Запросіть, будь ласка, народних депутатів до сесійної зали, для того щоб ми могли розпочати роботу. Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу народних депутатів підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:00:34]] Зареєструвалися в сесійній залі 407 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, сьогодні день народження наших колег: Попеску Івана і Олійника Володимира. Прошу привітати вас наших колег, побажати міцного здоров’я і успіхів у роботі. Шановні народні депутати, надаю інформацію вам про результати роботи Верховної Ради України на пленарних засіданнях 15 квітня, тобто в четвер. Розглянуто 13 питань порядку денного. За результатами розгляду: прийнято 3 закони та 4 постанови, 1 законопроект та 1 проект постанови прийнято за основу, 5 законопроектів та 1 проект постанови відхилено. [[Шум у залі]] Так я сказав. Я назвав Попеску і Олійник – народні депутати, у яких день народження. Шановні народні депутати, ряд наших колег перейшли на роботу в виконавчі структури влади, що є несумісним з їх перебуванням у Верховній Раді України. Вони звернулись з відповідними заявами до Верховної Ради України. Верховна Рада України в особі Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України розглянула їх заяви і підготовленні відповідні проекти постанов, які нам потрібно розглянути. Нема заперечень? Вносить на голосування проект Постанови [[реєстраційний номер 6254]] про дострокове припинення повноважень народного депутата України Рижука Сергія Миколайовича. [[10:02:46]] За-328 Рішення прийнято. Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 6254-1, про дострокове припинення повноважень народного депутата України Тітенка Сергія Михайловича. [[10:03:18]] За-332 Рішення прийнято. Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про дострокове припинення повноважень народного депутата України Джарти Василя Георгійовича. Реєстраційний номер 6254-2. [[10:03:48]] За-344 Рішення прийнято. Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про дострокове припинення повноважень народного депутата України Бурлакова Павла Миколайовича [[реєстраційний номер 6254-3]]. [[10:04:19]] За-344 Рішення прийнято. Ставиться на голосування проект Постанови Верховної Ради України про дострокове припинення повноважень народного депутата України Папієва Михайла Миколайовича (реєстраційний номер 6254-4). [[Шум у залі]] [[10:04:50]] За-350 Рішення прийнято. Ставиться на голосування проект Постанови Верховної Ради України про дострокове припинення повноважень народного депутата України Матвійчука Єдуарда Леонідовича [[реєстраційний номер 6254-5]]. [[10:05:22]] За-357 Рішення прийнято. Вношу на голосування проект Постанови Верховної Ради України про дострокове припинення повноважень народного депутата України Тулуба Сергія Борисовича. Реєстраційний номер 6254-6. [[10:05:52]] За-355 Рішення прийнято. Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про дострокове припинення повноважень народного депутата України Чмиря Юрія Павловича. Реєстраційний номер 6254-7. [[10:06:23]] За-351 Рішення прийнято. Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про дострокове припинення повноважень народного депутата України Круглова Миколи Петровича. Реєстраційний номер 6254-8. [[10:06:55]] За-359 Рішення прийнято. Вношу на голосування проект Постанови Верховної Ради України про дострокове припинення повноважень народного депутата України Вілкула Олександра Юрійовича. Реєстраційний номер 6254-9. [[10:07:28]] За-358 Рішення прийнято. Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про дострокове припинення повноважень народного депутата України Портнова Андрія Володимировича. Реєстраційний номер 6254-10. [[10:07:59]] За-362 Рішення прийнято. Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про дострокове припинення повноважень народного депутата України Петрова Бориса Федоровича. Реєстраційний номер 6254-11. [[10:08:29]] За-362 Рішення прийнято. Дякую. Я звертаюсь до секретаріату направити негайно відповідну інформацію до Центральної виборчої комісії для того, щоб вона мала підстави приймати відповідні рішення. Шановні народні депутати! Я бачу, я бачу, зараз. Шановні народні депутати! Розклад засідань на п’ятницю визначено, якщо є пропозиції, зауваження, прошу по одній хвилині від фракцій. По одній хвилині, будь ласка, хто буде. Сергій Сас, прошу вас.
Дякую. Шановний Володимир Михайлович! Дійсно, є виконання положення Конституції щодо припинення повноважень народних депутатів у зв’язку з переходом на роботу несумісну із депутатською діяльністю. Але у нас є ще цілий ряд депутатів, 20-денний термін, передбачений законодавством і Конституцією яких, щодо складання повноважень, вийшов, але вони ще не написали заяви. Термін вийшов у народного депутата Калєтніка – 10 квітня, у народного депутата Шершуна – 10 квітня і у депутата Злочевського – 12 квітня вийшов термін. А не написали заяви ще Костусєв, Сухий, Демішкан і Ларін. Це ті депутати, які перейшли на посади у виконавчій владі. Тому я хотів звернутися до керівників фракцій, яких представляли ці депутати, щоб норма Конституції була виконана, тому що порушення Конституції не дано нікому. Дякую, Володимир Михайлович.
Будь ласка, є ще зауваження і пропозиції від інших фракцій? Немає? Будь ласка, Юрій Кармазін. [[Шум у залі]] Добре! Добре, добре!
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна-Народна Самооборона". Шановний Володимир Михайлович, три дні назад я з цієї високої трибуни звертався з приводу того, що заблокована постанова, яка прийнята ще 28 січня цього року про створення Слідчої комісії по розслідуванню обставин викрадення із державної власності, державної резиденції „Межигір’я”. З 28 січня ця постанова, яка проголосована в залі Верховної Ради, не випущена, слідча комісія не має змоги працювати і ви тоді дали доручення комітету. На моє переконання, комітет під керівництвом пана Єфремова блокує просто це, це перше питання, на яке я хотів би почути, вашу відповідь особисто. І по-друге, про права опозиції, в тому числі по керівництву тими комітетами, які є контролюючими.
Будь ласка, Олександр Єфремов.
Уважаемые коллеги, давайте мы договоримся так, если мы делаем заявления какие-то по вопросу, там, сложения депутатских полномочий, то по крайней мере мы должны действовать аналогичным образом. Но когда человек делает заявление по сложению полномочий по народному депутату Москалю, в течение года сам не голосует за сложение этих полномочий, то тогда, наверное, возникают определенные проблемы с моралью и нравственностью. Что касается по депутатам от фракции Партии регионов, то в ближайшее время эти депутаты сложат с себя полномочия и никаких проблем здесь не будет. Спасибо.
Шановні народні депутати, відносно пропозицій і зауважень, які висловили наші колеги, з приводу того, що депутати не всі написали заяви, як того вимагає Конституція і Закон „Про Регламент Верховної Ради України”. Я прошу сьогодні секретаріат підготувати відповідні листи, я підпишу до народних депутатів нагадування, тим народним депутатам, які не написали заяву про складення повноважень. Якщо ні, то після двадцятиденного терміну комітет має право розглянути і зобов’язаний розглянути це питання і внести подання Голові Верховної Ради України щодо звернення до суду, що я і зроблю. Щодо тимчасової слідчої комісії і нагадування з боку народного депутата Юрія Кармазіна, інформую, шановні колеги, що після першої інформації, яку надав наш колега Юрій Анатолійович Кармазін я одразу підписав лист звернення, доручення до Комітету з питань Регламенту, депутатської етики і організації роботи Верховної Ради України відреагувати належним чином на зауваження народного депутата України. Чекаю відповіді для того, щоб визначатися як діяти далі. Шановні народні депутати! Відповідно до статей 25 та 229 Регламенту Верховної Ради України в п’ятницю з 10 до 11 години проводиться „Година запитань до Уряду”. Представники депутатських фракцій, які не входять до складу коаліції, на Погоджувальній раді внесли пропозицію під час „Години запитань до Уряду” членам Кабінету Міністрів України належить відповісти на питання, які стосуються підготовки та ходу проведення весняно-польових робіт. Шановні колеги! Відповідно до статті 229 Регламенту Верховної Ради України визначений наступний регламент проведення „Години запитань до Уряду”: 30 хвилин відводиться на запитання до членів Кабінету Міністрів України; від депутатських фракцій, які не входять до складу коаліції депутатських фракцій, які не входять до складу коаліції, керуючись частиною шостою статті 229 Регламенту Верховної Ради України заздалегідь письмово повідомили членів Кабінету Міністрів України про запитання, які їм буде поставлено. Після відповідей уряду на ці запитання відповідно до статті 229 Регламенту Верховної Ради України передбачено 30 хвилин для запитань народних депутатів до членів Кабінету Міністрів та відповіді на них. Таким чином, відповідати сьогодні на запитання Верховної Ради України буде Міністр аграрної політики Микола Присяжнюк. Прошу вас. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати та запрошені! Перш ніж відповісти на запитання, я хотів би коротко поінформувати про ситуацію в аграрному секторі. Сьогодні, звичайно. на сьогоднішній день достатньо актуальне питання – це проведення весняно-польових робіт. І я хочу тут запевнити, що не дивлячись на існуючі проблеми жодних зривів її проведення не буде. Весняно-польові роботи йдуть по плану і будуть завершені вчасно, враховуючи корегування щодо погодно-кліматичних умов, навіть попри те, що в нас була довга зима, а також те, що розпочалася посівна без державного бюджету. Попередньо вся посівна площа під урожай 2010 року становитиме 20,9 мільйонів гектарів, це перевищує минулорічні показники. З 8,2 мільйонів гектарів озимих на зерно в доброму та задовільному стані перебуває 87 відсотків посівів, а решта 13 відсотків оцінюються як слабкі і зріджені, в тому числі загинуло близько 5 відсотків озимих, підлягатиме до пересіву біля 1 мільйона гектарів озимих. На сьогоднішній день підживлено озимих на зерно 84 відсотки, ми плануємо завершити підживлення в 20-22 квітня. Цукровий буряк посіяно на сьогоднішній день на площі 197 тисяч гектарів, це до плану біля 50 відсотків. Прогноз посіву цукрового буряка в цьому році 420 тисяч гектарів, що приблизно буде збільшена площа на 100 тисяч гектарів від минулого року. Щодо ресурсного забезпечення. Із заявлених 787 тисяч мінеральних добрив в наявності є 700 тисяч, тобто біля 90 відсотків, з них вже використано біля 300 тисяч добрив. При потребі засобів захисту рослин у 20 тисяч тонн вже закуплено більше 10 тисяч тонн, тобто це достатньо для того, щоб сьогодні забезпечити захист рослин. Агровиробники мають власного насіння ярих зернових і зернобобових культур без кукурудзи 1,4 мільйона тонн і забезпечені на 105 відсотків. І все насіння підготовлене до посіву. Дизпаливо виробників є наявності 400 тисяч тонн або 87 відсотків до потреби; бензину – 97 тисяч тонн, 90 відсотків до потреби і готовність техніки, наскільки це можна сказати, вона практично підготовлена на 95 відсотків. Я хочу констатувати, що посівна триває і в абсолютно нормальному режимі. Ситуація під контролем і всі виникаючі проблеми Мінагполітики спільно з урядом намагаються оперативно вирішити. Звичайно були, є і будуть в аграрному секторі больові точки, такі як вартість паливо-мастильних матеріалів і добрив, а також питання достатньо важливе – це кредитування аграріїв для проведення весняно-польових робіт. Але спільно з іншими міністерствами і відомствами, Мінпаливенерго, Нацбанку ми їх практично вирішили. Сьогодні банки під 18-20 відсотків кредитують аграріїв. Підприємствами вже взято кредитів на суму більше півтора мільярди гривень, що десь приблизно на 12 відсотків більше ніж у відповідному періоді минулого року. Що стосується ситуації в агропромисловому комплексі в цілому. В уряді на цей момент є чіткий план дій, втілення яких зможе вивести галузь на якісно новий рівень. Адже ми розуміємо, що без кардинальних визначень пріоритетів, збільшення агропромисловим комплексом валового виробництва практично неможливо. Нам сьогодні необхідно визначити пріоритети і розпочати нові кроки в агропромисловому комплексі. На сьогодні ми маємо такі основні показники. Виробництво валової продукції за січень-березень усіх категорій господарств зросло у порівнянні з відповідним періодом 2009 року на 5,3 відсотка. Обсяги виробництва валової продукції зросли у 20 регіонах. До зведеного бюджету станом на 1 березня 10 року надійшло від підприємств агропромислового комплексу 4,1 мільярда гривень. На 25 відсотків зросли надходження до Пенсійного фонду. Зовнішньоторговельне сальдо агропродукції позитивне і становить 700 мільйонів доларів. Разом з тим, у аграрному секторі сьогодні існують проблеми, які були завжди і всім вони відомі. Це скорочення поголів’я великої рогатої худоби. Це зменшення виробництва у харчовій, переробній галузі. Це зростання цін на внутрішньому ринку продовольчих товарів. За січень-березень індекс споживчих цін на продукти харчування та безалкогольні напої становив 108 відсотків. Низький рівень кредитного забезпечення та недосконалі механізми кредитування, низькі темпи росту інфраструктури аграрного ринку. Невирішені проблеми у земельних відносинах. Низький розвиток соціальної інфраструктури села. Шановні народні депутати! Перед Мінагрополітики сьогодні стоїть завдання усунути всі ці проблеми, покращити показники агропромислового комплексу, наростити експортний потенціал. Сьогодні, вивчивши існуючу ситуацію і світові тенденції, а також можливості і тенденції на внутрішньому ринку нашої країни, ми працюємо над такими першочерговими кроками. В першу чергу необхідно створити аграрний банк для обслуговування агровиробників та відносин на ринку землі. Створення аграрної страхової компанії для операцій зі страхування аграрних ризиків та підтримки сільгоспвиробників; створення і придання статусу аграрній біржі для ефективнішого просування України на зовнішні ринки; створення державної компанії „Зерно України”, яка б могла стати ефективним оператором, державним оператором, на ринку зерна і не дати можливості коливання цін при збиранні врожаю, і также створення державного іпотечного банку. Ці завдання вписані у програму економічних реформ, які спільними зусиллями Президента України та уряду буде реалізовано в Україні. В Мінагрополітики вже працює робоча група під голосуванням віце-прем’єр-міністра Слаути Віктора Андрійовича з питань впровадження економічних реформ в агропромисловому комплексі. Я наголошую, радикалізму у здійсненні аграрних реформ не буде. Це системні, поетапні, конструктивні зміни з врахуванням попередніх надбань та помилок, які змотивують динамічний розвиток агропромислового комплексу. Пріоритетними напрямками реформування сільського господарства визначено такі – це системоутворюючі галузі, від яких найбільше залежить продовольча безпека та експортний потенціал, а саме, це пріоритетні галузі, які ми визначили, – це рослинництво, свинарство і молочне скотарство. Чому рослинництво? Тому що це 50 відсотків експортної складової агропромислового комплексу. І потужності, і можливості рослинництва у нас ще не використані більше, чим на 50 відсотків. Чому свинарство? По природі і по кліматичним умовам, і по традиціям Україна має потужний потенціал нарощування обсягів поголів’я свиней. А также ми по статистиці імпорту чітко розуміємо, що ми імпортуємо велику кількість м’яса свинини. А також це тому, що достатньо короткі гроші, які можуть працювати і обертатись за рік приблизно в 2,5 рази. Чому молочне скотарство? Молочне скотарство – достатньо важка галузь, достатньо довгі кошти, але ми чітко для себе розуміємо, що на сьогоднішній день тей стан молочної галузі, який є на сьогодні, не може сприйматись ні суспільством, ні міністерством в цілому. Адже молочне скотарство – це фабрика переробки всієї аграрної сільськогосподарської продукції, яка може реалізуватись не сировиною. І той стан, який ми маємо на сьогоднішній день, поголів’я, яке прирівнюється до 33-34 років, звичайно не має права на життя. І імпорт молочних продуктів з країн Білорусії та інших країн нам ще одне. На завершення також пріоритетами є аграрна наука та аграрна освіта. Наше завдання з вами, щоб аграрна наука, яка має потужний потенціал і, до речі, має попит на зовнішніх ринках, наше завдання поставити її і вмонтувати агропромисловий комплекс. Аграрну науку ми теж зобов’язані вмонтувати і щоб вона не була відлучена від агропромислового комплексу. Звичайно достатньо важливе питання – це державне управління сільським господарством. В нас на сьогоднішній день управління по вертикалі агропромислового комплексу залишилось на рівні 90-х років, а агропромисловий комплекс пронизаний ринковими відносинами більше ніж на 98 відсотків. І, звичайно, під ці всі пріоритети ми на наступний рік, 2011-й, зобов’язані будемо сформувати бюджет таким чином, щоб кожна гривня з бюджету, виділена для агропромислового комплексу була мотивацією для залучення інвестицій і для залучення кредитів по низьким відсоткам. Дякую за увагу. А зараз дозвольте відповісти на запитання, які ми отримали. По-перше, ми отримали 9 запитань, які ви надали.
Микола Володимирович, давайте таким чином: по Регламенту. Відповідайте, будь ласка, на письмові запитання. Коли залишається час, тоді ще мають представники фракцій і тих депутатів, які не входять в коаліцію, поставити питання безпосередньо. Після того півгодини відбувається запис – і всі депутати, хто записався, ставлять питання. Давайте коротко, будь ласка, запитання на відповіді. Письмові.
Питання: „Яким чином Мінагрополітики буде підтримувати заходи із захисту, відтворення та підвищення родючості ґрунтів, якщо в пропозиціях на це коштів не передбачено?” Ви всі знаєте, що Законом України.
Це перелік питань, під яким стоїть підпис Івана Кириленка. От і все. Голови фракції. Я прошу вас, шановні колеги, відповідно до Регламенту: півгодини – відповіді на письмові запитання, після того півгодини – запитання від депутатів. Будь ласка, дуже коротко.
Відповідь. Законом України від 04.06.2009 року [[1443]] „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо збереження родючості ґрунтів]] ” передбачено посилення відповідальності землевласників і землекористувачів за виснажливе використання земельних ресурсів, що в свою чергу сприятиме збереженню родючості ґрунтів і буде формувати у свідомості суб’єктів господарювання дбайливе відношення до національного багатства. Ви знаєте, що Постанова Кабінету Міністрів від 11 лютого десятого року номер 164 „Про затвердження нормативів оптимального співвідношення культур у сівозмінах різних природно-сільськогосподарських регіонах”, а також цією постановою було рекомендовано місцевим органам влади біля 80 відсотків від загального фонду виділяти на ці заходи. І ми чітко розуміємо, що в нових функціях агропромислового комплексу, ринкових відносинах буде питання контролю за сівозмінами і питання дотримання родючості ґрунтів. І який би, яка б форма в земельних відносинах не існувала, але вимоги щодо збереження родючості ґрунтів і щодо дотримання сівозмін буде обов’язково для любого власника землі або орендатора сільськогосподарської землі. Звичайно, ми будемо намагатися в проекті 2011. Закону України про бюджет ми будемо намагатися відпрацювати мотивацію для того, щоб землевласник, або той, хто орендує сільськогосподарську землю мав мотивацію для збільшення родючості ґрунтів дотримання та дотримання сівозмін. Але якщо ми тут розпочнемо радикальні зміни, ми чітко розуміємо, що ми можемо розбалансувати той баланс, він в певній мірі десь не відповідає науковим напрацюванням. Але якщо ми зараз радикально почнемо контролювати сівозміни, ми з вами зможемо розбалансувати і так хиткий баланс агропромислового комплексу. Питання: як буде забезпечуватися діяльність Фонду аграрних страхових субсидій, механізми та обсяги його фінансування в 2010 році? Ви знаєте, що Законом „Про державну підтримку сільського господарства в Україні” передбачалося створення фонду аграрних страхових субсидій. Але вони не були створені, і на сьогоднішній день цей фонд не працює. Враховуючи це, ми у проекті бюджету на 2010 рік передбачаємо 80 мільйонів гривень для того, щоб можна було здешевіти вартість страхових премій. Але ви знаєте, що у Верховній Раді пройшов перше читання законопроект, який якраз про особливості здійснення страхування сільськогосподарської продукції з державною фінансовою підтримкою. Цей законопроект, він відпрацьований, разом із світовими інституціями, які працюють в страховому аграрному бізнесі. І він передбачає якраз взаємні зобов’язання власників сільгосппідприємств, власників сільськогосподарської землі і власників, хто виробляє сільськогосподарську продукцію та держави. В цьому законопроекті передбачається, що 50 страхової премії компенсує держава. І ті, хто страхує свій вражай чи худобу, не несе відповідальність перед страховою компанією за ці 50 відсотків. Наступне питання, що передбачається урядом для підтримки агропромислового комплексу, і зокрема щодо державного регулювання вирощування основних видів сільськогосподарської продукції у зв’язку із безпідставним збільшенням посівних площ ріпаку, сої та інших технічних культур і зменшенням посівним площ зернових цукрових буряків. У поточному році вся посівна площа становитиме 26,9 мільйонів гектарів, що на 42 тисячі гектарів більше минулорічного. Зерновий клин розміститься на площі 5,7 мільйонів гектарів, але в цілому. і в цілому він буде відповідати науково-рекомендованим нормам. Цукрові буряки в цьому році поточному ми плануємо посіяти на площі 422 дві тисячі гектарів, що на 100 тисяч гектарів більше, чим у минулому році, або на 24 відсотки. Передбачається державна підтримка виробництва і вирощування цукрового буряку в розмірі 1 тисяча гривень на 1 гектар посіяного цукрового буряку. Скорочується на 500 тисяч гектарів площа під ячменем та розширюється на 300 тисяч під кукурудзою на зерно і збільшується площа посіву під сою на 150 тисяч гектарів. І також скорочується на 500 тисяч посіву площ соняшнику. Це, до речі, позитивна тенденція щодо того, щоб зберегти, прийти і дотримуватися сівозмін в агропромисловому комплексі. Мінагрополітики спільно з Академією наук України встановили жорсткий контроль щодо оптимальної структури посівних площ, пересіву озимих культур. На сьогоднішній день міністерство разом Академією аграрних наук по дорученню віце-прем’єра приступило до розробки паспортів району з урахуванням того, щоб ми, кожний керівник району чітко для себе розумів яке навантаження з розрахунку Академії аграрних наук повинно нести 100 гектарів сільськогосподарської землі в тій чи іншій кліматичній зоні. Я вважаю, ми вважаємо, що це достатньо важливий такий документ, який дасть можливість керівництву районів контролювати і сівозміни, контролювати родючість ґрунтів і чітко розуміти, який обсяг валової продукції він зобов’язаний виробити на своїй території. Чи є у уряду програма поліпшення кредитування, зменшення кредитних ставок для аграріїв та надання їм певних банківських пільг. Ви знаєте, що починаючи з 2000 року діє бюджетна програма пільгового кредитування підприємств аграрної галузі. Щорічно майже 85 відсотків підприємств, які залучили кредити, отримують часткову компенсацію відсоткової ставки з бюджету. На одну бюджетну гривну залучається кредитних грошей від 15 до 25 гривень, залежить від року пільгових кредитів. Також розроблено порядок використання бюджетних коштів щодо спрямування на підтримку підприємств агропромислового комплексу через механізм здешевлення кредитів терміном на п’ять років. І це дає можливість аграріям планувати свою діяльність на довгострокову перспективу. В проекті бюджету на 2010 рік передбачено 1,2 мільярди гривень на здешевлення відсотків по кредиту, це дасть можливість здешевити перехідні кредити залучені в 7-9 роках в обсязі п’яти мільярдів і кредити, які були залучені в 10-му році теж в обсязі 5-5,5 мільярдів гривень. Крім того, за ініціативою віце-прем’єр-міністра і у співголовуванні з віце-прем’єром по економіці Тигіпком, була проведена спільна нарада з іншими міністерствами, Національним банком та комерційними банками, де було визначено, що стабілізація в країні політична дає можливість на сьогоднішній день виділяти кредити для агропромислового комплексу більш сміливіше, під менші відсотки, і сьогодні ви знаєте, що вони є, 18-20 відсотків. І також кредити під незавершене будівництво тире рівняється кредити під майбутній урожай, кредити під будівництво ферм і кредити під майбутній приплід в тваринництві. Це достатньо вагомий важіль і також сьогодні ми разом з Національним банком і з комерційними банками відпрацьовуємо можливість виділення довгострокових кредитів для того, щоб ми могли з вами розпочати інтенсивно будувати тваринницькі комплекси, які дадуть можливість нам призупинити спад молочного стада і нарощувати виробництво молока. В майбутньому ми плануємо, продовжуючи ініціативу створення Аграрного банку, державного Аграрного банку, який дасть можливість отримувати кредити за достатньо низькими відсотками. Питання. Що передбачається Кабінетом Міністрів України для зниження цін на паливо-мастильні матеріали? У період весняно-польових робіт цього року діяло розпорядження Кабінету Міністрів України від 23 грудня 2009 року, згідно з яким сільгоспвиробникам поставлялися за пільговими цінами дизпаливо та бензин, вироблений на Шебулинському заводі з переробки нафти та газу. Але цей механізм давав можливість задовольнити потреби в пальному агропромислового комплексу не більше чим на 10 відсотків. І тим паче, маючи оператора комерційну структуру, нема впевненості, що це пальне все на 100 відсотків доходило до сільгоспвиробника. І по такій постанові Шебелинський завод виділив 44 тисячі тонн світлих нафтопродуктів. На сьогоднішній день є бачення, була проведена спільна нарада з Мінпаливенерго, на якій було дано доручення відпрацювати схему не аврального постачання паливо-мастильних матеріалів під посівну та жнива, а планові, які передбачають, щоб ми разом з міністерством відпрацювали механізми здешевлення світлих нафтопродуктів українського виробництва, а также імпортовані, і щоб умови реалізації були тільки через оператора державного, тобто оператора Міністерства агропромислової політики, і це нам дає можливість, маючи солідне представництво структури Міністерства агропромислової політики в областях і в районах, я переконаний в тому, що ми зможемо ближчим часом до жнив уже відпрацювати цю нову схему. „Що передбачається Кабінетом Міністрів України для зниження цін на мінеральні добрива?” Ви знаєте, що мінеральні добрива є достатньо важливою складовою в агропромисловому комплексі при проведенні весняно-польових робіт та посіву озимих. І ви знаєте, що практично до певного часу діяла декларація про наміри між уповноваженими представниками сільгоспвиробників та вітчизняних хімічних підприємство щодо поставок мінеральних добрив, якою встановлений граничний рівень цін на аміачну селітру – не більше 2-х тисяч 250 гривень, карбоміту – 2 тисячі 600 гривень, амофосу – 4 тисячі 200, суперфосфату 2000 і нітроамофоски – 3.300. Дальше. На сьогоднішній день практично проблем у добривах в агропромисловому комплексі немає. Всі хімічні заводи працюють в певному режимі і ціни на мінеральні добрива знизились. Є доручення Прем’єр-міністра відпрацювати механізм здешевлення такої сировини для хімічних заводів як газ для того, щоб агропромисловий комплекс міг отримати дешеві добрива. На минулій нараді у Президента було доручення Міністерства агропромислової політики, разом з заводами-виробниками і Міністерством палива і енергетики провести нараду і забезпечити дешевими добривами агропромисловий комплекс. Також в проекті бюджету на 2010 рік передбачене фінансування здешевлення добрив в обсязі 300 мільйонів гривень фосфоровмісних добрив, що дасть можливість знизити вартість суперфосфату, амофосу, нітроамофоски. „Чи буде впроваджена практика уряду Тимошенко у наданні дотацій виробникам продукції тваринництва?”. Звичайно, ви знаєте, що дотації для тваринництва, це достатньо важлива стаття розходу бюджету України в сегменті агропромислового комплексу. Звичайно, уряд Тимошенко продовжував ініціативи і те, що було започатковано попередніми урядами. І сьогодні наше завдання відпрацювати, продовжити механізм попередній, який передбачався в агропромисловому комплексі зберегти його і державною підтримкою мотивувати виробництво і молока, і м’яса всіх направлень тваринництва. Але я хочу констатувати, що оскільки всі бюджетні дотації підтримки, які були виділені на протязі попередніх часів, а з 1990 року по сьогоднішній рік тваринництву було виділено біля 32 мільярдів гривень і постійно був спад. Про що це говорить? Це говорить про те, що певна кількість бюджетних коштів виділялась не ефективно, або була розпорошена. Проект бюджету 2010 року ми передбачили так, як було і попередні роки. Але ми будемо готуватися до того, щоб проект бюджету 11-го року у галузі тваринництва був відпрацьований таким чином, щоб кожна гривня, виділена у тваринництво, була мотивацією: перше - збереження поголів’я, друге – нарощення поголів’я і третє – створення крупнотоварного виробництва, тобто ферм, розмірів від 150 голів та вище. Чому? Тому що на сьогоднішній день наше завдання контролювати обсяги нарощення виробництва і молока, і м’яса. „Які заходи здійснено новим урядом для проведення весняно-польових робіт у цьому році?” Ви знаєте, у попередньому виступі і в попередніх питаннях я практично озвучив, які заходи здійсненні агропромисловим комплексом для того, щоб провести ефективно весняно-польові роботи. І я вважаю, що практично весняно-польові роботи пройдуть без зриву. І на сьогоднішній день наше головне завдання: готуватися до проведення жнив. У якому сегменті? Наше завдання готуватися до проведення жнив, щоб держава через Аграрний фонд стала активним гравцем цінової політики при збиранні врожаю, щоб ми могли надати можливість виробникам зерна продати зерно по тій ціні, яка, по-перше, не нижче собівартості, по-друге, яка існує в цілому на зовнішніх ринках зернових. Так що я вважаю, що ми, провівши і завершивши весняно-польові роботи, будемо готуватися до проведення ефективних жнив.
Дякую, Микола Володимирович. Шановні колеги, прошу записатися на запитання до міністра. Проводиться запис. І давайте домовимся. Запитання – 1 хвилина. Відповідь – до 2 хвилин. Щоб якомога більше людей могли поставити запитання. Надоша народний депутат, фракція Партії регіонів.
Надоша Олег, фракція Партії регіонів. Шановний пане міністре, у мене до вас запитання. Як ви вважаєте, які є шляхи досягнення ефективності роботи на селі житлово-комунального господарства? Нам відомо, що, ви чуєте, да?
Да, да, да.
Я хотів би знати ваші шляхи виходу з тих ситуацій, в якому зараз опинилося житлово-комунальне господарство на селі. Дякую.
Дякую за запитання. Ви знаєте, що Міністерство аграрної політики практично навантажені. Крім того, щоб виробляти сільськогосподарську продукцію, втілювати ефективні методи і регулювати виробництво сільськогосподарської продукції, і виходити на зовнішні ринки, ще несе навантаження за соціальне становище українського села. Це питання достатньо важке і воно не є в полі відповідальності одного аграрного міністерства. Чому. Тому що ми розуміємо, що в зв’язку з тим, що держава до сьогоднішнього дня не взяла на себе сміливість і не дала відповіді сільгоспвиробникам і мешканцям сіл, яка форма є пріоритетна розвитку аграрного комплексу в нашій країні. Я вважаю, що ближчим часом ми повинні сказати, що є пріоритетом, яка форма і тоді наслідки будуть. Сьогодні ми чітко розуміємо, що та позиція, яку нам нав’язують ззовні, вона не є, і та модель, вона не є приємною для розвитку нашого українського села. Чому. Тому що у розвинутих країнах, в тому числі в євроспільноті в сільській місцевості проживає біля 2 відсотків жителів країни, у нас проживає більше 33 відсотків. І наше завдання зберегти українські села, І на сьогоднішній день ми разом з Міністерством житлово-комунального господарства, Міністерством соціального захисту і Міністерством освіти зобов’язані відпрацювати той механізм, який призупинить деградацію українських сіл і дасть можливість на базі призупиненої платформи нарощувати.
Дякую. Анатолій Матвієнко, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”. Мікрофон, будь ласка.
Українська республіканська партія „Собор”, Блок „Наша Україна – Народна Самооборона”. Миколо Володимировичу, я вам бажаю бути ефективним міністром і ще раз сердечно це вам кажу. Але я хочу у вас запитати два запитання. З врахуванням тенденцій, які сьогодні склались у світі у питаннях продовольчих і енергозабезпечення, зрозуміло, що для України є сьогодні чи не найсвятіша можливість вважати аграрний сектор найсвятішим пріоритетом, увійти у світові ринки і забезпечити себе цими двома складовими. На превеликий жаль, я не чую ні в сьогоднішньому вашому виступі, ні у вчорашній програмі, яка презентувалася, що аграрному сектору надається саме такий пріоритет. Я хочу вас запитати: „Чи ви так вважаєте, якщо так, то що ми можемо зробити, щоб вам допомогти змінити акценти всього урядування на святість цього пріоритету?” І друге. Чи розумієте ви, що без ринку землі нічого не буде? Ви якось так сказали, що я не зрозумів. Так ми рухаємо до ринку землі чи.
Дякую за запитання. Питання достатньо актуальні. Я дякую, що ви їх мені задали, тому що для нашого аграрного сектору у Кабінеті Міністрів достатньо важливе питання – це пріоритет признання агропромислового комплексу, як пріоритетної галузі в економіці України. І на сьогоднішній день ми виробляємо продукцію у валовому обсязі на 115 мільярдів від 900 мільярдів всієї країни. А потенціал розрахунковий на базі нашої української землі є 500-520 мільярдів гривень. І це говорить про те, що за рахунок невеликих коштів ми можемо цей потенціал наростити. І сьогодні наше завдання – переконати всі гілки влади, що аграрний сектор є пріоритетним і наступне завдання уряду і всіх гілок влади – це динамічне, якщо хочете даже з національним егоїзмом, просування українських продуктів харчування на зовнішні ринки. Тому що сьогоднішній обсяг валу, за виключенням двох галузей: м’ясної та рибної, ми практично виробляємо набагато більше, чим споживаємо. І сьогодні наше завдання – виходити на зовнішні ринки, щоб ми з вами не зупинились в заторі і потім не мали зворотну реакцію, яка була попередні роки: нарощуємо обсяги, ціна падає і знову йдемо на низ коливанням. І чітко зрозуміло, що для того, щоб це досягти визначені пріоритети: рослинництво, свинарство, молочне скотарство, залучення, вмонтування української науки з її досягненнями, до речі, які признаються на зовнішньому рівні і залучення, вмонтування української освіти. Це я дав відповідь на перше питання. Що стосується.
Народний депутат Веліжанський і Боднар передають право. Я прошу, давайте, дуже багато записалися, відповідати коротко. Коли що є сказати, коротко відповідайте. Потім. Народний депутат Веліжанський і Боднар передають право на постановку запитання Олегу Ляшку. Дві хвилин, будь ласка.
Олег Ляшко, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановний Миколо Володимировичу, ви нас інформуєте щодо того, що начебто ваш уряд розробив якусь антикризову програму по порятунку села. Але хочу зауважити, що село не потребує антикризової програми, бо впродовж останніх 5 місяців зростання виробництва в сільському господарстві становить 5,3 відсотка, тобто важливу селу не заважати, а допомагати, щоб антикризові програми уряду Януковича не призвели до нової кризи у нашому рідному селі. Це так, до відома інформація. І тепер питання. Під час головування Тимошенко урядом на село були спрямовані дуже значні кошти, зокрема на газифікацію, будівництво доріг, заходи з енергозбереження в школах, дитячих садках, ФАПах тощо, оснащення обладнанням сільських амбулаторій. Чи не планує ваш уряд відновити діяльність цієї програми? Бо, за моєю інформацією, склади Міністерства охорони здоров’я забиті медичним обладнанням, яке було придбано ще при уряді Тимошенко, але, на жаль, на сільські лікарні, на амбулаторії це обладнання не видається. І чи не вважаєте ви у зв’язку із цим визнати програму будівництва і розвитку соціальної сфери на селі другою за пріоритетністю після програми „Євро-2012”? І чи не вважаєте ви у зв’язку з цим необхідність відновлення норми в законі про пріоритетність розвитку села, відновлення норми про відшкодування сільськогосподарським підприємствам видатків на розвиток соціальної сфери? Тобто, коли підприємства вкладають власні гроші в розвиток соціальної сфери, щоб держава компенсувала їм ці видатки. Бо ви добре знаєте, яка на селі ситуація: доріг немає, школи закриваються, а школи – це осередок життя на селі, ФАПи напівзруйновані щодо, тощо, тощо. Тобто яка увага, крім загальних фраз, конкретна увага буде.
Дякую за запитання, пане Олег. Я хочу звернути увагу, що слово „антикризова” я ніколи не вживав і вживати не буду. Для мене це є антипод по великому рахунку і агропромисловий комплекс ніколи не плакався і плакатися не буде, що він в кризовому становищі. І ми сказали, що уряд відпрацьовує програму пріоритетних розвитків. Наше завдання – визначити два, три напрямки пріоритетні, щоб ми не розпорошували бюджет і зробити, щоб це було на розрахунках наукових, це було ті галузі, які суміжно залучать багато галузей не тільки в агропромисловому комплексі та в інших міністерствах. І ми це напрацюємо обов’язково. І ми за мотивуємо бюджет з 11 року таким чином, що ті кошти, які виділяються в агропромисловий комплекс, 40 відсотків буде направлено на незворотній основі – це фінансування, відшкодування на будівництво ферм, свинарників та основних засобів виробництва, закупівля поголів’я і відшкодування відсотків. А 60 відсотків бюджетної направленої підтримки – на зворотній основі, через аграрний фонд і через аграрний лізинг, яка дасть можливість замотивувати на одну гривні, виділену з державного бюджету, більше 20-25 гривен залучених інвесторами.
Соціальна сфера.
Тепер, що стосується соціальної сфери, ви знаєте. що урядом Януковича було ініційовано і передбачено в бюджеті мільярд гривен на будівництва житла на селі. І сьогодні ми чітко розуміємо, після аналізу сільської місцевості, ми розуміємо, для що, про що я говорив, щоб залучити.
Будь ласка, завершуйте. Завершили відповідь?
залучити, залучити і науку, і молодих фахівців на село. Наше завдання, щоб сільська громада визначилась з веденням, формою ведення сільського господарства, не створюючи заготівельні кооперативи – це допоміжкова, це додаткова допомога, а створювати виробничі кооперативи, якщо громада на це має бажання. І щоб кожний. на кожні 100 гектарів по розрахунку був ветеринарний лікар, зоотехнік, агроном та інші фахівці, які необхідні для села. І іншого шляху.
Так, дякую. Народний депутат Сідельник, фракція "Блок Юлії Тимошенко".
Кравчуку слово передайте, Василю Кравчуку.
Василь Кравчук, мікрофон.
Василь Кравчук, "Блок Юлії Тимошенко". Микола Володимирович, у 2008-2009 роки, коли уряд очолювала Юлія Тимошенко, це були роки небувалих по своїх розмірах врожаїв. Навіть у 2009 кризовий рік завдяки підтримці уряду Тимошенко було виділено аграрному фонду 3 мільярди гривень, що дозволило селянам і посіяти і зібрати прекрасний врожай. Що діється сьогодні? Новий уряд Азарова не провів ще жодної наради з аграріями, аграрний фонд не працює, посівна проходить завдяки коштам, які залишилися з минулого року в селян оборотним і завдяки тому, що вирізається тваринництво. Ціна на молоко, м’ясо падає, ціни на добрива, паливно-мастильні матеріали, засоби захисту ростуть.
Будь ласка, завершуйте формулювання питання. І я просив би.
Питання: коли нарешті запрацює аграрний фонд? І назвіть конкретні цифри для підтримки, які ви плануєте залучити галузей тваринництва.
Шановні колеги, давайте домовимося таким чином: хвилини для формулювання запитання вистачає і дві хвилини для відповіді. Автоматично відключатися буде і не буде далі цих агітацій „за” і „проти”.
Дякую за запитання. Питання достатньо цікаве. І ви знаєте, що і в попередніх відповідях я сказав, що аграрний фонд – це то фінансовий інструмент, який дасть можливість регулювати ціну на внутрішньому ринку і державі зробити перший крок до того, щоб стати оператором зерна як на внутрішньому ринку, так і на експорт. Але і згодний з тим, що виділено було 3 мільярди. І аграрії за це подякували. Але давайте подивимося, що залишилося в Аграрному фонді: 180 тисяч тонн зерна недостачі, 120 тисяч тонн зерна згнило. І ціна зерна в аграрному фонді сьогодні в середньому з урахуванням закупівлі і зберігання складає 1550 гривень. Оце у нас сьогодні інструмент аграрного фонду. Звичайно, Аграрний фонд вичиститься, буде працювати. І в бюджеті 2010 року передбачено біля 5 мільярдів гривень на те, щоб поповнити обігові кошти аграрного фонду. Що стосується проведення з аграріями. Я вважаю, що ви тут лукавите, тому що наради з аграріями проводяться під головуванням віце-прем’єра практично щотижня, а то і 2 рази на тиждень. Прем’єр-міністр з аграріями проводив нараду, і Президент країни буквально вчора проводив нараду з губернаторами по питанню як проходять весняно-польові роботи і перспективи розвитку агропромислового комплексу. Дякую.
Сергій Соболєв, фракція „"Блоку Юлії Тимошенко".
Будь ласка, передайте слово Гнаткевичу.
Юрій Гнаткевич, мікрофон, будь ласка.
Дякую. Миколо Володимировичу, мій брат Степан, що в селі. на Рівненщині досі страждає, що град вибив йому пшеницю. Досі страждає. А от мої родичі у Канаді кажуть, а ми завжди щасливі, коли нам град виб’є пшеницю, бо нам заплатять страховку за те. Які у нас перспективи агрострахування в Україні? І друге. Ці ж мої дядьки кажуть, що вони готові нам в кількох селах зробити машинно-тракторні станції дешево, за рахунок дешевих тракторів, комбайнів поставити нам, чи навіть використаної техніки, яка ними не використовуються, але у нас вона ще є задоброю. Якою перспектива співпраці наша з закордоном по будівництві у нас машинно-тракторних станцій, як зразків. Дякую.
Дякую за запитання. Звичайно, я вже у своєму виступі говорив, що агрострахування - це особливий вид діяльності, який повинен бути під контролем і під опікою фінансовою держави. І законопроект, який пройшов перше читання у Верховній Раді, якраз надасть можливість після розгляду і прийняття його, надасть можливість державі формувати фонд для того, щоб спільно з виробниками нести відповідальність по погашенню премій з агрострахування. І хочемо ми цього не хочемо, але цей вид діяльності повинен бути теж пріоритетним в аграрному секторі. Тому що аграрний сектор більше всіх потерпає від кліматичних умов, як говорять: в аграрному секторі чотири проблеми - зима, весна, літо і осінь. Так що без страхування тут не обійтись. Що стосується сільськогосподарської техніки, ви знаєте, що аграрний лізинг діє, діє і щороку нарощує обсяги лізингування. І на сьогоднішній день вже є погодження „Гомельсільмаш”, який має у своїй країні лізингову лінію, в обсязі 30 мільйонів доларів вони готові без державних гарантій, без гарантій банків надати лізинг у вигляді комбайнів. І сьогодні завершаються, йдуть переговори щодо створення спільного підприємства на базі Херсонського комбайнового заводу. Також ви знаєте, що „Россільмаш” сьогодні, віце-прем’єр Слаута їздив на зустріч в Росію, і сьогодні йдуть перемовини щодо того, щоб залучити і лізингову систему російської сільськогосподарської техніки і залучити їх щодо виробництва сільськогосподарської техніки на території України. Важливий момент, який ми хочемо запропонувати, це те, щоб.
Завершуйте, будь ласка.
це те, щоб відсоток, який відпрацював, до речі, агролізинг запропонував, відсоток виробництва зменшити від 50 до 30 для того, щоб іноземні фірми прийшли розташовувати.
Дякую. Ярослав Кендзьор передає право Роману Ткачу на запитання, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Роман Ткач, група „За Україну!”. Шановний Микола Володимировичу, я ось тут, будь ласа, гляньте. Шановний Микола Володимировичу, перше коротке питання, а друге – пропозиція. Суть питання. Ми з вами як колеги два роки на комітеті у нас, аграрному, обговорювали таке питання як управління менеджменту в сільському господарстві. На превеликий жаль, на сьогоднішній день залишилися радянська, совітська система управління: міністерства, обласні управління, районні управління, поряд з тим багато ще надбудівель, рудиментів старих лишилося: „Укрм’ясо”, „Укрмолоко” і так далі. Поряд утворилися нові вже громадські організації. Микола Володимировичу, щось з цим треба негайно робити, бо з одного боку пішли фахівці, ми знаємо що пішли дійсно фахівці, бо там дуже малі кошти. І все ж таки треба тим процесом управляти, це є одна частина запитання. А друге, ви знаєте, мені вчора було, це більше Віктора Андрійовича напевно стосується, трошки сумно, коли в програмі уряду я ніде не побачив такої важливої речі для села як зайнятість сільського населення. Сказано було в програмі уряду про зайнятість, але.
Будь ласка, завершуйте, шановні колеги, інші ж обурюються.
Ні одного слова не було сказано про зайнятість сільського населення. Про це ніхто не говорить, міністерство не говорить, бо він нібито займається виробництвом, Центр зайнятості - у них взагалі свої проблеми, Міністерство соціальної політики - свої проблеми. Вікторе Андрійовичу і Микола Володимировичу, якось це питання зайнятості сільського населення треба вирішити на уряді.
Дякую. Будь ласка.
Дякую за запитання, пане Роман, да, звичайно ми з вами над цією проблемою постійно працювали. І я в своєму виступі сказав, що реформування, може я не зовсім люблю це слово, але реформування виконавчої гілки влади в агропромисловому комплексі сьогодні на часі. Тому що ті функції, які сьогодні виконує міністерство, обласні і районні управління, вони є не зовсім притаманні в умовах ринкових відносин і в умовах нинішнього економіки. Адже сьогодні у нас, наприклад, у міністерстві існує 15 інспекцій різного направлення. Сьогодні дорадча служба у нас на рівні, можна сказати, першої ступеньки, тобто міністерство повинно перебудувати свою структуру таким чином, по-перше, щоб вертикаль була: міністерство, область, район. По-друге, щоб виконувати свої притаманні функції, тобто дорадча служба, тобто стратегія розвитку, тобто аналітика і прогноз, і розвиток зовнішньоекономічних просторів для збуту нашої української продукції, і створення логістичної мережі для того, щоб та сільськогосподарська продукція, яка вирощується на сьогоднішній день у приватному секторі, могла попадати до споживача. Оце завдання міністерства. Що стосується громадських організацій. Звичайно, громадські організації є, діють, і вони необхідні. Ми сьогодні в міністерстві на зустрічі з громадськими організаціями визначились, що громадські організації виробники визначать пріоритетні і впливові громадські організації по галузях, і міністерство буде співпрацювати з одною, активно співпрацювати, з визначеною галуззю виробництвом громадською організацією.
Народний депутат Тищенко, фракція "Блоку Юлії Тимошенко". Передає право на запитання Сергію Сасу.
Шановний пане міністр! Декілька запитань аграріїв від Кіровоградщини. Перше. Я думаю, це стосується і інших регіонів, практично неможливо отримати кредит. Друге. Постачальники мінеральних добрив і елітного насіння на сьогодні не працюють по схемі кредиту. Ті, хто постачає засоби захисту рослин по схемі кредитування працюють, але не менше як під 30 відсотків річних; трейдери на сьогодні радикально знизили ціну на зернові і соняшник. Як ваш уряд і міністерство, зокрема, планують вирішувати ці питання, тому що посівна на Кіровоградщині вже крокує повним ходом. Дякую.
Дякую за запитання. Я згоден з тим, що це питання стосується не тільки Кіровоградщини, а практично всіх аграріїв. Питання по кредитам я вже озвучив, що на сьогоднішній день було ряд нарад у Кабінеті Міністрів щодо того, щоб збільшити виділення кредитів. І кредити збільшуються, кредити виділяються в більшому обсязі і на сьогоднішній день в банки сконцентрувалось біля 70 мільярдів гривень, які вони готові виділяти. І відсотки по кредитам істотно зменшені. І вже говорив, що питання того, що банки пішли на кредитування незавершеного будівництва, тобто майбутнього врожаю, тобто будівництва нових ферм і нового приплоду, це говорить про те, що фінансові установи на сьогоднішній день повернули в собі довіру до аграрного сектору. Адже аграрний сектор, я вважаю, це самий відповідальний і дисциплінований щодо повернення кредитів і сплати відсотків. В аграрному секторі рівень повернення кредитів 98 відсотків. Я не думаю, що є ще такі позичальники в інших галузях, які можуть сказати, що рівень повернення кредитів фінансовим структурам на такому високому відсотку. Це перше. Що стосується добрив, насіння і захисту рослин. Звичайно, питання трейдерстава і посередників, воно є в ринкових відносинах, воно було і, мабуть, буде. І наше завдання сьогодні міністерства і обласних, районних рад знайти той оптимальний варіант, щоб між собівартістю, вартістю продажу і ціною, яка дійшла до споживача, була мінімальна націнка. Ми чітко розуміємо, що державним регулюванням це неможливо.
Олег Білорус, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Шановний пане міністр, очевидно, не так важливо, що ви прибічник чи противник антикризової політики, посткризової, превентивної, аби була політика. Питання перше. Чи вважаєте ви, що в Україні є аграрна політика, у тому числі довгострокова стратегія? Друге питання. Що закладено у бюджеті, хоч його ще немає, може ви скажете: які дотації, скільки мільярдів, які кредити, на рівні яких процентів? Тому що ви кажете: кредити є, проценти низькі. Що значить низькі для сільського господарства? 30 – це смерть, 20 – це криза. І чи буде розроблятися вами довгострокова політика? Який ви плануєте валовий збір на цей рік у порівняні з кращими роками. середня врожайність?
Будь ласка.
Дякую за запитання. Слово політика і аграрний комплекс, я думаю, що ці дві речі несумісні, особливо у нашому суспільстві, коли слово політика має певний вже антагонізм. Є і відпрацьовується на сьогоднішній день довгострокова програма економічного розвитку агропромислового комплексу на базі визначення пріоритетів і адаптування і науки, і освіти, і реформування виконавчої гілки влади. Це зрозуміло. Звичайно наше питання достатньо. у нас нашій галузі достатньо важливе питання - це земля. Адже земля – це той інструмент, який є і буде мотиватором залучення інвестицій і іпотекою для залучення коштів від банків. І звичайно, ми найдемо форму ринку землі, яка б унебезпечила загрозу продовольчій безпеці. Я маю на увазі створення Державного земельного фонду, де держава на сьогоднішній день проаналізувавши сільськогосподарські землі зможе у свій фонд без викупу взяти більше 3,5 мільйонів гектарів землі, яка нерозпайована і знаходиться в державі. Сьогодні, до речі, мільйон вісімсот гектарів сільськогосподарської землі при розпаюванні відведено під дороги, її обробляють, за неї ніхто не отримує кошти, ні держава, ні сільська громада. Тобто хто споживає? Хто називається на цьому? Орендарі. Оце питання важливе. І сьогодні питання по землі важливе. Сьогодні мільйон сто гектарів землі, власники паїв померли, спадкоємці не звернулись і орендарі мають стосунки з мертвими душами. Теж питання важливе. Що стосується відсотків по кредитам.
Будь ласка, завершуйте.
30 відсотків, я згідний з вами, - смерть. І це було в минулому році, і були на це, мабуть, скоріше всього, умови. І були причини. 18-20 відсотків на сьогоднішній день, при виділенні з бюджету мільярд 200 гривень на компенсацію, я вважаю, що це якраз на сьогоднішній день і на сьогоднішній місяць це є приємлимо. І я переконаний, що відсотки по кредитам будуть зменшуватися. І якщо ми.
Дякую. Шановні колеги! Година запитань до Уряду завершено. Дякую, Микола Володимирович. Сідайте будь ласка. З мотивів чого? З мотивів чого?! Шановні колеги, давайте домовимося так. Перший раз це була година Уряду. На наступний раз чітко: запитання і відповіді, хвилина запитань, дві хвилини на відповідь, оскільки депутати не задоволені тим, що вони не змогли поставити запитання. А все, що ви думаєте про міністра, ви йому скажете там. Тут є у вас є можливість публічно сказати про це. Шановні народні депутати відповідно до Регламенту Верховної Ради України у п’ятницю відводиться 30 хвилин для виголошення депутатських запитів. Дозвольте виголосити депутатські запити, які надійшли від народних депутатів України. Комітету Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності до Президента України щодо перевірки фактів, викладених у публікації "Реакція" (Видання "Лівий берег", №92 від 26 березня - 1 квітня 2010 року). Ставлю на голосування про підтримку запиту. [[11:23:07]] За-60 Депутатський запит не підтримано. Володимира КАПЛІЄНКА до Президента України щодо порушень прав людини у Донецькій області. Ставлю на голосування про підтримку запиту. [[11:23:34]] За-42 Запит не підтриманою. Олексія ЖУРАВКА до Президента України щодо неконституційності Указу Президента України про призначення голови Запорізького апеляційного господарського суду України. Ставлю на голосування про підтримку запиту. [[11:24:03]] За-160 Запит підтримано. Ставлю на голосування про направлення запиту до Президента України. [[11:24:24]] За-164 Рішення не прийнято. Сергія ГРИНЕВЕЦЬКОГО до Президента України щодо оголошення Куяльницького лиману та річок його басейну зоною надзвичайної екологічної ситуації. Ставлю на голосування про підтримку запиту. Прошу голосувати. [[11:24:56]] За-252 Запит підтримано. Ставлю на голосування про направлення запиту до Президента України. [[11:25:14]] За-269 Рішення прийнято. Групи народних депутатів [[КАТЕРИНЧУКА, КАРМАЗІНА та інших.]] до Президента України щодо необхідності невідкладного направлення Президентом України подання до Верховної Ради України на звільнення з посади Голови НБУ В.Стельмаха, у зв’язку із закінченням строку повноважень, оскільки ті збитки, що під час керування В. Стельмахом Національним банком, були нанесені Державі та її громадянам у вигляді нестабільності національної грошової одиниці, потурання банківським аферам, ігнорування вимог Цивільного кодексу України, що призвело до масового пограбування українського народу, знецінення національної валюти, небажання банків виплачувати вкладникам депозити та дивіденди й грубого порушення їхніх конституційних прав та підриву авторитету банківської системи, можна буде мінімізувати лише після невідкладного виконання вимог Конституції України, щодо звільнення В.Стельмаха з цієї посади з 17 грудня 2009 року та проведення Генеральною прокуратурою розслідування банківських афер. Ставлю на голосування про підтримку запиту. [[11:26:31]] За-96 Рішення не прийнято. Геннадія МОСКАЛЯ до Президента України щодо присвоєння Степану Клочураку звання Героя України [[посмертно]]. Ставлю на голосування про підтримку запиту. [[11:27:00]] За-38 Запит не підтримано. Ірини ГЕРАЩЕНКО та Ольги ГЕРАСИМ’ЮК до Президента України щодо неприпустимості встановлення в місті Запоріжжі пам‘ятника Сталіну. Ставлю на голосування про підтримку запиту. [[11:27:29]] За-141 Рішення не підтримано. Групи народних депутатів [[АР’ЄВА, ДОНІЯ та інших]] до Президента України стосовно необхідності виконання кадровими підрозділами органів державної влади вимог закону України "Про боротьбу з корупцією" щодо щорічного оприлюднення в офіційних виданнях державних органів України відомостей про доходи Президента України, Голови Верховної Ради України та його заступників, голів Комітетів Верховної Ради України та їхніх заступників, народних депутатів України, Прем’єр-міністра України, членів Кабінету Міністрів України, Голови та суддів Конституційного Суду, Верховного Суду та вищих спеціалізованих судів, Генерального прокурора України та його заступників. Ставлю на голосування про підтримку запиту. [[11:28:26]] За-103 Запит не підтримано. Андрія ПАВЛОВСЬКОГО до Голови Верховної Ради України щодо невиконання рішення Верховної Ради України про подання проекту Закону України "Про внесення змін до статей 5 та 8 Закону України "Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім’ям" [[щодо допомоги на рівні прожиткового мінімуму]] на розгляд Верховної Ради України у другому читанні. Юрія КАРМАЗІНА та Володимира ЯВОРІВСЬКОГО до Голови Верховної Ради України щодо необхідності спонукання Президента України В.Януковича до припинення зловживання своїми конституційними обов’язками, і, враховуючи те, що тепер він, як його попередник В.Ющенко, несе особисту відповідальність за збитки нанесені громадянам та банківській системі України, направити подання до Верховної Ради України на звільнення з посади Голови НБУ В.Стельмаха, у зв’язку із закінченням п’ятирічного строку повноважень, на який його було обрано, оскільки ті збитки, що під час керування В. Стельмахом Національним банком України, були нанесені ним державі та її громадянам у вигляді нестабільності національної грошової одиниці, потурання банківським аферам, ігнорування вимог Цивільного кодексу України, що призвело до масового пограбування українського народу, небажання банків виплачувати вкладникам депозити та дивіденди й грубого порушення їхніх конституційних прав та підриву авторитету банківської системи, можна буде мінімізувати лише після невідкладного виконання вимог Конституції України, щодо звільнення В.Стельмаха з цієї посади з 17 грудня 2009 року та проведення Генеральною прокуратурою України розслідування банківських афер. Ігоря ШАРОВА до Прем’єр-міністра України стосовно нагальних заходів у виплаті громадянам втрат від знецінення грошових заощаджень, вкладених до 2 січня 1992 року в установи Ощадного банку СРСР. Володимира ЯВОРІВСЬКОГО до Віце-прем’єр-міністра України Володимира Семиноженка про початок репресій з боку адміністрацій вищих навчальних закладів проти студентів, які беруть участь у кампанії про відставку. кампанії за відставку міністра освіти і науки України Дмитра Табачника. Геннадія ЗАДИРКА до Прем’єр-міністра України, секретаря Ради національної безпеки та оборони України, міністра транспорту та зв’язку України, Генерального прокурора України, голови Миколаївської обласної державної адміністрації щодо відсутності належного реагування органів державної влади на привласнення Товариством з обмеженою відповідальністю "Сільськогосподарське підприємство "Нібулон" 23 гектарів водної акваторії та інші протиправні дії. Івана СТОЙКА до Прем’єр-міністра України про тимчасове відсторонення від займаної посади віце-прем’єр-міністра України Володимира Семиноженка на час розслідування Генеральною прокуратурою України та Службою безпеки України антиконституційних, антидержавних та антиукраїнських закликів. Миколи ДЕРКАЧА до Прем’єр-міністра України щодо фінансування закладів охорони здоров’я міста Нікополя Дніпропетровської області з урахуванням розташування міста у 30-ти кілометровій зоні дії Запорізької АЄС. Едуарда ПРУТНІКА до Кабінету Міністрів України, Антимонопольного комітету України, Державної комісії з регулювання ринків фінансових послуг України стосовно необхідності перегляду постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження умов обов’язкового [[додаткового]] страхування життя і здоров’я спеціалістів ветеринарної медицини" від 22 лютого 1994 року, яка надає переваги відкритому акціонерному товариству "Національна акціонерна страхова компанія "Оранта" на ринку страхових послуг України, що призводить до обмеження конкуренції і не узгоджується з положеннями Закону України "Про захист економічної конкуренції". Ігора ШАРОВА до Прем’єр-міністра України стосовно необхідності вжиття нагальних заходів щодо реконструкції та модернізації державних спеціалізованих ветеринарно-санітарних заводів, з метою забезпечення екологічного, ветеринарного та епізоотичного благополуччя в Україні. Миколи ДЕРКАЧА до Прем’єр-міністра України щодо вирішення проблеми забезпечення якісною питною водою мешканців міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області. Миколи КОМАРА до Прем’єр-міністра України щодо скасування в Україні сертифікації харчових продуктів. Миколи РУДЧЕНКА до Прем’єр-міністра України щодо надзвичайної події, яка сталася в місті Бердичів, Житомирської області в результаті вибуху природного газу у житловому будинку. Оксани БІЛОЗІР до Прем’єр-міністра України стосовно вжиття заходів щодо належного фінансового забезпечення культурно-освітніх закладів України. Олега ТИЩЕНКА до Прем’єр-міністра України, Голови Державного комітету України із земельних ресурсів, Голови Київської міської державної адміністрації стосовно бездіяльності та невиконання службових обов’язків працівниками Держкомзему і Київської міської ради при приватизації земельної ділянки громадянина України Миколи Галушка. Олександра ШЕПЕЛЕВА до Прем’єр-міністра України щодо термінового виділення коштів на закупку вакцин для дитячих лікарень та поліклінік Дніпропетровської області. Сергія ГОРДІЄНКА до Прем’єр-міністра України щодо необхідності вжиття негайних попереджувальних заходів регулювання цін на молоко, що заготовляється в особистих підсобних господарствах України, і захисту товаровиробників від недобросовісних дій заготівельників молокопереробних підприємств, які отримують надприбутки на праці селян. Сергія ГРИНЕВЕЦЬКОГО до Прем’єр-міністра України щодо заходів, пов’язаних із створенням безпечних умов проживання населення на паводконебезпечній території українського Придунав’я. Юрія ЛИТВИНА до Генерального прокурора України щодо перевірки фактів зловживань та порушення конституційних прав громадян Креничненської територіальної громади Устинівського району Кіровоградської області при приватизації земель приватним сільськогосподарським підприємством «Україна». Юрія ЛИТВИНА до Прем’єр-міністра України щодо виділення коштів з Державного бюджету для завершення будівництва об’єкта "Система теплопостачання, селище міського типу Нове [[2-га черга]], міста Кіровоград-реконструкція". Групи народних депутатів України [[ШКІЛЬ, МАРУЩЕНКО та інші]] до Прем’єр-міністра України щодо заходів, спрямованих на забезпечення молоді житлом. Андрія ШЕВЧЕНКА до міністра внутрішніх справ України, Генерального прокурора України щодо притягнення до кримінальної відповідальності колишнього Фастівського міського голову Володимира Тимофієва. Віктора МАТЧУКА до міністра транспорту та зв’язку України, Державної служби автомобільних доріг України щодо забезпечення безперебійного руху транспортних засобів автодорогою державного значення М-07 на час ремонту ділянки від повороту на село Варварівка до кордону Рівненської області. Валерія БАРАНОВА до міністра фінансів України щодо відшкодування збитків від пільгового перевезення пасажирів підприємству "Запоріжелектротранс". Олександра ВАСИЛЬЄВА до міністра вугільної промисловості України щодо екологічної загрози, пов’язаної з підняттям підземних вод шахти імені Коротченка у місті Селидове Донецької області. Володимира СТРЕТОВИЧА до міністра фінансів України, Національного банку України щодо надання інформації про законність управлінських дій тимчасового адміністратора належного державі на 99,97 відсотків Акціонерного товариства "Родовід Банк". Григорія СМІТЮХА до міністра внутрішніх справ України, Генерального прокурора України стосовно призначення перевірки щодо виконання вимог Закону України "Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства" Державним департаментом громадянства, імміграції та реєстрації фізичних осіб Міністерства внутрішніх справ України. Івана СТОЙКА до Голови Служби безпеки України, Генерального прокурора України щодо антиконституційних, антидержавних та антиукраїнських закликів віце-прем’єр-міністра України Володимира Семиноженка. Миколи ШЕРШУНА до Міністра праці та соціальної політики України щодо прискорення внесення на розгляд Верховної Ради України проекту Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи". Миколи ШЕРШУНА до Міністра регіонального розвитку та будівництва України щодо звернення Голови Сарненської районної державної адміністрації Рівненської області з приводу внесення змін до Закону України "Про планування і забудову території". Олександра ГОЛУБА до Міністра вугільної промисловості України стосовно проведення гірничих робіт, що може призвести до руйнації міста Соснівка Львівської області. Олександра КЕМЕНЯША до Голови Державної податкової адміністрації України щодо необхідності уніфікації вимог та визначення порядку оподаткування благодійної допомоги. Олексія ПЛОТНІКОВА до Голови правління Пенсійного фонду України, Міністра юстиції України стосовно незадоволення відповіддю на депутатське звернення щодо невиконання протягом трьох років судового рішення про виплату недоплаченої пенсії військовій пенсіонерці Галині Мачинській, мешканки міста Бердичева. Сергія ГОРДІЄНКА до Голови Верховного Суду України, Генерального прокурора України про необґрунтоване утримання під вартою, фабрикування кримінальної справи, зволікання з її розглядом, необхідністю проведення незалежної судово-медичної експертизи по справі жителя Полтавської області В’ячеслава Ткаченка. Сергія МОШАКА до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо порушення прав дітей-сиріт дитячого будинку "Ясний", який розташований по вулиці Саратовській, 20 у Шевченківському районі міста Києва. Уляни МОСТІПАН до Міністра України у справах сім’ї, молоді та спорту стосовно неналежного розгляду депутатського звернення щодо затримки оформлення державної нагороди "Мати-героїня" багатодітним матерям Миронівського району Київської області. групи народних депутатів [[КОСТУСЄВА, ЛАНДИКА та інших. Всього 24 депутатів]] до Міністра культури і туризму України щодо скасування наказу Міністерства культури та туризму України від 18 січня 2008 року №1, який грубо порушує конституційні права громадян України на перегляд фільмів російською мовою. Ірини ГЕРАЩЕНКО та Ольги ГЕРАСИМ’ЮК до Міністра освіти і науки України щодо недоцільності скасування державного іспиту з української мови. Юрія КАРМАЗІНА до Голови Фонду державного майна України, Міністра внутрішніх справ України, Голови Державної судової адміністрації України, Генерального прокурора України щодо перевірки фактів зловживання службовим становищем, перевищення службових повноважень, інших корупційних діянь з боку начальника Львівської обласної державної судової адміністрації Віктора Дяковича та директора Державного підприємства Санаторій "Шкло" Романа Козака, що призводить до нанесення державі збитків у особливо великих розмірах, розтрати державного майна, доведення до банкрутства з метою подальшої приватизації флагману вітчизняних здравниць, створення робочої комісії з метою перевірки вказаних фактів, вжиття відповідних заходів реагування з відновлення фінансово-господарської діяльності санаторію та притягнення винних осіб до відповідальності. Володимира ПИЛИПЕНКА до Генерального прокурора України щодо надання правової оцінки фактам втручання Львівського міського голови Андрія Садового в підприємницьку діяльність з метою рейдерського захоплення підприємства. Володимира ДАНИЛЕНКА до Генерального прокурора України стосовно порушення прав інваліда війни, учасника ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи першої категорії, громадянина Василя Гетьмана при розподілі квартир, придбаних Державною іпотечною установою керівництвом Головного управління Міністерства внутрішніх справ України у Сумській області, бездіяльності Сумської міської ради, на яку покладені функції контролю і затвердження рішень, та притягнення винних до відповідальності. Вячеслава КОВАЛЯ до Генерального прокурора України щодо необхідності прокурорського реагування з метою захисту людської гідності та громадянських прав Олександра Гудими, народного депутата України 1-го скликання, членів його родини та інших осіб. Вячеслава КОВАЛЯ до Генерального прокурора України стосовно неналежного реагування прокуратури Полтавської області та Генеральної прокуратури України на депутатські звернення за скаргою Ірини Кацарської, щодо порушення її трудових прав. Євгена ЦАРЬКОВА до Генерального прокурора України щодо захисту прав трудового колективу Закритого акціонерного товариства "Одесакондитер" та недопущення рейдерства. Григорія СМІТЮХА до Генерального прокурора України стосовно призначення перевірки у зв’язку із відсутністю дієвого контролю з боку керівництва Міністерства охорони здоров’я України за належним використанням коштів Державного бюджету під час закупівлі та постачання медичного обладнання і лікарських засобів в Україну в 2008-2009 роках. Ірини БЕРЕЖНОЇ до Генерального прокурора України щодо неналежного розгляду депутатського звернення та створення штучних перешкод у діяльності народного депутата України. Кирила КУЛИКОВА до Генерального прокурора України щодо виконання Постанови Верховної Ради України від 11 лютого 2010 року "Про звіт Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування обставин порушення Конституції України та законів України, прийняття протиправних рішень посадовими особами Київської міської ради та її виконавчого органу". Миколи КУЛЬЧИНСЬКОГО до Генерального прокурора України щодо внесення посадовими особами Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області завідомо неправдивих даних в офіційні документи. Миколи РУДЧЕНКА до Генерального прокурора України щодо законності дій українського аграрного холдингу в селі Печанівка Романівського району, Житомирської області. Олександра КЕМЕНЯША до Генерального прокурора України щодо необхідності здійснення перевірки законності дій посадових осіб Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області в частині надання в оренду земельних ділянок. Олени ШУСТІК до Генерального прокурора України стосовно необхідності вжиття заходів, спрямованих на захист прав інвесторів, порушених Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Консоль ЛТД". Петра ЦИБЕНКА до Генерального прокурора України стосовно перевірки фактів, викладених у заяві родини Верещагіних, мешканців міста Судак Автономної Республіки Крим, та проведення об’єктивного розслідування обставин, за яких їх було позбавлено права власності на правомірно набуте майно. Сергія КІВАЛОВА до Генерального прокурора України щодо негативних соціальних наслідків можливої ліквідації Товариства з обмеженою відповідальністю "Київвисотбуд" та невиконання забудовниками зобов’язань за договорами про інвестування у житлове будівництво. Павла МОВЧАНА та Андрія ПАВЛОВСЬКОГО до Генерального прокурора України щодо фальсифікації кримінальної справи, порушеної проти Максима Чернія. Володимира ЯВОРІВСЬКОГО до Запорізького міського голови про аморальну ідею встановлення пам’ятника Сталіну в Запоріжжі, що образить честь і гідність мільйонів українців, родичі яких були закатовані під час сталінського режиму. Ольги ГЕРАСИМ’ЮК до Голови Київської міської державної адміністрації, прокурора міста Києва щодо грубого порушення законодавства України про охорону культурної спадщини при знесенні пам’ятки архітектури "Комплекс Київського водогону". Олександра ШЕПЕЛЕВА до Київського міського голови щодо термінового вжиття заходів для недопущення припинення водопостачання в місті Києві. Петра СИМОНЕНКА до Голови Київської міської державної адміністрації стосовно відведення земельної ділянки для будівництва та обслуговування садибного житлового будинку громадянки Марії Кононенко у Солом’янському районі міста Києва. Уляни МОСТІПАН до начальника Головного управління Міністерства внутрішніх справ України у Київській області стосовно неналежного розгляду депутатського звернення щодо побиття працівниками Миронівського районного відділу міліції громадян Олега та Валерія Плахотнюків. Павла СУЛКОВСЬКОГО до Генерального прокурора України щодо незаконного видобутку піску на території Варковицької сільської ради Дубенського району Рівненської області та порушення законодавства Міністерством охорони навколишнього природного середовища України при видачі спеціальних дозволів на користування надрами. Валерія БЕВЗА до Першого віце-прем’єр-міністра України стосовно ситуації, що склалась на газовому ринку Вінницької області щодо забезпечення зазначеного регіону природним газом. Едуарда ПРУТНІКА та Олексія ПЛОТНІКОВА до Комітету Верховної Ради України з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму, Комітету Верховної Ради України у закордонних справах, Кабінету Міністрів України, Міністерства юстиції України, Міністерства закордонних справ України, Міністерства України у справах сім"ї, молоді та спорту, Міністерства культури і туризму України, Державної служби туризму і курортів стосовно необхідності підготовки пропозицій щодо приєднання України до Конвенції Ради Європи про відповідальність власників готелів за майно постояльців, яка ратифікована більшістю європейських країн, у тому числі у 1997 році Республікою Польща, для адаптації національного законодавства до європейських вимог, створення позитивного міжнародного іміджу держави в контексті виконання зобов’язань перед Радою Європи та всебічного забезпечення процесу підготовки до проведення в Україні фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу. Володимира ДАНИЛЕНКА до Прем’єр-міністра України стосовно розроблення державної програми щодо недопущення зменшення мережі поштового зв’язку у Сумській та інших областях України національним оператором поштового зв’язку "Укрпошта", що призвело до великого соціального напруження у сільських районах Сумської області. Вікторії ДЕМ’ЯНЧУК до вце-прем’єр-міністра України Бориса Колеснікова стосовно забезпечення виконання постанови Кабінету Міністрів України від 22 лютого 2008 року "Про затвердження Державної цільової програми підготовки та проведення в Україні фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу" з урахуванням змін, внесених постановою Кабінету Міністрів України від 22 липня 2009 року, в частині виділення коштів на реставрацію та реабілітацію будівлі театрально-видовищного закладу культури "Київський академічний театр оперети". Григорія ОМЕЛЬЧЕНКА до Прем’єр-міністра України стосовно проведення перевірки діяльності окремих керівників Держкомзему України та керівників Головного управління Держкомзему у Київській області та розгляд питання щодо відповідності їх займаним посадам. Оксани БІЛОЗІР до Прем’єр-міністра України про вжиття невідкладних заходів щодо заборони продажу в Україні курильних сумішей, які спричиняють наркотичну залежність. Олега ЗАРУБІНСЬКОГО до Прем’єр-міністра України щодо встановлення справедливого рівня пенсійного забезпечення громадянам, які вийшли на пенсію до 1991 року. Ярослава КЕНДЗЬОРА до Прем’єр-міністра України щодо необхідності скасування постанови Кабінету Міністрів України від 27 січня 2010 №55 "Про впорядкування транслітерації українського алфавіту латиницею". Групи народних депутатів [[САМОЙЛЕНКА, ГРИНЕВЕЦЬКОГО, ЛОГВИНЕНКА]] до Прем’єр-міністра України про недопущення зупинки діяльності підприємств системи страхового фонду документації. Валерія БАРАНОВА до Міністра фінансів України щодо незадовільного стану виконання Постанови Кабінету Міністрів України від 27 липня 1998 року "Про новий розмір витрат на оплату житлово-комунальних послуг, придбання скрапленого газу, твердого та рідкого пічного побутового палива у разі надання житлової субсидії" у місті Миколаєві. Валерія СУШКЕВИЧА до Міністра оборони України щодо поліпшення житлових умов полковника запасу Георгія Копилова та майора Вадима Копилова. Євгена ЦАРЬКОВА до Міністра внутрішніх справ України, Генерального прокурора України щодо встановлення незаконно знесеного пам’ятника Володимиру Леніну в селищі Іванівка Одеської області. Вікторії ДЕМ’ЯНЧУК до Міністра культури і туризму України стосовно проведення реставрації та реабілітації будівлі театрально-видовищного закладу культури "Київський академічний театр оперети", який знаходиться в зоні проведення фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу. Олега ЗАРУБІНСЬКОГО до Міністра охорони здоров’я України щодо діяльності Міністерства охорони здоров’я України з відновлення державних гарантій, наданих українським законодавством медичним працівникам і пенсіонерам галузі охорони здоров’я. Олега ТИЩЕНКА до Голови Державного комітету України із земельних ресурсів, Генерального прокурора України стосовно неналежного розгляду депутатського звернення та депутатського запиту за скаргою мешканців села Русанів Броварського району Київської області щодо порушення прав працівників соціальної сфери при реалізації законного права на отримання безкоштовних актів на право власності на земельні ділянки в урочищі, в урочищі "Довге". Анатолія МАТВІЄНКА до Генерального прокурора України щодо незаконного затримання народного депутата України першого скликання Олександра Гудими. Юрія ГРИМЧАКА до Голови Служби безпеки України, Генерального прокурора України щодо розслідування фактів діяльності міжнародного злочинного угрупування при розкраданні коштів Відкритого акціонерного товариства "Сумихімпром". Анатолія МАТВІЄНКА до Генерального прокурора України з приводу перевірки фактів рейдерського захоплення нежитлових будинків, нежитлових приміщень у будинку №75 по вулиці Червоноармійській у місті Чернівці. Григорія ОМЕЛЬЧЕНКА до Генерального прокурора про проведення перевірки та дачу правової оцінки діям окремих керівників Держкомзему України та керівників Головного управління Держкомзему у Київській області, що мають ознаки посадових злочинів, та притягнення винних осіб до встановленої законом відповідальності. Миколи КОМАРА до Генерального прокурора щодо виконання рішення суду та приведення ситуації, яка виникла із розподілом земельних ділянок у селі Вінницькі Хутори, Вінницької області у відповідність до чинного законодавства України. Ольги ГЕРАСИМ’ЮК до Генерального прокурора України про вжиття невідкладних заходів щодо об’єктивного розслідування злочину, вчиненого проти журналіста "Нового Каналу" Сергія Кутракова, журналістів Андрія Мохника та Ігоря Мірошниченка, а також інших злочинів, вчинених відносно працівників засобів масової інформації. Святослава ОЛІЙНИКА до Генерального прокурора України щодо протиправного захоплення Луганського машинобудівного заводу імені Пархоменка та причетності до цього колишнього Луганського міського голови. Групи народних депутатів [[ЗВАРИЧ, КАРМАЗІН та інші]]. До Генерального прокурора України щодо вжиття заходів реагування на незаконну постанову Президії Вищого господарського суду України від 30 березня 2010 року. Андрія ПАВЛОВСЬКОГО до Голови Київської міської державної адміністрації щодо недопущення незаконної забудови дитячого майданчика та знищення зелених насаджень внаслідок будівництва багатоповерхового будинку по вулиці Алма-Атинській в Дніпровському районі міста Києва. Таким чином, шановні народні депутати, виголошено 122 депутатських, 120, перепрошую, депутатських запитів, у тому числі 8 до Президента, з яких лише один знайшов підтримку і направлений на розгляд до Президента України. У зв’язку з незадоволенням на запит і оформлення необхідних документів право на виступ має Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні виборці, шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, я вимушений був звернутися до Голови Верховної Ради України стосовно оголошення текстів відповідей на мої депутатські запити до Президента Ющенка щодо необхідності невідкладного направлення Президента подання до Верховної Ради про звільнення з посади голови НБУ Стельмаха у зв’язку з незабезпеченням стабільності грошової одиниці України, потурання банківським аферам, ігнорування вимог Цивільного кодексу України, що призвело до масового пограбування українського, знецінення національної валюти на 60 відсотків, неспроможність банків виплачувати вкладникам депозити та дивіденди і грубого порушення їхніх конституційний прав та підриву авторитету банківської системи. А у випадку невжиття заходів із направлення такого подання, визнання Президентом України особистої відповідальності за збитки, нанесені громадян та банківській системі. А також Голови Верховної Ради України стосовно спонукання Президента України до виконання обов’язку направити подання до Верховної Ради України на звільнення Володимира Стельмаха з посади голови Нацбанку у зв’язку з закінченням п’ятирічного строку повноважень останнього. Мушу вам повідомити, що президенти міняються, а голова Нацбанку незаконно продовжує перебувати на своїй посаді. Повноваження голови НБУ припинилися, і всі, у тому числі МВФ повинні знати, що, хоча Стельмах не звільнений із посади, але він з 16 грудня не має ніяких повноважень. Я хотів би нагадати. Там щось мені виставили не той регламент як по Регламенту. Я хотів би нагадати, що в любій цивілізованій країні, в якій національна валюта зазнала такого валу, керівник Нацбанку мав би давно бути у відставці або навіть у в’язниці. Але в нас все навпаки: за таку серйозну роботу, в лапках, Стельмаху встановили зарплати, яких ніде немає в країні і ніколи не було. За рік він зміг отримати мільйон 513 тисяч гривень. Це майже втричі більше, ніж зарплата Президента України. Я хотів би звернутися до цієї зали і сказати. Шановні народні депутати, хіба ми не зможемо прийняти рішення про проведення обговорення відповіді на депутатські запити, які є відписками. Я впевнений, що така моя пропозиція буде підтримана залом. Якщо ні, то я думаю, що її підтримає не менше як одна п’ята від конституційного складу Верховної Ради підписів народних депутатів. Згадаємо, що в цей час керування Стельмахом Національним банком типовими були афери, коли власники банків виводили кошти вкладників, потім брали в НБУ рефінансування – а це 83 мільярда гривень народних грошей! – і давали фактично без застави і відсотків за використання. Гривню переводили в валюту і виводили з України. А незаконна заборона достроково розторгнення договорів депозитів?! Коли суди і прокуратура, і НБУ не реагували на скарги громадян і коли суд все ж таки визнав незаконні дії НБУ, то там сказали, що це вони помилилися. Хоча вкладники, маючи висновки Мін’юсту, можуть і тепер позиватися до Національного банку України. Що показують афери Стельмаха? Вони показують, що необхідно змінити.
Завершуйте, будь ласка.
Вони показують, що треба змінити законодавство щодо банківської таємниці, в тому числі і рефінансування. Вони показують, що треба нам надати звіт за рефінансування зараз до Верховної Ради. Треба звільнити якомога швидше, без права переобрання і членів Ради Національного банку, частину якої призначали у Верховній Раді, а частину – Президент, і які допустили такі дії Національного банку України. Шановні народні депутати, я хотів би звернути увагу ще на те, що в НБУ за кошти платників податків створено власний закритий пенсійний фонд НБУ. Що ж це робиться?! Я хотів би, щоб ми покінчили з цими колосальними зловживаннями. І звертаюся до Віктора Януковича, звертаюсь до представників міжнародних фінансових інституцій: кого ви садите за стіл переговорів, в чиїх руках знаходиться сьогодні.
Дякую. Дякую. Шановні колеги, відповідно до Регламенту Верховної Ради, якщо одна п’ята депутатів підтримає, тоді проводиться обговорення за такою процедурою. Тобто виступ народного депутата уже відбувся. Виступ представника органу або посадової особи, до якої було направлено депутатський запит. Немає. Треба нам тоді, нам треба тоді, Юрій Анатолійович, підготуватись було до цього питання. Тому далі виступ голови або представника головного комітету, виступи двох народних депутатів і таке інше. Нам треба тут поставити на голосування. Якщо підтримують, тоді ми на наступну п’ятницю будемо розглядати це питання, бо зараз же нема. треба ж, щоб люди підготувалися, і запросити їх. Я ставлю на голосування пропозицію Юрія Кармазіна про те, щоб провести обговорення цього депутатського запиту на наступну п’ятницю. Прошу, визначайтесь голосування. [[11:57:58]] За-92 Рішення не прийнято. Дякую вам. Шановні колеги.
Будь ласка, по фракціях: Партія регіонів – 1, "Блок Юлії Тимошенко" – 81, "Наша Україна " – 10, далі – нулі. Шановні колеги, дві фракції, фракція "Блоку Юлії Тимошенко" і фракція "Наша Україна - Народна Самооборона" вимагають перерву на 30 хвилин і готові виголосити заяву. Давайте погодимося. [[Шум у залі]] Ну, шановні колеги, давайте погодимося таким чином, виголосять заяву – три хвилини, оголосимо перерву, бо тоді ми втягнемося знову у разбірки.
Я встигну. Можна?
Віктор Терен, будь ласка.
Віктор Терен, "Блок Юлії Тимошенко". Вчора на прес-конференції міністр освіти і науки Дмитро Табачник назвав Україну, цитую дослівно, „папуаською країною”. Така заява висловлена не десь в кулуарах, а на публічній конференції, є його офіційним ставленням до країни, міністром якої він є, з чим я і вітаю кожного з вас. Отже, пан Табачник вкотре образив і український народ, і тепер уже намагався принизити і поневажати народ іншої суверенної держави, в даному випадку – Нової Гвінеї. Як характеризував Табачника його нинішній колега з уряду пан Колесніков, це - „дешевий клоун”. Але ж такі дешеві клоуни нищать нашу освіту і шкодять іміджу держави. І втік той клоун з цирку, чи його загубили по дорозі в цирк, а саме: він є візитною карткою уряду і саме пан Янукович презентував його як „проффесор” професора. Будь-яка нетерпимість до певної нації в цивілізованому світі класифікується як ксенофобія, але у випадку з Табачником – це є ставлення до власної нації, це є україножерство. І з особою, висловлення якої межує з расизмом, ніколи не сядуть за один стіл урядовці цивілізованих держав. Далі, цитую про пана Табачника „Дзеркало тижня”: „Це еталон і взірець українофобства, цікавиться всім, що дає дохід: торгівлею, будівництвом, рекламою, фінансами”, - кінець цитати. Отже, українофобство і фінанси, нажива є суттю міністра Табачника. І саме тому з такою ж наполегливістю, як на зорі нашої незалежності він воював з національною символікою України, тепер він домагається, щоб історію України писали у Москві, щоб вилучили із шкільних підручників термін „Друга Світова війна” і щоб в освіту знову, що відповідає його сутності, повернулися корупція і хабарі. Це – спільна позиція "Блоку Юлії Тимошенко" і фракції "Наша Україна-Народна Самооборона". Таким чином, ми закликаємо педагогів, студентів, всіх громадян публічно висловити недовіру Табачнику, який не має права бути міністром освіти України, України, яка дала світу таких великих педагогів, як Макаренко і мій вчитель, я вчився у його школі, Василь Олександрович Сухомлинський. Дякую.
Так, дякую. Шановні колеги, оголошується перерва до 12 годин 31 хвилини.
Продовжуємо роботу ранкового засідання. Шановні колеги, у нас в порядку денному стоїть 3 звіти тимчасової слідчої комісії. Першою – звіт Тимчасової слідчої комісії з питань розслідування обставин щодо самовільного захоплення земельних ділянок, незаконного будівництва у місті Сімферополі жилих, офісних і розважальних центрів, а також бездіяльності правоохоронних органів. Голова комісії – Кисельов Василь Олексійович. Я маю заяву членів цієї комісії, які звертаються до Голови Верховної Ради: у зв’язку з необхідністю додаткового доопрацювання відкликаємо звіт комісії та проект постанови. Натомість, колеги, хочу вас проінформувати, що згідно з постановою, яку ми затвердили, термін діяльності комісії – 3 місяці, і вже завершився. Тому якби ви не заперечували, то у відповідності з пунктом 8 статті 87, яка вважає, що у разі ненадання тимчасовою слідчою комісією звіту Верховній Раді у визначений Верховною Радою термін повноваження такої комісії вважаються припиненими з наступного дня після дня закінчення терміну подання тимчасовою слідчою комісією звіту, про що оголошується Головою Верховної Ради або на пленарному засіданні Верховної Ради. Тому. Шановні колеги, тому я офіційно оголошую про припинення діяльності Тимчасової слідчої комісії з питань розслідування обставин щодо самовільного захоплення земельних ділянок, незаконного будівництва у місті Сімферополі. І ми свідомі, що таке створення, саме створення комісії спричинило до того, що самовільного захоплення вже не буде в Сімферополі і в Криму. Стосовно наступного питання. Шановні колеги, треба нам порадитися. Наступний звіт. [[Шум у залі]] Я, Юрій Анатолійович, вже я зачитав про те, що члени комісії відкликали все і комісії вже немає. Переходимо.
Постанова Верховної Ради.
Постанова Верховної Ради була прийнята, в якій було записано, що термін діяльності до 9 січня 2010 року, тому Юрій Анатолійович, не збивайте нас із правильного шляху, регламентного. Стосовно наступної комісії, у нас стоїть питання: звіт Тимчасової слідчої комісії з питань розслідування фактів порушення посадовими особами державних адміністрацій Київської області Конституції України і чинного законодавства України при наданні та переоформленні прав на земельні ділянки. Мусив доповідати голова тимчасової слідчої комісії Костянтин Анатолійович Бондарєв. Натомість, я маю звернення голови комісії: „У зв’язку з неможливістю бути присутнім на пленарному засіданні 16 квітня доповідати звіт тимчасової слідчої комісії. і так далі буде член комісії Павленко Сергій Григорович”. Тому я запрошую до слова Павленка Сергія Григоровича, наданий проект постанови, звіт, і тому далі переходимо до обговорення діяльності цієї комісії. Будь ласка, Сергій Григорович.
Дякую. Шановний головуючий! Шановні народні депутати! До вашого розгляду пропонується звіт Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування фактів порушення посадовими особами державних адміністрацій Київської області Конституції України і чинного законодавства при наданні та переоформленні прав на земельні ділянки. На першому засіданні тимчасової слідчої комісії було затверджено порядок і план роботи комісії, а також обрано секретаря комісії, а саме народного депутата Новікова Олега Володимировича. Узгоджено кількісний та персональний склад секретаріату та розподілена робота між членами комісії, закріпивши за кожним депутатом України відповідні райони Київської області. За затвердженим розподілом членам ТСК передавалися звернення та скарги громадян для подальшого їх розгляду і вивчення, і реагування. Тимчасова слідча комісія дійшла висновку щодо недосконалості чинного законодавства в Україні, що стосується регулювання земельних відносин, в тому числі при наданні та переоформленні прав на земельні ділянки. Відповідно до статті 75 Конституції України, єдиним органом законодавчої влади в Україні є парламент - Верховна Рада. У зв’язку з цим парламент повинен вжити на законодавчому рівні всіх можливих заходів щодо усунення чисельних прогалин в земельному законодавстві. Голови районних державних адміністрацій, враховуючи недосконалість нормативної бази, зловживають своїм посадовим становищем у вирішенні питань в сфері земельних відносин. При цьому на сьогоднішній день існує повна безкарність посадових осіб державних адміністрацій за вчинення протиправних дій, в тому числі і за дії, що виходять за межі наданих їм повноважень. Однією з найпоширенішою проблем в Україні сьогодні є захист землі, забезпечення її раціонального використання, надання всім громадянам рівних можливостей щодо отримання у власність земельної ділянки. Практика свідчить, що окремим особам виділяються земельні ділянки під забудову у прибережних захисних смугах, розпочата ціла атака на ділянки лісового фонду з метою отримання їх для будівництва та обслуговування приватних житлових будинків. Дуже легко у землі житлової забудови переводяться ті категорії земель, правовий режим яких не дає право на житлове будівництво. Складається ситуація, коли окремі особи можуть отримати у власність та оренду багато гектарів землі, а інші не мають можливості скористатися своїм правом на безоплатне одержання земельної ділянки із земель державної комунальної власності у межах норм безоплатної приватизації. Тимчасова слідча комісія дійшла висновків, що на законодавчому рівні не врегульовані наступні питання. Відсутній порядок обліку фізичних осіб, що бажають отримати у власність земельні ділянки. Відсутня черговість розгляду заяв громадян, відсутня пріоритетність переважне право певних категорій фізичних осіб на отримання земельних ділянок у конкретно визначеній місцевості. У зв’язку з цим найбільш незахищеними залишаються місцеві жителі. Не передбачена відповідальність органів державної влади та органів місцевого самоврядування за не оформлення або неналежне оформлення прав на земельні ділянки. Не передбачено достатніх гарантій захисту земель від їх нецільового використання. Не передбачено реального вирішення проблеми забезпечення вільного доступу до водних об’єктів, що традиційно є місцями загального водокористування населення регіону. Відсутність в Кодексі про адміністративні правопорушення та в Кримінальному кодексі України норм, що встановлюють відповідальність за невиконання посадовими особами обов’язків щодо організації надання фізичним особам, в тому числі і місцевим жителям земельних ділянок у власність та користування, інформування населення про надання земельних ділянок у власність та користування. Тимчасова слідча комісія наголошує на необхідності напрацювати проекти відповідних змін до діючих нормативно-правових актів з метою ліквідації даних прогалин в земельному законодавстві. Враховуючи дані обставини Постановою Верховної Ради від 17 грудня 2009 року за номером 1775 тире 4. тире 6 „Про попередній звіт Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради з питань розслідування фактів порушення посадовими особами державних адміністрацій Київської області Конституції і чинного законодавства при наданні та переоформленні прав земельної ділянки Верховна Рада України доручила Кабінету Міністрів, Державному комітету України із земельних ресурсів протягом двох місяців з дня прийняття постанови підготувати та внести на розгляд Верховної Ради пропозицію щодо законодавчого врегулювання порядку обліку громадян, які бажають отримати у власність земельні ділянки. Гарантування законом жителям, які проживають на відповідній території пріоритету на отримання земельних ділянок, відповідальності посадових осіб за порушення вимог земельного законодавства при наданні та переоформленні прав на земельні ділянки. Тимчасовою слідчою комісією виявлено чисельні факти порушень посадовими особами державних адміністрацій Київської області Конституції України і чинного законодавства України при наданні та переоформленні прав на земельні ділянки. В результаті співпраці та опрацюванні отриманої інформації від райдержадміністрацій, земельних управлінь в районах, прокуратури районів та прокуратури Київської області, Державного комітету з земельних ресурсів, Податкової адміністрації України, Міністерства охорони навколишнього середовища України, Управління охорони навколишнього природного середовища в Київській області, Київського обласного управління лісового та мисливського господарства, Київського обласного виробничого управління меліорації і водного господарства, а також інших державних органів тимчасовою слідчою комісією було встановлено, що мають місце ряд порушень земельного законодавства. Посадові особи районних державних адміністрацій допускають масові порушення законів у сфері земельних відносин, на які не завжди реагують контролюючі та правоохоронні органи. Непоодинокі випадки, коли посадовці не тільки не упереджують порушення земельного законодавства, але і самі вчиняють такі порушення. Порушується порядок надання земельних ділянок у користування та власність, зокрема за відсутності проектів землеустрою, технічної документації, визначення розмірів цих земель, внаслідок чого зростає кількість незаконних розпоряджень органів влади щодо надання у власність та користування земельних ділянок щодо зміни цільового призначення земель. Залишається не винесеним в натуру прибережні захисні смуги річок і водоймів, відповідальність органів контролю та влади, зловживання службових осіб сприяють створенню тіньового ринку землі. Надання земельних ділянок під забудову здійснюється без актуальних генеральних планів населених пунктів, або відповідної містобудівної документації, схем планування територій, планів земельно-господарського устрою, що призводить до не обґрунтованого зменшення площ цінних земель, як то сільськогосподарського, лісогосподарського та рекреаційного призначення, а також Водного фонду. На території Київської області спостерігається масове вилучення земель лісогосподарського призначення і надання їх для сільськогосподарських потреб та індивідуальної житлової забудови, ведення особистого селянського господарства, тощо. Особливо гостро ці проблеми виражені в приміській зоні Києва, де вони носять системний характер. Управління з контролю та використання, та охороною земель Київської області своєчасно не реагує на порушення земельного законодавства. За результатами роботи слідчої комісії виявлені порушення в діях посадових осіб державних адміністрацій Київської області можна поділити за наступними групами: спроби відведення земельних ділянок за рахунок лісів; відведення земельних ділянок Водного фонду; надання земельних ділянок у власність, чи користування за відсутності необхідних документів; надання земельних ділянок у власність, чи користування, з перевищенням норм встановлених земельним законодавством. І дуже багато порушень, тому, оскільки вже не вистачає часу, я хотів би перейти, сказати вже, резюмуючи частину. Значить, ми у даному проекті постанови пропонуємо: взяти до відома звіт Тимчасової слідчої комісії, направити його до Президента України, Кабінету Міністрів України, Генеральної прокуратури України, Державного комітету земельних ресурсів для його вивчення та відповідного реагування. Генеральній прокуратурі України дати правову оцінку діям керівництва і посадових осіб державних адміністрацій у Київській області. Доручити Державному комітету України з земельних ресурсів спільно з Державною інспекцією контролю за використанням і охороню земель вжити спільних заходів щодо цільових перевірок дотримання вимог земельного законодавства. Генеральній прокуратурі України забезпечити належну організацію прокурорського нагляду за додержанням земельного законодавства, прав громадян у сфері земельних відносин. І у самому кінці припинити повноваження Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради з питань розслідування фактів порушення посадовими особами державних адміністрацій Київської області Конституції України і чинного законодавства при переоформленні прав на земельні ділянки.
Дякую, Сергій Григорович. Шановні колеги, йдеться тут про поодинокий випадок, що проект постанови внесено і підписано всіма членами комісії, які погодились з тим текстом. Тому давайте зараз порадимося, як далі рухатися. Є запитання до голови комісії? Давайте 5 хвилин. До доповідача, я перепрошую. Давайте запишемося у п’ятихвилинному режимі на запитання. Будь ласка, хто хотів би уточнити, як діяла комісія? Володимир Карпук, будь ласка.
Звіт цієї комісії і відсутність звіту комісії попередньої по Сімферополю і про зловживання, про виділення земельних ділянок - це свідчення того, що весь запал створення цих тимчасових комісій іде в ніщо: викидаються ці матеріали на смітник, ставиться питання, потім знаходяться люди, які це все згладжують, і перетворюється ця робота в ніщо. І це викликає дуже багато запитань і в людей, і у нас. Тому не названо жодного конкретного прізвища, всі розуміють, що Київська область з її дороговартісними земельними ділянками є, дійсно, розсадником цієї корупції, земельної корупції. І відомо, хто стоїть за цими людьми. Ви не назвали жодного конкретного прізвища, жодного посадовця, притягнутого до відповідальності, жодного питання не поставили перед Генеральною прокуратурою чи Міністерством внутрішніх справ. І тому я вважаю, що ваша комісія не працювала і ніякої постанови приймати не потрібно. І ще одне запитання. Чи було предметом розгляду в комісії передача земельних ділянок в районі села.
Дайте можливість завершити.
В районі села Сухолуччя. Це десятки, сотні гектарів під мисливські угіддя, де зараз, які належать чинному Президенту України?
Будь ласка, відповідайте.
Значить, перше питання, що стосувалося конкретних осіб. Я можу назвати. В принципі, якби ви читали наш звіт, це тільки доповідь, то там записані конкретні особи, в тому числі і Голови Броварської районної адміністрації, бориспільської. Ну, і так далі. Тобто все це єсть в звіті. А відносно Сухолуччя, я просто займався іншим районом і голова, він би підсумував, голова комісії. Але, по-моєму, по тим документам, які проходили перед моїми очима, то по Сухолуччу, по-моєму, запитів не було.
Валерій Бондик, будь ласка.
Шановні колеги! Шановний Микола Володимирович! Сергій Григорович, дійсно, дякую вам за грунтовну доповідь. І це такий випадок, коли члени комісії підписали, тобто нема, у вас було повне порозуміння, тому така грунтовна доповідь і чіткий правовий аналіз. А мій колега питав, чому не названо конкретні прізвища. Ну, до речі, ви не прокурор і ми не маєм конституційні обмеження щодо встановлення і дізнання. А колегам з фракції потрібно почитати інтерв’ю Генерального прокурора Медведька. Отам названі всі прізвища. Щодо резолюційної частини вашої постанови, погоджуюсь, що потрібно направити її до Генеральної прокуратури на відповідне реагування заходами прокурорського нагляду. Тому пропоную колегам підтримати цей звіт. Це дійсно корисна проблема, яка висвітлена, оборутки щодо землі в Київській області. Дякую, Сергій Григорович.
Дякую. Я так розумію, що це позиція, а не запитання. Павло Сулковський. Будем далі тоді думать, як рухати.
Дякую. Павло Сулковський, фракція Партії регіонів, Рівненщина. Я не стільки запитання доповідачу, доповідачу треба подякувати, що він все-таки виклав ті факти, що комісії вдалось зробити, але це далеко не все. Тому я сподіваюсь, що новий керівник Київської облдержадміністрації підключить і прокуратуру і Службу безпеки України. А я переконаний, що Службою безпеки України сьогодні надзвичайно відповідальна людина, Валерій Іванович Хорошковський, допоможе керівнику Київської облдержадміністрації розібратись від „а” до „Яя. Ми дуже добре, чітко знаєм, що там помаранчеві політики розбазарили все і всюди, і кінця, і края не змогли знайти. Недаремно Ющенкову дачу всі п’ять років жителі Київської області атакували, там у палатках жили, але реакції.
Зрозуміло. Будь ласка. Сергій Григорович. Є щось вам сказати чи це, як виступ, да? Шановні колеги, завершили, залишились запитання. Дякую, Сергій Григорович. Чи є потреба обговорювати? Чи, можливо, до проекту постанови перейдемо вже, да? До проекту постанови. Шановні колеги, проект постанови у вас є. Представник комісії Павленко Сергій Григорович доповів цей проект постанови. Як на мене, він коректний, оскільки всі документи, які комісія напрацювала, передаються прокуратурі. І ми припиняємо повноваження комісії з огляду на те, що час її діяльності завершився. Тому я поставлю за основу цей проект постанови і в залежності від голосування тоді будемо далі рухатися чи обговорим, як в цілому за неї голосувати. По проекту постанови? Юрій Анатолійович, за основу приймемо, якщо ви не заперечуєте, тоді будем рухаться. Тому я ставлю проект Постанови Верховної Ради України про звіт Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради з питань розслідування фактів порушення посадовими особами державних адміністрацій Київської області Конституції України і чинного законодавства України при наданні та переоформленні прав на земельні ділянки за основу. Прошу голосувати. [[12:54:44]] За-257 Рішення прийнято. Шановні колеги, які будуть пропозиції стосовно даного документу, чи можемо голосувати в цілому? В цілому. Будь ласка, народний депутат Самофалов. Самофалов і Кармазін, будь ласка.
Уважаемые коллеги! В проекте постановы не нашло отражение ситуации, которая сложилась в селе Крушинка Васильковского района. Дело все в том, что к народному депутату там обратились более ста избирателей с просьбой: на основе леса, там 20 гектар, сделать заказник местного значения. Были решения администрации, сильрады, но потом произошло то, что происходит всегда. Сейчас уже этот лес делится по 50 соток, продается за большие деньги. По этому я просил бы проект постановы включить то же самое село Крушинка Васильковского района, чтобы прокуратура разобралась кто там этим делом занимается. Спасибо.
Дякую. Кармазін Юрій Анатолійович. Ваші пропозиції.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Микола Володимирович, шановні колеги депутати. Ви всі бачите що робиться навколо Києва. І в цій частині проект постанови має бути доповнений. Має бути доповнений пункт 4, де мова йде після слів: передати правову оцінку діям керівництва посадових осіб державних адміністрацій Київської області. І дописати: та діям і бездіяльності прокуратури Київської області та природоохоронної Київської прокуратури. Далі по тексту. Мотивую: допущено мор риби, будівництво і забудова дамби, звуження русла Дніпра, яке призвело до страшних екологічних наслідків, а може взагалі призвести до страшних наслідків, бо зараз люди будуть пити воду цю, з гнилої риби, зараз вона сюди дійде – і ми всі відчуємо, що це таке. Тому це мотивація. Тому я вважаю, що це треба добавити в пункт четвертий цієї постанови. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, не буде інших застережень? Шановні колеги, я зараз читаю, от мені здається, те, що народний депутат Самофалов говорив, десь я бачив тут в тексті. Можливо, бо це, я знаю, що ці матеріали подавалися в комісію. Справа в тому, що, може, ми так вийдемо з ситуації. Ми ж проект постанови не можемо надавати по кожному селу. Якщо би комісія зголосилася, то в звіт до постанови – бо постанова ж передає весь текст звіту, - в звіт ми додали цей факт, і тоді в цілому проголосували з тим фактом, про який йшлося. Стосовно Юрія Анатолійовича. Юрій Анатолійович, я вас ідеологічно, світоглядно підтримую, і тим більше що я спеціально займався цією історією з Київським морем, отримав документи. І теж я переконаний, що йдеться про зловживання в цій частині, оскільки деякі посадові особи хотіли не киян захистити і не рибу, а дачі в Кончі Заспі. Я ці матеріали маю, але предмет комісії, як ви бачите тут: надання та переоформлення прав на земельні ділянки. Тому це інший предмет. Можливо, ми спеціально тоді повернемося до історії з Київським морем. Ну, тут воно не підходить. Юрій Анатолійович, зал вас підтримує, щоб дати цю оцінку, але я кажу, що ми не можемо це сюди поставити. Тому я би просив, колеги, в цілому проголосувати, направити до прокуратури – і припинити діяльність цієї комісії. Ставлю на голосування в цілому проект Постанови про звіт Тимчасової слідчої комісії з питань розслідування фактів порушення особами Київської адміністрації Конституції при переоформленні та наданні прав на земельні ділянки. Прошу голосувати. В цілому. [[12:58:48]] За-258 „За” – 255, я би сказав, унікальний результат, як для 12:58 і п’ятниці. Вдячний за таку підтримку. Шановні колеги, в нас хвилина залишається і є, є ще.
Про що?
Двісті п’ятдесят вісім. У нас є ще одна слідча комісія, але я так розумію, що поскільки хвилина до „Різного”, і все-таки „Різне” передбачало висловитися стосовно ситуації в округах, і всі хотіли б. Тому я, Юрій Віталійович, можу тільки сказати, що на наступну п’ятницю, ми повернемося до вашого звіту. І я просто приречений оголосити „Різне”, як передбачено Регламентом. Тому прошу, шановні колеги, записатися на обговорення в Різне. Шановні колеги, прошу показати, хто готовий висловитися стосовно ситуації в країні, в округах. Волинець Євген – це комуністична?. Царькову, чую, передає слово. Про що? [[Шум у залі]] Так, два народні депутати з фракції комуністів, Волинець і Царьков, від їхнього імені буде виступати народний депутат Царьков, регламент – 6 хвилин. Будь ласка.
Сократим. Уважаемые народные депутаты, уважаемые избиратели, ко мне, как к народному депутату, представителю фракции Компартии Украины, обратились представители трудового коллектива крупнейшего на юге Украины кондитерского предприятия «Одесса-кондитер», а также председатель федерации профсоюзов, отраслевые профсоюзы работников пищевой промышленности в отношении попыток рейдерского захвата этого крупнейшего предприятия. ЗАО «Одесса-кондитер» – одно из фондообразующих предприятий пищевой промышленности Одесской области, от работы которого в значительной мере зависит наполнение местного и государственного бюджетов. Хочу привести краткую справку по данному предприятию. На сегодняшний день на предприятии своевременно выплачивается заработная плата, предприятие сохранило детский сад, сохранило оздоровительный комплекс, сохранило всю инфраструктуру, которая досталась за последние несколько лет. Очень квалифицированно работает менеджмент предприятия в современных непростых условиях, а сладкая продукция этого предприятия известна не только в нашей стране, но и в мире. Керівництво профспілок та трудовий колектив доводять, що на даному акціонерному товаристві виник конфлікт. В засобах масової інформації надруковані численні факти порушень статутних норм акціонерного товариства, виникли штучні непорозуміння з цінними паперами акціонерів, зник реєстр власників цінних паперів на цьому підприємстві. Наслідком всіх внутрішніх міжусобиць на акціонерному товаристві є ускладнення господарської діяльності підприємства, погіршення репутації підприємства. В умовах економічної кризи це створює вагомий економічний ризик і може стати загрозою самого існування цього крупнішого підприємства Півдня України. На підприємстві працює півтори тисячі працівників, які можуть стати заручниками конфлікту власників підприємства та рейдерів. Перспектива втрати робочих місць підштовхує людей до самоорганізації та вирішення проблеми силовими методами. Но как показывает практика, мы, одесситы, народ особый: если чаша терпения переполняется, люди перекрывают не просто межквартальные дороги, но и государственные трассы, как это, помните, было по ситуации с дальнобойщиками, когда мы перекрыли крупнейшую магистраль. И, действительно, нечего зажимать народ, который работает и зарабатывает в наш бюджет и своим семьям деньги в рамках тех или иных рейдерских схем. То же самое, если вы помните, было со строительством линий электропередач через Усатово, когда одесситам пытались навязать волю других частников и других предприятий, отличающихся от мнения местного населения. Поэтому прошу компетентные органы и губернатора Одесской области Эдуарда Матвейчука немедленно создать специальную комиссию и не допустить рейдерского захвата и уничтожения крупнейшего пищевого предприятия Одещины и Украины. От имени фракции Компартии Украины прошу считать это выступление депутатским запросом. Спасибо.
Дякую. Шановні колеги, замість народного депутата Плотнікова буде виступати народний депутат Заблоцький. Будь ласка. Я хочу нагадати нашому Апарату, що. Хвилиночку почекайте, будь ласка. Що от це звернення, яке виголосив народний депутат Царьков просив би оформити як депутатський запит. Будь ласка, виступайте.
Шановний пане головуючий, шановні колеги! Я свій виступ хотів присвятити тим питанням, про які у нашій залі внаслідок багатьох причин мова останнім часом не йдеться. Згадаємо, що протягом більш ніж 5 років в країні проводилася досить короткозора, і я б назвав її реакційною, політика побудови єдиного простору, де єдина нація, єдина мова, єдина історія, єдина культура. Одна з моїх колег із Західної України, дуже поважний професор, колись казала: „Як ми будемо будувати одну націю, коли люди читають різні книжки, дивляться різні фільми і мають різні точки зору на події історії?” Я хочу сказати, що не спільний знаменник, а тільки різноманітність, багатоманітність є запорукою, основою здорового розвитку і бажаного майбутнього, того, чим мріє і бажає бути Україна. Саме тому рецепт і вихід із цієї ситуації, із цього спільного примусового знаменника є тільки підтримка процесів децентралізації, тенденцій до розуміння потреб територіальної громади, регіональної громади, того, що є корінням трави, як кажуть це на Заході, а в нашому розумінні це засади громадянства, громадянськості України. Коли ми говоримо: Партія регіонів, – це означає, що ми підтримуємо усі регіональні ініціативи, усі прояви регіональної ідентичності, коли йдеться про те, що раніше називалося „краєзнавством”, коли йдеться про те, що жителі окремого населеного пункту чи окремого регіону можуть мати свої уявлення про героїв, про творчий доробок, який заслуговує на підтримку і подальшу увагу, і відображення, скажімо, в програмах школи, в програмах вузів. Те ж саме стосується і мовної політики держави. Відповідно, коли ми будуємо розуміння програми дій нашого уряду, коли ми чуємо тут в залі заклики до патріотизму, я на цьому хочу підкреслити, на останнє. Зараз патріотизм – це сприяння відбудові держави, подолання економічної і соціальної кризи, саме в цьому полягає патріотизм, служіння суспільству, українській державі. Дякую.
Дякую. Народні депутати Сорочинська-Кириленко і Сідельник передають слово Олегу Ляшку, шість хвилин. Наступним буде виступати Андрій Павловський.
Олег Ляшко, "Блок Юлії Тимошенко". Минулий сесійний тиждень очевидно ввійде в історію українського парламентаризму як тиждень розвінчаних ілюзій. Нинішня владна команда - а це Президент Янукович, уряд Азарова та більшість у парламенті - цинічно і зухвало відмовилася від виконання передвиборчих обіцянок, розтоптавши таким чином надії мільйонів українських громадян на суттєве покращення їхнього життя вже сьогодні. Ось лише короткий перелік законопроектів, за які не голосувала провладна коаліція в парламенті. Проект Закону „Про збільшення державної допомоги до догляд за дитиною інвалідом”, який суттєво передбачав у двічі збільшення цієї допомоги. Проект Закону „Про відновлення виплат громадянам України втрачених ними заощаджень в Ощадбанку СРСР”, цим законом передбачалося вже в цьому році 25 мільярдів гривень спрямувати на виплату вкладів громадянам України. Проект Закону „Про встановлення пенсій педагогічним і науково-педагогічним працівникам” в розмірі 90 відсотків від суми їхньої заробітної плати. Проект закону „Про збільшення розміру пенсій з інвалідності”, проект Закону (щодо права вибору інвалідом компенсації за не отриманий автомобіль”. Проект Закону (щодо встановлення державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім’ям на рівні прожиткового мінімуму). Проект Закону „Про збільшення державної допомоги на виховання дитини до досягнення нею 18-річного віку”. Проект Закону „Про збільшення вдвічі виплат при народженні дитини”, проект Закону „Про формування державних антикризових продовольчого та медичного кошиків для малозабезпечених» і цілий ряд інших законів, за які влада не голосувала. Натомість, йдучи до влади, Янукович обіцяв почути кожного, сьогодні ж здобувши владу забув про свої обіцянки. То ж нехай цей тиждень розвінчаних ілюзій стане добрим уроком для мільйонів громади України, які повірили цим брехливим обіцянкам. І залишок, три хвилин, часу передаю своїй колезі Сорочинській-Кириленко. Дякую за увагу.
Шановні громадяни України, шановні колеги, 7 квітня по всій землі святкується Всесвітній день здоров’я, який відзначається щорічно з 1950 року. В ознаменування створення Всесвітньої організації охорони здоров’я цього року вивчається загальне здоров’я на глобальному рівні і здоров’я кожного з нас окремо. Як зазначають фахівці, урбанізація це проблема для громадської охорони здоров’я. Практично зростання кількості населення в найближчі тридцять років відбудуються у міських районах. Це створює численні проблеми для здоров’я, пов’язані з водою, навколишнім середовищем, насильством і травмами, не інфекційними хворобами і такі фактори ризику, як вживання тютюну, алкоголю, нездорове харчування, фізична інертність, а також ризики, пов’язані зі спалахами інфекційних хвороб. В Україні однією з найбільших нагальних проблем медицини є відсутність розробленої на загальнодержавному рівні концепції національної інфекційної безпеки України. Інфекційні хвороби, як це не дивно звучить, у XXI столітті становлять серйозну загрозу генофонду української нації. І ця проблема, як свідчать події, пов’язані з недавньою пандемією грипу, не вирішуються належним чином. В державі відсутня довготермінова стратегія боротьби з сучасними інфекційними захворюваннями. Тому українська держава у боротьбі з інфекційними викликами змушена діяти спонтанно і не системно. По-перше, необхідно знищити закуплену в 2007 році вакцину проти корі і краснухи – це 9 мільйонів доз, яка становить реальну загрозу життю і здоров’ю українських дітей. На знешкодження її не вистачає коштів, але завести її було набагато дорожче, ніж знешкодити. Це результат непродуманої, несистемної політики в галузі захисту населення від інфекційних хвороб. По-друге. Ми вимагаємо прийняття невідкладних заходів по боротьбі з епідемією туберкульозу напротязі 15 років. За роки, за ці роки.
Говоріть у вас ще 30 секунд.
За ці роки практично знищено, закрито 17 тисяч лікарняних ліжок, 86 спеціалізованих санаторіїв, відсутня вакцина, відсутні підготовлені кадри. Хочу повідомити вам, що громадська організація „Всеукраїнські жінки Батьківщини” на розширеному засіданні правління прийняли звернення з приводу цих питань до Президента, до Національної Ради безпеки України, до Прем’єр-міністра.
Дайте можливість завершити.
Просимо громадськість України, всі лікувальні заклади: зупинимо в Україні інфекційний мор. Дякую за увагу.
Дякую. До слова запрошую Андрія Павловського, фракція "Блоку Юлії Тимошенко", наступним буде виступати народний депутат Гудима якому передає слово народний депутат Воротнюк, будь ласка.
Шановні співвітчизники! Всі ми на цьому тижні стали свідками того як уряд Азарова і Партія регіонів ганебно відмовились від соціальних обіцянок Януковича, які він давав перед виборами. Всі ці обіцянки виявились просто обманом своїх виборців. Партія регіонів не підтримала жодного закону щодо посилення соціального захисту найбільш незахищених людей, яким обіцяли покращення життя вже сьогодні, пенсіонерів, інвалідів, малозабезпечених сімей. Уряд Азарова, Януковича на переговорах з Міжнародним валютним фондом та Газпромом фактично торгує соціальними гарантіями громадян та державним суверенітетом. Ось цитата з листа Азарова до Міжнародного валютного фонду: „Ми першим кроком обмежимо виплати працюючим пенсіонерам на 50 відсотків”, другим кроком вони підвищать пенсійний вік на 5 років, третім кроком підвищать ціни на газ майже вдвічі, а потім будуть ціни на житло-комунальні послуги. Оце покращення вже сьогодні! Я думаю, що це в першу чергу знущання над виборцями Януковича зі східних регіонів. Натомість, своїми рішеннями, постановами, уряд Азарова в 5 разів зменшив допомогу інвалідам Великої Вітчизняної війни, з 5 тисяч 120 гривень до 1 тисячі гривень, 5 тисяч, це уряд Юлії Тимошенко приймав постанову, а вони відмінили і тисячу встановили. От такий „подарунок” ветеранам до 9 травня! Ще й підняли знущально, сміючись, пенсіонерам пенсію. Але ж на скільки підняли? На 1 відсоток 1 мільйону пенсіонерів, а 1 відсоток, це на 5 гривень. А що робити іншим 13 мільйонам пенсіонерів, яким взагалі нічого не підняли і які чекали після виборів підняття суттєвого, на 30-40 відсотків як обіцяли перед виборами Януковича і як того вимагає Закон про підвищення прожиткового мінімуму і мінімальної заробітної плати. В березні пенсії нараховувались з розрахунку 602 гривні мінімальна, а повинно було бути по закону 695 гривень. Так ось, багато пенсіонерів і інвалідів голосувало за Януковича, от вам подарунки від Януковича до свята! Так що, люди, думайте над тим, що ви робите і думайте, яке майбутнє чекає вас від оцієї влади олігархів, які думають про свої кармани, а не думають про найбільш знедолених людей і хочуть перекласти вирішення економічних проблем на плечі найбільш незахищених: пенсіонерів, інвалідів, бюджетників. Дякую за увагу.
До слова запрошую народного депутата Гудиму, наступним буде виступати народний депутат Парубій.
Гудима, "Блок Юлії Тимошенко". Шановний головуючий, шановні народні депутати, шановні виборці! Цього тижня Президент Янукович, перебуваючи у Вашингтоні на Міжнародному саміті з питань ядерної безпеки, зробив заяву, що Україна добровільно погодилася передати свої запаси високозбагаченого урану. Хочу пояснити багатьом слухачам, багатьом виборцям передісторію втрати Україною статусу ядерної держави. Ще донедавна ми володіли стратегічною ядерною зброєю, яка містила тонни збройного плутонію на суму десятки мільярдів американських доларів. Рішення керівників України про передачу стратегічної ядерної зброї можливо було правильним, але ми не отримали жодних гарантій безпеки. І сьогодні ми випрошуємо її і у Сполучених Штатах Америки, і в Росії. Ми не отримали серйозних фінансових компенсацій, а могли отримати, як би заявили про свою позицію, кредити, позики на десятки мільярдів американських доларів. Друге. Ми повинні пам’ятати, що Україна залишилася з боку „Великої сімки” чи з боку „колишньої п’ятірки” на одинці з наслідками Чорнобильської атомної електростанції. Сьогодні вже світ забув, що ми все ще є державою, котра втрачає свій генофонд, і ми все ще потребуємо допомоги для подолання наслідків такої катастрофи. І у суспільстві виникає дуже багато запитань: а яка ціна тої заяви про відмову від високозбагаченого урану? Чи не буде ціною знищення власної науки, яка доконче потрібна Україні, бо ми повинні пам’ятати, що ми маємо все ж таки колосальний енергетичний ядерний потенціал, бо ми маємо встановлені потужності треті в Європі. І ми сьогодні маємо виключно єдине російське ядерне паливо. На одному енергоблоці ми вже маємо паливо фірми „Вестингауз”, тобто без ядерних досліджень Україна не може гарантувати ту ядерну безпеку як для України, так для світового співтовариства. За певними оцінками ціна тих 90 кілограмів збагаченого урану складає понад мільярд американських доларів. Ми не отримали жодних твердих гарантій про компенсатори. Отже, ми не підтримаємо крок Президента Януковича, який діяв не від імені українського народу і не мав відповідних повноважень. Опозиційний уряд, фракція "Блоку Юлії Тимошенко" внесе на наступному тижні в Верховній Раді проект Закону про порядок.
Завершуйте будь ласка.
Про порядок використання, порядок компенсацій, порядок надання дозволу або заборони вивозу високозбагаченого урану. Тільки таким способом ми можемо гарантувати Україні достойне місце серед держав, які мали ядерний статус і які мають найбільший ядерний потенціал. Дякую.
До слова запрошу народного депутата Парубія. Наступним буде виступати народний депутат Калетнік. Будь ласка.
Парубій Андрій, депутатська група „Наша Україна”. Патріотичні сили парламенту, партія „Наша Україна”, партія „За Україну!” вкотре звертають увагу на антиукраїнську діяльність Міністра освіти і науки Дмитра Табачника. За кілька тижнів керівництва міністерством він встиг скасувати держіспити з української мови у вузах, тестування з української мови, обов’язковість зовнішнього тестування випускників шкіл державною мовою. Зайнявся цензуруванням підручників історії, щоб позбавити наших дітей правди і пам’яті. Адже саме народ без пам’яті, без знань – мрія табачників. Бо таким народом легше маніпулювати і легше його грабувати. Своїм наказом Табачник зруйнував прозору систему вступу до іспитів, відновлюючи корупційні схеми такі, як врахування замість незалежно оцінених знань середнього балу шкільного атестату, а згодом і вступних іспитів у вузах. Табачнику мало знущань з освіти. Тому днями у Москві він оголосив, що треба скасувати дубляж іноземних фільмів українською мовою в кінотеатрах. Не моргнувши оком Табачник збрехав про начебто 30-відсоткове падіння відвідуваності кінотеатрів в Львові. Хоча насправді статистика свідчить, відвідуваність кінотеатрів зросла майже на третину, а касові збори – в півтора рази. Причому це по всій Україні. Люди як на сході, так і на заході з задоволенням ідуть на фільми українською. І Табачнику залишається лише брехати і ображати український народ. Вчора Табачник вибав черговий перл, назвавши Україну папуаською країною. Такі дії обурюють людей по всій країні. Небажання влади слухати громадян, які піднялися на захист власної гідності, призводять дол. наростання протестних акцій. Буквально годину тому львівські студенти оголосили про припинення 20 квітня занять у багатьох вузах Львова і початок страйку за відставку Табачника. І той, хто вважає, що ці протести обмежаться тільки Львовом, глибоко помиляється. Табачник реалізовує чіткий план нищення всього українського, і відповідальний за це не лише він, а й Янукович, який призначив його на посаду, Азаров та коаліція „тушок”, які його тримають на посаді і допомагають йому знущатись з українських дітей, освітян, української історії та культури і провокувати громадянське протистояння. Ця безсовісна, антиморальна, антиукраїнська особа має бути відправлені у відставку. Якщо цього не зробить Янукович і уряд, я вас переконую, що вже в травні тисячі студентів з різних міст України вирушать у Київ для того, щоб тут спільно, організовано від всіх регіонів України продемонструвати своє несприйняття цієї особи. І якщо влада хоче громадське протистояння, вона буде їх мати, вона буде мати серйозні масові збурення, якщо не відправить.
Зрозуміло, завершуйте, будь ласка.
Ми цього обов’язково доб’ємося, тому що ми розумієм, що за цим рішенням стоїть майбутнє наших дітей, майбутнє нашої держави. Слава Україні!
До слова запрошую народного депутата Григорія Калетніка. Йому передав слово також народний депутат Самофалов, тож регламент 6 хвилин. Наступною буде виступати Тамара Єгоренко, якій передав слово народний депутат Найдьонов. Будь ласка.
Шановний головуючи, Шановні народні депутати, шановні громадяни України, я хочу звернутись до вас і проінформувати про життєві наші проблеми – це про складну ситуацію зв’язану з проведенням весняно-польових робіт, взагалі із ситуацією, яка склалася сьогодні у сільському господарстві і яка вимагає в життя невідкладних заходів на державному та регіональному рівнях для організованого своєчасного проведення всього комплексу робіт, який забезпечив би продовольчу безпеку нашої держави, а також вирішення всіх інших питань господарювання. Так, станом на 16 квітня збереглося в Україні всього 10,1 мільйона гектарів озимих і сьогодні необхідно додатково компенсувати їх посівом ярих, з яких посіяно на сьогодні більше трошки 3 мільйонів гектарів. Цукровий буряк посіяно всього на 170 тисячах гектарів або 35 відсотків до прогнозу. Повним ходом іде посів соняшнику, кукурудзи. За прогнозними даними регіонів загальна потреба в коштах для проведення весняно-польових робіт становить 24 мільярда гривень, з яких матеріальні витрати складають понад 17. При цьому власними обіговими коштами сільськогосподарські підприємства забезпечені лише наполовину. Тимчасовим розписом видатків в зв’язку із відсутністю прийнятого бюджету Мінагрополітики отримало тільки 997 мільйонів, це по розпису. Фактично державне казначейство змогло виділити знову ж таки тільки 50 відсотків від цієї мізерної прописаної суми. За оперативними даними регіонів підприємства Агропромислового комплексу залучили кредитів майже на 1,2 мільярда гривень. За розрахунками на сьогодні дефіцит коштів складає понад 11 мільярдів. І він міг би бути перекритий частково за рахунок коштів державного бюджету аби він був прийнятий за рахунок непрямої державної підтримки та здійснення форвардних закупівель аграрним фондом, а також через залучення кредитів банків в обсязі понад 5 мільярдів гривень. На всю ситуацію безгрошів’я накладає свій негативний відбиток недофінансування агропромислового комплексу по програмах, які були задекларовані урядом в 2008-му і в 2009-х роках. Я не хочу тут повторювати цієї істерії, яка була висловлена попередніми виступаючими, яким просто, окрім того, щоб перекручувати дані і сьогодні просто формувати таку спотворену думку громадян про діяльність і уряду, і Президента України, які уже знані нашими громадянами як ті, хто, приходячи до влади, наповнював і казну, і були найбільші тоді відсотки по росту економіки. Тому я тільки хочу сказати, що було б дуже добре, аби, замість цієї істерії, ми все-таки перестали докоряти один одного, а подивилися правді в очі і дали можливість працювати. Мінагрополітики звернулось листом до Голови Національного банку України з проханням надати, активізувати надання кредитів аграрному сектору економіки, проте банки, як завжди, реагують виключно на досягнення своїх інтересів, і проблеми агропромислового комплексу України залишаються, на превеликий жаль, на плечах трудівників села. Потрібен аграрний банк – і село тоді б запрацювало. Серед основних чинників, які я вже назвав, і вони негативно впливають на економічний стан, є ще такі наступні: це відсутність стабільних, послідовних, на користь розвитку агропромислового комплексу держави правил; постійне, стабільне законодавство, яке б виписувало відповідні правила гри в аграрному комплексі і це давало б можливість селянам орієнтуватись на перспективу і вживати необхідних мір. От я до цього хотів би навести такий сьогодні всім відомий приклад, як ситуація із цукром. Уже сьогодні потрібно впливати неординарними мірами. І Мінагрополітики, і Кабінет Міністрів як би сьогодні планують стимулювати розширення посіву цукрових буряків, додатково виплачуючи, чи компенсуючи затрати товаровиробників по тисячі гривен за кожен посіяний гектар. Але скажіть, будь ласка, 2008-2009 роки – це були роки. 2007-2008 – це були роки, коли без цієї тисячі гривень компенсації за посів цукрового буряка Україна виробляла цукру в необхідних кількостях, як для внутрішнього споживання, так і, навіть, для експорту. Ми мали виробництво понад два мільйони тон цукру і саме відсутність послідовності прикоротили о такий хороший поступ цукрової галузі і сьогодні потрібно уже компенсувати коштом. Тому, завершуючи свій виступ, хотів би сказати, що є в сільському господарстві багато сьогодні проблем. І якщо ми мобілізуємо зусилля всіх політичних сил, уряду, Президента і допоможемо селу, то це не тільки буде успішно працювати продовольчий комплекс України, не тільки буде забезпечена продовольча і екологічна безпека, а і енергетична. Це дасть можливість взагалі оздоровити в цілому економіку нашої держави.
Дякую. До слова запрошую Тамару Єгоренко. Наступним буде виступати Володимир Яворівський, якому передав слово Юрій Прокопчук.
Шановні українські громадяни, виборці, я сьогодні хочу порушити дуже важливу тему – це питання соціального захисту дітей-сиріт, дітей позбавлених батьківського піклування і безпритульних, що сталося сьогодні з загальнонаціональною проблемою і вирішення якої залежить від економічної та політичної стабільності в українському суспільстві. Згідно зі статистикою, в Україні налічується понад 200 тисяч безпритульних дітей, від 10 до 30 відсотків – ВІЛпозитивні, більше п’яти тисяч – вживають наркотики, на профілактичному обліку в службах із справах неповнолітніх перебуває майже 150 тисяч дітей, що мають схильність до вчинення правопорушень, і це далеко неповні дані на сьогоднішній день. Ще в тисячу. 2001 році в нашій державі був прийнятий Закон України про охорону дитинства, в якому захист дитинства визначався як стратегічний загальнонаціональний пріоритет. Також було прийнято чимало законодавчих актів, які на папері декларували правові, організаційні, соціальні основи і гарантії державної підтримки таких дітей. Але, на жаль, далі законотворчості справа не пішла. Наші попередники в органах виконавчої влади робили окремі спроби вирішити вище означену проблему. Так урядом Юлії Тимошенко ще у 2005 році була розроблена комплексна державна програма подолання дитячої безпритульності, бездолгядності на 2006-2010 роки, яка включала низку, на жаль, нереалізованих утопічних ідей. У 2007 році цю естафету підхопив екс-президент Віктор Ющенко, створивши консультаційно-дорадчий орган – Національну раду з питань добродійності „Зігрій любов’ю дитину”. Проте всі ці благі наміри залишилися нездійсненими, оскільки тенденцій до скорочення і зменшення масштабів страшного явища дитячої злочинності в нашому суспільстві не спостерігається. Хоча деякі державні структури, наприклад, підкомітет з питань молодіжної політики, сім’ї і дитинства, який очолює Катерина Лук’янова, вела і ведуть достатньо ефективну роботу в цьому напрямку і об’єднують зусилля багатьох суспільств. товариств, в першу чергу, жіночих, громадянських організацій. Наведу приклад Донецької області. Сьогодні на обліку перебуває 1900 асоціальних сімей, в яких знаходиться більше трьох тисяч дітей. Тільки минулого року за допомогою місцевих органів влади повернуто півтора тисячі дітей в сім’ї, інтернати з вулиць. Це доцільно було поширити і на решту областей України. На мою думку, основна проблема полягає у тому, що в Україні до цих пір відсутній системний підхід до профілактики безпритульності як на державному, так і на регіональному рівнях. Потребують реформування, в першу чергу, служби у справах неповнолітніх при місцевих органах державної виконавчої влади, а також структурні підрозділи кримінальної міліції у справах дітей при управліннях внутрішніх справ МВС. Доречно було б найближчим часом провести парламентські слухання на тему „Про стан соціального захисту дітей-сиріт та дітей.
Завершуйте, будь ласка.
оскільки подібні парламентські слухання проводились у 2006 році. Я пропоную загальними зусиллями знайти ефективні шляхи вирішення цієї проблеми. Наші діти повинні бути гордістю нашої нації. Ми з вами теж батьки. Необхідно зробити все, щоб повернути їх з вулиць. А виступ я завершу словами народної мудрості. „Весь світ не зігрієш, весь світ не одягнеш, світ не нагодуєш, але не відпускай голодною дитину, бо ми маємо берегти їх усіх миром”. Спасибі за увагу.
До слова запрошу. Володимира Яворівського. Наступним буде виступати народний депутат Володимир Вечерко, якому передав слово депутат Маньковський.
Дорогі наші виборці! Дорогі і близькі моєму серцю представники патріотичної української опозиції! А також шанована мною більшість, „тушкована” по-донецьки! Ціна цієї страви – десь кілька мільйонів. Я хотів би сьогодні сказати ось про що. Ми вже всі з вами відчули, що Україна, наша з вами Батьківщина, зайшла у зону колосальних небезпек, національних, соціальних, патріотичних. Тільки за 1 місяць існування нової влади ми сьогодні маємо такі виклики, які очевидно сьогодні тривожать кожну українську душу. По-перше, це, звичайно, тотальна окупація України всієї – від Західної і далі – однією політичною силою. Тут говорили про Табачника, я вважаю, що це уже сьогодні вже навіть не прізвище, це професія, а якщо хочете, – мірило ненависті до України і до українців. Я не буду говорити про соціалку, де ви бачите самі: все це лицемірство, за яке ви проголосували на виборах, що сьогодні і з вами роблять. Якщо ви сьогодні ще цього не відчули, то почекайте, ось буде прийнято порожній цей абсолютно бюджет. Якщо вам сьогодні уже обіцяють 1 відсоток прибавити до ваших пенсій, а майже 12 відсотків інфляція буде щомісяця з’їдати, то я хотів би подивитися в очі тим виборцям, які голосували за Януковича. Я переконаний, що сьогодні нас уже не 45 і в Юлії Тимошенко відсотків виборців, а на багато більше. Бо дехто уже з тих, хто голосував за них, сьогодні вже кусає лікті. Тут говорили і про уран, де фактично поставлено хрест на видатній, на великій науці, яка була в Україні, якою Україна славилася, - це наша ядерна фізика. Я не кажу про те і звертаюся до батьків, готуйте гроші на вибори, якщо у вас є діти. Все, уже сьогодні тільки за рівнем знання, за рівнем опитування ваші діти не вступлять до вузу. Уже Табачник увів обов’язкову норму, що там буде атестат, там буде ще щось, через те готуйте гроші і без грошей навіть не посилайте своїх дітей там до Києва, до Вінниці і тому подібне. Сьогодні розкручується питання хартії, я хочу нагадати українцям про те, що дорогі мої, у хартії не йдеться про регіональні мови, йдеться тільки про ті мови, яким загрожує вимирання. У нас на Україні їх кілька: кримськотатарська, гагаузька, караїмська, але про російську не йдеться, а вони нам нав’язують і цей момент. Зараз має відбутися зустріч Президентів, де будуть нові торги і ми прекрасно розуміємо, що торгувати фактично уже нічим, через те буде торгувати Янукович нашими останніми якимось цінностями, які ми маємо. Я хочу завершити свій виступ ось чим, 45 відсотків виборців, патріотичні українці, які сьогодні є, я розумію, що у вас є сьогодні тривога, не панікуйте, я розумію, що наших тут голосів опозиційний поки що розколених, вони будуть разом, я не маю сумніву, обов’язково. Не вистачить для того, щоб протистояти, ми будемо організовувати загальнонаціональних рух опору окупації України. ми вистоїмо, будьте.
Завершуйте.
Будьте спокійні, я ще раз кажу, ми вистоїмо, ми будемо стояти до останнього, але разом із вами, разом із рухом опору. Дякую.
Володимир Вечерко, фракція Партія регіонів, Михайло Чечетов передав слово Анатолію Горбатюку, отже Анатолій Горбатюк буде наступник. Будь ласка.
Уважаемый председательствующий! Уважаемые граждане Украины! За сегодняшний день я услышал много обращений в сторону Президента, но я хочу более конкретно обратить ваше внимание, что сегодня в стране критическая ситуация сложившаяся в фармацевтической отрасли и которая требует особого сегодня внимание. Отсутствие действенных мероприятий со стороны некоторых профильных министерств, направленных на преодоление первопричин существующих проблем, с каждым днем все больше волнуют как представителей сектора здравоохранения так и наших украинских граждан. Украинские фармпроизводители, к сожалению, сегодня выпускают идентичные препараты вместо того, чтобы двигаться в сторону импортозаменителей. Сегодня некоторые из медицинских препаратов в нашей стране производятся, однако доступ на отечественный рынок им не дают, потому что выгодно закупать более дорогие импортные препараты и нужно особое внимание обратить на тендерный комитет и увидеть список первоочередных лекарственных препаратов, которые закупаются в нашу страну на второстепенные лекарственные препараты. И сделать анализ, и вывод, что же нам нужно в первую очередь закупать. Еще раз хочу обратить внимание и нужно понимать, что пока мы будем закупать дорогие препараты зарубежных фармпроизводителей, качество которых мы не всегда в силе проконтролировать до конца, пока мы будем закупать зарубежные комплектующие для диагностического медицинского оборудования мягкий инвентарь, то есть бинты, марля и другие из-за рубежа, которые у нас сегодня в нашей стране производятся, мы поднимаем экономику других стран. Поэтому, уважаемые коллеги, нам сегодня в первую очередь нужно способствовать производству заменяющими импортные препараты, которые мы обеспечим хотя бы 50% медикаментов для населения. Сегодня лишь 25% лекарственных препаратов, медицинского оборудования, которые выпускает наша отечественная промышленность и 75%, которые выпускают импортные иностранные предприятия. Так где же логика, надо сегодня защищать своего производителя. Для здоровой Украины нужна последовательная государственная политика. Поэтому я прошу считать мое выступление запросом Министерству здравоохранения и Министерству промышленной политики, пусть наконец-то мне ответят и всему украинскому народу, какие меры являются первоочередными, какое перспективное развитие нашей фармацевтической промышленности нужно сделать для блага нашей родной Украины. Спасибо за внимание.
Я секретаріат наш прошу підготувати ці два звернення, які Володимир Вечерко оголосив до двох міністерств, щоб ми направили їх відповідно. До слова запрошую Анатолія Горбатюка, за ним буде виступати Іван Заєць. Будь ласка.
Шановний пане головуючий, шановні народні депутати, мене як жителя Волинської області, як депутата Верховної Ради, турбує за політизованість роботи та свавілля пробютівської обласної ради Волині, починаючи з моменту набуття повноважень, її депутатами було прийнято більше десятка політичних рішень, що не стосується їх владних повноважень. А голова обласної ради – Грицюк, він же керівник виборчого штабу БЮТу та голова цієї ж партії, неодноразово порушував Закон України „Про службу в органах місцевого самоврядування” використовуючи адміністративний тиск, примушуючи депутатів приймати політичні звернення. Один з останніх галасливих прикладів діяльності Волинської обласної ради є прийняття рішень, які відбулися 23 березня 2010 року, стосовно звернень до Європарламенту з приводу присвоєння звання Героя України Степану Бандері та щодо відставки міністра освіти і науки України Дмитра Володимировича Табачника. Незважаючи на відсутність більшості депутатів обласної ради, а в залі були присутні 35 депутатів при необхідній мінімальній кількості для прийняття рішення 41 депутат, і відповідно відсутності кворуму для прийняття рішень, порушуючи Закон України „Про місцеве самоврядування” та „Про статус депутатів місцевих рад” голова Волинської обласної ради Анатолій Грицюк за допомогою працівників апарату ради просто протиснув одне питання з четвертого, а друге з п’ятого разу і таки провів позитивне голосування по даних питаннях порядку денного. До речі, ці два питання ставилися вже на позачерговій сесії 12 березня, і ця сесія не відбулася саме через те, що на сесію депутати не прибули і був відсутній кворум. Подібні порушення є системними в діяльності як голови Волинської обласної ради, так і всього представницького органу краю. Зважаючи на вищевикладене, та з метою недопущення в подальшому порушень чинного законодавства посадовими особами Волинського обласної ради звертаюсь до Генеральної прокуратури України з клопотанням дати правову оцінку рішенням, які були прийняті Волинською обласною радою 23 березня 2010 року. Дякую за увагу.
Дякую. До слова запрошую народного депутата Івана Зайця, наступним буде Валерій Бондик якому передав слово Павло Сулковський, будь ласка, Іване Олександровичу.
Іван Заєць, Українська Народна партія. Шановні народні депутати! В парламентській залі прийнято говорити про культуру міністрів культури, не один раз нам доводилося чути, що треба боятися не міністрів культури, а культури міністрів. Я хочу порушити цю традицію, тому хочу сказати декілька слів про культуру міністра освіти та науки Дмитра Табачника. Ви знаєте, що за звільнення міністра Табачника розгорнувся цілий рух, прогляньте хоч би інтернетні видання і ви переконаєтесь, що люди, зокрема студенти, чудово усвідомлюють „геростратівську” роль цього міністра. Але з цим вони миритися не хочуть і не будуть і це вам потрібно усвідомити, особливо правлячій коаліції і пану Президенту Віктору Януковичу. Той, хто захищає Табачника говорить: „Дайте йому попрацювати, а потім будете висувати до нього вимоги!”. На це я хочу відповісти наступним чином. Перше. В призначенні пана Табачника міністром освіти і науки, як в краплині води, виявилась недолуга система формування нової влади. Справа в тому, що в будь-якій демократичні державі кандидатура на посаду міністра перевіряється на лояльність до держави та на моральність. Те, що наговорив міністр освіти Табачник про Україну, українську націю, не можна трактувати інакше, як прояв українофобії, як політичну технологію по розпалюванню в Україні ксенофобії. Вже вчора Табачник а офіційному заході назвав Україну „папуаською” країною, чим викликав обурення не тільки студентів, але й всієї демократичної громадськості. Тому в будь-якій демократичній державі Табачник не пройшов би іспит на лояльність до держави, в якій він є високо посадовцем. Так само Табачник не склав би іспит з морально-етичних міркувань. Хто з вас не пам’ятає, як він дискредитував себе позачасним присвоєнням йому військового звання, коли був Головою Адміністрації Президента пана Кучми. А хто забув, як його ж однофракційці обвинувачували у крадіжках і це ніхто ніколи не спростував. Друге. Не треба чекати 100 днів, щоб зрозуміти, до якого погрому Табачник доведе освітню галузь. Міністр Табачник змінив умови вступу до ВУЗів, які вже в цей рік засвідчать відродження масових хабарів при вступі. Замість того, щоб вдосконалювати тестування, пан Табачник по-суті „торпедує” його вже закладеними новаціями. Міністр Табачник з маніакальною впертістю працює над тим, щоб звузити функціонування української мови як державної. Йому мало вже освітньої сфери, він вже почав по суті рекомендувати міністру культури заблокувати озвучення іноземних фільмів українською мовою. Але вам, панове, п’ятоколоністи Кремля не вдасться реалізувати програму знищення української України. Ми, українці, вам цього не дозволимо зробити ніколи. За Табачника відповідає не тільки правляча опозиція, але і Президент Янукович. І чим довше ви будете утримувати на посаді міністра пана Табачника.
Дякую. Наступним буде виступати Валерій Бондик, Партія регіонів. Після нього буде Юрій Одарченко.
Шановний головуючий, шановні колеги! Дві події потрібно, знаєте, як минулий тиждень потрібно дві події так узагальнити підсумки парламентських засідань. Перша з них це. Може хто і не звернув увагу, але нам був розданий, ґрунтовна доповідь, новий курс „Реформи України 2010-2015 роки”. Видатні академіки, у тому числі академік Гейц щодо існування російської мови, щодо захисту російської мови відповідно до статті 10 Конституції України на 58 сторінці, зверніть увагу, він так і пише, що потрібно знаходити компроміс. Є дійсно Європейська хартія, є дійсно Конституції вимоги і є українська нація. Тому потрібно тут не політизувати це питання, а знаходити компроміс. Це не я кажу, це академік Гейц каже. По-друге, переходячи до захисту російської мови, переходжу на російську мову. Позавчера было событие, о котором может быть знают только узкие специалисты, - 90 лет уголовному розыску. Действительно, это событие, которое. Вот видите, я сегодня здесь купил в парламенте бюстик императора. Только при императорской России было создана служба карного розшуку, которая помогала раскрытию, помогла профилактике и борьбе, действительно, с преступностью, в том числе и латентной, которая существовала в той стране. Поэтому лучшие традиции нужно сберегать и сейчас. И кстати обратите внимание, пагоны то у царя полковничьи. Он действительно не был генералиссимусом, генералом, он был полковник, вензель Александра ІІІ носил на пагонах, потому что был шефом гусарского полка. Так вот, некоторые генералы милиции сейчас, к сожалению, забыв уроки истории, о которых я говорю, знаете, вот, как маятник истории. Совершенно не зная законы развития общества, повторяют те же ошибки. Ну, можно сказать, и 2005 года, и другие ошибки новейшей истории Украины. Я веду речь о кадровых назначениях в системе и в службе уголовного розыска. Для того, чтобы стать нормальным оперативным работником, не так, как пытался Юрий Витальевич Луценко, не будучи профессиональным милиционером уже пытался, чтобы бюст был с его обличием возле Министерства внутренних дел, который там построили, похожий на бюст Жеглова, киногероя известного кинофильма. Юрий Витальевич почему-то хотел увековечить себя в бронзе. Но не получилось. Нельзя политизировать эту тему, поскольку, для того, чтобы стать нормальным оперативным работником, нужно иметь четко оперативное представление, в том числе агентурная работа, - это достигается годами. То, что сейчас делает Александр Владимирович Могилев, которого я бесконечно уважаю, которого знаю лично, это неправильно. Нельзя повторять ошибок. Не нужно хорошие кадры, которые проходили становление, тем более, уголовный розыск, он всегда не был политический, не нужно сейчас увольнять. Нужно взвешенно подходить к системе кадровой работы в Министерстве внутренних дел. И я прошу считать мое выступление запросом к Анатолию Владимирович Могилеву, Министру внутренних дел, относительно тщательной кадровой работы в системе Министерства внутренних дел, что касается назначений в систему работы уголовного розыска и других оперативных.
Дякую. Єдине, що хочу сказать, що така у нас небезпека з вождями, вона не тільки в ситуації, про яку ви говорили. Бо багато фахівців говорять, що і міський голова Леонід Черновецький почав під себе там робити, Сергій Ківалов – під себе якісь пам’ятники. Тому думаю, що треба всім діючим політикам сказать, що вони років до 100 повинні попрацювать на український народ, а потім, значить, переробляти бюсти під себе. Сергій, Юрій Одарченко передає слово, народні депутати Шишкіна і Лемза. Тому 6 хвилин. Наступний буде Микола Кульчинський.
Шановний Микола Володимирович! Шановні народні депутати! Ми на минулому тижні, на цьому тижні розглядали дуже серйозний документ. Це програма соціально-економічного розвитку держави на нинішній рік. І хочу зазначити, що, на жаль, в цій програмі ми не побачили чітких засад розвитку промисловості, сільгоспмашинобудування. І це абсолютно дивно, тому що країна, яка є третьою у світі по експорту зерна, яка має власний метал, сьогодні фактично не виробляє жодної серйозної техніки, яка б працювала на полях. Іде на сьогодні. часто і багато розглядалась у цих стінах проблема херсонських комбайнів. Ми знаємо, яка серйозна напруженість існує у Херсоні. Фактично по сьогоднішній день декілька сотень людей кожного дня виходять на пікетування херсонської обласної адміністрації для того, щоб влада вжила заходів по відновленню роботи цього підприємства. Уряд Тимошенко зробив дуже багато для вирішення цієї проблеми. Була прийнята Програма розвитку вітчизняного машинобудування, яка давала можливість відновити будівництво, вироблення вітчизняного комбайну „Славутич”. Я підкреслюю, це не отверточная зборка, а комбайн, який відпрацьований, запроектований на Україні і робиться повністю на Україні. Ця програма була прийнята. Були прийняті дуже серйозні постанови, які не давали можливість оцим, так званим, отверточним зборкам проникати на Україну і таким чином, уникаючи оподаткування в Україні, фактично прикручувати колеса і, не піднімаючи наше виробництво, видавати закордонну продукцію за свою. Така постанова була прийнята, і це теж був серйозний крок. Виплачена була заборгованість по заробітній платі. Фактично було зроблено все для того, щоб підприємство почало працювати. Натомість сьогодні ми, слухаючи на сьогоднішньому засіданні звіт міністра агропромислового комплексу, почули, що сьогодні у Херсоні збираються виробляти, вірніше, запровадити сумісне виробництво білоруського і вітчизняного комбайну. Як житель Херсона я хочу сказати, що це абсолютна ілюзія, яка викликає серйозний протест у всіх херсонців. Тому що нема вироблення комбайна на Херсоні, нема спільного виробництва, є поставка в дуже серйозній комплектації білоруського комбайна, коли в Херсоні прикручуються тільки колеса. Фактично на цьому виробництві працює декілька десятків людей, якщо відкинути охоронців і прибиральників заводу, то на цьому виробництво працює на прикручуванні колес і кабіни, працює 30 людей. Натомість того, що раніше працювало біля 10 тисяч людей, які виробляли комбайн, який працював на ланах не тільки України, а й сусідніх держав. Шановні колеги, сьогодні ми маємо, це не тільки моя особиста позиція, я сьогодні зачитаю вам звернення депутатів Херсонської обласної ради, яке було майже одноголосно прийняте депутатами всіх фракцій. Це звернення до Голови Верховної Ради і до депутатів Верховної Ради. Я зачитаю його вам: „Ми, депутати Херсонської обласної ради звертаємося до вас з вимогою негайно розглянути і прийняти в цілому проект Закону України „Про повернення у державну власність цілісного майнового комплексу товариства з обмеженою відповідальністю „Херсонський машзавод”, передбачивши у ньому введення на підприємстві на час дії закону тимчасової державної адміністрації та відповідні кошти у проекті державного бюджету на 2010 рік”. Я хочу сказати, що уряд Тимошенко чітко заявляв і дуже багато робив для того, щоб цей завод вернувся під вплив держави. Фактично не вистачило двох місяців, для того щоб це відбулося. Продовжую. Нинішні власники, які незаконно заволоділи цим підприємством, припинили виробництво, не виплачують заробітну плату масово з порушенням законодавства та, ігноруючи рішення судів, звільняють кваліфікованих інженерно-технічних працівників і робітників, демонтують і вивозять обладнання, намагаються залізти в державну кишеню, прикриваючись фінансово-економічною кризою і гаслами на підтримку вітчизняного виробника. Вкрай критична ситуація на колишньому провідному в Україні підприємстві з проектування і будівництва сучасної складної сільгосптехніки набула особливого резонансу в обласному центрі і є джерелом постійної соціально-політичної напруги. Ми також вимагаємо розглянути звіт ТСК Верховної Ради з питань розслідування обставин щодо порушення вимог законодавства при відчуженні пакетів акцій, що перебувають у державній власності, акціонерних товариств у галузі сільгоспмашинобудування у зв’язку з діяльністю ВАТ „Лізингова компанія „Украгромашінвест”, а також з’ясувати обставини доведення до банкрутства ВАТ „Херсонські комбайни” та прийняти відповідну постанову Верховної Ради, щоб дати можливість притягти винних у розкраданні і розбазарюванні кращих державних підприємств агропромислового комплексу до відповідальності. Прийняття такого закону.
Завершуйте, будь ласка.
такого закону дасть змогу повернути до життя одне з потужних бюджетоутворюючих підприємств області, що сприятиме зростанню довіри громадян до влади. Дякую.
До слова запрошую Миколу Кульчинського, народного депутата, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”.
Микола Кульчинський, партія „Наша Україна”. Шановні українські громадяни! Чи можуть мовчати сьогодні українські патріоти, для яких Україна є Вітчизною, а не територією проживання та збагачення? Чи зріють грона нашого гніву? Зріють, і мовчати ми не можемо. Не можемо мовчати, бо існуюча нова влада почала курс на тотальне зросійщення українців, знищення нашої історичної пам’яті. Не можемо мовчати, коли Донецький окружний адміністративний суд виніс рішення щодо протиправності Указу Президента України про присвоєння звання „Герой України” Степану Бандері. Надумана причина: Бандера не був громадянином України – одразу викликає подвійне бажання. З одного боку, подивитися список всіх героїв України, а з іншого – звернутися до історичних фактів. Хіба може викликати сумнів той факт, що Олексій Прокопович Берест, який в 45-му році разом з Єгорович і Кантарія встановив прапор Перемоги над Рейхстагом, був Героєм України? А він помер у 80-му році, тобто громадянином України не був. А учасниця антинацистського підпілля Тетяна Йосипівна Маркус, розстріляна німцями в 43-му році і похована у Бабиному Яру? Чи можливо, хто сумнівається у правильності присвоєння звання Герой України Дерев’янко Кузьмі Миколайовичу, генерал-лейтенанту радянської армії, який приймав капітуляцію Японії у Другій Світовій війні, а помер у 54-му році в Москві? А може, хто хоче оскаржити присвоєння звання Героя України Тішурі Володимиру, Титенко Миколі, Лелеченко Олександру, Ігнатенко Василю та Ващуку Миколі, які загинули у 1986 році, рятуючи світ від Чорнобильської катастрофи. Всі вони не були громадянами України, але, напевно, мільйони вдячних потомків будуть пам’ятати про їхні подвиги. Так само як про подвиги Євгена Коновальця, Ольжича, Олени Теліги, Романа Шухевича, Степана Бандери та їх побратимів. Пам’ять повинна об’єднувати націю, робити її сильнішою, а нас хочуть знову роз’єднати, але це наші герої. Сьогодні ми заявляємо різкий протест проти рішення Донецького окружного адміністративного суду, висловлюємо підтримку діям Президента Віктора Ющенка в оскарженні цього рішення. Бандера без останку віддав життя своїй Вітчизні і він є нашим прапором, а прапор об’єднує. Отож, закликаю до єдності всіх українців для захисту нашої держави і нашої Незалежності. І ще один факт в контексті цього антиукраїнського наступу, про який би хотів сказати, це виставка „Волинська різня, польська та єврейська жертва, жертви ОУН-УПА”. Виставка вкрай сфальсифікована, сфальсифікована документами, які знову, так би мовити, в руслі російської імперської ідеології принижують українців, розпалюють міжнаціональну ненависть. Виставка повністю фальсифікована за висновками істориків. Я звертаю увагу голови регламентного комітету, оскільки один з організаторів виставки був наш депутат Колесніченко – народний депутат України, для того, щоб це питання розглянулося на регламентному ком.
Завершуйте, будь ласка.
тичну поведінку і як організатора цієї антиукраїн. українофобської виставки депутата Колесніченка.
Шановні колеги, на жаль, завершується година для питань „Різне”. Нагадую, що в цій годині депутати мали можливість звернути увагу до ситуації в Україні та до виборчих округів, в яких вони працюють. Дозвольте вам нагадати, що наступного тижня народні депутати працюють з виборцями. Отож чергове пленарне засідання відбудеться у вівторок, 27 квітня о 10-й годині, а Погоджувальна рада, зазвичай, у понеділок об 11-й годині. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим.