Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:00:39]] Зареєструвалися в сесійній залі 359 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошу відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народних депутатів Ігоря Алексєєва, Юрія Воропаєва, Ірини Горіної. Прошу привітати наших колег і побажати їм здоров’я у ці новорічні, різдвяні дні. [[Оплески]] Шановні народні депутати, надаю вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України за період з 20 по 23 грудня. Відбулося шість пленарних засідань Верховної Ради України. Розглянуто 123 питання порядку денного. За результатами їх розгляду прийнято 57 законів та 41 постанова, 13 законопроектів та один проект постанови прийнято за основу, 2 законопроекти повернуто на доопрацювання суб’єктам права законодавчої ініціативи, 5 законопроектів повернуто до комітету на доопрацювання з наступним поданням на повторне друге читання, 17 законопроектів та 6 проектів постанов відхилено; за результатами розгляду пропозицій Президента України один закон прийнято у новій редакції після доопрацювання, один закон відхилено; проголошено 133 депутатських запити. Шановні народні депутати, надаю вам інформацію. Відповідно до статті 13 Закону України "Про статус народного депутата України" та статей 59 і 60 Регламенту Верховної Ради України повідомляю про входження народного депутата України Забзалюка Романа Омеляновича до складу депутатської групи "Реформи заради майбутнього" у Верховній Раді України. Шановні народні депутати, також повідомляю, що на третьому поверсі Верховної Ради України розгорнуто виставку поліського рушника. О 12-й годині буде відкрито цю виставку. Я просив би всіх, хто цікавиться народною культурою, зокрема поліським рушником, відвідати цю виставку. Шановні народні депутати, відповідно до статті 25 Регламенту у вівторок відводиться 30 хвилин для виступів уповноважених представників депутатських фракцій і груп. Прошу здійснити запис на виступ. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Володимир Каплієнко, депутатська група "Реформи заради майбутнього". Наступним буде виступати Олег Зарубінський.
Шановні колеги, шановні громадяни України, шановні українці! Депутатська група "Реформи заради майбутнього" вважає за необхідне вкотре привернути увагу до реформ, яких Україна нагально потребує. Підсумки 2011 року. Смуга нестабільності захопила значну частину арабського світу, позначившись революційними заворушеннями у Єгипті, Тунісі, Ємені, Алжирі, Сирії та поваленням у Лівії режиму Муаммара Кадафі. Прояви нестабільності спостерігаються і у Західному світі. Наприклад, нещодавня загроза дефолту в США, протести проти засилля корпорацій під гаслом захопив Уолстріт або фінансова криза, що охопила Європейське співтовариство, в якому фактично замовчуються перекриті протестні настрої в Греції та Італії через масове згортання стандартів соціальної держави. В більшості підґрунтям таких настроїв визначається незрозумілість майбутнього, соціальна та побутова незахищеність громадян, бідність, дорожнеча продуктів харчування, на які на сьогоднішній день іде понад 40 відсотків споживчого бюджету, протести молоді проти безробіття та небажання терпіти владу, яка сконцентрувала усі багатства в руках вузького кола корумпованої влади. Аксіомою є те, що приведення реформ вимагає ресурсів та тимчасових обмежень, на які суспільство добровільно піде лише тоді, коли тягар реформ будуть нести не тільки громадяни України, але і влада, а українці будуть знати заради чого вони повинні затягнути пояси вже сьогодні. Проте уряд України досі, на наш погляд, не представив чіткої та зрозумілої концепції реформ, що мають дати відповідь на ключові три запитання: як, за рахунок чого і саме коли замість українських злиднів постане українське суспільство успішних та заможних людей. Ми вимагаємо справжніх реформ, а це саме ті п’ять реформ, що спрямовані на самозабезпечення нації продовольством товарами, технологіями ті рівнем самозабезпечення населення. Це: ефективне використання землі, енергонезалежність, гідні житлові умови і зрозумілі податки, якісна освіта і прикладна наука, трьохрівнева система пенсійного забезпечення і страхова медицина. Шановні колеги! Якщо ми проводимо земельну реформу, то давайте формувати більш вагому роль держави у стимулюванні сільськогосподарського виробництва та ефективного використання землі. Але ж при цьому не треба це робити за рахунок бідуючих селян, як це передбачається в засіданнях профільного комітету, яке відбулося 2-го та 3-го січня цього року. Якщо ми розпочинаємо реформу в житлово-комунальному господарстві, то серед пріоритетів треба бачити формування саме побутової захищеності українців, а не рентабельність підприємств, які їх обслуговують. Яка серед іншого повинна спиратися на прозору та зрозумілу систему стосунків споживачів послуг та їх постачальників. Люди мають знати, кому і за що вони платять. Якщо ми проводимо реальну, а не декларативну реформу в сфері енергозабезпечення, то ж давайте розпочнемо з формування власного енергобалансу, диверсифікації джерел енергопостачання та розробки власних і недорогих енергозберігаючих технологій. Якщо ми реформуємо соціальну сферу, то пора вводити другий та третій рівень пенсійного забезпечення. Катастрофічний стан у сфері медичного обслуговування та здоров’я населення вимагає невідкладних кроків щодо запровадження страхової медицини. Дієвих реформ потребує також освіта і прикладна наука. Тому. прокинься, Україно, на час реформи заради майбутнього! І на завершення. Шановні колеги! То може вже прийшов час створити робочу групу із залученням саме професійних проектних менеджерів, базова спеціалізація яких і є реалізація проектів, а також представників влади, в тому числі і уряду, Адміністрації Президента, в якої буде лише одна мета – розробити для України ті самі п’ять базових реформ, які здатні дати спокій втомленим лихоліттям українцям та відновити у нас відчуття гордості за власну.
Завершуйте, будь ласка.
та відновити в нас відчуття гордості за власну державу. Дякую за увагу, шановні колеги.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Будь ласка, ваш виступ. Наступним буде виступати Олександр Єфремов.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Кожен пройдешній рік в українській політиці має свою, і часто непривабливу, особливість. Так, 2010-й став кульмінацією телевізійної політики, коли на телеекрани виповзла когорта телегероїв і водночас невдах у реальних справах. Зрозуміло, справах не для себе – з цим якраз все гаразд. 2011-й ознаменувався буйством політичного цинізму. За підтримки однієї частини влади ганьбити іншу частину, публічно, демонстративно ганьбити одних олігархів, знаходячись на утриманні у інших, в тому числі закордонних, до речі, це стосується і деяких мас-медіа, цинізм? Цинізм. А коли мультимільйонери розпинаються про соціальну справедливість і бідність народу в одязі із аксесуарами, за вартість лише одного комплекту якого звичайна сім’я могла б прожити 10 років, – цинізм? Безперечно. Патентований шахрай проливає крокодилячі сльози про злидні людей, а потім, поглядаючи на наручний годинник у декілька тисяч доларів, сідає у власне авто за більше ніж 100 тисяч євро, вкрадених на будівництві автодороги, - цинізм? Однозначно. Персона, проявивши себе повною нікчемою на високих постах у владі вчора, на завтра обіцяє, що з ним при владі постане рай на землі. Махровий цинізм. Также як фальшю тхне поєднання, з одного боку, самозакоханості і зверхності, пихатості і марнославства, а, з іншого боку, – удаваного народолюбства. А на сто процентів поплачені публікації із самовихвалянням і обливанням брудом інших у кожному номерів регіональних рейтингових щотижневиків, на що йдуть мільйони грошей, зрозуміло, не потом зароблених. Якщо щиро вболіваєте за людей, витратить ці гроші на цих людей, а не на свій власний замовний піар. Або ще один бридкий різновид цинізму, політичного цинізму – афішована благодійність. Коли за, так званим, благодійником слідує гурт нанятих журналістів. Афішована благодійність, благодійність і телекамери – це не благодійність. Постійне просторікування на публіку щодо прохань до європейців підписати угоду з Україною, а насправді, – системна негласна робота емісарів у різних євроструктурах, що під приводом по факту одного судового процесу жодної угоди з Україною не підписувалося. Цинізм? Цинізм. Отже, 2012 рік чи є неминучість того, що пройдисвіти і базікали, циніки визначатимуть долю суспільних процесів в Україні? Ні, це не є неминучим, лише треба щоб наш народ вже нарешті засвоїв і скористався мудрим принципом: вір, вір, але спочатку перевір, кому можна вірити. Дякую.
Олександр Єфремов, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Тарас Стецьків.
Уважаемый председатель, уважаемые коллеги, от имени фракции Партии регионов поздравляю всех жителей Украины с Новым годом и Рождеством Христовым! [[Оплески]] В эти дни принято подводить итоги и строить планы на будущее. Главным результатом работы власти в прошлом году стала политическая стабильность и прогнозируемый экономический рост. Государство вернулось к плановому развитию. Его стратегия сформулирована в программе Президента Виктора Януковича "Украина для людей" и в плане реформ до 2014 года. Шаг за шагом мы движемся к главной цели преобразований – повышению благосостояния людей. При этом важно понять, что улучшение жизни не произойдет одномоментно. Это результат напряженной длительной совместной работы власти и общества. Еще очень много нужно сделать для того, чтобы результат реформ стал ощутимым для каждого человека. Поэтому мы далеки от самоуспокоения, когда говорим, что в прошлом году украинская экономика выросла на пять процентов, стабильна национальная валюта, собран рекордный урожай зерновых – 55 миллионов тонн, подготовка к Евро-2012 придала импульс к модернизации инфраструктуры: вновь строятся аэропорты, стадионы, станции метро, мосты, сотни километров дорог. Сегодня мы можем говорить о первых результатах административной и регуляторной реформ. Оптимизация центральных органов исполнительной власти позволила повысить эффективность их работы. Расходы на чиновников сокращены на миллиард гривен, а в этом году админреформа выйдет на региональный и местный уровни. Это наиболее сложный этап, но именно он позволит приблизить государство к человеку. Нами создана законодательная база для борьбы с коррупцией, отвечающая требованиям европейской группы ГРЕКО. Это позволило только в прошлом году пресечь более трех тысяч фактов взяточничества со стороны высокопоставленных чиновников. На девятой сессии народными депутатами принят соответствующий европейским требованиям Таможенный кодекс, изменения в Налоговый кодекс об упрощении налогообложения для малого бизнеса и более двадцати других законов, решающих задачи по дерегуляции. Ликвидированы сотни лицензий, упрощены десятки процедур, вводится принцип единого окна для предпринимателей. Но эффективность даже самого совершенного закона может быть сведена на нет саботажем на уровне исполнительном. К сожалению, методы работы налоговых и других контролирующих органов далеко не всегда адекватны задачам по оздоровлению бизнес-климата. Чтобы сломать эту систему, мы должны создавать эффективные механизмы, безусловно, выполнения принимаемых законов. Для успеха модернизации важно доносить до людей суть происходящего в стране. Граждане должны понимать направление, в котором движется государство. Поэтому только после широкого обмена мнениями мы подошли к реформированию земельных отношений. От людей получены тысячи замечаний и предложений. Идет предметная экспертная дискуссия. И все наши дальнейшие шаги в этом направлении будут делаться с учетом результатов состоявшегося диалога. Как руководитель депутатской фракции, оценивая работу Верховной Рады на девятой сессии, отмечу, что на сегодня нами принято более 530 законодательных актов. В то же время в погоне за количеством мы не редко теряем в качестве принимаемых законов. Как народными депутатами, так и правительством в парламент вносится целый ряд не готовых к рассмотрению законопроектов. Наши законодательные инициативы должны быть системными, разрабатываться с учетом позиций специалистов и опираться на сформированное общественное мнение. Уважаемые коллеги, все мы в этом зале несем консолидированную ответственность за ситуацию в стране. Поэтому нам необходимо усвоить опыт поиска компромиссов и вместе работать в интересах людей и государства. Спасибо за внимание.
Тарас Стецьків, фракція "Наша Україна – Народна самооборона", наступним буде виступати Петро Симоненко.
Шановний Голово Верховної Ради! Шановні народні депутати! Шановні громадяни України! Фракція "Наша Україна – Народна самооборона" змушена констатувати, що на цей пленарний тиждень парламентською більшістю заплановано розглянути і прийняти два вкрай небезпечних для суверенітету України законопроекти, які стосуються газотранспортної системи і ринку землі. Фактично, не зумівши за два роки реформувати українську економіку, проваливши переговорний процес з Європейським Союзом, проваливши газові переговори з Росією, Кабінет Міністрів України хоче просто банально дозволити приватизувати два, мабуть, основні чи останні активи, які має Україна, газотранспортну систему і землю. Чим Кабінет Міністрів обґрунтовує законопроект, який стоїть сьогодні в порядку денному і стосується газотранспортної системи? Цей законопроект дає право Кабінету Міністрів вчиняти щодо газотранспортної системи будь-які дії, включаючи приватизацію, передачу до статутного фонду різноманітних спільних підприємств. Кабінет Міністрів говорить нам, що треба реформувати НАК "Нафтогаз України". Ми заявляємо, що це є обман і лицемірство. Україна вже рік є членом Енергетичного співтовариства. За цей рік Україна була зобов’язана адаптувати своє законодавство до європейських стандартів. За рік нічого не зроблено. Натомість вноситься закон, який має одну єдину ціль – дозволити виділити газотранспортну систему України із складу НАК "Нафтогаз України" і передати її під контроль російського "Газпрому". Якби українська влада хотіла реально реформувати газотранспортну систему і газовий ринок України, то вона би робила не це. Вона би облаштувала пункти прийому газу на Східному кордоні України. Вона би перенесла укладення контрактів з європейськими компаніями із Західного кордону на Східний. Вона би створила такі умови, які би робили нашу газотранспортну систему привабливою для транзиту газу. Натомість робиться просто спроба здобути черговий раз дешевий газ взамін за українську трубу. І тепер саме головне. Стратегічна помилка української влади в тому, що вона шукає дешевий газ в Росії і готова продати будь-що продати за цей дешевий газ. А насправді Росія дешевого газу не дасть ніколи. Дешевий газ треба шукати в Європі. Чому ніхто не задав це питання, що чому газ в Німеччині є дешевший ніж газ в Україні. А тому, що Україна монопольно залежить тільки від одного "Газпрому", і він завжди буде диктувати ту ціну, яку захоче. А Німеччина може купувати газ щонайменше з трьох джерел: з Норвегії, з Катару, а зараз буде купувати із Сполучених Штатів Америки. Тобто проблема є в тому, що українська влада зациклилась на відносинах з Росією і на кулуарних політичних домовленостях. А можна було би згадати хоча би досвід стратегічного українського партнера – Польщі. Яка частину газу купує в Росії, будує термінал скрапленого газу на Балтійському морі, видобуває власний зараз сланцевий газ і, вдумайтесь, імпортує газ Німеччини методом заміщення. Виявляється і таке в європейській практиці є можливе. І тому в Польщі газ завжди буде дешевший, ніж в Україні. І я би хотів, щоб наші можновладці просто поцікавились тим досвідом. Не треба бути піонерами, треба просто знати як себе поводять країни, які хочуть мати енергетичну незалежність, в першу чергу газову. Але для цього українській владі треба на ділі, а не на словах зробити цивілізаційний вибір в сторону Європи, дотримуватися стандартів не тільки в економіці, а в першу чергу стандартів верховенства права. Не сажати політичних супротивників в тюрми. І діяти так, як діє цивілізована Європа. І тоді ми будемо мати дешевий конкурентний газ і економіка України буде працювати. Дякую.
Дякую вам також. Петро Симоненко, фракція комуністів. Будь ласка, ваш виступ. Наступним буде виступати Андрій Кожем’якін.
Уважаемые коллеги, уважаемые избиратели, товарищи, подводя итоги нашей роботы, в ушедшем, 2011 году, информирую вас о том, что отстаивая социально-экономические права трудящихся Украины и Компартии Украины, только в рамках двух наших всеукраинских проектов: "Работа, защита, зарплата", и "Контроль, порядок, справедливость" удалось вернуть трудящимся более 600 миллионов гривен по заработной плате. Удалось защитить тих, чьи карманы обманным путем, выставляя непомерно завышенные счета за коммунальные услуги, пытались в который раз просто обчистить. Примеров тому множество. Начиная со Львова, где усилиями коммунистов были погашены долги по зарплате бригаде неотложной скорой помощи. Житомира, где нам удалось добиться погашения половины долгов работникам трамвайно-троллейбусного управления. Одесской области, где мы помогли восстановлению справедливости и погашению долгов по зарплате на таких предприятиях, как Одесский проектный*** институт, Хлебная база № 77, Одесский комбинат хлебопродуктов, Научно-исследовательский институт "Шторм" и многих других. Да, коммунисты помогали, помогают и будут помогать людям, отстаивать свои права и свободы. Но давайте смотреть на вещи реально. Без конкретной, личной борьбы каждого рабочего, без радикальной, антикризисной социально-экономической программы Украине не удастся избежать социальной катастрофы, не удастся устоять перед новой волной мирового кризиса. К сожалению, правительство не смогло предложить обществу адекватную вызовом времени антикризисную программу. А принятый Верховной Радой Украины бюджет 2012 года по всем параметрам является бюджетом социального дефолта. Более того, заручившись неправомерным, безответственным решением Конституционного Суда, власть, де-факто, упразднила такие защищенные статьи, разрешив Кабинету Министров на свое усмотрение определять, кому и сколько платить, и платить ли вообще. Таким образом, Конституционный Суд Украины ввел юридическое ноу-хау – специальный режим исполнения законов в зависимости от желания Кабинета Министров Украины. Не выдерживает критики и внешнеполитический курс нынешней власти. Вопреки здравой логике и своим предвыборным обещаниям по большому счету ничего не сделано, чтобы достичь нового уровня экономических связей с Россией, который бы позволил в полной мере обеспечить энергетическую безопасность Украины, обеспечить приемлемые для нашей экономики цены на газ. Правительство недопустимо затянуло вопрос о создании газотранспортного консорциума и тем самым практически лишила Украину преимуществ транзитного государства. Своей непродуманной политикой за годы независимости Украину загнали в газовый тупик и теперь пытаются выбраться из него, повышая цены на газ для населения и жилищно-коммунального хозяйства. Это недопустимо. Поэтому Компартия требует, и это отражено в нашей антикризисной программе, во-первых, установить жесточайший государственный контроль над всеми без исключения скважинами в Украине, обеспечить наш жилищно-коммунальный комплекс газом отечественной добычи. То есть дешевый украинский газ, то есть за 200 гривен тысячу кубических метров - для населения Украины, а дорогой российский по 416 долларов за тысячу кубических метров – для олигархов, если они не способны договариваться на более выгодные условия с Российской Федерацией. Во-вторых, незамедлительно начать процесс присоединения к Единому экономическому пространству с Россией, Белоруссией, Казахстаном. Фракция Компартии Украины считает, что, отказавшись от участия в Едином экономическом пространстве, которое реально заработало с 1 января 2012 года в пользу миражей евроинтеграции, власть совершает предательство интересов наших людей, предательство интересов будущих поколений. Я еще раз настаиваю на том, что полноправное участие Украины в ЕЭП – это, на данном этапе, единственно правильный выход. Ведь ЕЭП – это еще и мощь Шанхайской организации сотрудничества государствам БРИК, где миллиарды населения, где колоссальные природные ресурсы.
Завершуйте, будь ласка. Андрій Кожем’якін фракція "БЮТ – "Батьківщина". Будь ласка, ваш виступ.
Доброго дня! Перш за все, я уповноважений виконати особисте доручення нашого лідера, Юлії Володимирівни Тимошенко, і від її імені привітати усіх з Новим роком та світлим святом Різдва Христового! Та побажати щастя, здоров’я, а головне, віри! Бо тільки непохитна віра дасть нам сили і натхнення вистояти у ці нелегкі часи, які переживає сьогодні наша держава та вся українська громадськість. На жаль, для нашого політичного лідера, голови партії "Батьківщина" Юлії Тимошенко, початок цього року не приніс справедливості у вирішенні її долі. Налякана влада, яка відчуває потужний вплив авторитету Тимошенко на справжніх українських патріотів, а їх мільйони, робить все можливе для повного виведення лідера опозиції з політичної гри. У передноворічну ніч потайки і поспіхом її перевезли із Лук’янівського СІЗО до Качанівської колонії. Чому це зробили саме так, адже це все таємне викликає недовіру та обурення? Відповідь проста: спецслужби попередили керівників держави, що тисячі громадян, які зберуться на святкуванні Нового року на Майдані Незалежності, об’єднані ідеєю справедливості, можуть вирушити до Лук’янівського СІЗО і спробувати звільнити Юлію Тимошенко від незаконного ув’язнення. Адже Тимошенко хотіли бачити своїм президентом понад 11 мільйонів українців і з цим варто рахуватися. Незважаючи на те, що міністр юстиції Лавринович напередодні запевняв журналістів, що до закінчення розслідувань відкритих кримінальних справ проти лідера опозиції вона буде залишатись у Київському СІЗО. Але влада здійснює маневр і вивозить небезпечну бранку подалі від столиці. Далі вони починають діяти з особливим цинізмом. По всіх телеканалах та в Інтернеті демонструють умови, в яких перебуває Юлія Тимошенко, натякаючи на створенні для неї ексклюзивних умов підвищеного комфорту. Ви думаєте, Юлія Володимирівна і її прихильники не розуміють для чого це робиться? Та звісно, щоб викликати роздратування мільйонів простих українців, які, можливо, і справді на волі живуть в гірших умовах: в гуртожитках, в гостинках, комуналках та напівзруйнованих сільських хатах. Але це ганьба для самої влади, що вона не може створити для своїх громадян пристойних умов для життя і сподівається, що люди позаздрять тюремному комфорту. Демонстрацією з "золотої клітки" для Юлії Тимошенко влада відвертає увагу суспільства від головного: Юля Тимошенко ув’язнена безпідставно. Ізолювавши Тимошенко від активного життя, очільники країни думають, що вони розв’язали собі руки і далі можуть робити все, що їм заманеться, безперешкодно розбазарювати національні стратегічні об’єкти заради власної вигоди. Якщо у когось є сумніви, нехай подивиться у порядок денний сьогоднішньої сесії, сьогоднішнього тижня, за що готова голосувати більшість. Те, що сьогодні пропонується в урядовому законопроекті 9429 щодо внесення змін до Закону "Про трубопровідний транспорт", несе пряму загрозу енергетичній безпеці. Адже за урядовим законом буде дозволено приватизацію державного підприємства, магістрального трубопровідного транспорту. Свого часу за ініціативи Юлії Тимошенко було прийнято закон, який забороняє приватизацію ГТС. Тоді проголосувало більше, ніж 400 депутатів. Вони розуміли тоді, що ГТС – це не просто труба з кранами. На жаль, діюча влада неспроможна захистити державні інтереси, змісити партнерів рахувати з позицією України. А тому вдається до єдиного прийнятного для неї засобу: думати тільки про сьогодення, продати все, що можна, і закласти це у свої відсотки. Методична здача національних інтересів розпочалася ще з моменти так званих Харківських угод. А що завтра? А завтра земля. Влада вже має намір зазіхнути на найсвятіше для кожного громадянина – українську землю, бо на цьому тижні стоїть Закон про ринок земель. Наша фракція неодноразово застерігала, Закон про ринок земель у теперішній редакції – це створення умов для наймасштабнішої афери. І останнє. Фракція "БЮТ – "Батьківщина" вкотре звертається до діючої влади, не заганяйте український народ у глухий кут.
Мікрофон, будь ласка. Завершуйте.
Припиніть політичні репресії і дайте можливість Україні рухатись у прогресивному, демократичному напрямку, адже прагнення людини до свободи не спинити. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні народні депутати! Виступи від фракцій завершено. З приводу пропозицій, які прозвучали у виступах, я прошу підготувати необхідні звернення та доручення. Шановні народні депутати, у зв’язку із тим, що таку гостроту мають питання, які пов’язані з проектом Закону про ринок землі і реформуванням нафтогазового комплексу, дозвольте вам довести до вашого відому, про що йшлося під час засідання Погоджувальної ради. У зв’язку з тим, що фракція комуністів запропонувала у п’ятницю під час "години запитань до Уряду" з’ясувати всі обставини, пов’язані із веденням переговорів щодо співпраці в газовій сфері з Російською Федерацією, заслухати інформацію і отримати необхідні відповіді від міністра паливно-енергетичного комплексу Юрія Бойка, і в зв’язку з цим звучали пропозиції про те, що доцільно було б розглядати проект Закону [[9429]] про реформування нафтогазового комплексу після того, коли будуть отримані відповіді від міністра. Тому і Погоджувальна рада схилилась саме до такої позиції. Я провів також консультації з Кабінетом Міністрів України з цього приводу, і ми дійшли спільної згоди про те, щоб розглянути це питання, а його потрібно розглядати. В якій частині, у повній чи частково, це вже питання інше після проведення відповідних консультацій і заслуховування інформації від Кабінету Міністрів України. Тому я просив би з розумінням поставитись саме до такої пропозиції, що ми це питання розглянемо, там є альтернативний законопроект, після того, коли заслухаємо інформацію Кабінету Міністрів України. Друге, щодо проекту Закону про ринок землі. Шановні колеги, я дуже вас просив би, щоб ви на порожньому місці не створювали собі проблеми. І знову ж таки на Погоджувальній раді звучала пропозиція: у зв’язку з тим, що під час новорічних свят працювала робоча група комітету над цим законом, треба, щоб відбулися засідання комітету, щоб остаточно був узгоджений на комітеті той варіант, який будуть пропонувати Верховній Раді України. Після того, коли буде остаточно узгоджений варіант, ми проведемо засідання Погоджувальної ради, щоб довести до Верховної Ради, до широкого загалу, що пропонується на виході, після того перейдемо до розгляду відповідного закону. Тому, в цьому плані, я просив би, що ми були спокійні, оскільки законопроекти мають важливе значення. І попереджаю, що в цьому законопроекті не має права продажу землі іноземцям. Тому ті, хто переймається українською землею, треба було б цю проблему порушувати ще мінімум три роки тому назад, коли були відповідні законопроекти. Тобто давайте працювати прозоро і будемо приймати відповідальні рішення. Немає заперечень? Дякую. Тепер, шановні народні депутати, переходимо до розгляду питань, визначених розкладом на вівторок 10 січня. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про об’єднання територіальних громад [[реєстраційний номер 9590, урядовий]]. Прошу голосувати. [[10:33:14]] За-237 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо здійснення державних закупівель [[реєстраційний номер 9451]]. Прошу голосувати. [[10:33:45]] За-263 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо посилення державного контролю за діяльністю учасників фондового ринку [[реєстраційний номер 9493]]. Прошу голосувати. [[10:34:16]] За-271 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Прикінцевих положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності за порушення законодавства про захист персональних даних" щодо перенесення терміну введення в дію [[реєстраційні номери: 9624, 9624-1]]. Прошу голосувати. [[10:35:03]] За-312 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про вищу освіту [[реєстраційні номери: 9655, 9655-1, і плюс сюди законопроект, який внесений Юрієм Мірошниченком, тобто три законопроекти]]. Прошу голосувати. Три законопроекти, да. Це урядовий, потім – Арсеній Яценюк, Леся Оробець і Юрій Мірошниченко. [[10:35:40]] За-279 Рішення прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про виноград та виноградне вино" [[щодо підприємств вторинного виноробства]] [[9023]]. Комітет пропонує розглядати за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[10:36:16]] За-231
Пропозиція підтримана. Я запрошую до доповіді заступника міністра аграрної політики та продовольства Сеня Олександра Васильовича. Будь ласка, 2 хвилини. Підготуватись від комітету Сідельнику.
Шановні Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! На ваш розгляд виноситься проект Закону про внесення змін до Закону України "Про виноград та виноградне вино" [[щодо підприємств вторинного виноробства]]. Метою законопроекту є приведення його положень у відповідність до статті 4 Закону "Про дозвільну систему у сфері господарювання" в частині дублікатів дозволів на виготовлення сухих матеріалів в несприятливі для визрівання винограду роки, уточнення термінів для недопущення двоякого трактування понять первинного та вторинного виноробства і надання можливості заводам вторинного виноробства готувати купажі при виробництві сухих та напівсухих, напівсолодких вин. Я думаю, що прийняття законопроекту забезпечить раціональне використання виноградної сировини, виготовлення планових обсягів сухих виноматеріалів і у несприятливі для визрівання винограду роки підтримку вітчизняного виробника. Просимо підтримати законопроект та прийняти його в першому читанні. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Співдоповідає голова підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Сідельник Іван Іванович. Калетнік тоді. Григорію Миколайовичу, Калетнік, будь ласка, думку комітету. Григорію Миколайовичу, думку комітету по цьому законопроекту, будь ласка. А, єсть. Ну так, Іване Івановичу, я ж вас уже п’ять разів запрошую.
Уважаемые народные депутаты! Комитет по вопросам агарной политики и земельных отношений на своем заседании 11 октябряэтого, прошлого года, рассмотрел проект Закона Украины о внесении изменений в Закон Украины о винограде и виноградном вине. Комитет отмечает следующее. В указанном законопроекте предлагается добавить к функциям предприятий вторичного виноделия понятия: "обработка виноматериалов" и "приготовление купажей", что согласно действующего закона является функцией лишь предприятий первичного виноделия. В случае принятия этих изменений предприятиям вторичного виноделия будет предоставлено право производить любые смеси из виноматериалов неизвестного происхождения. Таким образом, будет указано неконтролируемое производство и поставка в продажу неизвестных по содержанию смесей, которые не будут соответствовать нормам действующего законодательства. Также толкование понятия собственной стабильной сырьевой базы как виноградных насаждений, которые учитываются у субъектов хозяйственного как основные средства производства или находятся в аренде, не дают определения ни размеров арендуемых площадей, ни сроков аренды. Следовательно, любое незначительное предприятие может взять в аренду или субаренду десять квадратных метров виноградников сроком на один месяц и получать возможность предоставлять к утверждению новую марку вина из виноматериала. Учитывая сказанное, комитет принял решение рекомендовать Верховной Раде проект Закона Украины о внесении изменений в Закон Украины.
Завершуйте, будь ласка.
Направить на доработку. Вино, уважаемые товарищи, на радость нам дано. Но если будет согласно этого закона производить вино, то это будет пойло. Группа "Реформы ради будущего" не будет поддерживать этот законопроект. Благодарю за внимание.
Так, дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, є потреба обговорювати? Тоді запишіться, будь ласка, якщо є потреба обговорювати це питання. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Григорій Смітюх, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Сергій Гордієнко.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Комітет розглядав цей законопроект і одноголосно прийняв рішення відправити його на доопрацювання. А моя особиста точка зору, що цей закон треба відхилити, тому що він суттєво не вирішує дві фундаментальні речі на нашому ринку цих продуктів. Перше питання: ми не даємо можливість виробляти якісний продукт і контролювати державі всі процеси, які відбуваються з виробництвом винограду, виробництвом купажу, виробництвом вина і його розповсюдженням на Україні. Ви знаєте, що Україна на сьогодні споживає загалом дві норми медицинського, так сказать, допуску спиртових матеріалів, які вже шкодять здоров’ю населення. Якщо ми цим законом даємо можливість на вторичному ринку робити любі сурогати, сурогати винних матеріалів, то ми погіршуємо ситуацію з якісною продукцією на нашому ринку, і це загрожує здоров’ю населення. Ви знаєте, що значна частина цього продукту на сьогоднішній день виробляється з матеріалів так називаємої не первичної переробки, а з матеріалів так називаємого порошкового винопоходження, які завозяться. за межами України і виробляються, розповсюджуються на нашому ринку. І такого дикого ринку, який склався у нас на виноматеріалі, ні в жодній країні світу немає. Я виступаю за те, що цей закон відхилити. Не відправляти на повторне читання, а відхилити. А уряду пропоную, щоб він розробив принципіальну концепцію розвитку підтримки вітчизняного виробництва вина, яке б забезпечувало здоров’я і нормальне споживання якісного продукту, а не сурогатів. Дякую за увагу.
Сергій Гордієнко, фракція комуністів. Будь ласка, ваш виступ.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Фракція комуністів не буде підтримувати даний законопроект, вона погоджується із висновками комітету, що будуть колотити різну бурду і суміш, і прошу передати слово своєму колезі Черноморову.
Черноморов, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Я хочу сказать, что данный законопроект является чисто лоббистским. Данный законопроект направлен на уничтожение нашего первичного виноделия. Данный законопроект направлен вопреки европейскому законодательству, с которым мы только недавно согласовали в Закону о винограде и вине все вопросы. Данным законопроектом вторичному виноделию желаемо взять функции на приготовление любых смесей, какие бы они хотели, и при этом называть их любым названием, каким бы они хотели: без учета географического происхождения, без учета сортов винограда. Я тоже как и мой предыдущий коллега выступающий предложил бы данный проект отклонить.
Володимир Каплієнко, будь ласка.
Щиро дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, ви знаєте, як не прикро про це говорити в 2012 році, але в світі меншає натуральних продуктів і натуралів. І якщо деякі колеги, які приймають рішення, що вони не натурали, то їх особистий висновок чи особистий вибір, то, якщо не натуральні продукти ми будемо споживати, то давайте поставимо край тут. Саме тут, в Верховній Раді України. Ми проти того, щоб в виробництві вина ми посунули наших виробників фактично дешевими порошковими винами, які будуть конкурувати з ними в такий спосіб, що будуть коштувати пляшки вина 12 гривень, це перше. Друге, ми проти того, щоб держава самоусунулась від контролю якості цих продуктів, надаючи сумнівне право місцевому органу самоврядування приймати рішення, що цей рік нібито не сприятливий і це підприємство може займатися купажем чи купажуванням вин на своє уявлення. Я хотів би нагадати, що міжнародний стандарт серії ISO, який доводить про те, що є стандарти в сфері якості чи предметні області, не є обов’язковим в сфері виноробства. Тому депутатська група "Реформи заради майбутнього" не буде не тільки підтримувати цей законопроект, а буде виступати категорично проти нього. Дякую за увагу.
Будь ласка, Володимир Бондаренко від "БЮТ". Є хвилина, право на виступ.
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко". Колись в 60-70-і роки в магазинах України висіла така етикеточка або плакатик невеличкий, де було написано: "В міру і доречно пити всім безпечно сонячні краплини – виноградні вина". На жаль, це сьогодні не можна повісити в жодному винному відділі, тому що те, що ми там бачимо далеко не є вином. Тому я думаю, що нам треба дати доручення МінАПК або зацікавленим депутатам розробити дійсний закон про вино в Україні, який би, перш за все, дав повне розуміння,Ю скільки в нас виноградників продуктивних, бо наше виноградарство складає лише 2 відсотки від виноградарства Франції, які перспективи розвитку цієї галузі, закріпив кримінальну відповідальність за створення напоїв, які далеко не є вином, а також обов’язково встановив форму та зміст етикеток на винній продукції, які б гарантували вживання вина, а не сурогатів. Тому це треба відхилити, але розробляти натуральний закон. Дякую.
Будь ласка, фракція має право на виступ. Катерина Ващук, фракція Народної Партії.
Шановні колеги, є різні законопроекти, які можна зрозуміти, цей законопроект не можна зрозуміти. Чому, коли в Україні появилися хороші заводи, винороби вітчизняні виростають, візьміть останні марки вин "Шабо", "Інкерману", інші вина, якими можна гордитися. Ми сьогодні протягуємо законопроект, який може нанести таку шкоду вітчизняному виноробству, як ніщо. Для чого це робиться? Для того, щоб хтось собі заробив капітал. Не може законодавчий орган благословляти фальсифікат. У нас і так багато непотрібу на внутрішньому ринку, якими травляться наші люди. Сьогодні вино вимагає певної культури, відношення до нього, це ціла наука, ціла культура, на якій виросли нації, мають прекрасну.
Завершуйте, Катерино Тимофіївно.
Не можна підтримувати даний законопроект, і фракція за нього не голосуватиме. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, обговорення завершено. На превеликий жаль, я повинен сказати, що дійсно цей закон не витримує жодної критики, але Верховній Раді України приймати відповідне рішення. Да, урядовий. Я ставлю на голосування першу регламентну пропозицію про прийняття проекту закону за основу [[реєстраційний номер 9023]] про внесення змін до Закону України "Про виноград та виноградне вино" [[щодо підприємств вторинного виноробства]]. Прошу визначатися. [[10:49:27]] За-0 Законопроект відхилено. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Кримінального та Кримінально-процесуального кодексів України [[щодо відповідальності засуджених за ухилення від відбування покарання, призначеного у порядку заміни покарання більш м’яким]] [[реєстраційний номер 9025]]. Комітет пропонує розглядати питання за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[10:50:09]] За-228 Рішення прийнято. Доповідач – перший заступник міністра юстиції Ємельянова Інна Іванівна. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Володимир Романович Мойсик. Будь ласка.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати України! На ваш розгляд представлено проект Закону про внесення змін до Кримінального та Кримінально-процесуального кодексів України [[щодо відповідальності засуджених за ухилення від відбування покарання, призначеного у порядку заміни покарання більш м’яким]]. Метою законопроекту є запровадження відповідальності за ухилення за відбивання покарання, не пов’язаного з позбавленням волі особами, яким таке покарання призначене у порядку заміни покарання у виді позбавлення або обмеження волі більш м’яким на підставі рішення суду або акту про помилування. У зв’язку з цим, пропонується кримінальний кодекс доповнити новою статтею, яка визначатиме правові наслідки ухилення засудженої особи відбування покарання, призначеного порядку заміни покарання більш м’яким, а Кримінально-процесуальний кодекс доповнити окремою статтею, яка визначатиме порядок скасування більш м’якого покарання. Внесення запропонованих змін обумовлене тим, що чинне законодавство передбачає відповідальність за ухилення від відбування лише тих покарань, які призначені саме за вироком суду, а не тих, які були замінені покаранням більш м’яким. У зв’язку з цим, проектом пропонується передбачити, що такі особи можуть бути повернуті для відбування покарання призначеного їм за вироком суду, шляхом скасування судом постанови про його заміну. Такий механізм відповідальності є більш доцільним та гуманним, ніж притягнення до нової кримінальної відповідальності. Що стосується зауважень, висловлених і профільним комітетом і висновком головного науково-експертного управління, що відповідальність цих осіб охоплюється двома статтями Кримінального кодексу, зокрема статтею 389 і статтею 390. То хочу зазначити, що за цими статтями суб’єктом злочину є лише ті особи, яким саме вироком суду призначено покарання, не пов’язане зокрема із позбавленням волі. А не інша особа, якій певний вид покарання замінено на більш м’яке. Разом з тим, хотіла привернути вашу увагу на практику і судову, і правоохоронних органів, які склались на сьогодні.
Завершуйте, будь ласка.
Дякую дуже. Зокрема, пару статистичних даних. Протягом 2010 року кримінальна виконавча інспекція направила до прокуратури 2,5 тисячі подань щодо порушення кримінальної справи щодо таких осіб, і по відношенню майже до половини з них було постановлено рішення про відмову. Разом з тим, Генеральною прокуратурою було направлено листи до обласних прокуратур, що за статтями 389 і 390 можуть бути засуджені лише ті особи і порушено справи лише щодо тих осіб, по відношенню до яких було постановлено вирок і які ухиляються від відбування покарання саме визначеного вироком, а не в результаті пом’якшення цього вироку, визначеного постановою суду. Прошу підтримати вказаний законопроект, шановні народні депутати.
Дякую. Відбулася заміна співдоповідача. Буде виступати співдоповідачем Юрій Прокопчук, будь ласка.
Доброго дня! З наступившими святами! Щастя, здоров’я, добра всім і не втрачати голосу! Шановний головуючий, шановні народні депутати! Комітетом Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності підготовлений для розгляду в першому читанні поданий Кабінетом Міністрів України проект Закону про внесення змін до Кримінального та Кримінально-процесуального кодексів України [[щодо відповідальності засуджених за ухилення від відбування покарання, призначеного у порядку заміни покарання більш м’яким]]. Законопроектом пропонується доповнити Кримінальний кодекс України новою статтею 85 з приміткою 1 "Правові наслідки ухилення засудженою особою від відбування покарання, призначеного у порядку заміни покарання більш м’яким" та Кримінально-процесуальний кодекс України новою статтею 408 з приміткою 4 "Порядок скасування більш м’якого покарання". Запропонованими змінами також передбачається, що частина більш м’якого покарання, відбута засудженими в порядку визначених законом, буде зараховуватися судом до строку відбування призначеного вироком суду покарання за правилами, передбаченими частиною першою статті 72 Кримінального кодексу України. На думку суб’єкта права законодавчої ініціативи, повернення засудженого для відбування призначеного вироком суду покарання шляхом скасування судом постанови про заміну цього покарання більш м’яким є більш доцільним та гуманним, ніж притягнення до нової кримінальної відповідальності. Проаналізувавши законопроект, Комітет вважає за необхідне зазначити, що ухилення особою від відбування більш м’якого покарання, яке їй було призначено в порядку заміни повною мірою, підпадає під ознаки злочинів, передбачених статтями 389 та 390 Кримінального кодексу України. В свою чергу за правилами, визначеними частиною шостою статті 82 Кримінального кодексу України, суд до покарання за знов учинений злочин приєднує невідбуту частину більш м’якого покарання в порядку, передбаченому статтями 71 та 72 цього кодексу. Таким чином це питання повністю врегульовано чинним законодавством.
Завершуйте, будь ласка.
а тому доповнювати кодекси новими статтями немає необхідності. Значить, щоб скоротити, я скажу, є висновки науково-експертного, Головного юридичного управління, які вважають, що цей закон, законопроект доцільно відхилити. І комітет, власне, прийняв таке рішення щодо відхилення даного законопроекту. Все ж таки, виражаючи свою особисту думку, рішення комітету я сказав, я вважаю, що цей законопроект можна і необхідно підтримувати. Треба ставати трішечки добрішими. Дякую за увагу, прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення цього законопроекту. Будь ласка, прізвища народних депутатів виведіть на табло. Володимир Олійник, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги! Я думаю, що варто підтримати цей законопроект. Він слушний, оскільки іде питання про гуманізацію чинного законодавства, яке передбачає, що може бути заміна на більш м’яке покарання, але якщо особа, по відношенню до якого проявлена така гуманна позиція держави, неналежним чином відбуває, ухиляється, то і повинна бути чітко прописана процедура повернення до того покарання, яке було призначено судом. Дуже важливо, що це європейський підхід, оскільки і процедура повернення передбачає тільки через рішення суду. Тому я вважаю, що варто його було б підтримати.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Юрій Кармазін. Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Ну ми з вами побачили, які законопроекти є найнагальнішими сьогодні для уряду. Ми побачили, що їм важливо, щоб народ вживав підроблене вино, і це за підписом Прем’єр-міністра. В той час, коли я хочу спитати у Прем’єр-міністра чи у тих людей, які тут сидять. Шановні! А що зроблено для того, що відновлення було електропостачання до Харківського університету повітряних сил? Два тижні люди сидять без світла. Чому? Обленерго, електроенерго і так дальше. Так оце, мабуть, треба було ставити першими питаннями, Володимире Михайловичу. А ми ставимо якісь другорядні питання. До цього ж питання відноситься і це питання про зміну. про внесення змін до Кримінального кодексу [[стаття 85-прим.]], планується нову зробити, і до Кримінально-процесуального кодексу [[408-а зі значком 8]], де встановлюється порядок скасування більш м’якого покарання. Я абсолютно погоджуюся з висновком комітету, з висновком науково-експертного управління і я хотів би, щоб в уряді знали, що в Загальній частині Кримінального кодексу передбачається дві підстави звільнення від покарання з випробуванням у зв’язку із закінченням строків давності. У теорії ці звільнення є або умовні або безумовні. І через те існуючої бази, яка є у Кримінальному кодексі, абсолютно достатньо. Її навіть достатньо для того, щоб сьогодні визнати дії чи бездіяльність уряду по відновленню енергопостачання армії злочинними. Через це проект треба відкинути, а уряд Азарова терміново на лаву підсудних. Дякую.
Шановні народні депутати, обговорення законопроекту завершено. Нагадую, що комітет пропонує відхилити законопроект, Головне науково-експертне управління дотримується такої ж думки. Володимир Бондаренко, будь ласка, одна хвилина у вас. Фракція „БЮТ – „Батьківщина”.
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко". Безумовно, задекларована політика гуманізації законодавства України, яка нібито проводиться, вона залишається з нову ж таки вибірковою. Гуманізація діяла і раніше. Я вивчав детально практику діяльності судді Кирєєва, який абсолютно безпідставно засудив Юлію Тимошенко по вказівці зверху до семи років ув’язнення, у нього є декілька справ, пов’язаних з наркоманією, наркотрафіком, виробництвом, вживанням наркотиків і таке інше, у тому числі, він жодного з цих людей не засудив до реального покарання, а відпустив їх на волю з умовними термінами покарання, у тому числі, чотирьохразового рецидивіста. Тому, якби Вища рада юстиції була не політичною в Україні, а реально слідкувала за юридичними правилами, які діють у державі та за законами, безумовно, нам не треба було б приймати якихось нових правил. Але поки що ми живемо у політизованій країні, тому цей закон, він нібито вже врегульований, він не має сенсу сьогодні. Дякую.
Шановні народні депутати, відповідно до Регламенту ставиться на голосування першою пропозиція про прийняття проекту Закону за основу [[реєстраційний номер 9025]] – про внесення змін до Кримінального та Кримінально-процесуального кодексу України щодо відповідальності засуджених за ухилення від відбування покарання, призначеного у порядку заміни покарання більш м’яким. [[11:01:58]] За-214 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за порушення вимог законодавства про охорону праці та надр. Доповідач – голова Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки Хохотва Олександр Іванович і співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення і правоохоронної діяльності Савченко Ігор Васильович. Комітет пропонує розглядати питання за скороченою пропозицією. Я ставлю на голосування це питання. Прошу голосувати. [[11:02:52]] За-224 Рішення прийнято. Доповідач – Олександр Іванович Хохотва. Будь ласка. Шановні колеги, поки іде доповідач, ми з вами традиційно останні тижні працюємо до завершення розгляду всіх питань визначених розкладом на конкретний день. Прошу це мати на увазі. Будь ласка, доповідайте.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується проект Закон України про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за порушення вимог законодавства про охорону праці та охорону надр, яка і передбачає підвищення розміру адміністративних та кримінальних стягнень шляхом збільшення штрафів, що накладаються на осіб винних у порушенні законодавства про охорону праці та охорону надр. Необхідність розроблення зазначеного законопроекту викликано збільшенням кількості порушень законодавства у сфері охорони праці та охорони надр, що допускаються працівниками та посадовими особами. Під час підготовки законопроекту, було враховано, що оскільки розмір адміністративного штрафу не може бути більш ніж кримінальний, тому законопроектом пропонується підвищити штрафні санкції статей 267, 271, 272 і 275 Кримінального кодексу України. Законопроект був погоджений з усіма заінтересованими органами виконавчої влади та соціальними партнерами без зауважень. Прийняття закону не потребує бюджетних витрат, а навпаки сприятиме додатковим надходженням. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую вам також. Сідайте, будь ласка. Ігор Савченко про рішення комітету доповість вам, шановні колеги.
Шановний головуючий, шановні колеги! Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянув законопроект про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за порушення вимог законодавства про охорону праці та охорону надр. Законопроектом пропонується внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення, відповідно до яких: Перше. У частині другій статті 41 та статті 47, 58, 93, 94, 188 зі значком "4" підвищується розмір санкцій. Друге. Стаття 41 доповнюється новою частиною. Цією частиною встановлюється адміністративна відповідальність за ненадання інформації спеціально уповноваженим центральним органом про нещасний випадок на виробництві. Третє. Пропонується нова редакція частини другої статті 231. У ній визначається повноваження відповідальних посадових осіб щодо розгляду справ про адміністративні правопорушення. У статтях 267, 271, 272, 275 Кримінального кодексу України законопроектом пропонується підвищити розмір покарання у виді штрафу. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України вважає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект доцільно.
Завершуйте, будь ласка.
суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. У свою чергу за результатами обговорення комітет вважає, що прийняття цього законопроекту удосконалить правове регулювання відповідальності за порушення вимог законодавства про охорону праці та охорону надр. З урахуванням викладеного комітет рекомендує Верховній Раді України за результатами розгляду на пленарному засіданні в першому читанні прийняти даний законопроект [[реєстраційний номер 9071]] за основу. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Шановні колеги, якщо є потреба, прошу записатись на обговорення цього питання. Так, будь ласка, прізвища. Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Наступним буде виступати Володимир Олійник.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Я хотів підтримати цей законопроект, і значною мірою завдяки достатньо ґрунтовній пояснювальній записці, яка пропонується в цьому законопроекті суб’єктом законодавчої ініціативи. Зокрема, наводиться тенденція, негативна тенденція в плані охорони власності на надра, в плані порушення права державної власності на надра по роках. І таблиця наводиться в пояснювальній таблиці, вибачте, в пояснювальній записці, в якій стверджується про збільшення порушень статей як 47 – порушення права державної власності на надра, 57 – порушення вимог щодо охорони надр, 58 – порушення прав і вимог проведення робіт по геологічному вивченню надр і так далі. Про що така негативна тенденція свідчить? Певної мірою, я не кажу, що в цілому, але певною мірою, що, очевидно, ті покарання та відповідальність, яка є за порушення відповідно до цих статей, не є ефективною, тобто вона не є такою, яка б спонукала роботодавця забезпечувати нормальні умови і виконання своїх елементарних функціональних обов’язків, своїх зобов’язань. І це правда, тому що, якщо подивитися на максимальний розмір адміністративного штрафу в галузі охорони праці та промислової безпеки, який може бути покладений саме на роботодавця, на посадову особу, то він складає до 14 неоподаткованих мінімумів доходів громадян – це 238 гривень. Зрозуміло, що роботодавцю набагато легше заплати 238 гривень, чим владнати нормальні умови для праці, охорону праці. І тому ця негативна тенденція підтверджує важливість підвищення відповідальності або ужорсточення, якщо хочете, відповідальності за порушення тих статей, про які я сказав. Тому, безумовно, за основу можна приймати цей законопроект. Наша фракція Народної Партії буде голосувати за нього. Дякую.
Володимир Олійник, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, безперечно, цей законопроект необхідно підтримати за основу, і, думаю, що життя підтверджує, що це якраз питання не врегульовано. Як правило, коли відбувається якийсь нещасний випадок на виробництві, то ми спостерігаємо процедуру максимально, щоб не допустити його оприлюднення, максимально все зробити, І це відбувається з боку всього керівництва підприємства і організації від бригадира до керівника організації, щоб не допустити фіксації цього нещасного випадку. В цьому відношенні введення нової статті адміністративної, відповідальність за ненадання такої інформації, буде безпосередньо впливати позитивно на зменшення кількості нещасних випадків. Безперечно і є характерним моментом цього законопроекту те, що ми практично у декілька раз, в одному випадку в чотири, а то і більше раз, збільшуємо розміри штрафів. Це також вплине на те, що керівники, які відповідають за техніку безпеки, сумлінно виконували свої обов’язки. Думаю, що варто цей законопроект підтримати за основу, оскільки він врегулює ті правові прогалини, які виникли в цьому питанні. Дякую за увагу.
Володимир Бондаренко, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
"Блок Юлії Тимошенко", Володимир Бондаренко. Безумовно, будь-яке регулювання в цій сфері повинне вдосконалюватися на основі практики. Практика жахлива: ми що не кожного дня, а іноді через день зустрічаємо в пресі, в засобах масової інформації повідомлення про загибель людей в шахтах Донбасу, Луганщини, інших регіонів, бачимо, що твориться на залізничному й іншому транспорті, бачимо, що робиться сьогодні в електроенергетиці і таке інше. Але чому така ситуація виникає, особливо в добувній галузі, тому що ті штрафи, які є, вони є, дійсно, мізерними, і на фоні мільярдних або більших прибутків їх вплив на процеси, які йдуть, є несуттєвим. Немає сьогодні стимулу у власника того чи іншого виробництва, у того, хто отримує основний прибуток, або головного акціонера розвивати систему захисту праці, тому що він в цьому незацікавлений, а штрафи, він відмахується від них, як від мух. Я думаю, що за основу, то можна прийняти, але треба поставити в основу цього закону боротьбу за життя людей, які працюють, не штрафи, які підуть в державний бюджет, і про них забуде той, хто їх заплатив, а якраз турбота про людей, щоби газові аналізатори на шахтах не замазували милом чи ще чим-небудь, парафіном, щоб вони працювали, щоби кримінальна відповідальність була тих, хто особисто відповідає за безпеку людей на шахтах і в інших виробництвах. От вони повинні, дійсно, не пом’якшувати по відношенню до них законодавство, а ужорсточувати. Якщо людина за це отримує гроші, якщо він має забезпечити це, а не забезпечує, він повинен сидіти у в’язниці, інакше діти-сироти, які залишаться після тих робітників, що загинули, будуть його проклинати все життя. Ще хотів би звернути увагу на примусове примушення власників таких виробництв з небезпечними умовами праці на встановлення сучасних новітніх засобів захисту людей. Їх треба примусово, в якості прямого нав’язування, закриття.
Дякую. Юрій Кармазін, будь ласка. Одна хвилина у вас.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Я вдруге звертаю вашу увагу на те. що зараз після свят ми розглядаємо не ту ситуацію, яка склалася в країні, і не ті заходи, які можна вжити, ще можна вжити для її порятунку, а розглядаємо маленькі точечні крапельні законопроекти, законопроекти-метелики. Я хотів би навести думку Науково-експертного управління, яке показує, що останнім чином аналіз тих змін, які вносяться до Кодексу про адміністративні правопорушення, виявляють тенденцію до збільшення складів адмінправопорушень, які передбачають відповідальність за невиконання приписів або законних вимог. І вони нараховують 40 таких складів. Шановні! Я б хотів би вас. звернути вашу увагу на те, що зараз відключення світла об’єктів арсеналу, 6-го арсеналу Командування сил підтримки Збройних Сил України, що розташований у Вишнянському районі Чернігівщини, там 70 відсотків боєприпасів.
Дякую. З приводу інформації про відключення світла я прошу секретаріат підготувати відповідне звернення до Кабінету Міністрів. Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект доцільно повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Тому першим ставиться на голосування першою пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за порушення вимог законодавства про охорону праці та надр [[реєстраційний номер 9071]]. Прошу голосувати. [[11:16:21]] За-292 Рішення прийнято. Шановні народні депутати! Пропонується вашій увазі проект закону про внесення змін до статті 292 Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за втручання в роботу об’єктів трубопровідного транспорту [[реєстраційний номер 9344]]. Доповідач – заступник міністра енергетики та вугільної промисловості Володимир Макуха. І співдоповідачем буде виступати Юрій Прокопчук. І пропозиція прозвучала: за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[11:17:11]] За-227 Рішення прийнято. Будь ласка, Володимире Олексійовичу, доповідайте.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Необхідність прийняття цього закону викликана зростанням кількості протиправних порушень у роботі промислових і магістральних трубопроводів, в тому числі шляхом так званих врізок з метою розкрадання нафтопродуктів та крадіжок відповідного обладнання. І статистика тут дуже невтішна. Якщо в 2008 році було 398 таких фактів, то в 2011 році – вже 472. І загальна сума збитків від таких протиправних дій лише в 2011 році склала більше 9 мільйонів гривень. Крім того, такі дії створюють реальні умови для виникнення надзвичайних ситуацій з тяжкими наслідками: витоки нафтопродуктів, забруднення навколишнього середовища, небезпека вибухів тощо, що загрожує життю і здоров’ю людей. А протидія таким правопорушенням ускладнюється через недосконалість законодавства, зокрема стаття 292 Кримінального кодексу України "Пошкодження об’єктів магістральних нафтопродуктопроводів" передбачає наявність складу злочину лише у випадку, коли пошкоджено магістральні трубопроводи, і не передбачає кримінальної відповідальності за пошкодження промислових трубопроводів, які експлуатуються підприємствами галузі. В той же час лише компанією "Укрнафта" використовувалося понад 6 тисяч кілометрів нафтоконденсату і продуктопроводів, викидних ліній та шлейфів, які є промисловими трубопроводами. Компанія "Укргазвидобування" експлуатує понад 600 кілометрів промислового газоконденсатного трубопроводу тощо, однак на сьогодні порушено кримінальну справу за статтею 292 Кримінального кодексу України за фактом пошкодження саме промислового трубопроводу неможливе, не зважаючи на значну суспільну небезпеку таких дій. Тому прийняття цього закону сприятиме безпечній експлуатації промислових трубопроводів і захистить від злочинних втручань у їх роботу, що матиме значний позитивний вплив на функціонування нафтогазової галузі. З урахуванням зазначеного прошу підтримати зазначений законопроект. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Юрій Прокопчук від комітету виступає.
Шановний головуючий, шановні колеги! Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто поданий Кабінетом Міністрів України проект Закону про внесення змін до статті 292 Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за втручання в роботу об’єктів трубопровідного транспорту. Метою прийняття законопроекту є встановлення та посилення відповідальності за втручання в діяльність магістральних промислових, міжпромислових газорозподільних та внутрішніх газонафтоконденсату*** і нафтопродуктів. Законопроектом пропонується викласти в новій редакції назву та частину першу статті 292 Кримінального кодексу України, якою наразі встановлюється відповідальність за пошкодження об’єктів магістральних нафтогазо- та нафтопродуктопроводів. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України вважає, що за результатам розгляду у першому читанні законопроект доцільно відхилити. Розглянувши законопроект номер 9344, члени комітету погодилися із зауваженнями, висловленими фахівцями Головного науково-експертного управління, та все ж зважаючи на ті проблеми, які сьогодні є в Україні, у тому числі, у цьому секторі, коли, дійсно, втручаються у роботу нафтопроводів, врізаються, у тому числі, складається вибухонебезпечна ситуація, і на деяких трубопроводах таке вже було, коли нафта там виривалася, порушувалася екологія, то, власне, комітет запропонував доопрацювати даний законопроект. Що саме доопрацювати? Це слід зробити у частині наведення належного обґрунтування вад поточної моделі кримінально-правового регулювання, відповідних суспільних відносин. Таким чином комітет рекомендує Верховній Раді України за результатами розгляду на пленарному засіданні у першому читанні даний законопроект відхилити і відправити на доопрацювання. Дякую за увагу.
Так, дякую вам також. Шановні колеги, прошу записатись на обговорення цього питання. Так, прізвища, будь ласка, покажіть. Володимир Олійник, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, на мій погляд, необхідно прийняти цей законопроект за основу. Суть цього законопроекту дуже проста. Пропонується збільшити кількість споруд, названих у диспозиції частини першої статті 292 Кримінального кодексу України, включивши до тексту статті згадку про магістральні конденсатопроводи, промислові нафтогазоконденсатопроводи, засоби обліку телемеханіки, електромеханічного захисту, споруди електроживлення та газове обладнання. Суть проблеми полягає в тому, що ми часто спостерігаємо із засобів масової інформації про те, що врізаються в трубопроводи. І питання стоїть не тільки про крадіжки тих речовин, які транспортуються по цим трубопроводам, питання стоїть і безпеки. Як стверджують фахівці, що близько 50-70 відсотків зменшується міцність газопроводів, трубопроводів, якщо проходить несанкціонована врізка. Безперечно і підвищується вплив корозії, а в цьому відношенні і ми маємо побічні ефекти, такі як забруднення навколишнього середовища, а також загрозу реальному життю і здоров’ю людей. В цьому відношенні цей законопроект уточнює правові дефініції і дозволяє більш чіткіше застосовувати в цій статті, як відповідальність за вчинені правопорушення, несанкціоноване врізання у газопроводи. В цьому відношенні, я вважаю, нам потрібно прийняти за основу і далі рухатись до прийняття в цілому. Дякую за увагу.
Тарас Чорновіл, група "Реформи заради майбутнього".
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги народні депутати України! Наша група розглянула це питання, воно було окремо на засіданні нашої експертної ради. І ми дійшли до висновку з цього приводу. Перше. Сама проблема дійсно існує. Ми знаємо про колосальні збитки, які надаються екології, так само і загалом державі, в зв’язку з тим, що є спроби втрутитися в роботу нафтогазопроводів, аміакопроводів тощо. Є і бензопроводів і інших. Спроба несанкціонованого підключення, яка, як правило, закінчиться або вибухами, іноді людськими жертвами, або колосальним розміром витікання нафтопродуктів із забрудненням оточуючого середовища. Тому, безумовно, що ті заходи, які сьогодні передбачені законодавством, не достатні і треба посилювати відповідальність з цього приводу. Є другий момент. Ми забуваємося іноді, що ці об’єкти – це не тільки сама труба, по якій йде прокачування. Це так само і енергетичні об’єкти, електропостачання, певні трансформаторні структури тощо, обшивки захисту і так далі, і тому подібне, по яких теж можуть бути втручання. Стаття діюча вже містить певну деталізацію. І оскільки ця деталізація є, відкрився той шлях, що нам далі і далі доведеться постійно проводити дальшу деталізацію. Зараз ми йдемо цим шляхом. В принципі при такій логіці, яка прийнята, це є правильно. Ми перекриваємо ще ряд пунктів і положень, по яких можуть бути проблеми. Але в подальшому нам треба серйозно подумати над певною універсальною формулою, тому що в кінці кінців "голь на выдумки хитра". Десь виникне ситуація, коли в судовій практиці буде трудно застосувати цю норму щодо певних втручань і порушень, які будуть стосуватися якихось дуже деталізованих елементів цієї інфраструктури. Але зараз для прийняття цей закон дійсно потрібний. Тому наша депутатська група закликає всіх проголосувати в першому читанні.
І Юрій Кармазін, фракція ""Наша Україна – Народна самооборона".
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Вдумайтесь, будь ласка, що відбувається. Існує нормальна стаття 292, де написано: "Пошкодження об’єктів магістральних нафтогазо- та нафтопродуктопроводів". Звісно, існують закони, які роз’яснюють, що таке трубопровідний транспорт [[це такий закон у нас є]], який говорить, що це технологічний комплекс, який функціонує як єдина система і так далі. Ні, ми зараз намагаємося деталізувати і втручатися в Кримінальний кодекс, я вважаю, що треба ввести зараз відповідальність за безглузде втручання в законодавче поле. Тому що відбувається руйнування нормального законодавчого поля. І уряду, який знаходить час для того, щоб такі речі схвалювати, я все-таки пораджу знайти всього-на-всього 8 тисяч гривень, 38 тисяч гривень знаєте для чого? Для того, щоб розрахувалися з Чернігівобленерго, яке відключило від електропостачання частини, які несуть бойове чергування в системі протиповітряної оборони. Це радіолокаційний підрозділ військ протиповітряної оборони повітряних сил і окремий полк спецпризначення. 8 тисяч і 38 тисяч гривень. Це що проблеми, Микола Янович Азаров? Це не проблема навіть вивчення української мови. Або Чернігівський обласний військовий комісаріат – 3 тисячі гривень, бачите, заборгував. Тому, шановний Володимир Михайлович, я хочу, щоби Верховну Раду не відводили в куток, їй вже відвели, їй вже відвели ту роль, по якій вона сьогодні нічого в країні не вирішує. Давайте, ми розглядати серйозні питання. а це питання, воно врегульоване діючим Кримінальним кодексом і ніякої потреби в деталізації немає. Дякую за увагу.
Дякую. І прошу Юрія Кармазіна не розголошувати державні таємниці, що ми обеззброєні повністю. Володимир Бондаренко, будь ласка.
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко". Шановні друзі, ми в рамках цього законопроекту обговорюємо технічне втручання в обладнання, в саму трубу, тобто те, що явно видно. Але є специфічна повзуча експансія по відношенню до трубопровідного транспорту, по відношенню до нафтогонів, газогонів, аміакогонів, а також електромереж. Мова йде про наближення об’єктів господарювання до самих цих об’єктів трубопровідного транспорту, тобто нехтування правилами охоронних зон. Я вам можу сказати, що сьогодні на території Київської області, та і в інших регіонах, іде захоплення земель, охоронних зон трубопроводів, які приводять до того, що фактично колись існуючі 300-метрові охоронні зони перетворилися в 150-метрові, а потім перетворилися в 50-метрові, а потім деякі ретиві дачники починають свердловини бурити якраз на самій трубі, і тоді трактор підлітає вгору метрів на 150.
Завершуйте, будь ласка.
Як це сталося на трубопроводі високого тиску в Києво-Святошинському районі декілька років тому. Тому, очевидно, в цьому законі треба передбачити не тільки технічне втручання в сам об’єкт або в обладнання, а і збереження охоронних зон цих об’єктів – це дуже важливо. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, завершили обговорення питання. Комітет пропонує відхилити законопроект. Головне науково-експертне управління вважає також, що законопроект потрібно відхилити. Просив би це враховувати. А зараз я ставлю на голосування пропозицію відповідно до Регламенту про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 292 Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за втручання в роботу об’єктів трубопровідного транспорту [[реєстраційний номер 9344]]. [[11:30:42]] За-262 Рішення прийнято. Тепер пропонується на розгляд Верховною Радою України проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності за зайняття проституцією та підвідомчості відповідних справ [[реєстраційний номер 9406]]. Оскільки з цією проблемою все зрозуміло, то комітет пропонує розглядати її за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[11:31:29]] За-224 Рішення прийнято. Я думаю, що політики інакше не можуть. Доповідач – заступник міністра внутрішніх справ Дмитро Миколайович Ворона, співдоповідач – перший заступник голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Володимир Миколайович Олійник. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! На ваш розгляд пропонується проект Закону України про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності за зайняття проституцією та підвідомчості відповідних справ. Законопроектом пропонується посилити адміністративну відповідальність за зайняття проституцією, оскільки останнім часом спостерігається тенденція щодо постійного збільшення кількості осіб, які займаються наданням послуг сексуального характеру за грошову винагороду. Відповідно до статті 218 лише адміністративні комісії при виконавчих органах міських рад можуть розглядати зазначені справи. Розгляд таких справ здійснюється виключно за місцем проживання правопорушника, у зв’язку із чим, значна частина складених протоколів залишається без розгляду. Цей факт свідчить про те, що нездатність адміністративних комісій у повній мірі протидіяти та здійснювати профілактику цього негативного явище. З огляду на зазначене МВС пропонує внести наступні зміни до КоАП в частині посилення відповідальності за зайняття проституцією шляхом збільшення розмірів штрафу: від 10 до 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян – у частині першій статті 181 прим., у частині другій статті 181 прим. – від 20 до 100. Крім того, зміни до статей 218, 222 та 255 пропонується передати повноваження з розгляду таких справ від адмінкомісій при виконавчих органах міських рад до органів внутрішніх справ – міліції. Реалізація закону не потребуватиме додаткових витрат з державного бюджету України. Законопроект погоджено без зауважень з усіма зацікавленими центральними органами виконавчої влади, зауваження Міністерства юстиції враховані повністю. Прийняття законопроекту сприятиме невідворотності відповідальності за адміністративні правопорушення, протидії злочинам у сфері суспільної моралі, усуненню причин і умов, які сприяютьвчиненню адміністративних правопорушень. До зазначеного законопроекту були висловлені зауваження Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України та Комітету з питань.
Мікрофон, будь ласка, завершуйте.
законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності. Хочу звернутися до всіх народних депутатів, підтримати цей законопроект у першому читанні. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Будь ласка, позиція комітету. Володимир Олійник, перший заступник голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Комітетом Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто поданий Кабінетом Міністрів України проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності за зайняття проституцією та підвідомчості відповідних справ. Метою зазначеного законопроекту, як зазначається в Пояснювальній записці, є посилення відповідальності за вчинення особою адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 181 значок 1 "Зайняття проституцією", забезпечення, досягнення мети адміністративного стягнення та належного контролю за виконанням прийнятих у таких справах рішень. При обговоренні проекту Закону члени комітету звернули увагу на відсутність визначення на законодавчому рівні самого поняття "зайняття проституцією", що в свою чергу дає можливість працівнику міліції суб’єктивно оцінювати дії будь-якої особи, яка притягується за статтею 181 із значком 1. Крім того, передача повноважень адміністративних комісій при виконавчих органах міської ради щодо розгляду справ про адміністративні правопорушення, які передбачені статтею 181 із значком 1 органам внутрішніх справ, не вирішує питання щодо реалізації накладеного стягнення (?), яке є найбільш значимою стадією притягнення особи до адміністративної відповідальності. Адже саме на цій стадії органи виконавчої служби будуть мати певну проблему, а саме стягнення штрафу з осіб, які займаються проституцією у містах, а проживають у сільській місцевості. Таким чином не досягається сама мета адміністративного стягнення, яка передбачена відповідно до статті 23 Кодексу України про адміністративні правопорушення є виховання особи. Проаналізувавши законопроект, комітет вважає за можливе рекомендувати Верховній Раді України повернути його суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Такої ж думки.
Мікрофон, будь ласка.
Дякую.
Так, шановні колеги, є потреба обговорити це питання? Є. Запишіться, будь ласка. Так, прізвища народних депутатів. Григорій Смітюх, фракція Партії регіонів, будь ласка. Наступним буде виступати Ганущак.
Шановний Володимире Михайловичу, народні колеги! Дивлячись на цей закон, я задаю собі питання: чи є в нашій країні ця проблема загальнонаціонального значення, чи вона є якась локальна чи часткова якась проблема? Я вважаю, що в нашій країні це є загрозлива ситуація, пов’язана з цим предметом, який ми розглядаємо в цьому законі. Раз це є загальнонаціональна біда, яка спонукала наше молоде покоління, які вимушені заробляти собі таким шляхом кошти, то треба це питання розглядати в контексті, - а як це питання в цілому вирішити в нашій країні? Чому ж так сталося, що наших молодих тільки в європейських країнах більше 100 тисяч дівчат знаходяться в так званому сексуальному рабстві? Вже не говорячи, про дальній і близький Схід, про інші країни. Чому ж так сталося, що в Києві на кожному майже нічному клубі і так дальше функціонують ці заклади легально нелегально, підпільно не підпільно? Чому так сталося, що ми відкрили безвізовий режим для секс туризму з європейських країн? Які спеціально приїздять сюди і відповідно займаються цим видом діяльності з нашими молодими дівчатами, які мають бути майбутніми нашими матерями нашої держави. Чому так сталося? То я задаю питання: Чи вирішує цю проблему цей Закон? Що ми хочемо, – збільшити штрафні санкції? І все? Дати повноваження міліції, і більше нічого. Я дві побачив – збільшити штраф і дати повноваження міліції. А питання вирішити в цілому не стоїть. Я вважаю, що таким підходом до такої трагічної ситуації, яка склалася з цього питання в нашій країні, не можна підходити отак однозначно. І тільки частково дати ті чи інші повноваження. Вважаю, що цей закон треба повернути і звернути увагу Кабінету Міністрів, а саме відомчого міністерства, а, може, і Міністерства по сім’ї і молоді, для того, щоб концепцію розробити і дивитися на цю проблему, як їх захистити наше молоде покоління від цього бардаку, який створений, або створили, або.
Завершуйте, будь ласка.
тягнули наших молодих дівчат. Прошу закон відхилити. Дякую.
Дякую. Народний депутат Ганущак, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Наступним буде виступати Юрій Кармазін.
Пані і панове, я розглядаю цей законопроект як чергове втручання і наступ на місцеве самоврядування. Чому ми віддаємо це питання на розсуд міліції? Це надто прибуткова галузь. Чому вони хочуть закрити це від суспільства? Тому що знову ж таки це є кришування з боку силових структур. Чому не можна це давати міліції? Тому що, по-перше, на місцевому рівні ці питання розглядаються значно більш прискіпливіше, це адміністративна комісія, куди, до речі, представники міліції входять, і вона розглядає цілий комплекс питань. Оці аргументи, що неможливо визначити, де вона проживає і так далі це недоцільні, ми готові розглянути законопроект де адмінкомісія за фактом вчинення правопорушення буде розглядати, а не за місцем проживання відповідної особи. Друга позиція, яка є, це ставляться вилки дуже великі – це перша ознака корупції. Якщо ставиться вилка – це означає, що на свій розсуд можна визначати чи по повній програмі давати верхню межу, чи нижню межу. Ми це вже спостерігаємо на прикладі роботи ДАІ, коли даішник на свій погляд каже: "Можу тобі поставити нижню, а можу тобі верхню ставку, тому серединочку між ними готівкою". Не можна ні в якому разі ставити вилки у випадку, якщо це питання розглядається одноособове. Третя позиція. Треба взагалі в корені переглядати питання цього правопорушення. У тій же самій Франції відповідальність несе той, хто замовляє послуги, а не той, хто надає. Треба посилити відповідальність за сутенерство, у першу чергу, тому що у нас проституція – це в першу чергу соціальне питання. А ми хочемо його на рівень кримінальної відповідальності перенести. Я категорично проти.
Завершуйте, будь ласка.
Прошу відхилити.
Дякую. Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, ніколи не знав про кількість людей, які здійснюють такі послуги сексуального характеру, поки накінець на сайті ОРД не було викинуто всю інформацію з Міністерства внутрішніх справ, яке кришує, безперечно, цей бізнес, про повний облік всіх, хто здійснює ці послуги по всій країні. І при чому, що цікаво, ніхто не звернув на це увагу. Я зрозумів, що Прем’єр-міністра це давно вже не хвилює це питання, як і вся Україна. Але ж я бачу, що Президента воно ще хвилює. То, мабуть, мали б бути якісь включені ричаги і відповідальність поставлена, і МВС мала роз’яснити, що ж таке, що за інформація просочилася до громадськості. Тому з огляду на те, що пропонується, всього дві речі змінити. У Пояснювальній записці написано, що їм заважає, бачите, те, що це розглядають адмінкомісії. Треба самій міліції саджати чи бити, як зараз студентів побили. Студенти протестують проти Закон "Про вищу освіту", міліціонери їх побили. То ще треба привести до їх начальника, щоб їх начальника за це визначив покарання. Ну, чому? Це демократія. Демократія по-голубівські чи по регіоналії, чи як воно називається, по-януковицьку. Тому, шановні народні депутати, безперечно краще ввести відповідальність за політичну проституцію і тоді безперечно весь уряд на чолі з Президентом підлягають відповідальності за цей склад злочину. Чому? Тому що обіцяли людям одне – зробили інше. Тому я звинувачую уряд і Адміністрацію Президента в політичній проституції. Це треба відкинути, але я хочу від. сказати вам ще серйозніше. Україна займає одне з ключових місць по СНІДу.
Дякую, Юрію Анатолійовичу. Завершуйте.
Я завершую. Ви бачите, я сьогодні не видаю вже державних таємниць. Так от, СНІД, шановні, шість місяців латентного періоду. А тепер увага! У нас була кримінальна відповідальність за проституцію і тих, хто користується. Я запитую: кому вигідно було скасовувати? Сьогодні маєм сотні тисяч так званих робочих місць. Пропоную відхилити.
Дякую. Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Комітет і Головне науково-експертне управління одностайні в своєму висновку, що потрібно законопроект повернути на доопрацювання. Просив би це мати на увазі. А зараз ставиться на голосування першою пропозиція про прийняття законопроекту за основу [[реєстраційний номер 9406]] про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності за зайняття проституцією та підвідомчості відповідних справ. [[11:45:36]] За-43 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Національний архівний фонд та архівні установи" [[щодо експертизи цінності документів]] [[реєстраційний номер 8755]]. Доповідач – перший заступник міністра юстиції Ємельянова Інна Іванівна. І співдоповідач – голова Комітету з питань культури і духовності Володимир Яворівський. Ставлю на голосування вашу пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[11:46:23]] За-229 Рішення прийнято. Інна Іванівна, будь ласка.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати України! На ваш розгляд представлено проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Національний архівний фонд та архівні установи". Метою цього проекту є удосконалення законодавства у частині внесення документів до Національного архівного фонду та вилучення їх шляхом встановлення обов’язкових вимог до експертизи цінності документів, надання державним архівним установам права проведення перевірок стану діловодства і умов зберігання документів у всіх юридичних особах незалежно від форми власності. У зв’язку з цим у законопроекті виникла потреба надати чітке визначення терміну, що є таке "експертизою цінності документів", поширено процедуру проведення експертизи цінності документів на всі юридичні особи, внесено норму щодо заборони вилучення із Національного архівного фонду будь-яких документів, створених до 1946 року. Разом з тим, визначено, що документи, які перебувають в Національному архівному фонді до 1991 року, що вони є власністю держави. Надано право державним архівам у межах їх повноважень здійснювати контроль за дотриманням законодавства про Національний архівний фонд та архівні установи шляхом проведення певних перевірок. Шановні народні депутати, це вкрай необхідний документ, тому що всі документи, які зберігаються в Національному архівному фонді – це, звичайно, спадщина наших нащадків і, звичайно, наша історична складова нашої держави. Я хочу попросити вас, шановні народні депутати, підтримати вказаний законопроект і схвалити його в першому читанні. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Володимир Олександрович Яворівський, голова Комітету з питань культури і духовності.
Шановні наші виборці, шановні народні депутати, шановні архівісти! Так склалося, звичайно, наша історія, що дуже багато українських історичних і неісторичних, а господарських архівів були просто втрачені. В результаті, звичайно, і Другої світової війни, в результаті, просто-на-просто, нехлюйства. Деякі документи були знищені підчас, після проголошення відновлення української незалежності, деякі були просто-на-просто приховані, або і знищені, тобто ідея, сама проблема ця існує. Десять років тому у 2002 році був прийнятий Закон про національний архівний фонд та архівні установи. Цей закон відпрацював своє, він зупинив той хаос і всі ті, якісь негатив. багато негативних явищ, які були в нашій архівній практиці. Але, звичайно, що так воно і робиться в усьому світі, закон працює, потім визначаються його слабкі місця, його, так би мовити, "Ахіллесові п’яти" і потім уже в ці точково вносяться до нього поправки. Саме таку річ ми сьогодні і маємо. Найбільша проблема, звичайно, не в тому, коли передаються архіви до. на збереження до державного архіву, до обласних архівів, до міських архівів і тому подібне, а тоді, коли вилучаються – о це найбільша проблема, тут можуть бути певні ідеологічні мотиви, скажімо, можуть. Постійно в суспільстві дебатувалося питання: чи не будуть знищені, скажімо, там документи про голодомор 33-го року. Через те, цей законопроект має певні, певні складнощі, той, який зараз вніс уряд. Через те, ми вважаємо, що він все-таки має більше позитивного, ніж негативного на комітеті. Через те ми рекомендуємо Верховній Раді його прийняти у першому читанні. Ми в другому читанні над ним попрацюємо, обов’язково врахуємо зауваження нашого експертного управління, де є дуже чіткі і дуже такі реалістичні зауваження. І я думаю, що цей законопроект після цього стане.
Мікрофон, будь ласка.
Я переконаний, що після цього, після прийняття його у другому читанні, цей закон про наші архіви буде сильнішим.
Дякую. Шановні колеги, запишіться, будь ласка. Так, Сергій Гордієнко, фракція комуністів.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Я, можливо, саме трішки під іншим кутом зору, воно не стосується цього законопроекту, але дві важливі речі, на які я хотів би звернути увагу, що значна кількість архівних документів знаходиться за межами України в архівах інших країн, і в першу чергу, Росії. Часто наш державний архів, регіональні архіви їдуть туди, щоб мати доступ і скопіювати ці документи, але ці послуги в зарубіжних країнах платні, і досить велика ця плата. Тому у мене є така пропозиція, щоб і Президенту, і нашому уряду, і міністерствам при заключенні міждержавних угод все-таки врахувати, щоб державним архівним структурам ці послуги взаємної домовленості були б безкоштовними. Це значно покращило б саме доступ, у тому числі, і простих громадян до архіву. І наступне, я привертаю увагу до того, що є приклади в Україні і в регіонах, коли державні органи виконавчої влади, місцевого самоврядування, посилаючись на відсутність коштів, не здають свої документи до архівних установ. Просив би це перевірити. Посилаються на нестачу коштів. Але ви розумієте, що це роки, коли плюндрувалася власність, саме земля і інше, це досить глибоке питання і матиме великі наслідки.
Тарас Чорновіл, група "Реформи заради майбутнього". Наступний буде виступати Станіслав Аржевітін.
Прошу передати слово моєму колезі по фракції Гасюку Петру Петровичу.
Петро Гасюк, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Депутатська група "Реформи заради майбутнього" загалом підтримує законодавчу ініціативу щодо вдосконалення правових механізмів експертизи цінних документів та направлення їх до Національного архівного фонду або вилучення з нього, а також контролю за станом архівної справи та діловодства юридичних осіб. Адже непоодинокі факти втрати установами Національного архівного фонду безцінних документів, що мають загальнонаціональне, культурне значення, є переконливим свідченням необхідності наведення порядку в архівній справі. Разом з тим проект містить суттєвий недолік, який треба усунути. Так у частині четвертій проекту, якою пропонується доповнити статтю 6, передбачено, що під час проведення експертизи цінності документів, експертні комісії керуються типовими та відомчими галузевими переліками документів. Проте в ній не визначено, що це за переліки документів, а також хто їх має розробляти та затверджувати. Потребує уточнення термін "дублетні документи", які вживаються в новій редакції частини 10 статті шостого законопроекту. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" підтримуватиме цей законопроект у разі врахування цих зауважень. Дякую.
Дякую вам також. Станіслав Аржевітін, фракція "Наша Україна – Народна самооборона". Наступним буде виступати Юрій Литвин.
Шановні народні депутати, я маю відмінну думку від попередніх доповідачів, і це мені дає право сказати те, що я більше 20 років працюю в державних архівах і знаю реальний стан справ в державних архівах з оплатою праці, з матеріальною базою, з охороною. І я думаю, що нашій державі повинно бути соромно за такий стан справ у цій галузі, коли у сусідніх країнах вже дослідники мають право, за певну плату, працювати по Інтернету. А якщо ви хочете побачити, як в нас працюють, поїдьте, будь ласка, для прикладу в державний архів Закарпатської області, Берегівський філіал, і ви побачите, як працівники сидять сьогодні в шубах, як вони сидять в рукавицях. Ви побачите, як дослідники, за відсутності достатнього освітлення, сидять із лупами для того щоб дослідити документ. Тому я, коли почитав по цьому законопроекту, які нові навантаження зараз будуть покладатися на працівників архівної справи, на працівників галузевих фахових фахівців і в пояснюючій записці написано, що це не потребує матеріального додаткового забезпечення. Я думаю, цього достатньо, щоб не підтримувати цей законопроект, між іншим, такої думки Науково-експертне управління. Приведу вам ще один приклад. Наприклад, коли запровадити норму це проведення експертизи цінності документів, які вони мають історичну цінність і залишити їх в Національному архіві, приведу вам приклад. Сьогодні, наприклад, в тому ж філіалі Берегівському, про який я приводив приклад, документи зберігаються на багатьох мовах: на латині, на старій угорській мові, яка сьогодні вже не підтримується і не читається, на німецькій, на румунській, польській, чеській, словацькій. Скажіть, будь ласка, фахівець, який має аванс 320-400 гривень, він може дати правильну оцінку цим документам? Тому ми повинні відхилити цей законопроект. Кабінет Міністрів повинен був у комплексі розглянути реальний стан справ у цій галузі і потім прийняти рішення про додаткове навантаження, щоб не спричиняти конфлікти як у середовищі самих працівників архівної справи і відомчих архівів.
Дякую. Також сідайте. Хто буде? Олег Зарубінський, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги! Я не можу погодитися з моїм попередником на трибуні і казати, що цей законопроект треба просто відхилити. Знаєте, "під лежачий камінь вода не тече" і, правильно констатуючи складну ситуацію в архівній справі в Україні, особливо працю тих людей, які за невеликі гроші є подвижниками, в більшості випадків є дійсно подвижниками, то треба, мені здається, все-таки удосконалювати законодавство у цій сфері. Як людина, яка багато років і достатньо багато часу витратила на роботу в архівах, різних архівах України, і СРСР, і інших країн, можу підтвердити думку, що покращання умов зберігання документів, на що спрямований цей законопроект, це дуже важливо. Точно так же, як інша якість самого формування Національного архівного фонду, і це теж є позитивно, що є таке прагнення в законопроекті цього досягти. Водночас правильно представник Кабміну і Міністерство юстиції в даному випадку пропонували, чи варто було б підтримати тільки в першому читанні. Є речі, які треба виправляти. Причому, до речі, вони і такого техніко-юридичного характеру. Наприклад, стаття 6 називається "Внесення документів до Національного архівного фонду", а в змісті цієї статті йдеться не тільки про внесення документів до НАФу, а й про вилучення документів цього. Зміст статті має відповідати назві статті. Це перший момент. Другий момент. Хоча є ще, я тільки один ще назву. От сказано, що має бути доповнена стаття 6 і передбачено, що під час проведення експертизи цінності документів експертні комісії керуються типовими та відомчими переліками документів. Але абсолютно не визначено, що це за переліки документів? Це ж має бути в законі. Хто має розробляти ці переліки? І хто має затверджувати? Бо від цього і залежить реалізація змісту цієї статті як і.
Дякую. Будь ласка, Ярослав Сухий. Потім – Володимир Бондаренко. Одна хвилина.
Шановні колеги! Володимире Михайловичу, дякую за слово. Я чому попросив, тому що тема і актуальна, і чутлива. Навіть по обговоренню сьогодні в сесійній залі ми бачимо, що основна частина народних депутатів України все більше схиляється до теми щодо матеріально-технічного забезпечення наших архівних установ. І можна було би попросити шановного колегу Яворівського, профільний комітет провести якісь слухання комітетські стосовно стану справ, що робиться в наших архівах і по зарплаті, і по опаленню, і по будівлях. Наприклад, більше 10 років, про яку спадщину нащадків можна говорити, більше 10 років стоїть довгобуд в Тернополі, Тернопільський обласний архів. 85 процентів готовності. Уряд, влада ніяк не закінчить цю будову. А тим часом оця спадщина нащадків зберігається в приспособлених приміщеннях і руйнується, і пропадає. Ми ставимо в статті 6 базового закону нові вимоги до людей про національні архіви. Але я думаю, що повинен уряд повернутися лицем до справи матеріально-технічної бази наших українських архівів, тоді у нас буде порядок.
Володимир Бондаренко.
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко". Всім відома фраза про те, що рукописи не горять. Я думаю, що вона сьогодні не є абсолютно відповідною тому реальному стану справ, який є у нас. Горять, на жаль. Іноді з політичних мотивів. От я пам’ятаю період, коли. в СБУ працював з архівами, ми ознайомилися з десятками і сотнями дуже цікавих документів. Сьогодні це ознайомлення припинилося з політичних мотивів. Є інші мотиви особисті. Хтось там в юності, в молодості мав декілька кримінальних справ, а потім з’ясовується, що їх і кінці у воду впали. Є господарські мотиви, зокрема, пов’язані з процесами приватизації і таке інше. Тому це дуже важливо, щоби архіви були недоторканними, щоб вони гарантували збереження матеріалів. Я хотів би сказати ще за один вид архівів, про який ми менше говоримо – це аудіофотовідеоархіви. Вони, на жаль, підлягають сьогодні такому знищенню чисто природних, фізичних факторів, що ми навіть і подумати про це не можемо.
Завершуйте, будь ласка.
Справа в тім, що я двічі записуюся, весь час чомусь не записуюся, і отримую 1 хвилину. Про що йде мова? Сьогодні середня тривалість зберігання носіїв на магнітних записах 20-25 років. Є величезний аудіоархів, зокрема автентичного співу, українського бароко, романтичної музики, який просто пропаде і наші нащадки його не почують і не побачать. Тому я буду підтримувати цей законопроект, але буду вносити зміни до нього з тим, щоби була державна програма збереження аудіо-, фото, відеоносіїв, яка просто знищується через свої фізичні неможливості зберігання тривалого. Дякую.
Шановні колеги, я вдячний за те, що у нас так відбулося зацікавлене обговорення цієї проблеми. Вона виходить далі за рамки запропонованого проекту закону. І, очевидно, потрібно було б підтримати. Я прошу тут Володимира Олександровича Яворівського пропозицію Ярослава Сухого, але, можливо, виходити не на комітетські слухання, а провести парламентські слухання з цієї проблематики. Бо ми традиційно слинимо одні і ті ж самі питання, виходу жодного немає, а цю проблему, де цілий пласт історії, культури і духовності зберігається нашого народу, забуваємо. А цей пласт утримується зусиллями подвижників, людей, які працюють в архівних установах. І тим більше нам потрібно подивитися уважно на ті пропозиції, які уряд тут вносить. Ну, зокрема я не можу зрозуміти таку тезу – забороняється вилучення з Національного архівного фонду документів за мотивами конфіденційності чи таємності інформації, що міститься в них, із політичних чи ідеологічних міркувань, а також будь-яких документів, створених до 1946 року. А після 1946 року, що, можна вилучати? А там якраз було багато документів з ідеологічних міркувань, але це наша історія, треба його просто знати, якщо говорити про документальну базу. Або про документи, які після 1990 року формуються, це є вже надбанням держави. А цей проміжок, він випадає у нас. Очевидно, якщо Верховна Рада України підтримає прийняття за основу, треба серйозно попрацювати і разом із представниками архівних установ, з академією наук в плані підготовки до другого читання. І смішно, що тут закладається теза про те, що кошти не потрібні. Якраз тут кошти потрібні і причому чималенькі, якщо ми хочемо зберегти свою ідентичність. Тому, шановні колеги, ще раз наголошую, що комітет пропонує прийняти за основу. Головне науково-експертне управління вважає, що документ потребує суттєвого доопрацювання. Але щоб рухатись, нам треба очевидно прийняти його за основу. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Національний архівний фонд та архівні установи" [[щодо експертизи цінності документів]] [[реєстраційний номер 8755]]. Прошу голосувати. [[12:04:43]] За-261 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, оголошується перерва до 12-ї години 35 хвилин, на 30 хвилин.
Розглядаємо проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо врегулювання окремих питань у сфері інтелектуальної власності [[реєстраційний номер 7526]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[12:35:38]] За-153 Підтримано. Доповідає перший заступник міністра освіти, науки, молоді і спорту Суліма Євген Миколайович. Підготуватися від комітету Давимуці.
Доброго дня. Шановні народні депутати, на ваш розсуд представлено проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо врегулювання окремих питань у сфері інтелектуальної власності [[номер 7526]]. Суть проблеми, на вирішення якої направлені положення проекту закону, полягає у тому, що виробники дисків і лазерних систем зчитування зобов’язані надавати по два обов’язкових примірника спеціально уповноваженому органу з питань ліцензування. В той же час з метою виконання завдань щодо здійснення державного контролю за дотриманням вимог законодавства у сфері виробництва дисків для лазерних систем зчитування державними інспекторами з питань інтелектуальної власності відбираються два зразки кожного диску. Таке дублювання функцій центральних органів виконавчої влади створює лише додаткові адміністративні перешкоди у діяльності суб’єктів господарювання. Доцільність прийняття цього проекту закону зумовлена необхідністю систематизації та впорядкування функції реалізації державної політики у сфері інтелектуальної власності в рамках компетенції одного центрального органу виконавчої влади, а також зменшення адміністративного тиску на суб’єктів господарювання, діяльність яких пов’язана з виробництвом дисків для лазерних систем зчитування. Цілі прийняття проекту закону відповідають розділу ІХ Національного плану дій на 2011 рік щодо впровадження програми економічних реформ на 2010-2014 роки "Заможне суспільство, конкурентоспроможна економіка, ефективна держава", затверджений Указом Президента України "Про Національний план дій на 2011 рік щодо впровадження програми економічних реформ на 2010-2014 роки" та сприяють формуванню режиму максимального сприяння бізнесу шляхом зменшення втручання держави в економіку і зниження адміністративних бар’єрів для його розвитку. Прошу врахувати зазначені аргументи та підтримати запропонований законопроект.
Дякую. Заступник голови Комітету з питань науки і освіти Степан Антонович Давимука.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Комітет розглянув поданий Кабінетом Міністрів України проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо врегулювання окремих питань у сфері інтелектуальної власності [[реєстраційний номер 7526]] [[від 30.12.2010 року]] та вважає його актуальним з точки зору систематизації та впорядкування функцій з реалізації державної політики у сфері інтелектуальної власності в одному центральному органі виконавчої влади. У проекті вносяться зміни до законів України "Про обов’язковий примірник документів" та "Про особливості державного регулювання діяльності суб’єктів господарювання, пов’язаної з виробництвом, експортом, імпортом дисків для лазерних систем зчитування". Пропонується замінити спеціально уповноважений орган з питань ліцензування на центральний орган виконавчої влади у сфері інтелектуальної власності. Такий центральний орган, ви знаєте, минулого року створений. Таким чином, норма про надання обов’язкових примірників дисків для лазерних систем зчитування із записом на них інформації дозволить центральному органу виконавчої влади у сфері інтелектуальної власності контролювати питання авторського права при випуску таких дисків. Разом з тим, є необхідність в доопрацюванні законопроекту. Зокрема, вважаємо за недоцільне надання виробниками дисків центрального органу виконавчої влади у сфері інтелектуальної власності примірників дисків без запису інформації. На це питання звертає увагу і Головне науково-експертне управління. Головне науково-експертне управління пропонує також при доопрацюванні законопроекту уточнити назву закону, оскільки предметом закону є не питання інтелектуальної власності, а питання надання обов’язкових примірників – дисків для лазерних систем зчитування з записом на них інформації. Тому комітет пропонує прийняти за основу законопроект про внесення змін.
Завершуйте, будь ласка.
про внесення змін до деяких законів України щодо врегулювання окремих питань у сфері інтелектуальної власності з наступним урахуванням висловлених зауважень та пропозицій. Дякую за увагу.
Прошу записатися на виступи. Гривковський не наполягає. Хто у нас там наступний? Яворівський Володимир Олександрович. Підготуватися Каплієнку.
Шановні виборці і шановні колеги! Здавалося б, ну чисто технічне. організаційну функцію виконує ця поправка до цього закону щодо інтелектуальної власності. Тобто якщо раніше треба було це реєструвати у ліцензіата, то на сьогоднішній день уже має це робити державний орган, який займається інтелектуальною власністю, України. Дуже вірно і я думаю, що це дуже переконливо. Але за цим законом стоїть просто колосальний пласт величезних проблем. Зайдіть, будь ласка, у будь-який супер-магазин, який є сьогодні. Перегляньте, будь ласка, ті диски: і фільмові, і аудіо, і відео. Ви не знайдете майже нічого українського. Абсолютно. Я буквально десь от позавчора навмисне годину цілу шукав, щоб знайти бодай якийсь український диск: або з піснею, або з відеофільмом, який був би українською мовою. Через те ми повинні, очевидно, ширше подивитися на цю проблему. І є ще простір для того, щоб над цим законопроектом працювати. Ви знаєте, тут доповідав я з цієї трибуни про те, що у нас майже 2 роки податкова відмінила своїм, всупереч закону, своїм розпорядженням ввізне мито на іноземні книжки. То що відбувається сьогодні з цими дисками! Та їх завозять цілими фурами, мільйонами завозять, накривають буквально всю Україну, і в першу чергу, звичайно, із Російської Федерації. Тут уряд наш збирає, скажімо, сьогодні вже і з повій хочуть набрати грошей, для того щоб утримати цей жалюгідний бюджет, який вони прийняли, а пропадають мільйони, мільярди в результаті корупції і серед митників, і не тільки серед митників. Через те, звичайно, за цю поправку потрібно проголосувати. Але я звертаюся до мого прекрасного колеги Давимуки: над цим законопроектом треба ще дуже і дуже працювати, внести поправки щодо ввізного митна, щодо інших, щоби бодай якось захистити наш оцей український національний ринок, адже там носії не тільки аудіо- і відео-, там є і праці.
Завершуйте.
є і художня література. Треба просто-на-просто наводити там лад, і в першу чергу через закон. Проголосуймо за нього.
Каплієнко, будь ласка.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, ну, представники депутатської групи "Реформи заради майбутнього", безумовно, за систематизацію в такому питанні. Ми за обов’язок, який виникає після нього, і ми за контроль. Але при ухваленні рішення стосовно долі цього законопроекту пропонуємо взяти до уваги наступне: обставину, що даний законопроект був зареєстрований в той період, коли було ліквідовано Державний комітет України з питань регуляторної політики та підприємництва, до відання якого і належало зазначене питання раніше. Але нагадую вам, що Указом Президента України за номером 1168-20011 від 21 грудня 2011 року вже утворено Державну службу України з питань регуляторної політики та розвитку підприємництва, яка по суті виконуватиме ці функції, згаданого вище комітету, а отже, передавати повноваження зі зберігання примірників цих задекларованих дисків до Міністерства освіти і науки, на наш погляд, вдається недоцільним. Тим більше, що предметом цього закону не є саме збереження питання інтелектуальної власності, а просто передача примірника будь-якого диска з будь-якою інформацією чи її відсутністю. З огляду на це депутатська група "Реформи заради майбутнього" не вважає за доцільне підтримувати цей законопроект і пропонує направити його на доопрацювання з урахуванням внесених нами зауважень. Дякую.
Будь ласка, одна хвилина, Попеску.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів. Вельмишановні колеги, на наш погляд, обов’язок надання центральному органу виконавчої влади у сфері інтелектуальної власності примірників дисків з записаною на них інформацією може бути покладено лише на тих виробників, які підчас виготовлення дисків здійснюють на них запис інформації, яка є об’єктом авторського права та/або суміжних прав. Тому у абзаці першому пункту "є" частини першої статті 4 закону ми би запропонували би, після слів "та" додати слова: "у разі, якщо він одночасно з виробництвом дисків здійснює на них запис інформації, яка є обов’язковим об’єктом авторського права та/або суміжних прав". З урахуванням цього можна прийняти, тому ми пропонуємо прийняти за основу і потім додати ці зауваження. Дякую.
Обговорення питання завершено. Я ставлю пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо врегулювання окремих питань у сфері інтелектуальної власності [[реєстраційний номер 7526]]. Прошу голосувати. [[12:46:31]] За-254 Рішення прийнято. Дякую. Розглядаємо питання проект Закону про внесення змін до статті 11 Закону України "Про військовий обов’язок і військову службу" [[щодо підготовки офіцерів запасу]], реєстраційний номер 9333. Є пропозиція: розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[12:47:03]] За-221 Пропозиція підтримана. До доповіді запрошується перший заступник міністра оборони Можаровський Володимир Миколайович. Підготуватися голові комітету Гриценку.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Як відомо, підготовка громадян України за програмою офіцерів запасу нормативно визначається статтею 11 Закону України "Про військовий обов’язок та військову службу". На сьогодні існують певні обмеження щодо залучення студентів до цієї підготовки, оскільки відповідно до частини 8 статті 11 зазначеного Закону перелік вищих навчальних закладів, студенти яких можуть проходити військову підготовку, визначається, а тим самим і обмежується Кабінетом Міністрів України. Законопроектом, що пропонується сьогодні до вашої уваги, передбачається надання Кабінетом Міністрів України повноважень щодо визначення лише переліку вищих навчальних закладів, на базі яких здійснюється військова підготовка за програмою офіцерів запасу. Це дозволить студентам усіх вищих навчальних закладів України третього і четвертого рівня акредитації з денною формою навчання мати можливість проходити таку підготовку на базі вищих навчальних закладів, визначених Кабінетом Міністрів України. Прийняття проекту закону забезпечить реалізацію територіального принципу підготовки з накопичення офіцерів запасу і більш якісний відбір студентів для навчання за програмою офіцерів запасу. Реалізація закону додаткових витрат Державного бюджету не потребує. Тому я прошу народних депутатів підтримати проект цього закону. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Анатолій Степанович Гриценко.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Наш комітет розглянув цей законопроект, одноголосно його підтримав і рекомендує Верховній Раді підтримати його, якщо не буде заперечень, одразу і в цілому як закон. Звучало під час обговорення застереження, яке викликано тим, що багато людей розуміють, підготовка офіцерів запасу значною мірою спотворена з точки зору мотивації, і багато студентів ідуть за програмою офіцерів запасу не тому, що хочуть стати офіцерами запасу, а тому що не хочуть проходити строкову службу. Ця проблема є. І тому на комітеті міністр оборони запевнив, що впровадження цих змін до закону не буде супроводжуватися збільшенням чисельності, тобто замовлення з боку держави на підготовку офіцерів запасу і тим самим погіршання професійного рівня тих, хто ідуть на строкову службу. Тому ще раз повторюю, висновок комітету: прохання підтримати за основу, а якщо є згода залу, і в цілому. Це було одноголосне рішення нашого комітету. Дякую.
Дякую. Обговорювати будемо? Не будемо. Хоча, як на мене, я не розумію, в чому тут суть. І нині діючий закон дозволяє робити те, що ви просите. Нічого він не розширяє, і так можна, і так можна. Але, хочете, то давайте проголосуємо. Шановні колеги, тут дійсно, можливо, на думку міністерства, воно дещо поліпшує чи розширює можливості, хоча і в діючому записано, що Кабінет Міністрів визначає, і в тому, що пропонується, Кабінет Міністрів визначає. Але якщо просить Міністерство оборони, давайте підтримаємо в цілому закон, бо нічого його на друге читання переносити. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття Закону про внесення до статті 11 Закону України "Про військовий обов’язок і військову службу" [[щодо підготовки офіцерів запасу]] [[реєстраційний номер 9333]]. Прошу голосувати. [[12:51:25]] За-282 Дякую. Закон прийнято. Розглядаємо питання – проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення дозвільних процедур у сфері забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення [[реєстраційний номер 9378]]. Є пропозиція розглянути його за скороченою процедурою. Прошу визначатися. [[12:52:03]] За-221 Підтримана пропозиція. Доповідає міністр охорони здоров’я Аніщенко Олександр Володимирович. Підготуватись Бахтеєвій.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні депутати! Метою законопроекту є приведення положень Закону України "Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя до вимог статті 4 Закону України "Про дозвільну систему в сфері господарської діяльності". Законопроектом пропонується внести зміни до статей 12, 23,24,25,35 закону з метою удосконалення процедури надання документів дозвільного характеру, забезпечення прозорості їх видачі та додержання рівності прав суб’єктів господарювання відповідно до європейський стандартів. Встановлюється вичерпний перелік документів для отримання, переоформлення, анулювання, а також підстави для відмови у видачі висновку державної санепідеміологічної експертизи; дозволу на роботи з радіоактивними речовинами та іншими джерелами іонізуючого випромінювання; дозвільне функціонування джерел неіонізуючого випромінювання та дозволу на роботу з біологічними агентами першої та четвертої групи патогенності. Вказаний перелік також доповнений сертифікатами про державну реєстрацію небезпечного фактору та видачі відповідного сертифіката. Крім того, враховуючи, що вичерпний перелік об’єктів державної санітарно-епідеміологічної експертизи визначено статтю 11 Закону України "Про забезпечення санітарного та епідеміологічного благополуччя населення" і статті 1 пропонується виключити визначення "об’єкт державної санітарно-епідемічної експертизи" з метою уникнення розбіжності в трактуванні переліків таких об’єктів. Закон схвалено на засіданні Кабінету Міністрів 26 жовтня 2011 року. Прошу підтримати законопроект у першому читанні.
Дякую. Тетяна Дмитрівна Бахтеєва, голова Комітету з питань охорони здоров’я.
Уважаемый Адам Иванович! Уважаемые народные депутаты! Проект закона 9378, который был подан Кабинетом Министром 30 ноября 2011 года, о внесении изменений в некоторые законы Украины относительно усовершенствования разрешительных процедур в сфере обеспечения санитарного, эпидемиологического благополучия населения разработан с целью приведения некоторых положений Закона Украины "Об обеспечении санитарного и эпидемического благополучия населения" в соответствии с требованиями Закона Украины "О разрешительной системы в сфере хозяйственной деятельности", который был принят еще в 2005 году. Отсутствие в действующем законодательстве конкретных строков и условий для выдачи или отказе выдачи разрешительных документов органами санитарно-эпидемиологического надзора создало условия для злоупотребления в этой сфере. Статьей 4 Закона Украины "О разрешительной системе в сфере хозяйственной деятельности" установлено, что исключительно законом должны быть установлены и перечень документов разрешительного характера, органы которых выдают платно или бесплатно выдаются такие документы, сроки их выдачи, или получение отказа выдачи разрешения на тот или иной вид деятельности. А также основания для отказа. Предложенным законопроектом устанавливаются четкиесроки от 30 до 60 дней на выдачу пяти видов таких разрешительных пяти видов разрешительных документов, которые уже перечислил министр. Законопроектом также четко предусмотрено и бесплатность выдачи разрешительных документов санитарных санкций их дубликатов. Принятие таких норм, безусловно, будет содействовать искоренению коррупции в государственных органах и существенно упростит осуществление предпринимательской деятельности.
Завершуйте.
Спасибо. Главное научно-экспертное управление предлагает принять данный законопроект за основу. Бюджетный комитет поддерживает принятие. Комитет по вопросам здравоохранения также просит поддержать в первом чтении за основу. Спасибо.
Дякую. Є бажаючі взяти участь в обговоренні? Запишіться. Будь ласка, Гасюк, Реформи. Наступний – Попеску.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, депутатська група "Реформи заради майбутнього" вважає за доцільне підтримати даний законопроект, оскільки ним чітко конкретизується перелік процедур і терміни видачі документів дозвільного характеру органами державного санітарно-епідеміологічного нагляду, а також підстави для відмови у видачі таких документів. У законопроекті запроваджуються норми щодо видачі дозвільних документів та їх дублікатів на безоплатній основі. Наприклад, видача та переоформлення сертифіката про держреєстрацію небезпечного фактора. На наше переконання, прийняття даного законопроекту сприятиме дерегуляції підприємницької діяльності та зменшенню підстав для втручання чиновників, а отже сприятиме боротьбі з корупцією. Треба також відзначити, що проект передбачає вдосконалення відповідно до європейських стандартів процедури видачі документів дозвільного характеру. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" пропонує підтримати даний законопроект. Дякую.
Дякую. Іван Попеску, фракція Партії регіонів. За ним Кармазін.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів. Вельмишановні колеги, прийняття даного законопроекту спрямовано на вдосконалення процедури видачі документів дозвільного характеру, забезпечення прозорості процедури видачі документів дозвільного характеру. І головне, на що я б хотів звернути увагу – додержання рівності прав суб’єктів господарювання під час видачі документів такого характеру. Оскільки прийняття зазначеного закону України сприятиме гармонізації українського законодавства у сфері регулювання господарської діяльності з європейськими стандартами, Партія регіонів буде виступати "за", і просимо підтримати. Дякую.
Юрій Кармазін, "Наша Україна – Народна самооборона". За ним – Зарубінський, одна хвилина.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я хотів би звернутися з приводу цього законопроекту з наступним. Буде він прийнятий, не буде він прийнятий – населення мало на собі це відчує. Більше воно відчуває результати експерименту. Тому, шановний пане міністре, ми б хотіли якось почути від вас інформацію, поточну хоча би, таку швидку, як відбуваються експерименти в Донецькій області, де звільнюються і знищуються лікувальні установи, у Вінницькій області, в інших областях, на які розповсюджується так званий експеримент, на який от тут ви у нас говорили, що це дуже добре, а зараз всі бачать, що це просто порушення брутальне Конституції, яка не передбачає скорочення установ, які лікують людей. В цьому проекті, мені здається, викинуто головне – здоровий глузд. Чому? Експертиза є, вона передбачається статтею 12 "Проведення державної санітарно-епідеміологічної експертизи". А що вона досліджує? Об’єкт експертизи – нема. Принаймні поняття з нього ви пропонуєте зараз виключити. Тому, шановні члени комітету, шановна пані Бахтеєва! Я розумію, що деталі є і в цьому законопроекті, які можуть бути симпатичними. Але, сама перша зміна, яка тут записана, це зміна до статті 1 Закону "Про забезпечення санітарного епідеміологічного благополуччя населення", вона не має бути врахована. Тут мова йде про те, що визначення об’єкта державної санітарно-епідеміологічної експертизи як будь-якої діяльності, технології, продукції та сировини, проекти нормативних документів, реалізація, функціонування, використання яких може шкідливо вплинути на здоров’я людини, а також діючі об’єкти та чинні нормативні документи, у випадках, коли їх шкідливий вплив встановлено в процесі функціонування, а також у разі закінчення встановлення терміну дії висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи. Це ж.
Завершуйте.
Я завершую. Так от, шановні народні депутати, цю частину статті 1 закону треба залишати. Дякую за увагу.
Так, Зарубінський, одна хвилина.
Дякую, Адаме Івановичу. Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. А в цьому законопроекті є один безумовний позитив. Позитив, як на мою думку, полягає в тому, що автори законопроекту, суб’єкти законодавчої ініціативи, намагаються встановити вичерпний перелік підстав для відмови у видачі, переоформленні, анулюванні документів дозвільного характеру. Це є дуже важливо. Це фактично є та рамка, яка обмежує можливість свавілля з боку чиновників, це дуже важливо. А, от, на що я хотів би звернути увагу, що, очевидно, варто було б змінити. До речі, на цьому наголошує і головний комітет. У Пояснювальній записці сказано, що доповнюється стаття 22 Закону України про безпечність та якість харчових продуктів новою нормою, яка врегульовує питання щодо терміну дії експлуатаційного дозволу. А у висновку головного комітету якраз сказано, що це не встановлюється, тобто не врегульовується положення щодо терміну дії експлуатаційного дозволу. Хоча.
Завершуйте.
Дякую. Хоча у Пояснювальній записці це є. Очевидно, це є технічний якийсь збій, і тому до другого читання треба те, що є у пояснювальній записці, реалізовувати у тексті самого законопроекту. Але за основу можна голосувати. Дякую.
Дякую. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення дозвільних процедур у сфері забезпечення санітарного та епідеміологічного благополуччя населення [[реєстраційний номер 9378]]. Прошу голосувати. [[13:03:15]] За-245 Дякую. Прийнято рішення. Розглядаємо питання: проект Закону про внесення зміни до статті 18 Закону України "Про засади функціонування ринку природного газу" [[щодо розрахунків]] [[реєстраційний номер 9364]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:03:49]] За-226 Підтримана пропозиція. Доповідає Макуха Володимир Олексійович, заступник міністра енергетики та вугільної промисловості. Підготуватись Романюку від комітету.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Основною метою прийняття закону є встановлення заборони на стягнення на поточні рахунки із спеціальним режимом використання гарантованих постачальників, що унеможливить відволікання коштів, які надійшли від споживачів за природний газ на інші цілі та на своєчасне проведення розрахунків за природний газ. Слід зазначити, що аналогічна норма міститься в чинних законах України: в Законі про електроенергетику, яка стосується встановлення розпорядку розрахунків на оптовому ринку електроенергії, та в Законі України "Про заходи, спрямовані на забезпечення сталого функціонування підприємств паливно-енергетичного комплексу". Основний принцип, який покладено в формулювання цього закону, полягає в тому, що в загальній сумі коштів, що надходить на рахунки із спеціальним режимом використання, є частка вартості природного газу, частка послуг з транспортування, частки послуг, розподілу і постачання. Отже, на рахунки із спеціальним режимом використання акумулюються кошти, які в різних частках належать різним власникам: власнику газу, газотранспортному підприємству та газопостачальному підприємству. Таким чином, в разі, якщо на рахунок із спеціальним режимом використання буде накладено звернення стягнення за будь-якими зобов’язаннями газопостачального підприємства, це стосується бюджету або інших кредиторів, це фактично означає, що за рахунок власника газу та газотранспортного підприємства будуть забезпечені зобов’язання газопостачального підприємства. Рахунок із спеціальним режимом використання – це транзитний рахунок. І для розподілу коштів на ньому згідно із нормативами розподілу, затвердженим НКРЕ, ці кошти не можуть бути спрямовані на інші цілі, ніж ті, що передбачені порядком розподілу коштів. Операції на цих рахунках не можуть бути призупинені. Тільки після розподілу коштів і перерахування коштів на рахунки підприємств в належній їм частині на них можна бути накладене звернення-стягнення. Враховуючи важливість прийняття зазначеного проекту Закону України, прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Микола Прокопович Романюк, заступник голови Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Комітет на своєму засіданні 16 листопада 2011 року розглянув законопроект про внесення змін до статті 18 Закону України "Про засади функціонування ринку природного газу" [[реєстраційний номер 9364]], внесений Кабінетом Міністрів України. Законопроект розроблено з метою унеможливлення відволікання коштів, що надійшли від споживачів за використаний природний газ, на інші цілі та своєчасно проведену компанію "Нафтогаз України" розрахунків за спожитий газ. Законопроектом пропонується статтю 18 Закону України "Про засади функціонування ринку природного газу", якою передбачено порядок проведення розрахунків за природний газ всіма категоріями споживачів з гарантованим постачанням природного газу доповнити частиною щодо заборони стягнення за зобов’язанням перед бюджетом або перед іншими кредиторами суб’єктів ринку природного газу. Головне науково-експертне управління своєму висновку зазначило, що реалізація цієї законодавчої ініціативи може позитивно вплинути на стан розрахунків за природний газ. Крім того, аналогічні положення застосовуються і при розрахунках за електроенергію. Головне управління пропонує законопроект прийняти за основу. Комітет з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки рекомендує Верховній Раді України законопроект про внесення зміни до статті 18 Закону України "Про засади функціонування ринку природного газу" прийняти в першому читанні за основу. Комітет пропонує підтримати рішення. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, запишіться на виступи. Будь ласка, Попеску.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів. Вельмишановні колеги, прийняття цього закону сприятиме виконанню обов’язків держави перед територіальними громадами та населенням, яке проживає в зонах спостереження, щодо надання соціально-економічної компенсації, яка передбачена Законом України "Про використання ядерної енергії та радіаційної безпеки" та створить чіткий і надійний правовий механізм реалізації соціально-економічної компенсації ризику для населення, яке проживає в зонах спостереження об’єктів, призначених для поводження з радіоактивними відходами. Виходячи з вищевикладеного та беручи до уваги позитивні виклади комітету і відповідних управлінь, Партія регіонів буде виступати за основу. Просимо підтримати. Дякую.
Дякую. Тарас Чорновіл, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги народні депутати України! Стосовно даного законопроекту, який ми зараз розглядаємо, тому що попередній виступаючий доповів, висловив позицію фракції своєї щодо іншого законопроекту, наступного. А щодо цього. Наша депутатська група розглянула так само на експертній раді, ми дійшли висновку, що в обставинах, які сьогодні існують: в обставинах кризи платежів, в обставинах недобросовісності у виконанні фінансових і бюджетних зобов’язань – нам потрібно, дійсно, прийняти даний законопроект. Річ в тому, що дуже часто від керівників відповідних підрозділів здійснюють в першу чергу проплати на будь-які цілі, дуже часто на вимивання відверте коштів, знаючи, що все одно потім по газовій складовій відбудеться покривання чи за рахунок держави, чи методом списання, чи тому подібне. Давайте згадаємо, скільки разів у нас у Верховній Раді появлялися законопроекти щодо списання подібних боргів. Тобто вся держава, весь народ, бюджет України в кінцевому рахунку, чи бюджети органів місцевого самоврядування здійснюють проплати, реалізовують, витрачають кошти на те, щоб зняти ті збитки, які нанесені нерадивими керівниками відповідними. А ми знаємо, що газ – це продукт, який в основній масі своїй, абсолютній більшості ми закуповуємо за валюту, в першу чергу в Росії. Щоб зняти цю проблему, цей закон передбачає неможливість використання цих коштів на інші цілі, в тому числі і списання, бо дуже часто такі методи використовувалися через судові механізми, знаючи особливо чистоту нашої [[в лапках]], "чистоту" нашої судової системи. Тому ми і будемо підтримувати даний законопроект, але він нормально буде працювати тільки в тому випадку, якщо контролем за даними фінансовими проводками будуть стежити так само і контролюючі організації. І було б непогано, щоб це застосовувалося також і в інших напрямках, в тому числі і по електроенергетиці.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію: про прийняття за основу проекту Закону про внесення зміни до статті 18 Закону України "Про засади функціонування ринку природного газу" [[реєстраційний номер 9364]]. Прошу голосувати. [[13:11:43]] За-261 Дякую. Рішення прийнято. Будь ласка, мікрофон, Григорій Калетнік.
Шановний Адаме Івановичу, дякую за надане слово. Як голова Комітету Верховної Ради з питань аграрної політики та земельних відносин зв’язку із домовленістю сьогодні на Погоджувальній раді депутатських фракцій щодо необхідності ґрунтовного опрацювання проекту Закону України про ринок земель та, зважаючи на вимоги частини четвертої статті 9 та частини першої статті 49 Регламенту Верховної Ради України, прошу дозволу. прошу дозволити Комітету з питань агарної політики та земельних відносин можливість проводити засідання комітету одночасно з пленарним засідання Верховної Ради України. Прохання підтримати. Прохання поставити на голосування.
Шановні колеги, є така пропозиція. Ніхто не наполягає на її обговоренні? Регламент цього якраз не забороняє. Якраз стаття 4 Регламенту говорить про те, що за процедурним рішенням, а про це далі говориться в 49 статті, вірніше, стаття 9 Регламенту, 9-а частина четверта, а потім в 49 статті це повторюється, що Верховна Рада може дати згоди кількістю 150 голосів для проведення засідання комітету чи спеціальної комісії навіть у час роботи паралельно із роботою в сесійній залі. Тому я ставлю цю пропозицію на голосування. Прошу підтримати. [[13:13:34]] За-238 Рішення прийнято. І я хотів скористатися нагодою, що давайте і в наступну поступати так юридично чисто, як поступив комітет. Ясно, що їм допомогли в цьому відношенні колеги з регламентного комітету, щоб вони працювали відповідно до вимог Регламенту. Але я хотів би, дійсно, щоб у нас не було підозр один до одного, краще вирішувати.
Ні, ми нікуди не спішимо, хай комітет просто працює. Розглядаємо питання – проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо врегулювання питань справляння збору на соціально-економічну компенсацію ризику населення, яке проживає на території зони спостереження [[реєстраційний номер 9409]]. Є пропозиція розглянути його за скороченою процедурою. Прошу визначатися. [[13:14:39]] За-226 Дякую. Доповідає перший заступник міністра фінансів Анатолій Іванович Мярковський. Будь ласка. Підготуватися Романюку від комітету.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! На ваш розгляд внесено урядом проект Закону внесення змін до деяких законів України щодо врегулювання питань справляння збору на соціально-економічну компенсацію ризику населення, яке проживає на території зони спостереження. Цей законопроект розроблений за результатами розгляду у Конституційному Суді відповідного подання щодо неконституційності положення Закону України "Про використання ядерної енергії та радіаційну безпеку", в якому делегувалося право визначати повноваження щодо порядку справляння збору, ставки, механізми і терміни рішенням уряду. Тому Кабінетом Міністрів підготовлений відповідний законопроект, в якому передбачається на рівні закону врегулювати це питання. Сама редакція, форма редакції закону передбачає закріпити порядок справляння збору шляхом викладення статті 12 прим. 1 Закону "Про використання ядерної енергії та радіаційну безпеки" у новій редакції, де такі питання, які стосуються ставок і порядку сплати зазначеного збору будуть врегульовані на рівні Верховної Ради. Прийняття цього акту дасть можливість створити чіткий і надійний механізм реалізації соціально-економічної компенсації ризику для населення, яке проживає в зонах спостереження об’єктів, призначених для поводження з радіоактивними відходами. В законі України "Про Державний бюджет на 2012 рік" передбачені такі надходження до спеціального фонду у розмірі 152,8 мільйонів гривень. І таким чином, прийняття цього закону дасть можливість реально забезпечити такі надходження. Тому пропонуємо підтримати його у першому читанні. Дякую.
Дякую. Обговорювати. Ага, дякую, Анатолію Івановичу. Будь ласка, Романюк Микола Прокопович від комітету.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Комітет з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки на своєму засіданні 7 грудня 2011 року розглянув проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо врегулювання питань справляння збору на соціально-економічну компенсацію ризику населення, яке проживає на території зони спостереження поданий Кабінетом Міністрів України. Під час розгляду даного питання, члени комітету вказали на існуючу актуальність та важливість вдосконалення механізму забезпечення передбаченого Законом України про використання ядерної енергії та радіаційної безпеки, право населення територій, на яких розміщуються ядерні установки на соціально-економічну компенсацію ризику від діяльності цих ядерних об’єктів. Внесений Кабінетом Міністрів України законопроект [[реєстраційний номер 9409]] пропонує законодавчого врегулювання питання справляння збору на соціально-економічну компенсацію ризику населення, яке проживає на території зони спостереження, проведені статті 12/1 Закону України про використання ядерної енергії та радіаційної безпеки у відповідності з рішенням Конституційного Суду України від 20 травня 2010 року. Комітет з паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки прийняв рішення, рекомендувати Верховній Раді України за результатами розгляду в першому читанні проект Закону України [[реєстраційний номер 9409]] прийняти за основу. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Дякую. Будемо голосувати? Наполягає Каплієнко і Кармазін. Більше ніхто не наполягає? Тоді запишіться. Будь ласка, Каплієнко, підготуватися Плотнікову.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, ви знаєте, по цьому законопроекту ми доволі так бурхливо обговорювали питання на засіданні експертної ради. Чому? Безумовно виконувати свій обов’язок перед територіальними громадами, які проживають на території зони відчуження або зоні спостереження, безумовно, треба. І закон в принципі цілком слушний. У нас викликало зауваження лише питання суто технічного характеру. Чому коли ми приймали Податковий кодекс, ми не передбачили цих зборів. Всім нам відомо про те, що вони не носять такий сезонний характер, вони будуть і сьогодні, і наступного року, і через 5-10 років – нічого не зміниться. Тому з огляду на це, безумовно, слушною вважається нами пропозиція щодо обов’язкового внесення змін саме до Податкового кодексу України. Тому що з огляду на те, як цей закон виписаний, все треба буде приймати щорічно у приписі Державного бюджету України на поточний рік. Як на нас, то це неправильно. Вважаємо, що цей законопроект можна прийняти в першому читанні, а до другого читання доопрацювати. Хоча 116 стаття Регламенту буде забороняти нам на внесення змін до Податкового кодексу. І мені здається чи нам здається, що автори законодавчої ініціативи вимушені будуть реєструвати окремим законом внесення до Податкового кодексу. Тому депутатська група "Реформи заради майбутнього" підтримує цей законопроект лише за основу. Дякую.
І про майбутнє ви говорите правильно, що треба буде вносити окремим законом. Олексій Плотніков, будь ласка.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Я хочу підтримати цей законопроект. Тому що прийняття цього закону сприятиме виконанню обов’язків держави перед територіальними громадами та населенням, які проживають в зонах спостереження, щодо надання соціально-економічної компенсації, яка передбачена Законом України "Про використання ядерної енергії та радіаційну безпеку" та створить чіткий і надійний правовий механізм в реалізації соціально-економічної компенсації ризику для населення, яке проживає відповідно у зонах спостереження об’єктів, призначених для поводження з радіоактивними відходами. Виходячи з вищезгаданого, я пропоную підтримати цей законопроект і прийняти його за основу. Спасибі.
Так, будь ласка, Зарубінський. Підготуватись Кармазіну.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, досвід функціонування об’єктів підвищеного ризику і не тільки в Україні, а, можливо, останнім часом не стільки в Україні, підтверджує, що формулювання цього законопроекту є абсолютно коректним. Тобто, дійсно, мова йде про необхідність компенсації ризику населення. І оскільки тут включаються об’єкти як ядерного спрямування, ядерні установки, а також і підприємства з видобування і переробки уранових руд, всі прекрасно розуміють небезпеку територій там, де це видобувається. Формулювання є правильним. І те, що суб’єкт законодавчої ініціативи передбачає збір з тих операторів, з тих власників, з тих підприємств, які не тільки займаються видобуванням, наприклад, уранових руд або експлуатують ядерні установки, але які замовляють оці об’єкти підвищеного ризику для українського населення мають сплачувати певний податок, певний збір. Бо коли, не дай Боже, трапляється біда, потім з’ясовується, що збирати мають всі з миру по нитці. Збирають громадські організації, благодійні організації, фізичні особи і так далі, а держава, в тому числі і достатньо потужні держави, скажімо, такі як Японія опиняються в ситуації, коли немає закумульованої суми грошей для того, щоб дійсно допомогти тим людям, які постраждали від катастроф, від аварій на таких ризиконебезпечних підприємствах. Тому добре, що суб’єкт законодавчої ініціативи запропонував саме такий законопроект. Фракція Народної Партії його підтримає. Дякую.
Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, в мене питання до вас. Скажіть, будь ласка, мит що розглядаємо? Ми розглядаємо, які зміни до двох законів чи ми розглядаємо питання про підвищення ціни на електроенергію? А я вам кажу, що ми розглядаємо питання підвищення ціни на електроенергію. І пояснюю вам, що якщо ви зараз вводите новий податок, збільшуючи його набагато в непередбачений законом спосіб, то ви робите неправедну справу. Таку ж саму неправедну справу, як зараз роблять по землі. І привід такий цікавий, що визнав Конституційний Суд в 2010 році, правда, в травні, ще тоді Конституційний Суд мав честь так називатися, а зараз він вже називається по-іншому. Так-от, та богадільня тепер має 67 мільйонів на фінансування на цей рік. Пане Мярковський, візьміть, будь ласка, з 67 мільйонів, запропонуйте пропозицію, на 18 суддів ви даєте 67 мільйонів фінансування. Як мінімум 50 мільйонів зайві, як мінімум. Скасуйте. Я не кажу, що знайдіть гроші з вертольотного майданчика біля Верховної Ради, з майданчика в Мухалатці, хоча є поруч майданчик на об’єкті "Заря". Зніміть гроші з фінансування Бельбека, який нікому не потрібен, а там мільярд гривень, і вам вистачить повно. Так-от, ми маємо вносити зміни тільки в Податковий кодекс, бо саме він встановлює всі збори загальнодержавні і загальнодержавні податки. Вносити зміни так як ви пропонуєте абсолютно не є конституційним. Через це, з огляду на те, що нема Конституційного Суду, є богадільня, яка має таку назву, я беру на себе сміливість сказати, що цей закон неконституційним і за нього.
Юрію Анатолійовичу, не обзивайте конституційні органи непарламентськими словами. Ви на це не маєте права, бо ви народний депутат. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо врегулювання питань справлення збору на соціально-економічну компенсацію ризику населення, яке проживає на території зони спостереження [[реєстраційний номер 9409]]. Прошу голосувати. [[13:26:22]] За-260 Рішення прийнято. Розглядаємо питання – проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо упорядкування питання адміністративних послуг [[реєстраційний номер 8671]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою, прошу підтримати. [[13:26:54]] За-222 Підтримана пропозиція. Доповідає перший заступник міністра юстиції Інна Іванівна Ємельянова. Підготуватись Толстенку від Комітету з питань правової політики.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати України! На ваш розгляд представлено проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо упорядкування питання надання адміністративних послуг. Підготовка законопроекту викликана необхідністю з кількох причин. По-перше, передбачення саме на законодавчому рівні, а не на рівні акту Кабінету Міністрів, повноважень з надання певних адміністративних послуг з боку органів державної влади нашим громадянам. І друге, встановлення на рівні закону правової підстави стягнення плати за надання зазначених послуг, платність яких на сьогодні встановлено актом Кабінету Міністрів. І третє, це приведення положень законів у відповідність із Конституцією України в частині забезпечення реалізації повноважень Президента щодо розподілу компетенції між центральними органами виконавчої влади. Мова йде про виконання пункту 15 частини першої статті 106 Конституції України. Зазначені зміни стосуються розподілу повноважень між Міністерством юстиції України та утвореною Державною реєстраційною службою. З цією метою запропоновано зміни до ряду законів, як то Закон "Про нотаріат", Закон "Про благодійництво та благодійні організації", "Про торгово-промислові палати", "Про місцеве самоврядування" і "Про інформаційне агентство". І цими змінами зокрема передбачено, що надання адміністративних послуг з видачі свідоцтв про державну реєстрацію, зокрема інформаційного агентства як суб’єкта інформаційної діяльності, статутів територіальних громад, благодійних організацій, творчих спілок, торгово-промислових палат з видачі свідоцтва на право зайняття нотаріальною діяльністю тощо. Реалізація цього проекту не вплине на видаткову та дохідну частину державного бюджету. Разом з тим, я б хотіла привернути вашу увагу, шановні народні депутати, що підхід, запропонований цим проектом, абсолютно співпадає з підходом щодо прийнятого нещодавно проекту Закону в першому читання про адміністративні послуги, які визначають, що виключно законом має бути визначено перелік видів адміністративних послуг, які органи державної влади мають право надавати нашим громадянам. І друге. Тільки закон має визначати, які.
Завершуйте.
які послуги надаються на платній основі. Прошу підтримати вказаний законопроект у першому читанні. Дякую.
Дякую. Будь ласка, від комітету Володимир Леонідович Толстенко.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Комітет Верховної Ради України з питань правової політики розглянув на своєму засіданні 4 жовтня 2011 року проект Закону України про внесення змін до деяких Законів України щодо впорядкування питань надання адміністративних послуг [[реєстраційний номер 8671]]. Проект закону спрямований на встановлення на законодавчому рівні окремих адміністративних послуг, надання яких віднесено до повноважень Міністерства юстиції України, Державної реєстраційної служби України і структурних підрозділів територіальних органів Міністерства юстиції України, що реалізують повноваження Державної реєстраційної служби України та їх платності. Комітет з питань Регламенту і депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради у своєму висновку зауважив, що згідно з частиною сьомою стаття 90 Регламенту Верховної Ради України кожен законопроект повинен містити положення щодо порядку набрання ним чинності, яке відсутнє у поданому проекті закону. Комітету з питань бюджету у висновку зауважує, що прийняття проекту закону матиме вплив на показники бюджетів, збільшуючи надходження Державного бюджету. У разі прийняття відповідного закону він може набрати чинності згідно із законодавством. Комітет у закордонних справах у своєму висновку вказав, що не має зауважень до пункту 10 законопроекту. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у висновку від 14 вересня 2011 року висловилось за доцільність повернення законопроекту суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. На підставі викладеного комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо впорядкування питання надання адміністративних послуг, поданий Кабінетом Міністрів повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Але від себе хочу додати таке, що на момент прийняття такого рішення комітетом і висновку звертали увагу на те, що законодавчо не врегульовано питання адміністративних послуг. Але на цей.
Завершуйте.
Верховною Радою в першому читанні законопроект, президентський законопроект про адміністративні послуги, і, на мою думку, мені кажеться, що ми можемо прийняти цей законопроект у першому читанні. Дякую.
Так, дякую. Якщо є бажаючі взяти участь в обговоренні, прошу записатись. Так, будь ласка, Тарас Чорновіл. Підготуватись Гордієнку.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, народні депутати України! Наша депутатська група вивчала даний законопроект. Ну, і доходимо ми до висновку, що голосувати за нього, дійсно, треба, приймати його треба в першому читанні, бо він вимагає ще дошліфовування, доробок. Потрібно врешті-решт вийти на те, що від нас вимагається і конституційними нормами, що такі речі повинні врегульовуватися саме законами, що треба обмежити поле діяльності підзаконних актів і т.д., і т.п. Інший момент, який нас в цьому законі десь стримує, ну, він не стане основою для того, щоби не голосували за нього, але в нас виникає питання. Не можна було хіба синхронізувати внесення цього законопроекту з президентським законопроектом про адміністративні послуги, щоб в нас не виникало питання: є різнобій, немає різнобою, співіснують нормально ці закони, чи не співіснуватимуть, чи виникатиме знову питання вето по окремих пунктах цього закону? Плюс, так само виникає запитання, чи варто було саме в такій формі робити даний законопроект, коли по кожній частині, по кожній галузі ідуть фактично аналогічні ситуації, аналогічні тези законодавчого врегулювання. Можливо, це не є надто велика проблема, але було б непогано, щоб хоча би частково це було відшліфовано до другого читання, тому ми пропонуємо проголосувати тільки в першому читанні. Ідею ми схвалюємо, але все-таки, коли такі серйозні знакові ініціативи, які виходять саме з конституційного врегулювання законотворчого процесу, вносяться, щоб вони були дуже добре відпрацьовані. І коли ідуть паралельно базовий закон і Закон про внесення змін до інших законів, щоб їх якось синхронізовували. Найкраще було б, якби цей закон ішов як частина президентської і законодавчої ініціативи, тоді це було би абсолютно цілісний документ, не виникало б жодних сумнівів. Але однак в першому читанні ми голосувати будемо.
Сергій Гордієнко, фракція комуністів. За ним – Ганущак.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України. Я почну з того, фракція Компартії України не буде підтримувати цей законопроект, і наведу декілька аргументів. Я хотів би привернути увагу всіх, що через так звані адміністративні послуги ми дуже часто легалізуємо досить доходний бізнес, який створюють бюджетні організації через різні комерційні структури, при яких вони утворюються. Приклад. Я можу цілу низку. наводити. Давайте подивимося суть питання в чому. В тому, що люди наші платять двічі. Перший раз вони платять, коли сплачують податки на утримання державних органів влади. Заплатили. Потім ідуть за наданням тих послуг, до тих же державних органів влади, із них деруть три шкіри. Давайте подивимося по всьому спектру державних виконавчих органів і тих структур, які утворені. Цього допустити не можна. І це йде на фоні. По-перше, заробітна плата не росте. Соціальний пакет і пільги всі урізаються. Зате тільки пішла людина до органів влади, перше на вході – іди заплати за довідку, ще за щось і інше. Іде просто обдирання людей. Цього допускати не можна. І не можна таким спочатку адміністративним. платність адміністративних послуг вводили якимсь таким нелегальним шляхом, хто як думав. А тепер хочуть під це підвести досить солідну базу і продовжити збиткуватися над нашими людьми.
Юрій Ганущак, фракція "Блок Юлії Тимошенко" – "Батьківщина".
Пані та панове! Подивімося, дійсно, у нас все, що не робиться, все робиться для того, щоб із громадянина забрати лишні гроші, точніше не лишні, лишніх не буває. За те, щоб зробити витяг про право про обтяження, фактично платяться нотаріусу величезні суми. переважна більшість з цих коштів іде на виплату роялті тим організаціям, які програмне забезпечення тримають, які взагалі зареєстровані в офшорних компаніях. Зараз у нас пропонується, щоб плату за отакі адмінпослуги, щоб визначав Кабінет Міністрів , тобто ми фактично легалізуємо бізнес сторонніх структур. Я виходжу із розуміння того, що, якщо ми вже людей заставляємо платити за певні послуги, то розмір цих послуг повинен встановлюватися тут, у цьому залі. І кошторис, скільки має коштувати оця послуга, він повинен подаватися нам Кабінетом Міністрів, для того щоб ми побачили, що ж входить, чому так дорого коштує така послуга, тому що все-таки люди вимагають від нас, а не від Кабінету Міністрів, люди звинувачують нас у тому, що все це дорого. В кінці кінців, якщо ми уже відповідальні за все, що тут робиться, в цій країні, то дайте нам можливість в такому разі і впливати на цей процес, а не давати на аутсорсинг до Кабінету Міністрів. Я пропоную все-таки цей законопроект не розглядати, поки не буде принципово вирішено питання, про яке було сказано. Дякую.
Обговорення питання завершено. Не можна, бо це скорочена процедура. Але у зв’язку з тим, що жінка просить, будь ласка.
Шановні народні депутати, я б хотіла лише привернути увагу до кількох моментів. Що це законопроект пропонує: він пропонує зробити прозорою систему надання адміністративних послуг, які надаються органами юстиції, щоб не підзаконні нормативно-правові акти, а тільки закон визначав, які послуги можуть надавати органи юстиції громадянам. А щоб потім не створювати отакі умови, те, що говорив шановний народний депутат Гордієнко, що потім бюджетні установи придумують і самі встановлюють собі плату, і нав’язують потім нашим громадянам якісь адміністративні послуги, це перше. А, по-друге, ми говоримо, що тільки закон має встановити, які послуги можуть надаватися тільки на платній основі, тільки закон і ніякі підзаконний нормативно-правовий акт, лише заради прозорості і заради розуміння наших громадян, що вони можуть отримувати за гроші від держави, а що держава має надавати їм безоплатно. Дякую. Прошу підтримати.
Я ставлю на голосування пропозицію: прийняти за основу Закон про внесення змін до деяких законів України щодо упорядкування питання адміністративних послуг [[реєстраційний номер 8671]]. [[13:40:03]] За-232 Рішення прийнято. Хоча я абсолютно, колеги, солідарний з тими, хто говорив і правильно говорив, що два закони з одного питання – це забагато. Тобто якщо вдасться, нехай комітет подивиться, якщо не буде порушено 116 статті, варто президентський закон, який ми прийняли у першому читанні щодо адміністративних послуг, і закон Кабінету Міністрів, а точніше Міністерства юстиції, який сьогодні прийняли, звести в один закон і це було б абсолютно правильно для того, щоб людям було легше користуватися цим законом. Розглядаємо питання проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень. Реєстраційний номер 9372. Є пропозиція: розглянути за скороченою процедурою. [[13:41:15]] За-224 Підтримано. Доповідає перший заступник міністра юстиції Ємельянова Інна Іванівна. Підготуватися Воропаєву від комітету.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати України! На ваш розгляд представлено проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо спрощення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень. Що пропонує цей законопроект? Зокрема, передбачається можливість подання документів на державну реєстрацію прав як у паперовій, так і в електронній формі. Запровадження надання витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно як органами державної реєстрації прав, так і нотаріусами, можливість отримання витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно особами, які мають речові права на чуже нерухоме майно, а також інформацію про наявність іпотеки та обтяжень речових прав на нерухоме майно. Ну, і також звільнення фізичних та юридичних осіб від сплати державного мита при проведенні державної реєстрації прав, які виникли і зареєстровані до 1 січня 2012 року. Але щодо цієї дати, я б хотіла зробити деяких коментар, враховуючи те, що було від терміновано в часі введення в дію Закону України "Про Державну реєстрацію прав на нерухоме майно", звичайно, у другому читанні цю дату варто буде уточнювати. А що стосується відповідальності громадян, то, звичайно, що вони мають бути звільнені від цієї відповідальності, оскільки саме цим законопроектом передбачено внесення змін до Декрету про державне мито щодо встановлення мита за реєстрацію прав на нерухоме майно. Крім того, наші громадяни отримують в результаті цього законопроекту отримують спрощену систему, коли вони будуть укладати угоди на відчуження нерухомого майна. Одразу можливість у нотаріуса в електронній формі передати інформацію на реєстрацію відповідним державним реєстраторам, щоб зареєструвати право на нерухоме майно. Дякую, шановні народні депутати, за увагу і прошу підтримати цей законопроект у першому читанні.
Дякую. Заступник голови Комітету з питань економічної політики Юрій Миколайович Воропаєв. В День народження прийшов на роботу, це похвально.
Уважаемые коллеги, уважаемый председательствующий! Хотел бы ваше внимание на этот закон обратить по нескольким причинам более внимательно, чем мы обычно смотрим. По нескольким причинам, я о них скажу ниже. Первое, комитет по вопросам экономической политики рассмотрел данный законопроект 6 декабря 2011 года и принял решение поддержать его только в первом чтении естественно. Однако, хочу вам напомнить о том, что в декабре месяце, после этого, мы с вами здесь рассматривали Постановление Верховной Рады по инициативе Головы Верховной Рады Украины об отсрочке вступления в силу Закона о регистрации личных прав, который этим законопроектом и вносятся изменения. И мы тогда приняли решение, которое было оформлено постановлением, что на один год откладывается вступление в силу Закона о регистрации личных прав – это раз, то есть до 1 января 2013 года. И второе, создается рабочая группа, которая должна до 1 апреля Верховной Раде Украины предложить новый законопроект, который бы урегулировал взаимоотношения связанные с существованием органов БТИ, местных органов самоуправления и вновь созданные структуры при Министерстве юстиции Украины, которая должна заниматься регистрацией личных прав. В этой связи было бы правильнее, чтобы мы этот закон не рассматривали сейчас, а перенесли его рассмотрение до того, как рабочая группа до 1 апреля не наработает новую концепцию, новый закон. Но, учитывая, что мы его начали рассматривать, я бы рекомендовал Верховной Раде, если бы вы согласились все-таки отложить, не отложить, а направить законопроект на повторное первое чтение. Дать возможность рабочей группе, с участием ученых, представителей местных органов власти, самоуправления, Министерства юстиции, в том числе, доработать законы, саму эту тему и после этого.
Завершуйте.
В самом законопроекте есть хорошие положительные вещи, упрощающие работу по регистрации личных прав. Но есть и очень опасные тенденции, опасные вещи, о которой говорил министр юстиции, зам. министра юстиции, что разрешается регистрация по документам, которые граждане будут направлять в электронном виде в Министерство юстиции либо в подразделение. Это очень опасная штука, это приведет к тому, что у нас у граждан, у пенсионеров, в первую очередь, отберут жилье. Это принимать ни в коем случаем будет нельзя.
Обговорювати будемо?Прошу записатися. Чорновіл Тарас.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги народні депутати України! Ми розглянули у фракції даний законопроект. Він дуже не однозначний. Попередній виступаючий дійсно сказав, що в ньому є проблеми. Я зупинюся відразу в першу чергу все ж таки на позитиві, який нам підтверджує, що ми не повинні повністю відкинути цю законодавчу ініціативу. Річ в тому, що скасовування БТІ показало, що Україна поки що не готова до того, щоб працювати взагалі без системи реєстрації, державної реєстрації речових прав на нерухоме майно. І в зв’язку з цим потрібно на сьогоднішній день виробити, терміново виробити певний механізм, який би ці проблеми якимось чином вирішував. Цей закон спрямований на те, щоб дійсно вирішити ті проблеми. Інша річ, що напрацювання, які в ньому є, викликають серйозні сумніви. Вже було сказано, що є ризики. Ті ризики, не впевнений я до кінця, що ми зможемо зняти до другого читання. Тому наша депутатська група готова голосувати все-таки в першому читанні за цей даний законопроект. Але, якщо він буде відправлений на доопрацювання чи на повторне перше читання, це теж абсолютно адекватний варіант. Але повністю відхиляти цю ініціативу в даній ситуації ми теж не маємо права, тому що чимось замінити БТІ ми повинні. Хаос, який наростає в цьому напрямку, і зловживання, які там появляються, можуть бути набагато не безпечніші ніж ті проблеми, які створювала сама служба БТІ. Тому хоч не хоч, якось розв’язувати ми це мусимо.
Сергій Гордієнко, фракція комуністів. За – ним Ганущак.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Ціна питання, яка пов’язана із реєстрацією прав, надзвичайно велика. Уже рік тут у сесійній залі йде величезна боротьба за цей законопроект, не за цей, а за комплекс цих законопроектів, які пов’язані з реєстрацією прав нерухомого майна. Ми розуміємо, що всі громадяни України будуть як бджілки нести прибутки до одного певного вулика і до тієї структури, яка вибудовується. І з цим ніколи погодитися не можна. Я не буду розказувати про багато питань, але давайте, Інна Іванівна, ми подивимося. Ще нема в нас електронного реєстру, його ніхто ще не створив, а ми вже будемо займатися переоформленням прав нерухомості шляхом Інтернету, шляхом всіх цих електронних речей. В епоху, коли йде перерозподіл величезної власності, я уявляю, до чого це доведе. Ми сьогодні маємо намір за нашим розкладом також розглядати законопроект 2060, щоб надати органам місцевого самоврядування власні повноваження. І Комітет з питань державного будівництва, місцевого самоврядування звертається до всіх і стоїть на позиції, в тому числі і перед робочою групою, що нам необхідно все-таки розділяти питання. Питання реєстрації прав, нехай займаються структури Міністерства юстиції. Але питаннями обліку і технічної інвентаризації, нехай все-таки займаються органи місцевого самоврядування. Це повинно бути їхнє виключне повноваження. Бо органи місцевого самоврядування проводять експлуатацію і всі моменти пов’язані із цими об’єктами. Тому необхідно дуже серйозно думати при прийнятті цього законопроекту.
Ганущак, будь ласка. За ним – Сухий, одна хвилина.
Пані та панове, ми бачимо дуже цікаву таку ситуацію. Рішення, яке за означенням є наступом на місцеве самоврядування, тобто знищення БТІ, після цього уже вроді як прийнято, – і це правильно, воно супроводжується тим, що уже більш-менш непогані ідеї в цьому законопроекті вони як підтверджують ніби правильність того рішення, яке було прийнято. Я вважаю, що це є концентрацією влади, це є централізацією управління, яке в кінці-кінців все одно завершиться крахом цієї системи. Тому що зловживання ідуть тоді, коли немає адекватного зворотного зв’язку, коли немає контролю. Як тільки ми передаємо Мін’юсту всі права по веденню реєстру і знищуємо БТІ, все – контролю немає. Рішення системи нормального контролю і ведення тільки в тому випадку нормально йде, якщо БТІ займається, як уже казав Гордієнко, обліком, фактично веденням цього реєстру, а Мін’юст займається депозитарієм, тобто контролем над тим реєстром, який уже створений. В цьому випадку система працює. Чому? Тому що той, хто веде, не може зловживати, оскільки його контролює той, хто тримає депозитарій, а той хто тримає депозитарій, не може зловживати, тому що він не може приймати рішення оперативного характеру. Якщо ця система буде прийнята, тоді вже можна розглядати законопроект, який у нас поданий, тому що ідеї, які закладені щодо електронного обліку і так далі, вони по суті не є дуже поганими. Але давайте з самого початку приймемо рішення правильне, тобто рішення упорядкування процесу обліку і процесу контролю, рішення про упорядкування системи ведення і системи контролю з оцим веденням. Його треба зробити.
Ярослав Сухий, однахвилина.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, я пропоную поступити правильно і революційно – цей законопроект відхилити сьогодні і заспокоїти в кінці-кінців наших людей і працівників БТІ, і заборонити Міністерству юстиції видавати коментарі про те, що в першому кварталі все повернеться назад, ми там прийдемо і все поламаємо. Ви., хтось з урядовців був хоч раз у тому підвалі №3, №4? Ви на вулицях бачили, що ви наробили цим законопроектом перед новим роком? Вся Україна і так стоїть в чергах, а ви ще спровокували. Я звертаю увагу уряду на те, що він саботує свідомо, ігнорує розпорядження Президента і зауваження. Президент чітко сказав: "Спочатку передумови, а потім реформи чи в освіті, чи в охороні здоров’я, чи в системі реєстрації прав на майно". Так поступати не можна. Це підхід, який тільки вводить людей в стан роздратування. І до того важке життя. Цей законопроект, не потрібно ніяке перше, третє, шістнадцяте повторне, його просто сьогодні відхилити. І за рік підготуйте, будь ласка, нормальні передумови з тим, щоб ми нормально працювали.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень [[реєстраційний номер 9372]]. Прошу визначатись. [[13:54:10]] За-17 Законопроект відхилено. Шановні колеги, ми з вами прийняли перед Новим роком, я думаю, правильне рішення, яке підписав Президент, про те, що відтермінували на один рік введення в дію закону, який прийнято. Тому, дійсно, тут праві колеги, що за цей рік потрібно підготувати спочатку матеріальну базу, в тому числі і законодавчу базу, що треба внести в діючий уже закон, який відтермінований. Я тут не бачу великої проблеми, тим більше, що голосуючи про відтермінування закону, ми проголосували рішення, яким сказали комітету профільному створити спеціальну робочу групу по унормуванню усіх питань, які потрібно для задоволення цих потреб. І поза всяким сумнівом, що в цій робочій групі повинні бути і представники Міністерства юстиції, а точніше тої служби спеціальної, яка створена для реалізації цих прав. Розглядаємо проект Постанови про внесення зміни до статті 3.4 Положення про помічника-консультанта народного депутата України [[щодо трудового стажу]] [[реєстраційний номер 9343]]. Прошу підтримати пропозицію про розгляд за скорочено процедурою. [[13:55:51]] За-227 Підтримано. Доповідає перший заступник міністра соціальної політики Василь Іванович Надрага. Підготуватись Макеєнко.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Буквально дві тези. Місяць тому ви прийняли Закон про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо граничного віку перебування на державній, дипломатичній службі, в органах місцевого самоврядування. Тобто сьогодні всі держслужбовці і працівники місцевого самоврядування працюють до 65 років чи жінка, чи чоловік, але без будь-яких прав на продовження терміну перебування на держслужбі. Єдина категорія у нашому суспільстві, яка залишилася на термінах 60 років для чоловіків і 55 для жінок – це помічники-консультанти народних депутатів, тому що вони регламентуються відповідною постановою Верховної Ради. І пропозиція Кабінету Міністрів відмінити цю норму у цій постанові, тобто щоб і помічники-консультанти народних депутатів теж, як і всі інші держслужбовці і працівники місцевого самоврядування йшли на пенсію в 65 років на загальних засадах, як і всі ініші. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, голова Комітету з питань Регламенту депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради Макеєнко Володимир Володимирович.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! За дорученням Голови Верховної Ради України від 26 жовтня 2011 року на засіданні комітету 7 грудня 2011 року попередньо розглянуто проект Постанови Верховної Ради України про внесення зміни до статті 3 пункт 4 положення про помічника-консультанта народного депутата України, внесений Кабінетом Міністрів України. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти постанову за основу і в цілому з врахуванням зауважень комітету. Комітет погодився з автором у тому, що існує об’єктивна необхідність приведення норм положення щодо граничного віку перебування помічників на державній службі до положень Закону "Про державу службу". Зауваження комітету полягали в тому, що при виключенні частини три статті 3 пункт 4 в цілому помічники-консультанти, які перебувають на державній службі, не змогли б продовжувати службову діяльність, оскільки також виключається порядок продовження служби, який передбачений для помічників-консультантів лише у положенні. З врахуванням прийнятих 9 грудня 2011 року Верховною Радою України змін до Закону "Про державну службу" щодо підвищення граничного віку перебування на державній службі до 65 років, дія якого поширюється і на помічників-консультантів, які перебувають на державній службі, та можливістю працювати кваліфікованим працівникам без необхідності продовження служби до встановленого віку. Рекомендуємо Верховній Раді України прийняти проект постанови за основу і в цілому. Дякуємо за увагу.
Шановні колеги, все зрозуміло? Є положення, прийняте Верховною Радою, і є закон, який вищий від положення, тому нам треба привести положення у відповідність до діючого закону. Я ставлю на голосування про прийняття Постанови про внесення змін до статті 3.4 Положення про помічника-консультанта народного депутата України [[реєстраційний номер 9343]]. Прошу голосувати. [[13:59:45]] За-272 Рішення прийнято. Постанова прийнята. [[Шум у залі]] Ідучи на вимогу, ідучи на вашу одностайну вимогу, оголошую перерву. І оголошую спочатку засідання, ранкове засідання Верховної Ради закритим. Перерва до 16-ї години.