmaiságában, infrastrukturális elemeiben látványos előrehaladás történt. [[17.10]] Például a Századvég Konzorcium közelmúltbeli közvélemény-kutatása alapján 2018-ban a megkérdezettek 78,5 százaléka hallott a hazai nemzeti parkokról, ’21-ben már 93,9 százalék adott erre pozitív választ. Ez a 15 százalékos emelkedés bizonyítja azt, hogy ennek eredményei, a szolgáltatások minősége a lakosság számára is kézzelfogható és élményekben gazdag. Folytatni fogom még egy percben. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra Szabó Rebeka képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm, államtitkár úr. Abban egyetértünk, hogy a nemzeti parkoknak rendkívül fontos szerepe van az országban, ezért is szólaltam most fel. Ön azt mondja, hogy összesen 1350 munkatársuk lehet, akkor a 135 ennek pont a 10 százaléka. Sajnos, úgy tudom, hogy önök ennyit terveznek leépíteni. De akkor nagyon örülök, államtitkár úr, ha a következő egy percben egyértelműen kijelenti, hogy nem született olyan kormányhatározat, amely előírja, hogy 135 álláshelyet szüntessenek meg összesen a magyarországi nemzeti parkoknál. Ezeknek az embereknek az egyéves bére nagyságrendileg 1,2-1,3 milliárd forint lehet. Ez gyakorlatilag aprópénz az önök kormányának. Úgyhogy én is úgy gondolom, hogy nem éri meg ezt feláldozni csak azért, ha azzal indokolják, hogy a többieknek majd így tud nőni a fizetése. Én azt gondolom, hogy egyébként érdemes fizetést emelni a nemzeti parki munkatársaknak, de nem azon az áron, hogy olyan iszonyatos munkaterhet raknak rájuk hiszen valakinek el kell végezni a kieső munkatársak feladatát is , hogy erre már egyszerűen képtelenek lesznek. Tehát várom akkor az egyértelmű kijelentést: nem terveznek 135 embert elküldeni, és nem volt ilyen kormányhatározat. Köszönöm. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes, államtitkár urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Asszony! Emellett folyamatosan fejlesztjük a nemzetipark-igazgatóságok ökoturisztikai infrastruktúráját és környezeti nevelési tevékenységét. Az elmúlt évben már több mint 1,7 millió főre emelkedett az ebben a programban részt vevők száma. Azt is el szeretném önnek még mondani, hogy bővült mindeközben a védett természeti területek hálózata: 82 új országos jelentőségű védett természeti terület, egy tájvédelmi körzet, 13 természetvédelmi terület és 68 természeti emlék létesült, összesen 4107 hektár kiterjedéssel. Az élőhely-helyreállítások elvégzésével egyidejűleg a védett természeti területeink fenntartásában kiemelkedően fontos nemzetipark-igazgatósági védett őshonos állatfajták állományának nagysága mára megközelíti a 12 ezres egyedszámot. Köszönöm szépen. [[Szabó Rebeka: Nem válaszolt! Taps a kormánypártok soraiból.]] (A jegyzői székben dr. Szűcs Lajost dr. Vinnai Győző váltja fel.)
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Kanász-Nagy Máté képviselő úr, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök Úr?” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy az LMP frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak távolléte miatt a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Most az LMP-frakció soron következő kérdést feltenni kívánó képviselőjének azonnali kérdése következik, ez pedig Kanász-Nagy Máté képviselő úr, aki azonnali kérdést kíván feltenni a kultúráért és innovációért felelős miniszternek: „Mit tesz a Kormány a gyermekvédelemért?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Vitályos Eszter miniszterhelyettes, államtitkár asszonyt jogosította fel. [[Kanász-Nagy Máté bólint.]] Köszönöm szépen, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Kanász-Nagy képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Abban, azt gondolom, mindannyian egyetértünk, hogy a gyermek védelme és jólétének erősítése egy közös célkitűzés, amely célkitűzést nem pusztán szavakban, de tettekben is szolgálni kell. Ennek érdekében nyújtottam be az LMP részéről, nyújtottuk be azt a határozati javaslatunkat, amely a szociális, gyermekjóléti ágazat megerősítését szolgálta volna, többek között az eredeti, 1997. évi XXXI. gyermekvédelmi törvény általános felülvizsgálatát, a benne foglalt támogatások, normatívák emelését, a szociális dolgozók bérének emelését és számos más pozitív intézkedést. Ezt ugyanakkor a bizottsági szakaszban a Fidesz-KDNP képviselői nem támogatták. Van egy másik gyermekvédelmi csomagunk is, amely hamarosan jön bizottsági tárgyalásra, illetve remélhetőleg a tisztelt Ház elé, ami további, gyermekvédelmi törvényen túli javaslatokat fogalmaz meg, így például a különböző pályaalkalmassági vizsgálatok bevezetését, szülői tájékoztatási programok indítását vagy éppen a közösségi média átfogó szabályozását, a jelenlegi szabályozás felülvizsgálatát, illetve erősítését. Ezen belül is kiemelten foglalkoznánk a TikTok nevű közösségi videómegosztó platform szabályozásával. Mi azt gondoljuk, hogy ezen a platformon káros tartalmak jelennek meg, éppen ezért a 18 éven aluli fiatalok számára meg kellene tiltani az ezen platformhoz való hozzáférést. A TikTokon olyan tartalmak jelennek meg, ami általában is megvalósít egy vizuális környezetszennyezést, de ezen túl sajnos egyre gyakrabban hallunk róla, hogy olyan tartalmak jelennek meg, amelyek kifejezetten károsak a fiatalok részére, szexualitással, erőszakkal és egyéb különböző káros dolgokkal kapcsolatos tartalmak. Úgy látszik, hogy ez a szolgáltató nem képes kiszűrni ezeket a tartalmakat, ezekhez a káros tartalmakhoz sajnos a fiatalok hozzáférnek, ezért be kell tiltani a TikTokot 18 éven aluliak számára. Kérdezném erről a kormány álláspontját, támogatjáke ezt a betiltást. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint említettem, a választ Vitályos Eszter miniszterhelyettes, államtitkár asszony fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kérdésével kapcsolatos gyermekvédelem köre nem a kulturális és innovációs tárcához tartozik a kormányzati szerkezetben, hanem az Igazságügyi Minisztériumhoz és a Belügyminisztériumhoz. Ugyanakkor abban teljes mértékben egyetértünk, hogy a gyermekeink védelme az egyik legfontosabb kérdés jelenleg is az országban. Ezért is dolgozunk a gyermekvédelmi szabályok további szigorításán, mert abban hiszünk, és azt valljuk, hogy hazánkban a gyermek szent és sérthetetlen, Magyarországnak kell rendelkeznie Európa legszigorúbb gyermekvédelmi rendszerével. Az elmúlt hónapok pedofilbotrányai is egyértelműen jelzik, itt az idő, hogy megálljt parancsoljunk a folyamatnak, fontos húzni egy vonalat, és kiállni a hagyományaink, az erkölcsi értékeink mellett, amelyekből semmi áron sem engedünk, hiszen újabb és újabb generációk lelki egészsége a tét. Azt viszont szeretném azért elmondani, hogy az LMP két évvel ezelőtt nem szavazta meg a kormány gyermekvédelmi törvénycsomagját, így ilyenkor egy picikét a hitelességi kérdésekben mindig látok egy kis rést. A rendelkezésemre álló idő pedig nem teszi lehetővé, hogy pontról pontra átbeszéljük azokat a javaslatokat, amelyek az önök határozati javaslatában szerepelnek, de példaként ajánlom a figyelmébe, amit említett is az imént a kérdésében, hogy pszichológiai alkalmassági vizsgálatnak kellene alávetni azokat, akik gyermekekkel foglalkoznak, hogy például a nevelőszülői tevékenység megkezdése előtt már létezik ilyen kötelező pszichológiai alkalmassági vizsgálat. Innen folytatnám majd. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes, államtitkár asszony. Egyperces viszonválaszra Kanász-Nagy Máté képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Természetesen semmi olyan javaslatot nem szavazunk meg a kormány részéről, ami például LMBT-csoportok megbélyegzését, kirekesztését, jogfosztását is tartalmazza. Tehát ilyet nem fogunk támogatni. Egyébként én szeretnék konkrétan a TikTokról beszélni, ugyanis azt gondolom, nagyon is kulturális kérdés az, hogy milyen tartalmakhoz jutnak hozzá a fiatalok. Ezek a tartalmak a kultúrának részei, szerintem egyébként káros és éppen ezért korlátozandó részei. Az egy kulturális kérdés, hogy milyen videókat nézegetnek a fiatalok. Ezek a videók kulturális elemek, kulturális tartalmak, kultúrát, illetve normákat szerintem negatív, káros normákat közvetítenek igen nagy arányban. Éppen ezért javasoljuk azt, hogy az ezekhez való hozzáférést meg kellene tiltani 18 éves kor alatt. Én konkrétan ezzel kapcsolatban várom a kormány álláspontját, fogjáke támogatni ez irányú javaslatunkat, hogy megvédjük a fiatalokat ezen káros tartalmaktól. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes, államtitkár asszonyt is. Parancsoljon! [[17.20]]
Köszönöm szépen. Ahogyan említettem, dolgozunk egy nagyon átfogó és rendkívüli szigorú gyermekvédelmi csomagon, és azt gondolom, hogy az önök határozati javaslatában foglaltakat is meg fogják vizsgálni az illetékes tárcák. És azt is gondolom egyébként ez a magánvéleményem a dologgal kapcsolatban , hogy nem feltétlenül kell szerintem a TikTokot kiválasztani mint olyan oldalt vagy olyan portált, amely olyan tartalmakat terjeszt, amelyek a gyermekek fejlődésére káros hatással vannak; sajnos, rengeteg ilyen van a világhálón, rengeteg ilyen fellelhető portál van. Azt gondolom, ebben is elsősorban a szülőknek és a pedagógusoknak kell segítséget nyújtani a gyermekek számára, hogy melyek azok a tartalmak, amelyeket nézhetnek, és melyek azok, amelyektől védeniük kell magukat és a gyermekeinket. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Nagy Csaba képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a területfejlesztési miniszternek: „Tényleg semmi sem túl drága?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Latorcai Csaba miniszterhelyettes, államtitkár urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Nagy Csaba jelzésére:]] Köszönöm szépen, hogy elfogadja. Nagy Csaba képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Bizonyára már mindenki tudomást szerzett arról, hogy Gyurcsány Ferenc bukott miniszterelnök és pártja itthon és Brüsszelben is minden erejével azon ármánykodik, hogy Magyarország semmiképpen sem kapja meg a nekünk jogosan járó uniós pénzeket. A napnál is világosabb, hogy Gyurcsány, szokásához híven, minden egyes tevékenysége és megnyilvánulása arra irányul, hogy Magyarország, a magyar emberek és a nemzeti érdekek ellen tegyen, és minél hátrányosabb helyzetbe sodorja hazánkat; ne legyenek kétségeink, külföldi megrendelőik pontosan ezért gurítják nekik a Soros-dollárokat. Gyurcsány Ferenctől nem áll távol, hogy saját magát buktassa le, így tette most is, amikor a Facebook-bejegyzésében elismerte, hogy Brüsszelben nagy erőkkel dolgoznak azon, hogy Magyarország ne kapja meg a neki járó uniós forrásokat. Nem győzzük hangsúlyozni, hogy mennyire antidemokratikus, botrányos és elfogadhatatlan Gyurcsány Ferenc és az egész dollárbaloldal viselkedése. A bukott miniszterelnök, Gyurcsány Ferenc pártja az elmúlt hét első napján árnyékkormányinfót tartott, ahol Molnár Csaba EP-képviselő, a baloldal árnyékkormányának árnyék-kancelláriaminisztere kategorikusan kijelentette, hogy neki, Molnár Csabának hazafias kötelessége mindent megtenni, hogy Magyarországra ne érkezzenek uniós pénzek. Döbbenetes és egyben elkeserítő, hogy miközben Molnár Csaba ezt ecsetelgette, egyben komoly kritikákkal is illette a kormányt, és azzal vádolta az ország vezetését, hogy nem áll szándékában rendezni a pedagógusok helyzetét. Ez is csak azt mutatja, hogy mennyire álszent módon viselkedik a Gyurcsány-párt és az egész dollárbaloldal, hiszen pontosan ők azok, akik mindent megtesznek azért, hogy a pedagógusok ne kapják meg a fizetésemelést, azáltal, hogy akadályozni próbálják az uniós pénzek megérkezését. (Hiszékeny Dezsőt a jegyzői székben Szabó Sándor váltja fel.) Tisztelt Államtitkár Úr! Láthatjuk, hogy a dollárbaloldal mindennap keményen dolgozik a külföldről guruló dollárokért. Az elmondottak fényében kérdezem államtitkár urat: a dollárbaloldalnak tényleg semmi sem szent? [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Latorcai Csaba miniszterhelyettes, államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Nyugodtan mondhatjuk: ismét lebuktatta magát a dollárbaloldal, hogy nekik valóban semmi sem drága. Valóban, úgy néz ki, hogy a Soros-dollárokért cserébe következetesen a nemzeti érdekek ellen dolgoznak. Gyurcsány Ferenc második őszödi beszédével nyíltan bevallotta, hogy sokan dolgoznak, hogy Magyarország ne kapja meg az uniós forrásokat, és ahogy képviselő úr is említette, a legutóbbi árnyékkormányinfón valóban hazafias kötelességének nevezte Molnár Csaba, a DK európai parlamenti képviselője, hogy ártson a magyar embereknek, a magyar vállalkozásoknak, és ne kapják meg a magyar emberek és a magyar vállalkozások a jog szerint járó európai uniós forrásokat. Milyen hazafiság az, ami a magyar érdekek, a magyar emberek elleni harcot jelenti? Képviselő hölgyek és urak, ez nem hazafiság, hanem politikai értelemben vett hazaárulás. Nem Jézus Krisztushoz kellene magát és a Demokratikus Koalíciót hasonlítania a párt elnökének, hanem Júdáshoz, csak itt nem ezüstpénz van, hanem dollár. Gyurcsány Ferenc és elvtársai nem hazafiak, mert a hazafi szereti a hazáját, Magyarországért él, Magyarországért dolgozik és nem ellensége a saját népének. Tisztelt Ház! A szentatya hétvégi látogatása sokunknak örömöt csempészett a szívébe, szavai pedig intelemül kell hogy szolgáljanak mindannyiunk számára. És ha nyitott füllel hallgattuk, akkor azt is hallhattuk, hogy a nemzetek felettiség az ideológiai gyarmatosítás alantas útja, tehát az erőltetett és elvont nemzetek felettiség amit, jelzem, az európai baloldal tűzött zászlajára és mint szuverenitásvita minden európai uniós vitánk mélyén ott húzódik [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] és természetesen nem engedünk belőle az ideológiai gyarmatosítás útja. Nem, Magyarország Kormánya nem fogja engedni, hogy Magyarország gyarmattá váljon! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz illeti meg Nagy Csaba képviselő urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm a válaszát. Mindezek mellett a Gyurcsány-párt által kiadott közlemény szerint az uniós pénzek visszatartása érdekében Rónai Sándor, a párt európai parlamenti képviselője, árnyék-külügyminisztere, ahogy ők fogalmaznak, levelet írt az Európai Bizottságnak, amelyben azt követelték, hogy hazánk ne kapja meg a neki járó forrásokat. Miközben tehát a magyar kormány a parlament Fidesz-KDNP-frakciójával együtt éjt nappallá téve azon dolgozik, hogy megkapjuk a nekünk jogosan járó forrásokat, a dollárbaloldal leveleket írogat Brüsszelnek, és grandiózus szavakkal magyarázzák azon szándékukat, hogy miért is akarják a magyar embereket hátrányos helyzetbe hozni. Többet ér nekik pár guruló dollár, mint a haza. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes, államtitkár urat is. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! „Aki a zsarnoknál kegyet keres, az végül szolgaságot talál” Gyurcsány Ferencnek voltak ilyen gondolatai március 15-én. Ezek megfontolandó kifejezések, figyelmeztetésül szolgálnak mindenkinek, aki a DK soraiba lép, de figyelmeztetés mindannyiunk számára, mert épp a baloldal az, amelyik az egyik legnagyobb nemzetközi pénzügyi zsarnoknak, Soros Györgynek akarta kiszolgáltatni az országot, hogy az ő ideológiai gyarmatává tegyen bennünket, képviselő úr. [[Gréczy Zsolt: Az egész Fidesz nála tanult!]] Súlyos júdási ezüstpénzek húzzák tehát a baloldali képviselők zsebeit, de a megtérés a politikában sem késő soha. Tisztelt Baloldali Képviselők! Tisztelt Gréczy Képviselő Úr! Az embereket képviseljék és ne a gyarmatosító finanszírozókat! Köszönöm szépen. [[Gréczy Zsolt: Az egész Fidesz-vezérkar Soros pénzén tanult! Soros-bérenc Fidesz!]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Hollik István képviselő úr, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Vajon milyen trükkök derülnek még ki a Dollárbaloldal finanszírozásával kapcsolatban?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Tájékoztatom önt, hogy a miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Répássy Róbert miniszterhelyettes, államtitkár urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Hollik István jelzésére:]] Köszönöm szépen, hogy elfogadja. Hollik István képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nagyjából ott folytatnám, ahol képviselő úr és miniszterhelyettes úr abbahagyta, de egy más megvilágításból kezdeném. Az elmúlt 12 évben számos olyan, szerintem történelminek is nevezhető kihívás állt Magyarország előtt, amire fontos volt, hogy az országunk, a magyar nemzet jó választ tudjon adni, és egy szomorú tapasztalatunk az, hogy ezekre a történelmi kihívásokra sem volt képes a magyar politika összefogást létrehozni. Ez annak volt köszönhető, hogy a baloldal mindig szembefordult a teljesen világosan látszó nemzeti érdekkel, de itt az elmúlt 12 évben megállt, tehát szembehelyezkedett a nemzeti érdekkel, de itt megállt. Azonban az elmúlt időszakban volt egy szintlépés, és a szintlépés abban ölt testet, hogy most már nemcsak szembenállnak a nemzeti érdekkel, hanem deklaráltan kimondva is azt mondják, hogy az a céljuk, hogy kárt okozzanak Magyarországnak, kárt okozzanak a magyar vállalkozásoknak, és mindezt jogi köntösbe bújtatják, ahogy Gyurcsány Ferenc mondta. És még ennél is tovább ment Molnár Csaba, ő mégiscsak egy sztahanovista Gyurcsány-képviselő, európai parlamenti képviselő, aki még azt is mondta, hogy szerinte hazafias kötelesség azért dolgozni, hogy az uniós források ne érkezzenek meg. [[17.30]] Tehát ő azt gondolja, hogy hazafias kötelesség azokat az uniós forrásokat meggátolni, amelyekből a pedagógusok béremelését meg lehetne valósítani. [[Gréczy Zsolt: Miért nem adjátok oda ti?]] Gratulálok önöknek! A kérdés csak az, hogy ezt miért csinálják. Ez lenne a kérdésem, államtitkár úr. Azért csináljáke, mert a megrendelőik, akik most már tudjuk a választások óta több pénzt adtak önöknek, mint a választások előtt összesen [[Gréczy Zsolt: A bíróság előtt bizonyítod ezt a mondatot?]] ezt várják el önöktől? [[Gréczy Zsolt: A bíróság előtt nem fog megállni!]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. [[Hollik István: Fenyegetőzöl a bírósággal?]] A válaszra megadom a szót Répássy Róbert miniszterhelyettes, államtitkár úrnak. Arra kérem azokat, akik a vitában nem kaptak szót, próbálják ehhez tartani magukat! Köszönöm szépen. Parancsoljon, államtitkár úr! Öné a szó.
Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Amiket ön a baloldal szemére vetett, azok tények, minden úgy történt, ahogy ön mondja. Valóban úgy történik, hogy az európai baloldallal összefogva a magyar baloldal, különböző európai parlamenti képviselők, különböző európai parlamenti tisztviselők azon dolgoznak, hogy Magyarország ne kapja meg a neki járó forrásokat, ne kapja meg az európai uniós pénzeket. Tehát ebben, azt hiszem, ami elhangzott az elmúlt napokban akár Gyurcsány Ferenc tollából vagy szájából, vagy Molnár Csabától, nem voltak újdonságok. Az újdonság az volt, hogy nyíltan beismerték. De ebben semmi újdonság nincs. Azt kell mondanom, hogy tényleg évek óta, mióta különböző baloldali jelentéstevők az Európai Parlamentben Magyarországról számos hazugságot állítottak a jelentéseikben, kiderült számos esetben persze, hogy magyar emberek fogták a tollukat ezeknek a jelentéstevőknek és magyar emberek írták ezeket a mondatokat, ezek az állítások súlyos károkat okoztak Magyarországnak. Nem igaz az az állítás, hogy ők csak a kormánynak akartak kárt okozni, hiszen most már világos, hogy az európai uniós források visszatartása közvetlenül érinti a magyar állampolgárokat, tehát nem a kormányt, hanem Magyarországot és a magyar embereket. Viszont például a mai napon, illetve a holnapi napon nagy pillanat előtt állunk, mert a DK bizonyíthatja hazafias elkötelezettségét, ha van neki ilyen, ugyanis megszavazhatja azokat a törvényeket, amelyeket az Európai Bizottsággal való tárgyalás során a kormány a Ház elé terjesztett. Reméljük, hogy a DK végre megmutatja, hogy ők hogy is szokták mondani? hazafiak. Majd kiderül. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen. [[Gréczy Zsolt: Biztos a Fidesz dönti el, hogy ki a hazafi!]] Egyperces viszonválaszra megadom a szót Hollik István képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Az is érdekes volt, hogy Gyurcsány Ferenc ebben az ön által is idézett rádióinterjújában meglepő nyíltsággal beszélt arról, hogy mi áll a politikai szándékaik mögött. Az az egyszerű igazság, hogy minél rosszabb az országnak, annál jobb önöknek. Elmondta Gyurcsány Ferenc, hogy ők attól várják, hogy az európai parlamenti választáson a lehető legjobb eredményt érik el, hogy Magyarországra nem érkeztek meg az uniós források. Tehát önök azért dolgoznak azon, hogy ne jöjjenek meg az uniós források, hogy önök minél jobb eredményt érjenek el a következő választáson. Ezért önmagában is szégyelljék magukat, de azt gondolom, hogy van itt egy olyan szándék, amelyről viszont nem számolt be még Gyurcsány Ferenc sem: hogy önöktől ezt várják el azok, akik önöket finanszírozzák. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Répássy Róbert miniszterhelyettes, államtitkár urat.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Csak nagyon rövid időm van felhívni a figyelmüket arra, hogy az Európai Unióban nem fogják elhinni a külföldi ügynökökről szóló törvényt készítenek elő, tehát egy olyan európai uniós jogi dokumentumról van szó, amelyben az Európai Unió védekezni kíván az ellen, hogy külföldről támogassanak NGO-kat, nem kormányzati szervezeteket, tudományos műhelyeket. Ezt a bizonyos törvényt, amelyet egyébként az 1938-as amerikai FARA-törvény mintájára készítenek elő az Európai Unióban, élesen támadja a Transparency International és élesen támadják azok az NGO-szervezetek, akik a haszonélvezői ezeknek a külföldi támogatásoknak. Ezzel együtt is őszintén szólva bízhatunk abban, hogy az Európai Unióban ezt a törvényalkotási folyamatot végre fogják hajtani, és akkor kötelező lesz az egész Európai Unióban egy külföldi ügynökök regisztrációjáról szóló irányelv. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Ezzel az azonnali kérdések órájának végére értünk. Most viták következnek. Soron következik a köztársasági elnök asszony által megfontolásra visszaküldött, az Országgyűlés 2022. október 25-ei ülésnapján elfogadott, „az Egyetemes Postaegyesület Alapokmánya Kilencedik, Tizedik és Tizenegyedik Pótjegyzőkönyvének, az Egyetemes Postaegyesület Egyetemes Postaegyezményének a 2012. évi dohai kongresszuson aláírt módosítása és Zárójegyzőkönyve, a 2016. évi isztambuli kongresszuson aláírt módosítása és Zárójegyzőkönyve, a 2018. évi addisz-abebai kongresszuson aláírt módosítása és Zárójegyzőkönyve, a 2019. évi genfi kongresszuson aláírt módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege és Második Kiegészítő Jegyzőkönyve, valamint a 2021. évi abidjani kongresszuson aláírt módosítása és Zárójegyzőkönyve kihirdetéséről” szóló törvényhez benyújtott törvényalkotási bizottsági jelentés és módosító javaslat vitája. A köztársasági elnök asszonynak aláírásra megküldött törvény szövege T/1306/8., a köztársasági elnök asszony levele T/1306/9. számon a parlamenti informatikai hálózaton valamennyiünk számára elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Most megadom a szót Salacz László úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. április 27-én megtárgyalta a köztársasági elnök átiratát, melyben megfontolásra visszaküldte az „Egyetemes Postaegyesület Alapokmánya Kilencedik, Tizedik és Tizenegyedik Pótjegyzőkönyvének, az Egyetemes Postaegyesület Egyetemes Postaegyezményének a 2012. évi dohai kongresszuson aláírt módosítása és Zárójegyzőkönyve, a 2016. évi isztambuli kongresszuson aláírt módosítása és Zárójegyzőkönyve, a 2018. évi addisz-abebai kongresszuson aláírt módosítása és Zárójegyzőkönyve, a 2019. évi genfi kongresszuson aláírt módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege és Második Kiegészítő Jegyzőkönyve, valamint a 2021. évi abidjani kongresszuson aláírt módosítása és Zárójegyzőkönyve kihirdetéséről” szóló törvényjavaslathoz készített és kialakított álláspontját. A bizottság a köztársasági elnök észrevételeinek figyelembevételével a határozati házszabály 78. § (3) bekezdése alapján módosító javaslat benyújtásáról döntött. A köztársasági elnök átiratát, valamint az ezzel összefüggésben benyújtott módosító javaslatot a bizottság 36 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarországon 1967-ben hirdették ki az Egyetemes Postaegyesület Alapokmányát, zárójegyzőkönyvét, az egyesület általános szabályzatát, valamint annak zárójegyzőkönyvét. Egy ilyen nagy múltú és globális feladatot ellátó intézmény jogi szabályozását időről időre az adott kor kihívásainak megfelelően kell felülvizsgálni. Az előttünk fekvő nemzetközi szerződésben foglalt jegyzőkönyvek és pótjegyzőkönyvek rendelkeznek többek között az úgynevezett szűkebb körű egyesületek létesítéséről, a különmegállapodásokról, magáról az egyesület kiterjedéséről és céljáról, a kivételes kapcsolatokról, a postai biztonságról, valamint az Egyetemes Postaegyesület és az ENSZ közötti kapcsolatokról. Rendezik az egyesület pénzügyi és működési hátterét és az esetleges tagországi kilépések esetét is. [[17.40]] Jelen törvényjavaslatot az Országgyűlés 2022. október 25-én elfogadta, de azt 2022. november 4-én a köztársasági elnök megfontolásra visszaküldte. Észrevételeinek figyelembevételével a Törvényalkotási Bizottság nyolc pontból álló módosító javaslatot nyújtott be, melyek egytől egyig jogtechnikai módosító vagy kiegészítő rendelkezések. Ezek alapján, ahogyan a bizottsági ülésen is, kérem, hogy a javaslatot támogassák. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megkérdezem az előterjesztő képviselőjét, Fónagy János miniszterhelyettes, államtitkár urat, hogy kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés 2022. október 25-én már megszavazta az önök előtt fekvő törvényjavaslatot, melyet a köztársasági elnök asszony alkotmányos jogával élve visszaküldött a tisztelt Ház részére megfontolás céljából. A köztársasági elnök asszony kifogásolta egyrészt a törvényjavaslat címe és tartalma közötti összhang hiányát, valamint az Egyetemes Postaegyesület honlapjára utóbb felkerült dokumentumok törvényjavaslatban történő megjelenítését javasolta. Kérte megvizsgálni, hogy a törvényjavaslat szerinti nemzetközi jogi dokumentumokkal kapcsolatban szükségese Magyarország részéről megerősítő okirat kiállítása, és a vizsgálat eredményére figyelemmel javasolta a törvényjavaslat kötelező hatálya elismerésére vonatkozó rendelkezésekkel történő kiegészítését. Az előttünk fekvő javaslat a köztársasági elnök által megfogalmazottak orvoslására megteremti a törvényjavaslat címe, a normaszöveg és a mellékletek közötti összhangot azzal, hogy egyrészt pontosítja ezek tartalmát, továbbá kiegészíti a törvényjavaslatot az érintett nemzetközi jogi dokumentumok kötelező hatályának elismerésére adott országgyűlési felhatalmazással, és ehhez kapcsolódóan módosítja a hatálybalépés időpontját megállapító rendelkezést. A hatálybalépésre vonatkozó rendelkezés módosítását indokolja az Egyetemes Postaegyesület nemzetközi jogi szempontból is szokatlan gyakorlata, melynek értelmében az Egyetemes Postaegyesület jogi aktusait az Egyetemes Postaegyesület kongresszusa által meghatározott időponttól kezdődően kötelezőnek és hatályosnak tekinti minden tagállamra nézve, ugyanakkor szükségesnek tartja, hogy a tagállamok a kötelező hatály elismerésére vonatkozó formális ratifikációs okiratot is letétbe helyezzenek. Ennek megfelelve, valamint a szerződés jogáról szóló bécsi egyezménnyel és a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásra irányadó magyar szabályozással összhangban az Egyetemes Postaegyesület kongresszusa által meghatározott hatálybalépési időpontokat a javaslat az érintett jogi aktusok nemzetközi jogi ideiglenes alkalmazása kezdő időpontjának tekinti, a nemzetközi jogi és a belső jogi hatálybalépés időpontját viszont a kötelező hatály elismeréséről szóló okirat letétbe helyezésének jövőbeli időpontjához köti. Tisztelt Országgyűlés! Mindezek alapján kérem a tisztelt Házat, hogy a Törvényalkotási Bizottság köztársasági elnök javaslatainak megfelelően összeállított módosító javaslatát támogatni szíveskedjenek. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr, és önöknek a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Tájékoztatom önt, hogy a házszabályi előírásoknak megfelelően a vitában történő felszólalásra és az esetleges zárszó ismertetésére összesen 15 perces időkeret áll az ön rendelkezésére. Ennek megfelelően az elmondott 3 perc 22 másodperces hozzászólása következtében önnek a vitára és a zárszóra még 11 perc 38 másodperc időkerete maradt. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. [[A kijelzőre tekintve:]] Arra vártam, hogy az időkeretek közben megjelenjenek a képernyőn. Megkérdezem tisztelt képviselőtársaimat, hogy ki kíván a vitában felszólalni. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Most megkérdezem Fónagy János államtitkár urat mint előterjesztőt, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Fónagy János: Köszönöm, nem.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik az egyes külügyi tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/3515. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Felkérem ezért Illés Boglárka képviselő asszonyt mint a bizottság előadóját, hogy szíveskedjék azt ismertetni. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. április 27-én megtárgyalta az egyes külügyi tárgyú törvények módosításáról szóló T/3515. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, 5 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Lehetőségem volt arra, hogy vezérszónokként az általános vitában már részletesen is bemutassam az érintett törvényjavaslatot, azonban annak érdekében, hogy minél több képviselőtársamat meggyőzzem a törvényjavaslat mellett, egy-két pontot kiemelnék ebből a törvényjavaslatból. A törvényjavaslat ugyanis olyan jogszabály-módosításokat tartalmaz, amelyek a tartós külszolgálati rendszer, valamint a konzuli szolgálat megfelelő működése és a konzuli védelem ellátása érdekében, továbbá a magyar külpolitikai érdekek hatékony képviseletének ellátása érdekében egyértelműen szükségesek. Ezek a módosítások az egységes alkalmazhatóságot, valamint a magas szintű feladatellátás további biztosítását szolgálják, ezzel jelentős mértékben hozzá kívánnak járulni az egységes külképviseleti rendszer megfelelő működéséhez. A fentieken kívül, ami a magyar állampolgárokat vagy a magyar állampolgárok szélesebb körét közvetlenül is érintheti, az a biztonsági besorolások kategóriái, ugyanis ez a jogszabály-módosítás ezt is pontosítja, helyesebben: ezt is kiegészíti, ugyanis a konzuli szolgálat az egyes országokat vagy térségeket, mint ahogyan valamennyiünk számára ismert, a külföldre utazással kapcsolatban bizonyos kockázati tényezők mérlegelése alapján besorolja. A biztonsági besorolások alkalmazásának kezdete óta már hosszú idő telt el, és ez idő alatt nagyon sok tapasztalatot gyűjtöttünk össze. Ezért új kategória kerül bevezetésre, amelynek célja, hogy pontosabban érzékeltesse az egyes országokban, térségekben előforduló biztonsági kockázatokat és a fenyegetettség eltérő szintjeit az oda utazást tervező vagy az ott tartózkodó magyar állampolgárok vonatkozásában. Az új kategória megteremtésével egyértelműen lehetővé válik annak az érzékeltetése, hogy ha egy adott ország biztonsági jellemzői, bár jelentős kockázatot rejtenek magukban, azonban a konzuli védelem az adott országban még biztosítható, az adott ország működése egészségügyi- hatósági segítségnyújtást, ha nehezített körülmények között, de mégis lehetővé tesz, és így, hogyha halaszthatatlan ügyben szükséges valakinek odautaznia, akkor nem kell lemondania az odautat, tehát nem kell hogy feltétlenül lemondásra kerüljön, és utazási biztosítás is köthető még ezen országok vonatkozásában. Ezenkívül a törvénymódosítás a szakdiplomata-törvény meghatározását is magába foglalja, ami egészen pontosan kiegészítésre kerül: a különleges jogállású szervekről és az általuk foglalkoztatottak jogállásáról szóló törvény hatálya alá tartozó, különleges jogállású szerv is tartós külszolgálati kihelyezésre jelölheti, valamint a szakdiplomata-feladatok ellátására határozott időre ezt szeretném hangsúlyozni, hogy határozott időre áthelyezheti a kihelyezésre kerülő személyt. Erre tekintettel a szakdiplomaták irányítására és kapcsolattartására vonatkozó szabályozás is pontosításra kerül, valamint lehetőség nyílik arra, hogy az Európai Unió melletti Állandó Képviseletre történő kihelyezés előtt az európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter által irányított minisztériumban az adott szakdiplomata kirendelésre kerüljön. Jelentősebb módosítás, hogy a tartós külszolgálati munkakörben ellátandó feladatok munkaköri leírás helyett meghatározhatók a kihelyező szerv szabályzatára történő hivatkozással. [[17.50]] Pontosításra került továbbá még az euró- vagy dollárárfolyam-emelkedés hatásának mérséklésére biztosítható árfolyam-kompenzáció személyi köre, és ugyanezen tárgykörben a kompenzáció biztosítására jogosult kihelyező szerv is egyértelműen meghatározásra került. A módosítás további jogintézményt bevezetve szabályozza a rendvédelmi szervektől tartós külszolgálatra átvezényeltek helyzetét is. Ezenkívül a módosítás tartalmaz még a közszolgálatban részt vevők egészségügyi ellátása költségeinek a megelőlegezésére vonatkozó egyértelműsítő rendelkezéseket is. A Törvényalkotási Bizottság egy módosítót fogadott el a javaslathoz, amely kevésbé érdemi, sokkal inkább nyelvhelyességi, kodifikációs és jogtechnikai pontosításokat tartalmazott. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megkérdezem Azbej Tristan államtitkár urat, hogy kíváne most felszólalni. [[Jelzésre:]] Nem kíván. Köszönöm szépen. Ennek megfelelően, amennyiben zárszó lesz, 15 perces időkeret áll majd az ön rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Külügyi Bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretben. A vita során kétperces felszólalásra nincs lehetőség. Az időkeretek a hirdetőtáblán fent vannak. Kérdezem tisztelt képviselőtársaimat, kíváne valaki felszólalni a vitában. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem Azbej Tristan államtitkár urat, hogy kíváne zárszót mondani. [[Jelzésre:]] Nem kíván. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Soron következik a víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/3526. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának, az időkeret nyolc perc. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. április 27-én tartott ülésén megtárgyalta a víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény módosításáról szóló T/3526. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, 5 nem szavazat ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény esetében a hatósági jogalkalmazás során összegyűlt tapasztalatok alapján több helyen szükségessé vált a normaszöveg pontosítása, kiegészítése, átstrukturálása. Jelenleg a Vksztv. felügyeleti szabályai kizárólag víziközmű-szolgáltatókra vonatkoznak. Azonban a gyakorlatban a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal jelentős számú ellenőrzést végez az ellátásért felelősök tekintetében is. A javaslat három ellenőrzési típust vezetne be: a célellenőrzést, a témaellenőrzést és az utóellenőrzést. A törvényjavaslat célja továbbá, hogy az adott víziközműrendszerhez tartozó víziközmű-fejlesztési hozzájárulásból felújított rendszerfüggetlen víziközműelemekért ne kétszeresen kelljen az ellátásért felelősnek fizetnie; a cél, hogy azok az adott víziközműrendszeren maradjanak. Ennek érdekében rögzítésre kerül, hogy legfeljebb könyv szerinti nettó értéken az ellátásért felelős részére írásban megvételre felajánlják. További módosítás, hogy az üzemeltetési szerződések közös megegyezéssel való megszüntetése esetére enyhébb szabályok kerülnek megállapításra, mivel indokolatlan a nyolc hónapos határidő fenntartása, ehelyett a felek négy hónapot kötnek ki. Az üzemeltetési szerződés megszűnése esetén alkalmazandó szabályok is kiegészítésre kerülnek. A javaslat szabályozza az átadandó adatok körét és az átadás határidejét. Az átmeneti díjak megállapítására irányuló eljárások során felmerült gyakorlati tapasztalatokra figyelemmel a módosítás egyértelműsíti, hogy az alapdíj mértéke átmérőnként eltérő. Figyelemmel arra, hogy a víziközmű-fejlesztési hozzájárulás lényegében vagyoni értékű jognak tekinthető, ezért szükséges azoknak az alapvető rendelkezéseknek a törvényi szinten történő rögzítése, amelyek lehetővé teszik a megszerzett kvóta átruházását, illetve áthelyezését. Tisztelt Ház! A Törvényalkotási Bizottság eljárása során a normavilágosságot és a jogértelmezést támogató módosítások kerültek megfogalmazásra. Mindezekre tekintettel a javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kisebbségi véleményt Varju László képviselő úr ismerteti. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. A törvény vitájának menetében többször felhívtuk a figyelmet arra, hogy többet kell tenni annál, mint ami jelenleg a törvényben megvan. Már csak azért is, mert az a helyzet, ami településeken kialakult a gyakori csőtörések miatt, számos problémát vetett fel. Ezekre a problémákra önmagában az a válasz, hogy egybekényszeríteni és lényegében megzsarolni a településeket, hogy a vagyonukat adják át, önmagában nem válasz. Ráadásul ezeknek a társaságoknak a lefolytatott egyeztetésben elmondott véleményükből semmit nem fogadtak el. Éppen ezért azokat a szakmai és civil szereplőket, akik összefogtak, figyelembe kellett volna venni. A vízellátás összeomlásának veszélye ma közbeszéd, például már a vízszivárgásnál vagy a szennyvízszivárgásnál példákat lehet sorolni településeknél, hogy egyébként mi az, ami probléma. Kormányzati szinten most, ugye, államtitkár úr személyében, látva az óriási problémát, ez megjelent, de az ezzel kapcsolatos valódi társadalmi egyeztetés nem indult el. Éppen ezért a víziközmű-hálózat állapotának átfogó felmérésére van szükség, és önmagában a vízdíjadó terhelésének átstrukturálásával foglalkozni kell. Kisebbségi véleményben továbbra is arra hívom fel a figyelmet, hogy igenis a csőcserét, a hálózatbővítést, az erre vonatkozó programterv ütemezését, finanszírozását el kell készíteni, de ezt önök idáig nem tették meg. Eközben pedig az államosítás helyett az önrendelkezés megerősítésére lenne szükség, hogy azok, akik szolgáltatóként ezt tudják végezni, meg is tudjanak maradni. Önök ezt nem teszik, ezért a kisebbségi véleményben ezt megfogalmaztuk, és ennek alapján továbbra is azt mondom, hogy ez így, ebben a formában nem támogatható. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem V. Németh Zsolt államtitkár urat, hogy kíváne élni a felszólalás lehetőségével. Amennyiben kíván, tájékoztatom önt, hogy a vitában és a zárszóban összesen 15 perces az időkerete. Amennyi most elhangzik a vita elején, annyival kevesebb felszólalási időre lesz lehetőség a vitában való részvételre, illetve a zárszóban való felszólalásra. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó. [[Varju László közbeszól.]] Bocsánat… [[Varju László: TAB-ülés kezdődik, és elnézést, ha el kell mennem.]] Köszönöm szépen. Államtitkár urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Varju Képviselő Úr! Mint ahogy az általános vitában is elhangzott, és a bizottsági ülésen is hangsúlyoztam, alapvetően ez a mostani törvénymódosítás nem az integrációs folyamatról szól, azonban természetesen a vitában képviselőtársaim ezt érintették. Köszönöm azt a hozzáállást, amit akár kormánypárti, akár ellenzéki képviselők részéről tapasztaltam, hiszen maga az ágazat iránti aggódás kitapintható volt. [[18.00]] Mindezek mellett képviselő úr figyelmét hadd hívjam fel, hogy az integrációs folyamatban egyik köztulajdonból egy másik köztulajdonba kerülnek, kerülhetnek át a víziközművek és maga a működtető vagyon is, amennyiben a tulajdonosi kör így dönt. Ez egy kicsit különbözik attól a helyzettől, ami az önök kormányzása idején volt, hogy eladták az infrastruktúrákat. Tehát itt szó nincsen erről, hanem arról, hogy él a kormányzat a felelősségével, és felajánlja ezt a lehetőséget az önkormányzatok számára. Mindezek mellett fontosnak tartom hangsúlyozni, hogy nem csupán ebben a törvényben jelenik meg a kormány felelőssége, hanem lázas munka folyik, hogy akár a díjrendszert egy méltányos és igazságos díjrendszer kialakítása felé mozdítsuk el, és természetesen ezzel egy időben a rekonstrukciós programot is meg kívánjuk indítani. Tehát látjuk, hogy valóban ebben egyetértünk a víziközművek állapota nem a legjobb, nagyon magas a hálózati veszteség, és ezen a helyzeten szeretnénk változtatni, úgyhogy minden törekvésünk ez. Köszönöm a képviselő urak hozzászólását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önt, tisztelt államtitkár úr, hogy 12 perc és 43 másodperc időkerete maradt a vitában való felszólalásokra és a zárszóra összesen. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a kijelölt Gazdasági Bizottság előadót nem állított. Most megadom a szót Keresztes László Lórántnak, a vitához kapcsolódó Fenntartható Fejlődés Bizottsága előadójának, aki a bizottság kisebbségi véleményét ismerteti. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Mind a bizottsági ülésen, mind előtte a plenáris ülésen megegyeztünk abban, hogy a víz maga az élet, hogy nemzeti sorskérdésről beszélünk, amikor egyébként a vízgazdálkodás, a vízellátás kérdéseiről beszélünk. Abban is ugyan véleménykülönbségek voltak és vannak, hogy milyen mértékben, de abban egyetértés volt, hogy nagyon-nagyon nehéz állapotban van ez a víziközműrendszer, az infrastruktúra. Én ezért is azzal szeretném kezdeni ezt a felszólalást, hogy tisztelettel megköszönöm az ágazat vala-mennyi dolgozójának, hogy áldozattal végzi a munkáját nehéz körülmények között, adott esetben egyébként megalázóan alacsony bérek miatt is. Teljesen világos, hogy ha ők nem állnának helyt, akkor nagyon sok helyen bajba kerülne a legfontosabb közszolgáltatás, tehát az ivóvízellátás biztosítása. Valóban, a bizottsági ülésen is kifejtettem részletesebben, hogy mit gondolok az ágazat, az infrastruktúra nehéz helyzetéről. Elhangzott az, hogy a statisztikák alapján már 20 százalék alatt van a megfelelő minősítésű csőrendszerek aránya. Beszéltünk a rendkívül magas hálózati veszteségről, amely a 25 százalékot közelíti, tehát ilyen arányban a megtermelt ivóvíz elfolyik a rossz csőhálózat miatt. Arról is szót ejtettem, hogy ugyan nagyon nehéz volt a 2010-es örökség, de azóta megduplázódott a csőtörések száma, tehát a helyzet egyértelműen rosszabb lett, és bizony látható, főleg nyári időszakban, hogy nagyon sok helyen, és nem csak néhány helyen az országban bizony kihívást jelent az ivóvízellátás folyamatossága, ennek a biztosítása. Mondhatjuk, én ezt egy kisebb személyes sikerként élem meg, hogy nem olyan régen miniszterelnök urat egy azonnali kérdés formájában erről kérdezhettem, és ő maga is már visszaigazolta, hogy 3000 milliárd a forráshiány, míg jó egy évvel korábban még abban egyetértettünk, hogy 1000 milliárd, akkor még nem fogadta el miniszterelnök úr, hogy 3000 milliárd. Az én megítélésem szerint egyébként most már sokkal rosszabb a helyzet, nyilván jelentős inflációval is szembesültünk. Egyébként a 3000 ezer milliárd forintos becslés egy 2017-es adat, akkor a Megyei Jogú Városok Szövetsége egy átfogó stratégiai dokumentumot készített, és nem a szükséges, hanem a hiányzó forrásokat így becsülték meg, tehát egészen elképesztő a probléma. A korábbi kormányzati döntések és a jelenlegi helyzet közötti összefüggésekről muszáj volt megemlítenem a bizottság ülésén is azt, hogy már 2015-re kellett volna azt a bizonyos átfogó felmérést elkészíteni, amit most indít el a kormány gyakorlatilag. Évek óta hallgatjuk, hogy valamiféle átfogó stratégia készül. Ennek kapcsán is az volt a döntés, hogy 2021 végéig kell valamiféle konkrét lépéssorozatot felvázolni. Tehát én amellett érveltem, és azért sem tudtam támogatni ezt a törvényjavaslatot, ez volt az egyik oka, mert egyszerűen nem látom az ágazat helyzetének a súlyosságához mért szigorú ütemezést és lépéssorozatot, következetes lépéssorozatot ebben a törvényjavaslatban és általában a kormány részéről, és emiatt én azt gondolom, hogy ezek a lépések elégtelenek. Felhívtam a figyelmet arra is, hogy ugye, az Országgyűlés már elfogadta az idei évi költségvetést, és ha megvizsgáljuk annak a számait, akkor látható, hogy az infrastruktúra állapotához mért szükséges támogatási összeg egyszerűen hiányzik, tehát azonnali költségvetési módosításra van szükség. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben, amelyek a táblán már megjelentek. A vita során kettőperces hozzászólásra nincs lehetőség. Kérdezem képviselőtársaimat, ki kíván a vitában felszólalni. [[Jelzésre:]] Keresztes László Lóránt képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Ilyen módon egy kicsit lekerekíteném az iménti felszólalást, aztán a frakcióm véleményét is szeretném ismertetni. Nos, tehát mi azt mondjuk, hogy ahhoz, hogy ne következzék be ez a bizonyos összeomlás, amitől, azt gondolom, joggal tartunk mindannyian, azonnali költségvetési átcsoportosításra van szükség, és már az idei évben nemcsak a cégek, tehát az állami és az önkormányzati cégek gazdasági fenntarthatóságához biztosított forrásokat kell jelentősen megnövelni, hanem a karbantartási munkákhoz is százmilliárdos nagyságrendben kell többletforrásokat biztosítani. Ezt nem látjuk, ezért mi attól tartunk, hogy a működésben sajnos súlyos problémák lesznek, ha ezzel nem szembesül a kormány. A rendelkezésemre álló rövid időben ismertetném a frakció véleményét is. Mint az már elhangzott, a víz maga az élet, és valóban, ha a nemzet jövőjét érintő legfontosabb kihívásokról beszélünk, akkor, én azt gondolom, hogy itt az egyik legsúlyosabb kérdés az, ami most napirenden van, tehát a víz biztosítása gyermekeink, unokáink számára, az egészséges ivóvíz biztosítása, az ivóvízbázisaink megvédése. Sokszor elhangzik különböző politikusoktól, hogy Magyarország víznagyhatalom, és hogy igazából ezzel jelentős probléma nincs. Egyébként döbbenetes, hogy amikor még az iparstratégiával kapcsolatos vitákat is hallgatjuk, akkor is gazdaságpolitikai, kormányzati szereplőkről olyan jellegű kijelentéseket hallunk, hogy hát, ezzel igazából soha nem volt probléma. Hát, bizony van probléma! Magyarországot bizonyos szempontból lehet víznagyhatalomnak nevezni, de ha megnézzük, hogy a vízkincsünk 95 százaléka a külföldről befolyó folyóvizeket jelenti, és ezek nagyobb mértékben távoznak az országból, akkor látható, hogy óriási a baj. Világos, hogy ez nem a jelenlegi kormányzatnak és egyébként nem is az azelőttinek a hibája, hanem ez egy sok évtizedes probléma, hogy Magyarországon egy rossz szemléletű vízgazdálkodás van érvényben, és emiatt gyakorlatilag az ország lecsapolása történik, a vizek minél előbb történő elvezetése. Ez vezetett ahhoz a kritikus helyzethez, amit megtapasztalhattunk egyébként múlt évben, és most is tapasztalhatunk, hogy milyen brutális hatásai vannak az éghajlatváltozásnak, milyen elképesztő történelmi aszályt élünk meg, és ez összefüggésben van azzal is, amiről most beszélünk a víziközműrendszerrel, hogy itt alapvető szemléletváltást kell érvényesíteni. Ez egyébként alkalmat ad arra, hogy nagyon röviden kitérjek arra, hogy egy kis pozitívumról azért be kell számolni. Nem olyan régen a Vízgazdálkodási Tanács szervezésében sor került egy konferenciára. Ugyan nem tudtam ott lenni, de a munkatársaim, akik ott voltak, jelezték, hogy bizony a problémák súlyának a helyes megítélése már megjelent egy ilyen magas szintű szakmai fórumon, és mondhatjuk, én nem akarok senkit megbántani, de azok a vízügyi munkatársak is, akiknek bizony ez a régi berögződés szerinti koncepció határozza meg a szakmai elgondolásait, talán picit nyitottabbnak mutatkoznak azok felé, akik bizony erről beszélnek, hogy egy vízmegtartó vízgazdálkodásra van szükség, és alapvetően a talajban történő vízmegtartásra van szükség, hiszen ez a természetes közege a víznek. No de visszakanyarodva, alapvetően egy vízgazdálkodási problémával szembesülünk, a közmű, az ivóvízellátás problémáival, a vízbázisok védelmével, ami megint csak összefügg alapvetően a szennyvízelvezetés, a szennyvízkezelés kérdéseivel, illetve a felszíni és a felszín alatti vizeink védelmével. Hosszasan lehetne sorolni, hogy a különböző területek mely minisztériumokhoz tartoznak. A törvényjavaslat is foglalkozik vele, hogy egyfajta szakmai bizottság jön létre. Ez bizony aláhúzza azt, hogy nincs egy egységes kormányzati szemlélet a vízügyek, a vízgazdálkodás mögött, és ez bizony kihozza ezeket a problémákat, amelyekre részben már utaltam, mert itt, hogy úgy mondjam, nem elég egy helyes vízgazdálkodás, nem elég egy helyes politika az infrastruktúra rendben tartására, de például egy olyan iparpolitika, egy olyan gazdaságpolitika is szükségeltetik, amely figyelembe veszi Magyarország lehetőségeit, a természeti kincseink végességét. [[18.10]] Ilyen szempontból bizony nagyon-nagyon komoly problémákat láttunk, és itt a frakciómnak is az az álláspontja, hogy ez a törvényjavaslat ugyan egy jó irányba tett aprócska lépés, önmagában elismerjük a fontosságát is, és szeretném aláhúzni, hogy van egy államtitkára immár ennek a rendkívül súlyos, ha nem az egyik legsúlyosabb magyar rendszerproblémának, de összességében ennél sokkal komolyabb, ütemezettebb, gyorsabb lépéssorozatot szeretnénk látni és annak a végrehajtását. Egyetlenegy dologra szeretnék utalni ebben a rendkívül rövid időben, ez bizony az infrastruktúrának a nemzeti kézben való megőrzése. Itt kisebb vita kibontakozott már. Mi valóban azt gondoljuk, hogy súlyos hiba, ha nem bűn az, hogy az ilyen stratégiai infrastruktúrát magánosítja valaki. Tehát ahogy egyébként elhangzott államtitkár úr részéről is, a megelőző kormányok, a 2010 előtti kormányok ezt jónak tartották, csinálták is, és sok esetben önkormányzatok is bizony dobra verték a víziközműveket. Mi ezt súlyos hibának, felelőtlenségnek tartjuk, és mély meggyőződésünk, hogy nemzeti kézben kell tartani ezt a stratégiai infrastruktúrát, és soha nem fordulhat elő, hogy a víziközművek, a vízkincsünk feletti ellenőrzés magánkézbe vagy idegen kézbe kerül. Ez nem történhet meg. Ugyanakkor abban vitánk van a kormánnyal, vitám van államtitkár úrral is, hogy igazából ez mindegye, hogy állami vagy önkormányzati kézben van. Én azt gondolom, hogy megint csak nagyon komoly szakmai hiba, ha a helyi felelősségtől távolabb akarják vinni ezt a fontos közszolgáltatást és annak a fenntartását, a helyi tudástól távolabb akarják vinni. Alapvetően nemzeti kézben, de a mi véleményünk szerint önkormányzati kézben kell tartani ezt a szolgáltatást. Egyébként én itt idézném Debrecen fideszes polgármesterét, aki nagyon világosan elmondta, hogy ez egy olyan fontos stratégiai infrastruktúra, amit az önkormányzat nem adhat ki a kezéből. Az önkormányzatnak van egy ellátási kötelezettsége, egy felelőssége, felelősséggel tartozik az ott élő emberek iránt, a lehetőséget és az infrastruktúrát is meg kell tartani, hogy ennek a felelősségnek meg tudjon felelni. Ezért mi azt kérjük, hogy mind az önkormányzati, mind pedig az állami cégeknek adják meg a működéshez, a fennmaradáshoz és a karbantartáshoz szükséges forrásokat is. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a Mi Hazánk képviselőcsoportjából Dócs Dávid képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Ahogy az előttem szóló képviselőtársam is elmondta, a víz a jövő egyik nagy kérdése és megoldandó feladata, hiszen láthattuk az elmúlt évben és láthattuk az elmúlt évtizedekben, hogy a nem túl helyes vízgazdálkodás és a víziközművagyonnak, illetve infrastruktúra-hálózatnak az elhanyagolása milyen problémákhoz vezethet, hiszen tudjuk jól, hogy ennek a víziközművagyonnak a közel 50 százaléka a műszaki élettartamán már túl van, rendkívül rossz állapotú. Éppen ezért a víziközműszektorban dolgozóktól kapott információink alapján elmondható, hogy napi szintű problémával találkozhatunk, és napi szintű probléma az, hogy ezeket a víziközműrendszereket karban kell tartani, illetve a spontán meghibásodásokat gyakorlatilag napi szinten kell helyreállítani és kieszközölni. Ez annak köszönhető, hogy az elmúlt évtizedekben nem volt elég forrás fordítva erre a kiemelten fontos célra, hiszen akár az ENSZ Közgyűlése 2010-ben kimondta, hogy a tiszta víz és az ivóvíz mindenki alapvető emberi joga, illetve Magyarország Alaptörvénye is így rendelkezik a P) cikkelyben. Úgy gondolom, hogy ez sajnálatos módon ma Európa szívében, Magyarországon sem biztosított mindenki számára, hiszen láthattuk, a tavalyi aszály volt a főpróbája ennek, amikor gyakorlatilag a vízhiányt itt Európa szívében, a Kárpát-medencében is megtapasztaltuk, nem valahol Afrikában vagy a Közel-Keleten, hanem tényleg itt a Kárpát-medencében. Ez abból a hibás hozzáállásból következhet, hogy egész egyszerűen a medencénkből, a Kárpát-medencéből több vizet engedünk ki, mint amennyi beérkezik. Éppen ezért kicsit abszurd, amikor a kormány itt az engedély nélkül létesített kutak összeírását, regisztrációját tervezi, majd aztán ezt esetleg egy későbbi adóvonzattal is párosítja. Ha ezt akkor tenné, amikor hazánk vízgazdálkodása és a víziközművagyon teljesen rendben lenne, akkor még érthető is lenne, hogy a mindenkori kormány féltve tekint a vízkészletünkre és a vízbázisunkra, ám láthatjuk ezt a kettősséget, hiszen az egyik oldalon azt látjuk, hogy pontosan az elhanyagoltság az, ami jellemzi a víziközművagyont és egyébként az országunk vízgazdálkodását is, míg a másik serpenyőben pedig azt látjuk, hogy igazság szerint indokolatlanul fölösleges kiadásokra próbálja a magyar lakosságot rákényszeríteni. Bár jó hír, hogy ma a mezőgazdasági bizottsági ülésen megtudhattam bizottsági elnök úrtól, hogy az Agrárminisztérium nyomására, illetve maga a miniszterelnök úr is úgy nyilatkozott, hogy ő a legnagyobb élharcosa annak, hogy a kutakat ne kelljen különadóval, illetve külön illetékekkel és kiadásokkal sújtani, jobban mondva: a kutak tulajdonosait. Mi ennek kiváltképp örülünk, hiszen mi egy aláírásgyűjtést is indítottunk országszerte, ami igen népszerű, hiszen nem szeretnék a magyar emberek sem, ha még több bőr lenne lehúzva róluk. Ez úgy kapcsolódik az egész víziközművagyonhoz, hogy egész egyszerűen ezt a víziközművagyont most államosítani akarják, hiszen láthatjuk, hogy az önkormányzatoknak egy ultimátum formájában felajánlották, hogy vagy átengedik az állam részére, vagy pedig különböző szankciókat fognak ellenük életbe léptetni, ami, azt gondolom, hogy jelen pillanatban nem túl aktuális és nem túl időszerű, hiszen az önkormányzatok jelen pillanatban is rengeteg problémával küszködnek. Köszönhető ez az alulfinanszírozottságuknak, köszönhető ez annak, hogy az elmúlt években egész egyszerűen hibás politikát folytatott a kormány akkor, amikor mondjuk, egy Covid-mizéria kapcsán az önkormányzatok vállára tett pluszterheket, nem pedig levett róla, illetve akkor, amikor saját adó elvonását is kezdeményezték, és az önkormányzatok így igen nagy bevételkiesést szenvedtek el. Ez tapasztalható és kézzelfogható a víziközműrendszer karbantartásában avagy karban nem tartásában is, hiszen ezekből a lecsökkentett bevételekből erre már végképp nem futja. Viszont az egészen nonszensz, hogy ezt a vagyontárgyat az állam el akarja úgy venni az önkormányzatoktól, hogy még az ezzel kapcsolatos költségeket az önkormányzatokkal akarja megfizettetni. Éppen ezért, ahogy már az előzőekben is elmondtam, egész egyszerűen a Mi Hazánk Mozgalom azt az álláspontot képviseli, hogy a kormány először tegye helyre az ország vízgazdálkodását, tegye helyre a víziközművagyont különböző átcsoportosított forrásokkal, és azután lehet bármilyen más hozzászólást vagy bármilyen más törekvést megfogalmazni, hiszen mi úgy látjuk, hogy jelen pillanatban egy kicsikét olyannak tűnik, mintha a csík megelőzte volna a repülőt. Éppen ezért mi azt szeretnénk, hogyha a víziközművagyonra jelentős forrásátcsoportosításokat hajtanának végre, hiszen ha tovább romlik ezeknek a hálózatoknak a minősége, illetve az állapota, akkor nagyon sok helyen akár az egészséges és a mindenki számára biztosított ivóvízellátás is problémás lehet és veszélybe kerülhet. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Szabadi István tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki felszólalni a vitában. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Most megkérdezem V. Németh Zsolt államtitkár urat, kíváne a vitában elhangzottakra válaszolni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, államtitkár úr! 15 perces időkeret áll önnek rendelkezésre. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem kívánom megismételni az általános vitában elhangzottakra a választ, illetve a bizottsági ülésen elhangzottakat, de azért néhány elemre újra hadd utaljak. Keresztes László Lóránt képviselő úr, bizottsági elnök úr bizottsági ülésen is elmondta többször itt is, ott is, hogy most kezdi el az állam elkészíteni azt a felmérést, aminek már készen kellene lennie, és tulajdonképpen ez is akadályozza magát a rekonstrukciók elvégzését. Évek óta kötelező a cégeknek, a szolgáltató cégeknek gördülő fejlesztési terveket készíteni, amit a MEKH-nek benyújtanak, tehát tudják. Tehát azt, hogy hol kell beavatkozni, tudja, valamennyi szolgáltató tudja, ez nem akadályozza legkevésbé sem a fejlesztéseket. Forrást fogunk biztosítani, és ütemezetten elindulnak ezek a fejlesztések bocsánat, rekonstrukciók , mégpedig azokon a helyeken, ahol a legszükségesebb. Természetesen lehet bírálni azt, hogy maga a vízzel való foglalkozás hány helyen jelenik meg a kormányzati struktúrában, azonban szerintem számos struktúrában lehet jól együttműködni. Ma is voltam például egy olyan megbeszélésen, ahol a Duna-Tisza közi homokhátság vízpótlásáról nemhogy esett szó, hanem az ottani tervet ismertették, és ott azon valamennyi szereplő együtt ült a Belügyminisztériumtól a területfejlesztési felelős kormányzati szereplőig. Tehát jó együttműködéssel ezt a problémát föl lehet oldani. [[18.20]] Mindazok mellett Dócs Dávid képviselő úr is említi és ez valahol mindig megjelenik , hogy az állam nem jár el kellő gondossággal a víziközművek területén. Azért azt hadd említsem meg, hogy az elmúlt években mégiscsak számolatlanul a százmilliárdos vagy talán az ezermilliárdos nagyságrendet is elérheti az a forrás, amelyet európai uniós és hazai forrásból társfinanszírozással az állam biztosított anélkül, hogy az önkormányzatoknak, amelyek ügyében önök szót emelnek, egyetlenegy fillért is hozzá kellett volna mindezekhez tenni. Tehát például ez a fejlesztési mód teljesen más megközelítésbe, teljesen más kontextusba teszi azt, hogy az állam amúgy szívesen fogadja, ha az az önkormányzat, amely gondolja, szeretné, felajánlja számára ezt az infrastruktúrát, még egyszer mondom, hogy nem kötelező jelleggel. Általában beszélnek a képviselő urak az önkormányzatokról, meg hogy az önkormányzati körökben. Melyik önkormányzatiban? A 200 fős önkormányzatiban? Mert én azt látom, hogy a kistelepülések a legkevésbé sem ragaszkodnak ezekhez a vagyonokhoz, mert nem tudnak vele mit tenni, mit csinálni. Tehát ahol ez a fajta gondolat, amely megjelenik akár kormánypárti, akár ellenzéki településeken, azok jellemzően nagyvárosok, megyeszékhelyek, ahol elérik azt a nagyságrendet, ahogy a vagyonnal való gazdálkodás amúgy értelmezhető. Sok ezer kistelepülésen ez legkevésbé sem. Mindezekkel együtt most is megköszönöm azt a hozzáállást, azt a fajta aggódást, ami ez iránt az ágazat iránt megjelenik, és kérem, hogy képviselőtársaim szavazatukkal is támogassák majd a törvény elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik az egyes törvényeknek a közigazgatás fejlesztésével összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/3514. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. április 27-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes törvényeknek a közigazgatás fejlesztésével összefüggő módosításáról szóló T/3514. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, 6 nem ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az előttünk fekvő javaslat átfogó módosításokat tartalmazó salátatörvény, ezáltal több fontos témát is érint. A törvényjavaslat célja többek között az állampolgársági eljárások átfogó felülvizsgálata, az anyakönyvi hatósági eljárások jogszabályi hátterének átfogó felülvizsgálata, a civil közösségi szolgáltató központok tevékenységének módosítása, az ingatlan-nyilvántartási igazgatási díj maximalizálása, a határon túl élő magyarok számára a digitális állampolgársági konstrukció létrehozása, a turisztikai térségek fejlesztésével kapcsolatos változások módosítása, a honvédelmi rendelkezések hatályon kívül helyezése, valamint egyéb más, technikai jellegű módosítások. A Törvényalkotási Bizottság által benyújtott és elfogadott módosító javaslat főként kodifikációs és nyelvhelyességi pontosításokat tartalmaz. Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő T/3514. számú törvényjavaslat több törvény megnyitásával számos területen fogalmaz meg pontosításokat és támaszkodik gyakorlati tapasztalatokra, amelyek elősegítik a közigazgatási fejlesztések hatékonyságát. Kérem, támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megkérdezem György István államtitkár urat, hogy kíváne felszólalni. [[Dr. György István: Igen.]] Tájékoztatom önt, tisztelt államtitkár úr, hogy a vitában és a zárszó elhangzására összesen 15 perces időkeret áll rendelkezésére. Amit elhasznál ebből az időből, annyival kevesebb jut majd a zárszóra. Parancsoljon, öné a szó!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ahogyan már az általános vita során is részletezésre került, az előttünk fekvő törvényjavaslat 13 törvény kisebb-nagyobb módosítását foglalja magába. A törvényjavaslat célja a magyar közigazgatási rendszer, a közigazgatási hatósági ügyintézés egyszerűbbé és gyorsabbá tétele. A javaslat hozzájárul az adminisztratív terhek csökkentéséhez és az elektronizálási törekvések érvényre juttatásához is. Ahogy az elhangzott Vejkey Imre képviselő úr Törvényalkotási Bizottság nevében tett hozzászólásában, két nagyobb terjedelmű módosítást tartalmaz a törvényjavaslat az állampolgársági és az anyakönyvi eljáráshoz kapcsolódóan. Az általános vita során is elmondtam, hogy a kormányhivatalok egyik feladata természetesen a közhatalom gyakorlása és a hatósági feladatok ellátása mellett az, hogy folyamatosan figyelemmel kísérjék a jogszabályokat, azok gyakorlatban történő megvalósulását, és tegyenek javaslatot akkor, ha bármilyen eljárásban azt tapasztalják, hogy ott egyszerűsíteni szükséges, vagy az ügyféli kényelmet, illetve a jogszabályi harmóniát az jobban szolgálja, mint a jelenlegi jogszabályi környezet. Ez történt egyébként, amikor Budapest Főváros Kormányhivatalának állampolgársági és anyakönyvi főosztálya gyűjtötte össze a gyakorlat során felhalmozódott olyan problémákat, amelyekre a jogszabályok nem adtak egyértelmű választ, és a törvényjavaslatban e két területen ezek kerültek összefoglalásra. A magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény módosításának célja tehát az, hogy pontosítson és egyértelműsítsen más meglévő jogintézményeket. Többek között megállapítja, hogy a magyar állampolgárság keletkezésére ható tények szempontjából a születés időpontja és a szülőnek abban az időpontban fennálló magyar állampolgársága bír jelentőséggel, még akkor is, ha a családi kapcsolat csak később jön létre. Ez is egy olyan tapasztalat Budapest Főváros Kormányhivatalánál, amelyet még eltérő bírósági ítéletek is megpróbáltak értelmezni, helyesebben értelmezték. Azzal, hogy ez pontosításra került, egy teljesen egyértelmű joggyakorlat alakul ki a jövőben. Ezenkívül a módosítás pontosítja az állampolgárság visszavonásának szabályait, hiszen kiemelt nemzetbiztonsági érdeknek számít ennek az intézménynek az erősítése, csakúgy, mint az eljárásjogi eszközök, az adatvédelemmel és adatkezeléssel összefüggő rendelkezések is. Az anyakönyvi eljárásról szóló 2010. évi I. törvény módosítása és aktualizálása az eljárási menetek egyszerűsítését és elektronizálását szolgálja annak érdekében, hogy a magyar állampolgárok közigazgatási szolgáltatása megfeleljen a XXI. századi elvárásoknak. A módosítás révén lehetővé válik, hogy a sommás eljárásról a teljes eljárásra térhessenek át, ugyanakkor az eljárás szüneteltetésére vonatkozó kérelem és a döntés kiiktatásával a hatóság adminisztratív terhei számottevően csökkenni fognak. A települési önkormányzatok számára a kivételesen jelentkező közigazgatási vagy fekvéshatár-változás bejegyzés ingatlan-nyilvántartási igazgatási szolgáltatási díjai, ha az nagyszámú ingatlant érint, egyszeri és jelentős költségvetési többletterhet jelent. Említettem is példaként az általános vita során, hogy egy konkrét kistelepülésen 25 millió forintos földhivatali eljárási díjat kellett fizetnie az önkormányzatnak, és ebbéli figyelemfelhívás alapján most az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosítását tartalmazza a jogszabálycsomag egy része, amely egyrészt az önkormányzatok adminisztratív, másrészt anyagi terheit csökkenti, hiszen a törvényjavaslat 200 ezer forintban maximalizálja az egyébként ingatlanonként megfizetendő 6600 forintos igazgatási szolgáltatási díjat. [[18.30]] Tehát míg a 6600 forintokból 25 millió forintot kellett az önkormányzatnak korábban megfizetnie, hasonló körülmények között ez 200 ezer forint maximális díjat fog jelenteni. Az általános vita során felmerült, hogy a kormány megint az önkormányzatok zsebében turkál, és elveszi a bevételeiket. Nos, erről szó sincsen természetesen, hiszen ez a bevétel nem önkormányzati bevétel, hanem az állam földhivatali eljárásokkal kapcsolatos bevétele volt mindig is, soha nem képzett önkormányzati bevételt. Tisztelt Ház! A törvényjavaslathoz két képviselői módosító indítvány is érkezett, amelyek a turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016. évi CLVI. törvény módosításával összefüggő adatszolgáltatási kötelezettség mint méltánytalan teher eltörlésére, illetve a kötelezettségnek való megfelelés határidejének meghosszabbítására vonatkoztak. A kormány által elfogadott nemzeti turizmusfejlesztési stratégia Turizmus 2.0 dokumentumban megfogalmazott alapvető cél, hogy 2030-ra Magyarország Közép-Európa vezető turisztikai térségévé váljon, többek között ezen cél elérése érdekében kezdte meg 2019-ben működését a Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ, az NTAK. Szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy az adatszolgáltatási kötelezettségre vonatkozó törvénymódosítás 2021. július 1-jén lépett hatályba, azóta a Magyar Turisztikai Ügynökség két alkalommal is javasolta ennek meghosszabbítását, először 2022. július 1-jei határnapra, majd pedig 2023. január 1-jei határnapra, és most, a jelenlegi jogszabályi környezetben tehát 2023. július 1-je a bevezetési határidő, így két akceptált kérés és módosítás után már nem látja indokoltnak a kormány azt, hogy további időhúzás történjen ezen a területen. Az adatszolgáltatáshoz szükséges eszközök megléte nem okozhat beszerzési nehézséget és aránytalan terheket, hiszen a „VENDÉGEM Vendéglátás” szoftver egyszerűen kezelhető, akár mobiltelefonon is használható, így a szolgáltatók eszközigényét nem feltétlenül növeli. A turizmustörvény módosításának megszavazásával megszűnik a kettős eszközhasználat kényszere, mivel így a már említett „VENDÉGEM Vendéglátás” és a „VENDÉGEM Attrakció” szoftverek az áfatörvény szerinti egyszerűsített számla-, illetve nyugtaadási, illetve az adózói adatszolgáltatási kötelezettség teljesítésére is alkalmasak lesznek. Ennek köszönhetően csökkennek az adatszolgáltatók adminisztrációs terhei, valamint a költségek is, hiszen a szoftverek egy erre alkalmas blokknyomtatóval használva alkalmasak az online pénztárgép mint fizikai eszköz kiváltására is. Az MTÜ az átállás folyamatát mindezeken kívül önkéntes adatszolgáltatói tesztidőszakkal, valamint 0-24 órás ügyfélszolgálattal is támogatja. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Fentiekre tekintettel ismételten arra szeretném önöket kérni, hogy támogassák szavazatukkal a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom önt, hogy 6 perc és 42 másodperc áll majd rendelkezésére további felszólalásokra, illetve a zárszó elmondására. Tisztelt Ház! A kijelölt Igazságügyi Bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben, az időkeretek a hirdetőtáblán már megjelentek. A vita során kétperces felszólalásra nincs lehetőség. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki felszólalni a vitában. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem György István államtitkár urat, hogy kíváne zárszót mondani. [[Dr. György István: Nem, köszönöm.]] Nem kíván, köszönöm szépen. A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik a Magyar Népköztársaság Kormánya és a Csehszlovák Szocialista Köztársaság Kormánya között Budapesten, 1986. évi november hó 24. napján aláírt, a magyar-csehszlovák vasúti forgalom szabályozásáról szóló Egyezmény megszüntetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/3087. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Illés Boglárka képviselő asszonynak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. április 27-én megtárgyalta a Magyar Népköztársaság Kormánya és a Csehszlovák Szocialista Köztársaság Kormánya között Budapesten, 1986. évi november hó 24. napján aláírt, a magyar-csehszlovák vasúti forgalom szabályozásáról szóló Egyezmény megszüntetéséről szóló T/3087. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 33 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat célja a magyar-csehszlovák vasúti forgalom szabályozásáról szóló egyezmény közös megegyezéssel történő megszüntetése, melyet a Magyar Népköztársaság Kormánya és a Csehszlovák Szocialista Köztársaság Kormánya kötött még 1986. november 24-én tehát jobb később, mint soha. Az 1986-ban megkötött egyezmény szabályozta a Magyarország és a jogutód Szlovákia közötti vasúti határforgalmat. Az egyezmény azonban mára már elavult, nem alkalmas a két EU-tagállam viszonyának kezelésére, új egyezmény megkötésére pedig nincs szükség, hiszen az uniós jog egyértelműen rendezi a vasúti határforgalmi egyezmények által szabályozott kérdéseket. Az egyezmény hatályon kívül helyezése a 2003. október 9-én Pozsonyban, a Magyar Köztársaság és a Szlovák Köztársaság között megkötött közúti, vasúti és vízi határforgalom ellenőrzéséről szóló egyezményben foglaltakat nem érinti. A Törvényalkotási Bizottság módosító javaslatot nem tárgyalt, saját módosítási szándék nem érkezett. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Most megkérdezem Ágh Péter államtitkár urat, az Építési és Közlekedési Minisztérium államtitkárát, hogy kíváne felszólalni. [[Ágh Péter: Nem.]] Nem, köszönöm szépen. Tájékoztatom, amennyiben zárszót óhajt majd mondani, 15 perces időkeret áll önnek majd a rendelkezésére. Tisztelt Képviselőtársaim! A kijelölt Külügyi Bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben, amelyek a hirdetőtáblán már megjelentek. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki a vitában felszólalni. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Ismételten megkérdezem Ágh Péter államtitkár urat, kíváne zárszót mondani. [[Ágh Péter bólint.]] Igen, kíván. Parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Csak nagyon röviden szeretném tájékoztatni arról a képviselőtársaimat, hogy a törvényalkotási folyamat végéhez közeledve talán rámutathatunk arra, hogy valóban egy olyan javaslatnak az elfogadására kerül sor, amely kívánatos, és szükséges meghozni. Talán a törvényjavaslat szövege, illetve annak a retró hangzása, nevének a retró hangzása is rámutat arra, hogy egy idejétmúlt jogszabály fekszik előttünk. A jövőben megfelelő módon tudják a két országnak a viszonyát, a vasúti közlekedését az Európai Unió megfelelő irányelvei szabályozni, ennek megfelelően tud megtörténni majd a közlekedés. Bízom abban, hogy képviselőtársaink támogatnak majd minket abban, hogy ennek a jogszabálynak az elfogadása megtörténjen. Ahogy Illés Boglárka képviselő asszony is elmondta, mindez Szlovákiával teljes egyetértésben, közös megegyezéssel történik, így a jövőben is azon fogunk együtt dolgozni Szlovákiával, hogy akár a vasúti, akár a közlekedés bármilyen területén megfelelő módon legyen az együttműködés. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/3513. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. A vitában elsőnek a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Erdős Norbert képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon! [[18.40]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. április 27-én tartott ülésén megtárgyalta a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény módosításáról szóló T/3513. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, 6 nem szavazat ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény előttünk fekvő módosítására irányuló javaslat számos elemét Magyarországnak az európai uniós tagságából eredő kötelezettségei indokolják. A jelenlegi gazdasági helyzetben rendkívül gyorsan változó árak szükségessé teszik, hogy a jogalkotó biztosítsa a jogalkalmazók számára a keretmegállapodások és dinamikus beszerzési rendszerek esetén a szerződéskötési moratórium alóli eltérés lehetőségét, és gyorsabb szerződéskötést tegyen lehetővé. A javaslat magában foglalja a jogsértéseknek az ajánlatkérő általi orvoslására nyújtott szélesebb mozgásteret, amely szintén egyszerűsítheti a közbeszerzések jogszerű megvalósítását. A javaslat által bevezetett új eredménytelenségi ok arra ad lehetőséget, hogy az ajánlatkérő a túlzottan magas árú vagy manipulatív módon árazott, de az értékelés során legkedvezőbbként kikerülő ajánlat esetén visszautasíthassa a szerződéskötést. A Törvényalkotási Bizottság eljárása során a törvényjavaslatban főként technikai jellegű módosítások kerültek átvezetésre, amelyek a jogszabályszöveg koherenciájának biztosítását szolgálják. Tisztelt Ház! Az uniós jogi hátterű módosítási elemeken túl a javaslat számos olyan szabályozási elemet is tartalmaz, amelyek az eljárások hatékonyabb, gyorsabb és rugalmasabb megvalósítását segíthetik elő. Mindezekre tekintettel a javaslat támogatandó. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megkérdezem az előterjesztőt, Latorcai Csaba miniszterhelyettes, államtitkár urat, hogy kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Majd később vagy a zárszóban. Jó, köszönöm. Tájékoztatom önt, hogy összesen 15 perc időkeret áll majd rendelkezésére a felszólalásokra. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági Bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kettőperces hozzászólásra nincs lehetőség, az időkeretek a hirdetőtáblán fenn vannak. Kérdezem a tisztelt képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Most megkérdezem Latorcai Csaba miniszterhelyettes, államtitkár urat, hogy kíváne zárszót mondani. [[Jelzésre:]] Igen. Parancsoljon, öné a szó. Mint mondtam, 15 perces az időkeret.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy most, a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény módosításáról szóló T/3513. számú törvényjavaslat országgyűlési tárgyalásának legvégén mintegy összefoglaló jelleggel néhány mondatban rávilágítsak a törvényjavaslat fontosságára. A közbeszerzésekről szóló törvény módosításáról szóló törvényjavaslatnak az az elsődleges célja, hogy az uniós források felhasználása során minden tekintetben biztosított legyen a közbeszerzésekre vonatkozó uniós jog hazai érvényesülése, és egyúttal orvosoljuk azokat a problémákat, amelyek eddig a hazai jogalkalmazás során felmerültek. Jelen módosítási javaslat többek között a jogszerűtlen magatartásokkal szembeni fellépést segíti elő azzal, hogy a hivatalbóli jogorvoslati határidők új szabályai által az ellenőrző szervek hatékonyabban tudjanak fellépni a jogsértésekkel szemben, egyúttal a jogbiztonságot is tiszteletben tartva. Az új eredménytelenségi jog pedig a visszaélésszerű ajánlattevői magatartásokkal szemben az ajánlatkérők számára biztosít védelmet. A törvény módosításának legfőbb elemei közül a következőket emelném ki. A túlárazások megelőzése és a közpénzekkel való hatékonyabb gazdálkodás érdekében bevezetésre kerül az az eredménytelenségi ok, amely szerint az ajánlatkérő eredménytelenné nyilváníthatja az eljárást akkor is, ha a legkedvezőbb ajánlat árazását figyelembe véve a szerződéskötés súlyosan sértené a hatékony és felelős gazdálkodás követelményét. Rugalmasabbá válik a közbeszerzési eljárások jogszerűségének helyreállítása olyan esetben, amikor ezt az ajánlatkérő az eljárás eredményének megküldését követően észleli, vagy az előzetes vitarendezési kérelem során elismeri a közbeszerzési szabályok megsértését. Beépül a törvénybe az a veszélyhelyzeti szabály, amely alapján keretmegállapodás vagy dinamikus beszerzési rendszer alapján megkötött szerződés esetén nem kell a tíznapos szerződéskötési moratóriumot megtartani. Így az ajánlatkérők a jelenlegi gazdasági helyzetben hatékony beszerzési technikák alapján még gyorsabban tudnak szerződést kötni. A Közbeszerzési Döntőbizottság eljárását a törvényben meghatározott szervek hivatalból kezdeményezhetik. A módosítás egy új, speciális szabályt is bevezet, melynek célja, hogy az ellenőrzést végző szervek által megállapított jogsértések kellően rövid idő alatt a Közbeszerzési Döntőbizottság elé kerülhessenek annak elkerülése mellett, hogy a korábbi, tudomásra jutás időpontjára alapított határidők miatt az ilyen kezdeményezések elkésettnek minősülnének. Elhelyezésre kerülnek a törvényben azok a rendelkezések is, amelyeket az Európai Unió a tavalyi évben elfogadott, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusaiban az ajánlatkérők számára megfogalmazott, megállapított, kötelezően alkalmazandó szabályok végrehajtását segítik. Tisztelt Ház! Magyarország Kormánya mindent megtesz annak érdekében, hogy a hazai közbeszerzés hatékonyságának javítását és az átláthatóság növelését megteremtse. Ezen fáradozásunk pedig nem eredmény nélküli, Magyarország közbeszerzése, közbeszerzési teljesítménye az Európai Bizottság által közzétett úgynevezett egységes piaci eredménytábla legfrissebb adatai alapján a legjobban teljesítő tagállamok közé tartozik. A jelen törvényjavaslattal a kormány az Európai Bizottság jelzésére, valamint a joggyakorlatban felmerülő problémákra, tapasztalatokra, visszajelzésekre alapozva olyan rendelkezések elfogadását kéri, amelyek az európai uniós kötelezettségnek való megfelelést, a kötelezettségek végrehajtását, a szükségessé vált jogalkotási igények teljesítését, a közbeszerzési eljárások hatékonyabb, gyorsabb és rugalmasabb megvalósítását, valamint a felelős közpénzfelhasználás gyakorlatának támogatását szolgálják. Figyelemmel arra, hogy a törvényjavaslathoz nem érkezett képviselői módosító javaslat, vélelmezem, hogy ezekkel a célokkal minden országgyűlési képviselő egyetért. Bízom abban, hogy az elhangzottak alapján a tisztelt képviselő hölgyek és urak igen szavazatukkal támogatni fogják a törvényjavaslat céljainak megvalósítását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! képviselőtársaim! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik az állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi XXXIII. törvény és a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/3516. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Erdős Norbert képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, öné a szó. [[18.50]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. április 27-én megtárgyalta az állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi XXXIII. törvény és a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény módosításáról szóló T/3516. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 33 igen szavazattal, 4 nem szavazat ellenében és 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A jelen törvényjavaslat célja, hogy adatkezelési és eljárási szabályokat rögzítsen az állami projektértékelők által letételre kerülő összeférhetetlenségi nyilatkozatok és érdekeltségi nyilatkozatok tekintetében. Beépítésre kerül továbbá az uniós költségvetés hatékonyabb védelmét szolgáló, az összeférhetetlenség megállapításához kapcsolódó, azt hatékonyan támogató személyes kapcsolatokra vonatkozó nyilatkozat is. A módosítások az európai uniós források szabályos felhasználását szolgálják azáltal, hogy az állami projektértékelőknek a továbbiakban általános összeférhetetlenségi nyilatkozatot és érdekeltségi nyilatkozatot szükséges benyújtani az állami projektértékelői jogviszony létesítésekor. A törvényjavaslat rendelkezik arról is, hogy a jelenleg állami projektértékelői jogviszonyban álló személyek a módosítás hatálybalépését követően szintén nyújtsák be a nyilatkozataikat. A törvényjavaslat a nyilatkozatok és azok tartalmának vizsgálatához szükséges adatkezelési szabályokat is rögzíti. A módosítás eredményeképpen a Belső Ellenőrzési és Integritási Igazgatóság az állami projektértékelők személyes kapcsolataira vonatkozó nyilatkozatait is bekérheti és az abban megadott adatokat kezelheti. A Törvényalkotási Bizottság egy módosítót fogadott el a javaslathoz, amely nyelvhelyességi, kodifikációs és jogtechnikai pontosításokat tartalmazott. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megkérdezem az előterjesztőt, Latorcai Csaba miniszterhelyettes, államtitkár urat, kíváne most felszólalni. [[Jelzésre:]] Nem kíván. Köszönöm szépen. Majd 15 perc időkeret áll önnek rendelkezésére a vitában való felszólalásra, illetve a zárszó elmondására. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! A kijelölt Európai Ügyek Bizottsága előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. Az időkeret a hirdetőtáblán megjelent. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki felszólalni a vitában. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem Latorcai Csaba miniszterhelyettes, államtitkár urat, kíváne zárszót mondani. [[Jelzésre:]] Igen, kíván. Tájékoztatom, mint említettem már, összesen 15 perc az időkerete. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy elérkezve az országgyűlési vita legvégére, ismételten összefoglaljam az önök előtt fekvő törvényjavaslat célját: az európai uniós költségvetés védelme érdekében megerősíteni az európai uniós támogatások felhasználása során alkalmazott audit és ellenőrzési mechanizmusokat. Nem árulok el újdonságot, mikor azt mondom, hogy Magyarország Kormánya számára kiemelten fontos, hogy a rendelkezésre álló fejlesztési forrásokat, ahogyan a 2014-2020-as programozási időszakban, úgy a 2021-2027-es programozási időszakban is a lehető leghatékonyabban és az európai uniós költségvetés védelmét szem előtt tartva használjuk fel. A törvényjavaslatban éppen ezért tettünk javaslatot a kormányzati igazgatásról szóló törvény és az állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló törvény módosítására. A kormány ezen célok érdekében az Európai Bizottság felé vállalt, korrekciós intézkedésekben meghatározott kötelezettségekkel összhangban létrehozta a Belső Ellenőrzési és Integritási Igazgatóságot, amelynek feladata tovább erősíteni az audit és ellenőrzési mechanizmusokat, valamint hozzájárulni az európai uniós támogatások megfelelő felhasználásához. Az igazgatóság, melynek hatásköre az uniós források végrehajtásában részt vevő nemzeti hatóságokra terjed ki, az állami projektértékelők kivételével 2022. november 15-étől ellenőrzi az uniós támogatásokat felhasználó programok végrehajtásában részt vevők által tett összeférhetetlenségi és érdekeltségi nyilatkozatok tartalmát. Az európai uniós források felhasználása céljából benyújtott támogatási kérelmek tartalmi bírálatát állami projektértékelők végzik. Állami projektértékelő az a személy lehet, aki a törvényben meghatározott feltételeknek megfelel, amelynek alapja, hogy állami szervnél fennálló alapjogviszonnyal rendelkezzék. Hangsúlyoznom szükséges, hogy a fejlesztéspolitikai intézményrendszer részét képező állami projektértékelői rendszer hatékonyságát, átláthatóságát és függetlenségét az Európai Bizottság több alkalommal is elismerte. Az uniós fejlesztési programok végrehajtási rendeletei 2022. november 15-étől előírják az állami projektértékelők részére is, hogy az állami projektértékelői jogviszony létesítésekor vagy az állami projektértékelői tevékenységük megkezdését követően általános összeférhetetlenségi nyilatkozatot és érdekeltségi nyilatkozatot tegyenek. Ezek a szabályok szükségessé tették, hogy az állami projektértékelők által letételre kerülő összeférhetetlenségi nyilatkozatok és érdekeltségi nyilatkozatok tekintetében is rögzítésre kerüljenek egyértelmű adatkezelési és eljárási szabályok. A törvényjavaslatban szereplő módosítások az európai uniós források szabályos felhasználását szolgálják azáltal, hogy immáron az állami projektértékelőknek is szükségessé válik általános összeférhetetlenségi és érdekeltségi nyilatkozatot benyújtani az állami projektértékelői jogviszony létesítésekor. Azon személyek, akik jelenleg is állami projektértékelői jogviszonyban állnak, a módosítás hatálybalépését követő 60 napon belül kötelesek a nyilatkozatot benyújtani. Tisztelt Ház! Magyarország kötelezettségvállalásának teljesítése érdekében szükséges egy generális felhatalmazó rendelkezés rögzítése a kormányzati igazgatásról szóló törvény módosításában. Az új rendelkezés alapján a kormány rendeleti szinten további feladatszabásról rendelkezhet az igazgatóság számára olyan módon, hogy annak elemi függetlensége nem sérülhet, és nem veszélyeztetheti a korábbi feladatai ellátását sem. A törvényjavaslat számos további, gyakorlati igényeknek megfelelő javaslatokat is tartalmaz, és csak említés szintjén emelném ki, hogy az állami projektértékelő a jelentkezéskor kapott egyedi azonosítószámát köteles bizalmasan kezelni; az állami projektértékelői jogviszony létesítéséhez szükséges nyilatkozatok tekintetében nem kell a későbbiekben az adószámot szerepeltetni; illetve az alapjogviszony szerinti munkáltató által kiállított munkáltatói igazoláson a továbbiakban lehetőség lesz arra, hogy új alapjogviszony létesítése esetén az alapjogviszony létesítésére vonatkozó dokumentum szerint szerepeltesse az igazoláson a munkáltató a jelentkező illetményét vagy munkabérét. Tisztelt Országgyűlés! Magyarország Kormánya prioritásként kezeli a nemzeti és az európai uniós költségvetés védelmét, így kiemelt figyelmet fordítunk az európai uniós forrásokból finanszírozott pályázatok szabályszerű megvalósítására, amelyek a magyar vállalkozások és ezen keresztül a magyar családok életminőségének javulását és hazánk további gazdasági fejlődését szolgálják. Az önök előtt fekvő törvényjavaslat célja, hogy az európai uniós költségvetés védelme érdekében megerősítsük az európai uniós támogatások felhasználása során alkalmazott audit és ellenőrzési mechanizmusokat. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Az eddigi támogató hozzászólásokat köszönöm, és kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslat elfogadásával segítse ezen célok megvalósulását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[19.00]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a kiberbiztonsági tanúsításról és a kiberbiztonsági felügyeletről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/3314. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Ezért megadom a szót Vejkey Imrének, a bizottság előadójának.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. április 27-én tartott ülésén megtárgyalta a kiberbiztonsági tanúsításról és a kiberbiztonsági felügyeletről szóló T/3314. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. OGY határozat 46. § alapján 26 igen szavazattal, 3 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A törvényjavaslat két fő tárgykört fed le. Egyrészt kialakítja a kiberbiztonsági tanúsítás hazai keretrendszerét, másrészt a gazdasági élet jelentős ágazatainak szereplői számára kiberbiztonsági követelményeket határoz meg, és hatósági felügyeleti rendszert vezet be. A nemzeti kiberbiztonsági tanúsítási keretrendszer azt biztosítja, hogy a digitalizációs transzformáció eredményeként egyre szélesebb körben használt információs termékek és szolgáltatások típusai, illetve fajtái tekintetében a tanúsító hatóság kiberbiztonsági elvárásokat, követelményeket fogalmazzon meg, rögzített módszertan szerint ezen követelmények, eljárások teljesülését értékelje és vizsgálja. A törvényjavaslat értelmében a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága feladata a nemzeti kiberbiztonsági tanúsítási rendszerek kidolgozásával kapcsolatosan nyomon követni az európai kiberbiztonsági tanúsítási rendszerek fejlesztését, figyelemmel kísérni a kapcsolódó szabványosítási folyamatokat és értékelni a hatályos nemzeti kiberbiztonsági tanúsítási rendszereket. Az SZTFH további feladata információkat gyűjteni azon ágazatokról és szakterületekről, amelyek nem esnek európai kiberbiztonsági tanúsítási rendszer hatálya alá, és ahol a kiberbiztonság növelése szükséges. A Törvényalkotási Bizottság eljárása során megfogalmazódott módosítási igényeknek megfelelően az SZTFH tanúsító hatóságként kiberbiztonsági tanúsítási felügyeleti feladatai keretében jogosult lenne a megfelelőségértékelő szervezeteknél és a megfelelőségi nyilatkozatok kibocsátóinál hatósági ellenőrzést végezni. Mindehhez természetesen elengedhetetlen, hogy az SZTFH képviselője megfelelően tudja igazolni magát és az ellenőrzési jogosultságát. Ezenfelül rögzítésre kerül a kiberbiztonsági felügyeleti díj maximális értéke is. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat által megteremteni hivatott egységes, az EU szabályainak is megfelelő tanúsítási rendszer hozzájárul a hazai infokommunikációs szektor teljesítményének és versenyképességének növeléséhez. Kérem, támogassák a T/3314. számú törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Vejkey Imre képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót Dömötör Csaba államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Csak négy módosítást szeretnék kiemelni az eredeti előterjesztéshez képest. Először is azt, hogy tizedére csökken a közép- és nagyvállalkozásokat terhelő kiberbiztonsági felügyeleti díj, így például a díj maximuma a legalább 66 milliárd forint éves forgalmú vállalkozások esetében 10 millió forint lesz. Másodsorban, az önkormányzatoknak közvetve kedvez, hogy a közvilágítási engedélyes szolgáltatóknak nem kell majd megfelelniük a kiberbiztonsági követelményeknek. Harmadsorban: a vállalkozásoknak több idejük, plusz hat hónapjuk lesz majd felkészülni arra, hogy teljesítsék a kiberbiztonsági követelményeket. Eszerint 2025. de-cember 31-éig kell majd auditáltatniuk a saját rendszereiket, és még egy versenyelőny kapcsolódik majd a tanúsítványok használatához. A módosítások szerint a tanúsított termékek védelme és a visszaélések megakadályozása érdekében a tervezet megtiltja azoknak a jelöléseknek a használatát, amelyek az adott terméket vagy szolgáltatást alaptalanul tanúsítottnak tüntetik fel. Ezek véleményünk szerint támogatandó és előremutató módosítások. Ezért támogatjuk őket. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Köszönöm, Dömötör Csaba államtitkár úr. 1 perc 20 másodpercet használt föl, és könnyű kiszámítani, ha a 15 percből levonjuk az 1 perc 20 másodpercet, mennyi van még a végén. A kijelölt Gazdasági Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Megkérdezem, hogy a megadott időkeretekben kíváne valaki felszólalás lehetőségével élni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt a képernyőn nem látok. Ezért a vitát lezárom. Kérdezem Dömötör Csaba államtitkár urat, van még bőven ideje, kíváne hozzászólni. [[Dömötör Csaba jelzésére:]] Köszönöm szépen. Elmondott mindent. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes állami tulajdonú vagyonelemek ingyenes tulajdonba adásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A kormány-előterjesztés T/3520. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Megkérdezem az előterjesztőt, Dömötör Csaba államtitkár urat, kíváne most felszólalni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy most nem. Ezért haladunk tovább. A kijelölt Gazdasági Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a táblán jelzett időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megkérdezem, hogy a megadott időkeretekben kíváne valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, ezért a vitát lezárom. Kérdezem Dömötör államtitkár urat, kíváne hozzászólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik az egyes egészségügyi, egészségbiztosítási és gyógyszerészeti tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/3512. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Ezért megadom a szót Nagy Csaba képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. április 28-án tartott ülésén megtárgyalta az egyes egészségügyi, egészségbiztosítási és gyógyszerészeti tárgyú törvények módosításáról szóló T/3512. számú törvényjavaslatot. [[19.10]] Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, 7 nem szavazat ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A magyar kormány és a Fidesz-KDNP elkötelezett abban, hogy a lakosság a lehető legjobb egészségügyi szolgáltatásban részesüljön, ennek érdekében szükség van a korszerű szabályozás biztosítására és a digitalizációra is. Kiemelt kormányzati prioritás az egészségügy feltételrendszerének folyamatos figyelemmel kísérése és a szükséges módosítások, finomhangolások elvégzése, a szabályozások aktualizálása. Az előttünk fekvő törvényjavaslat is ezt a célt szolgálja. A javaslat nagyon sok területet érintett, mintegy 155 módosítás szerepel ebben a törvényjavaslatban. Nyilvánvalóan mindegyikre nem kívánok kitérni, de a legfontosabbakról ejtenék néhány szót. Az első ilyen pontunk a humán reprodukció. A törvény kiegészítése meghatározza a fertilitásprezerváció részletes szabályait. E módosítás célja, hogy egyes megbetegedések, például előzetes onkológiai indikáció esetén az érintettek számára elérhetővé váljon az ivarsejtek saját célra, későbbi reprodukciós eljárás elvégzése érdekében történő fagyasztása. Az egészségügyi szolgálati jogviszonyról szóló törvény módosítására is sor kerül ebben a javaslatban. A reprodukciós eljárásokban részt vevő szakemberek jogviszonyának létesítésére vonatkozó szabályokat hivatott rendezni a módosítás oly módon, hogy a munka törvénykönyve alá tartozzanak. Így azoknak a korábban magánszolgáltatóknál dolgozó egészségügyi dolgozóknak, szakorvosoknak nem kell a jövedelmét csökkenteni, ha az Szjt. szabályai szerint csökkentésre kerülne sor. Fontos téma a javaslatban a halottvizsgálat újraszabályozása is. Jelen javaslat a törvényi szintű keretszabályokat tartalmazza annak érdekében, hogy az intézményen kívüli, természetes halállal elhunyt személyek esetében a helyszíni halottvizsgálatot a kormányrendeletben meghatározott szabályok alapján, orvosi jelenlét mellőzésével a mentőtiszt is elvégezhesse. A hazai gyógyszergyártás, kutatás-fejlesztés folyamatainak elismerése érdekében a javaslat továbbá lehetővé teszi majd azt is, hogy azon gyógyszerek esetében, amelyeknél a forgalomba hozatali engedély jogosultja rendelkezik nem csak csomagolásra, illetve gyártási tétel felszabadítására szóló gyógyszergyártási engedéllyel, és ha a gyógyszer első forgalomba hozatali engedélyét a magyar hatóság, azaz az Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézet adta ki, ne kelljen a kérelmezett indikációnak legalább három uniós tagállamban támogatottnak lennie. Fontos még megemlítenem, hogy a törvényjavaslatban ezenfelül pontosításra kerülnek a hozzáférési jogosultságok az EESZT-ben, az Elektronikus Egészségügyi Szolgáltatási Térben is. A törvénymódosítási javaslat lehetőséget ad többek között a szigetvári, a siklósi és a harkányi kórházaknak is arra, hogy pontosított jogszabályi környezet segítségével még tovább fejlődhessenek, a térség lakosságának hatékonyabb, klinikai minőségű egészségügyi ellátása érdekében. A Törvényalkotási Bizottság ülésén elfogadott módosítások pedig többségében kodifikációs és nyelvhelyességi pontosításokat hivatottak rendezni. Összegezve tehát: a javaslat elfogadásával elősegíthetjük az egészségüggyel kapcsolatos koherens jogi környezet megteremtését annak érdekében, hogy a magyar lakosság a lehető legjobb egészségügyi szolgáltatásban részesüljön, továbbá a módosítások célja a jogalkalmazást segítő deregulációs és szabályozásfejlesztési célú, illetve technikai jellegű változások elérése. Úgy gondolom, hogy az általam röviden kifejtett törvényjavaslat és a Törvényalkotási Bizottság ülésén elfogadott módosítások mind fontos célt szolgálnak, mivel nagyban hozzájárulnak majd a magyar egészségügy fejlődéséhez. Ezért kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Nagy Csaba képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne most felszólalni. [[Dr. Takács Péter jelzésére:]] Jelzi, hogy nem; akkor haladunk tovább. A kijelölt Népjóléti Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megkérdezem, hogy a táblán is jelzett időkeretekben kíváne valaki szólni. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, ezért a vitát lezárom. Megkérdezem újra az előterjesztőt, kíváne hozzászólni. [[Dr. Takács Péter jelzésére:]] Jelzi államtitkár úr, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik az elérhetőbb fogyasztóvédelem érdekében szükséges törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/3517. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi véleménynek az ismertetésére kerül sor. Ezért most megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. április 27-én tartott ülésén megtárgyalta az elérhetőbb fogyasztóvédelem érdekében szükséges törvények módosításáról szóló T/3517. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 5 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A kormány új fogyasztóvédelmi politikája a cselekvő fogyasztóvédelem, ami egyszerre jelenti a jogsértésekkel szembeni fellépés és az önkéntes jogkövetés előremozdítását mint a fogyasztóvédelem két legmarkánsabb feladatát. A cselekvő fogyasztóvédelem a digitális fogyasztóvédelem, a gyermekvédelem, a fogyasztóvédelem elérhetővé tételén és az egységes joggyakorlat kialakításának támogatásán alapul. A manapság felgyorsult technológiai fejlődés, a digitalizáció és a piaci változások okozta kihívások korában hatékony és gyors segítséggel, valamint biztos intézményrendszerrel szükséges garantálni a fogyasztók jogainak érvényesülését. Jelen törvényjavaslat e céloknak kíván megfelelni. Főbb elemei: a békéltető testületek regionális illetékességének megállapítása; a békéltető testületi elnökök és tagok kiválasztási szabályainak felülvizsgálata; az online meghallgatás bevezetése; a 200 ezer forintot meg nem haladó ügyértékű ügyekben a kötelezést tartalmazó békéltető testületi határozat meghozatala; valamint további eljárásjogi szabályok módosítása. A Törvényalkotási Bizottság egy módosítót fogadott el a javaslathoz, mely kodifikációs és technikai pontosítások mellett kiegészítéseket is megfogalmazott. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat elfogadása esetén a fogyasztóvédelmi törvény módosításával a jelenleginél ismertebbé, egyszerűbbé és átláthatóbbá válhat az alternatív vitarendezés működése. Mindezekre tekintettel a javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, Salacz László képviselő úr. Most a kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor, hétperces időkeretben. Megadom a szót Varju László képviselő úrnak.
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! A Törvényalkotási Bizottság vitájában és az azt megelőző véleménynyilvánítások során, azt gondolom, egyértelművé vált, hogy a kormány törekvései mellett, vagy elfogadva akár és értve, hogy egyszerűbb és átláthatóbb működésre törekednek, de ennek mi egy csomó hiányosságát látjuk. Különösen akkor, amikor egy ilyen megélhetési válság közepette, ilyen inflációs környezetben, gazdasági helyzetben valódi fogyasztóvédelemre lenne szükség Magyarországon, és ehhez a beterjesztett javaslat és az a szándék, ami akár megfogalmazódik, nagyon kevés. Nem elfogadható, hogy a békéltető testületek alapvetően a vállalkozások érdekképviseleti szervei mellett működnek, hiszen ott van az az ellentmondásos helyzet, ami amúgy is tovább élezi a kamarákkal szemben meglévő politikai elfogultságot. [[19.20]] A fogyasztók szubjektíve is úgy érezhetik, hogy a testület nem lehet elfogulatlan velük szemben vagy a vállalkozással szemben, amely a terméket gyártotta, hiszen éppen őt képviseli. Nem értünk egyet a miniszteri hatáskörök túlburjánzásával, nagyobb súlyt kellene adni a civil és a fogyasztói képviseleteknek. Az érdekképviseleti egyesület javaslatai szerint csak a testület tagjainak egyharmadára tehetnek majd javaslatot, miközben azt gondoljuk, hogy azt 50 százalékra kellene felemelni. Nem szerencsés a megbízatások eddigi hároméves időtartamát most négy évre kicsúsztatni. A békéltető testületekkel kapcsolatos tájékoztatás viszont annyira gyenge, aminél sokkal többet tehetne a kormány, hiszen amúgy egyébként lehetne ez jó formája a fogyasztók érdekei képviseletében eljáró testületnek és az ottani viszonylag gyors döntéshozatalnak. A békéltető testületekkel kapcsolatos kritikákon kívül alapvető változásra volna szükség a tekintetben a fogyasztóvédelem területén, hogy az általános fogyasztóvédelmi ombudsman intézményének létrehozása is a javaslataink között szerepel, illetve egyes, különösen érzékeny területeken, mint például az elmúlt évben, azt gondolom, hogy mindannyian tapasztaltuk, hogy az energiaszámlák vitája, átláthatatlansága minden törekvés ellenére nem tud megvalósulni. Rettentően sokan vannak azok, akik nem értik, mi az oka annak, hogy hétszeres lett a rezsiszámlájuk, és nincs hely, ahol mindezzel kapcsolatosan kérdéseket tehetnének fel akár, vagy pedig ilyen értelemben új döntést tudnának hozni. Éppen ezért mi azt javasoltuk, hogy energia-fogyasztóvédelmi szolgálat mint kiemelt terület létrehozatala ebből a szempontból fontos. Így összességében véve nem tartjuk kielégítőnek és megfelelőnek azt, amit ez a törvényjavaslat célul kitűzött, ennél sokkal többet kell tenni ilyen gazdasági helyzetben, ilyen inflációs környezetben a fogyasztók védelme érdekében. Éppen ezért a törvénytervezetet támogatni nem tudtuk. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, Varju képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne felszólalni. [[Dr. Répássy Róbert: Igen.]] Igen. Répássy Róbert államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A digitális fogyasztóvédelmen, a gyermekvédelmen, a fogyasztóvédelem elérhetővé tételén és az egységes joggyakorlat kialakításának támogatásán alapuló, a fogyasztóvédelmi politikáról szóló kormányhatározatban megfogalmazott célok elérése szükségessé tette a hazai fogyasztóvédelmi joganyag teljes körű felülvizsgálatát és az ennek eredményeként beazonosított jogalkotási feladatok megvalósítását. Ennek a részét képezi az elérhetőbb fogyasztóvédelem érdekében szükséges jogszabályok módosításáról szóló törvényjavaslat, melynek kidolgozására elsődlegesen a békéltető testületek gyakorlati tapasztalatai, illetve ezekre épülő javaslatai alapján került sor. Amint az általános vita során már elmondtam, a törvényjavaslat címe nem csupán egy jól hangzó szlogen, hanem ténylegesen azt jelenti, hogy bővülnek a fogyasztók számára a békéltető testületi ügyintézési helyek, azaz a fogyasztóvédelem valóban elérhetőbbé válik. Az Országgyűlés előtt lévő törvényjavaslat alapján a békéltető testületek szakmaiságának erősítése és a békéltető testületek finanszírozásának hatékonyabbá tétele érdekében a testületek ugyan regionális illetékességgel működnek a módosítást követően, de ez a fogyasztók számára nem visszalépést jelent, ellenkezőleg, az ügyintézési helyek bővülését jelenti. A törvényjavaslat ugyanis biztosítja a fogyasztók számára, hogy maguk döntsék el, az adott békéltető testület illetékességi területén melyik megyei jogú városban kerüljön sor a meghallgatásukra. A személyes meghallgatás lehetőségét tehát a fogyasztó kérelme alapján nemcsak a régióközpontokban, hanem a további, régióközpontnak nem minősülő vármegyeszékhelyeken, valamint a nem vármegyeszékhely megyei jogú városokban is biztosítani kell. Hogy egy egyszerű példával is megvilágosítsam a helyzetet: a jelenleg hatályos szabályozás alapján 20 helyen kerülhet sor személyes meghallgatásra, a fővárosban és 19 vármegyeszékhelyen. A módosítás alapján a 8 régióközpont, a 12 további vármegyeszékhely és a 7 további megyei jogú város együttesen 27 lehetőséget jelent a fogyasztók számára, ami 35 százalékos emelkedést jelent De még ez sem minden, ugyanis a fogyasztó dönthet úgy is, hogy otthon a kanapéról vagy az íróasztal mellől, online módon kíván részt venni a meghallgatáson. Ez pedig mindenképpen előrelépés a fogyasztói érdekérvényesítés és az elérhetőség szempontjából. Az Országgyűlés előtt lévő törvény elfogadásával a fogyasztóvédelmi politikában megfogalmazott célokkal összhangban az elérhetőbb fogyasztóvédelem érdekében szükséges jogszabályok módosításáról szóló javaslat korszerűsíti a csaknem 25 éve működő, alternatív vitarendezési feladatokat ellátó békéltető testületekre vonatkozó szabályozást. Alkalmazkodva a digitális kor követelményeihez, általánossá teszi tehát az online meghallgatást. Mindez a fogyasztóknak és a vállalkozásoknak könnyebbséget jelent a meghallgatáson való részvétel tekintetében, de ahogyan arra az előbbiekben is utaltam, nem jelenti az online meghallgatások kizárólagosságát. A megalapozott fogyasztói igények esetében, azt gondolom, a békéltető testületek negyed évszázados működése szempontjából történelmi előrelépés, hogy 200 ezer forintos határig a vállalkozás alávetésről szóló nyilatkozata hiányában is rá nézve kötelező döntést hozhat a testület. Ennek köszönhetően a gyors és a fogyasztók számára ingyenes békéltető testületi eljárás a bírósági út érdemi alternatívájává válhat, és jelentős mértékben hozzájárulhat a bíróságok ügyterhének csökkentéséhez. Bízunk abban, hogy a módosítás a hagyományos békéltető testületeknél is elősegíti az egyezségek számának növekedését, ahogyan megfigyelhető volt ez a Pénzügyi Békéltető Testületet érintő, hasonló változások bevezetését követően. A módosítás a békéltető testületi tagok kiválasztásának a szabályait is érinti. Az általános vita során felvetődött a fogyasztóvédelmi civil szervezetek erősítésének a kérdése a békéltető testületek kapcsán. A módosítás ezt a kérdést is rendezi, mivel a 2024-től kezdődő új, négyéves ciklusban a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesületek is tehetnek javaslatot a békéltető testületi tagok egyharmadára. A javasolt személyeknek meg kell felelniük a fogyasztóvédelmi törvényben előírt alkalmassági feltételeknek. Új előírás, hogy a békéltető testület elnökének és tagjának a megbízástól számított egy éven belül békéltető testületi alapvizsgát kell tennie. Ennek elsődleges célja a szakmai irányítás körében az országosan egységes jogalkalmazás biztosítása, az ingyenes képzés alapján ugyanis a testületi elnökök és tagok adekvát választ kaphatnak majd azokra az anyagi jogi és eljárásjogi problémákra, amelyekkel az eljárások lefolytatása és a döntéshozatal során szembesülhetnek. Nem egy jogszabályi rendelkezéseket ismertető és azt számonkérő hagyományos képzésről van tehát szó, hanem a jogértelmezési és jogalkalmazási kérdések jogalkotói céloknak megfelelő értelmezésének átadásáról és megindokolásáról. Meghallgatva és elfogadva a civil szervezetek, a vállalkozások érdekvédelmi szervezeteinek és a békéltető testületek javaslatait, a Törvényalkotási Bizottság elé terjesztett módosító javaslat alapján a normaszövegben több pontosításra is sor került. Így egyértelművé tettük, hogy a békéltető testület illetékességi területén lévő megyei jogú városokban a fogyasztó erre irányuló kérelme esetén, szükség szerint kerül sor személyes meghallgatásra. A TAB-módosítás alapján lehetősége lesz továbbá a békéltető testületnek arra, hogy bíróság által el nem bírált jogszabálysértő döntését a közléstől számított egy éven belül egy alkalommal módosítsa vagy visszavonja. Jogbiztonsági okból a döntés visszavonására vagy módosítására nem lesz lehetőség, ha az jóhiszeműen szerzett vagy gyakorolt jogot sértene. A békéltető testületek anyagi támogatása vonatkozásában pedig pontosításra került, hogy nem a kötelezést tartalmazó határozatokban megállapított, hanem a vállalkozásoktól az előző évben ténylegesen befolyt összeggel kerül csökkentésre a finanszírozás, mivel a gyakorlatban eltérés mutatkozhat a megállapított és befolyt eljárási költség között, és jelen esetben értelemszerűen a befolyt összeg figyelembevétele indokolt. [[19.30]] Az előzőek mellett a szövegben kisebb nyelvhelyességi és kodifikációs pontosításokra is sor került. Az általános vita és a Törvényalkotási Bizottság ülése során a törvényjavaslat kapcsán azzal szoros összefüggésben nem álló, de a fogyasztóvédelmet érintő kérdések is felmerültek, amelyekre indokolt reagálni. A fogyasztóvédelmi intézményrendszer működésének hatékonyságát kétségbe vonó felvetés kapcsán szükségesnek tartom felhívni a figyelmet arra, hogy a fogyasztóvédelem szakmai irányításáért felelős Igazságügyi Minisztérium és a fogyasztóvédelmi hatósági hatáskörben eljáró fővárosi és vármegyei kormányhivatalok mellett a békéltető testületek is rendkívül elhivatottan dolgoznak a fogyasztók érdekeinek védelmén, jogainak megóvásán. Jelen törvénymódosítás egyértelmű célja az intézményrendszer egyik kiemelten fontos szereplőjének, a békéltető testületeknek a megerősítése. Az igazán eredményes és hatékony fogyasztóvédelem megvalósítása érdekében a fogyasztóvédelem állami intézményrendszerének valamennyi említett szereplője részéről magas szintű szakmai munkára és együttműködésre van szükség, feladatkörüket tekintve pedig e szervek kiegészítik egymást, más-más probléma megoldásában, illetve megelőzésében tudnak a fogyasztók segítségére lenni. A fogyasztóvédelem nem egy statikus terület, a kormány tisztában van vele, hogy mindig résen kell lenni a jogszabálysértő vállalkozásokkal szembeni hatékony fellépés érdekében, és megígérhetem, hogy ez a jövőben is így lesz, akár jogalkotási, akár jogalkalmazói beavatkozás válik szükségessé. Szintén említésre került ellenzéki képviselők oldaláról, hogy a fogyasztóvédelem politikai fegyelmező eszköz, és egyes cégek alacsony bírságokat kapnak. Leszögezem, hogy a fogyasztóvédelem nem politikai fegyelmező eszköz, a fogyasztóvédelmi hatóság szigorúan meghatározott jogszabályi keretek között jár el. Egy-egy esetben a bírságösszeg meghatározására a fogyasztóvédelmi törvényben meghatározott szempontok figyelembevételével kerül sor. Ilyen szempont például a jogsértés jellege, súlya, mértéke és időtartama, a jogsértéssel érintett fogyasztók száma, érdekeik sérelmének köre, a jogsértő magatartás kiterjedtsége. Az alacsony bírságokra vonatkozó kritikákra vonatkozóan pedig elég, ha csak az árstop ellenőrzésével kapcsolatban kiszabott, félmilliárd forint feletti összesített bírságra vagy az önök által is jól ismert, külföldi székhelyű légitársasággal szemben kirótt több száz millió forintos bírságra utalok. A törvényjavaslat vitája során a tisztelt képviselők egyetértettek az előttünk lévő törvényjavaslat céljaival, hiszen az alternatív vitarendezés fejlesztése tekintetében kritika nem merült fel. Mindezekre tekintettel kérem, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Megtisztelő figyelmüket köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Répássy Róbert államtitkár úr. A 15 percből le kell vonnunk majd vala-mennyit. Tisztelt Ház! A kijelölt Gazdasági Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megkérdezem, hogy a táblán jelzett időkeretekben kíváne valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, ezért a vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne hozzászólni. [[Dr. Répássy Róbert jelzésére:]] Nem kíván. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik az Európai Unió Tanácsa 2024. második félévi magyar elnökségével kapcsolatos feladatok ellátására irányuló jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó rendelkezésekről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/3315. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Illés Boglárka képviselő asszonynak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. április 27-én megtárgyalta az Európai Unió Tanácsa 2024. második félévi magyar elnökségével kapcsolatos feladatok ellátására irányuló jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó rendelkezésekről szóló T/3315. számú törvényjavaslatot. Ez az első olyan törvényjavaslat, amely most előttünk fekszik, amely a magyar elnökségre való megfelelő felkészülést célozza. A Törvényalkotási Bizottság az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, 8 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő előterjesztés javaslatot tesz arra, hogy az uniós elnökséggel kapcsolatos egyes feladatok hatékony és eredményes ellátása érdekében a tágabb értelemben vett közszférában dolgozó, felkészült szakemberek alapjogviszonyuk mellett új jogviszonyt létesíthessenek, és így szakértelmüket, valamint munkaidejüket és a többletidőt, amit erre fordítanak, az elnökségi feladatok kifogástalan és magas színvonalon való ellátása érdekében is kamatoztassák. Az új jogviszony így lehetővé teheti, hogy az elnökségi feladatok számottevő részét a már a közszférában dolgozó szakemberek láthassák el, ami csökkentheti a közigazgatásnak az elnökségi időszakban megjelenő átmeneti emberierőforrástöbblet-igényét. A törvényjavaslat a Nemzeti Közszolgálati Egyetem tekintetében például egyértelműsíti, hogy az egyetemen kiemelkedő, elsősorban gyakorlati, szakmai tapasztalattal rendelkező szakemberek is kaphatnak vezetői megbízást, ugyanakkor, és ezt fontosnak tartom kihangsúlyozni, meghatározott esetekben csak tudományos fokozat megléte mellett. A Törvényalkotási Bizottság egy módosítót fogadott el a javaslathoz, amely nyelvhelyességi és technikai pontosítások mellett kiegészítést is megfogalmazott, amely a bírósági végrehajtási törvény, valamint a kormányzati igazgatási törvény módosítópontjait is takarja, elsősorban a kinevezés lehetőségeiről és akadályairól, valamint az egyes jogviszonyok megszűnésére és megszüntetésére vonatkozóan. Amennyiben van rá lehetőség, akkor az Európai Ügyek Bizottságának az összegző jelentését is szívesen ismertetném. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Illés Boglárka képviselő asszony. Most megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne felszólalni. [[Dr. Répássy Róbert jelzésére:]] Megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat alapvető célja, hogy az Európai Unió Tanácsa 2024. második félévi magyar elnökségével kapcsolatos feladatok hatékony és eredményes ellátása érdekében egy új jogviszonytípust hozzon létre, és az új szabályozást a jogrendszerbe hézagmentesen beillessze. A törvényjavaslat ezen cél elérésére maradéktalanul alkalmas, és e tárgykörben tisztázást igénylő kérdés nem maradt fenn. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat tartalmazza továbbá a Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról szóló 2011. évi CXXXII. törvény módosítását, amelynek kinevezési szabályait illette a vita során kritika. Hangsúlyozni kívánom, hogy a szabályozás koncepciójának középpontjában az egyetem oktatási tevékenységének gyakorlati szempontú fejlesztése áll. Az egyetem képzéseinek döntő hányada az alapfeladatából eredően más felsőoktatási intézményekkel való összehasonlításban lényegesen nagyobb mértékben igényli a gyakorlati szakmai tapasztalat oktatás keretében történő bemutatását, képzési struktúrába illesztését. E célt megvalósítani a legeredményesebben úgy lehet, ha az egyetem minél nagyobb mértékben tud gyakorlati szakembereket bevonni a tevékenységébe. A gyakorlati tapasztalatnak az oktatás keretében történő fokozott bemutatása pedig nem nélkülözheti, hogy az egyetemi vezetői tisztségek körében is lehetőség nyíljon gyakorlati szakemberek bevonására, természetesen a megfelelő tudományos előélet és fokozat megléte esetén. [[19.40]] A javaslat tehát nem korlátozza az egyetem kinevezési gyakorlatát, hanem többletlehetőséget kínál. Így a magas szintű elméleti ismeretek mellett, az egyetem alapfeladatához igazítva, azt továbbra is megkövetelve legalább ilyen magas szintű, kifejezetten gyakorlati tapasztalat és szaktudás bevonása is fokozottabban megvalósulhat. E két elem ötvözése teszi lehetővé a legmagasabb szintű közigazgatási, rendészeti és katonai képzés nyújtását és a kihívásoknak megfelelni kész szakemberek képzését. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat tartalmazza a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény módosítását is. Ennek kapcsán kiemelést érdemel a tévhitek eloszlatása érdekében, hogy a közigazgatási államtitkárok illetményét 2022. június 18-a óta a miniszterelnök állapítja meg, ezt a lehetőséget tehát nem a jelen módosítás terjeszti ki rájuk. A módosítás mindössze annyi változást hoz, hogy a miniszterek és államtitkárok illetményéhez hasonlóan a közigazgatási államtitkárok illetményét is minden évben július 1. napjával kell megállapítani. A Törvényalkotási Bizottság által összeállított összegző módosító javaslat értelmében szigorodnak továbbá a bírósági végrehajtásra vonatkozó rendelkezések. Így például a módosítás alapján szigorodnak a fegyelmi eljárás szabályai, bővül a fegyelmi vétségek köre, amellyel együtt szigorodnak a végrehajtói szolgálat hét évet követő újabb hét évre történő továbbfolytatása megállapításának feltételei, továbbá kötelező szakmai továbbképzést ír elő a módosítás a végrehajtók és a végrehajtó-helyettesek számára kétévenként, de a módosítás értelmében a végrehajtóktól beszámolási kötelezettséget vár a hatóság minden év január 31-éig az éves végrehajtói tevékenységükről és külön beszámolási kötelezettséget, ha egy másik végrehajtót helyettesítettek. Kérem a tisztelt Házat, hogy szavazatukkal támogassák a javaslat elfogadását. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, Répássy Róbert államtitkár úr. Még 10 perc 54 másodperc van az esetleges zárszóra. A forgatókönyv és a házszabály alapján most tudom megadni a szót Illés Boglárka képviselő asszonynak, aki a kijelölt Európai Ügyek Bizottságának előadója.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Az Európai Ügyek Bizottsága 2023. április 4-ei ülésén folytatta le az érintett előterjesztés részletes vitáját. A bizottságunk kijelölt bizottságként járt el, és módosító javaslat hiányában a törvényjavaslat egyes elemeit és a 2024 második félévi magyar EU-elnökségre készülést tekintettük át. Elhangzott, hogy az Országgyűlésben a házelnök úr az Európai Ügyek Bizottságát jelölte ki a kormányzati EU-elnökségi felkészülés parlamenti ellenőrző, valamint koordináló testületének, illetve az EU-elnökséggel összefüggő kérdések rendszeres áttekintése is a mi bizottságunk keretein belül zajlik a parlamentben. A bizottság álláspontja szerint a jól felkészült elnökségi stáb és elnökségi csapat fontos előfeltétele az elnökségi feladatok magas szintű ellátásának, és ahogy 2011-ben, úgy 2024-ben is arra kívánunk törekedni, arra kell mindannyiunknak törekedni, hogy a legfelkészültebb szakemberek kerülhessenek ezekbe a szükséges pozíciókba, és ők láthassák el ezeket a feladatokat. A törvényjavaslat tehát éppen a többletfeladatokhoz szükséges többletmegbecsülést kívánja biztosítani. Részletesen foglalkoztunk azzal is, hogy az EU-elnökségi jogviszony miért tarthat 2025. június 30-áig, tehát a magyar elnökség lejárta utáni hat hónapig. A válasz igazából egyszerű, talán azt is mondhatnám, hogy magától értetődő, hiszen nem minden uniós dossziét lehet az elnökség utolsó napján átadni, számos esetben szükség van még utókövetésre és utólagos munkálatok elvégzésére is. Az elnökségi felkészülés kapcsán pedig az is szóba került, hogy a létrehozott EU-elnökségi kormánybizottság mint a legfelsőbb politikai stratégiai testület már működik a miniszterelnök úr elnökletével. Az elnökség előkészítéséért a politikai felelősség Varga Judit miniszter asszonyé, és a miniszter asszony irányítása alatt egyrészt Kovács Zoltán államtitkár úr az elnökség költségvetésével, szervezésével, kommunikációjával, lebonyolításával kapcsolatos feladatokat látja el, másrészt Bóka János államtitkár úr az elnökség politikai előkészítéséért és lebonyolításáért felel, azért, hogy a trió elnökségi program, illetve a magyar elnökségi program határidőre elkészüljön. Talán a legnagyobb különbség a 2011 első félévi elnökséghez képest, amelyről szintén szót váltottunk, hogy ez most átmeneti elnökség lesz, intézményi átmeneti elnökség, talán így is fogalmazhatnánk, hiszen kevesebb jogalkotási dossziéra számítunk, ugyanakkor több politikai egyeztetésre, amely szükséges az intézményvezetői változásokkal összefüggésben. Tehát az Európai Ügyek Bizottsága a részletes vitát április 4-én lezárta és a jelentését benyújtotta. Tisztelettel kérem önöket, hogy támogassák az előttünk fekvő javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, Illés Boglárka képviselő asszony. Most megadom a szót Barkóczi Balázs képviselő úrnak, aki a bizottság kisebbségi véleményét ismerteti.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Természetesen Magyarország uniós elnökségi tisztsége örömünnep kellene hogy legyen, de az mindenki számára világos, hogy a jelenlegi magyar kormány alkalmatlan arra, hogy a 2024 júniusától kezdődő soros elnökséget sikertörténetté tegye. Magyarország ugyanis ma egy elszigetelt páriaország az Unión belül, rekordmagas inflációval, szétzúzott diplomáciai kapcsolatokkal, befagyasztott uniós forrásokkal, egyetlen komolyan vehető európai szövetséges nélkül. Ami a jelenlegi törvénytervezetet illeti, a soros elnökségnek aktuálisan uniós prioritásokkal kellene foglalkoznia, ahogy azt például a soros svéd elnökség is teszi, a biztonságot, vagyis az EU egységének erősítését, az Unió versenyképességének fokozását, a zöld- és energiaátmenetet, valamint az Unió alapjainak számító demokratikus értékeket és jogbiztonságot helyezve az elnökség fókuszpontjába. Magyarország viszont mind a négy, előbb felsorolt területen sereghajtó és az Unió egységének bomlasztója. Nézzünk ezzel szemben a magyar elnökség prioritásai közül néhányat: a jövő generáció, ifjúságpolitika, gyermekjogok, gyermekek és fiatalok lelki egészsége. Tisztelt képviselőtársaim, mindannyian tudjuk, hogy miközben az érvénytelen és eredménytelen népszavazásra épülő, úgynevezett gyermekvédelmi törvény miatt az Európai Bizottság jogsértési eljárást kezdeményezett Magyarország ellen, a magyar fiatalok az elmúlt 12 évben tömegesen hagyták el hazájukat a külföldi boldogulás reményében, a kormányzat pedig semmit nem tesz az egyházak lelkiismeretét súlyosan terhelő pedofil-bűncselekmények kivizsgálására, így ez ebben a formában nem más, mint porhintés. Vallásközi párbeszéd. Természetesen értjük, hogy az önálló támogatottsággal nem rendelkező KDNP-nek is kapnia kellett valamit a soros elnökség tortájából, de könyörgöm, legalább egyetlenegy példát mondjanak már az elmúlt évekből bármiféle hazai keresztényüldözésre! Nyilvánvalóan nem tudnak, hiszen a hatalommal összefonódó keresztény egyházakat itthon nemhogy üldözik, nem üldözik, de most például bemondásra vihetik a helyi iskolákat, vagyis az önkormányzati vagyont, így ez sem más, mint porhintés. Végül a környezet ügye. Környezetvédelemről beszélni egy olyan országban, amely ellen kötelezettségszegési eljárás folyt levegőminőség és vízminőség ügyében, ahol mondvacsinált indokokkal hirdetik ki a lakossági kiserőművek betáplálási moratóriumát, ahol a miniszterelnök haverjainak beruházásai miatt szabadon pusztítható a Fertő tó, a Velencei-tó és a Balaton környéke, ahol tiltottak a szélerőművek, és még önálló környezetvédelmi minisztériuma sincs, és amiből pont most akarnak akkumulátor-összeszerelő üzemet csinálni, ismét nem más, mint pótcselekvés és porhintés. Mindezek mellett pedig érthetetlen, hogy hogyan került a tervezetbe a Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról szóló törvény módosítása. Valószínűleg itt megint a régi, jól megszokott kormányzati trükközésről van szó, vagyis hogy egy olyan fideszes havert akarnak valamiféle egyetemi pozícióhoz juttatni, aki a jelenlegi szabályok szerint ennek nem felelne meg. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Egy kis türelmet kérek! Arról már nem is beszélve, hogy az új EU-elnökségi jogviszony létrehozásával az elnökséggel kapcsolatos feladatok ellátására a kormány mindenféle pályáztatás nélkül osztogathat zsíros állásokat és pozíciókat. [[Az elnök jelzi az időkeret leteltét.]] A fentiek miatt a törvénytervezetet nem támogatjuk. Köszönöm szépen a türelmet, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most a képviselői felszólalások következnek, napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megkérdezem, ki kíván hozzászólni. [[Jelzésre:]] Látom a kijelzőn, Keresztes László Lóránt képviselő úrnak adom meg a szót. [[19.50]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A napirend előtt már folytattunk egy vitát a végrehajtókkal kapcsolatos szabályozásokról annak apropóján, hogy Schadl György és a végrehajtói kar teljes elnöksége lemondott. De éppen csak szőrmentén hangzott el arra utalás, hogy itt egy TAB-módosítóval belenyúlnak a végrehajtással kapcsolatos szabályozásokba. Tisztelt Államtitkár Úr! Itt az elmúlt sok évben egy olyan rendszer működött, ami gyakorlatilag alkalmas volt arra, hogy egy kiterjedt maffiatevékenységnek táptalajt nyújtson. Az ön elődje, az igazságügy-miniszter korábbi helyettese, Völner Pál az ügyészség szerint korrupciós kapcsolatot alakított ki Schadl Györggyel, a végrehajtói maffia vezetőjével, és gyakorlatilag azt tapasztalta meg a magyar társadalom, hogy az Igazságügyi Minisztérium amely letéteményese kellene hogy legyen a korrupció elleni küzdelemnek , a minisztérium második embere gyakorlatilag kiszolgálta a végrehajtói maffiát. Mi azt tapasztaltuk, hogy itt az elmúlt években a végrehajtással kapcsolatos jogalkotás arca volt az az ember, aki egyébként kenőpénz fejében végrehajtott mindent, amit Schadl György kért tőle, egészen aljas módon; végrehajtotta úgy, hogy használta a befolyását, az ügyészség szerint használta a kapcsolatrendszerét, használta a pozícióját. Ez egy óriási tragédiát okozott az országban, és nem is alapvetően anyagi módon, hanem azt is tudjuk mindannyian, hogy hány ezer család, hány ezer magyar ember életét tették tönkre a korrupt végrehajtók. Az elmúlt időszakban több vitát folytattunk, és ön is elismerte egyébként, hogy ezer sebből vérzik az ezzel kapcsolatos törvény, és ön is utalást tett rá, hogy ezeket a törvényeket bizony lehet módosítani. Már szó esett róla, miniszterelnök úr is az azonnali kérdések órájában felhívta a képviselőket, hogy akinek van ezzel kapcsolatban jó szándékú módosítója, az tegye meg. Nos, én megtettem egyébként a javaslataimat éppen a múlt év nyarán lefolytatott vitát követően , a Schadl György leváltását lehetővé tevő javaslataimat. Ezt az Igazságügyi Bizottság kettő alkalommal szavazta le, és a Törvényalkotási Bizottság is kettő alkalommal szavazta le. Láthattuk továbbá, hogy Jámbor képviselő úrnak volt egy vizsgálóbizottságra vonatkozó javaslata, azt is leszavazták önök, illetve Toroczkai képviselő úrnak egy határozati javaslata, ami egy átfogóbb módosítást jelentett volna, azt is leszavazták. Tehát gyakorlatilag mindent. Na most, ehhez képest egy éjszaka benyújtott törvényalkotási bizottsági módosítóval kozmetikázzák a végrehajtásról szóló törvényt, tisztelt államtitkár úr. Én néztem, mert nem tudtam jelen lenni a TAB-ülésen, élőben néztem ezt a színjátékot. Ön éppen arról beszélt, hogy nem érdemes kozmetikázni, nem érdemes farigcsálni ezt a törvényt; ehhez képest önök pontosan azt tették. Árulja el, tisztelt államtitkár úr, hogy önök szerint ez a módja a jogalkotásnak, a vonatkozó törvény módosításának, hogy egy éjszaka benyújtott TAB-módosítóval, egy semmilyen módon nem kapcsolódó törvényben akarják ezt a kérdést rendezni? Ezt várhatja az a rengeteg ember, aki szembesült ezzel a maffiatevékenységgel, vagy éppen most folytatja a küzdelmét a családjáért, a család vagyonáért, hogy önök ennyi felelősséget éreznek? Ön többször hárította az Igazságügyi Minisztérium felelősségét. Én a mai napirend előtti felszólalásomban aláhúztam, hogy éppen az önök kormányának az elfogadott rendelete húzza alá, hogy az ön főnökének, Varga Judit miniszter asszonynak a feladata a végrehajtással kapcsolatos jogalkotás kezdeményezése. Miért nem teszi meg Varga Judit azokat az indítványokat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezeket a súlyos és önök által is elismert és a gyakorlat által is felszínre hozott súlyos problémákat kezelni tudják? Nem is fog ilyen lépéseket tenni miniszter asszony, tehát nem érzi ezt a felelősségének? Én azt is kérdeztem napirend előtt, államtitkár úr, hogy ha miniszter asszony nem kíván ezzel foglalkozni, akkor ki fog? Tehát számíthatunke bármire, hogy a kormány részéről bármelyik minisztérium egy átfogó törvénymódosítást kezdeményez, vagy mondhatjuk, hogy egy új törvény előkészítését kezdeményezi majd a végrehajtás rendszerével kapcsolatban? Lesz ilyen? Tehát ön lát ilyen tevékenységet? Mert én úgy látom, az Igazságügyi Minisztérium mossa kezeit, mintha semmi közük nem lenne ehhez a feladathoz és ehhez a helyzethez. Azt gondolom, hogy vérlázító, hogy ilyen módon kerül be ez a javaslat, de azért hozzáteszem, hogy azok a javaslatok, ha önmagukban elégtelenek is vagy nem elégségesek, fogalmazzunk egy kicsit sportszerűbben, összességében azért azt el tudom mondani, ha megkésettek is és az eljárás szempontjából felháborítóak is, természetesen jó irányba viszik a vonatkozó törvényt, tehát önmagában egyébként helyesnek tartjuk ezeket a javaslatokat. Azt azért engedje meg, államtitkár úr, bár ezek önmagukban jó irányú javaslatok, de nem mennek túl azon, amit ön egyébként nem tartott indokoltnak, a kozmetikázáson. Tehát úgy érzem, hogy az érdemi problémákkal nem foglalkozik, és semmiképpen nem ad választ azokra a súlyos kérdésekre, amiket nagyon-nagyon sok ember megfogalmazott, és amelyek záporoznak, én azt gondolom, hogy az önök elektronikus postaládájába is, de az enyémbe egészen biztos. Tőlem azt várják az érintettek, azt várják a tragikus helyzetbe került családok, hogy valamit tudjak mondani, valamiféle reményt lehessen mutatni, hogy milyen módon tudják ezek az emberek megvédeni a családjuk vagyonát. Én ezzel kapcsolatban kérnék szépen államtitkár úrtól valamiféle felelősségteljes nyilatkozatot. Kérem, valamilyen módon alapozza meg azt a reményt, hogy a kormány érzékeli, hogy itt nagyon súlyos mulasztások történtek; érzékeli a kormány, hogy itt alapvető változásokra van szükség, és nem éjszaka benyújtott TAB-módosítókkal készülnek csak, hanem valamilyen módon azért előkészületben áll egy átfogó törvénymódosítás, és azokban az esetekben viszont ezt hangsúlyozta államtitkár úr is , amikor kimutathatóan törvénytelenül vették el korrupt végrehajtók az emberek vagyonát, a kártalanításra is lehetőséget kell biztosítani. És én is egyetértek államtitkár úrral, az adósságot meg kell fizetni, de a törvénytelenül [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] , gazemberek módjára megkárosított embereket kártalanítani kell. Remélem, hogy valamiféle pozitív választ kaphatunk. Elnézést kérek, és köszönöm a türelmet, elnök úr.
Köszönöm szépen, Keresztes László Lóránt képviselő úr. Megkérdezem… [[Jelzésre:]] Van még, igen. Nacsa Lőrinc képviselő úr hozzászólása következik, Kereszténydemokrata Néppárt.
Köszönöm szépen, elnök úr. Bocsánat, csak a DK vallásellenes kirohanásaira szeretnék reagálni így gyorsan. Azt mindig megszokhattuk önöktől, emlékezhetünk rá, hogy önök egyáltalán semmilyen módon nem készítették elő a 2011-es magyar Soros-elnökséget, azt a 2010-es kormányváltás után mindössze bő fél év, alig egy év alatt kellett összehozni. Egy fantasztikusan jó program lett, és nagyon sok eredmény bekerült azóta az Unió jogalkotásába, és nagyon sok dossziét sikerült lezárni a magyar elnökség ideje alatt. Ne felejtsük el, tisztelt képviselő úr, hogy az önök ottani európai parlamenti párttársait és barátait bilincsben viszik el naponta, mert bőröndnyi pénzeket fogadtak el. Dobrev Klára barátait, párttársait viszik el különböző brüsszeli korrupciós botrányokban. Ezek után mondanak önök az európai uniós elnökségről egy ilyen vállalhatatlan felszólalást, hogy a magyar állam képtelen ezt megszervezni, és ne lennénk készek arra, hogy egy remek uniós elnökséget bonyolítsunk le. Az egyházellenes kirohanásokat és vallásellenes kirohanásokat megszoktuk a Demokratikus Koalíciótól. Ha kellene mondanom egyet, ön kért példákat: önök voltak azok, akik törvényjavaslatban tiltották volna be a gyónási titkot, erre még a kommunisták sem voltak hajlandók. Egyvalaki igen, tisztelt képviselő úr, azok a nácik voltak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Megadom a szót Barkóczi Balázs képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Bár azt hiszem, az utolsó mondat után már méltatlanná vált képviselő úr arra, hogy bármit is válaszoljak neki. Egyrészt senki nem akarta betiltani a gyónási titkot, ezt azért szeretném megjegyezni. Ugyanakkor képviselő úrnak szeretném a figyelmébe ajánlani, hogy Európában volt egy olyan korszak, amit felvilágosodásnak hívtak. Ez egy kis fáziskéséssel eljutott Magyarországra is. Ennek olyan alakjai voltak, mint Bessenyei György, Kazinczy Ferenc; az én nagy személyes kedvencem, például Kármán József. Annyit hadd osszak meg önnel, hiszen ön is gyerekes édesapa, hogy az én kislányomat a „Fanni hagyományai” után hívják Fanninak, ami a világ egyik legjobb regénye szerintem. A felvilágosodás arra épült, hogy mindenki szabadon kritizálható, tehát ez nem támadás. Ha valakit kritizálok, vagy azt mondom neki, hogy például önök most benyújtanak egy ilyen törvényt, hogy az én választókerületemben a Salkaházi Sára Általános Iskolát bemondásra viheti az egyház. Na most, az önkormányzati képviselő-testület többsége ezt elutasította [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] , tehát nem adjuk az önkormányzati vagyon maradékát is még az egyháznak, de például ilyen helyzetbe hozzák őket, tehát önök összekeverik a kritikát a támadással. Ezzel szemben mit látunk, ami valóban támadás? Azt látjuk, hogy vannak olyan kivizsgálatlan pedofil bűnök, amiket önök egy mozdulattal lesöpörnek az asztalról, sőt van olyan, hogy az áldozatot citálják bíróság elé, mondvacsinált indokokkal, hogy valakinek a személyes jó hírnevéhez fűződő jogát megsértette. Ezek történnek ma Magyarországon. Ez nem támadás, képviselő úr! A bilincsről meg csak annyit, most mondta, hogy Dobrev Klára, de én ugyanúgy mondhatnám, hogy Deutsch Tamás vagy Hidvéghi Balázs barátai, ne vicceljünk már! [[Nacsa Lőrinc: Párttársa…]] Barátait is mondott, képviselő úr! A különbség Magyarország és az Unió között, hogy az Unióban, ha valaki korrupciós bűncselekményt követ el, igen, azt bilincsben elviszik, itt pedig az önök volt párttársa, a Polt Péter által vezetett ügyészség felmenti. Szakmányban lopják a pénzt, többek között ezért is nem jön az Uniótól. Nagyon szépen köszönöm. [[20.00]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem, kíváne még valaki hozzászólni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Megkérdezem az előterjesztőt de nem kell megkérdeznem, mert jelzi, hogy igen. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Hölgy és Urak! Barkóczi Balázs képviselő úr világnézetével nem kívánok vitatkozni. Valóban, neki van egy világnézeti alapállása, amit itt most bemutatott. De nyugodtan a világnézeti alapállásához sorolhatjuk azt is, amit az Európai Unió és Magyarország viszonyáról mondott: az Unió jó, a magyar kormány rossz. Nagyjából így lehetett leírni ezt a világnézetet. Ez a világnézet finoman szólva is sematikus. Ami a pária emlegetését illeti: örülök neki, hogy emlegette ezt a szót, mert jelenleg éppen az ön pártjának az elnöke a legnagyobb pária a magyar politikában. Például a saját szövetségesei, azok az ellenzéki pártok is, amelyekkel egy választási listán indult, menekülnek tőle, páriának tekintik, és nem szívesen működnek vele együtt. Tehát ha van igazán pária a magyar politikában, azt úgy hívják, hogy Gyurcsány Ferenc. Ő az önök pártelnöke. De ennél sokkal lényegesebb kérdés az, hogy a törvénymódosítás eredményeként egy olyan jogviszony jön létre, ami segíti az Európai Unió 2024 második félévi soros elnökségének feladatellátását. Arra kérem önöket, ha még maradt valami hangyányi hazaszeretet önökben, akkor segítsék Magyarországot abban, hogy sikeresen lássa el a soros elnöki feladatát az Európai Unióban. Persze, ha nem segítenek, akkor is el fogjuk látni ezt a feladatot. Ettől függetlenül, úgy gondolom, célszerű lenne, ha Magyarország drukkerei lennének, nem pedig ellendrukkerei, de ezt elég nehéz önöktől elvárni, mert az utóbbi években nem nagyon tapasztaltam, hogy Magyarország mellett álltak volna bármilyen európai uniós kérdésben. Ami a végrehajtási módosításokat illeti: Keresztes képviselő úr, én a mai napirend előtti vitában is igyekeztem rámutatni arra, hogy amennyiben a bírósági végrehajtással kapcsolatban kritikát fogalmaz meg bárki mert legitim az, hogy a bírósági végrehajtással kapcsolatban kritikát fogalmaznak meg , akkor arra kérek mindenkit, hogy ne magát a bírósági végrehajtást vonják kétségbe, mármint a bírósági végrehajtás szükségességét, mert amióta a világ világ, azóta úgy működik az igazságszolgáltatás, hogy ha nem hajtják végre az igazságszolgáltatás, a bíróság döntéseit, akkor egy végrehajtónak, egzekutornak végre kell hajtani ezeket a döntéseket. Ezen nem tudunk változtatni. Nagyon egyszerű lenne a helyzet, ha a bírósági döntéseket mindenki mindig végrehajtaná, mert akkor nem lenne szükség a bírósági végrehajtásra. De amíg szükség van bírósági végrehajtásra, addig ez szükséges tevékenység. Az nyilván az Országgyűlés felelőssége, a kormány felelőssége, hogy hogyan szabályozza a végrehajtási eljárásokat, és hogyan szabályozza a végrehajtási szervezetet. Ebben a törvényjavaslatban a Törvényalkotási Bizottság által benyújtott módosító javaslatok nem a végrehajtási eljárásra, hanem a végrehajtási szervezetre vonatkoznak. Tehát szervezeti szabályokat változtat meg ez a módosítás. Ez is, ahogyan ön mondta, egy jó irányba tett lépés. Ön is azt mondta, hogy ebben végül is van előrelépés, vannak előremutató javaslatok. Én is úgy gondolom, hogy a végrehajtók fegyelmi felelősségének vagy beszámolási kötelezettségének a szigorítása mind helyes lépés. Amire én utaltam, hogy nem szükséges törvénymódosítást előterjeszteni, vagy nem szükséges most már törvénymódosítás hozzá, az a végrehajtói kar tisztújításának a kikényszerítése. Ehhez már nem szükséges tisztújítás, hiszen ez megtörtént. Valóban az lett volna a helyes, ha a végrehajtói kar él azzal a törvényadta lehetőséggel, hogy a szavazatok kétharmadával visszahívja az elnökét vagy az elnökségét. Ezt megtehette volna a végrehajtói kar, de nem tette meg. Most sor került erre, és most már végre a tisztújításra is sor fog kerülni. Úgy gondolom, a törvény lehetővé teszi azt az önkorrekciót, hogy ha egy szakmai szervezet választ magának elnököt és ez ellen az elnök ellen büntetőeljárás van, akkor ezt a személyt vissza lehet hívni, vagy más módon el lehet távolítani. Tehát nem a törvények hiányoztak, hanem sajnos az akarat hiányzott a Bírósági Végrehajtói Kar tagjaiban. Most már talán megszületett ez az akarat. Még egy dolgot szeretnék elmondani. A végrehajtással kapcsolatos kritikákkal és a különböző jelzős szerkezetekkel kapcsolatban mondom: annak a sugallása, annak az általánosságban való használata, hogy minden végrehajtó korrupt lenne, természetesen nem igaz. Csak azokkal szemben merül fel a korrupció gyanúja, akik ellen joggal van gyanúsítás és büntetőeljárás. Tehát azt is szeretném kérni, hogy a jogállamiság és a bírósági végrehajtások működőképessége érde-kében ne túlozzunk ebben az ügyben. A végrehajtói kar egyes tagjainak a kinevezésével kapcsolatban merült fel korrupció, de ha a végrehajtók eljárásával kapcsolatban törvénysértés merül fel, annak megvan a maga módja, a végrehajtási kifogás, a végrehajtási per és bizonyos esetekben a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságának a felügyeleti eljárása. Ezek mind-mind olyan eszközök, amelyek a végrehajtók tevékenységét törvényes mederben tudják tartani. Tehát van rá eszköz, bőven van elég jogi eszköz arra, hogy valaki tudja érvényesíteni azt az érzését, azt a vélt vagy valós kifogását, hogy törvénysértő egy végrehajtási eljárás. S még egy nagyon fontos kérdés, amit a napirend előtti vitában már szintén említettünk: nem helyes, ha bármelyik országgyűlési képviselő azt a látszatot kelti, hogy csak meg kell változtatni a törvényeket, és akkor az adósoknak reménye támad arra, hogy nem kell visszafizetni a tartozásukat. Ön a „remény” szót használta, képviselő úr, direkt felírtam magamnak, hogy a „remény” szót használta. Kérdés, hogy milyen reményt akar adni azoknak, akik tartoznak. Milyen reményt? Hogy nem kell megfizetniük a tartozást? Ezt a reményt egyetlenegy országgyűlési képviselő sem mondhatja komolyan, mert abban az esetben, ha a végrehajtás jogos, törvényes, akkor sajnos minden egyes időhúzás, minden egyes teljesítés elmaradása újabb és újabb költséget okoz. A csillagos egekbe mennek már föl a végrehajtási költségek amit végül az adós nyakába varrnak azért, mert sok adós hallgat azokra, akik azt állítják neki, hogy csak meg kell változtatni a törvényeket, egy-két végrehajtót el kell bocsátani, s akkor majd neki nem kell megfizetni a tartozást. Nagyon kérem, hogy a fogadóóráján vagy bárhol, ahol önhöz fordulnak, tegye világossá, hogy önnek nem az a szándéka, hogy a jogszerű és törvényesen járó tartozások, a kötelezettségek alól felmentse az embereket. Önnek nem ez a szándéka. Ilyet nem tudunk ígérni, és nem is szabad ilyet ígérni. Senkinek a mondatait nem lehet úgy értelmezni, hogy mostantól az adósságot nem kell megfizetni. Én tudom, hogy sokan reménytelen helyzetben vannak, és azt is tudom, hogy bármilyen szalmaszálba kapaszkodnak annak érdekében, hogy kimeneküljenek a reménytelen helyzetükből, de semmiképpen sem lehet az, hogy ez a szalmaszál még nagyobb bajba sodorja őket, ami még nehezebbé teszi a tartozásukat, még megfizethetetlenebbé, s tényleg lehetetlenné teszi a helyzetüket. Számos lehetőség van a végrehajtásban is, például részletfizetés kérése, nyilván a hitelezővel is lehet olyan egyezséget kötni, ami vagy a tartozás elhalasztását jelenti, vagy annak későbbi megfizetését. Ezenkívül rendelkezésre áll a magáncsőd intézménye, amiről az Országgyűlés hozott törvényt. Tehát inkább az lenne mindannyiunk dolga, hogy aki bajba került, annak mondjuk el, milyen lehetőségei vannak arra, hogy könnyebbé váljon a helyzete. Tisztelt Ház! Bár ennek a törvénynek nem elsődlegesen a végrehajtási törvény módosítása volt a célja, de úgy gondolom, hogy ami belekerült ebbe a módosításba, az mindenképpen a végrehajtás törvényességét, a végrehajtók szakszerűségét, tisztességét és ennek az ellenőrzését segíti, tehát ez a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságának a jogköreit bővíti. [[20.10]] És valóban, az igazságügy-miniszter felel a végrehajtási jogszabályok előkészítéséért, de a gyakorlati tapasztalatokkal a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága rendelkezik, mert ő az, aki már másfél éve felügyeli a végrehajtók tevékenységét. Ezért a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságának a kezdeményezéseit a gyakorlat, a tapasztalatok indokolják, tudomásom szerint ez a módosítás is az ő tapasztalataikból, az ő gyakorlati tapasztalataikból és jobbító szándékú javaslataikból származik. Tehát önmagában az igazságügy-miniszter sosem lesz arra képes, hogy a végrehajtással kapcsolatban felmerült anomáliákat feltárja, mert például a bíróságoknak is vagy maguknak a végrehajtási szervezeteknek is vagy a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságának is a jogalkalmazási tapasztalatait tudja összegyűjteni az igazságügy-miniszter. Mióta az igazságügy-miniszter nem felügyeli közvetlenül a végrehajtást, azóta közvetlenül nincsenek ilyen tapasztalatai az Igazságügyi Minisztériumnak, és egyébként ez nem probléma, mert megvan rá a megfelelő hatóság, ráadásul a kormánytól független hatóság. Tisztelt Ház! Az tehát a kérésem, hogy mivel a törvényjavaslat számos előremutató rendelkezést tartalmaz, ezért kérem, hogy a Törvényalkotási Bizottság módosításával együtt fogadják el a törvényt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. A vitát lezárom, és köszönöm Répássy Róbert válaszait az elhangzottakra. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik a szomszédos országban fennálló fegyveres konfliktus, illetve humanitárius katasztrófa magyarországi következményeinek elhárításáról és kezeléséről szóló 2022. évi XLII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/3518. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. április 27-én tartott ülésén megtárgyalta a szomszédos országban fennálló fegyveres konfliktus, illetve humanitárius katasztrófa magyarországi következményeinek elhárításáról és kezeléséről szóló 2022. évi XLII. törvény módosításáról szóló T/3518. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014-es országgyűlési határozat 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 11 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A hazánk szomszédságában zajló orosz-ukrán háború a második világháború óta nem tapasztalt humanitárius helyzetet eredményezett, és megváltoztatta az európai gazdasági helyzetet is. A humanitárius katasztrófa kezeléséhez és a nemzetközi gazdasági változások következményeinek kivédéséhez hazánknak továbbra is biztosítania kell a hatékony és gyors nemzeti válaszok kialakításának a lehetőségét. Annak biztosítása érdekében tehát, hogy minden szükséges eszköz rendelkezésre álljon a menekülő emberek segítésére, támogatására, elhelyezésére, valamint a felmerülő káros gazdasági hatások kivédésére a következmények elhárítása érdekében, továbbá annak biztosítása végett, hogy az ország mielőbb maga mögött hagyja a háború káros következményeit, a kormány a veszélyhelyzetet további 180 nappal meghosszabbítja, illetve e meghosszabbítására tesz javaslatot. A Törvényalkotási Bizottság által elfogadott módosító javaslat konkretizálja, hogy az Országgyűlés az Alaptörvény 51. cikk (3) bekezdése szerinti felhatalmazása 2023. november 25. napjáig, azaz 2023. május 30. napjától számított további 180 napig ad lehetőséget a kormány számára a veszélyhelyzet további fenntartására. Ez a szövegezés továbbra is megfelel a kormány azon kezdeményező javaslatának, amely a védelmi és biztonsági tevékenységek összehangolásáról szóló 2021. évi XCIII. törvény 82/A. §-ának megfelelően a felhatalmazás 180 napos időtartamú megadására irányul. A módosító javaslat a fentieknek megfelelően elvégzi a törvényjavaslat preambulumának a kiegészítését, továbbá a szomszédos országban fennálló fegyveres konfliktus, illetve humanitárius katasztrófa magyarországi következményeinek elhárításáról és kezeléséről szóló 2022. évi XLII. törvény 2. § (1) bekezdésére vonatkozó hatályon kívül helyező rendelkezésen úgyszintén átvezeti a megváltozott szövegezést, a belső koherencia fenntartásának érdekében. A szomszédos országban fennálló fegyveres konfliktus, illetve humanitárius katasztrófa magyarországi következményeinek elhárításáról és kezeléséről szóló ’22. évi XLII. törvény 1. §-ának módosítása ugyancsak a belső koherencia fenntartása érdekében indokolt. Tisztelt Ház! Kérem, támogassák a T/3518. számú törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Vejkey Imre képviselő úr, elnök úr. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne felszólalni. [[Dr. Répássy Róbert bólint.]] Répássy Róbert államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az Alaptörvény 51. cikke egyértelműen megállapítja, hogy „A Kormány szomszédos országban fennálló fegyveres konfliktus, háborús helyzet vagy humanitárius katasztrófa, továbbá az élet- és vagyonbiztonságot veszélyeztető súlyos esemény különösen elemi csapás vagy ipari szerencsétlenség esetén, valamint ezek következményeinek az elhárítása érdekében veszélyhelyzetet hirdethet ki.” Az Alaptörvény szerinti lehetőség egyben felelősség is: a kormány felelős azért, hogy a különleges helyzetek bekövetkezése esetén az ország biztonságát szavatolja, a különleges helyzetek következményeit kezelje. Magyarország közvetlen szomszédjában, Ukrajna területén több mint egy éve háború dúl. A háború humanitárius és gazdasági hatásai mindennapjaink részévé váltak. Ezek megkérdőjelezhetetlen tények, e tények fennállásáról vitatkozni nem érdemes. Tisztelt Ház! A különleges jogrend fenntartása egy speciális eszköz a kormány kezében arra, hogy a magyar emberek és családok biztonságának, megélhetésének és munkahelyének védelmét késedelem nélkül biztosítsa. A kormány célja a cselekvés a veszélyhelyzet fenntartásával. A különleges jogrend annak a biztosítéka, hogy a kormány bármely váratlan esetben hatékonyan és gyorsan fel tudjon lépni a veszélyhelyzetet kiváltó események kezelése és elhárítása érdekében. Álláspontom szerint a törvényjavaslat vitája során nem hangzott el olyan érv, amely kétségbe vonta volna a különleges jogrend fenntartásának szükségességét, ezért tisztelettel kérem önöket, hogy támogassák a tárgyalt törvényjavaslatot, és kétharmados többséggel az Alaptörvény 51. cikk (4) bekezdése szerint biztosítsák annak lehetőségét, hogy a veszélyhelyzet időtartamát a kormány meghosszabbíthassa. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] bekezdése szerint biztosítsák annak lehetőségét, hogy a veszélyhelyzet időtartamát a kormány meghosszabbíthassa. Köszönöm szépen. (Taps a kormánypártok soraiban.)
Köszönöm, Répássy államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megkérdezem, kíváne valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Ezért a vitát lezárom, és kérdezem újra az előterjesztőt, kíváne hozzászólni. [[Dr. Répássy Róbert: Nem, köszönöm!]] Jelzi, hogy elmondott mindent. Ezért, tisztelt Országgyűlés, a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. [[20.20]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében a vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos szabályok módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/3131. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Nagy Csaba képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. április 28-án tartott ülésén megtárgyalta az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében a vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos szabályok módosításáról szóló T/3131. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 29 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 9 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő törvényjavaslat az Európai Bizottság kérésének megfelelően megállapítja a részletszabályait a vagyonnyilatkozatok kereshető módon történő hozzáférésének. Már a sokadik törvényjavaslatot tárgyaljuk, amely a Bizottsággal együttműködve, kéréseinek eleget téve lett kialakítva. Lassan úgy tűnhet, hogy ezeknek a sora végeláthatatlan nagyságúra nőtt, mivel újabb és újabb követeléseket fogalmaz meg Magyarország felé a Bizottság. A laikusok számára is könnyen átlátható a helyzet: Brüsszel politikai eszközként használja az eljárást, a kifogások halmozását, valamint újabb és újabb követelések elé állítja hazánkat. A Törvényalkotási Bizottság saját módosító javaslata érdemi és technikai módosításokat is tartalmaz. Engedjék meg, hogy ezek közül kiemeljek néhányat! A javaslat szerinti módosítások alapján a jövőben az Országos Bírói Tanács jogi személyiséggel rendelkezik majd, és bővülnek a feladatai. E változások miatt egyrészt az Országos Bírói Tanács valamennyi tagját az Országos Bírói Tanács tagságából eredő feladatai ellátásában egy-egy bírósági titkár segíti, akik az Országos Bírói Tanács tagjainak felkérése alapján, ha a felkéréssel egyetértenek, beosztásra kerülnek az Országos Bírói Tanácsba. Emellett az Országos Bírói Tanács működését biztosító, igazgatási feladatokat ellátó igazságügyi alkalmazottakból álló titkárság is segíti majd az Országos Bírói Tanács munkáját. Ezek az igazságügyi alkalmazottak az Országos Bírói Tanács alkalmazásában állnak. Minderre figyelemmel a javaslat módosítja az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvényt, annak is az 1. §-ának (1) bekezdését, és abban rögzíti, hogy a törvény hatálya kiterjed az Országos Bírói Tanács igazságügyi alkalmazottainak szolgálati jogviszonyára is. A javaslat rögzíti, hogy az Országos Bírói Tanács igazságügyi alkalmazottai feletti munkáltatói jogkört az Országos Bírói Tanács elnöke gyakorolja. A javaslat kiegészíti az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló törvény képesítési követelményekre vonatkozó szabályait, és rögzíti, hogy az igazságügyért felelős miniszter az Országos Bírói Tanács képesítési követelményei esetében, az Országos Bírói Tanács véleményének beszerzése mellett adja ki az erre vonatkozó rendeletet. A javaslat kiegészíti az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló törvényt azzal, hogy a képzés és a továbbképzés részletes szabályait az Országos Bírói Tanáccsal szolgálati jogviszonyban álló igazságügyi alkalmazottak tekintetében az Országos Bírói Tanács határozatban állapítja meg. Tisztelt Ház! Az Európai Bizottsággal való sikeres megegyezés érdekében kérem, szavazatukkal támogassák a javaslatot. Köszönöm szépen figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Nagy Csaba képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztő Répássy Róbert államtitkár urat, kíváne hozzászólni. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselők! Magyarország a helyreállítási és ellenálló-képességi tervében vállalta, hogy az Európai Bizottság által megfogalmazott ajánlásokkal összhangban módosít egyes, az igazságszolgáltatási rendszerünkkel kapcsolatos törvényi rendelkezéseket. A T/3131. számú törvényjavaslat célja ezen kötelezettségvállalások végrehajtásához szükséges törvénymódosítások elvégzése. A kormány idén januárban bocsátotta a törvénytervezet első verzióját társadalmi egyeztetésre, a meghatározó szakmai és civil szervezetekkel pedig emellett külön konzultációt is folytatott. Ezzel párhuzamosan az Európai Bizottsággal is folyamatosan konzultáltunk, hogy olyan javaslatot terjeszthessünk az Országgyűlés elé, ami az Európai Bizottság előzetes jóváhagyását is bírja. Ugyanis a helyreállítási és ellenálló-képességi tervben tett valamennyi kötelezettségvállalás, így az igazságszolgáltatási rendszerünkkel kapcsolatos négy, úgynevezett mérföldkő végrehajtásának megfelelőségéről is az Európai Bizottság fog dönteni. Intenzív és konstruktív tárgyalásokat folytattunk az Európai Bizottsággal. Az ennek eredményeként kialakított normaszöveg tervezete a múlt héten került az Országgyűlés elé. Talán érdemes emlékeztetni arra, hogy egyszer már voltunk hasonló helyzetben, egyszer már jártunk itt. A 2011-es igazságügyi reformot ért támadások után a kormány és az Európai Bizottság között folytatott egyeztetéseket 2013-ban sikerrel zártuk le. Viviane Reding akkori biztos asszony megerősítette, hogy Magyarország megfelelően kezelte az Európai Bizottság által felvetett valamennyi aggályt, amelynek eredményeképpen az igazságszolgáltatási rendszer összhangban áll az uniós joggal. A magyar igazságszolgáltatás igazgatási rendszere azóta alapvetően nem változott, az Európai Bizottság pedig az igazságszolgáltatási eredménytáblában évről évre elismeri, hogy az igazságszolgáltatás hatékonysága tekintetében hazánk az uniós tagállamok élmezőnyébe tartozik. Tisztelt Ház! A kormány és az Európai Bizottság között tavaly ősszel folytatott tárgyalások eredménye a helyreállítási és ellenálló-képességi tervben rögzített négy igazságszolgáltatási mérföldkő. Ezek végrehajtása érdekében szükséges a törvénytervezet elfogadása. Magyarország az első igazságszolgáltatási mérföldkőben azt vállalta, hogy megerősíti az Országos Bírói Tanács felügyeleti szerepét a bíróságok központi igazgatásáért felelős Országos Bírósági Hivatal elnöke hatásköreinek gyakorlása tekintetében. A jogszabálycsomag rendelkezéseinek jelentős része ennek a vállalásnak a végrehajtását szolgálja. A törvényjavaslat egyrészt bővíti az OBT hatásköreit, másrészt pedig megteremti az OBT megnövekedett feladataihoz szükséges szervezeti, költségvetési kereteket. A módosítások rögzítik, hogy az OBT önállóan gazdálkodó központi költségvetési szervként folytatja működését, amit az OBT elnöke vezet és képvisel. Az OBT elnökét és elnökhelyettesét az OBT tagjai maguk közül választják három évre. A törvényjavaslat biztosítja az OBT költségvetési önállóságát azzal, hogy a jövőben a bíróságok költségvetési fejezetén belül önálló cím alatt szerepelnek az OBT számára biztosított költségvetési előirányzatok, amelyek nem csoportosíthatók át. Az OBT cím tekintetében maga az OBT látja el a fejezetet irányító szerv vezetőjének feladatait. Az Országgyűlés a Magyarország 2023. évi központi költségvetéséről szóló 2022. évi XXV. törvény módosításáról szóló 2023. évi VI. törvényben már rendelkezett az OBT cím létrehozásáról és az OBT számára az idei évre többletforrások biztosításáról, ami a jelen törvénytervezet elfogadását követően, annak hatálybalépésével fog hatályosulni. Az OBT tagjai az ítélkezési tevékenységük mellett látják el az OBT-tagságból eredő feladataikat. Annak érdekében, hogy az OBT kiszélesített hatásköréből adódó többletfeladatok zökkenőmentesen elláthatók legyenek, a törvényjavaslat garantálja, hogy az OBT-tagok megfelelő mértékben mentesüljenek a bírói munka alól. A törvényjavaslat szerint az OBT munkáját saját igazságügyi alkalmazottai fogják segíteni, akik felett a munkáltatói jogkört az OBT elnöke gyakorolja. Az OBT igazságügyi alkalmazottai lesznek egyrészt azok a bírósági titkárok, akik az egyes OBT-tagokat támogatják feladataik ellátása során, másrészt azok az igazságügyi alkalmazottak, akik az OBT működését biztosító igazgatási feladatokat látják el. A törvényjavaslat megfelelően biztosítja az OBT működőképességét az alatt az átmeneti időszak alatt is, amíg a központi költségvetési szervként való működéséhez szükséges titkársági és adminisztratív feladatokat önállóan még nem tudja ellátni. A kilenc hónap időtartamban meghatározni javasolt átmeneti időszak alatt a szükséges támogatást és infrastruktúrát az OBT számára az OBH biztosítja. [[20.30]] A törvényjavaslat jelentősen kiszélesíti az OBT-nek a bíróságok központi igazgatása tekintetében fennálló felügyeleti, valamint a bíróságok igazgatásával kapcsolatos egyéb jogköreit. A törvényjavaslat új rendszert vezet be az OBH elnöki tisztség betöltésére irányuló eljárásban, amelyben az OBT hangsúlyos szerepet kap. Az OBH elnökének személyére vonatkozó javaslatot az Országgyűlés számára továbbra is a köztársasági elnök teszi meg. Azonban a köztársasági elnök a javaslatát azon személyek közül választva teszi meg, akik esetében az OBT határozatában megállapította, hogy megfelelnek az OBH elnökével szemben támasztott törvényi követelményeknek. Ugyanez a kötelező véleményezési jog illeti meg az OBT-t az OBH elnökhelyettesi tisztségére pályázók esetében is. Az OBH elnöke a központi igazgatási feladatainak gyakorlása során, a feladatainak ellátása érdekében a bíróságokra kötelező szabályzatokat alkot, továbbá ajánlásokat és határozatokat hoz. A törvényjavaslat ezekhez a feladatokhoz kapcsolódó egyetértési jogkört biztosít az OBT számára. Az OBT a jogszabályok előkészítése területén is erőteljes jogosítványokat kap. Egyrészt bíróságokat érintő jogszabály alkotására tehet javaslatot, másrészt véleményezi az igazságszolgáltatási rendszert érintő jogszabályok tervezetét, továbbá kötelező véleményt ad a bírósági álláspályázatok elbírálásának részletes szabályairól és a pályázati rangsor kialakítása során adható pontszámokról szóló igazságügyi miniszteri rendelet tervezetére. Az OBT feladatellátását segíti az a jogosítvány, amely szerint a jövőben a bíróságok igazgatásával kapcsolatos valamennyi dokumentumhoz, információhoz és adathoz hozzáférhet. A törvényjavaslat azt is biztosítja, hogy az OBT valamennyi joga érvényesítése érdekében jogorvoslattal élhessen. Az OBT a jogainak érvényesítése érdekében az Alkotmánybírósághoz, illetve polgári per vagy közigazgatási per indításával bírósághoz fordulhat. Tisztelt Országgyűlés! A második témakör, amelyre nézve Magyarország kötelezettségeket vállalt, a Kúria működésével kapcsolatos. A magyar helyreállítási és ellenálló-képességi terv vonatkozó mérföldköve alapvetően az OBT, valamint a Kúria bírói testületei hatáskörének bővítése, továbbá az ügyelosztási rend átláthatóságának további erősítésére vonatkozó követelményeket rögzít. A vállalásokkal összhangban a törvényjavaslat az OBH elnöki és elnökhelyettesi tisztség betöltésére vonatkozóan előírt új eljárást rendeli alkalmazni a Kúria elnöki és elnökhelyettesi tisztségének betöltése esetére is. A törvényjavaslat biztosítja, hogy az OBT egyetértési joga akkor is érvényesül, ha a Kúria elnöke gyakorolja a kinevezési és egyéb személyügyi jogkörét. Ennek megfelelően egyetértési jog illeti meg az OBT-t, ha a Kúria elnöke a bíró hozzájárulása nélkül kívánná megszüntetni a bíró kijelölését, valamint ha a Kúria elnöke a törvényben meghatározott esetben a bírói álláspályázatot és a bírósági vezetői pályázatot eredménytelenné kívánja nyilvánítani. Az OBT-nek a Kúriával szemben is fennáll a perindítási joga mind a dokumentumokhoz, információkhoz és adatokhoz való hozzáférés biztosítása iránti polgári perre, mind pedig a mulasztási és a megtámadási közigazgatási perre vonatkozóan. A törvényjavaslat kiszélesíti a Kúria bírói tanácsának és kollégiumainak hatáskörét. Kibővíti azon személyi kört, akiket véleményeznek, illetve a törvényjavaslat a Kúria kollégiumvezetője, kollégiumvezető-helyettese, főtitkára és tanácselnöke esetében rögzíti, hogy a bírói tanács, illetve a kollégium pályázókról alkotott véleménye köti a kinevezésre jogosult Kúria elnökét. A törvényjavaslat emellett egyetértési jogot biztosít számukra a bíráknak a Kúriára való kirendelése, valamint a Kúria ügyelosztási rendje tekintetében. A törvényjavaslat fokozza a Kúria ügyelosztási rendjének átláthatóságát, rögzítve, hogy konkrétan milyen szempontoknak kell abban érvényesülniük. Például az elektronikus úton beérkezett ügyek lajstromozása során az ügy automatizáltan, emberi beavatkozás nélkül kap ügyszámot, az ügyben eljáró tanács kijelölése az ügyek elosztására vonatkozó, előre meghatározott, objektív feltételek szerinti módszerrel történik. Tételesen nevesíti azokat az eseteket, amikor az ügyelosztási rendtől el lehet térni, azonban ilyen eltérés esetén is biztosítani kell az ügyelosztás szempontjainak érvényesülését. A törvényjavaslat megszünteti azt a lehetőséget, hogy a jövőben az alkotmánybírók kérelmezhessék a bíróvá történő kinevezésüket. A jövőben tehát az Alkotmánybíróság tagjává választását megelőzően bírói kinevezéssel nem rendelkező alkotmánybíró az Alkotmánybíróság tagjává választását követően nem kérelmezheti, hogy a köztársasági elnök bíróvá kinevezze. Tisztelt Ház! A harmadik igazságszolgáltatási mérföldkő szerinti vállalásunk egyértelművé teszi, hogy semmilyen korlátozás sincs, amely akadályozná a magyar bírákat abban, hogy előzetes döntéshozatal iránti kérelmet terjesszenek az Európai Unió Bírósága elé. A törvényjavaslat ennek megfelelően a büntetőeljárásról szóló törvény módosításával egyértelművé teszi, hogy nem hozható olyan döntés, amely felülvizsgálja az Európai Unió Bírósága elé előzetes döntéshozatal iránti kérelmet terjesztő határozat jogszerűségét. A törvényjavaslat az új rendelkezésekkel egyértelművé teszi, hogy a magyar bíráknak az Európai Unió Bírósága elé történő, előzetes döntéshozatal iránti kérelem előterjesztésére vonatkozó, az uniós alapszerződésekből fakadó joga belső jogi eszközökkel nincs korlátozva. Végül a negyedik igazságszolgáltatási mérföldkőnek megfelelve a törvényjavaslat az Alkotmánybíróságról szóló törvény módosításával kivezeti a jogrendszerből azt a lehetőséget, hogy a közhatalmat gyakorló szervek alkotmányjogi panasszal fordulhassanak az Alkotmánybírósághoz. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A zárószavazás előtt álló törvényjavaslat elfogadása nem csak a Magyarország helyreállítási és ellenálló-képességi tervében rögzített igazságszolgáltatási mérföldkövek végrehajtásához szükséges. A négy mérföldkőben tett kötelezettségvállalások végrehajtása szükséges a 2021-2027 között Magyarországnak allokált kohéziós források 97 százalékát blokkoló, igazságszolgáltatással kapcsolatos, úgynevezett horizontális feljogosító feltételek teljesítése érdekében. A törvényjavaslat elfogadása megnyitja az utat az előtt, hogy hazánk a magyar embereknek járó kohéziós források jelentős részéhez a közeljövőben hozzáférhessen. Ez nyilvánvaló nemzeti érdekünk, ezért ennek a nemzeti konszenzus minimumának kell lennie. A magyar kormány töretlenül dolgozik annak érdekében, hogy a magyar emberek mielőbb megkapják a nekik járó uniós forrásokat. Ehhez kérem a törvényjavaslat elfogadásával az Országgyűlés támogatását. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen az előterjesztő Répássy Róbert felszólalását. Tájékoztatom, hogy a vitában történő további hozzászólására és a zárszó elmondására két perc áll majd rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben, amint a kijelzőn olvasható. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Megkérdezem, hogy a megadott időkeretekben kíváne valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, ezért a vitát lezárom. [[Barkóczi Balázs: Elnök úr, bocsánat, volt előre bejelentett felszólaló!]] A vitát lezártam. Nem volt a képernyőn, ne haragudjon. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Elmondott mindent. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „A migráció elutasításáról és a kibocsátó országok helyben történő támogatásáról” című politikai nyilatkozatra vonatkozó javaslat összevont vitája. Nacsa Lőrinc, Aradszki András, Hargitai János, Juhász Hajnalka, Latorcai János, Semjén Zsolt, Seszták Miklós, Simicskó István, Vejkey Imre, Földi László, Harrach Péter, Mihálffy Béla, Móring József Attila, Rétvári Bence, Soltész Miklós, Szászfalvi László, Süli János, Hollik István és Navracsics Tibor, a Kereszténydemokrata Néppárt frakciójának képviselői által előterjesztett javaslat T/3825. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. [[20.40]] Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként megadom a szót Nacsa Lőrincnek, a politikai nyilatkozatra vonatkozó javaslat előterjesztőjének.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az eredeti cotonoui megállapodást 2000-ben Benin legnagyobb városában, Cotonouban írta alá az Európai Unió akkori 15 tagállama, 79 afrikai, karib-tengeri és Csendes-óceán-térségbeli országgal. Az így létrejött nemzetközi szerződés 2003-ban lépett hatályba, és mintegy két évtizeden keresztül biztosította az EU és a 79 ország közötti fejlesztési, kereskedelmi és jogi alapokat. A régi, 2000-es cotonoui megállapodást az új poszt-cotonoui megállapodás tervezete váltaná föl, amelyet Magyarország korábban nem tudott támogatni. A poszt-cotonoui megállapodás tervezetében lopakodó jogalkotásként szerepelt a migráció és a genderszemlélet támogatása. Erre válaszul a KDNP 2021-ben egy politikai nyilatkozatot nyújtott be az Országgyűlésnek, hogy Magyarország utasítsa el addig a tervezett megállapodást, amíg az Alaptörvényünkkel és a magyar emberek egyértelmű és világos akaratával ellentétes célokat nem tartalmaz. Akkor az Országgyűlés elfogadta ezt a politikai nyilatkozatot nagy többséggel. A magyar emberek számos alkalommal kinyilvánították már a véleményüket a bevándorlással és a genderszemlélettel, a gyermekvédelemmel kapcsolatban is. Világos, hogy mi magyarok nem akarjuk, hogy Magyarország bevándorlóország legyen. A magyarok arra is nemet mondtak, hogy brüsszeli segítséggel kvóták alapján idetelepítsenek bevándorlókat. A tervezett megállapodás akkor azért nem volt elfogadható, mert nem a migráció okozta veszélyeket, hanem csak a pozitív hatásait hangsúlyozta. A magyar hatóságok tavaly, 2022-ben 250 ezer illegális határátlépési kísérletet regisztráltak; csak tavaly ugyanannyi migráns próbált illegálisan behatolni Magyarországra, mint az azt megelőző hat évben összesen. Ezért nem támogathattunk még elvi szinten sem olyan nemzetközi egyezményt, ami pozitív, kívánatos célként tekint a migrációra. Az utóbbi hetek tárgyalásai során ugyanakkor a kormány megkapta az elvárt garanciákat, így nemzeti hatáskörben marad továbbra is mindenfajta döntés a migrációval és a munkaerőpiaci kérdésekkel kapcsolatban, és nem szenved csorbát a gyermekek védelme sem a rájuk erőltetni próbált LMBTQ-propagandával szemben. A most elért egyezség alapján kiegészítik majd az Európai Unió tanácsi határozatát, ezzel világossá téve, hogy a poszt-cotonoui megállapodás nincs semmi kihatással a migrációra és a szexuális nevelésre vonatkozó nemzeti kompetenciákra, azaz az aláírástól függetlenül ezeken a területeken minden döntés nemzeti hatáskörben marad. Ez egy egyértelmű siker a magyar álláspont számára, nem kellett feladnunk a magyar emberek egyértelmű akaratát tükröző alapelveinket, hanem kiharcoltuk a szükséges garanciákat, így már támogatjuk az egyébként minden más területen Magyarország és a partnerországok számára is hasznos és előnyös poszt-cotonoui megállapodást. Ez egy bizonyíték, hogy érdemes kiállni és harcolni a nemzeti érdekekért, és nem azt a külpolitikát folytatni, amit a baloldal folytatott, a „hol kell aláírni” külpolitikát. A baloldal akkor nem győzött gúnyolódni rajtunk, hogy minek kell egy nemzetközi szerződés tervezetével szemben garanciát kérni, hiszen nekik ez a kérdésük szokott csak lenni: hol kell aláírni? Ha a baloldalon múlt volna, akkor automatikusan, elolvasás nélkül aláírták volna ezt a megállapodást, így azonban ki tudtuk harcolni a magyar érdek szerinti álláspontot. Érdemes volt tehát kiállni, hogy a szükséges garanciák nélkül Magyarország ne járuljon hozzá a megállapodás ratifikálásához. Ezúton is szeretném megköszönni a KKM, a magyar tárgyaló delegáció és a magyar diplomaták kitartó munkáját a kérdésben. Azt gondolom, hogy a 79 részes ország támogatása, fejlesztése gazdasági érdekünk, a gazdasági kapcsolataink erősítése ezzel a 79 országgal abszolút magyar nemzeti érdek. Mi azt gondoljuk, hogy az ezekben az országokban történő fejlesztések, a helyben segítés jelenti a megoldást a migrációra, nem a migráció menedzselése vagy támogatása, hanem a helyben lévő támogatás. A határozati javaslat is tartalmazza, hogy ezeket a fejlesztéseket csak úgy lehet végrehajtani, hogy bevonjuk az ottani állami, egyházi és civil szervezeteket, illetve kiemelten fókuszálunk a munkahelyteremtés, az oktatás és a biztonság kérdéseire, hiszen ezek a témák legfőképpen az afrikai országokban is kiemelt prioritást élveznek. Összefoglalva: Magyarországon tehát szuverén jogunknak tekintjük, hogy mi döntsük el, kit engedünk be a saját országunkba, és kit nem, ugyanakkor kölcsönös tisztelet alapján álló kapcsolatot keresünk minden olyan országgal, amellyel értelmes gazdasági megállapodásokat tudunk kötni, ahol a kölcsönös fejlődés mind a két fél érdekeit szolgálja. Én azt gondolom, hogy az EU tanácsi határozata számunkra megnyugtató és elfogadható garanciákat jelentene, ezért nyújtottuk be immár az aláírásról, természetesen az alapelveinket is tükrözve, ezt a politikai nyilatkozatot. Én arra kérem az Országgyűlést, hogy így az elmúlt hetek eseményeinek fényében a mostani politikai nyilatkozatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen az előterjesztőnek, Nacsa Lőrincnek a felszólalását. Tájékoztatom, hogy a vita közbeni felszólalásra és a viszonválasz elmondására összesen 15 perc áll még majd rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a kormány részéről kíváne valaki felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, államtitkár úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés 2021-ben hozott döntésének megfelelően a magyar kormány részéről mindaddig nem járultunk hozzá a poszt-cotonoui megállapodás aláírásához, amíg nem kaptuk meg a szükséges garanciákat a megállapodás kritikus migrációs aspektusaival kapcsolatban. Különösen fontos ez, tekintettel arra, hogy Magyarország nem vesz részt a globális migrációs paktumban. Ugyanígy az Országgyűléssel osztott aggodalmaink voltak a szövegben a szexuális reprodukciós és egészségi jogokkal és a szexuális neveléssel összefüggő egyes hivatkozásokkal kapcsolatban. Ezen országgyűlési aggályoknak a magyar kormány az elmúlt két év során Brüsszelben az összes szakmai és politikai fórumon hangot adott, világossá téve álláspontját. Ugyanakkor a megállapodás gazdasági, társadalmi és politikai jelentőségének tudatában Magyarország Kormánya párbeszédbe bocsátkozott a témában az Európai Unió Tanácsának soros elnökségeivel, az Európai Bizottsággal. Emellett az elmúlt hetekben intenzív tárgyalásokat folytattunk az afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal is annak érdekében, hogy garanciát kapjunk a magyar kormányzat és Országgyűlés aggályainak megfelelő feloldására, és lehetővé váljon a megállapodás aláírása. Ahogy az előterjesztett politikai nyilatkozatban is szerepel, valljuk, hogy az egyes államok nehézségeire a migráció menedzselése helyett helyben kell segítséget nyújtani. Emellett védjük a családokat, a szülő-gyermek viszonyt, valamint a szülők jogát a gyermeküknek adandó nevelés megválasztásához mind hazánkban, mind más országokban, ahol ezt az elvet követik. Az utóbbi hónapokban tehát az Európai Bizottsággal folytatott tárgyalások során a magyar kormány megkapta az elvárt garanciákat az Európai Unió és a 79 afrikai, karibi és csendes-óceáni országot tömörítő csoport közötti megállapodással kapcsolatban. Ennek megfelelően az Európai Unió Tanácsa által elfogadott végleges szöveg utal a megállapodás vegyes jogi természetére, amely így szélesebb tagállami hatáskört jelent a végrehajtást illetően. A megállapodás továbbá egy úgynevezett negatív listát is tartalmazni fog azokról a kérdésekről, amelyeknél nem sérül a nemzeti hatáskör. Ilyen lesz például a munkaerőpiacot és a társadalmi integrációt érintő szabályozás. A migrációval kapcsolatban a szövegben rögzítésre került a nemzeti hatáskörök tiszteletben tartása. Végül a migráció és a szexuális jogok viszonylatában a magyar kormány az EU tanácsi határozathoz fűzött nyilatkozatban rögzítette keresztény értékrendjével kapcsolatos álláspontját, illetve azt, hogy a poszt-cotonoui megállapodás nincs kihatással a migrációra és a szexuális nevelésre vonatkozó nemzeti kompetenciákra, azaz az aláírástól függetlenül ezen területeken minden döntés nemzeti kompetenciában marad. Összességében tehát a most elért egyezség alapján a magyar kormány támogathatónak tartja a megállapodás aláírását, és ezzel összhangban támogatjuk a jelen politikai nyilatkozat, a jelen előterjesztés Országgyűlés általi elfogadását. Köszönöm a szót, köszönöm a figyelmet. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm a kormány képviselőjének, Azbej Tristan államtitkár úrnak a felszólalását. Tájékoztatom, hogy a vita közbeni további felszólalására még 6 perc 15 másodperc áll rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A Törvényalkotási Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek. [[Dr. Vejkey Imre: Elnézést, elnök úr!]] Felhívom figyelmüket, hogy a frakcióknak 10-10… Bocsánat. Itt a forgatókönyvben nem szerepelt a neve, képviselő úr, elnök úr. Akkor megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a Törvényalkotási Bizottság előadójának, legfeljebb 3 percben. [[20.50]]
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. május 2-án megtárgyalta a migráció elutasításáról és a kibocsátó országok helyben történő támogatásáról szóló P/3825. számú politikai nyilatkozatra vonatkozó javaslatot. Az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 30 igen szavazattal, nem szavazat nélkül, 4 tartózkodás mellett fogadta el. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A politikai nyilatkozat célja, hogy Magyarország a poszt-cotonoui megállapodás módosított formájának részese legyen a korábban fennálló aggályok elhárulása okán. Magyarország elkötelezett a migrációs politikája mellett, mely szerint azt nem elősegíteni kell, hanem megállítani, a problémákat pedig helyben szükséges kezelni, és a kibocsátó országoknak helyben kell segítséget nyújtani. Ennek érdekében üdvözölünk minden, ezt elősegítő nemzetközi kezdeményezést. Ugyanígy nem engedjük megkérdőjelezni a szülő gyermekneveléshez való jogának elsőbbségét, megvédjük a gyermekeket az identitásuk gyengítésére irányuló propagandától, és elutasítunk minden ilyen irányú ideológiát. Korábban ezeket a kérdéseket a poszt-cotonoui megállapodás esetében problémásnak találtuk, hiszen problémásak is voltak, azonban Magyarország megkapta a szükséges garanciákat, így a csatlakozás akadályai mára elhárultak, a politikai nyilatkozat szövege ezt kívánja megerősíteni. A Törvényalkotási Bizottság módosító javaslatot nem fogadott el, saját módosítási szándék nem érkezett. Tisztelt Ház! Kérem, támogassák a P/3825. számú politikai jognyilatkozatra vonatkozó javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Vejkey Imre képviselő úr, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Felhívom figyelmüket, hogy a frakcióknak 10-10 perc, a független képviselőknek összesen kettő perc áll rendelkezésükre. Vita közben a kétperces hozzászólásokat bele kell számítani az időtartamba. Megadom a szót Varju László képviselő úrnak, DK.
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Megígérem önöknek, hogy nem fogom kihasználni ezt az időkeretet, még akkor sem, ha önmagában az a helyzet, amit a kormány, az előterjesztő képviselője, a bizottság részéről hosszan-hosszan bizonygatva itt a saját álláspontjukat… kifejtették itt, hogy mennyire fontosnak tartják ennek a politikai nyilatkozatnak az elfogadását. Ellenállok ennek, hiszen önök ezzel a hosszú bizonygatással csak azt bizonyítják, hogy mindaz, ami előzetesen történt… éppen ezt a magyarázkodást végzik el, hogy lényegében változtatás nélkül elfogadják azt a megállapodást, amelyben egyébként itt a nemzetközi térben egyetértésre jutottak. De önök ezt a pillanatot kihasználták arra, hogy egyébként gyűlöletkeltő politikai nyilatkozatot fogadjanak el. Az, hogy önök bármilyen garanciát kaptak volna, ezzel most ezt nem tudták megindokolni, de továbbra is azt mondom, amit egyébként korábban a bizottsági ülésen kifejtettünk, hogy a Demokratikus Koalíció egyetért az Európai Unió és a fejlődő országok közötti úgynevezett poszt-cotonoui megállapodás tartalmával, azonban a Fidesz erről szóló politikai nyilatkozatának szavazásán képviselőink tartózkodni fognak, annak kirekesztő és gyűlöletkeltő tartalma miatt. (Az elnöki széket dr. Oláh Lajos, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Bármennyire is támogatjuk a szóban forgó uniós megállapodást, abban nem leszünk partnerek, hogy a Fidesz ezt is a társadalmi csoportok elleni hergelésre használja fel. Úgyhogy tisztelettel javaslom, ezt vegyék figyelembe, és ennek megfelelően értékeljék. Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. [[Taps a DK képviselői körében.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Köszöntöm a képviselőtársaimat, a kormány képviselőit és a kollégákat. Megadom a szót Balassa Péternek, a Jobbik képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A mai napon az Európai Ügyek Bizottságának sürgősségi javaslataként érkezett a javaslat. A kölcsönös tisztelet jegyében önök egy perccel előtte küldték el e-mailben, és akkor értesültünk, hogy ezt tárgysorozatba veszik, és a mai nap erről tárgyalni fogunk, holnap pedig szavazni. Egy olyan napirendről tárgyalunk a bizottsági ülésen is elmondtam , ami az egész életünkre befolyással van. Az egész életünket el fogja kísérni a migráció, és nem mondok azzal újat, hogy ezt a gyermekeink és az unokáink is ugyanúgy érezni fogják. A világ megváltozott, a migráció velünk van, és ez a probléma folyamatosan fennáll. Ha magát a migrációt és a tényeket kellene tisztázni, akkor maga a migráció szó mit is jelent? Nem jelent mást, mint emberek elvándorlását országhatárokon belül vagy azokon át. Magát a „migráns” szót is értékelni és érzékelni kellene ugyanis ki minősül migránsnak? Mondjuk, az a magyar állampolgár, aki Kelet-Magyarországról Nyugat-Magyarország irányába költözik el jobb bér reményében, vagy pedig azok a magyar honfitársaink, akik magasabb fizetés reményében külföldre, akár Ausztriába, Németországba vagy Londonba mennek el dolgozni? Vagy az is migránsnak számíte, aki mondjuk, az orosz-ukrán háborúból Magyarországra jön, vagy mondjuk, esetleg a szír, a török vagy azok a migránsok, akik Magyarországra érkeznek? A migránsok áradata Európát elérheti, és ezt a ma reggeli bizottsági ülésen is elmondtam, ami a tegnapi napon elhangzott az ENSZ Menekültügyi Bizottságában, Raouf Mazou, az ENSZ menekültügyi főbiztosa elmondta, hogy Szudánban több mint 800 ezer ember fog valószínűleg elindulni, amivel foglalkozni kell a magyaroknak, foglalkozni kell Európának, de foglalkozni kell mindenkinek ezekkel a problémákkal. Ha megnézik, hogy a világban milyen folyamatok játszódnak le, a szomszédunkban háború zajlik, a migráció a napi politikára és a napi életünkre is befolyással bír. Az illegális migráció megakadályozása elsődlegesen a legnagyobb feladat lenne, és a kibocsátó országok helyben való támogatása. A Jobbik-Konzervatívok szerint a valódi megoldás az illegális migráció felszámolása lenne, ahogy már említettem. Tudjuk, hogy ezen a téren jelentős eredményt elérni csak globális összefogással lehet, az Európai Unión kívül az ENSZ erőfeszítéseivel, a világgazdaságban pedig szemléletváltásra lenne szükség. Egyetértünk azzal, hogy az Európai Unió, benne Magyarország anyagilag is forrásokat fordítson egyes afrikai és ázsiai országok gazdaságának a fejlesztésére, a migrációt kiváltó okok csökkentésének érdekében, ugyanakkor felhívjuk a figyelmet, hogy az uniós pénzek elfolyhatnak állami korrupciós csatornákon keresztül, amire sajnos már volt példa. Tudomásul kell venni azt is, hogy európai uniós anyagi hozzájárulás szükséges ahhoz is, hogy a menekülésre kényszerültek a saját hazájukhoz közel élhessenek, megfelelő körülmények között. Így van ez a szíriai menekültekkel Törökország vonatkozásában. A realitás azonban az, hogy az EU-nak fokozódó migrációs nyomásra kell felkészülnie, az uniós migrációs rendelettervezet nem megakadályozni akarja az illegális migrációt, hanem azt elfogadva nem illegálisnak, hanem egy új kifejezéssel élve irregulárisnak, vagyis nem törvénytelennek, nem szabályszerűnek nevezve csupán kezelni akarja azt. A migránsokkal túlterhelt országok támogatása indokolt, és ez a szolidaritás megnyilvánulhat az úgynevezett visszaküldési szponzoráció formájában, ami valójában nem más, mint a kvóta szerinti kötelező migránsátvételt megelőző fázis. A politikai nyilatkozat első mondata szerint a migráció tekintetében Magyarország álláspontja egyértelmű és kezdettől fogva változatlan: nem akarunk bevándorlóországgá válni. Valóban, az Orbán-kormány egyértelműen migrációellenesként nyilvánul meg itthon és a nemzetközi színtéren, de sajnálatos módon nem következetesen. A letelepedési kötvények bevezetésével lehetővé tette a gazdag migránsok megjelenését, egyben hatalmas üzletet biztosítva a kötvényeket forgalmazó Fidesz-közeli vállalkozóknak. Az csak hab a tortán, hogy a kötvény visszavásárlásával is gondok voltak. Ezenkívül pedig a Magyarországon működő nagy külföldi gyárak olcsó és szakképzetlen munkaerő iránti igényét harmadik országbeli munkaerővel, ha tetszik, legális migrációval elégítik ki. [[21.00]] Az elmúlt években Magyarországot kritika érte a migránsokkal kapcsolatos eljárás miatt is, ezért fontos szempontnak tartjuk a humanitárius elvárásoknak való megfelelést, a menekültügyi egyezmények betartását. A nyilatkozatot az alábbi pontokkal egészítettük ki: az Országgyűlés felhívja a kormány figyelmét a Magyarország által is elfogadott menekültügyi egyezmények maradéktalan betartására. Az előző kritikák ellenére a Jobbik-Konzervatívok támogatják a politikai nyilatkozat elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Balla Mihálynak, a Fidesz képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! A T/3825. javaslatról tárgyalunk most. Az előző felszólalásban és az előző felszólalásokban, én azt gondolom, egyfajta pontosítást kellene azért tennünk. Ez vita egyrészt Európában is, illetve egy szóhasználati vita. Tehát nem mindegy, hogy menekültekről beszélünk, vagy illegális bevándorlásról, illegális migrációról. Ez a javaslat a poszt-cotonoui megállapodás kérdéskörében elsősorban ezt a kérdést taglalja, hogy annak idején mi már 2021 decemberében is egy politikai nyilatkozat formájában kifejeztük az ezzel kapcsolatos aggályainkat. Akkoriban a legnagyobb probléma a megállapodás szövegével az volt, hogy a migrációt pozitív színben tüntette föl, s tudjuk jól, hogy az elmúlt években, különösen 2015-től kezdve a legnagyobb probléma ebben a kérdéskörben alapvetően az volt, hogy az illegális migrációt meg kell állítani, és Magyarország ebben eltökélt volt. Azóta, amióta egy éve, több mint egy éve tart a szomszédunkban, a szomszédságunkban a háború, én azt gondolom, hogy Magyarország számára teljesen természetes, hogy az onnan érkező menekülteket, a háború elől menekülő embereket segíti és támogatja. Tehát itt egy óriási különbség van a két dolog között: egyrészt az illegális migrációról, másrészt pedig a menekültek segítéséről, támogatásáról van szó. Azt gondolom, hogy Magyarország a menekültügyi szabályokat és az egyezményeket betartja, és segíti az arra rászorulókat. De tudjuk jól, hogy a migráció kérdésében a magyar kormány álláspontja mindig is egyértelmű volt, azaz a migrációt meg kell állítani, a problémákat pedig ott helyben kell kezelni, és a kibocsátó országoknak helyben kell segítséget nyújtanunk. Többször elmondtuk, hogy a bajok megoldása, a migrációra való indíttatás feloldása elsősorban arról kell szóljon, hogy ott segítsünk, ahol baj van. S nem véletlen, hogy Magyarország és a magyar kormány nagyon sok esetben megtette azt is akár a Hungary Helps programján keresztül , hogy az adott országokban, a migrációs kibocsátó országokban azokat a hátrányos vagy nehéz helyzetben lévő közösségeket segítette, azzal a szándékkal, hogy ezzel is akadályozza, s hogy elérjük, hogy ez a migráció, az illegális migráció ne induljon el Európa felé, és a szárazföldön keresztül pedig ne induljon el Magyarország felé. Tudjuk jól, hogy az elmúlt időszakban a migrációs nyomás, az illegális migrációs nyomás a déli határainknál felerősödött, s azt gondolom, azzal, hogy a nemzetközi közösség is egyre inkább észreveszi, hogy ezek a migrációs hullámok milyen gondot jelentenek akár Európában, akár a nyugati féltekéjén Európának, egyre több érintett országból hallunk olyan kijelentéseket, véleményeket, amelyek arról szólnak, hogy szigorítani kell az illegális migrációval szembeni fellépést. Én pontosan azt gondolom, hogy a további migrációs hullámok megelőzése érdekében frakciónk üdvözöl minden olyan nemzetközi kezdeményezést, amely az érintett országok támogatásának a növelésére, ezáltal stabilitásának elősegítésére irányul, hogy az illegális migráció a lehető legkisebb mértékben induljon el a mi irányunkba, elsősorban európai célpontok felé, illetve Magyarország felé akár a szerbiai, Törökország felől akár a szárazföldi útvonalon, Szerbián keresztül Magyarország felé. Úgy tűnik, hogy a nemzetközi közösség különböző fórumai és intézményei is ráeszméltek vagy legalábbis ráeszmélni látszanak ezeknek a migrációs kihívásoknak a nehézségeire, és erre a poszt-cotonoui megállapodáshoz való csatlakozásunk kapcsán megkapott garanciák szolgáltatják a példát. Így elhárulnak azok az aggályaink és a csatlakozás akadálya is, amit alapvetően ez a politikai nyilatkozat meg is fogalmaz. Úgyhogy én azt mondom, képviselőtársaim, és kérem önöket, az elhangzottakra tekintettel kérem azt, hogy támogassák ezt a politikai nyilatkozatot, és a Fidesz képviselőcsoportja nevében kérem, hogy támogassák is ezt a javaslatot. Kijelentem a Fidesz-frakció nevében, hogy továbbra is támogatjuk a kormány illegális migrációval kapcsolatos álláspontját, és bízom benne, hogy e megállapodás mentén sokkal komolyabb és sokkal jobb válaszokat fog tudni adni Európa, vele együtt együttműködve Magyarország is azokra a kihívásokra, amelyeket az illegális migráció, az illegális bevándorlás jelent mindannyiunkra. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Keresztes László Lórántnak, az LMP képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Valóban, ahogy elhangzott már a vita során, itt egy globális kihívással szembesülünk, és senki nem gondolhatja, hogy ez a kérdés, ez a kihívás gyengülni fog, sokkal inkább sajnos arra kell felkészülnünk, hogy eszkalálódni fog ez a probléma, és egyre inkább a mögöttünk jövő generációknak sokkal nagyobb mértékben kell ezzel szembenézni. Mi az elmúlt sok-sok évben, az LMP-frakció, nagyon következetesen képviselte azt az állásfoglalást, hogy a bevándorláspolitikát nemzeti hatáskörben kell tartani. Azt is mindig elmondtuk, hogy az Unió külső határait meg kell védeni, és az illegális bevándorlást, az illegális migrációt meg kell tudni állítani, és valóban olyan politikát kell folytatni, amelynek eredményeképpen mindenki a szülőföldjén tud boldogulni. Én magam három évig a Régiók Bizottságában dolgoztam, és én magam is megtapasztaltam azt, hogy milyen torz politikát folytat az Európai Unió politikai elitje a migráció kapcsán, és sajnos nagyon sokszor megfogalmazódott, hogy ezt a globális krízist egyfajta pozitív jelenségként próbálják leírni, sőt néha egészen álszent módon, egy gazdasági lehetőséget látnak ebben, hogy ezt domborították ki. Én emlékszem, az egyik ülés során egy szörnyű tragédia történt, amikor egy menekültekkel megrakott hajó felborult, és rengetegen vesztették életüket. Akkor a testület kidolgozott egy ezzel kapcsolatos állásfoglalást, és azzal kezdődött, hogy ilyen tragédiának nem szabad megtörténni, majd három ponttal később arról értekezett a testület, hogy micsoda óriási lehetőség van a migrációban, mert ilyen módon olcsó munkaerő áramolhat az Európai Unió területére. Én akkor is felszólaltam, és felhívtam a figyelmet, hogy micsoda álságos politika az, ami pozitív folyamatként írja le bizonyos térségek, bizonyos országok tragédiáját, amikor egy társadalomnak éppen, egyébként jellemzően a legfiatalabb, a legaktívabb rétegei kénytelenek elhagyni az adott területet, és ilyen módon már esélye sem lesz az adott országnak, hogy ezek a rétegek ott államot építsenek, és működtessék az országot. Én is azt gondolom, hogy ezzel a kérdéssel akkor lehet érdemben szembesülni, ha ez a szemlélet megváltozik, és valóban erre egy válságjelenségként tekintünk, és tényleg arra törekszik mindenki, és valóban itt együttműködésre van szükség, hogy a segítséget kell tudni eljuttatni azokba a térségekbe, ahol erre szükség van. És itt valóban erről is már a jobbikos képviselőtársam beszélt egy olyan szemléletváltásra is szükség van, ami egyébként a nyugat-európai elitnek, úgymond a centrumtérségeknek azt a fajta gazdasági gyarmatosító politikáját megállítja, ami arra épült, hogy ezeknek a térségeknek a természeti erőforrásait lerabolták egyszerűen, és a gazdasági érdekeiknek megfelelően vagy éppen más politikai érdekeiknek megfelelően adott esetben különböző diktátorokat felemeltek vagy éppen eltávolítottak a pozíciójukból. Tulajdonképpen egy ilyen gyarmatosítással ilyen kiszolgáltatott helyzetbe hozták azokat az államokat, amelyek jelentős mértékben veszítik el a lakosságukat ilyen módon. [[21.10]] Arra is fel kell hívni a figyelmet, hogy az európai politikában még mindig nem beszélnek világosan és nyíltan a kiváltó okokról, amik között legfontosabb alapvetően az éghajlatváltozás és az ivóvízhez való hozzájutásnak a feladata. Hadd hívjam fel a figyelmet azokra az ellentmondásokra, amik viszont nagyon erőteljesen terhelik a Fidesz-KDNP munkáját és a kormánynak a politikáját. Egyrészt egyébként ezt személyesen is megtapasztaltam, és sokszor kerültem olyan helyzetbe, hogy Brüsszelben én magam folytattam politikai pengeváltást az EU migrációs biztosával, amíg egyébként a Fidesz képviselői az Európai Néppárt tagjaként akkor még igazából némák maradtak, és nem foglalkoztak vele, vagy adott esetben éppen megszavazták a kötelező kvótát különböző eljárásokban. [[Nacsa Lőrinc: Meg a zöldek!]] Azért mondom, igen, lehet illetni kritikával bizonyos zöldpártokat, én ezt meg is szoktam tenni, és nyilván ebben következetesek vagyunk, mint ahogy egyébként a Fidesz nem mindig volt következetes a Néppárt politikájának a megítélésében. De nagyon-nagyon súlyos ellentmondásnak tartom azt, hogy miközben egyébként Európa megvédéséről beszél a kormány, ami persze egy fontos szempont, aközben egyébként olyan diktátorokkal barátkozik, akik nem a keresztény Európa barátai, például Erdoğan elnökkel. Pontosan tudjuk azt, hogy Erdoğan elnök a migrációt egy politikai fegyverként használja, és ő kifejezetten felszólította az Európában élő kisebbségeket, hogy ne integrálódjanak. És pontosan így akar egyfajta politikai eszközt lelni ebben, és mindenképpen kijelenthetjük, hogy nem a keresztény Európa barátja Erdoğan elnök. Hasonlóképpen egy másik ellentmondásra szeretném felhívni a figyelmet. Azt mondják önök, hogy Magyarország nem lehet bevándorlóország, miközben elképesztő mértékben ágyaznak meg annak a folyamatnak, hogy gazdasági bevándorlókat próbálnak hívni. Ugye, most is egy olyan iparstratégiát valósítanak meg, amihez egészen elképesztő módon az önök gazdasági minisztere 500 ezer új munkaerő bevonását tartja szükségesnek, és azt a megfelelő testületi üléseken világossá is tette miniszter úr, hogy itt, mondhatjuk úgy, hogy jelentős mértékben, mert szinte kizárólag vendégmunkásokról beszél, távoli vidékekről érkező vendégmunkásokról. Hiszen ennyi új munkaerőre van szükség ahhoz, hogy az önök iparstratégiáját, tehát az úgynevezett akkumulátor-nagyhatalmi törekvéseiket végre lehessen hajtani. Tehát ez is ellentmondásban van, súlyos ellentmondásban van azzal, amit egyébként önök sokszor mondanak és sokszor képviselnek. Bizony itt is hangsúlyt kell fektetni a magyar kormány munkájával összefüggésben arra, hogy egyértelműen a legnagyobb kihívás az éghajlatváltozás hatásaiban rejlik, illetve az ivóvízhez való hozzájutás tekintetében, amiről már szót ejtettem, és itt bizony sokszor tetten lehet érni a nemzetközi politikában azt, hogy a magyar kormány nem támogatja, hanem inkább nehezíti azt a nemzetközi összefogást, ami ezen problémák hatásait igyekszik csökkenteni. Az ENSZ nagyon sok megdöbbentő jelentést tett közzé. Az egyik ilyen megdöbbentő jelentésben felhívja a figyelmet arra, hogy egymilliárd ember él olyan országokban, amelyek a különböző éghajlati jelenségekkel kapcsolatban veszélyeztetettek, és 2050-2060-ra már ilyen nagyságrendű klímamenekültről beszél az ENSZ, ennyi klímamenekültet prognosztizál. Tehát teljesen világos az, hogy ha nem tud észbe kapni a világ, úgymond a gazdag Nyugat, ami haszonélvezője alapvetően ezeknek a globalizációs folyamatoknak, hogy bizony megálljt kell parancsolni ennek az eszeveszett profithajhászásnak és ennek a fajta iparpolitikának egyébként, aminek a letéteményese a magyar kormány is, akkor nem lehet megálljt parancsolni az éghajlatváltozás ilyen drasztikus és negatív hatásainak, és bizony egyre inkább azzal kell majd szembesülnünk, hogy nagyon sok területen elveszítik a mezőgazdasági termelés lehetőségeit az emberek, vagy nem jutnak egyre több helyen ivóvízhez, és ilyen módon egyszerűen el fognak indulni, és ilyen tömegekben már megállítani ezt a folyamatot nem lehet. Tehát én azt gondolom, hogy ébredni kell mindenkinek, az európai politikai elitnek is, de ébredni kell a magyar kormánynak is, hogy nem szabad ezt a kérdést ilyen rövidlátó módon megközelíteni. Mindezek mellett mi is egyetértünk ezzel a megállapodással, és hasonlóképpen, ahogy hallhattuk képviselőtársamat, én is azt tudom mondani, hogy az LMP-frakció igennel fog szavazni erre a javaslatra. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. További hozzászólót nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Az összevont vitát lezárom. Kérdezem az előterjesztőt, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen a hozzászólásaikat, tisztelt képviselőtársaim, reagálnék is egy-kettőre. Balassa képviselő úr beszélt a menekültekről, migrációról, az Ukrajnából érkezőkről. A nemzetközi jog elég világossá teszi, hogy kit nevezünk menekültnek, és kit nevezünk illegális bevándorlónak, migránsnak vagy gazdasági bevándorlónak. Ugye, ha valaki ismeri a térképet, akkor nehéz azt mondani, hogy mondjuk, Fekete-Afrikából vagy Pakisztánból mi lennénk az első biztonságos ország az útvonalon keresztül. Ugyanakkor Ukrajnából, igen, Magyarország az első biztonságos ország, ezért ott nemcsak a nemzetközi kötelezettségeinket teljesítettük, hanem Magyarország legnagyobb humanitárius akciójának keretén belül több mint egymillió embert fogadtunk be Ukrajnából, mert egyrészt a morál is ezt kívánja, és a nemzetközi kötelezettségeink is természetesen ezt kívánják. Egész más dologról beszélünk a déli határon, és nem érdemes a kettőt összemosni, hiszen egy szörnyű, borzasztó háború következtében kitörő menekülthullámot és humanitárius válságot segítünk és kezelünk szerintem az erőnkön felül és ez jól van így , ugyanakkor sokkal, 10-20-30 országgal arrébbról érkezőknek… Tudja, képviselő úr, 2015-ben a legnagyobb migránsválság kellős közepén több mint 60 országból érkeztek a déli határhoz, amikor a kerítést felépítettük. Nyilvánvalóan számukra nem Magyarország volt az első biztonságos ország, ahogy ezt a nemzetközi egyezmények előírják. De köszönöm szépen a Jobbik támogatását is a politikai nyilatkozathoz. Varju képviselő úrnak azt nem sikerült elmondania, hogy melyik a szöveg gyűlöletkeltő mondata. Én végigolvastam még egyszer, nincsen gyűlöletkeltő mondat a szövegben, nyilvánvalóan ez csak egy kifogás, hogy a Demokratikus Koalíció egy ilyen fontos ügyet ne támogasson, és ezáltal megpróbálja például a nemzetközi együttműködés ilyen kereteit is ellehetetleníteni. Tehát ha a DK-n múlna ennek az ügynek a sikere, akkor természetesen megint sehol sem lennénk. Keresztes képviselő úr felvetésére is válaszolnék, ugye, különböző európai szervezetekben én magam is jártas vagyok. Hát, a zöldfrakció általában nem tartozik a migrációt ellenző frakciók közé, tisztelt képviselő úr, és akkor most enyhén fejeztem ki magam, egyre vadabb ötleteket hallunk magukat zöldpolitikusoknak mondóktól. De hogy mi mit teszünk, inkább azt érdemes kiemelni. Államtitkár úr többször beszámolt például a Külügyi Bizottság előtt is a Hungary Helps tevékenységéről. Számtalan olyan projekt van például Afrikában vagy éppen Ecuadorban, ami a fenntarthatóságot szolgálja. Fenntarthatósági központot támogatunk, víztisztító berendezéseket, egy falu vízellátását, és így tovább. Pontosan olyan támogatások kerülnek ide, és pontosan olyan projektek valósulnak meg a helyi szervezetek és legtöbbször egyházak bevonásával, amelyek pont azt a célt szolgálják, amiről ön is beszélt, hogy az ezen a területen élő emberek megfelelő ivóvízhez jussanak, hogy a mezőgazdasági munkából tudjanak élni, és ne kelljen amiatt elmenniük, mert az a hely, ahol korábban termeltek, teljesen elsivatagosodott, és most már nem tudnak megélni a mezőgazdaságból. Érdemes böngészni a Hungary Helps tevékenységét, képviselő úr, mert pontosan ilyen projekteket támogat. Így most már remélem, legközelebb, például a nyáron tárgyalandó költségvetést meg tudja majd szavazni képviselő úr, hiszen ilyen projektekre is érkeznek források, amelyet mi fontosnak tartunk. Az, hogy egy NATO-szövetségessel ne legyen kapcsolatunk, ezt én nem tartom elfogadhatónak a magyar érdek és a magyar külpolitika szempontjából. Törökország egy NATO-tagállam és ezáltal NATO-szövetséges, és egy, a térségünkben, régiónkban lévő nagyhatalom. Énszerintem helyes, ha kapcsolatokat tartunk fenn egy NATO-szövetségessel és a térségünkben lévő nagyhatalommal, mert az magyar érdek, és bárkivel egyébként szívesen tartunk fenn kapcsolatot, ha ez a kölcsönös tisztelet alapján történik, nem valamiféle kioktatás alapján, nem a másik belügyeibe való beavatkozás talaján történik ez, hanem a kölcsönös tisztelet alapján. Szerintem ez helyes, ha vannak ilyen erőfeszítéseink. Törökország rengeteget tett a migráció megállításáért, tisztelt képviselő úr, az Európába irányuló migráció megállításáért. Mi azt gondoljuk, hogy a legeslegjobb megoldás, és ezt az utat követjük, hogy el se induljanak azok az emberek a kibocsátó országokból, hanem olyan munkahelyteremtő, az életminőséget javító, a közösségi életet segítő beruházásokat, segítséget vigyünk oda, ami által ott maradnak ezek az emberek. Az Európai Unió felé például az Afrika-stratégiában is azt fogalmaztuk meg, hogy ne kioktatás legyen, hogy Brüsszelből megmondják, hogy Afrikában egyes országokban mit kell csinálniuk, hanem kérdezzük meg őket, hogy miben tudunk segíteni esetleg, és a kölcsönös tisztelet alapján, megint csak a helyi egyházakat, civil szervezeteket és persze az állami szerveket bevonva olyan projekteket tudjon az Európai Unió fejlesztési forrásaiból segíteni, amelyek az oktatást, a munkahelyteremtést és a biztonságot segítik, mert akkor helyben tudnak maradni ezek az emberek. El sem indulnak, ez a legjobb, mert azok az országok is fejlődő pályára tudnak állni, hiszen a fiatalságuk, a tettre kész munkaerő ott marad ezekben az országokban, és ott tudja felvirágoztatni a saját nemzetét. [[21.20]] Mi ennek a hívei vagyunk, ezért fontos, hogy ezzel a 79 országgal az Európai Uniónak legyen jó kapcsolata, gazdasági alapon is tudjunk belőle részesülni, hiszen nekünk is számos helyen vannak gazdasági kapcsolataink a felsorolt 79 országgal, amiről az egyezmény is rendelkezik. Mi ezeket a gazdasági kapcsolatainkat szeretnénk kiszélesíteni, szeretnénk kiszélesíteni olyan országokkal, amelyekkel esetleg lehet növelni a kereskedelmünket. Ezeknek az országoknak a jelentős részében fel van ajánlva a magyar Stipendium Hungaricum ösztöndíj, tehát ezekből az országokból érkezhetnek magyar egyetemekre tanulni ottani fiatalok, akik aztán később a magyar gazdaság vagy éppen a magyar kultúra vagy bármi szószólói lesznek ezekben az országokban. Nagyon sok országban a felsoroltak közül támogatunk olyan projekteket például a Hungary Helps projekten keresztül is vagy nemzetközi fejlesztési projekteken keresztül is , amelyek segítik a helyben maradást, segítik az ottani boldogulást. Mi azt szeretnénk, hogyha ez az irány folytatódna, és az Európai Unióban nem újabb és újabb kvótajavaslatok meg újabb és újabb, a migráció legalizálására vonatkozó kísérletek lepnék el a brüsszeli asztalokat, hanem még inkább a helyben segítés, a migráció menedzselése helyett a migráció megállítása és az emberek idehozatala helyett a helyben segítés politikája érvényesülne. Mi ezért tettünk eddig, és ezért fogunk a jövőben is. Arra kérem önöket, hogy támogassák a benyújtott politikai nyilatkozatot. Köszönöm szépen a Fidesz képviselőcsoportjának és mindenkinek, aki azt mondta, hogy támogatni fogja. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm az előterjesztő hozzászólását. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a szerdai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, az LMP képviselőcsoportjából: „Az épített örökségünk védelméről” címmel. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Most egy olyan javaslatkezdeményről kell beszélnünk, ami, mondhatjuk, hogy példátlan, és minden szempontból ellentétes a magyar nemzeti érdekekkel. Ugye, hallhattunk egy olyan kormányzati tervet, amely előkészítés alatt áll, és mondhatjuk, hogy a sajtón keresztül kiszivárogtatták, ami arról szól, hogy 12, állami tulajdonban lévő, csodálatos, műemlék besorolású és egyébként rengeteg közpénzből felújított kastélyt magánszereplőknek juttatna. Tehát arra készül Lázár János javaslatára egyébként a kormány, hogy ezeket a csodálatos épületeket, az épített örökségünk részét képező épületeket magánosítja, kiszervezi, privatizálja úgy, hogy konkrétan nem kér cserébe semmit. Ez a javaslat kiszivárgott, hetek óta kering a sajtóban. Én több alkalommal tettem föl a kérdést, és megerősítették ezt illetékes kormánytagok, illetve különböző sajtóorgánumokon keresztül Lázár János maga is elismerte, hogy bizony előkészítés alatt áll egy ilyen tervezet. Teljesen világos számunkra, hogy ezek a csodálatos épületek a nemzeti vagyonunk részét képezik, kulturális, épített örökségünk részét képezik, és a mi meggyőződésünk az, hogy a nemzeti vagyont nem elkótyavetyélni kell, nem kiosztani kell a politikai és gazdasági holdudvarnak, hanem vigyázni kell rá, óvni kell, és gyarapítani kell. Az a javaslat, ami ilyen módon előkészítés alatt áll bár még nem nyújtották be az Országgyűlés elé , nem lenne más, mint a nemzet meglopása. Én azt gondolom, hogy mindannyiunknak közösen, minden erővel meg kell küzdeni azért, hogy ez a gyalázatos javaslat soha ne valósulhasson meg. Az teljesen világos egyébként, hogy ez a javaslat nem csak, mondjuk úgy, hogy ellenzéki politikusok számára elfogadhatatlan. Én rengeteg szakemberrel, rengeteg, a műemlékvédelem vagy a műemlékek gondozása területén dolgozó szakemberrel beszéltem, és őszinte megdöbbenéssel fogadták ezt a kezdeményezést, és mindazok az emberek egyébként, akik tisztelik-szeretik ezeket a műemlékeket, akik egyébként sok időt töltenek azzal, hogy felkeressék ezeket a csodálatos épületeket, és amúgy vigyék a hírét nemzeti büszkeségeinknek. Egyébként kormánypárti politikusok is felemelték a szavukat a tervezett javaslat ellen. L. Simon László, a Magyar Nemzeti Múzeum főigazgatója, az Orbán-kormány volt államtitkára is úgy fogalmazott egy írásában, hogy ragaszkodunk ahhoz, hogy a nemzeti vagyon részét képező csodás épületeink a közösség tulajdonában és kezelésében maradjanak. Ha sok mindenben nem is, de ebben mindenképpen egyetérthetünk L. Simon László véleményével. A kiszivárgott törvénytervezet vagy a kiszivárogtatott törvénytervezet olyan csodálatos műemlék épületeket privatizálna, mint Bajnán a Sándor-Metternich-kastély, Dég esetében a Festetics-kastély, Füzérradványon a Károlyi-kastély, Komlódtótfalu esetében a Becsky-Kossuth-kúria, Nádasdladány esetében, a volt Sárladány esetében a csodálatos Nádasdy-kastély, Oroszlány-Majkpusztán az Esterházy-kastély, Sümeg esetében a csodálatos püspöki palota, Szabadkígyós esetében a Wenckheim-kastély, az ország egyik legszebb kastélya, a tatai Esterházy-kastély, a tiszadobi Andrássy-kastély vagy éppen a tuzséri Lónyay-kastély mind azok között szerepel, amit Lázár János a tervei szerint ingyen átpasszolna magánszereplőknek vagy vagyonkezelésbe adna. Néhány példát említhetünk, hogy mi pénzekbe került, mennyi adófizetői pénzbe került ezeknek az épületeknek a felújítása. A dégi Festetics-kastélyra 1,8 milliárd forint uniós és 1,5 milliárd forint hazai forrást fordítottak. Ezekből a forrásokból csodálatosan felújították egyébként a Pollack Mihály tervei alapján készült kastélyt, ami egyébként elképesztő, az ország legnagyobb angolparkjában fekszik. A tervezet egyébként ezeket a parkokat is, erdőket is, melléképületeket, istállókat mind-mind ingyen magánszereplőknek juttatná. Ez egészen elképesztő és teljes mértékben elfogadhatatlan elképzelés. Legutóbb is, amikor felszólaltam ez ügyben és kérdeztem az egyik államtitkárt, akkor arról beszéltek, hogy a kormány azt a feladatot rótta Lázár Jánosra, hogy próbáljon ezen épületek fenntartása érdekében többletforrások bevonásáról gondoskodni. Nos hát, ez valóban fontos feladat. Megtörtént nagyon helyesen ezeknek a kastélyoknak a renoválása, felújítása. Csodálatos állapotban van ez a 12 kastély, és valóban meg kell találni a költségvetésből a forrásait, hogy ezek a kastélyok megőrizhessék a közfunkciókat, ezek a kastélyok nyitva álljanak minden ember előtt, aki ezeket meg akarja csodálni kívülről vagy belülről, de soha nem lehet mindez indok arra, hogy ezeket a kastélyokat elpasszolják, ezeket a kastélyokat idegen emberek kezébe adják. Ezért én ismét csak azt tudom mondani, hogy ez elfogadhatatlan, és nagyon-nagyon bízom benne, hogy akár önkormányzatok, akár más kormánypárti szereplők is felszólalnak. Én a magam részéről azt tudom ígérni, hogy minden erőnkkel meg fogunk küzdeni, együttműködve a magyar emberekkel annak érdekében, hogy ezeket a csodálatos épületeket megőrizhessük a magyar nemzet kezében. Köszönöm a türelmét, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Varju Lászlónak, a DK frakcióvezető-helyettesének: „Mi történik Újpesten?” címmel. Engem is érdekel. Várom a hozzászólását.
Elnök úr érdeklődését köszönöm, és igyekszem kielégíteni, hogy kiderüljön, hogy mi az, ami történik Újpesten. Éppen ezért élek rendre azzal a lehetőséggel, hogy beszámoljak arról, hogy Újpest önkormányzata, civil közösségekkel, a családokkal együttműködve hogyan talál magának keresés után olyan lehetőséget, amellyel az emberek környezetében az életminőségen igyekezhet javítani, még a megromlott gazdasági körülmények ellenére is. Szinte nincs olyan újpesti, de mondhatnánk akár budapestit is, aki ne ismerné hazánk egyik legrégebbi, tevékenységében Újpest határain is átnyúló állatvédő szervezetét, a Rex Kutyaotthon Alapítványt és az általa működtetett Rex Állatszigetet. Sokunknak van emléke arról, hogy itt milyen is egy kecskét etetni, amikor a gyerekeink kezében vannak háziállatok, nyuszit simogatni vagy megismerni az itt élő, megmentett, gazdira váró állatokat, kutyákat, macskákat; azt a szemléletet, amely átjárja az egész létesítményt, hogy igenis lehet és kell segíteni a bajba jutott állatokon. Most az alapítvány történetének egy új időszaka kezdődik, egy nemzetközi viszonylatban is egyedülálló, országos állat- és oktatóközpont létrehozásával, melynek megvalósulását az érintettekkel dr. Trippon Norbert alpolgármester úr egyeztette, és a képviselő-testület egyhangú döntésével Újpest önkormányzata 60 millió forinttal támogatja ennek az oktatóközpontnak a létrehozatalát. Újabb lépés ez, hiszen kerületünk önkormányzata elkötelezett állatvédőként. Az állatmentésen túl például a négylábú házi kedvencekkel jöhetnek a hivatalba is, frissítőállomásuk is van. De hadd térjek vissza az alapítványhoz! A Felelős Állattartás Háza egy országos oktatóközpont lesz, ahol a jövő generációi interaktív módon ismerkedhetnek meg az állatok szükségleteivel és a felelős állattartás alapjaival. Továbbá itt kap helyet egy kutyamúzeum, amely a kutyatartással kapcsolatos ismeretek egyedülálló gyűjteménye lesz. Sőt, ha valakik vidékről vagy külföldről jönnének ide, még meg is tudnak szállni az épület egy részében. A Rex Állatszigeten felépülő oktatási központ missziója, hogy elősegítse a felelős állattartás-kultúra meghonosításához szükséges szemléletváltást. [[21.30]] Az interaktív kiállítás átfogó képet rajzol a kutyákról, anatómiai és élettani sajátosságaikon keresztül a hazai és nemzetközi kutyafajták és kutyafoglalkozások bemutatásáig. Ugyanakkor a Felelős Állattartás Háza kínálta ismeretek nem csak a kutyákra korlátozódnak. Az meg külön jó érzéssel tölt el, hogy a Felelős Állattartás Házát civilek és vállalkozások támogatják, ahogy egyébként ezt tették eddig is. A Rex Kutyaotthon Alapítvány és az önkormányzat között több évtizedes együttműködés áll fenn, ők kérték az önkormányzat segítségét a már megkezdett beruházás befejezéséhez. Újpest önkormányzata 60 millió forinttal támogatja a Felelős Állattartás Házának megvalósítását. Úgy gondolom, hogy egy ilyen egyedülálló kezdeményezés támogatása rendkívül fontos, hiszen ezáltal gyermekeinknek teremtünk lehetőséget arra, hogy megismerjék, megtanulják azt, hogy hogyan kell bánni a körülöttük élő állatokkal. Újpest egy büszke város, büszkék vagyunk arra és azokra, akik olyan elhivatottak egy célért, mint Újpest városvezetői a Rex Kutyaotthon Alapítvánnyal együttműködve. Az alapítvány története egyébként régre nyúlik vissza, egészen a nyolcvanas évek végéig, amikor az egyik alapító fejében megszületett a gondolat, hogy Magyarországon is szükség lenne egy igényes, színvonalas állat- és természetvédelmi létesítmény létrehozására állatszerető emberek segítségével. Hosszas tervezés kezdődött az alapítványt alapító dr. Dörner Györgyné segítségével, melyet az elsőként megmentett kutya után Rex Kutyaotthon Alapítványnak neveztek el. Az azóta eltelt 31 évben generációk nőttek fel, és szerették meg nemcsak az alapítványt, hanem a 2004-ben megnyitott Állatszigetet is, ahová rendszeresen járnak óvodás- és iskoláscsoportok, családok, ahol folyamatosak a rendezvények, oktatások, amelyek segítségével bemutatják és megtanítják minden korosztálynak, hogy mennyire fontos az, hogy szeressük, tiszteljük és figyeljünk oda a velünk együtt élő állatokra. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm, frakcióvezető-helyettes úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Barkóczi Balázs, a DK képviselőcsoportjából: „Az orbáni infláció miatt egyre nehezebb a megélhetés a XV. kerületben is” címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az orbáni infláció Magyarország minden polgárát, így választókerületemben, a XV. kerületben és Újpesten élőket is egyaránt sújtja. Ez az infláció a Magyarországot emésztő legpusztítóbb válság hosszú évtizedek óta. Az élelmiszer-drágulás, a benzináremelés, a hétszeres rezsiemelés felfalja a fizetéseket, a nyugdíjakat, és tönkreteszi a vállalkozásokat. És hiába is harsog 0-24-ben mást a közpénzzel kitömött kormánypropaganda, a helyzet az, hogy nem létezik semmiféle háborús infláció, hiszen ma Magyarországon háromszor akkora a drágulás, mint Európában. Amíg ugyanis az európai inflációs átlag 8 százalék, addig a magyar infláció mára már 26 százalék. Ez pedig azt jelenti, hogy a magyar infláció tavaly november óta csúcstartó a kontinensen. Nem kell közgazdászdiplomával rendelkezni ahhoz, hogy ezekből a tényekből levonjuk az egyszerű következtetést: kizárólag Orbán Viktor miatt élünk rosszul, és kizárólag orbáni infláció létezik. De mit is jelent mindez a választókerületem, Rákospalota, Pestújhely, Újpalota és Újpest lakói számára? Ahogyan az egész országban, úgy az emberek itt is azt kérdezik egymástól kétségbeesetten nap mint nap a boltokban: meddig még? Meddig drágul tovább a tej, a vaj, a húskészítmények, a kenyér és a tojás? Hiszen ha csak az egy év alatt bekövetkezett 45 százalékos élelmiszerár-drágulást nézzük, akkor kijelenthetjük, hogy ekkora infláció hetven éve, a Rákosi-korszak óta nem sújtotta a magyarokat. Mindeközben már a KSH szerint is 20 százalékkal csökkentek a reálbérek, a nyugdíjasok által leggyakrabban vásárolt húszféle élelmiszer pedig még az átlagos élelmiszer-inflációt is meghaladó mértékben, 52,2 százalékkal drágult. Ez pedig azt jelenti, hogy az orbáni infláció felzabálja a fizetéseket, felzabálja a nyugdíjakat, és amíg a kormány Brüsszelre és a háborúra mutogat, egyre több itt lakó embernek jelent megoldhatatlan problémát egy nagybevásárlás, és egyre több kerületi család számára luxus egy levest, főételt és desszertet is tartalmazó vasárnapi ebéd. Orbán tönkretette a forintot, hagyta elszaladni az államadósságot, és a 12 éve tartó lopással elveszítette hazánk uniós támogatásait. Ezek együttesen okozzák az orbáni inflációt, ezt fizetik meg a boltokban a XV. kerületi és újpesti családok és nyugdíjasok. De menjünk tovább! Miközben a gáz világpiaci ára egyéves mélypontra esett vissza, a kormány a négyszeresére emelte a XV. kerületi és újpesti emberek rezsijét, és nemet mondott az európai rezsicsökkentésre. Vagyis Orbán Viktor úgy finanszírozza a putyini Oroszország Ukrajna elleni agresszióját, hogy annak az árát a magyar emberekkel, a rákospalotai, pestújhelyi, újpalotai és újpesti polgárokkal fizetteti meg. Miközben a Fidesz szankciós inflációról beszél, addig, legyen világos: egyetlen magyar ember van a Föld nevű bolygón, aki megszavazta az EU-s szankciókat, őt pedig Orbán Viktornak hívják. Hiszen a szankciókról a miniszterelnököket tömörítő Európai Tanács dönt. De a jelenlegi megélhetési válságot nem a háború és nem is a szankciók, hanem az Orbán-rendszer okozta. Nincs szankció az orosz gázra, nincs Magyarországot érintő szankció az orosz olajra, és azt sem szabta meg az Európai Unió, hogy meg kell duplázni a trappista sajt árát ez mind Orbán elmúlt 12 évének a következménye, amelynek az árát ismét csak a XV. kerületi és újpesti polgárok fizetik meg. De vegyünk csak egy egyszerű tankolást! Az Orbán-kormány benzináremelése miatt most kétszer, két és félszer annyiba kerül ez is, mint a Gyurcsány-kormányok idején. Ez egy újabb brutális kormányzati megszorítás, ami után Orbán ismét hazugságokkal hárítja a felelősséget, hiszen valójában nem létezik Magyarországra érvényes uniós olajszankció, mint azt elmondtam, csak orbáni hazugság, aminek az árát most a rákospalotai, pestújhelyi, újpalotai és újpesti polgárok fizetik meg minden egyes tankoláskor. Az árnyékkormány ezért a XV. kerületi és újpesti emberek érdekében egy 13 pontból álló antiinflációs javaslatcsomagot terjesztett elő. Az árnyékkormány szerint az év végéig nulla százalékra kell csökkenteni az alapvető élelmiszerek áfakulcsát, és 5 százalékos áfát kell bevezetni a gázra és a villamos energiára. Az árnyékkormány az alapüzemanyagokon lévő 27 százalékos áfát 5 százalékra csökkentené, míg a jövedéki adót a benzin esetében literenként 70 forintra, a gázolaj esetében literenként 20 forintra csökkentené, így az üzemanyagok ára a mostani 650 helyett literenként 500 forint alá csökkenne. Az árnyékkormány azt javasolja, hogy Magyarországon is vezessék be az uniós minimálbért, és amíg ilyen brutális orbáni infláció sújtja a XV. kerületi és újpesti polgárokat, addig ne évente, hanem negyedévente legyen inflációkövető nyugdíjkorrekció, valamint egy januárig visszamenő 5 százalékos kiegészítő nyugdíjemelés. Csak így állítható meg az orbáni infláció. Ezért az árnyékkormány az egyetlen remény a rákospalotai, pestújhelyi, újpalotai és újpesti polgárok számára is. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hegedüs Andrea, a DK képviselőcsoportjából: „Az Orbán-kormány elrabolta az iskoláinkat és porig alázza a pedagógusokat. A miskolci tanárok nem kérnek a bosszútörvényből!” címmel. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! A miskolci pedagógusok a kockás inges, esernyős tüntetésről és a tudásmenetről híresek országszerte. De nem hírnévre vágynak, hanem szabadságra, megbecsülésre és a demokratikus munkafeltételek biztosítására. Nem rabszolgák, nem napszámosok és nem robotok ők: tanítani szeretnének, a diákok pedig egyszerűen tanulni. Tanítani és tanulni olyan egyszerű, mint az egyszeregy, de önöknek már ez sem megy. Az újabb fideszes boszorkánykonyha üstjében forr a tanárt, diákot, szülőt gúzsba kötő tervezet. A méreg alkotóelemei: a felmondási és próbaidő növelése, a pedagógusok szólásszabadságának megszüntetése, a fideszes káderekre bízott pedagógiai programok elfogadása és a tanár, a szülő megfélemlítése, megfigyelése. Készül azonban az ellenoldat is. Ismét Miskolcról indul a PSZ és a Tanítanék Mozgalom akciósorozata, melyben megkérdezték a tankerületi fenntartású gimnáziumban tanító tanárokat, hogy ront vagy javít a közoktatás helyzetén a tervezett státusztörvény bevezetése. Száz százaléka mondta ki a megkérdezetteknek, hogy rontana. Több mint kétszázan írták alá azt a petíciót, amely arról szól, hogy ártalmas a státusztörvény. [[21.40]] A szakszervezet azonban nagyon helyesen nem áll meg, és készíti az általános iskolai tanárok, tanítók közötti felmérést is. Nem vagyok jós, de szerintem hasonló lesz a helyzet és az eredmény. Tudják egyáltalán, hogy a tanítás-tanulás folyamatának mi is a lényege? Az a lényege, hogy élményt nyújtson és sikerként élje meg tanár és diák egyaránt ezt a folyamatot. A tehetségfejlesztés, az esélyegyenlőség, a diszkriminációmentesség, az egyéni képességek erősítése a cél, mint Európa többi országában, ahol minden gyermek európai színvonalú, demokratikus, szabad oktatásban részesül. A Demokratikus Koalíció árnyékkormánya ezért dolgozik. Ezzel szemben a ma iskolája a Fidesz iskolája; nem mindannyiunké, hanem az övéké. Az Orbán-kormány oktatásstratégiája kudarcra van ítélve, a bosszúra épít, a megfélemlítésre. A szellemi tudás korlátozásának fókusza áll a középpontban, a szellemi tudás korlátozására fókuszál, ahol a diák azon izgul, hogy vajon holnap szaktanári képesítéssel rendelkező tanártól fogjae megkapni a tanítási órát, a napi tudásadagját, vagy bizony egyszerűen csak gyermekmegőrzésre lesz ítélve, az értékes tanítási órát pedig elveszíti. Hogyan biztosítsa a szülő a gyermeke számára a stabil, kiszámítható jövőt, ha várhatóan a bosszútörvény-tervezet miatt 25 ezer pedagógus fog hiányozni az iskolai rendszerből? Már most 16 ezer tanárral és 14 ezer tanítást-tanulást segítő kollégával van kevesebb. A statisztika szerint a miskolci tankerületi központ 2021-ben 54 fővel, 2022-ben 107 fővel kevesebb pedagógust foglalkoztatott. A pintéri belügynek, úgy látszik, az a terve, hogy a gondolkodni képes emberre nincs szükség, gondolkodni képes ember ne legyen ebben az országban, ebben az egyre fogyó kicsi hazában, hogy teljesen felforgassa a közoktatásban dolgozók életét. Ma a tanárok vannak soron. És holnap? Az ország minden lakosának ébrednie kell, a közönyt fel kell váltania az aktivitásnak. Az oktatás nemzeti ügy. Nem lehetünk bólogató Jánosok országa, ahol úgy táncolunk, ahogy a Fidesz fütyül. A Fidesz-KDNP elrabolta az iskoláinkat, és porig alázza a pedagógusainkat. A miskolci tanárok nem kérnek a státusztörvényből, nem kérnek a bosszútörvényből. Az orbáni rendszer újabb oktatási béklyója, rablánca ellen az árnyékkormány jelenti az egyetlen esélyt, reményt és alternatívát. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga Ferenc képviselő úr: „Válságkezelésből elégtelen” címmel. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A jelenlegi élelmiszer-infláció mellett családok százezrei nélkülözni kényszerülnek, de önök, kormánypárti képviselők ölbe tett kézzel nézik mindezt. Nincs olyan ember ebben az országban, aki ne érezné az orbáni infláció hatását. Miközben a fizetések értéke 20 százalékkal csökkent, a 43 százalékos élelmiszer-drágulás párját ritkítja Európában. Ilyen szintű élelmiszer-drágulás Magyarországon több mint hetven éve volt. A kormány tönkretette a forintot, hagyta elszaladni az államadósságot, és 12 éve tartó folyamatos lopással elvesztette hazánk uniós támogatásait. Ezek együttesen okozzák az orbáni inflációt. Ez az, amit érzünk minden bevásárláskor, ezt fizetjük meg a boltokban. Szó sincs itt az önök által megszavazott szankciókról. A háború sújtotta Ukrajnában sincs ilyen magas infláció, mint nálunk. Tisztában vannak vele, hogy a háztartások fogyasztási szerkezete eltérő? Az alacsonyabb jövedelemmel rendelkező háztartások többet fogyasztanak azokból a termékekből és szolgáltatásokból, amelyek alapvetőek és a létfenntartáshoz szükségesek. Így a fogyasztásukat nem tudják rugalmasan alakítani, kevésbé tudnak alkalmazkodni az árak emelkedéséhez, hiszen nem mondhatnak le az alapvető termékek fogyasztásáról, például az élelmiszerekről és a rezsiről. Magyarul, minél szegényebb valaki, annál többet költ jövedelméből arányaiban nézve élelmiszerre. Én tudom, tisztában vagyok vele, hogy önöknek nem drága az ezerforintos kenyér, és önök meg tudják vásárolni a minőségi és tápláló élelmiszereket. De szeretném felhívni a figyelmüket, hogy önök a negyedik ciklus óta korlátlan hatalommal kormányoznak, de ezt a hatalmat nem a nép szolgálatára, hanem annak a kizsigerelésére használják, hiszen önöknek az emberek helyett a gazdasági és szociális válság idején is a lopás, a haverok és a mutyi az első. Tisztában vannak vele, hogy hány gyermek alszik el éhesen nap mint nap ebben az országban? Hát, ez lenne a családbarát kormány?! Ez lenne az a kormány, amely foggal-körömmel védi a gyermekeket és a családokat? Tudják önök, hogy mennyibe kerül egy csomag pelenka, egy bébiétel vagy bármilyen gyermeknevelési cikk? Tisztában vannak vele, hogy a gyermekeket nevelő családok milyen kiadásokkal néznek szembe az önök elhibázott válságkezelése miatt? Önök nem tesznek semmit a gazdasági és a szociális válság kezelése érdekében, helyette hülyének nézik az embereket az olyan látszatintézkedésekkel, mint a kötelező heti akciózás. Önök éppen azokat a nagy élelmiszerláncokat kötelezték akcióra, amelyek egyébként is minden héten akcióznak. Nincs olyan ember ebben az országban, aki ne látott volna ilyen akciós hirdetéseket vagy újságokat. A kormány persze furfangos módon szeretne úgy tenni, mintha ez is miatta lenne. Arról viszont csendben hallgatnak, hogy önök a népsanyargató infláció hatalmas nyertesei, hiszen a világrekorder áfa beszedésével a bevételeik toronymagasan megemelkedtek. Egy állampolgáraira vigyázó, felelős kormány ezt az összeget a bajbajutottak megsegítésére fordítaná. Segítené a kiskeresetűeket, a kisnyugdíjasokat, a fogyatékkal élőket, a közmunkásokat, és mindazokat, akiknek a megélhetését a szociális válság drasztikusan fenyegeti, azokat, akik napról napra azon gondolkoznak, hogy mi kerüljön gyermekeik elé az asztalra. Az önök kormányzása megkapta a magyar emberektől az osztályzatot: válságkezelésből elégtelen. Mi többek között bevezetnénk az európai minimálbért, a negyedévente történő nyugdíjkorrekciót, és jelentősen csökkentenénk az alapvető élelmiszerek, valamint a rezsi áfáját. Úgy tűnik, hogy az árnyékkormány Magyarország egyetlen reménye arra, hogy kiutat találjunk a megélhetési válságból, és európai jólétben élhessünk, beteljesítve a magyarok ezeréves álmát. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga Zoltán, a DK képviselőcsoportjából: „A kormány becsapta, folyamatosan megalázza a fogyatékkal élőket!” címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Minden jóérzésű embernek sír a lelke, összeszorul a torka, ha Orbán Magyarországának szociális állapotaira, a kormány gátlástalan és aljas szociális politikájára gondol. Látjuk, hogy számolatlanul ömlik a közpénz az Orbán-haver oligarchák feneketlen zsebeibe, Orbán beteges mániáját kielégítendő kormányzati luxusrepülők titkosított, megmagyarázhatatlan útjaira, amelyek persze leginkább üdülőhelyeket, turistaparadicsomokat céloznak meg, és ahol persze rendszeresen fel-feltűnik maga Orbán Viktor és a családja, nyilván nem véletlen egybeesésből. És látjuk azt, hogy ostoba és nevetséges, erdő nélküli lombkoronasétányokba ömlik a közpénz, miközben azt látjuk, hogy a kormány kisemmizi a fogyatékkal élő családokat. De már szemérmetlenül és különösebb magyarázkodási kényszer nélkül verik el a pénzünket, egy ország lakosainak véres verejtékkel megtermelt adóforintjait úrhatnám luxusra, palotákra, és a jó ég tudja még, mi minden másra. Közben pedig egy ledolgozott élet, egy esetleges születés óta meglévő egészségkárosodás, betegség, baleset után egészségükben megrokkant, sok esetben egyedülálló, irdatlan nehéz anyagi körülmények között élőket, akik életüket alig tudják tengetni, emberek százezreit zsebeli ki a kormány, és rúg rajtuk még egyet, sokszor már az utolsót, hiszen látjuk, hogy közben különösen a társadalom ezen rétegeinek egyre csökken a várható élettartama. Cinikus törvényekkel, vélhetően szándékoltan hosszú ügyintézéssel teszik lehetetlenné a fogyatékkal élők számára az amúgy jogos jogorvoslat lehetőségét is. Emlékezhetnek rá, Orbán rögtön azzal kezdte a kormányzást, hogy csak úgy egyszerűen több ezer, fogyatékkal élő embert minősített át egészségesnek, csakhogy ne kelljen az államnak teljes összegű kárpótlást fizetnie számukra. És ami dráma, bár nem meglepő, hogy a jogi, adminisztratív trükközések azóta sem álltak le, sőt a kormány törvényi szintre emelte mindezt. [[21.50]] A törvény szerint ugyanis, miután a hatóság megállapított egy bizonyos összeget a megváltozott munkaképességű személyek ellátására, a döntést követően mindösszesen öt évig lehet újraszámolni és növelni a támogatás mértékét. Öt évig! És mondok erre egy konkrét példát: például ha valakinek, miután jogszerűtlenül állapították meg a neki járó támogatás összegét, és 2017-ben beadott egy felülvizsgálati kérelmet minderről, majd hogy, hogy nem, a Belügyminisztérium egészen ezen évig hozzá sem szólt, nem hozott semmiféle döntést, halogatta a döntést, és számoljuk csak ki, hány év telt el 2017 óta? Nem nehéz a matek. Bizony, éppen öt év. Éppen kicsúsztunk a határidőből, a támogatás marad ugyanolyan alacsony, mint volt. A Belügyminisztérium meg mit tesz? Kérem szépen, mossa a kezeit, ők igazán nem tehetnek róla, mondják, a törvény határozott így. És hát, az pedig szemmel látható, világosan látszik, hogy a törvényt szándékosan úgy alakította ki Orbán rendszere, hogy ne kelljen megemelni a támogatások összegét. Orbán cinikus diktatúrácskája szándékosan hagyott több ezer rokkantnyugdíjast az út szélén, miközben a saját haverjuk zsebeit milliárdokkal tömi ki nap mint nap. De ha ez nem lenne elég, hát, itt egy újabb cinikus, arcpirító botrány: a kormány az általa megalázott, fogyatékkal élő családokkal szemben folytat jogi eljárásokat. Igen, itt tartunk. Hiába a tavalyi jogerős ítélet, a Belügyminisztérium a Kúriához fordult, amely kimondta: az államtól nem lehet kikényszeríteni a segítséget. Értik ezt?! Nem lehet kikényszeríteni a segítséget még akkor sem, ha a törvényben meghatározott feladatát az állam elmulasztja. Nem más ez, mint az emberi méltóság durva sárba tiprása. Azt mondta ki a Kúria, kérem szépen, hogy valójában jár ezeknek a családoknak és minden fogyatékkal élő embernek a támogatott lakhatás Budapesten, de azt is kimondta, hogy valójában tisztában vannak azzal, hogy nincsen egy darab férőhely sem se a fővárosban, de az országban sem nagyon, de ennek a létrehozását polgári peres úton nem lehet kikényszeríteni az állami szervek ellen. Értik ezt? Hát, ez maga az őrület! Orbán Magyarországán nincs igazság, és nincs jogbiztonság sem. Ezt a rövidesen felálló Dobrev-kormány fogja majd visszaadni a magyarok számára; visszaadja majd a hitet, a reményt a magyar társadalomnak és azon belül pedig a fogyatékkal élők számára, hogy nekik is joguk és lehetőségük lesz egy jobb, igazságosabb, boldogabb életre. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a DK és a függetlenek soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ráczné Földi Judit, a Demokratikus Koalíció képviselőcsoportjából: „Jó gazdájae a Tankerület a székesfehérvári iskoláknak?” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! 2013-ig az általános iskolák gazdái a települési önkormányzatok voltak, Székesfehérvár közgyűlése is minden évben az éves költségvetésében tervezte meg iskoláinak a költségeit, amire a fedezetet az állami költségvetésből nyújtott normatíva és a település saját bevétele nyújtotta. Székesfehérvár dönthetett az intézményt érintő minden kérdésben, így többek között meghatározta az intézmény szervezeti és működési szabályzatát, pedagógiai programját, éves munkatervét. Az iskolaigazgatók szabadon gazdálkodhattak az intézmény részére jóváhagyott költségvetésből. A helyi önkormányzat belelátott az iskolák életébe, mindennapi problémáikkal pontosan tisztában volt. A szoros helyi kapcsolat miatt a lehető leggyorsabban tudott intézkedni, nem kellett a bürokratikus utat végigjárni például egy kazán meghibásodása miatt. Székesfehérvár az anyagi és pénzügyi lehetőségei szerint az államosítás előtt mintegy 7500 tanuló és ezer dolgozó érdekeit figyelembe véve hozta meg az iskolákat érintő döntéseit. Az Országgyűlés 2012. november végén fogadta el a köznevelési intézmények állami fenntartásba vételére vonatkozó törvényt, ami alapján 2013. január 1-jétől a pedagógusok munkáltatói joga, a bérfinanszírozásuk, valamint a taneszközellátás is az állam feladatai közé került. A jogszabályt Székesfehérvár országgyűlési képviselői, Varga Tamás, Törő Gábor és Cser-Palkovics András, a város polgármestere szavazatukkal támogatták, így hozzájárultak ahhoz, hogy a székesfehérvári általános iskolák Székesfehérvár városától állami irányítás alá kerüljenek. Az államosítás sem tudja azonban eltakarni azt, hogy az Európai Unión belül Magyarország 2019-ben GDP-arányosan a negyedik legkisebb mennyiségű pénzt fordította közoktatásra, 2020-ban a GDP 4,7 százalékát költötte közoktatásra, amíg például Svédország 7 százalékot. Ez is jelzi, hogy Orbán Viktor kormánya számára sosem volt fontos az oktatás helyzetének javítása és a pedagógusaink megbecsülése. Az iskolaépületek legtöbb esetben önkormányzati tulajdonban voltak az államosítást megelőzően, s abban maradtak azt követően is, azokat azonban a tankerületi központok részére vagyonkezelésbe kellett adni. Túltoltuk a biciklit mondja ezt Balog Zoltán, az emberi erőforrások minisztere. A túlzott központosításon enyhítettek e mondatok után, a csúfosan megbukott KLIK helyett pedig 2016-tól felállításra kerültek a tankerületi központok. Az államosítást követően Székesfehérvárnak már nincsen beleszólása, hogy mi történik a tulajdonában lévő általános iskolákban, a fenntartónak kizárólag Székesfehérvár közgyűlésének véleményét kell bekérnie egy iskola megszüntetésével, átszervezésével, feladatának megváltoztatásával, nevének megállapításával összefüggő döntése előtt. Székesfehérvár városa az államosítást követően sem hagyta magára az általános iskoláit, teszi mindezt azért, hogy a gyermekek minél többet sportolhassanak állami keretek között, a székesfehérváriak pénzéből. Székesfehérvár város 2023. április 6-ai közgyűlésén derült égből villámcsapásként érkezett az előterjesztés, hogy a Vasvári Pál Általános Iskola Bory Jenő Tagiskolája jogutóddal megszűnik. Ez az iskola 40 éves múltra tekint vissza. Az előterjesztést megelőzően sehol sem jelent meg a hír, mint ahogy azóta sem lehet tudni, hogy a szülők tájékoztatása milyen módon történt meg. A tankerület a megszüntetést a tanulói létszám csökkentésével [[sic!]] indokolta. A tanulók a 750 méter távolságra lévő székhely épületében folytatják a munkát. Ez mutatja a tankerület teljes érzéketlenségét. Itt nem távolságról beszélünk, itt gyerekekről, szülőkről, dolgozókról beszélünk. Jól mutatja a tájékoztatás hiányát, hogy a megszüntetésre ítélt általános iskola továbbra is várta személyes beiratkozásra a diákokat. De vajon szükség lesze a székhelyintézményben is a rendszergazda, az iskolatitkár, a karbantartó, a hét takarító munkájára? Jó gazdája a tankerület a székesfehérvári iskoláknak? Mi már tudjuk a választ: határozottan nem. A pedagógusok, illetve az egész oktatás ennek a kormánynak 13 éve mostohagyermekei. Amikor gyerekek tömegei nem kapnak megfelelő oktatást, mert nincs szaktanár, vagy egyáltalán nincs délutáni foglalkoztatás, vagy nyelvtanárokat nem találnak, akkor azt úgy hívjuk, hogy összeomlott az oktatás. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a DK és a függetlenek soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Köszönöm munkájukat, köszönöm az Országgyűlés munkatársainak a munkáját. Az Országgyűlés holnap reggel 9 órakor folytatja ülését. A mai ülésnapot bezárom.