Sve teme su legitimne u HS-u. Iako, moram naglasiti u vrijeme ovakvih kriza priče o nekakvim davno zaboravljenim epidemijama i o nečemu drugome, malo su trivijalne. Samim tim što ćemo malo kasnije raspravljati o Ukrajini i što dolazi predsjednik Vlade u HS, govori o značaju ove teme. Ja ću ovdje postaviti nekoliko pitanja koje, vjerujem, svi postavljaju. Prvo pitanje je je li Hrvatska možda već slučajno involvirana u ovaj ratni sukob? I ponudit ću i odgovor, po meni čak i je jer ako će Hrvatska ovih dana poslati 124 milijuna kuna vrijednu opremu odnosno oružje, lako pješačko oružje, koje služi za naoružavanje 4 pješačke brigade, e onda je Hrvatska indirektno u ovom sukobu. I to je jako bitno da imamo na umu. Ne samo Hrvatska nego i mnoge druge zemlje. Iako su neke malo i reterirale. Poljska, od one prvotne zamisli da šalje čak i vojne zrakoplove u Ukrajinu i Slovačka također, odustale su i Slovačka i Poljska. Ali većina zemalja EU, osim NATO pakta šalje oružje u Ukrajinu. I to zna Putin, nisam mu ja otkrio ništa novo. To Rusi znaju. Samo da se ne začudimo ako se dogodi neki scenarij koji nam možda sutra nije priželjkivan scenarij. Ono što svi znamo, radi se o jednom najvećem sukobu u 21. st. definitivno, a usudit ću se reći, svi već spominju, od Drugog svjetskog rata. I sve je bilo zapravo onako, završilo bi na praćenju na društvenim mrežama, da u jednom trenutku Vladimir Putin nije zaprijetio nuklearnim oružjem, a zaprijetio je nuklearnim oružjem svima onima koji se budu petljali odnosno involvirani u sukob. Dakle zaprijetio je i Hrvatskoj. Ja ću ovdje povući jednu paralelu, odnosno postaviti drugo pitanje zapravo koje je jako bitno, a to je jesu li u Hrvatskoj spremna atomska skloništa? Jesu li spremna? Imamo li ih? Koliko ih imamo? Jesu li opremljena? Jesu li spremna? Ako netko prijeti nuklearnim oružjem, logično je pitanje da postavimo, ako smo mi i blizu te države, imamo li atomska skloništa? Atomsko oružje nemamo. Ja ovdje ipak moram naglasiti da ne ispadne da ja želim širiti strah i paniku, ali ovo su legitimne stvari i bojim se nažalost da ćemo o ovome svi uskoro govoriti s ove govornice, mi smo zauzeli stranu i nek smo je zauzeli. Mi smo NATO pakt, mi smo Zapad, to je naša strana, to su naši saveznici. Samo, nemojmo stavljati glavu u pijesak i nemojmo slušati, pardon, nemojmo ne čuti prijetnje koje dolaze sa Istoka. S tim da ono što je iznimno bitno i mora se naglasiti, Rusija nije osamljena, nije sama na svijetu, nije Pale sam na svijetu. Uz nju su brojne druge, goleme i moćne države. Kina je uz nju. Dakle ja bi se čak usudio reći da je on na ovoj našoj strani, dobra, svijetla, samo SAD, Sjedinjene američke države i EU plus UK. I nitko više. Samo smo mi tu. S druge strane, ta jedna fronta koja se okupila odnosno ja, jedno društvance koje se okupilo je iznimno moćno i iznimno veliko. Dakle, ponovit ću, zauzeli smo stranu, naša strana je NATO pakt, mi smo Zapad, međutim, osluškujmo i pazimo što se događa, u onom trenutku kada naše oružje pređe granicu i dođe u Ukrajinu, situacija se mijenja i toga moramo biti svjesni.
Kao 8. govorit će poštovani kolega Dretar u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani g. predsjedniče HS, poštovane kolegice i poštovani kolege. Jedan citat iz knjige američkog politologa i pisca Samuela Huntingtona. Svjetska politika ulazi u novu fazu, intelektualci do sada nisu oklijevali namnožiti mnoge vizije onoga što će se dogoditi, kraj povijesti, povratak tradicionalnim suparništvima između nacija država, pad nacija država pod suprotstavljenim silama plemenstva i globalizma. Svaka od ovih vizija uhvatila je određeni aspekt stvarnosti koji se eto događa svima nama. Ipak sve su one predvidjele ključni stvarno središnji aspekt onoga što će globalna politika postati ili što je već postala. Temeljni uzrok sukoba u ovom novom svijetu neće biti ni prevladavajuće ideološki, ni prevladavajuće ekonomski. Velike podjele među ljudskom vrstom i prevladavajući izvori sukoba biti će oni kulturni. Nacije i države i dalje će biti najmoćniji igrači u svjetskim zbivanjima, ali glavni sukobi globalne politike pojavit će se između nacija i različitih civilizacija. Sukob civilizacija dominirat će globalnom politikom, nestabilna razgraničenja između civilizacija postat će bojišnice budućnosti, sukob između civilizacija biti će zadnja faza evolucije sukoba u modernom svijetu. Tako je 1996. pisao Samuel Huntington. Stvar moramo priznati poprilično proročanska i danas svjedočimo krvavom sukobu za sada samo nažalost u Ukrajini, svjedočimo agresiji jedne civilizacije koja sa sobom nosi svoj sustav vrijednosti i svjedočimo trenutno Ukrajini koja sama stoji iako je često korištena fraza na braniku civilizacije dobra, možemo reći da se u ovom trenutku na jednoj imaginarnoj, imaginarnoj razini sukobljavaju civilizacija dobra i civilizacija zla. No taj grozan sukob u kojem je Hrvatska čvrsto i odlučno dala svoj stav i zahvaljujem se još jednom našoj civilnoj zaštiti koja je eto pokrenula i konkretne stvari, zamračuje jedan jednako tako bitan sukob koji se događa ovdje u ovoj našoj zemlji. To nije rat hvala Bogu, no to je sukob ne između dvije civilizacije, to je sukob između dvije kulture i pitanje je koja će od te dvije kulture u budućnosti prevladati u ovoj zemlji. Dok čitamo jučer da je bivši ministar izašao iz pritvora, da će možda aktivirati, reaktivirati svoj saborski mandat, da se prijavio na mjeru 6+6, dok se državno odvjetništvo ozbiljno bavi pokretanjem predradnji vezanih uz istragu oko još jednog trenutno aktualnog ministra u hrvatskoj vladi, dok svjedočimo čitavom nizu padova ili barem pokušaja padova nekih bitnih ljudi u ovoj zemlji, ja vas još jednom pitam, kako na sve to gleda prosječni čovjek? On je uplašen! Naravno da je, uplašen je jer cijene oko njega rastu, plaća mu je mizerna, više se ne voze nikamo, nemaju za gorivo, režije su otišle u nebo, ne znaju kako će se ni zagrijati, kako će platiti osnovne životne potrebe, Sabor ne radi ništa, tako kaže hrvatski narod i bojim se da u tome gotovo pa ima i potpuno pravo. I što sad? Za nekoliko trenutaka, desetaka minuta, ovdje će doći premijer Hrvatske govoriti nam o stanju u Ukrajini. Načelno gledano iz teorije pješaštva, kao što oklopno vozilo na sebi ima dimne cijevi kojima pušta dim i time se čini manje vidljivim protivničkoj navali, tako će ovdje i g. premijer govoriti o stanju u Ukrajini. Nesumnjivo da treba to, nitko ne osporava. No, hoće li govoriti o tome što i trenutno i kako misle i žive hrvatski građani? Neće. Neće zato jer su oni užasnuti sukobom između kulture prijaznosti, kulture zrelosti i kulture moralne i duševne čistoće i nažalost one druge kulture, kulture zla, kulture korupcije, kulture nepoštivanja temeljnih načela onoga što je hrvatsko, ono što je u našoj vjeri, u našoj tradiciji, onoga što je domovina. I samo za kraj u posljednjih 10 sekundi ću vam reći, jako su ponosni Srbi kad se mi njima bavimo. Država Srbija, govorim. Ne brinite se, oni nama uopće nisu bitni. Ne trošite na njih vrijeme, nisu ga dostojni.
Hvala vam. Idemo dalje, šesti je na redu Klub zastupnika Hrvatskih suverenista, poštovani kolega Sačić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege, hrvatska javnosti, doista pred nama je i mi već jesmo u jednom dramatičnom vremenu, vremenu promjena, sudbonosnom vremenu koje u Hrvatskoj obilježava rat u Ukrajini. Agresija neočekivana, nenadana za mnoge, ali očito dugo planirana, a hrvatska vlada reagira zajedno sa svojim, sa našim partnerima iz EU i NATO pakta na način kako smatra da će najbolje zaštiti interese napadnutog naroda, a i naše hrvatske interese. I tako nas je dovela jučerašnjom, prekjučerašnjom odlukom o dodjeli ne samo humanitarne pomoći i solidarnosti prihvatu izbjeglištva nego i vojne pomoći konkretnog smrtonosnog naoružanja na listu smrtonosnih neprijatelja samog Putina. Mi kao Hrvatska država moramo toga biti svjesni i hrvatski narod toga mora biti svjestan šta to znači. To su vrlo ozbiljne stvari. Jučer je Ministarstvo vanjskih poslova ovaj Rusije jasno dalo do znanja šta to znači, kako će oni to tretirati Rusi, a mi ovaj moramo stubokom i svoj stil i način života jer odluka koja je 2007. u listopadu donesena vidite kako je kratka, ovaj saborski, ovaj saborski ovaj krug i saborski zastupnici tada pod predsjedanjem gospodina Vladimira Šeksa su donijeli odluku vrlo jednostavno sa 5 riječi o nepozivanju, o obvezi, o nepozivanju novaka na služenje vojnog roka. Ta odluka za sobom je 2008. godine donijela slijeće 325.000 hrvatskih mladića ovih 13 godina je onemogućeno u služenju vojnog roka u vojnom osposobljavanju, ne opravdavam onih 6 mjeseci i onaj prigovor savjesti koji se pretvorio u to da mladići koji su tada pozvani na služenje vojnog roka više od 65% su završili kod ministrice Murganić ili socijalnim službama nositi papire, ne opravdavam to, ali odluka da se istodobno donese ovaj mogućnost služenja dragovoljnog vojnog roka po planovima 2.000 mladića godišnje se također nije ostvarila osim umjesto 2.000 mladića godišnje prijavilo je se 3.000 mladića za služenje, ali je u Požegi svake godine cca 300 do 400 mladića, umjesto 2.000 300-400 mladića i djevojaka je krenulo u svoj vojni put, služenje ovaj vojno osposobljavanje tada tromjesečno, sada dvomjesečno 8 tjedana. I to je dovelo do slijedećeg da smo u 30 naraštaju danas došli do 9.360 hrvatskih mladića i djevojaka koji su osposobljeni u Požegi za vojnu službu, za djelatnu vojnu službu, međutim kandidata je bilo 39.000 koji nisu osposobljeni, a imali su interes. Tako to su sada stvari koje treba dakako ozbiljno analizirati tim prije jer imamo osposobljeno zahvaljujući ministru Damiru Krstičeviću, Bog ga čuvao i blagoslovio, vidi se da je bio vjeruj Domovinskog rata i kao ministar je izmijenio gospodine iz HSLS-a nema ga ovdje, izmijenio je Zakon o obrani i Zakon o službi u Oružanim snagama koji nam sada omogućavaju da u, danas u hitnoj situaciji bez obzira što nemamo vojni rok, hitno dignemo do 30.000 pričuvnika dapače u nerazvrstanoj pričuvi da ih osposobljavamo na 30 dana. Znači vojni obvezni rok gospodin Beljak što ste rekli ne mora biti u toj formi u Hrvatskoj uveden nego postojeće zakone aktivirajmo i doći ćemo na istu stvar jer omogućimo sada da nerazvrstanu pričuvu, naše novake, a to su oni od 18 godina nadalje, zovemo u taj nerazvrstanu pričuvi i da ih 30 dana sad imam tu mogućnost vojnoj službi ovaj osposobljavamo jer to je nužnost. Budućnost Hrvatske više neće biti ista kao što je bila do prije 3-4 dana. Mi imamo ovdje u srcu blizu Karlovca, blizu Zagreba, na granici istočne Slavonije imamo također stanje kakvo imamo, mi imamo u srcu Hrvatske, blizu srca Hrvatske potencijalnu opasnost potaknutu sa jakim ruskim snagama u budućnosti, vojnoobavještajnu [[Upadica: Hvala vam.]] ili obavještajnu ili čak na bilo koji drugi način da mogu [[Upadica: Hvala kolega Sačić.]] ugroziti Hrvatsku u prvih 24 sata.
Hvala, kolega Sačić hvala vam. Kolega Vidović u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege dozvolite nekoliko objekcija na ono što se trenutno događa i mišljenje je i stajalište našega kluba o tome. Dakako da dijelimo zabrinutost svih naših građana, pa i cijelog slobodoljubivog svijeta sa ratom, sa stanjem u Ukrajini, sa činjenicom da je jedna suverena država ovako brutalno napadnuta i da nitko u svijetu se ne može smatrati lišenim ili izuzetim od odgovornosti zato kakav će biti tijek toga rata, ne samo zbog vlastitih interesa, nego i zbog činjenice da se i cjelokupni svjetski poredak zapravo uvelike mijenja i da ta agresija zapravo znači atak na modernu civilizaciju i sve ono na čemu ta civilizacija počiva. Isto tako dijelimo i opravdano očekivanje naših građana da Republika Hrvatska aktivno sudjeluje u pomaganju građana Ukrajine i napori koji se čine su za pozdraviti i kad je riječ o zbrinjavanju i pomaganju izbjeglicama koji će doći u Hrvatsku ali i na sve druge načine želimo i moramo biti aktivni dionici zapravo te bitke zapravo za civilizacijske vrijednosti. Želim pozdraviti činjenicu da je hrvatska Vlada brzo reagirala i da je preuzimanje Sberbanke od Hrvatske poštanske banke čin koji je umirio jedan dio naših sugrađana koji imaju sredstva položena u toj banci i da je takav tip reakcije zapravo dobro došao i zbog toga što se pokazuje da Vlada može biti ukoliko želi biti može biti funkcionalna. No međutim, istovremeno uz to postavljamo i zahtjev prema Vladi da hitno okupi sve ono što se može u Hrvatskoj okupiti da se pomno promotri situacija i gospodarske posljedice koje će ovaj rat nesumnjivo imati na hrvatsko gospodarstvo i standard naših građana, da se dobro procijene rizici te energetske situacije koja dolazi i svih drugih posljedica, pa i činjenica da je kroz Fortanovu ruski kapital ima u vlasništvu velike dijelove poljoprivrednog zemljišta u Hrvatskoj i da bismo morali pronaći način da to zemljište i to vlasništvo vratimo u hrvatske ruke što nije nemoguća misija tim više što Hrvatska ima na dispoziciji nekakav novac. Ne može nitko od nas naređivati niti sugerirati što će recimo učiniti recimo mirovinski fondovi. Ali u svakom slučaju vraćanje u hrvatske ruke te plodne poljoprivredne zemlje bi bio svakako jedan od načina da se također zaštite i hrvatski interesi i da se na neki način smanje rizici koji prijete hrvatskom gospodarstvu i hrvatskim građanima. No međutim, želim još na nešto upozoriti. Jučer smo dobili ponovno dojavu, odnosno hrvatska Vlada je dobila zahtjev za pokretanjem istrage protiv još jednog ministra. Situacija u kojoj je svaki tjedan ministar jedan ide pod istragu, nije situacija koja nam jamči, koja nam osigurava da možemo računati da Vlada doista funkcionira na način na koji treba u ovim izazovnim vremenima mi trebamo apsolutno funkcionalnu Vladu, imamo pravo to tražiti. Oporba ne mora stajati na trepavicama da zahtijeva tu rekonstrukciju Vlade, ali premijer mora čvrsto stajati na svojim nogama. Neka se u Vladu ako ih vladajuća stranka i koalicija nema u svojim redovima, u svom članstvu, neka se izaberu ljudi koji najbolje mogu odgovoriti izazovima sa kojima se ova zemlja susreće i kad je riječ o obnovi i kad je riječ o osiguranju ovih, rješavanju ovih problema koji nam tek stupaju. Dakle, kompetentne i elementarno poštene ljude možemo naći u ovoj zemlji da obavljaju ministarski posao koji ne smije biti nagrada. To je jedan od najtežih poslova i najodgovornijih koje jedna zemlja ima I zato smatramo da to ne može biti nagrada podobnicima nego doista ozbiljan napor da se ovu zemlju vodi na najbolji mogući način. Taj zahtjev stavljamo pred vladu i očekujemo da ona u tom smislu i odgovori.
10. rasprava Klub zastupnika Centra i GLAS-a i poštovana kolegica Puljak. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane zastupnice i zastupnici. Prošli tjedan sam završila govorom o Ukrajini u petak, a evo ovaj tjedan počinjem jer se svi drugi problemi čine nevažnim u usporedbi s mogućnošću da se jednim pritiskom prsta uništi cijeli svijet i naš način života. U borbi između autokracije i demokracije, između diktature i slobode Ukrajina je sada naša prva linija fronta u obrani civilizacijskih vrijednosti i dužni smo učiniti sve što je u našoj moći da ovo ludilo zaustavimo. Već sedmi dan traje ruski napad na Ukrajinu, rat na Europskom kontinentu najveći je od II. svjetskog rata samo 500 km od Hrvatske. Ljudi u Ukrajini se pitaju, vjerujemo li mi u Hrvatskoj da se to zapravo događa tamo ili vjerujemo ruskoj propagandi koja kaže da su oni došli osloboditi narod od nacističke vlasti. Danas dok bombe padaju na Kijev, Harkiv i druge ukrajinske gradove dok projektili pogađaju rodilišta, dječje bolnice, dok 65 km duga kolona vojne opreme, oružja dolazi opkoliti glavni grad Ukrajine, dok je više od 600.000 ljudi napustilo Ukrajinu od trenutnog predsjednika Putina čujemo slična opravdanja koja smo slušali '91. u Hrvatskoj. Kaže da dolazi kao spasitelj, spasiti ugroženi Ruski narod i oslobodi narod Ukrajine od zle vlasti. A jedino zlo u cijeloj priči je upravo on. Putin je ratni zločinac i preživi li ovaj rat bit će mu suđeno kao ratnom zločincu. Međunarodni sud pravde sljedeći tjedan će održati rasprave o optužbama Rusije za genocid. Dakle, ovo nije napad ruskog naroda na Ukrajinu, ruski narod ne želi ratovati, ruski narod protestira ulicama Moskve, St. Peterburga u više od 50 gradova diljem Hrvatske uhićeno je na antiratnim protestima više od 3.000 ljudi. Međunarodna zajednica se ujedinila u podršci i solidarnosti s ukrajinskim predsjednikom Zelenskym i ukrajinskim narodom u njihovoj borbi za slobodu. Podsjećaju nas zašto je demokracija važna i zašto se moramo boriti da je zaštitimo. Sinoć je navodno spriječen i atentat na predsjednika Zelenskog, mogu slobodno reći da smo danas svi mi Zelensky. Nije vrijeme za biti neutralan i zato je posebno vrijedan iskorak Švicarske i ostalih zemalja koje su do sada bile neutralne. Ujedinili smo se svi u sankcijama protiv Rusije, nameću se ekonomske, sportske, kulturne, financijske sankcije, Rusija se izolira od ostatka svijeta, a Ukrajini šalje sva moguća pomoć. Za razliku od nekih koji su govorili ovdje za govornicom, ja ću reći da bi trebali biti još oštriji u svim sankcijama i izravniji u pomoći ukrajinskom narodu. Danima s bolom u srcu svjedočimo humanitarnoj tragediji koja se odvija pred očima cijelog svijeta u srcu Europe u samostalnoj i demokratskoj Ukrajini. Slušamo taj zvonki jezik, prepoznajemo slične riječi, učimo o bogatoj kulturi i zanimljivoj povijesti, govorimo o bogatoj tradiciji i volji ukrajinske nacije. Sada moramo govoriti o očajničkom naporu ukrajinskog naroda da se odupre nadmoćnom neprijatelju koji krši sve međunarodne sporazume. Ovaj rat nije usmjeren protiv države, već i protiv ukrajinskog identiteta. Svjesni smo da je Ukrajina sada mjerilo europskih vrijednosti, a njezin bi poraz bio poraz demokracije u svjetskim razmjerima. Zato pozivam sve ljude dobre volje, u cijeloj Europi i u cijelom svijetu, posebno ruske intelektualce, znanstvenike, sportaše, humanitarce da ne šute da glasno kažu svoj stav jer o ovome nemamo pravo šutjeti. „Dokažite da ste s nama, dokažite da nas nećete napustiti, dokažite da ste doista Europljani i tada će život pobijediti smrt, a svjetlo će pobijediti tamu“, poručio je ukrajinski čelnik jučer u obraćanju na izvanrednoj sjednici Europskog parlamenta. Nema tog oružja koje može uništiti ljudski duh i volju za obranu svog doma, svoje obitelji, svoje slobode. Za kraj ću citirati najvećeg ukrajinskog pjesnika Tarasa Ševčenka „Zaboravit svu sramotu davnih godina i oživjet dobru slavu, Slavu Ukrajiny.“ Hvala.
Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici dobro jutro. Kao što smo najavili, dakle nakon iznošenja stajališta imat ćemo Izvješće predsjednika Vlade RH o stanju u Ukrajini, dakle ovisno o broju klubova koji će govoriti tako ćemo otprilike tempirati raspravu. Pola 11 sam stavio kao mogući termin, ali možda će to biti i nekoliko minuta kasnije. Idemo sada raspravama, prvi na redu u ime Kluba zastupnika Mosta poštovani kolega Bulj. Izvolite.
Svi smo svjedoci i cijele dane posljednje smo uprte oči u Ukrajinu, znamo da je evo i Hrvatska daje maksimum da pomogne poglavito ljudima koji bježe iz Ukrajine. Evo ja mogu kazati da je to dobro što pomažemo ljudima u teškim situacijama i da taj maksimum koji moramo dati i ja sam spreman ujedno kao i drugi gradonačelnici i gradonačelnik grada Sinja odavle poslati poruku da smo spremni također pomoći tim obiteljima koji bježe od rata, poglavito djeci i nemoćnima. Tim obiteljima moramo pomoći. Međutim, Hrvatska ima trenutno brojne probleme. U istom trenutku imamo ograde ovdje na trgu dok će pola Vlada biti u ogradama Remetinca. Stoga pozivam premijera da hitno kaže što se događa u Vladi jel vidimo da DORH i dalje kroji Vladu RH i da u ovome trenutku skine ove ograde za turiste sa Markovoga trga, a ograde su postavljene za hrvatsku Vladu u Remetincu. Ja bih ovdje također spomenuo teror dvogodišnji Stožera civilne zaštite i da je prije nekoliko dana ukinute su u javnopravnim tijelima covid potvrde koje su besmislene. Ukinute su u trenutku kada se počeo brojiti referendum potpisi koje smo prikupili na Zagrebačkom velesajmu i u tome trenutku u ovoj teškoj krizi ratnoj koji Ukrajina u Ukrajini naravno da je bilo najlakše reći ukidamo potvrde. Ali mi nećemo ostati od referenduma da ne bi troje, četvero kolegica Bujević, kolega Bačić ili ne znam tko došli tamo i oni odlučivali tko će i kada uvoditi koje mjere u ugrozama i krizama nego će odlučivat se dvotrećinskom većinom o ukidanju sloboda i prava. Ja u Gradu Sinju bez obzira na nametnuti zakon koji je donijela ovdje isforsirana trgovačka većina nisam ni uveo covid potvrde, ali zato me jesu kolega Bačiću maltretirali Andrije Mikulića inspektora mene kao gradonačelnika i kažnjavali brojnim kaznama ovdje, imam ovdje puna fascikla. Radi se o puno desetina tisuća kuna koje sam primio, ali nisam uveo besmislene covid potvrde jer sam biran za gradonačelnika za one koji su cijepljeni i ne cijepljeni jel i cijepljeni su prenosili zarazu, poglavito u mojoj gradskoj upravi imam za to dokaz. Prema tome, još jednom, nećete uvoditi više teror nego nećete reć ukinut će se covid potvrde, referendum naroda je besmislen. Nije besmislen jer dosta je terora Andrije Mikulića i njegovog inspektorata kojega je privatizirao. Bez obzira šta na prvome stupnju sud odbija njihove kazne koje su meni poslate, a znamo da je ovdje sabor odlučivao o izmjenama zakona isključivo lex Bulj da bi se mene kažnjavalo. I ja s ponosom mogu kazati da nisam ukidao prava i sloboda kao gradonačelnik Grada Sinja niti jednom građaninu u Gradskoj upravi Grada Sinja kao gradonačelnik nisam ukinuo nego sam svima bio na usluzi, ali zato su me građani i birali. I taj teror mora završiti. Ne može kolegica Bujević, kolega Capak kada je kolega iz HSLS-a bio u izolaciji dok su naše poljoprivrednike kažnjavali u tome trenutku ovdje poljoprivrednika je kažnjavalo jer je 8 kilometara u krug nije bilo niko neg je gnjojio svoju zemlju da bi prehranio nekoga u tome trenutku je kolega Hrebak došao iz samoizolacije jel mu je liječnik to preporučio, ali kolega Capak je g. Capak je rekao da možete vi doći u sabor dignuti ruku jel fali jedna ruka. To je udar bio na demokraciju. Spominjete Putina, pa i to je bio teror baš teror nad ovim narodom. Teror na slobodama i pravama, kršenje Ustava, kolegice Bujević, kolega Bačiću i vi ostali koji sidite ovdje, kolega Pupovac koji nije došao. To je bio teror na nama gradonačelnicima, načelnicima, javnopravnim tijelima i s ponosom ističem što gradonačelnik Grada Sinja bez obzira šta je donesen zakon da moramo gledati covid potvrde nisam gledao i ponosan sam što je moj Grad Sinji ostao slobodan koji nije narušavao Ustav i nije ukinuo ljudska prava i slobode [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepo.]] bez obzira na punu [[Upadica predsjednik: Hvala lijepo.]] fasciklu kazni od terora Gestapa [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepo kolega Bulj.]] Andrije Mikulića.
Samo informacija, dakle gledam sad koliko kako stojimo s vremenom pa ćemo ipak u 11,00 početi onda, napravit ćemo kad završimo sa slobodnim govorima jednu stanku i u 11,00 će onda biti prva točka Izvješće predsjednika Vlade o stanju u Ukrajini. Izvolite kolega Bauk.
Oli ste vi meštre za Ukrajinu, upitao bi Papundek. Meštar bi ga prkosno pogledao i rekao, zapamti mali ja sam uvik kontra oni ća pucadu, a za one u koje se puca. Legendarna rečenica Miljenka Smoje iz legendarne serije „Velo misto“ kojom je besmrtnom učinio legendarni Boris Dvornik najbolje opisuje kako su zemlje EU i NATO-a reagirale na rusku agresiju na Ukrajinu. Sve dileme, sva oklijevanja koja su određeni lideri imali u ovom slučaju nestala su, a sve pogreške zapada u odnosu na Ukrajinu danas se čine mikroskopske veličine u odnosu na pogrešku koji je prošli tjedan napravila Ruska Federacija. Da bude jasno, oni koji pucadu je Rusija, oni na koje se puca je Ukrajina. Mi smo i kao Hrvatska i kao SDP na strani Ukrajine. Taj stav pokazuju i naši zastupnici u Europskom parlamentu, naši zastupnici u HS-u i svi oni koji predstavljaju SDP. Kao što se Europa ujedinila po pitanju rata u Ukrajini treba pokazati jedinstvo i oko pitanja odnosa prema zemljama kandidatima za ulazak u EU. Želimo istaknuti da podržavamo stav za ubrzanom procedurom priključenja Ukrajine EU, ali da se zatraži status kandidata za BiH i Kosovo kao i da neke članice EU prestanu zavlačiti i ispune obećanja koja su dali Albaniji i Sjevernoj Makedoniji, da se ubrzaju pregovori sa Crnom Gorom i da se Srbiji jasno poruči da mora odabrati stranu. Naš nacionalni interes je da iz zemlje jugoistočne Europe koje su deklarirale i dokazale svoju namjeru i spremnost za ulazak u EU to što prije i postanu. Rat je uvijek nepredvidiv jer važne odluke najčešće ovise o ljudskom faktoru. Zato nitko ne može sa sigurnošću reći kako će se ovo dalje razvijati. Barem mjesec dana nakon atentata na Franza Ferdinanda nitko od važnijih europskih čelnika tog vremena nije govorio o tome da će izbiti veliki rat. Vjerujem da su svi iz povijesti nešto naučili. Bez obzira na dalji razvoj događaja SDP je u ključnim trenucima znao kako postupiti i kao oporba i kao vlast. Od sudjelovanja u Vladi demokratskog jedinstva '91. Saveza za Europu 2004., zajedničkim naporima u pregovorima za ulazak u NATO i pristupanju EU razlike u politički stajalištima za nas nisu bile i neće biti prepreka da u ključnim situacijama podržimo važne odluke Vlade i predsjednika posebno kada su one usmjerene kontra onih koji pucadu, a za one na koje se puca. Hvala.
Sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovana kolegica Grba Bujević.
Poštovane kolegice i kolege, koliko je važan sustav civilne zaštite u Hrvatskoj i svakom uređenom društvu je dokaz i noćašnji odlazak konvoja pomoći u Ukrajinu koji je u sklopu mehanizma Civilne zaštite EU uputila RH. Ukrajinu u kojoj se dogodila ničim izazvana brutalna agresija Ruske Federacije na slobodu i neovisnost nama drage i prijateljske zemlje Ukrajine. 1. ožujak je obilježavanje Međunarodnog dana civilne zaštite kada je Generalna skupština UN-a proglasila taj dan međunarodnim danom. Tome se priključila još 1992. godine i Vlada RH i donijela odluku da je to i Dan civilne zaštite u RH. Civilna zaštita brine o preventivi, smanjenju rizika od katastrofa, operativi, zakonskoj regulativi, edukaciji, razminiranju, radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti, informacijsko komunikacijskim poslovima 112, međunarodnim aktivnostima poslovima vezani za povlačenje sredstava iz europskih fondova. Danas sustav civilne zaštite u RH predstavlja sustav organiziran na lokalnoj, područnoj i nacionalnoj razini čije su aktivnosti usmjerene u tri pravca, smanjenje rizika od katastrofa, pružanje brzog i optimalnog odgovora na prijetnje i opasnosti, te ublažavanje posljedica nastalih uslijed velikih nesreća i katastrofa. Sustav civilne zaštite u RH unatrag nekoliko godina suočen je sa velikim izazovima. Uloga sustava civilne zaštite u potpori zdravstvenom sustavu bila je nemjerljiva u koroni na čemu je naglasak stavljen na aktiviranje nacionalnog i lokalnih stožera civilne zaštite, uspostavu logističkog centra ravnateljstva civilne zaštite, sudjelovanje u postavljanju i opremanju dodatnih kapaciteta za potrebe medicinskih ustanova, kontinuirane nadzore nad provođenjem mjera, te međunarodnu suradnju u okviru mehanizma civilne unije. Ujedno je to bio prvi puta u povijesti Hrvatske da je u stožer civilne zaštite aktivirano svih 576 lokalnih stožera civilne zaštite. Tako je u jednom razdoblju odgovora na pandemiju, pogotovo u onom prvom njegovom dijelu bilo angažirano preko 18.000 pripadnika sustava civilne zaštite. U jeku borbe sa koronavirusom dogodila su se i dva razorna potresa u kojima su operativne snage i sudionici sustava civilne zaštite pravovremeno odgovorili na zahtjeve s terena, prvenstveno u dijelu traganja i spašavanja ljudskih života, izvlačenja iz ruševina, pružanju medicinske skrbi, te evakuaciji i zbrinjavanju stanovništva. Upravljanje sustavom civilne zaštite nikako ne bi bilo moguće bez zajedništva i sinergije svih sastavnica sustava civilne zaštite, vatrogasaca, policajaca, HGSS-a, Hrvatskog crvenog križa, zdravstvenog sustava, kao ni bez potpore i suradnje građana RH. Dosadašnja iskustva ukazuju da je preduvjet učinkovitog djelovanja cjelokupnog sustava civilne zaštite dobro razrađen. Pred donošenjem je i Strategija upravljanja rizicima od katastrofa do 2030. i pripadajući akcijski plan upravljanja rizicima od katastrofe. To je neobično važno. To će nam u konačnici omogućiti i povlačenje europskih sredstava za opremanje i osposobljavanje operativnih snaga, te informatizaciju sustava civilne zaštite. Veliki doprinos sigurnosti i nacionalnoj sigurnosti pružaju i operativni centri 112 koji su od 0 do 24 na raspolaganju građanima i turistima. Operateri žurnih centara 112 zaprimili su oko milijun i 900 poziva na broj 112 u toku godine, a zbog svog profesionalnog rada dodijeljeno im je posebno priznanje Hrvatske turističke zajednice za izniman doprinos turističkoj 2021.. Možemo zaključiti da je zajedničkim naporima od političke, strateške do operativne razine u kratko vrijeme postignuta vidljivost sustava civilne zaštite u zakonodavnom, preventivnom, operativnom i logističkom smislu. Hvala svim pripadnicima civilne zaštite, još ću ih jednom nabrojati, policiji, vatrogascima, HGSS-u, Hrvatskom crvenom križu, zdravstvenim radnicima na humanom radu, trudu, vremenu i spremnosti da naše živote učine sigurnijima. Želim im sretan Međunarodni dan civilne zaštite i Dan civilne zaštite u RH.
Idemo na četvrtu raspravu u ime Kluba zastupnika HSS-a i RF-a poštovani kolega Beljak. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani g. predsjedniče HS-a, kolegice i kolege. Dopustite mi par riječi oko rata u Ukrajini. Slušam tu neke od vas kolege, slušam gospodina koji je u Liberalnoj stranci, dakle liberal koji poziva na obavezni vojni rok, nisu mi tu bistre neke stvari. Kao što su svi bili stručnjaci za koronu, tako su sada svi stručnjaci za geopolitiku. Slažem se sa općim stajalištem cijelog zapada da je riječ o nedopustivoj agresiji na Rusiju, ali se nikako ne mogu složiti sa zveckanjem oružjem u našoj okolini, a posebno ne u Hrvatskoj, a poziv na obavezni vojni rok je na neki način zveckanje oružjem. S druge strane agencijske vijesti koje nam dolaze i koje budno pratimo, ja se nadam da pratimo govore da ovaj rat nije nimalo, ali nimalo sličan ratu u Hrvatskoj, ratu u BiH, ratu na Kosovu, ratu u Siriji ili u svim ratovima koje smo gledali u zadnjih 30-ak godina, nimalo sličan. A tu se pojavljuju naši mladići tu je general Sačić, tu je puno ljudi koji su '91. branili Hrvatsku koji se sjećaju da nisu puštali golobrade mladiće bez završene vojske, nije mogao ići u rat, mogao je ići negdje u drugdje, ali ne u rat. Sada se događa da mladići slušajući nas, vas, slušajući agencijske vijesti idu branit Ukrajini i ukrajinski narod. Moramo ih podsjetiti, smiriti da to nema veze da se ne mogu vuć paralele između Hrvatske i Ukrajine. Ukrajina je 12 puta veća država od Hrvatske, Ukrajina ima 12 puta više stanovnika nego je imala Hrvatska. Neki dan gledam video, gledam svaki dan, ali neki dan jedan posebno, posebno zanimljiv video gdje grad koji se zove Berdyansk koji ima 100.000 stanovnika okupira ruska vojska bez ispaljenog metka. Nakon toga se skupljaju civili, viču na rusku vojsku pod punom ratnom spremom i pjevaju ukrajinsku himnu. Sad se samo zapitajte svi vi, a sjećate se, ja mislim da se svi sjećate osim mlađih, koliko dugo se branio Vukovar u kojem je by the way bilo 30% Srba. Dakle, tri mjeseca pod potpunom blokadom. To je bio rat. Zamislite kod vojne okupacije Vukovara da su hrvatske snage poražene dočekale četnike sa „Lijepom našom“ što bi im se dogodilo. U ovom gradu Berdyansk to nije slučaj. Dakle, to je čudan rat koji ne može s kojim se ne mogu vuć paralele s onim što je bilo u Hrvatskoj. Ja apeliram na sve one koji su odgovorni, rekao sam to i ministru Medvedu da donesu odluku da se svakako propita svaki čovjek koji odlazi tamo kad je rat onda države svojim sugrađanima sugeriraju da ne idu u ratna područja, a mi radimo suprotno. Radimo suprotno. Stradat će mladi ljudi, poginut će, ne znaju kud idu, ostat će invalidi i ono što je najgore onaj drugi dio, dakle imate oni koji idu radi društva, radi avanture, ali imate i onaj drugi dio koji idu, a i to smo svjedoci '91. jel su i takvi dolazili k nama iz Legije stranaca, ovakvi, onakvi, meni osobno ja sam osobni svjedok nije ih bilo briga za koga ratuju, samo su pitali di se puca, mi bi pucali. Dakle, ne dopustimo da hrvatska mladost odlazi u nepoznato. Treba stati na pravu stranu i prava strana jest zapadna strana. To je sigurno. Mislim da je to i veliki dio Rusa vidi, osjeća i zna i da je ovo pogrešno. Ali ovo zveckanje oružja ne bi smjelo imati niti jednu hrvatsku žrtvu ni na koji način. Hvala lijepa.
Peta rasprava, pardon prije toga kolega Bulj povreda Poslovnika. Izvolite.
Pa kolega Beljak je povrijedio članak 238. i rekao da ljudi odlaze u rat ne misleći na koga pucaju. Ja ne bih generalizirao. Ako uzmemo Jean Nicoliera koji je došao ovdje u Vukovar braniti Hrvatsku, tako i oni ljudi koji idu braniti srcem Ukrajinu ne bih generalizirao sve zajedno.
Kolega Bulj, mislim da ste dobro rekli, ali to nije bila povreda Poslovnika nego replika pa vam moram dati opomenu. Izvolite kolega Beljak.
Kolega Bulj je povrijedio članak 238. Poslovnika. Ja mislim da nije dobro rekao. Prvo nije stručan za to, a drugo on je stručan za sve, pa misli da je za to. Tako da nije dobro rekao. I on isto tako bi trebao znati da njegovi govori isto tako nekoga mogu pobuditi i reći Bulj je moj heroj, idemo u Ukrajinu. Dakle, pazite što pričate zbog drugih, ne zbog sebe. Nemojte baš gluposti svakakve pričati jer to drugi slušaju.
Kolega Beljak nemojte govoriti da su gluposti, iznio je kolega Bulj svoj stav, rekao je ono što sam ja zamijetio da ne treba generalizirati, različiti su motivi, različiti su ljudi. Ali dobro hajde nemojmo sada otvarati oko toga raspravu. Možete odustati kolega Bulj ili? Hajde, hvala vam lijepa. Idemo onda dalje. Naravno i kolegi Beljaku moram dati opomenu. Hvala vam. I idemo na 13. raspravu u ime Kluba zastupnika SDSS-a poštovani kolega Pupovac, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ja neću govoriti o mirovinama, ali hoću govoriti o miru. Tako je nažalost, bilo bi bolje da govorim o mirovinama kao što je to počeo s pravom kolega Hrelja, ali danas u cijeloj Europi, svijetu, pa i onda Hrvatskoj i regiji u kojoj smo smješteni prijeti ugroza za mir, ozbiljna i velika jer ovo što se događa na ukrajinskom tlu, ratom u Ukrajini, ruskom invaziji na Ukrajinu, odgovorom Europe, Amerike, zapada na to potencijalni je, neposredno potencijalni izvor goleme opasnosti po europski i svjetski mir. Oni koji su se uključili u to to znaju. Solidarnost sa ukrajinskim narodom o kojem je ovdje bilo riječi i treba biti riječi, ne smije biti upitna. Spremnost na humanitarnu i svaku drugu podršku također, spremnost na političku pomoć bez ostatka. Ono što se meni čini da je naša dodatna briga, a istovremeno i naša dodatna odgovornost s obzirom da smo smješteni tu gdje smo smješteni kao zemlja, na prostoru koji nije konsolidiran do kraja, sa zemljama koje nisu stabilizirane do kraja, koje su unutar sebe podijeljene i međusobno nedovoljno izmirene, čini mi se da ultimativne poruke koje se mogu čuti odavde s ove govornice upućene nekim zemljama neće pomoći, ni njima, ni nama, ali razgovori kao što je bio jedan jučer od strane predsjednika vlade i istovremeno pružanje argumenata da je neophodno da i u BiH i u Crnoj Gori i u Srbiji i odnosima između tih zemalja imperativno mora biti očuvanje mira. Imperativno mora biti dogovorno rješavanje unutrašnjih otvorenih pitanja i otklanjanje mogućnosti da bilo tko u ovoj geopolitičkoj situaciji taj mir i te odnose naruši, a nadam se da će svatko iz svojeg interesa, svoje pameti, zaštite svojih, svojeg naroda i svojih građana uvidjeti koji je najbolji izbor, koji je najbolji put za budućnost nama susjednih država i za budućnost naroda u tim državama. Mislim da trebamo učiniti sve svojim diplomatskim i političkim aktivnostima kao članica unije da pružimo uvjerenja i otvorimo prostor da te zemlje mogu izabrati takav put u kojem niti one, a niti mi nećemo osjećati više prijetnju i više opasnosti koje dolaze od globalnoga konflikta nego manje. Iz tog razloga Klub zastupnika SDSS-a će biti privržen solidarnosti sa ukrajinskim narodom, ali bit će privržen jednako tako traganju za mirom i podržati svaku onu inicijativu koja će kod nas i u našoj regiji čuvati mir, graditi političku stabilnost kao što je želimo čuvati u Hrvatskoj, ali istovremeno i tragati za svim onim rješenjima koji će na globalnom planu zaustaviti rat u Ukrajini najprije, pa onda njegovo širenje izvan Ukrajine i očuvati mir. Mnogi ljudi ovdje danas su govorili drugačije nego što su govorili prije nekoliko dana [[Upadica: Hvala vam]] Trezvenost je neophodna kod svakog od nas.
Hvala kolega Pupovac. Došli smo do kraja sa iznošenjem stajališta, dakle sada ćemo napraviti stanku do 11 sati, tada će nam se obratiti premijer 20 minuta uz mogućnost replika i nakon toga govore klubovi. STANKA U 10,39 SATI Idemo na drugu raspravu Za pravednu Hrvatsku govorit će kolega Vrkljan. Izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora. Kolegice i kolege. Na djelu je suludi rat i ratni pohod na ukrajinski narod. 24.2.2022.g. Rusija je napala Ukrajinu i vjerojatno se nalazimo pred velikim ratom sa svim elementima mogućeg svjetskog rata. 24.2. ove godine neodoljivo podsjeća na 3.9.'39. godine, naime tada je ista ta Rusija raskomadala Poljsku. Svijet je tada bio u šoku isto kao i danas s tim da su danas posebno generacije koje su odrasle u miru u šoku i često se može postaviti pitanje zašto nam se u Europi ponavlja povijest. '45. godine na zapadu Europe srušen je fašizma, ali je na istoku Europe tek '90. godine srušen komunizam, a u RH mi smo se '91. obračunali i politički pobijedili komunističku Jugoslaviju, a '95. i vojnički smo pobijedili. Danas možemo reći da je cijeli svijet žrtva. Rusija upravo ruši međunarodni svjetski poredak, a pitanje je kako će se izgraditi novi svjetski poredak. Svjetski mir je ugrožen, a kad je ugrožen svjetski mir i kad su ugroženi svjetski poredak onda su ugrožene i najmanje države. Odgovor Europe bio je jedinstvo europskih država, jedinstvo europskih naroda, posebno treba istaknuti iskorak koji je napravila Švicarska, Finska i tradicionalno neutralne države i svi skupa smo pokazali zajedno sa Hrvatskom snagu demokracije, da je ona veća od snage oružja. Hrvatska je, posebno važno je to istaknuti da je i sad se vidi važnost hrvatskog puta prema Europi, integriranje Hrvatske u EU, u NATO i uskoro u eurozonu i uvođenje EUR-a. U ova teška vremena RH se svrstala na, u slobodni svijet i moralno i materijalno imamo kredibilitet da pomažemo bratski ukrajinski narod. Međutim, posebno je važno da se ne dozvoli destabilizacija RH danas bez obzira da li je ona posljedica unutarnjeg ili vanjskog djelovanja jer interes RH nikako nije destabilizacija. Agresija Rusije je neprihvatljiva. To je barbarski čin u 21. stoljeću. To je napad na suverenu državu nezabilježen u zadnjih 80 godina. To je razaranje sa cijelim civilnih žrtava, raseljavanjem stanovništva i potkopavanje svjetskog poretka. Bojim se da je to rat bez povratka sa prijetnjom da pretvori se u svjetski rat. I radi toga ja pozivam ruske intelektualce, ruske znanstvenike, ruski narod koji je veliki narod, meni osobno drag, prijateljski narod, da nađe snagu, izađe iz iracionalnog i mitomanije i da ne dozvoli formiranje ruske nacionalne svijesti na temelju raznih djela kao npr. Sveta Rusija protiv hazarije jer takvi mitovi vode ruski narod u sukob sa svim susjedima, sa svijetom ali i sa civilizacijom. Apsurd tog djelovanja je upravo vidljiv preko današnje Ukrajine gdje '45. godine dida Zelenskij kao crvenoarmejac branio Ukrajinu, a danas '22. njegov unuk Zelenskij inače Židov i predsjednik Ukrajine napadnut je upravo od iste te Rusije. Pozivam ukrajinski naroda da smogne snage i obrani se. Pozivam ruski narod da jasno kaže da ne podržava ovaj rat. Pozivam hrvatski narod da se sjeti 15.12.'91. godine kad je Ukrajina u teškim vremenima priznala Hrvatsku mjesec dana prije i Vatikana i Njemačke i da bude solidarna sa ukrajinskim narodom. I pozivam Vladu RH da nastavi voditi hrvatski narod i državu kao pouzdane partnere EU i [[Upadica: Hvala vam.]] NATO-a.
Prijeći ćemo sada na treću raspravu u ime Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista poštovani kolega Klasić i informacija dakle s obzirom da se veliki broj klubova prijavio za iznošenje stajališta sada je 15 do 11 plan da dođe predsjednik vlade. Evo, izvolite.
Hvala lijepo poštovani i uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege, pokušaj ruske okupacije Ukrajine iz temelja je promijenio sigurnosnu arhitekturu Europu. Vjerovanje u Europu kao oazu sigurnosti i mira pregazili su tenkovi koji su iz Bjelorusije krenuli prema Kijevu. Građani Ukrajine morali su se suočiti sa okrutnom stvarnošću da svoju slobodu i državnost moraju braniti svojim životima. Ruska agresija pokazala je europskim članicama NATO-a da nemaju dostatnu kvantitetu da učinkovito pokriju granicu s Ukrajinom, Bjelorusijom i Rusijom. Rat u Ukrajini nam iz dana u dan pokazuje da brojnost još uvijek jednako važan čimbenik kao i opremljenost oružanih snaga. Rat u Ukrajini temeljito je promijenio odnos europske javnosti prema vojsci, a istovremena i prema temi služenja vojnog roka. U slučaju izbijanja rata ili pojave neposredne ratne opasnosti Oružane snage RH mogu narasti tek na 35.000 pripadnika. Oko 14.000 aktivnog sastava plus 21.000 pričuve. To ni izdaleka nije dostatan broj za obranu državnog teritorija. Samo tijekom Domovinskog rata hrvatska vojska je raspolagala sa brojem od preko 200.000 pripadnika. Što se tiče RH mora se ne naglasit da obaveza služenja vojnog roka nikad nije ukinuta nego je tek suspendirana odlukom sabora iz listopada 2007. godine i provodi se od 1. siječnja 2008. godine. I dalje se važećim Zakonom o obrani predviđa obavezno služenje vojske i to na temelju Članka 47. Ustava kojim se propisuje opće vojna obaveza. Tadašnja sigurnosna procjena bila je da je okruženje stabilno i da ne postoje vanjske ugroze. Danas je situacija bitno drugačija i vrlo je realna opasnost da može doći u okviru ove krize u Ukrajini i do pokušaja političke destabilizacije zemlje u našem neposrednom susjedstvu. U Crnoj Gori je do nedavno na vlasti bila koalicija čiju su većinu činile proruske stranke, premije i predsjednik parlamenta dolaze iz tih redova, a crnogorski mediji na dnevnoj bazi javljaju o otkrivenim sastancima proruskih crnogorskih političara i agenata ruskih tajnih službi. Proruska stranka otvoreno prijeti demonstracijom blokadom prometnice kako kažu ako će trebati i puno više. Republika Srpska tempirana je bomba, detektor te bombe nalazi se u Moskvi, novi sigurnosni odnosi naterali su čak i novog njemačkog kancelara Olafa Scholza da odrekne se politike štednje na račun vojske bivše kancelarke Merkel te njemačkih oružanih snaga unutar proračuna za 2022.g. dodijeli 100 milijardi eura koje prije svega uložit se u novo naoružanje i opremu. To je ogromna promjena za stranku SPD koja je u koalicijama vlade na oružane snage gledala isključivo kao nepotrebni trošak. Sve izvjesnija pogoršanja političke i sigurnosne situacije zahtijevat će znatno učinkovito osiguranje granice Hrvatske. Hrvatska sa BiH dijeli čak 1.111 kilometara granice i za njeno osiguranje trebat će nekoliko puta više vojnika od sadašnjih mogućnosti. Ako snage NATO-a dođu i u većem broju u BiH kako bi spriječile moguće nastajanje krize osiguranje državne granice i dalje će biti isključivo naša obaveza. Iz rata koji je Rusija započela u Ukrajini treba izvući pouku. U Europi je 15 država zadržalo obavezu služenja vojnog roka, međutim oni se razlikuju od države do države. Dio država ima vrlo liberalnu politiku dok vrlo mali dio država provodi politiku pozivanja svih vojnih obveznika. Osnovne okosnice ovih sistema jesu privilegija za mlade ljude koji odsluže vojsku jer svi koji odsluže vojni rok imaju brojne pogodnosti od prednosti pri zapošljavanju u državnim službama do poreznih pogodnosti. Hrvatska je sadašnjim nedovoljno definiranim zakonskim okvirom upravljanja oružanim snagama u pogledu kojeg postoji sud nadležnost između dva državna tijela postala anomalija među europskim parlamentarnim demokracijama. Blokada vlasti konfuzija u pogledu zapovijedanja Hrvatskom vojskom te stavljanje Stožera oružanih snaga RH u nezavidni položaj zahtjeva hitnu promjenu Zakona o obrani i oružanim snagama kako bi se uspostavila zakonska regulativa koja se primjenjuje u većini ostalih europskih parlamentarnih demokracija. Novo politički sigurnosni odnosi u Europi traže i nove mjere odgovora, značajno dugoročno povećanje proračunskih izdvajanja te osiguravanje dodatnih snaga novaka doslovno se preko noći od 23. na 24. veljače postali nova realnost i u Hrvatskoj kao i u EU. Predlažem Vladi RH da razmotri osiguravanje dodatnih snaga novaka, a koji je suspendiran odlukom sabora od 2007.g. te pod hitno pokrene izmjene Zakona o obrani i Zakona o službi oružanih snaga u kojim se definira zakonski okvir [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] upravljanja oružanim snagama. Hvala lijepo.
Sada će u ime kluba HNS-a i HSU-a i nezavisnih zastupnika govoriti poštovani kolega Hrelja.
Poštovani, geostrateg nisam, rat me duboko dira i duboko boli i zato ću govoriti o drugoj temi. Uostalom nakon ovoga slijedi izvješće predsjednika Vlade. Uzrečica prošlost nam određuje budućnost je u našem društvu korištena na različite načine i prilagođavana različitim situacijama i spada u životne istine. U jednom trenutku ljudskog života ta uzrečica je baš takva doslovna i jednoznačna. To je trenutak kada ljudi idu ili moraju ići u mirovinu. To je jedna životna prekretnica, jedan trenutak u našim životima koji u potpunosti mijenja naš život sa svih gledišta životne navike, ambicije, prihodi, raspolaganje vremenom, kratko rečeno standardni način života. Suočavanje sa rješenjem za mirovinu rijetke ostavlja ravnodušnim, a kamoli zadovoljnim. I odmah prvi izljev gorčine. Pa boga mu, radili smo 35, 37, 43 godine a mirovina nije ni pola zadnje plaće. Tako eto dolazimo do prve zablude. Važno je koliko smo radili, no prevažno je kakva nam je u prošlosti bila plaća, koliko je na tu plaću plaćeno doprinosa. Jer to, baš to određuje našu materijalnu i inu budućnost. Tu ću stati. I koliko god u ovom vihoru rata bilo teško razmišljati o budućnosti moram reći da je to imperativ života i da se ne smijemo opustiti i relativizirati budućnost. Često čujem od mladih generacija u trećem i četvrtkom desetljeću života penzija. Ma kakva penzija. Tko će je dočekati? Ili ako i kada odemo u penziju više je država neće isplaćivati. Ili za crkavicu u mirovini morati ću raditi do 70-te godine. Ili sve što štedim u drugom stupu sve će to propasti dok odem u mirovinu do najliberalnijeg stava dajte meni bruto plaću pa ću ja najbolje znati kako se brinuti za stare dane. Ovo zadnje su govorili i neki sadašnji umirovljenici dok su 20-tak godina primali minimalac i još dva puta toliko na ruke, a danas imaju sreće da ih štiti institut najniže mirovine od 73,13 kuna po godini staža. Vrijeme će proći, mirovine će biti, dogoditi će se ljudima, izrečeni stavovi pokazat će se zabludama i pitati će starost gdje je bila mladost kao što i sada čini. Osim zabluda izrečeni stavovi su i izgovor za kako ne promišljati budućnost. Naravno da iz ove ocjene izuzimam gotovo 150 000 mladih ljudi koji iznimno teško žive sa malim plaćama, na minimalcu, sa malom djecom, neriješenim stambenim pitanjem, radom na određeno vrijeme kojima je sadašnjost vrlo neizvjesna. Tu je teško bilo što izdvojiti za budućnost niti je promišljati. No, obraćam se svima onima koji bi nešto mogli uštedjeti za svoju mirovinu, odnosno budućnost osim onih 330000 koji to čine i na svojim računima imaju više od 5 milijardi kuna ukupne imovine. Svima onima koji ne žele, ne znaju ili ne žele čuti da je štednja za mirovinu u trećem dobrovoljnom mirovinskom stupu najisplativija, sigurna, da funkcionira već 20 godina i da je u Hrvatskoj najviše poticana u cijeloj EU i šire i da su prinosi na uplaćeno od 5,9 do 12 i pol posto. Ovo nije marketing, ovo je savjet za vašu kvalitetniju budućnost i mirovinu. Mladi zamislite se jer štednjom za sebe rješavate briga svoju djecu. Zašto štedjeti? Jer vam svi mi, dakle država na primjer 5000 koje ste uplatili dodajemo 750 kuna. Uplatite li to vi ili vaš poslodavac kojem je to porezno priznati rashod štednja se povećava za prinos fonda. Nema ograničenja ni visine, ni dinamike uplate. Plaćate kad možete i koliko možete. Ako ne uplatite tri mjeseca ili dvije godine članstvo vam se ne ukida sredstva su vaša, ne plaćate porez i nasljedna su za obitelj i jedini uvjet je za početak korištenje 55.g. starosti, može kasnije, a tada ako ste doista uštedjeli možete jednokratno dobiti 30% vaše imovine. Hvala lijepa.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,00 SATI]] Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti s radom. Na redu je Izvješće predsjednika Vlade RH o stanju u Ukrajini. Temeljem čl. 123. Poslovnika predsjednik Vlade RH podnijet će usmeno Izvješće o stanju u Ukrajini. Prije toga, pozdravit ću ponovo s nama veleposlanika Ukrajine u RH Vasilja Kiriliča. [[Pljesak.]] I pozdravljam isto tako predstavnike ukrajinske manjine koji žive u RH. Dobrodošli. [[Pljesak.]] Prije nego što dam riječ predsjedniku Vlade, vidim da se za stanku javio kolega Milanović Litre. Izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče Sabora. Tražim stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba Hrvatskih suverenista zbog trenutnog stanja u Ukrajini. Ukrajinski narod nažalost povijesno isprepleten zločinima počinjenim nad njim. Jedan od takvih je i genocid zvan holodomor odnosno gladomor za kojeg smo u ime ukrajinske zajednice u Hrvatskoj predložili Deklaraciju HS-u koji čeka dolazak na raspravu još od ožujka prošle godine. Noćas je Ruska Federacija nastavila granatira ukrajinske civile i time je nastavila popunjavati popis ratnih zločina počinjenih na području Ukrajine. Svjedoci smo ubijanja novinara, medicinskih radnika, raketiranja stambenih zgrada, bolnica i korištenja kazetnih i termobaričnih bombi koje su zabranjene po Ženevskoj konvenciji. O ovim zločinima moramo više pričati i dijeliti istinu o ovome ratu kojem je jedini cilj pokoravanje volje Ukrajinaca prema volji velike Rusije. Moramo se zapitati i hoće li Putin stati samo na Ukrajini i je li mu ona dovoljna? Bog i Hrvati, slava Ukrajini.
Stanka je odobrena, no nastavit ćemo dalje sukladno čl. 293b pa ću sada pozvati poštovanog predsjednika Vlade RH Andreja Plenkovića da podnese Izvješće o stanju u Ukrajini. Izvolite predsjedniče Vlade.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovane zastupnice i zastupnici. Četvrt stoljeća nakon Domovinskog rata na europskom tlu ponovno bijesni rat. Na zaprepaštenje cijelog svijeta, već 7. dan traje ničim izazvana brutalna ruska agresija na Ukrajinu, koja je započela u zoru 24. veljače. Dana koji će tektonski promijeniti sve što znamo o međunarodnim odnosima i međunarodnom poretku do tog trenutka. Rata ovakve siline i ovakvih razmjera u Europi nije bilo punih 77 godina. Po svojoj prirodi, kao hladan i sračunat nasrtaj na svjetski poredak i grubo kršenje međunarodnog prava, već sada ima dalekosežne posljedice na cijeli svijet. Ovim neviđenim činom u kojem je Rusija napala suverenu državu, pogaženi su sami temelju na kojima počiva današnja Europa koja se zasniva na miru, demokraciji, slobodi i pravu. Hrvatska ovu agresiju najoštrije osuđuje i izražava svoju punu potporu ukrajinskom narodu koji u ovim teškim trenucima još jednom gine za europske vrijednosti kao i predsjedniku Zelenskom [[Pljesak.]] i premijeru Shmyhalu [[Pljesak.]] koji se sa svojim narodom hrabro suprotstavljaju ovoj suludoj agresiji. Iz minute u minutu na televizijskim ekranima, na portalima, na društvenim mrežama, u nevjerici gledamo snimke bombardiranja i razaranja ukrajinskih gradova, naselja i civilnih ciljeva. Svjedočimo potresnim prizorima stravičnog krvoprolića, stradanja nedužnih civila, žena, djece, staraca i namjernom sijanju straha. Na granice EU već je pristiglo preko 700 000 ukrajinskih prognanika i izbjeglica koji očajno traže utočište i našu pomoć. No unatoč nadmoćnijoj vojnoj sili agresora koji napada iz svih smjerova i svim raspoloživim sredstvima ukrajinska vojska i ukrajinski narod pružaju herojski otpor. Svi ti prizori nama u Hrvatskoj bude bolna sjećanja na velikosrpsku agresiju Miloševićevog režima i na ratne strahote koje smo preživjeli. Ali baš stoga znamo da se žilavim otporom može na kraju poraziti i nadmoćnijeg agresora i odlučiti o vlastitoj budućnosti. Zato nije slučajno što je Hrvatska danas ujedinjena u potpori Ukrajini i u osudi ruske agresije i što su i parlamentarna većina i oporba na ovom pitanju na istoj strani, na strani pravde i slobode. I zato vam čestitam svim zastupnicima u Hrvatskom saboru na jedinstvu koje ste pokazali prigodom usvajanja Deklaracije o Ukrajini kojom ste najoštrije osudili agresiju. Ova kriza će na žalost najvjerojatnije potrajati. I da bismo mogli pružiti potporu Ukrajinskom narodu na dulje staze i ostati čvrsti u suprotstavljanju ovoj vojnog agresiji važno je da sačuvamo ovo političko jedinstvo. Ukrajina to od nas očekuje i zaslužuje. Prema dostupnim informacijama ruske su snage zaposjele veće dijelove Ukrajine sjeverno i sjeveroistočno od Kijeva odakle s gomilanjem velikih snaga iz smjera Bjelorusije i Rusije napadaju i na glavni ukrajinski grad Kijev kojeg su jutros probudile sirene. Bojišnica se proteže na preko 2000 km. Posrijedi je rat Davida i Golijata u kojem Rusija napada Ukrajinu s ogromnim nerazmjerom u vojnim snagama. Nakon što je Kremlj tjednima uvjeravao da gomilanjem snaga na ukrajinskim granicama ne sprema nikakav napad već da je posrijedi samo vojna vježba danas su svi svjesni da je bila riječ samo o obmani. Još nakon revolucije dostojanstva i prosvjeda na Majdanu u Kijevu Rusija je orkestrirala pobune u pokrajinama Donjeck i Luhansk i anektirala je Krim. Na tome sam radio i prije nego što sam postao predsjednik Vlade kao šef izaslanstva Europskog parlamenta za Ukrajinu i dobro poznam prilike u ovoj nama prijateljskoj zemlji. Prvi čin ove najnovije i sveopće agresije odvio se ruskim priznanjem separatističkih regija Donjecka i Luhanska. Posebno je ciničan izgovor za napad prozivanjem ukrajinskih demokratskih vlasti za genocid nad stanovništvom separatističkih regija na istoku zemlje. Za nacizam i za ugrožavanje sigurnosti Rusije bit ovoga je da Rusija i njeno vodstvo danas negira identitet Ukrajinaca i Ukrajine, a ujedno se ispravljaju i greške ranijih ruskih lidera. To je optika bez čijeg razumijevanja ne možemo do kraja razumjeti što se danas događa na europskom tlu. Svima onima koji traže opravdanja za napad na Ukrajinu, koji relativiziraju isključivu odgovornost Rusije treba jasno reći da ovdje nema zaraćenih strana. Postoji samo agresor i postoji žrtva. I u Hrvatskoj ima onih koji nisu na vrijeme prepoznali prijetnje miru Europi, ali sam uvjeren da i oni danas više nemaju dilema. U ovim izvanrednim okolnostima rata i teške humanitarne krize želim vas izvijestiti o načelima kojima ćemo se mi Hrvatska voditi u narednom razdoblju. Prvo je odlučnost. Načelo koje smo pokazali i samostalno, a koje ćemo pokazivati i sa našim partnerima i u EU i u Sjevernoatlantskom savezu. U proteklih nekoliko dana donesen je niz odluka i restriktivnih mjera kojima smo se odlučili suprotstaviti ovoj agresiji. Kao što znate donesene su mjere u financijskom, bankarskom, energetskom, prometnom i viznom sektoru. Zamrznuta je imovina Središnje banke Rusije u inozemstvu. Slične mjere donijele su i članice G-7. 7 ruskih banaka je isključeno iz SWIFT-a globalnoga sustava plaćanja. Unatoč svojoj veličini bruto domaći proizvod Rusije nije veći od BDP-a zemalja Beneluxa, a suočeni su već sada sa padom vrijednosti ruske rublje za 30%. U inozemnim bankama blokirana je imovina gotovo 500 ruskih oligarha i političkih dužnosnika. Na razini EU zabranjeno je korištenje zračnog prometa ruskim zračnim prijevoznicima. Ovo je tek prva faza restriktivnih mjera. One će se siguran sam osjećajući raspoloženje među europskim liderima, ali i javnostima u našim državama dalje nastaviti. Zabranit će se i emitiranje globalnih ruskih televizija upravo onih koji svojom propagandom i dezinformacijama opravdavaju agresiju na Ukrajinu i šire dezinformacije. Želim naglasiti kako su sankcije ponajprije usmjerene na donositelja odluka, a ne na ruski narod. Isto tako, zbog sudjelovanja Bjelorusije u agresiji na Ukrajinu u pripremi je proširenje sankcija i na tu zemlju. Mi smo s naše strane osnovali stalnu skupinu za primjenu i praćenje provedbe sankcija. Također smo osnovali i krizni tim za provedbu plana intervencija o mjerama zaštite sigurnosti plinom. Povjerenstvo za praćenje sigurnosti opskrbe tržišta nafte i naftnih derivata. Mi smo kao što ste vidjeli i prije same agresije u kontekstu energetske krize donijeli paket od 4,8 milijardi kuna za ublažavanje efekata rasta cijena energenata prije svega struje i plina i građanstvu i gospodarstvu i najugroženijim skupinama i umirovljenicima i poljoprivrednicima i ribarima. Danas je trenutak kada moramo stati u obranu temeljnih načela. Načela na kojima počiva slobodna Europa, na kojima počiva miroljubivi svijet jer ta načela u ovoj situaciji se dijele na one sustave koji su demokratski, koji poštuju vladavinu prava i one koji to nisu. Ovo je na neki način sinteza onoga što nazivamo sukobom između demokracija autoritarnih sustava. Mi želimo braniti načela i svijet demokracije i zato ovdje moramo biti principijelni i solidarni, a istodobno našu odlučnost evo na jednom primjeru da vidite kako smo munjevito zaštiti interese hrvatskih građana, štediša, poslovnih subjekata, Sberbanke koja je nakon najave Europske središnje banke od prije nekoliko dana mogla ili trebala propasti, aktivnošću vlade, HNB-a sa Jedinstvenim sanacijskim odborom na razini EU čijeg smo dio jer smo na putu prema europodručju umjesto likvidacije imamo sanaciju Sberbanke Hrvatska i nema više panike, nema trčanja na šaltere, nema podizanja depozita, ima sigurnost našeg financijskog sustava i javnog interesa. Ima također i važna poruka da nema ni štete za Agenciju za osiguranje štednih depozita. Ona je u maksimalnom iznosu mogla biti čak 3,8 milijardi kuna. Sve to smo spriječili jer smo radili dan noć od kada je ova kriza eskalirala. Mi smo kao što znate i solidarni. Solidarni sa ukrajinskim narodom, solidarni sa Ukrajinom koja je žrtva agresije. Tu politiku vodimo konzistentno godinama. Ne od jučer, ne od 24., držimo se principa i držimo se politike koji je Hrvatska u svojoj ozbiljnosti onoga što se naziva odgovorna politika i odgovorne političke stranke, kolokvijalno mainstream imala godinama. I upravo zato smo donosili odluke još prošlog četvrtka o pomoći Ukrajini u kontekstu traženja kroz mehanizam civilne zaštite, tehničke pomoći, a donijeli smo i odluke o pripremi za prihvat ukrajinskih izbjeglica. Njih je do ovog trenutka do sada u Hrvatsku ušlo oko 600. Osnovali smo i posebnu ekspertnu radnu skupinu koja je zadužena za pružanje zdravstvene zaštite. Osnovali smo i pokrenuli nabavu strateških robnih zaliha za prihvat i zbrinjavanje izbjeglica. Odlučili smo poslati pomoć i u zaštitnoj i obrambenoj opremi. Hrvatska svoju solidarnost je iskazala i zadržavanjem prisutnosti svoje veleposlanice u Kijevu do jutros. Među zadnjima od članica EU s obzirom na pogoršanu sigurnosnu situaciju ja sam jučer razgovarajući po ne znam koji put sa našom veleposlanicom Anicom Đamić vodeći računa i o njenoj sigurnosti kazao da je vrijeme da ode iz Kijeva i ona je danas na putu prema Lvivu odakle će dalje obavljati svoju dužnost veleposlanice u Ukrajini. [[Pljesak.]] Želim zahvaliti njoj i Ministarstvu vanjskih i europskih poslova, našim konzularnim službama koji brine o svakom pojedinom hrvatskom državljaninu koji je u Ukrajini, mnogi od njih su se vratili, ostali su na putu, a neki žele i ostati. Vodimo računa i o njihovoj situaciji i o njihovoj sigurnosti. Zahvalni smo naravno i predstavnicima ukrajinske manjine u Hrvatskoj, veleposlaniku Kirilič na svemu što radite u pomoći Ukrajincima koji će doći ovdje, ali i u pomoći da boje razumijemo dnevna, trenutna zbivanja na razini svakoga sata koja se događaju u vašoj zemlji. Treće načelo je jedinstvo. Dakle, odlučnost, solidarnost i jedinstvo. Izuzetno mi je drago da smo održali sastanak u ponedjeljak u vladi sa čelnicima oporbe u Hrvatskom saboru. Jako je bilo dobro čuti da smo ovdje svi jedinstveni i na pravoj strani povijesti. Pozivam sve nas da tako bude koliko god ova kriza bude trajala. Bit ćemo jedinstveni sa našim partnerima i u EU, vodit ćemo računa da je ovo pitanje i naših vrijednosti, ali i izgradnje Europe u kojoj tema strateške autonomije postaje izuzetno važna. Ona postaje važna i kada je riječ o obrambenoj politici. Postaje važna kada je riječ o energetskoj politici. Postaje važna kada je riječ o politici proizvodnje i uvoza hrane. Nema segmenta, a osobito dvije velike krize koje su potaknute ovom agresijom, a to je daljnja energetska kriza i izbjeglička kriza koja se neće prelijevati na sve nas. Na živote svih naših građana gdje god živili u Europi uključujući i Hrvatsku. I zato od tog 24. veljače ništa, ali baš više ništa nije kao što je bilo prije. Ovo je pitanje i globalnoga poretka. Aktivni smo u svim multilateralnim organizacijama, od UN-a naročito Opće skupštine, Organizacije za europsku sigurnost, suradnju, Vijeća Europe i naravno ove dvije integracije u kojima smo agilni i aktivni akteri. Ova agresija na Ukrajinu puno govori i o pitanju energetske neovisnosti. Tek sada imamo u potpunosti razumijevanje koliko je dalekosežna važna i strateška bila odluka da se konačno nakon 40 godina rasprave u hrvatskom javnom prostoru, a osobito u krugovima energetskih stručnjaka da se riješi pitanje terminala za ukapljeni prirodni plin u Omišlju na Krku. Zahvaljujući tih 2,6 milijardi kubika plina koje možemo tijekom godine dobiti osiguravamo u potpunosti potrebe hrvatskih kućanstava i hrvatskoga gospodarstva. U ovom trenutku na razini cijele EU traže se rješenja za alternativne pravce nabave plina bilo da je to Norveška, bilo da je Alžir, bilo da je Libija, da je Azerbajdžan, da je povećana proizvodnja koja postoji u članicama unije, pa naravno i do većeg broja narudžbi brodova sa ukapljenim prirodnim plinom. I u tom pogledu Hrvatska ima veću sigurnost nego što bi imala da nemamo LNG terminal. Da danas nemamo LNG terminal ova naša današnja rasprava bi bila bitno drukčija, pitali bi se da li ćemo imati grijanja u našim domovima, da li će naše gospodarstvo imati dovoljno plina. Ovo pitanje otvara naravno i važnost jačanja i modernizacije naših obrambenih sposobnosti. Mi smo kao što znate odlučili nabaviti višenamjenske borbene avione. Ovakva situacija, mislim da i zadnjeg skeptika razoružava u argumentaciji da li nam to zaista treba. Ovakva situacija u potpunosti opravdava i odluku naše vlade i projekt naše vlade o nabavi borbenih vozila i pješaštva Bradley i to po boljim uvjetima i više vozila nego što je bilo izvorno ponuđeno. Ovakva situacija govori i o tome kako će se poremetiti dobavni lanci u poljoprivredi i što sve moramo sada učiniti da osiguramo dovoljno hrane, dovoljno prehrambenih proizvoda u mjesecima koji će biti pred nama. Ova situacija će ponajviše utjecati na globalnu arhitekturu međunarodnih odnosa. Zapitat ćemo se s pravom koliko danas vrijedi međunarodno pravo, da li će možda neki drugi globalni ili regionalni hegemon napraviti isto? To je temeljno pitanje svijeta u 21. stoljeću koji vjerojatno većina od nas nije očekivali, ali ono je danas legitimno pitanje, ono je danas legitimno pitanje i o tome moramo voditi računa. Želim kazati kako smo uz Ukrajinu, uz ukrajinski narod jer danas o sudbini Kijeva ovisi budućnost Europe, ovise svi temelji poretka na kojem funkcionira moderni svijet i zato vjerujem da će Hrvatska sa svojim iskustvom hrvatski narod ne samo odabrati solidarnost i jasno je i artikulirano biti na pravoj strani i povijesti i prava i morala jer sve su te vrijednosti danas objektivno dovedene u pitanje. Stoga podržavajući Ukrajinu i poštujući hrabrost Ukrajinaca da ne bježe pred tenkovima, da ne popuštaju pred ucjenama, da ne poginju glavu, da su nadahnuti ljubavi prema domovini, kao što su i Hrvati bili '91. u Domovinskom ratu, budimo danas uz Ukrajinu i Ukrajince. Slava Ukrajini.… [[Pljesak]]
Poštovane kolegice i kolege, prijeći ćemo sada na replike, ima ih 30, pozivam vas na argumentiranu i dostojanstvenu raspravu, prvi je na redu kolega Ćelić, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Poštovani g. predsjedniče vlade, hrvatski narod jako dobro zna što znači izboriti slobodu, što znači boriti se protiv puno nadmoćnijeg agresora. Danas je cijela Hrvatska uz ukrajinski narod, danas je ne samo u HS nego i u čitavom hrvatskom društvu unisona potpora borbi za ponosni ukrajinski narod da napokon ostvari slobodu. Papa Franjo je rekao da je svaki rat sramotna kapitulacija pred snagama zla. Mi koji smo prije 30.g. prolazili sve te ratne strahote na ovim prostorima nekako sa strepnjom iščekujemo da bi taj rat mogao donijeti i nestabilnost na našim prostorima. Stoga upućujem posebnu podršku vama i svemu što činite i Vladi RH i nadamo se i vjerujemo u slobodu Ukrajine. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Kao što ste i vi evocirali naše iskustvo, kao što je ovo vrijeme da držimo se onih temeljnih načela i temeljnih vrijednosti uz koje stojimo i uz koje živimo, bit ćemo uz Ukrajinu i uz ukrajinski narod i cijenim što ste spomenuli i riječi pape Franje i njegove poruke koje smo itekako čuli i razumjeli. Budimo danas svi zajedno uz Ukrajinu.
Kolega Ante Bačić, izvolite.
Hvala, hvala poštovani predsjedniče HS. Poštovani predsjedniče Vlade RH, moje pitanje je tj. replika vezano za javnosti možda ne toliko vidljiv aspekt tzv. hibridnog djelovanja vezano za ovu agresiju i rat u Ukrajini. Naime, u medijskom prostoru ne samo u Hrvatskoj nego i u okruženju od pojedinih pojedinaca imamo jedan nonsens da je NATO zapravo kriv za ovu agresiju i što ruska vojska razara i ubija i pustoši u samoj Ukrajini i dolazi do jedne ideološke inkvizicije NATO-a, a znamo da taj isti NATO za sve svoje operacije uvijek ima mandat Vijeća sigurnosti UN-a, pa me zanima po vašem mišljenju je li pretjerana teza da ti i takvi pojedinci svjesno ili nesvjesno stavljaju u službu i kampanju prikrivene difamacije na sami NATO ili je to uobičajeno u ovako javnoj političkoj diskusiji? Zanima me po vašem mišljenju kakav je motiv za tako nešto? Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Mi živimo u demokraciji, živimo u slobodi svako ima pravo da kaže svoj stav, ali svako ko ima iskustva ko poznaje backgrounde, tko zna tko i što govori i kada govori jako dobro može prepoznati i motive i interese. Ukrajina sigurno nije zemlja koja zavrjeđuje koncept neutralizacije, a neutralizacija prevedeno znači neimanje svojih oružanih snaga, neimanje demokratski izabranog političkog vodstva koje bi samo uz svoj narod odlučivalo o svojoj sudbini jer o tome se ovdje radi. Oni koji govore da je ovo sve zbog NATO-a ili zbog eventualnog širenja NATO-a jednostavno dezinformiraju javnost, to nije točno. NATO je obrambeni savez, NATO nije ofenzivni savez. Ukrajina nije članica NATO-a i ne potpada pod čl. 5. i kolektivnu sigurnost. Zbog toga i vidimo ovo što se sada događa. Prema tome, odgovornost je na onima koji te riječi izgovaraju [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] na nama je da ih jasno prozovemo.
Kolega BArtulica, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče Vlade. Slažem se s velikim dijelom onoga što ste izgovorili i podržavam apsolutno vladine odluke da se konkretno pomogne Ukrajini u ovoj situaciji uključujući spremnost da se prime izbjeglice. Uvjeren sam da će Hrvatska pokazati veliko srce kao u vrijeme rata u BiH, ne trebamo se tu nikome posebno dokazivati. Međutim, osvrnuo bih se na LNG i stratešku važnost tog terminala. Unatoč otporima dobro da je taj projekt proveden do kraja, sad se vidi koliko je strateški važan taj terminal za ukapljeni plin. Moje pitanje se odnosi na sigurnost samog objekta, što Vlada poduzima da do kraja osigura protok plina i da sve ide po planu jer bojim se u ovim okolnostima postoji prijetnje da neko pokuša i nešto evo sabotirati [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] ili ne daj Bože učiniti sa Krkom? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Poštovani zastupniče Bartulica drago mi je da se slažete sa većinom onoga što sam govorio u uvodu. Naravno da vodimo računa o sigurnosti tog strateškog objekta, ja sam kazao više puta da je evo otvaranjem LNG terminala prošle godine u siječnju Hrvatska je u potpunosti promijenila svoj položaj na energetskoj karti Europe. U tom pogledu mislim da je i bez da puno govorim jasno da vodimo računa o sigurnosti tog objekta. A vodimo računa da se on realizirao ne samo zato što smo dobili dijelom sufinanciranje iz eu fondova nego političkom odlukom i odabirom naše Vlade da damo konkretna sredstva da u tome participiraju i HEP i Plinacro i da zahvaljujući takvim potezima i takvim odlukama danas možemo puno mirnije gledati na pitanje opskrbe plinom kao jednim od ključnih energenata. Hvala.
Kolega Glavašević, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče Vlade. Uz podršku, punu podršku ukrajinskom zahtjevu za članstvom u EU važno je pogled okrenuti i zemljama u našem susjedstvu. Povjerenje u obećanja u članstvu pa i u pristupni proces na kraju krajeva u tim je zemljama ozbiljno narušen već neko vrijeme, a neki lideri u tim zemljama poput Milorada Dodika ne samo da otvoreno podržavaju Putina i Rusiju nego je Dogik recimo danas u intervjuu branitelje Kijeva nazvao naoružanom bandom. U prošlosti ova je Vlada takve lidere, moram reći unatoč našim upozorenjima, smatrala partnerima u ostvarivanju nekih interesa u BiH npr. hoćete li ih nastaviti smatrati partnerima ili ćete nešto u tom odnosu promijeniti? Hvala.
Izvolite odgovor.
Što se tiče podrške Ukrajini u njenim europskim aspiracijama ja ću vas podsjetit da sam upravo za vrijeme mog posjeta Kijevu u prosincu zajedno sa predsjednikom Zelenskyim potpisao Deklaraciju o podršci europske perspektive Ukrajini. Manji je broj tek država članica tako nešto i formalno učinio. Mislim da je to osobito važno danas kada nakon ovakve agresije vidimo mnoge druge koji tada nisu poduzimali tu vrstu političke poruke i signala da se pridružuju onome što smo mi govorili. Bilo je ovdje i jako negativnih komentara od političkih aktera na taj potez, čak podsmijeha. Sada ispada da smo mi bili u pravu, a ovi koji su se podsmjehivali itekako u krivu. Pitanje iz kojeg razloga su to radili. Što se tiče država Jugoistoka Europe naravno da podržavamo i njihove ambicije prema Europi, što se tiče ovoga stava Dodika o ukrajinskim braniteljima, ja ga ne dvosmisleno osuđujem.
Kolegice Petir, izvolite.
Hvala vam lijepo. Poštovani predsjedniče Vlade. Izražavam suosjećanje i solidarnost sa ukrajinskim narodom i pozdravljam brzu reakciju Vlade RH u slanju humanitarne i tehničke pomoći kao i spremnosti da se primi izbjeglice jer se procjenjuje da nakon II. svjetskog rata ovo bi mogao biti i najveći egzodus izbjeglica. Isto tako postoji bojazan da bi se ta kriza iz Ukrajine mogla preliti i na naše bliže susjedstvo jer smo svjedoci da je Rusija podržavala antidemokratske i nacionalističke snage u nekim državama u okruženju, kao i da postoje oni političari koji rade sve da bi rastočili BiH ili oni koji se u Srbiji primjerice zalažu za uspostavu srpskog svijeta u Jugoistočnoj Europi kao jedinstvenog političkog naroda. Sve to su neki signali koji nas navode na razmišljanje jesmo li dovoljno sigurni, trebaju li naši građani biti zabrinuti i što se u tom segmentu poduzima?
Izvolite odgovor.
Sigurno da vodimo računa o stabilnosti i sigurnosti u našem neposrednom okruženju u državama Jugoistoka Europe naša je politika, politika mira, politika razvijanja dobro susjedstva, razvijanja podrške tim zemljama da ispune kriterije na svom putu prema EU pa i prema NATO-u one koje nisu ili one koje žele ići prema NATO-u. Zato smo više puta napravili ogromne iskorake, pa i vi i ja, kad smo bili zastupnici, evo i kolega Stier koji je iza vas, više od drugih da se dogodi i podnošenje zahtjeva BiH za članstvo u EU, znamo koliko otpora bilo tada toj inicijativi i među mnogim državama članicama i to ćemo nastaviti. Što se tiče spremnosti i praćenja našeg cijelog sigurnosnog sustava, naravno da sve službe itekako vode računa o budnosti, vode računa o tome što se zbiva u našem okruženju, Hrvatska je danas sigurna, ne bismo htjeli vidjeti prelijevanje ovoga sukoba u zemlje u našemu okruženju i šaljemo političku poruku svima da mudro zbore i da se suzdrže od bilo kakvih incidenata.
Hvala vam. Kolegice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče Vlade, dakle nedvojbeno smo mi svi koji smo oporba pokazali jasan stav i jasnu podršku svim procesima koji su vezani na Ukrajinu. Već na sastanak koji je bio u ponedjeljak i iza toga i danas, kroz današnje naše rasprave ćete odnosno govor imati priliku to čuti. Ali sad dolazi onaj ali. Dakle svi signali koje imamo prilike čuti i vidjeti, a nastavit ću kao što su moji prethodnici, govore o problemu koji može eskalirati na Zapadnom Balkanu, odnosno u našem najbližem susjedstvu. Deutsche Welle je danas objavio također, jedan članak gdje upozorava na tu aspiraciju stvaranje Velike Srbije koja nije iz 90-ih godina završena, koja je između R. Srbije, odnosno Srbije i Dodika. Dakle ono što hoću reći, svi smo mirno gledali i mislili da neće biti rata u Ukrajini, da bi se taj rat događao. Probalo se je to rješavati na različite načine za stolovima i vidjeli smo da nije išlo [[Upadica: Hvala vam.]] sad je vrijeme da probamo sjesti za stol i vidjeti [[Upadica: Hvala.]] da nam se to ne desi u najbližem susjedstvu.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Mrak-Taritaš, evo kao što vidite, munjevito smo došli pred HS, nastavno na naš razgovor u ponedjeljak, mislim da je to dobro i da ćemo ovaj dijalog nastaviti između Vlade i parlamentarne većine i oporbe. Što se tiče stabilnosti u našem susjedstvu, ja ću još jednom ponoviti, želimo mir, želimo suradnju, želimo da sve te zemlje idu i prema putu koji se zove EU, one koje žele prema putu u NATO, želimo da se u ovoj situaciji svi, ali baš svi, suzdrže od bilo kakvih incidenata, od bilo kakve zapaljive retorike, od bilo čega što bi moglo destabilizirati situacija koja je ionako napeta, u barem 3 države u ovom trenutku u našem okruženju, a Hrvatska je tu i kao članica Unije i kao članica NATO-a, zemlja koja će učiniti maksimalne napore da se stabilnost održi. To je jako važno i nikako se ne bi smjelo dogoditi da imamo 2 paralelna krizna žarišta u Europi u isto vrijeme. Dovoljan je ovaj kaos već sada.
Kolega Pavić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Vlade, poštovani predsjedniče Sabora. Često smo govorili u ovom Domu o prednostima članstva EU, često se referiraju na EU fondove, ali i vi ste tu nas znali podsjećati da smo prvenstveno unija vrijednosti. I tu je pitanje solidarnosti, a sami ste u govoru istaknuli odlučnost, solidarnost, jedinstvo i nas kao zemlje članice i svih zemalja, apsolutno došla do izražaja, vidjeli smo to na EU vijeću, vidjeli smo to jučer na sjednici EU parlamenta, vrlo emotivnom govoru predsjednika Zelinskog, a vidjeli smo isto tako, kolike su vrijednosti jačih integracija i to da Hrvatska ide prema Eurozoni, da se spasila Sberbanka, ovaj, da imamo mogućnosti, a isto tako i povjerenica Ferreiera je rekla da će se europska sredstva moći koristiti i za financiranje europskih izbjeglica i isto tako, da će za sljedećih godinu dana 100% to biti korištenje [[Upadica: Hvala.]] odnosno sufinanciranje sredstava.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Pavić. To je sve točno. Mislim da je dinamika aktivnosti, brzina reakcije, sveobuhvatnost reakcije bilo na nacionalnoj razini, mislim nas ovdje u Hrvatskoj, ali i svih partnera na razini EU, ovaj puta iznad svih dosadašnjih reagiranja u bilo kojoj krizi koju smo vidjeli, konsenzus politički koji je na najvišoj razini vrlo jasan, odlučnost da se pomogne, spremnost da se prihvate ukrajinske izbjeglice. Vidjeli ste da prema nekim procjenama se može dogoditi da bude između 4 i 5 milijuna ljudi koji će napustiti svoje domove, takvu situaciju nismo imali još nikada, čak ni u onoj krizi 2016. na istočnomediteranskoj i zapadnobalkanskoj ruti i sasvim drugog karaktera, ali ovdje je zaista jasno da će potpora, otvorenost i želja za sistematskom podrškom biti ono što će voditi i Hrvatsku i Uniju u svim aspektima djelovanja. Hvala.
Kolega Ivanović, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče HS-a, uvaženi predsjedniče hrvatske Vlade. Angažiranost Vlade RH i vas kao predsjednika, od prvog trenutka ničim izazvane agresije i invazije Ruske Federacije na nama prijateljsku i neovisnu Ukrajinu jasno pokazuje što znači brza reakcija u punom smislu te riječi. Noćas je prema Ukrajini krenuo konvoj pomoći kojim šaljemo jasnu poruku i narodu i vodstvu Ukrajine da u Hrvatskoj imamo snažnog partnera i saveznika i siguran sam, poznavajući vas da je ovo jasan signal svima u Ukrajini da hrvatska Vlada, vi kao premijer, želite im pomoći da ova situacija u kojoj su se našli završi onako kako svi želimo, a to da Ukrajina ostane neovisna država na tlu Europe.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Ivanović. Točno, ja očekujem da će, ne samo aktivnost Vlade i institucija ovdje pokazati veliku solidarnost, nego da će hrvatski narod, brojne udruge, civilno društvo, brojni akteri koji žele pomoći, bilo da su iz svijeta gospodarstva, sporta, umjetnosti, akademske zajednice, svih dijelova hrvatskoga društva, dati svoj doprinos. Nebrojeni su oni koji se javljaju, različitim ministrima, predstavnicima u Vladi, našim resorima, koji žele dati svoj obol u pomoći, od hotelijera, od gospodarstvenika i mislim da ćemo ovdje svi biti jedinstveni u tome da damo naš doprinos, razmjeran doprinos zbrinjavanju onih Ukrajinaca koji su prisiljeni napustiti svoje domove, a isto tako upućujući pomoć onima koji su odlučni da ostanu u svojoj domovini, brane i žive u njoj.
Kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani predsjedniče hrvatske vlade, evo Hrvatska i EU su pred brojnim izazovima, jedan od njih ste i sami spomenuli, a to je osigurati dovoljno hrane i prehrambenih proizvoda za sve naše sugrađane u slijedećim mjesecima. No, s obzirom na vrlo vjerojatan dolazak većeg broja ukrajinskih izbjeglica, hoće li to biti nekoliko desetaka tisuća ili možda 100 i 200 tisuća svi su dobrodošli, zanima me kakva je situacija, kakvo je stanje sa strateškim robnim zalihama RH, rade li užurbano na povećanju svojih kapaciteta jer znamo da se u zadnjim katastrofama posebice na Banovina bar u prvim tjednima nisu najbolje snašli da nas ne bi nešto iznenadilo.
Hvala vam lijepo poštovani zastupniče Pavliček, vi koji dolazite iz Vukovara, a ima vas više zastupnika znate da je dio najodgovornijih predstavnika ukrajinske manjine upravo u vašem gradu, da su aktivni, da su odlično integrirani u hrvatsko društvo, da pridonose boljitku naših zajedničkih napora i jako cijenimo njihovu ulogu i njihov doprinos. Evo, mi smo se susreli s njima neposredno prije sjednice ove danas odnosno ove točke sjednice Hrvatskoga sabora. Vidjeli ste na sjednici vlade u ponedjeljak koja je bila u cijelosti posvećena Ukrajini da smo jednu od točaka donijeli koja se tiče i pojačavanja svih potreba koji se odnose na robne zalihe, a osobito s namjerom skrbi o izbjeglicama i prognanicima iz Ukrajine koji će doći u Hrvatsku. Tako da ćemo sa te strane biti u cijelosti spremni da sve službe daju ono što je potrebno ljudima da ovdje se osjećaju dobro [[Upadica: Hvala vam.]] i da imaju sve što im treba.
Kolega Šimičević, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče hrvatske vlade, evo teško je danas kontrolirati emocije, ja moram reći da sam jako tužan ali ujedno i ponosan Hrvat što smo ovaj tužan sam što je napadnuta jedna naša prijateljska zemlja od ruskog agresora, ničim izazvana gdje stradaju djeca, stari i nedužni ljudi, a moram reći i da sam ponosan zato što ste vi imali čvrst stav, imali ste odlučnost stati na pravu stranu i pomoći svekoliku, svekoliko ukrajinskom narodu. Ja vjerujem da će ukrajinski narod sa europskom zajednicom uz Božju pomoć doista pobijediti ruskog agresora i da će živjeti sretni i slobodni u svojoj državi. Još jednom vama hvala što ste doista pokazali i karakter za razliku od nekih čiji je karakter [[Upadica: Hvala vam.]] zajedno s njima nestao. Slava Ukrajini, živjela Hrvatska.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Šimičeviću. Rekao sam da je ovo trenutak kada bez obzira na cijenu moramo stajati uz temeljna načela mada će to možda zahtijevati i odricanja i od naših građana i od našeg načina života, ovo je situacija u kojoj ne smijemo imati dileme. Ovdje osobni komfor mora biti u drugom planu. Ovdje moraju biti u prvom planu načela, odgovornost, u konačnici tragu povijesti koji svi mi ispisujemo sada u ovako nepredviđenoj brutalnoj agresiji koju Ukrajina doživljava od Rusije. Ponavljam ničim izazvana, baš ničim izazvana, nemojmo to zaboraviti. Nije tu bilo nikakvih provokacija i zato je važno da u toj komunikacijskoj bitci govorimo činjenice, a ne slušamo propagandu. Hvala vam.
Kolegice Raukar Gamulin, izvolite.
Zahvaljujem. Prije svega želim ponovno izraziti našu solidarnost s Ukrajinom i s ukrajinskim građanima i građankama i upravo zbog toga s obzirom na evidentnu situaciju povećanog broja izbjeglica koji će pretpostavljamo svakim danom sve više dolaziti u RH, ali i zbog naših građana željeli bismo saznati u kojim aspektima postoji rizik za prehrambenu sigurnost RH. I zato vas molimo da nas informirate koje prehrambene proizvode smo tijekom protekle 3 godine u značajnijim količinama uvozili iz Ukrajine i Rusije. Primjerice, postoji uvoz dosta značajan velikog broja polugotovih pekarskih proizvoda posebice iz Poljske i Njemačke te da li se s obzirom na značaj Ukrajine u pogledu izvoza žitarica u odnosu na to postoji rizik za prehrambenu sigurnost. Naime, mi mislimo da bi Hrvatska trebala odmah pripremiti plan mitigacije [[Upadica: Hvala vam.]] rizika za prehrambeno opskrbene lance i uložiti više [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] i uložiti više u našu prehrambenu sigurnost ili osigurati interventni [[Upadica: Hvala kolegice Raukar.]] uvoz. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Svima je poznato da je Ukrajina žitnica Europe, tu nema nikakve dileme, u konačnici i boje ukrajinske zastave govore o tome kakva je to i kolika je to zemlja. I upravo stoga nisam propustio u uvodnom izlaganju govoriti o mogućim reperkusijama za ono što se zove prehrambeni aspekt ove krize. Rast cijena energenata dovodi do rasta cijena hrane, to je jedan aspekt. Ova situacija možda dovede i do daljnjih poremećaja u opskrbnim lancima na razini Europe. I zato mi sa aspekta Ministarstva poljoprivredne, s aspekta robnih zaliha, sa aspekta gospodarskih subjekata koji su vrlo važni u ovoj priči također gledamo da se na bilo koji način ne ugroze potrebe našeg tržišta hrane. Vidjeli ste paket koji ćemo donijeti, koji će smanjiti PDV još dodatno nego što je sada. Dakle, osigurat ćemo i bolju cijenu i dovoljne količine. To je zadaća koja je [[Upadica: Hvala.]] jedna od zadaća vlade u ovoj krizi.
Kolega Kapulica, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče vlade mislim da smo danas svi ponosni što Hrvatska djeluje i izgleda pouzdano, čvrsto i stabilno kao pouzdana članica EU i NATO saveza. Hrvatska je još jednom na pravoj strani povijesti i danas se sa svim demokratskim državama svijeta borimo kako bi pomogli prijateljskoj Ukrajini, sačuvali međunarodni poredak i sigurnost Europe. Sve je to na kocki i tu konzistentnost hrvatske državne politike treba zadržati kao i jedinstvo u provođenju europske vanjske sigurnosne politike. No obzirom na sva i podoštavanja vladine politike u odnosu na pitanju Ukrajine u prošlosti, pa i prije svega 10-tak dana pitam vas, hoće li po vašem mišljenju hrvatska javnost biti pošteđena kakofonije koju producira predsjednik republike koji je prije samo 15 dana ismijavao mogućnost ruske agresije, koji je onaj koji su na to upozoravali proglašavao nekredibilnima, koji ne samo da nije upozoravao na mogućnost ruske agresije nego otišao korak dalje upozoravajući na ekstremiste u Ukrajini i koji je u predvečerje ove agresije Ukrajinu smjestio u rusku interesnu zonu, a Kijev proglasio predgrađem Moskve.
Kolega Kapulica, hvala vam lijepa. Molim vas da se držimo vremena, počeli ste izlaziti, može par sekundi, al nemojte predugo. Izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Kapulica. Ja sam u uvodnom govoru kazao da je bilo onih na političkoj sceni u Hrvatskoj koji su imali znatno drukčije stavove od konzistentnog i u potpunosti ispravnog stava hrvatske vlade i svih naših procjena. Ja smatram da je ovo trenutak u kojem moramo dati priliku i onima koji nisu bili dovoljno precizni da se svrstaju na pravu stranu, na stranu načela i da nam pomognu svojim potezima, pa i našom otvorenošću, pa čak i određenom suzdržanošću na političku kritiku za koju prostora ima u enormnom, u enormnoj količini u ovom trenutku da osiguramo jedinstvo. Mi želimo jedinstvo po ovoj temi. Nikada Hrvatska nije imala na jedinstvo u ovoj temi, bilo je tih ispada, bilo je loših procjena, bilo je loših izgovorenih rečenica. Pozivam sve da budemo jedinstveni u razdoblju koje je pred nama, koje će biti teško i zahtjevno i dugo.
Hvala vam. Kolegica Marić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani premijeru, vjerujem da govorim u ime svih zdravstvenih djelatnika kada kažem da smo mi sa svojom maksimalnom stručnošću, humanošću i srcem zapravo uz naše građane i u mirnodopska vremena i u vrijeme pandemije, a evo i svjedočili smo i ratnim vremenima. Isto tako ćemo sa svim srcem biti i uz sve one stotine, pa i tisuće građana Ukrajine koji su napustili svoje zemlje i, svoju zemlju i doći će k nama. Međutim, obzirom na realnu opasnost od nuklearnog napada pitam vas da li je naš zdravstveni sustav spreman u slučaju da do toga dođe, da li su pripremljene upute ne samo zdravstvenim djelatnicima nego i građanima? I još nešto, vjerojatno je svima poznato da naši građani zadnja 2-3 dana učestalo dolaze u ljekarne i traže tablete odnosno pilule kalijevog jodida kojih se zapravo i ne može samo tako nabaviti treba recept, treba ih vrlo detaljno informirati o tome koje su, kada se uzima kalij jodid, koje su moguće nus pojave, koje su moguće alergije, jesmo li za to sve pripremljeni? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Kao što ste vidjeli na sjednici vlade u ponedjeljak donesen je zaključak da ministar zdravstva oformi jednu ekspertnu radnu skupinu koja će se na razini ministra zdravstva, a on je to već donio istoga dana, dakle ta je skupina funkcionalna, na njenom čelu je državni tajnik g. Dulibić, a tu su predstavnici različitih zdravstvenih ustanova koji imaju zadaću da vode računa upravo o svim ovim aspektima o kojima ste vi govorili, prije svega o tome da osiguramo adekvatnu zdravstvenu skrb koja će biti sigurno potrebna i starijim osobama koje će doći iz Ukrajine i djeci da imaju ono što je nužno. Što se tiče ovoga drugoga elementa o kojem ste vi govorili, a to je o prijetnjama nuklearnim oružjem ja se iskreno nadam da do takvog scenarija neće doći jer to bi onda bio doslovno kraj svega što poznamo kao svijet u ovom trenutku. Mi ćemo voditi računa da Ministarstvo zdravstva skrbi o svim potrepštinama koje su potrebne u varijanti svih scenarija, ali nadam se da do ovoga neće doć.
Hvala vam. Kolegice Vidović Krišto izvolite.
Gospodine Plenkoviću, podnijeli ste izvješće HS o ratu u Ukrajini na koji Hrvatska nema nikakav realan utjecaj ni po vojnoj ni po gospodarskoj moći. Sam naziv ovog izvješća govori o dezorijentiranosti vaše vlade jer vi podnosite izvješće o stanju u Ukrajini, ali o stanju u Hrvatskoj ne podnosite izvješće. Podsjećam vas da vas plaćaju hrvatski građani i njima odgovarate. Jučer je objavljeno da vam je još jedan ministar pod istragom, prije dva tjedna vam je uhićen jedan ministar [[Upadica: Molim vas, molim vas, samo, samo malo, samo malo]] Po svim demokratskim uzusima vi ste već davno trebali podnijeti ostavku, ali ste u svakom slučaju već morali dati izvješće o razini korupcije koju ste vi omogućili [[Upadica: Kolegice i kolege molim vas, molim vas]] jer ste već 6-tu godinu za redom predsjednik vlade, a ta korupcija svakodnevno ugrožava živote milijuna hrvatskih građana. Zašto ne podnesete izvješće i očitujete se o svim dosadašnjim aferama svih vaših članova vlade, ali i o dokazima vaše osobne upletenosti u korupciju kao što je slučaj CERP i odvjetnik Klobučar.
Hvala vam lijepa. Samo malo vas molim kolegice i kolege, svako govori, ovo je parlament, kako misli da treba govoriti, građani će prosuditi koliko je to primjereno ili nije primjereno. Imamo nekoliko povreda Poslovnika, kolega Deur izvolite vi ste prvi.
Hvala poštovani predsjedniče. 238., evo poštovanoj zastupnici Krišto. Mislim da ovo nije trenutak o kojem ste pričali, Hrvatska se suosjeća i predsjednik vlade je izneso nešto što je, možemo biti kao narod ponosni da uistinu možemo sagledati vrijeme koje smo mi proživljavali kao narod '90.-tih godina. Vjerujem da vi to možda niste razumjeli ili sad ne razumijete u vašem eksplicitu života kojeg vi imate ili radite. Hvala vam lijepa.
Kolega Deur, znadete i sami da je ovo bila replika i ja vam moram dati opomenu. Kolega Katičić, izvolite.
Poštovani predsjedatelju, poštovani predsjedniče vlade. Kolegice Krišto povreda 238. Poslovnika. Mislim da umjesto da se pridružite ovim i poduzmete brigi o hrvatskim građanima i svim naporima koje jesu mislim da ste promašili i ne samo temu nego ste promašili stoljeće kad govorite o ovakvom načinu.
Kolega Katičić isto kao i kod kolege Deura opomena. Evo javlja se sada još kolega Raspudić za povredu Poslovnika.
Povreda Poslovnika od strane Katičića članak 238. vrijeđanje i omalovažavanje govornika. Hrvatski sabor je vrlo jasno sa 133 glasa za, uključujući i glas kolegice podržao deklaraciju i jasno dao potporu Ukrajini, ukrajinskom narodu. Ali nećemo dopustiti da koristite ukrajinsku tragediju kao smokvin list za kriminal i korupciju.
Kolega Raspudić, dobivate, isto tako dobivate opomenu. Ovo nije nikakva povreda Poslovnika. Idemo sada dalje odgovor na repliku predsjednika. Kolega Deur izvolite, još jednom povreda Poslovnika.
Gospodine Raspudiću, imate, 238. imate svoje vrijeme u Saboru kao što ste imali svoje vrijeme puno godina prije ovog Sabora. I često niste razumjeli što hrvatski narod treba nego ste razumjeli svoje vrijeme i svoje osjećaje. Vi u ovom trenutku možete jedino Bruce Leea povesti, možda jedina ta situacija.
Kolega Deur, ponovno opomena i pozivam vas sve da stanemo sa povredama Poslovnika, da ostavimo raspravu da ide svojim tijekom, da ne kršimo Poslovnik. Izvolite predsjedniče Vlade odgovor na repliku. Kolegice Vidović Krišto.
Hvala vam lijepa gospođo Vidović Krišto zovem vas tako, jer i vi mene zovete prezimenom. Dakle, vaša izlaganja su poznata. Ona su štetočinska, neistinita, optužujuća, klevetnička, neprimjerena, sa promašenom temom i bez argumenata. Ne znam tko vam ih piše, jer svi pričaju da ne pišete baš ništa od ovoga što čitate. To vi znate bolje od mene. Pa ja ću vam reći ako želite što smo mi napravili. Za razliku od vas koja niste napravili ništa imate 10,4% rast BDP-a u 2021. Možda će samo Irska biti iznad nas. Imate plaće neto po zaposlenome u 2021. u četvrtom tromjesečju 7489 kuna. Toga nije bilo nikada. Imate dovoljno cjepiva, imate najbolju turističku sezonu, imate u četiri dana riješenu likvidaciju i propast Sberbanke. Mi radimo, vi opstruirate. Model je poznat. Mi pobjeđujemo, vi gubite.
Hvala vam lijepa. Imamo opet povredu Poslovnika. Kolegica Vidović-Krišto, izvolite.
Da gospodine Jandrokoviću, povrijeđeni su članci 33. i 124. Vi po običaju ne radite svoj posao. Način na koji vi vodite sjednicu je poražavajući i ja bih rekla u kontekstu parlamentarizma dno dna. Gospodin premijer je ovdje da odgovara na zastupnička pitanja, a ne da vrijeđa zastupnike [[Upadica predsjednik: Kolegice Vidović Krišto …]] Vi ste bili dužni njega opomenuti da je dužan odgovarati, a ne vrijeđati zastupnike. Vi ga niste izbacili iz sabornice ali morali ste.
Kolegice Vidović-Krišto izvolite sjesti. Predsjednik Vlade rekao je istinu, nije vas vrijeđao. Izvolite sjesti! Kolegice Peović, povreda Poslovnika.
238. sad se o onome što sam se htjela referirati premijer vrijeđa zastupnike, dodaje i predsjednik Parlamenta vrijeđa zastupnike i zastupnice. Ne možete joj reći da je premijer rekao istinu kad je govorio o kolegicama i kolegama da su štetočine. Ali zašto sam se javila? Znači opetovano se manipulira BDP-om, rast BDP-a se nije desio. Znači govorimo o padu, najvećem padu BDP-a u Hrvatskoj prošle godine u odnosu na onu godinu na koju se referirate. Porast plaće također manipulirate i nemojte to raditi.
Kolegice Peović, hvala vam lijepa. Dobivate opomenu. Zanimljivo je kako je normalno da od strane zastupnika idu uvrede prema recimo predsjedniku Vlade ili prema predsjedniku Sabora pa to je onda u redu a kad dođe s druge strane odgovor to onda nije u redu. Dajte malo izbalansirajte kriterije. Idemo dalje sa replikama. Kolegica Selak-Raspudić, izvolite.
Građani Republike Hrvatske opravdano su zabrinuti načinom na koji će se ova kriza i rat preliti na njihove živote. Nekim svojim izjavama vi ste tu zabrinutost produbili. Naime, rekli ste da je Hrvatska vojska podigla stupanj pripravnosti. Riječ je o terminu koji ima nedvosmisleno značenje u Zakonu o obrani, u njezinom članku 76. a time i posljedice po mobilizaciju Hrvatske vojske. Stoga je ta izjava završila na naslovnicama svih medija. Nakon toga stigao je demantij predsjednika republike da ste tražili podizanje vojske na stupanj pripravnosti. S obzirom da je riječ o izrazito osjetljivim vremenima gdje moramo paziti na svaku izrečenu riječ, a poglavito vojnu terminologiju ja ću vas ovdje pitati što ste točno pod time mislili jer ste doista ovako uzbunili hrvatske građane.
Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice Selak-Raspudić još jednom valjda kao Milanovićeva glasnogovornica imali ste prigodu pratiti kontekst te izjave. Dakle, temeljem onoga što radi Glavni stožer, Hrvatska vojska je podigla prvi stupanj zaštite. A što mislite da bi trebala Hrvatska vojska, policija, obavještajna agencija, vojno-sigurnosno obavještajna agencija u ovim okolnostima raditi, da možda odu na Sejšele? Da odu svi na godišnji odmor, da zatvore oči, pokriju se jastukom i prave se da se ništa ne događa. A što mislite da drugi rade? Prema tome, to lovljenje na formulacije semantičko budnost, pripravnost mislim da smo dovoljno ozbiljni sa svime što radimo, a vi ako iz toga hoćete tražiti svojih malih 10 sekundi pažnje negdje tražite to je vaše pravo. Pratite dobro.
Imamo povredu Poslovnika. Kolegica Selak-Raspudić, izvolite.
Članak 238. omalovažavanje zastupnika. Uljuđeno europsko lice i retorika brzo je nestala čim ste naišli na prve opravdane kritike onoga što govorite i načina na koja vaša koruptivna Vlada postupa. Bilo bi mnogo civiliziranije i ozbiljnije da ste priznali vlastiti propust i objasnili hrvatskim građanima koji na to imaju pravo što ste pod ovim mislili, a ne da ste se izvlačili na jeftine floskule potencirajući vaš sukob s predsjednikom [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] koji nam u ovom trenutku najmanje treba.
Hvala lijepa. Dobivate opomenu ovo je bila replika, a ne povreda poslovnika. Idemo dalje s replikama, kolega RAspudić izvolite.
Kao što sam već rekao HS i hrvatski narod su odmah koncem prošlog tjedna pokazali nedvosmislenu solidarnost i potporu Ukrajini i ukrajinskom narodu i to će tako i biti. Dakle, tu nemamo što bitno za dodati. Ali ono o čemu moramo danas razgovarati u Parlamentu je stanje u Hrvatskoj i stanje sigurnosti u Hrvatskoj. Zastupnik jedan je rekao kako je u Hrvatskoj je li hrvatska Vlada da je to pouzdano, čvrsto i stabilno, to je ne pouzdano i nestabilno. Prije 10 dana vam je uhićen jedan ministar, danas se od vas traži skidanje imuniteta drugom ministru, potpredsjednik Vlade je pod istragom, još jednog ministra izravno tereti prvi suradnik. U takvoj situaciji, a u ovakvim globalnim nesigurnim okolnostima očito je da je vaša Vlada puna korupcije i da su ti ljudi ucjenjivi i kontro labilni tko zna od koga, uključujući i tajne službe, moguće i ruske. Što mislite napraviti po tom pitanju?
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Dosta ste lakonski prešli na tezu da je sabor jedinstven. Ja koliko se sjećam prije samo desetak dana trebalo se sa jedne polovice HS-a čekat što o ukrajinskom pitanju misli Milanović. Šta ste vi to zaboravili? Jel se sjećamo toga? Ja se dosta dobro sjećam, imam svježe pamćenje, dobro čujem, dobro vidim i dobro analiziram poruke. Protutezom, da nije možda neko drugi ucjenjiv, da nije možda netko drugi pod pritiskom, da nije možda netko drugi pod nečijim uplivom? Ova Vlada sigurno nije. Ono što će Vlada pokazati u svim ovim krizama, bilo ih je na pretek zadnjih šest godina da će biti jača od svih kriza, da će biti tu za hrvatske građane, za njihov boljitak, za radna mjesta, za gospodarstvo i za sigurnost. Gdje ćete vi biti u toj priči, to ćemo vidjet.
Imamo povredu poslovnika kolega RAspudić, izvolite.
238. vrijeđanje i omalovažavanje zastupnika. To gdje ću ja biti u ovoj priči je nevažno, kao gdje ćete vi biti, hoćete li biti tamo gdje je Ivo Sanader, gdje Jadranka Kosor na marginama, hoće li vas za uši izvlačit iz HDZ-a ovi isti koji vam sad plješću to me ne zanima. Odgovorite na pitanje. Ti ljudi su ucjenjivi, završavaju u zatvoru, protiv njih se otvaraju istrage, za ovog vam sada traže da mu skidate imunitet. U ovakvoj situaciji takvi ljudi vam na vlasti ne trebaju. Odgovorite na pitanje.
Kolega Raspudić dobivate drugu opomenu, tako da još jedna i gubit ćete pravo govora. Javlja se sada i kolega Zekanović za povredu poslovnika. Izvolite.
Čl. 238. evo slušam ovo i sad kažem hoću li dignuti neću li dignuti, ali evo moram komentirati kolegice i kolege bračni par Raspudić, kolegicu Vidović Krišto. Ja vas molim ostanite i dalje na Marsu.
Kolega Zekanović dobivate opomenu ovo nije bila povreda poslovnika. Idemo dalje kolegica Peović. Izvolite.
Dobro, ako smo završili sa borbom protiv unutarnjih neprijatelja, vezano uz aktualnu situaciju iz Ukrajine. Što je Vlada do sada učinila na području zaštite stanovnika RH u slučaju nuklearnog rata? Znači s obzirom da mi osim humanitarne pomoći šaljemo i vojnu pomoć svrstali smo se u one zemlje kojima je Putin zaprijetio da ćemo vidjeti ono što do sada nismo jel. Postoji vjerojatnost da bismo u slučaju nuklearnog rata bili jedni od ciljeva, a da ne spominjemo čak i obične zračne napade na Nuklearku Krško. Znači da li postoje razgovore sa slovenskom stranom o protuzračnoj obrani, da li postoji nekakav plan? I u svemu trebali biste puno više izvještavati ljude s obzirom na ono što je neko veče spomenuo, a to je da se traže zalihe kalijevog jodida. Da li je uopće zdravstveni sustav pripremljen? Ljudi su u strahu s razlogom. I da li imamo bilo kakav plan? U kojem je stanju zapravo naša zemlja po pitanju jer ne možemo se oslanjati na neku racionalnost [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] nadam se da to neće biti vaš odgovor, racionalnost Putin.
Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice Peović. Mene su obavijestili da ste vi bili jedina u HS-u koja nije bila za Deklaraciju o Ukrajini. Možda vi znate nešto više o toj racionalnosti od mene? Možda bi to bilo korisno da rastumačite kako ste vi to baš jedini protiv, a svi su za? Koji je to vaš motiv, ja to zaista ne znam. Ne znam, da nije možda ovo što je rekao poštovani zastupnik Zekanović da ne živite na nekoj drugoj planeti? Nadam se da nećete uzbunjivati javnost i sijati strah o nuklearnim napadima. Rekao sam vam već sustav civilne zaštite je budan, pripravan, ekspertna skupina u Ministarstvu zdravstva je budna i pripravna, sve ostale službe su budne i pripravne. A komunikacija sa Slovenijom po pitanju Sberbanke, po pitanju političkog stava, po pitanju svih mogućih aspekata ove krize je praktički više puta na tjednoj razini na [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] na najvišoj razini koju možete zamisliti.
Hvala lijepa. Imamo opet dvije povrede poslovnika, prva je kolegica Peović. Izvolite.
Povreda poslovnika 238. omalovažavanje zastupnika. Ono što sam ja bila, znači bila sam suzdržana premijeru, ja nisam bila protiv deklaracije i obmanjujete javnost. To je prvo. Druga stvar ako ste već počeli prozivati i tražiti unutarnje neprijatelje i hraniti svoju političku popularnost na ovoj izuzetno dramatičnoj geopolitičkoj situaciji onda opomenite svojeg evo kolegu koji sjedi iza vas Grlića Radmana koji nedavno Putina pozvao [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] u Hrvatsku na razgovor.
Dobivate drugu opomenu isto tako još jedna i nećete moći govoriti više. Sada je na redu kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Vlade. Ni ja osobni ni mi iz kluba Socijaldemokrata nismo imali nijednog trenutka dvojbe na kojoj strani trebamo biti zajedno sa kolegicom Bušić već sam prvi dan početka rata bio na prosvjedu sa našim ukrajinskim prijateljima i poručili smo im ono s čime ste vi završili zapravo svoj govor, a to je „Slava Ukrajini! Slava …“, ali to više nije samo ukrajinski pozdrav, kad to kažete to znači slava demokraciji, slava slobodi, slava miru i zato i ja kažem, slava Ukrajini. Drago mi je da ste spomenili gđu. Anicu Džanić, ona je stvarno heroina naše diplomacije i pitam se, tko je to rekao da diplomati ne mogu biti heroji. Ja joj želim sretan dolazak u Ljviv. I na kraju, jedno pitanje za vas, predsjedniče Vlade, Hrvatska poštanska banka kupila je Sberbanku. Međutim, zbog obustave platnog prometa, mislim da je dobro znati i da hrvatska javnost treba znati kome je taj novac uplaćen, od koga je to točno kupila?
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Drago mi je da smo politički u potpunosti na istoj crti i to cijenim i pratim. Dakle ne generaliziram kada govorimo o komentarima prije 10-ak, 15 dana nego oni koji znaju što su govorili su se prepoznali, vi niste među tima. Što se tiče veleposlanice Džamić, ona je sjajna, ona je iskusna, ona je lojalna, ona je hrabra i ona je učinila puno i za hrvatske državljane, ali i zajedno s našom politikom i sa stalnim konzultacijama poslala poruku našim prijateljima u Ukrajini, da je bila među zadnjih, koliko ja sada shvaćam dvoje ili troje veleposlanika EU koji su bili do jutros u Kijevu. I to nije nebitno i to će ostati. Što se tiče HPB-a i Sberbanke, dakle Jedinstveni sanacijski odbor temeljem činjenice da smo u bankovnoj uniji je taj koji je vodio proces, HNB, Vlada, 71 milijun kuna, svi su mirni, ta sredstva su ona koja su bila ponuđena u valuaciji, a bilo je još 3 druge banke kojima je bilo ponuđeno da kupe.
Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Bezrezervna potpora u borbi za slobodu Ukrajinaca. Mi ovdje moramo znači postaviti jedno ključno pitanje. U ovoj borbi, što je sa hrvatskim građanima? Što je sa Hrvatima, što je sa ljudima koji će ovu krizu osjetiti na brojne načine? Od ugroze, koju imamo odmah ovdje u susjedstvu do one naj još gore, a to je moguće poskupljenje svih prehrambenih proizvoda i hrane. U ovome trenutku mi nismo samodostatni. Premijeru, pred nama su brojni izazovi. Osobno kao čovjek i svi u Saboru će braniti slobodu Ukrajine i zagovarat će slobodu, međutim, pred nama su izazovi i rješenja. Jutros je nafta preko 12 kuna, 12,5. Pokazatelji će govoriti da će uskoro biti možda za trećinu skuplji, [[Upadica: Hvala vam.]] rješenja hitno moramo imati za ovo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Dobro je da i vi podržavate ovaj zaista široki konsenzus koji postoji. Što se tiče hrvatskih građana i njihove situacije ili našeg gospodarstva, mislim da smo mi već u ovoj krizi povukli niz poteza koji su pokazali koliko nam je to prioritet. Broj jedan je, ograničili smo dva puta cijene naftnih derivata, one su i u ovom trenutku ograničene i tako spriječili dodatni udar i na gospodarstvenike i na građane. Paket od 4,8 milijardi njegov fiskalni dio, dio koji su direktne subvencije, dio koji su posebne potpore, umirovljenici, ribari, poljoprivrednici, građani, gospodarstva, potrošači, svi oni koji su u ovom lancu dotaknuti su dio prioritetne skrbi koju Vlada radi i to ćemo nastaviti i dalje i kakvi god budu izazovi, mi ćemo uvijek nalaziti rješenja jer smo to dokazali u ovih 6 godina. Nije bilo situacije, a za koju nismo našli rješenja, a bile su vrlo izazovne i tražit ćemo vašu potporu [[Upadica: Hvala vam.]] i ne bojte se je dat, neće vam se ništa loše dogoditi.
Hvala lijepa. Kolega Bulj, povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Premijer je povrijedio čl. 238 omalovažavajući mene kao zastupnika. Ja sam uvijek bio, premijeru, na pravoj strani. Kad je gorilo u Hrvatskoj i kad je počelo u Ukrajini i u drugim državama. Prema tome, nemojte docirati da vam je drago što sam ja na toj strani pravde. Ja govorim ovde o problemima koje imamo unutar RH, a to su problemi koje ćemo imati sa brojnim poskupljenjima i inflacijom. ... [[Upadica se ne čuje.]] Znači, a nemojte samo nama zastupnicima prepotentno docirati [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] jer vi ste oni koji radite razdjele trenutno u ovoj sabornici [[Upadica: Kolega, kolega.]] Smijete se, premijeru [[Upadica: Kolega Bulj, dobivate.]] Bilo je vremena kad ste ... [[Govornik se ne čuje.]]
Dobivate opomenu, ovdje zaista nije bilo nikakve povrede Poslovnika, tako da ne razumijem vaše motive, ali u redu. Molim vas, molim vas, predsjedniče Vlade. Idemo dalje. Kolegice Benčić.
Zahvaljujem se. Dakle kao Klub zeleno-lijevog bloka istaknuli smo više puta da nas zanima procjena utjecaja rata u Ukrajini ... [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica: Molim vas, molim vas.]] na opskrbne lance u Hrvatskoj, posebno u prehrambenom i energetskom sektoru, a jedan krak rizika po prehrambeni sektor i opskrbu ide od naravno, strane Fortenove grupe. Više puta smo ovdje govorili i upozoravali na rizike koje sa sobom nosi preuzimanje većinskog udjela u ex Agrokoru, odnosno sada Fortenovi od strane ruskih banaka, Sberbanke Rusije i VTB-a. Posebno smo zabrinuti, naravno, bili zbog činjenice da je Fortenova vlasnik poljoprivrednih zemljišta, više od 30 tisuća hektara, sa više od 30 tisuća hektara upravlja i sada kad je kao riješeno pitanje Sberbanke, Europa preuzimanjem od HPB-a, zanima me da će država iskazati interes za kupnju udjela u Fortenova grupi u slučaju propasti Sberbanke Rusije? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Dakle, bili smo samo 3,5, ja mislim, mjeseca u mandatu prve Vlade i dogodilo se zbog vlasničkih pogrešaka i lošeg poslovanja, kriza koje je prijetila stečajem Agrokora, refleksijom na sve dobavljače, zaposlenike, obiteljska poljoprivredna gospodarstva i to smo spriječili i riješili. Kompanija je tu, postupno se vraća u tržišne uvjete, u stalnom smo kontaktu sa Upravom Fortenove, u ovom trenutku oni su sasvim stabilni i kad je riječ o likvidnosti i kad je riječ o vlasničkoj strukturi, podsjećam, ova Sberbanka o kojoj smo govorili maloprije, nije ona ista koja je vlasnik. Pozicija vlasnika i banke nije ista i u ovom trenutku njeno poslovanje je u cijelosti funkcionalno bez ikakvih poteškoća, kao što vidite, bilo da je riječ o prehrambenom dijelu, bilo da je riječ o maloprodajnom dijelu, bilo da je riječ o prerađivačkom dijelu, Upadica: Hvala vam./… ona funkcionira normalo tako će biti i brinut ćemo o tome da funkcionira.
Hvala. Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče vlade iznimno mi je zadovoljstvo što imamo jedan konsenzus u Hrvatskom saboru, doduše možda nije potpuni konsenzus, evo kolege iz MOST-a su malo drugačijeg stava, ali ono što moram ovdje istaknuti da postoji jedna potencijalna opasnost, već je više kolega govorilo o tome, a radi se o prijetnji Vladimira Putina nuklearnim oružjem. Naravno nećemo širiti paniku ali ipak u kontekstu vojne pomoći koju Hrvatska daje Ukrajini, a ja tu vojnu pomoć odnosno bilo koju pomoć itekako podržavam evo želim čuti i vaš stav odnosno što se, koji je stav Bruxellesa prema tim prijetnjama Vladimira Putina i evo još jednom da naglasim da mi je iznimno zadovoljstvo što smo kao Hrvatski sabor glasno i jasno rekli da smo mi u NATO paktu i da smo mi zapad.
Izvolite odgovor.
Rekli smo ono što jesmo u što vjerujemo za što smo se zalagali, za što je postojao konsenzus većine sazive ovog Hrvatskog sabora u proteklih 3 desetljeća i na ovakvim trenucima, ovakvim izazovima, razdjelnicama mislim da je važno da to pokazujemo i u praksi. Naša solidarnost i potpora očitovala se na nekoliko načina pa i u slanju prije svega zaštitne opreme, ali i određene pomoći u pješačkom naoružanju jer je Ukrajina tražila pomoć. Tražila je od svih saveznika, tražila je od članica EU, tražila je od NATO-a, svako je dao doprinos onoliko koliko može i koliko je to u stanju. Što se tiče ove druge prijetnje mislim da smo o tome već govorili, o tome se naravno raspravlja i analizira. Činjenica je da su ovdje obavještajni podaci prije svega SAD-a bili pouzdani. Samo se valjda čekalo da završi olimpijsko primirje. Rat ne počinje srijedom u Europi, ali eto ako nije srijeda može četvrtkom. To se dogodilo. I to je vrhunac cinizma kojeg smo slušali u porukama proteklih dana.
Hvala vam. Kolega Stier, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče vlade agresor možda može ostvariti neke taktičke pobjede, ali ne može to učiniti na strateškom planu pogotovo ako smo jedinstveni svi koji smo na strani slobode i demokracije. I to bih naglasio da postoje tri važne razine tog jedinstva. Jedno je jedinstvo zapada, dakle Amerike i EU. Oni koji su mislili da nema više mjesta za NATO bilo su u krivu. Oni koji su mislili da se treba udaljiti Europa od Amerike ili Amerika od Europe bili su u krivu i to se danas pokazuje. Jedinstvo EU i onda jedinstvo naravno i političke scene u svakoj pojedinoj članici. I mislim da u tom pogledu trebamo naglasiti važnost i ovoga što danas činimo i što smo izglasali neki dan u petak u Hrvatskome saboru, pokazat to jedinstvo [[Upadica: Hvala vam.]] i to je uloga koju Hrvatska odgovorno čini.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Stier, mislim da je demonstracija jedinstva na razini partnera unutar EU i saveznika na razini NATO-a zaista nepodijeljena. I osobno sudjelovavši na, na tom izvanrednom sastanku vijeća u četvrtak navečer, a osobito za vrijeme obraćanja predsjednika Zelenskog osjetite u političkom trenutku da su svi svjesni premda šokirani onim što se događa koliko je važno da upravo to jedinstvo partnera, osuda agresije, potpora Ukrajini i reakcija ovim mehanizmom više paketa sankcija budu konzistentni i čvrsti. I to je ono što se događa. Događa se brzo, događa se snažno i reperkusije toga će se sigurno osjetiti bez obzira na poznatu otpornost različitim režimima sankcija ovdje je paket vrlo velik, vrlo snažan, čvrst i vjerujemo da će imati efekta.
Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče vlade, dakle jasno smo podrškom deklaraciji, ali i podrškom vladinim odlukama dakle i što se tiče humanitarne pomoći, prihvata izbjeglica, pa i vojne, vojne pomoći odnosno pomoći u naoružanju pružili podršku dakle ukrajinskom narodu, ja još jednom želim to naglasiti i slažem se s vama kada ste rekli da moramo braniti demokraciju, one vrijednosti na kojima počiva zapadni svijet. Ali želim ovdje zapravo se dotaknuti ovoga što ste rekli, a to je cenzura ruskih medija. Ja ne mislim da se demokracija brani cenzurom. Demokracija se brani istinom jer će istina u konačnici uvijek pobijediti, a istina je u ovom slučaju da je Ruska agresija ničim izazvana. I nisam sklon tome da se ide u tom smjeru, da zapadne zemlje idu u smjeru cenzure, nego u smjeru obrane [[Upadica: Hvala vam.]] svojih vrijednosti, a obrana vrijednosti je sloboda [[Upadica: Hvala.]] govora.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Ja se apsolutno slažem s vama kada je riječ o demokratskim vrijednostima i slobodi govora, ali isto tako treba razlikovati slobodu od propagande pristranih, plaćenih, netočnih, fabriciranih, lažnih vijesti i informacija koje imaju upliv na javno mnijenje. Koji imaju za cilj unijeti strah, destabilizirati, poljuljati naše građane u onome što pored otvorenih očiju treba svatko vidjeti. Ali u današnje vrijeme ovako intenzivne, velike komunikacije osobito putem pametnih telefona to nije nebitno pitanje. To su hibridne prijetnje s kojima smo suočeni jako dugo vremena. To je nasrtaj na brojne demokratske izborne procese u članicama unije koje traje. U ovim okolnostima pa to je na n-tu i zato te odluke nisu protiv slobode. One su filter da ljudi čuju istinu, a ne laž. To je vrlo bitno i to je ta poruka i oko toga isto moramo graditi konsenzus i osvješćivati te procese. Hvala.
Kolegice Antolić Vupora, izvolite.
Poštovani premijeru samo netom nakon što smo održali međuparlamentarnu skupinu prijateljstva gdje smo unisono izrazili potporu Ukrajini dogodio se strašan napad. Pitanje za vas je s obzirom da imamo tri prihvatna najveća centra, jedan od njih je i na području Varaždinske županije, što čini Vlada da bi omogućila ljudima koji dolaze, da se stvarno osjećaju kao naši, kao oni dakle koji, mi koji imamo iskustva kako biti izbjeglica, dakle koja prava će im Hrvatska omogućiti da stvarno barem malo zaborave ratne strahote, a pri tome mislim i aludiram na 30% praznih stambenih jedinica koje Hrvatska ima, što može dakle Vlada učiniti da ti ljudi za to vrijeme dok budu tu, pristojno žive?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani zastupnice. Ja bih tu kazao da imamo prvu fazu, a potom 2 moguće opcije. Prva faza je da taj prihvat bude stabilan, čvrst, siguran, da ljudi imaju krov nad glavom, da imaju hranu, da imaju zdravstvenu skrb, da imaju sve što im je potrebno kada dođu u Hrvatsku, da se osjećaju bolje od ovog bijega od užasa rata. To je br. 1 i na tome radi sustav civilne zaštite i svi regionalni centri, i Osijek i Zagreb i Varaždin, ali i ostali, i kažem, odaziv je izrazito velik svih onih koji mogu pružiti smještaj. Druga faza ima dvije opcije. 1. da rat stane, da Ukrajina pobijedi i da se ljudi vrate kući. To bi bilo najbolje i to bi bio najveći uspjeh. 2. je ako ova kriva potraje dugo je da vidimo kako možemo na najbolji način osigurati, ne samo zdravstvo, nego i školstvo, obrazovanje, zapošljavanje, pa i integraciju Ukrajinaca koji će doći u hrvatsku i na tim scenarijima ... [[Govornik se ne čuje.]]
Hvala vam. Kolega Krstulović Opara, izvolite.
Uvaženi predsjedniče, zadnji put je u Saboru bilo ovako jedinstvo svih političkih snaga u noći 24. na 25. siječnja '91. g. kada je predsjednik Tuđman otišao u Beograd na pregovore spriječiti invaziju, velikosrpsku invaziju na Hrvatsku. Mi smo, saborski zastupnici tada očekivali vijesti i povrata predsjednika Tuđmana, atmosfera u HS-u je identična danas. Hrvatska je danas odabrala stanu, ona je na stranu istine, na stranu Ukrajine i na strani zapadnog svijeta. No, Beograd i Vučić su izabrali tamnu stranu. Oni nisu stali na stranu istine i to zabrinjava svih nas. Nestabilnost u BiH, politička paraliza te nestabilnost u Crnoj Gori, svih nas mora zabrinjavati. Dobro je da si hrvatske Oružane snage u pripravnosti, da su sigurnosne snage RH u pripravnosti i ono što je potrebno, potrebno je da Hrvatska sa svojim zapadnim partnerima bude još jača [[Upadica: Hvala vam.]] u osvjetljavanju ove zabrinjavajuće krize [[Upadica: Hvala lijepa.]] u našem okruženju [[Upadica: Hvala kolega Krstulović.]] Molim vas vaše mišljenje o tome.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Krstulović Opara. Vi ste svjedok povijesti prije 31 godinu i danas i dobro je da imamo ljude sa takvim kontinuitetom i u ovom sazivu HS-a, što vam daje posebnu vrijednu optiku zbivanja doslovno povijesnih procesa. Ja sam kazao i u četvrtak navečer, 24. veljače bit će dan kada su se dogodile tektonske promjene. Ove promjene, nadamo se, neće imati reperkusije sigurnosnog i destabilizirajućeg karaktera na naše susjedstvo. Očekujemo, a to sam i rekao, kada je riječ o politici Srbije da bude jasna, artikulirana, da se na dvije stolice ne može biti. Ova situacija je ili-ili. Ovo nije situaciji i-i. I s te strane, kada je veći fokus, ovo je prilika da se to čuje, da se to vidi, da se jasno postavi u ovoj situaciji i očekujemo da što god se bude zbivalo i Srbija ovdje vodi računa o svojoj reputaciji i svojoj stabilnosti o svojim susjedima.
Kolega Pavić, izvolite.
Poštovani premijeru, u svojem ste se izlaganju nakon što ste izrazili našu solidarnost sa ukrajinskim narodom se dotaknuli još nekoliko tema koje su izuzetno važne za naše sugrađane. Jedna od tih tema je LNG terminal, a druga tema je poljoprivreda. Ako vam nije problem, ako znate podatke, ja bih vas molio da odgovorite, s obzirom da znamo da je dio kapaciteta LNG terminala zakupljen, da li ste možda u pregovorima i dogovorima sa opskrbljivačima da zakupe preostali kapacitet na LNG-u, a što se tiče poljoprivrede, interesira me da li je Vlada u svjetlu svih ovih novih događaja, pripremila neki novi paket mjera za naše poljoprivrednike s obzirom da imamo sasvim drugačiju situaciju nego što smo imali prije 10-ak dana. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Što se tiče kapaciteta LNG terminala, vi znate da smo o tome govorili i prije nego što je pušten u pogon, dakle mi smo osigurali njegovu svrhovitost sa zakupom kapaciteta, što od naših kompanija, što od mađarskih kompanija, u ovom trenutku, ako se sjećate 57% plina koji se troši u Hrvatskoj dolazi upravo kroz LNG na Krku i na terminalu na Krku, što je jako važno. Mi ćemo u dogovoru sa LNG Hrvatska, u dogovoru sa našim dobavljačima učiniti sve da se intenzivira, koliko je god moguće korištenje LNG terminala i da povrh svih ovih brodova koji su već naručeni u ovoj godini, se vidi da li ih može biti i koliko ekstra, da se osiguraju dovoljne količine plina. Što se tiče hrane, evo, ministrica Vučković je tijekom jutra dala vrlo jasno izjavu, Hrvatska u ovom trenutku ima dovoljno hrane, dovoljno zaliha hrane i ništa u ovom trenutku ne fali, ali ova odluka o nabavljanju dodatnih zaliha, s obzirom na priljev ljudi će biti ispoštovan i imat ćemo dovoljno hrane za nas [[Upadica: Hvala vam.]] a i za prognanike, izbjeglice iz Ukrajine.
Kolegice Perić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade. Izražavam puno suosjećanje sa Ukrajinom i sa narodom koji pati u ovom momentu i zaista to evocira sjećanja sve onog kakvog smo mi imali prije 30, 31 godinu i nažalost sve ono što se događalo i u Vukovaru i u Zadru. Ono što me svakako žalosti, da nije prevladao razum, iako smo očekivali da se ovo neće više dogoditi, a pogotovo ne na području Europe. Vi ste i kao posebni, kao šef izaslanstva Europskog parlamenta bili u Ukrajini i tada, a i kao predsjednik vlade ste napominjali mogućnost zapravo iskustva koje je Hrvatska imala u procesu mirne reintegracije. Tada su vas puno puta kritizirali, evo to je [[Upadica: Hvala vam.]] da dokažete ispravno.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Ja i danas sa punim uvjerenjem mislim da je doprinos Hrvatske i pomoć Ukrajini u našem iskustvu iz '90.-tih godina i tu sad naglašavam u onom dijelu koji se odnosi na mirnu reintegraciju Hrvatskog Podunavlja, na uspješnu operaciju UN-a za prijelaznu administraciju u istočnoj Slavoniji koja je mirnim putem omogućila i Hrvatskoj da kroz pregovore tada sa lokalnim pobunjenicima u tom trenutku na hrvatskom teritoriju uz pomoć UN-a, uz pomoć američkog generala Kleina dođe do mirnoga rješenja. To je najbolji i najuspješniji projekt, projekt bez žrtava, projekt koji je omogućio da se izbjegne ijedan, gubljenje ijednog ljudskog života. I poznavajući ovu situaciju tamo godinama sam to tvrdio, tvrdio i kolegama ukrajinskima, to sam jasno rekao i ruskim predstavnicima kad sam bio s njima u kontaktu, svim partnerima i mislim da je to ono što smo mogli dati jer velikih razlika između onoga što su točke sporazuma iz Minska i onoga što se zbivalo u Hrvatskom Podunavlju nema [[Upadica: Hvala vam.]] One su vrlo slične, a bitna je bila politička volja da se to realizira. Nažalost došlo je do ove eskalacije.
Kolega Dretar, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče sabora. Poštovani gospodine predsjedniče vlade, premda smo vas mi iz Domovinskog pokreta redovito to tražili i još uvijek to tražimo Hrvatska do sada nije podignula tužbe zbog ogromnih ljudskih žrtava i materijalnih razaranja počinjenih tijekom Domovinskog rata. Pođimo u spekulativnu kategoriju. Pretpostavimo li da bi presude međunarodnih sudova bile na strani RH, u što ne treba sumnjati i da bi posljedice tih presuda bitno utjecale na stavove o aktualnom ratnom sukobu u Ukrajini, prvenstveno na stavove Vučića i Dodika. Je li vam iz spekulativne kategorije pitam žao što do sada niste podignuli tužbe protiv Srbije za ratnu odštetu kako Hrvatskoj tako i hrvatskom narodu? Hvala na odgovoru.
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Dretar, dragi bivši školski kolega s Jordanovca ja vjerujem da ste vi pratili evo prije nekoliko dana preminuo je naš nekadašnji ministar vanjskih poslova Zvonimir Šeparović, on je bio ministar pravosuđa ako se sjećate. Hrvatska je podnosila tužbe, podnosila ih je pred međunarodnim sudom, ti procesi su trajali, imali su sve elementima u njima. Ti sudovi su donosili određene odluke, Hrvatska nikada nije zaboravila niti iscrpila sve mogućnosti pitanja o kojem vi govorite i radila je to i radi to svjesno u zaštiti hrvatskih nacionalnih interesa, a prije svega ogromnih ratnih šteta koje smo doživjeli i koje su nas objektivno unazadile da smo godinama morali biti u tom možemo reći, u toj fazi lovljenja koraka sa drugim zemljama Srednje i Istočne Europe koje nisu imale niti agresiju, niti rat, niti takve ratne štete. Prema tome, ja predlažem da se malo prisjetite svih tih procesa koje su generacije odgovornih prije nas poduzimale, a mi ćemo to i nastaviti. Hvala.
Kolega Cappelli, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče vlade, odgovor ekonomskim i drugim sankcijama postao je dakle globalan jer države kao Australija, Singapur, Južna Koreja i druge priključuju se bloku protiv agresije. To je s jedne strane taj gospodarski segment. S druge strane ruska agresija na Ukrajinu prisila je brojne države i organizacije na donošenje povijesnih do jučer gotovo nezamislivih geopolitičkih odluka. Pokušaj fragmentacije zapada, NATO saveza nije uspio nego donio dodatne, dodatnog jedinstva. Mijenja se njihova dosadašnja vanjska politika, dugogodišnja načela neutralnosti. Finska i Švedska su se čvrsto priklonile zapadu i protiv Moskve i možda će ih upravo ova agresiju gurnuti možda u NATO. Da li su osim što je u zadnjoj anketi Finci su se čak 53% opredijelili da bi ušli sad u NATO. Da li se o tome razgovara na razini EU, pa molim odgovor. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Ja mislim da je jedinstvo zapada EU i NATO-a nešto što je demonstrirano u potpunosti. Ja ne vidim ovdje da postoji bilo kakvih ozbiljnijih odstupanja. Što će i kako će odlučivati o svojoj budućnosti i pripadnosti Sjevernoatlanskom savezu eventualno odlučiti vlade i građani Finske i Švedske to je na njima. Kao što Hrvatska donijela svoje odluke, svoje odabire, stoji čvrsto iza njih, smatra da je dijelom vrijednosti i univerzalnih ali i zapadnog civilizacijskog kruga prije svega miroljubivost i poštivanja prava, sloboda, respekta prema drugim zemljama i njihovoj teritorijalnoj cjelovitosti, tako očekujemo da i drugi to poštuju. A da kada netko to krši da to jasno kažemo i čvrsto argumentiramo. Ja pratim kao i vi ove izjave koje su u političkom prostoru i u medijskom prostoru, koje dolaze iz ovih dviju zemalja, ali nemam u ovom trenutku informaciju da li će, kada će i kako će o tome donijeti i stvarne odluke, Hvala.
Hvala vam. I zadnja replika kolega Bauk, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U uobičajenoj situaciji vjerojatno bi poneka otrovna strelica poletjela s moje strane prema vama i s vaše prema meni. Hajdaš Dončić bi sigurno fasovao, ali ovo nije uobičajena situacija. Situacija je takva da države donose odluke za koje jučer nismo mogli ni zamisliti. To je upravo govorio i kolega Cappelli. Jedna od takvih mogućih odluka koja mislim da ima vrlo velike posljedice i na RH i kao pravi hrvatski nacionalni interes mogla bi biti i ubrzano proširenje EU na zemlje Zapadnog Balkana, one koje su izrazile svoju spremnost za pristupanje EU i dokazale svoju spremnost za pristupanje EU. Konsenzus se naravno postiže oko nekih stvari. Ono što dogovorimo i podržimo to je konsenzus. Mislite li da je moguće postići konsenzus u Hrvatskoj i to prikazati kao naš nacionalni interes u EU da zemlje Zapadnog Balkana, BiH, Crna Gora [[Upadica: Hvala vam.]] Albanija i Makedonija ubrzano pristupe EU.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Evo bez strelica prema obojici. Što se tiče političke potpore i političke deklaraciju koju smo kazali i koju imamo i prema aspiracijama u Ukrajini, ali koji imamo prema aspiracijama naših susjednih zemalja, one su tu. Mi imamo puno iskustva, ako nešto znamo i to u detalje i politički i pravno i procesno, kako to sve skupa ide, znamo kako idu procesi pristupanja u EU, zemlja podnese zahtjev, taj zahtjev primi zemlja koja predsjedava, u ovom slučaju je to Francuska, u naše vrijeme je to bila Grčka, održi se rasprava na razini Vijeća, donese se odluka da li se Komisiju pita za mišljenje, Komisija pripremi mišljenje, informira se o zemlji o kojoj se radi, vrati stvar na Vijeće, pita se Parlament i donosi se odluka o tome da se s nekim počinju pregovori. Samo je jedna zemlja preko noći ušla u EU, to je bila Istočna Njemačka. Ova atmosfera podsjeća na izvanredne okolnosti, ja u ovom trenutku ne mogu sa sigurnošću reći koliko bi takvi procesi [[Upadica: Hvala vam.]] prečaca trajali, ali mi ćemo podržavati i sve naše susjede i Ukrajinu, da se svi ti njihovi koraci prema Europi ubrzaju.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade. Ovim smo došli do kraja s uvodnim izlaganjem i replikama pa prelazimo sada na raspravu. Prvi je na redu Kluba zastupnika SDP-a i poštovani kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče, poštovani g. predsjedniče Vlade, uvažene kolegice i kolege. Ono oko čega smo jedinstveni, i to treba apsolutno ponavljati kako nitko ne bi pokušao to dovesti u pitanje, je osuda rata, ali i agresora jer mi itekako dobro znamo da ovdje nema podijeljene odgovornosti. Imamo situaciju u kojoj je jedna država, Rusija, vođena diktatorom napala drugu zemlju, Ukrajinu. I oko toga dvojbi nema niti ih može biti. I zbog toga svi zajedno moramo raditi na tome i podržavati one mjere koje se tiču humanitarne pomoći, one mjere koje se tiču i drugih oblika, pa i vojne pomoći i onih mjera koje se tiču primitka i pomoći izbjeglicama koje su već sada počele dolaziti u RH i kojima Hrvatska mora pružiti sigurno utočište od rata. Na isti način na koji je i našim sugrađankama i sugrađanima to utočište bilo pruženo prije 30 godina. Mi nažalost iskustvo sa ratom imamo i upravo zato znamo koliko je važno poduzeti sve mjere koje nam stoje na raspolaganju kako bi ljudima koji dolaze u Hrvatsku pomogli bez obzira na to da li dolaze ovdje na dan, dva, tjedan ili puno, puno duže. A ako ovaj rat potraje, to po svemu sudeći, neće biti situacija koja će se riješiti preko noći i zato mi kao društvo, mi kao država imamo obvezu angažirati sve kapacitete koje imamo kako bi tim ljudima pomogli. Međutim, iskoristit ću ovu priliku da uputim i jedan apel. Ne odnosi se samo na Hrvatsku, odnosi se i na brojne druge države. Nisu Ruskinje i Rusi krivi za ovaj rat. Kriv je Vladimir Putin i klika koja ga podržava i zato onim hrabrim ljudima koji danima prosvjeduju u Moskvi, Sankt Petersburgu i drugdje, trebamo pružiti podršku. Do sada je uhapšeno preko 6 tisuća ljudi. Ljudi riskiraju zatvor, dugogodišnje kazne, torturu zato što su ustali protiv rata. I kao što smo više puta rekli, kolektivne krivnje naroda nema. Krivnja za ovaj rat leži na diktatoru i diktatorove žrtve su ne samo Ukrajinci koji ginu, nego i njegov narod, narod kojeg je prevario, narod kojeg je zavarao, isto, isto kao što smo na našim prostorima gledali prije 30 godina. Nažalost povijest se ponavlja i mi trebamo učiti na greškama te povijesti, trebamo biti jedinstveni, trebamo pružiti pomoć, ali trebamo i analizirati situaciju u kojoj živimo. EU, ako se u budućnosti želi othrvati krizama, mora za to biti spremnija nego što je ona to danas i mi ozbiljno raspravljati o tome želimo li Europu koja je spremna suočiti se sa ovakvim krizama, koja na njih može odgovoriti ili ćemo dopustiti da to, kao što je prečesto do sada bio slučaj, imamo 27 glasova koji govore svaki za sebe i gledaju samo sebe, a onda zbog toga što nisu u stanju sagledati širu sliku, ne uspiju napraviti ništa. Sada je trenutak da o tome duboko razmislimo i što prije krenemo sa reformama Europe kako bi ona bila bolja i učinkovitija. I u tom kontekstu se izuzetno važno govoriti o europskoj perspektivi, ali ne samo Ukrajine nego i drugih zemalja. Ali to ne smiju biti samo riječi, to moraju biti i konkretna djela. Spomenut ću samo jednu zemlju iz našeg okruženja, to je Makedonija. Makedonija je napravila ogromne ustupke. Makedonija je bila žrtva petljana sa strane u svoje unutrašnje poslove upravo iz smjera Rusije, to su činjenice. Makedonija je napravila puno, a njena je perspektiva stala. Poruka koja je time poslana Makedoniji je loša. I prijeti da i ona krene u krivom smjeru. Zato mi moramo širom otvoriti vrata za one koji su spremni i koji su pokazali u kojem smjeru žele ići. Ali, isto tako, moramo poslati jasnu poruku, a tu opet, da ne bude da govorimo o nekom neidentificiranom, govorim o Srbiji, da je ovo trenutak u kojem se mora donijeti odluka i opredijeliti se, koji je vaš put. I to za Hrvatsku nažalost nije pitanje samo vanjske politike nego i naše sigurnosti. I zato kada govorimo o načinu na koji se ponaša Srbija to ne govorimo zbog nekakve zavisti, to govorimo zato što je to bitno za nas, za Srbiju i Europu. I to su stvari o kojima trebamo razmišljati i to su stvari kojima se trebamo baviti. Ali isto tako se moramo puno konkretnije pozabaviti time kakve će posljedice za Hrvatsku imati ova kriza. Mi smo već sad u situaciji koja proizlazi iz pandemije, koja proizlazi iz potresa, koja proizlazi iz inflatornih pritisaka koji nisu, nisu samo hrvatski problem. Eurostat je danas objavio podatke kolika je inflacija u državama članicama EU i da je ona najjača u energetskom ali isto tako i u prehrambenom sektoru. Poskupljuju energenti, grijanje, prijevoz ali poskupljuje i hrana. Zbog toga paket o kojem smo govorili prije 10-ak dana više naprosto nije dovoljan. Ono o čemu moramo razgovarati mora biti puno konkretnije od samog smanjenja PDV-a na hranu. To poštovane kolegice i kolege u ovom trenutku da osiguramo stabilnost naše države i standard naših građana nije dovoljno. M i moramo osigurati proizvodnju, osigurati količine i osigurati dostupnost. I zato ono što je bio prijedlog prije samo 10-ak dana, ponovit ću još jednom, danas nije dosta. Moramo zajedno raditi na tome kako osigurati da građanima damo više. I naglasit ću još jednom PDV, ali i više od toga, moramo osigurati proizvodnju, moramo osigurati našim poljoprivrednicima mogućnost da proizvode hranu, a da pri tom ne propadnu. I da u situaciji rata ne ovise isključivo i jedino o tržištu. Tržište prečesto ne funkcionira, a u slučaju rata nikako. Nemojte to zaboraviti. Postoje trenutci kada svaka država ako želi biti ozbiljna mora intervenirati. Ovo je jedan od takvih. I za sam kraj spomenuo sam, ali ne možemo preći preko toga, druge katastrofe s kojima se Hrvatska suočila. Prije svega potres. Petrinjci su u ponedjeljak prosvjedovali. Prosvjedovali su sa jednom porukom, a ta poruka je da smo svjesni žrtava koje trpe ljudi u Ukrajini, ali nemojte nas zbog toga zaboraviti. Mi ne smijemo zaboraviti naše građane u Zagrebu, na Baniji koji se sada već dvije godine u Zagrebu, nešto preko godinu dana na Baniji suočavaju sa posljedicama potresa. Suočavaju sa činjenicom da obnova ne funkcionira onako kako bi trebala. Ja sam svjestan da moramo govoriti o posljedicama rata, ali zbog toga poštovane kolegice i kolege ne smijemo zaboraviti i na druge probleme s kojima se naši građani svakodnevno suočavaju. A oni koji su stradali na potresom pogođenim područjima zahtijevaju za koju se bojim da u ovom trenutku i ne samo zbog činjenice da nema resornog ministra, onu potporu, onu podršku koju bi im država trebala pružati ne dobijaju. To moramo ispraviti iz ovih stopa. Moramo se pobrinuti da stvari u obnovi počnu funkcionirati. I za sam kraj, podrška Ukrajincima i Ukrajinkama, podrška u njihovoj obnovi njihove domovine i da se nikada ne bi dogodila situacija u Hrvatskoj jasno reći Rusija je agresor [[Upadica: Hvala.]] Ukrajina je žrtva, a Putin je diktator koji je započeo rat. Hvala.
Hvala. Slijedeći će biti Klub zastupnika MOST-a, a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnik Nino Raspudić i poštovana zastupnica Selak Raspudić. Najprije poštovani zastupnik Nino Raspudić, izvolite.
Očekivano predsjednik vlade se vidim strateški povukao. Ponovit ću još jednom, Hrvatski sabor i hrvatski narod je već koncem prošlog tjedna munjevito odmah se izjasnio kroz deklaraciju koju smo gotovo jednoglasno podržali, dali smo potporu Ukrajini i ukrajinskom narodu. I to će tako biti i dalje i na tome se ne treba dalje gubiti vrijeme i ponavljati ono što smo čuli već 10 puta i za što smo glasovali u toj deklaraciji. Ali ono na što se sada trebamo fokusirati je što smo iz svega ovoga što se dogodilo naučili i što treba činiti i na razini Hrvatske i na razini EU kako bismo što sigurniji prošli slijedeće mjesece i slijedeće godine veliki dio strateških lomova i opasnosti. EU je tjednima prije otvorenog Ruskog napada na Ukrajinu opet vodila čudnu politiku tj. nije bilo jedinstvene koordinirane vanjske politike nego se malo sastajao na svoju ruku Scholz sa Putinom, malo razgovarao Macron, malo naš ministar Grlić Radman pozivao Putina na sastanak itd., itd. Čak prvi dan napada navečer Macron telefonski razgovara s Putinom, dakle ponovo se vidi da EU čim nastane kriza, problem, nema jedinstvene politike. To se vidjelo u trenutku migrantske krize kad je odjednom nestao, ispario Schengen, svaka država diže nacionalne granice tko vojsku, tko žicu. Isto se vidjelo i na početku pandemije Covida-19 kad odjednom svaka država vodi svoju zdravstvenu i sigurnosnu politiku. To je činjenica u EU i danas, trebamo uzeti u obzir. Ali ono što još više uznemirava je činjenica korupcije samog vrha EU i pojedinih europskih zemalja. 2014. godine Rusija je anektirala Krim i uvedene su kao neke pseudosankcije. Što se događa nakon 2014. i kako su izgledale te sankcije? Pa evo kako su izgledale 2016. g., EU komisija i Njemačka de facto daju potpuni monopol Gazpromu nad plinovodom OPAL. Zašto? Ginter Etinger, koji je bio iz CDU-a, koji je bio europski povjerenik za energetiku, u privatnom zrakoplovu u svibnju 2016., u privatnom zrakoplovu Klausa Mangolda, glavnog ruskog energetskog lobista u Njemačkoj i nota bene počasnog ruskog konzula u Njemačkoj, Ginter Etinger se u njegovom privatnom zrakoplovu vozi iz Bruxellesa u Budimpeštu. O tome što radi Schröder, bivši njemački kancel ne treba trošiti riječi. Dakle mi imamo posla sa duboko korumpiranom, osim nesposobnom strukturom na razini EU, a i na razini Hrvatske. Jutros sam čuo skandaloznu izjavu predsjednika Vlade medijima kad su ga pitali o skidanju imuniteta ministru Aladroviću, što bi trebala biti rutina i što se događa prvi put, on kaže, vidjet ćemo, ja zasad imam važnijeg posla. Kojeg važnijeg posla? Prije 2 tjedna predsjednik Vlade je govorio da neće smijeniti nijednog ministra, da se možemo nasaditi na trepavice. Prije 10 dana, dva dana nakon toga uhićen je ministar graditeljstva i još uvijek ga ne mogu imenovati. U zemlji u kojoj je Zagreb srušen, dvije godine skoro od potresa, u kojem Banovina izgleda kako izgleda. Nema ministra obnove. Optužen je potpredsjednik Vlade, za ministra Aladrovića sada traži se skidanje imuniteta, bivšeg ministra energetike, sada gospodarstva, prvi suradnik optužuje i pokazuje mailove da je po njegovom nalogu radio kriminal. Ponovit ću, u ovakvo opasno geopolitičkoj situaciji imati vrh vlasti koji je duboko prožet kriminalom i korupcijom je sigurnosna opasnost za Hrvatsku. Takvi ljudi su ucjenjivi i kontrolabilni, pogotovo od tajnih službi, tko zna čijih, uključujući i ruske. Zato ova Vlada mora otići. Ruski napad na Ukrajinu nije argument protiv pada ove Vlade nego argument za pad ove Vlade. Jer nam ucjenjivi ljudi ne trebaju na vlasti u ovom trenutku. Ne moraju to biti sutra izbori. Možemo u Saboru dogovoriti i podržati Vladu stručnjaka, neku tehničku vladu koja će broditi, ali ponovit ću, zadnja stvar koja nam treba su ucjenjivi ljudi na vlasti, a ovi sigurno jesu. Zatim, vidimo, spominje se opet nekakav novi križni stožer, nekakve unutar Vlade međuresorne, nekakvi, nekakva tijela. Vidimo da se Hrvatsku stalno drži u permanentnom izvanrednom stanju, najprije 2 godine korone, u većem dijelu bez ikakve potrebe i objašnjenja, sada se koristi ova situacija. Zašto? Da bi zaustavili procese i otkrivanje i procesuiranja njihovog kriminala. Pitanje nacionalne sigurnosti, ponovit ću, ne imati ovakvu političku vrhušku u ratnim vremenima. HS i narod, ponovit ću još jednom, su rekli svoje. I tu smo svi čvrsti, ali ono što je sada važno je ne dozvoliti da se rat u Ukrajini koristi kao smokvin list za prikrivanje nečijeg kriminala.
Nastavit će u ime Kluba zastupnika Mosta, poštovana zastupnica Selak Raspudić, izvolite.
Hrvatska je nesreća što imamo ovako korumpiranu vlast i što u trenutku nezapamćene ugroze europskog tla, umjesto da se do kraja posvetimo solidariziranju s Ukrajincima i brizi za vlastitu sigurnost, mi smo opterećeni svakodnevnim koruptivnim aferama ove Vlade i moramo se baviti optužbama pod kojima se nalaze njezini ministri. U oporbi ne sjede mali miševi i to je bitno istaknuti i nećemo se dati moralno i emocionalno ucjenjivati kao što sada pokušava premijer Plenković koji politički parazitira na tragediji ukrajinskog naroda kako bi spriječio diskusiju o koruptivnim aferama ove Vlade, što je doista nezapamćeno moralno dno u novijoj hrvatskoj politici. U tom smislu nastavit ćemo se boriti da istaknemo sve probleme koji su ključni za ovo društvo i da dođe do smjene ministara i ove vlasti upravo zbog nesigurnosti kojom smo okruženi jer tek sada vidimo koliko je opasno imati nestabilnu vlast na čelu. Kada govorimo o tome kako se ova ratna ugroza može odraziti na Hrvatsku, bilo bi važno znati u kakvom su stanju naša skloništa i posjedujemo li uopće potrebnu opremu, ne samo da bismo obranili zemlju nego i zaštitili civilno stanovništvo ako sutra bukne rat ili bude upotrjebljeno nuklearno oružje. Po onome što smo sporadično mogli vidjeti u pojedinim medijima, čini se da se skloništa ne održavaju prikladno, a pitanje je imali li ih uopće dovoljno s obzirom da se odavno ne grade nova. No, ključno dugoročno strateško pitanje RH je u kakvom je stanju njezina vojna znanost. Ako nemamo strateške vođe, a oni su nam sada potrebni, oni su nam sada ključni, koji će znati kako upotrijebiti vojnu opremu i motivirati vojsku, sva nam tehnika postaje beskorisna. Zašto ne zadržavao školovane vojne kadrove i zašto one koje imamo, umirovljujemo u punoj radnoj i intelektualnoj snazi? Znamo li mi što je Ratna škola Ban Josip Jelačić i radimo li na njezinom poboljšanju i vidljivosti? Iskorištavamo li dovoljno činjenicu da imamo najviše vojno obrazovanje, tako da kod naših susjednih zemalja pitanje pohađanja i završavanja ove ratne škole je pitanje prestiža. U Hrvatskoj smo mogli čuti mnoge izjave kratkovidnih, neozbiljnih tzv. progresivnih političara, koji bi nas valjda branili ljubičicama i koji su svoje amandmane na proračun temeljili upravo na smanjenju sredstava za vojsku. Danas je opravdano pitanje što bi bilo da se njih sluša i koliko su takvi ljudi uopće u stanju upravljati zemljom? Da bude nedvosmisleno jasno, svi smo mi pacifisti, ali smo realisti, vojska se ne osnažuje jer netko ima fetiš na oružje i želju za ratom, nego zbog razumnog pristupa politici i pragmatične svijesti da živimo u nestabilnim vremenima u kojima je nužno upravo pokazati mišiće da ne bi bio napadnut, odnosno ne bi morao doista ući u sukob. Kakva je uloga i odgovornost HS-a u vojnim politikama je pitanje koje mi ovdje trebamo odgovoriti? Što je s našim ključnim strateškim dokumentom, Dugoročnim planom razvoja Oružanih snaga RH? Navodno sada ide i novi. Jesmo li postavili prava pitanja i pratili trošenje sredstava? A ono na što ću se u konačnici posebno osvrnuti je načelno društveno pitanje koje se odnosi na aktualni informacijski rat u društvu spektakla čiji smo sastavni dio. Medijski senzacionalizam u kojem je svaka vijest iz Ukrajine fatalna jer se takva roba bolje prodaje, a zatim i starletanski javni odgovor na njega, imitacije ukrajinskih frizura i tome slično opravdava pitanje jesmo li danas zbog dostupnih informacija postali solidarniji i osjetljiviji na tragediju ukrajinskog naroda ili nam je ona tek trendi modni dodatak prikladan za kakve post apokaliptične modne editorijale u kojem se nadamo pronaći svojih pet minuta slave. No više od pitanja nedostatka stvarne empatije i viša samo promocije ono što nas doista sve treba zabrinuti odnosi se na način prenošenja ove krize, potencijalnu cenzuru ali i posljedice koje će i kriza i njezino komuniciranje imati po mentalno zdravlje građana Hrvatske, a najviše djece već načete covid agonijom. Posljedice ratnih zbivanja u globaliziranom umreženom svijetu ne moraju nužno biti direktne u vidu zahvaćenosti vihorom. Koliko ljudi već danas ne može spavati? Koliko će posljedično rasti broj psihičkih bolesti, uporabe opijata i delikventnog ponašanja i kriminalnih radnji? Je li naš zdravstveni sustav na to spreman? U tom smislu odgovornost za ozbiljan, racionalan, humanitarni ali anti senzacionalistički pristup trenutnim sukobima na svima je nama.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika bit će onaj HSLS-a i Reformista, a vrijeme će podijeliti poštovana zastupnica Martinčević i poštovani zastupnik Hrebak. Najprije poštovana zastupnica Martinčević, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre, poštovani državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Danas samo šest dana nakon početka agresije Rusije na Ukrajinu možemo reći da su Putin i ruska imperijalna politika suštinski i dugoročno poraženi. Temelji za Putinovu odluku o napadu na Ukrajinu bila su uvjerenja da je prema poučku iz aneksije Krima i rusko prisustvo u regijama Dombasa moguće bez snažnog otpora u okviru četiri do pet dana potpuno vojno i politički slomiti Ukrajinu, a EU i NATO dovesti pred gotov čin. To uvjerenje Putin nije primarno temeljio na podcjenjivanju ukrajinske neupitno manje vojne moći već prvenstveno na procjeni da ukrajinski nacionalni identitet nije u potpunosti informiran i da veći broj Ukrajinaca sebe vidi kao najblaže rečeno Rusima vrlo bliske nacije sa povijesno zajedničkom državnošću. To bi naravno značio izostanak bilo kakvog stvarnog otpora agresiji tijekom samog napada i što je još puno važnije izostanak otpora uspostavljanja marionetskog proruskog režima sa karakteristikama Bjeloruskog. Druga ključna pretpostavka za napad bila je sigurnost da će izostati vojno prisustvo NATO-a na teritoriju Ukrajine. Treće je bila sigurnost da Njemačka uz Francusku najutjecajnija, a gospodarski svakako najjača zemlja zbog povijesnih, gospodarskih, a prvenstveno energetskih razloga sasvim sigurno neće biti spremna na vojnu pomoć Ukrajini jer bi to predstavljalo suštinsku promjenu njezine politike u protekle tri četvrtine stoljeća. Putin je pretpostavljao da Njemačka vrlo vjerojatno neće lako prihvatiti niti najoštrije sankcije jer će njima upravo ona biti najteže pogođena. Četvrto vezano na ovo prethodno navedeno bilo je uvjerenje da bez Njemačke niti EU neće biti u stanju donijeti odluke o bitno većem obimu sankcija u odnosu na 2014. a kamoli donijeti odluke o financiranju naoružanja ili slanja oružja Ukrajini. No, proteklih je šest dana svakom vojnom i civilnom žrtvom Ukrajinaca, sa svakom izbjeglom obitelji unutar Ukrajine i van nje i Putinu i svijetu, a posebno EU i NATO savezu pokazalo da su Ukrajinci narod u potpunosti svjestan svog identiteta i spreman riskirati sve za obranu svoje državnosti. Isto tako ne treba uopće sumnjati da će herojski otpor i žrtve ukrajinskog naroda u obrani Domovine danas trajno obilježiti njihovu svijest o sebi sutra kao i odnos prema Rusiji. Upravo taj otpor i žrtve potaknule su, pa i natjerale na neki način i NATO i EU u cjelini na do sad neviđeni angažman. Od razine njemačke početne pomoći od 5000 zaštitnih kaciga što je poljski premijer u Berlinu opravdano nazvao vicem, a to je najblaže što je mogao reći, do danas 1000 komada protutenkovskog oružja 500 raketa zemlja-zrak koje sada šalje Njemačka. Sada smo svjedoci ozbiljne vojne pomoći i gotovo svih europskih zemalja osim potpuno razotkrivenog Putinovog partnera Orbana koji je zabranio čak i prijevoz vojne pomoći preko Mađarske. U tom kontekstu posebno je važna i hrabrost i odlučnost Švedske, te naglašeno Finske a koje nisu članice NATO saveza, da su na direktne prijetnje Putina upućene njima odgovorile slanjem, najavom slanja vojne pomoći Ukrajini. Zbog svega navedenog mi Reformisti snažno podržavamo i slanje hrvatske vojne pomoći. O ljudskoj tragediji izbjeglica već smo prvog dana krize prvi izrekli ključnu poruku primimo građane Ukrajine ne samo kao izbjeglice već kao svoje sugrađane u nevolji sa svim pravima koje imaju i hrvatski građani.
Nastavit će poštovani zastupnik Hrebak u ime Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista.
Poštovani i uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani i uvaženi ministre sa državnim tajnikom, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Europa je ponovno u ratu. 30 godina nakon rata u Hrvatskoj BiH je na Kosovu više od pola stoljeća nakon što su sovjetske trupe umarširale tenkovima u Prag i Budimpeštu. Sirene su se oglasile u srcu još jedne europske prijestolnice Kijevu. Djeca, žene, muškarci opet umiru jer je Vladimir Putin odlučio da je sve ostalo manje bitno jedino je najbitnije da upravo on uđe u povijesne knjige kao najveći sin ruskog naroda moderne ruske povijesti. Ovo je trenutak istine za Europu, ne radi se samo o Ukrajini, naime to je sukob dva svijeta, dva suprotna skupa vrijednosti. Ovo je sukob između vladavine prava i vladavine oružja, ovo je sukob između demokracije i autokracije, ovo je sukob između poretka utemeljenog na pravilima i svijeta gole agresije. Naša današnja reakcija prema agresiji na Ukrajinu odredit će budućnost cijelog međunarodnog sustava, u pitanju je sudbina Ukrajine, ali i sudbina Europe i cijelog liberalnog demokratskog svijeta. Iako ni ovaj svijet koji se danas tako brutalno savršen moramo pokazati moć koja leži u našim demokracijama, moramo pokazati moć ljudi i naroda koji vode svoje neovisne puteve slobodno i demokratski. EU usvojila je tri vala teških sankcija protiv ruskog financijskog sustava, njezinih visokotehnoloških industrija i korumpirane elite. Ovo je najveći paket sankcija u povijesti Unije koja će utjecati na njezine članice, ali s druge strane moramo biti složni i EU je napokon pokazala jedinstvo i politički kredibilitet. Te će sankcije teško utjecati na rusko gospodarstvo i Kremlj jer moramo prekinuti financiranje upravo tog rata na kojem Kremlj tako jednostavno barem po propagandi zagovara. Hrvati nažalost itekako znaju za strahote rata jer su zadnji u Europi vodili obrambeni rat kao Ukrajina danas, zato upućujemo snažnu poruku i pozivamo sve one koji su zbog agresije Rusije bili prisiljeni otići iz nama prijateljske Ukrajine da ih upravo Hrvatska prima otvorenog srca. Ukrajina je među prvima priznala neovisnost Hrvatske i pomagala u oružju i opremi dok smo bili mi pod embargom. Hrvatska ne smije zaboraviti što je Ukrajina učinila za nas prije više od 30 godina, naša Slavonija, Srijem i Baranja su već stoljećima bili dom i Ukrajincima, a Hrvatska treba biti nova privremena ili ne daj Bože ako bude trebalo, spremni smo biti i njihova stalna domovina. Nemamo silno naoružanje kojim bi im pomogli u ovom nepravednom ratu, ali imamo veliku želju da ih primimo ne samo kao izbjeglice već kao doista svoje sugrađane kako bi se ako bi se u slučaju da se ovo stvarno do kraja pogorša ne bi mogli vratiti svojim domovima. Naime, mi ne znamo što će se dalje događati sa cjelokupnom ovom situacijom, ali ukoliko se dogodi ono najgore, ukoliko slobodu i demokraciju zamjeni jedan totalitarni sustav nažalost možemo računati da se jedan veliki dio njih neće moći vratiti svojim kućama jer sigurno nisu birali slobodu stavili u drugi plan slobodu u odnosu na totalitarizam i autokraciju koja će očito ima namjere zavladati Ukrajinom. Nadamo se da se to neće dogoditi. Sljedećih nekoliko dana mi možemo očekivati upravo zbog svega ovoga masovni dolazak izbjeglica u države Srednje Europe i za to moramo biti spremni. I moj grad, Grad Bjelovar je spreman više od 100 ležaja u ovom sad trenutku pripremljeno upravo na nekoliko lokacija na području mog grada koji već sutra mogu udomiti građane Ukrajine koji su nažalost morali napustiti svoje domove i već danas prve obitelji stigle su upravo u moj grad i mi ćemo ih primiti doista kao svoje sugrađane. Spremni smo osigurati i sve drugo što je potrebno koliko dugo god će to trebati, ukoliko treba aktivirat ćemo i dodatne resurse. I upravo zato pozivam i sve ostale kolege da učine isto. Bjelovar je otvoreni grad u kojem žive pripadnici 21 od 22 nacionalne manjine u Hrvatskoj među kojima su i Ukrajinci i mi smo na to ponosni. Upravo zbog toga kao što smo mi reagirali kažem još jednom, pozivam sve ostale kolege da isto reagiraju, neće biti puno vremena možemo očekivati veliki val izbjeglica i dakle svi moramo sada upravo u ovom trenutku i svi župani, gradonačelnici, načelnici pokazati jedno veliko zajedništvo, jedno veliko srce. Teški dani su ispred svih nas i moramo upravo prema tim ljudima biti solidarni i otvorenog srca jer ne smijemo zaboraviti kako su oni postupili prema nama prije 30 godina. Stojimo uz Ukrajinu i ukrajinski narod. Slava Ukrajini!
Pa ja čekam da kolegice prestanu razgovarati pa da možemo nastaviti raditi. Sad će u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govoriti Mrak Taritaš, Orešković i podijeliti vrijeme sa poštovanom zastupnicom Orešković. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovane kolegice i kolege. Pred manje od tjedan dana probudili smo se u svijetu koji je sasvim drugačiji od onoga u kojem smo večer prije zaspali. Zanemarivali smo opasne znakove onog što se dogodilo koji su vidjeli već godinama. Ne govorim uopće o Hrvatskoj. Zaspao je civilizirani svijet i dozvolio da u njegovom dvorištu naraste despot koji je spreman na sve, a prijeti čak i time da sve u nekoliko sekundi pretvori u ništa. Teme koje su nas još prošli tjedan zaokupljale korona, potres, obnova, korupcija izbrisani su pod vijestima i slikama strahota za koje smo očito naivno mislili da su iza nas. Ono što sada vidi je kako su dalekovidni bili velikani europske povijesti koji su nakon II. svjetskog rata udarili temelje EU koliko je važno transatlantsko savezništvo, koliko je važno da se liberalna demokracija proširila svijetom i koliko je važno da je Hrvatska dio svega toga. Mjere koje su do sad poduzele EU, UK, SAD i naši drugi saveznici podržavamo kao što podržavamo i sudjelovanje RH u svim oblicima pomoći Ukrajini. Isto tako podržavamo i podržavat ćemo sve oblike političkih i diplomatskih napora koje bi mogle dovesti do prekida vatre i do prestanka rata. Spomenut ću i to da sam ponosna jer su europski liberali ALDE stranka jučer u članstvo primili stranku ukrajinskog predsjednika Zelenskog. Poruke koje šaljemo moraju biti poruke ohrabrenja i podrške na sve načine kakve je to moguće. Želim se pridružiti i izrazima poštovanja za našu veleposlanicu u Ukrajini gospođu Anicu Djamić. Pred svima nama sad su ozbiljni zadaci, Ukrajini treba pomoći, ali to će biti tek početak. Ova situacija pokazala nam je vlastite slabosti. Jedinstvo unutar EU kojem svjedočimo zadnjih dana nije već dugo viđeno i to je bio problem. Zbog toga su neki važni procesi stali. Proširenje Unije u našoj regiji je jedan od njih, izuzetno važan za Hrvatsku. Stvaranje čvrste i jedinstvene vanjske, sigurnosne i obrambene politike je još jedna od stvari u kojoj smo kao Europljani zakazali. Danas smo suočeni sa različitim strahovima i dvojbama, neke od njihovih uzroka smo neopravdano zaboravili kao što je npr. problem nuklearnog naoružanja, neke smo u rutini svakodnevnog života premalo ozbiljno shvaćali kao što je nestabilnost i slabost institucija u našem neposrednom susjedstvu. Predsjedniče Vlade, često sam ovdje poručivala da moramo uzeti još jaču i proaktivniju ulogu u procesima europske integracije u našoj regiji, telefonski razgovori s Moskvom i pozivanje na dogovor s Putinom izazivaju nelagodu, to je nezaobilazna činjenica. U tom smislu se nadam da će naši politički i diplomatski napori biti pojačano usmjereni upravo u te procese. Naša srca i duše su uz hrabri ukrajinski narod, uz ljude koji proživljavaju strahote koje ne bih poželjeli ni najgorem neprijatelju. Ponovit ću, drago nam je da se RH pridružila svim mjerama koje je civilizacijski svijet poduzeo da u ovom mračnom času pokuša zaustaviti jednu pomahnitalu invaziju. Slike iz Ukrajine probudili su nas iz opasnog sna da ono što imamo, imamo trajno i da se zato ne trebamo boriti. Za slobodu se treba boriti svaki dan, jedino tako ćemo ju sačuvati. Danas se za nju pod mecima i raketama bore ljudi u Ukrajini, ali ta borba je i pred nama ostalima. Moramo ju voditi tako da ojačamo našu demokraciju, da jačamo institucije, da jačamo svijest građana o njihovoj ulozi u svemu, zajedno s našim saveznicima i prijateljima mi moramo izgraditi sljedeći korak EU, Unije koja je jedinstvenija nego što je to bila do sada, Unije koja je dublja, više integriranija nego što je bila do sada, Unije koja ima jedinstvenu i snažnu vanjsku, sigurnosnu i obrambenu politiku. Moramo jačati i graditi naše prijateljstvo i partnerstvo sa svim državama svijeta koji dijele naše vrijednosti mira i poštovanja, ljudske slobode i dostojanstva.
Nastavit će poštovana zastupnica Orešković.
Poštovani. Situacija u Ukrajini i opasnost od koje sada strepi cijeli svijet nije i ne smije potisnuti i učiniti nebitnim sve naše unutarnje probleme. Dapače, mislim da je ovo itekako povod da osvijestimo koliko su za demokraciju i mir važni unutarnji mehanizmi obuzdavanja bilo čije važnosti i sile, unutarnji sustav kontrole jer situacija u kojoj bilo čija riječ i važnost neupitna uvijek je loša i opasna za sve. Na isti način na koji se sada cijeli svijet pita ima li bilo koga u Kremlju tko može zaustaviti Putina i mi se moramo zapitati je li Hrvatska danas ono što smo stoljećima sanjali, ako je HDZ-ova vladavina neupitna neovisno o količini korupcije s kojom se može opisati Plenkovićeva Vlada. U iščekivanju smirivanja sukoba, raspisivanje prijevremenih izvanrednih izbora nije sretno rješenje, no podjednako tako je neodrživa situacija u kojoj se protiv nekoliko ministara pokreću kazneni postupci radi različitih koruptivnih afera. Ovdje se više ne radi o pojedincima već o sustavu kojim Andrej Plenković dirigira. Zbog svjetske krize ne pozivam na opoziv Vlade, pozivam Andreja Plenkovića da sam zamjeni ministre koji su u očima javnosti izgubili povjerenje jer bi to u pristojnim funkcionalnim demokracijama naprosto bilo nužno, tim više što se Hrvatska sada svrstala uz one vrijednosti koje su ovog trena ujedinile napredne, moderne zapadne demokracije i države članice Zapadne Europe, Hrvatska ne može sama unutar sebe ostati kontradiktorna i poslati poruku da je volja našeg domaćeg mini autokrate kojeg poslušno i bez pogovora slijedi njegova parlamentarna oligarhijska većina presudna i to štogod Vlada putem svojih kvarnih ministara činila jer protiv takve vlasti nitko ne može ništa. To nije vjerodostojna poruka protiv i kontra Putina i njegovih oligarha. Podjednako tako pozivam i hrvatske građane da na sljedećim parlamentarnim izborima kad god oni bili ne zaborave da je koruptivna Hrvatska jedina politička ostavština iza Andreja Plenkovića i da zbog toga ne zaslužuje da ikada više bude mandatar za sastavljanje bilo koje buduće hrvatske Vlade jer će svaka njegova Vlada biti ista ona koju oslikava 15 već do sada zbog korupcije smijenjenih ministara. A u odnosu na samu situaciju u Ukrajini, napomenut ću da ovi nesretni događaji rezultiraju odnosno posljedica su jednog zapuštenog problema od kojeg je EU bježala. Jedino su Baltičke države sustavno upozoravale na to o čemu se ovdje radi, no očito taj problem u međunarodnoj zajednici nisu uspjeli dovoljno apostrofirati. U ovom dijelu svijeta hladno ratovska politika nije prestala te se sada nalazi u nekoj svojoj postmodernoj fazi. U potrazi za rješenjima smatram da se političari ne bi trebali oslanjati isključivo na ono što oni sami imaju za reći, trebali bismo početi uvažavati struku, povjesničare pogotovo one koji se bave ruskim i slavenskim pitanjima, a očito je i u nekim geostrateškim potezima dosada bilo previše, previše grešaka. O samom Putinu svi manje-više mislimo isto. Očito je njegov koncept velikodržavlja, njegov politički diskurs kao i ta ratno huškačka retorika. Međutim, u tom smislu se ne razlikuje baš previše od nekih teza, od neke retorike koje prečesto možemo čuti u okviru samog Hrvatskog sabora. Pa tim više ističem da dijalog nema alternativu. Od dijaloga se ne smije odustati. Stoga možda i ona gesta izražavanja negodovanja na Konferenciji o razoružanju u Ženevi koju su, kada su delegati masovno bojkotirali trenutak u kojem im se obratio ruski ministar vanjskih poslova Sergej Lavrov nije bila gesta koja je primjerna ozbiljnosti situacije. Možda je ipak trebalo iskoristiti priliku pa pokušati konstruktivno objasniti da ovo može biti kraj svih nas ukoliko dijalog ne uspije. Sa Hitlerom se pregovaralo pa će se morat makar pokušati pregovarati i s Putinom. Ne smije se propustiti niti jedna prilika za razgovor jer možda je netko u toj dvorani na Konferenciji o razoružanju mogao reći nešto što bi u ovom trenutku pomoglo. Važno je amortizirati situaciju. Svi mislimo to što mislimo, ali ključ je kako pronaći rješenje da se rat zaustavi prije negoli bude prekasno. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte sad će govoriti poštovani zastupnik Krešo Beljak. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, slušao sam pažljivo danas većinu vas koji ste govorili i naročito premijera Plenkovića i nekako imam dojam da manje-više kao da govore isto, kao da svi ponavljaju ovo što se čita po novinama, što se može pratiti kroz medije, a sve su to manje-više agencijske vijesti. Politika se gotovo nikad ne vodi na pozornici, pogotovo ne velika politika, a ovo u Ukrajini je riječ o velikoj politici, nego iza kulisa. Tamo se dogovaraju određene stvari. Ja bih htio da mi prije svega pokušamo, pokušamo razmišljati na taj način gledajući pri tome prvenstveno svoj odnosno naš hrvatski interes. Naš hrvatski interes u ovom trenutku uz globalni naravno da ne dođe do svjetskog rata ne daj Bože, da zaštitimo sebe. Danas čitam što govori Dodik, jučer je bio na sastanku sa ruskim ambasadorima ako se ne varam. Vidimo što izvodi i govori Vučić. I s druge strane vidimo jednu histeriju, histeriju oko rata koji je u najmanju ruku nažalost svi imamo iskustva sa ratovima u zadnjih 30 godina, u najmanju ruku čudan. Jako čudan. Pokušavam razmišljati zbog čega je taj rat tako čudan, zbog čega šaptom padaju gradovi od 100.000 stanovnika bez borbe, bez otpora. Pokušavam tražiti slike koje smo gledali iz Sirije do prije nekoliko godina, dakle te slike iz Ukrajine, ne nalazim ih osim navodnih ukrajinskih ili navodnih ruskih izvora. I sve to skupa meni izgleda jako, jako čudno. No, da ne ulazimo svi su govorili, svi ćemo i dalje i još ćemo govoriti vjerojatno o Ukrajini, dakle ne bih o tome previše gubio vremena. Ja bi se koncentrirao na hrvatske interese. Mislim da ne bi bilo nepametno u ovom trenutku da se lideri zemalja tzv. regije Zapadnog Balkana ili kako god hoćete što prije sjednu i vide da li se tu može razgovarati oko smirivanja tenzija koje cijelo vrijeme postoje, posebno u BiH ali i u Crnog Gori, ali i u Srbiji, da li tu može doći do razgovora, da li se mi možemo dogovoriti s ovih prostora da ne daj Bože nekakvog proširivanja sukoba na naše, na naš prostor ne bude. Lukashenku je jučer kad je pokazivao nekakvu kartu slučajno ili namjerno, ali nema vjerojatno slučajnoga u politici potkrala mu se greška, kažem greška pod navodnicima gdje u planu ruskih operacija u Ukrajini postoji jedna strelica sa juga iz Odese u Moldaviju. Dakle, već je razrađen plan ulaska u Moldaviju. Ja ne bih htio da sad opet bude u saboru, podržavam moldavski narod itd., dakle pustimo sad Ukrajinu. Moldavija je država koja nije funkcionalna. Ona je podijeljena na 2 države. Svi oni koji prate nogomet znat će o čemu pričam, dakle na 2 države od kojih je jedna ajmo reći normalna, međunarodno priznata, a druga je de facto nezavisna sa svojom vlasti i nitko to ne pita jer je to dosta daleko pod navodnicima opet od nas, a nije. Dakle, da li Rusi planiraju ulazak na taj njima očito prijateljski teritorij i na taj način ući u još jednu suverenu i međunarodno priznatu državu, ali koja ne funkcionira u granicama kako to gledamo na kartama. Slično kao što je to u BiH. Suverena država itd., itd. Kad bih htio povlačiti paralele, kad bih htio biti zločest, mislim zločest, realan, pokušat bit realan ili kad bi svi pokušali biti realni ajmo se probati zapitati što bi bila i kako bi naša reakcija, Hrvatskog sabora, da se dogodi ne daj Bože scenarij, ne želim nikome rat, ali da se dogodi scenarij napada Srbije na Crnu Goru. Što se događa? Dakle, Milo Đukanović kaže ovo agresija na međunarodno priznatu državu, poziva NATO upomoć, da li se mi isto to tako ponašamo, da li šalju, da li naši dobrovoljci iz Zagreba idu na Cetinje ili u Podgoricu braniti, a s druge strane cijela sjeverna, cijela sjeverna Crna Gora se i dan danas nacionalno izjašnjava jako dobro znate Srbima. Ne samo sjeverno imate u Herceg Novom 90% Srba. Šta ćemo onda, koga ćemo onda mi tu primati kao izbjeglice? Hoćemo Crnogorce naravno, ali hoću kazati na to, nije situacija identična ili se mogu vući paralele sa Hrvatskom. Mi smo '91. bili ujedinjeni potpuno isto od Umaga do Iloka, od Čakovca do Prevlake, ujedinjeni kao narod. U Crnoj Gori to danas nije slučaj, vidite i sami, destabilizacija prosrpske itd. itd. Ista stvar je u Ukrajini znate, tamo postoje Ukrajinci koji su proruski orijentirani. Nije situacija jednostavna. Ali ponavljam, ne bih htio se samo da pričamo samo o Ukrajini, ovo je potencijalno sukob koji se može preliti i na naše područje. A rat u Ukrajini prema ratovima srpske, velikosrpske agresije između '91. i '99. je za sada ništa što se tu događalo. A ponovi li se ta priča ne daj bože da se ponovi nastradat ćemo opet mi, opet mi. Dakle, trebalo bi, ja mislim da bi trebalo na neki način uspostaviti dijalog, pokušati razgovarati što prije sa svim bitnim, relevantnim faktorima na prostorima bivše Jugoslavije da se tu slučajno ne baci kakav virus pod navodnicima novog sukoba koji bi za Hrvatsku doista bio kataklizma i mislim da nakon toga Hrvatske ovakvu kakvu poznamo, kakvu volimo ne bi bilo. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovani zastupnik Stephen Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre, državni tajniče, kolegice i kolege. Isto ću se pridružiti drugima koji su jasno osudili rusku agresiju u Ukrajini. Mislim da je situacija takva da moramo bit jedinstveni u izražavanju podrške ukrajinskom narodu i drago mi je da je Sabor uspio vrlo brzo donijeti gotovo jednoglasnu ovu deklaraciju u petak. To je dobar znak. Uvodno ću reći da Ukrajina nije umjetna država za razliku od onoga što Putin govori. Dakle, radi se o starom narodu koji ima vlastiti identitet, vlastitu povijest, pravo da sam odredbi svoju budućnost i mislim da smo tu svi složni, da je to nesporno. Međutim, situacija je takva barem se meni čini mnogi koji su se uspavali nakon kraja hladnog rata moraju se suočiti sa novom stvarnošću. Dugo smo godina slušali teze o kraju povijesti, američkog sociologa Fukuyama koji je tvrdio da kraj hladnog rata zapravo je uvođenje u novo razdoblje bez velikih konflikata barem ideoloških. I vidimo sad vlastitim očima, užasavamo se svakodnevno ono što vidimo da se događa ne tako daleko u Ukrajini. Dakle, nije kraj povijesti. Moramo i dalje biti svjesni da ratovi su mogući, pa itekako stvarni. Ukrajinci su pokazali i pokazuju svijetu da itekako su spremni pružiti otpor. Mislim da malo tko je očekivao da će ovakav biti razvoj, međutim postavlja se pitanje da li najavljena pomoć, pa i vojna pomoć će stići na vrijeme. Ja ću reći u ime Domovinskog pokreta da pozdravljamo Vladine odluke vezane za svaki oblik pomoći Ukrajini u ovoj situaciji. I s ovog mjesta bih htio pozdraviti našu veleposlanicu Anicu Đamić prije malo više od mjesec dana sam osobno bio u Kijevu, bili smo zajedno i želim joj sve najbolje u ovoj teškoj situaciji, u teškim okolnostima da obavlja savjesno kao što je do sada i hrabro sve svoje zadaće. Pozdravljamo isto najavljene sankcije, međutim postavlja se pitanje kako će one utjecati na nas. Mislim da što se tiče vojnog pohoda Putina da neće ga odvratiti i moramo biti svjesni toga da treba vremena da sankcije djeluju. Međutim, treba ih uvesti i dobro da su u najoštrijem obliku uvedene. Međutim, isto ću iskoristiti priliku da podsjetim na neke rekao bih strateške greške koje su učinile i velike zapadne zemlje prema Ukrajini. Možda najveća i naj evo zbog koje plaćaju i najveću cijenu i ona iz 1994. tzv. Budimpeštanski memorandum gdje su bivši predsjednici Clinton i britanski premijer Mayor nagovorili Ukrajinu da se odrekne nuklearnog oružja. Mislim da sada unatrag vidimo da itekako je to dovelo zemlju u puno slabiju situaciju i gorko Ukrajinski narod to sad doživljava. Koje su implikacije za nas? Vidimo u susjedstvu izostanak jasne osude u Srbiji, to treba svakako buditi zabrinutost i sve one koji su kritizirali odluku o nabavi vojnih zrakoplova bi trebali preispitati svoje stavove. Isto tako to vrijedi za strateški projekt LNG. Bilo je jako puno otpora godinama da se to ne realizira i sad se vidi koliko je važno osigurati različite pravce opskrbe plina, tako da mi tu svakako realno vidimo situaciju, nećemo je ništa uljepšavati. Međutim, isti ljudi koji bi htjeli danas sutra voditi našu zemlju u ključnim pitanjima na žalost bili su u krivu. Dakle, Domovinski pokret i dalje podržava ulaganje u hrvatske obrambene snage, u obrambene resurse. Mislim da je to itekako opravdano i vrijeme će pokazati da smo bili u pravu. Što se tiče Bosne i Hercegovine vidimo da Dodik u Republici Srpskoj šuti, pokušava zauzeti neku neutralnu poziciju to je jasan znak da ne, da nije pouzdan partner, nikad nije ni bio. Podsjetiti ću da nažalost Republiku Srpsku je priznao i zapadni svijet, a tu tvorevinu su stvorili zločinima, zločinima. Dakle, moramo realno gledati da te odluke imaju dalekosežne posljedice. Nažalost ljudi koji su potjerani sa tih prostora nikad nisu se vratili i moramo voditi brigu o tome da ne daj Bože dođe do destabilizacije susjedne države. Što se tiče onoga što slušamo ovih dana osvrnuo bih se na ove teze iz Moskve koje se koriste za opravdanje vojne invazije. Dakle, nudi se svijetu objašnjenje da se Rusija bori protiv fašizma, želi svrgnuti naciste sa vlasti u Kijevu i slično. To podsjeća itekako na velikosrpsku retoriku iz '90.-tih Slobodana Miloševića koji je tvrdio da se bori protiv ustaških vlasti kako bi zaštitio srpski narod i slično. To nažalost i dalje postoji na domaćem planu tzv. antifašisti u Hrvatskoj često koriste retoriku kako bi branili lik i djelo jednog komunističkog diktatora. Još u nekim strankama žele vratiti jedan značajan trg u Zagrebu po njegovom imenu. To pokazuje da nažalost neki umovi i dalje su zarobljeni. I dalje su zarobljeni i teško se oslobađaju od tih ideoloških okova, a to može biti itekako opasno. Itekako opasno. Dakle, i dalje ćemo dizati glas protiv ciničnih pokušaja da se nešto što se ne može braniti pokušava opravdavati i to se događa dan danas kod nas. Iz popisa raznih retoričkih alata neki koriste slične argumente i mislim da će se oni razotkriti do kraja. Dakle, nema mjesta za nostalgiju niti za apologetiku komunističkih, komunističkim diktatorima bilo gdje, a kamoli u Hrvatskoj. Na kraju rekao bi da u ovoj situaciji moramo imati na umu da ne znamo što nas čeka i da je jako važno da imamo stabilnu vladu u Hrvatskoj. Nije to bezazleno pitanje. Vidimo da mnogo toga ne upućuje na takav zaključak. Još jednom ću ponoviti da je velika odgovornost na premijera Plenkovića da povuče odlučne poteze vezano za funkcioniranje ove vlade koja realno se bori za politički opstanak. Hrvatska ne može priuštiti da ima vladu koja je u sjeni korupcijskih afera i ne znamo što će slijedeći dan iskrsnuti u novinama. Dakle, to se mora što prije raščistiti, nećemo šutjeti o tome. Mislim da hrvatski građani zaslužuju zapravo odgovornije ponašanje od vodećih političara ne samo u Banovini nego u cijeloj Hrvatskoj i nećemo odustati od toga. Predugo gledamo stare navike, stare prakse kako se na neodgovoran način troši novac poreznih obveznika. I to mora prestati. Mnogi su kritizirali Domovinski pokret kad smo upozoravali na neprincipijelne koalicije i slično međutim, nažalost činjenica pokazuje da smo bili u pravu. Na kraju želim ukrajinskom narodu izraziti svoju solidarnost, želim da u ovom gotovo nemogućim okolnostima izdrže, da i dalje budu, budu inspiracija cijelom slobodnom svijetu i u tome ćemo ih svakako podržati. Bože čuvaj ukrajinski narod. Hvala.
Sada će u ime Kluba zastupnika IDS-a govoriti poštovana zastupnica, prvo poštovani zastupnik Lerotić, onda poštovana zastupnica Nemet. Najprije poštovani zastupnik Lerotić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege u ime Kluba IDS-a naravno izražavamo punu solidarnost sa narodom Ukrajine i posljednjih 7 dana svima su nam u misli uz Ukrajinu i Ukrajince. A napad Rusije na Ukrajinu je nažalost poraz civilizacije i poraz demokracije. Naravno da smo najbliže rečeno zgroženi ruskom agresijom i jedino što u ovom trenutku se možemo nadati jest da pregovori koji su prekjučer počeli događati što prije rezultiraju uspjehom. Možemo se samo nadati da će pregovori postići bar ono što je trenutno primarno, a to je prekid vatre. Iako nam je jasno kako stvari stoje i da postoji velika skepsa da će se tim pregovorima išta riješiti. Ono što nam ti pregovori govore jest da Rusija nije uspjela u onom što je prvenstveno naumila. Rusi su bili uvjereni da će brzo postići svoje ciljeve, a to se nije dogodilo jer je ukrajinska vojska i narod pokazali su nevjerojatan otpor. Također, ostaje nam možda i neka nada da će ruskom diktatoru njegova zemlja okrenuti leđa jer kao što vidimo i narod, ali i neki ruski milijarderi i političari počeli su zazivati mir. Rusima je de facto onemogućeno putovati, zabranjeno im je kupovati devize, izbačeni su sa gotovo svih sportskih i kulturnih događanja. Dakle, ruskim poslovnim ljudima zapravo je gotovo onemogućeno poslovanje i pitanje je kako će Rusija još u takvom stanju moći izdržati jer je doslovno izolirana od svijeta. Putin je ovi svojim činom zapravo ujedinio zapadni svijet jer su nametnute i ekonomske i bankarske, sportske, zrakoplovne i mnoge druge sankcije. Osim toga, članice EU uključujući i Hrvatsku šalju vojnu pomoć Ukrajini. No, nažalost svakim danom rat sve više bukti. Raste broj poginulih ukrajinskih vojnika, ali i civila. Više od 700.000 ljudi napustilo je Ukrajinu, a oni koji su ostali nalaze se u skloništima i strahuju za svoje živote. Ono što posebno zabrinjava jest da se Kijevu približavaju kilometarske kolone ruskih tenkova i nitko ne zna koliko se još Ukrajina može boriti i koliko može odolijevati takvim napadima. Jako nas brine i činjenica da padaju rakete samo 15-ak kilometara od granice Poljske, a znamo da je oko 400 tisuća ljudi iz Ukrajine otišlo baš u Poljsku. Osim toga, Ukrajini prijeti i humanitarna kriza jer se ljudi nisu nadali ovakvom suludom napadu Rusije i nisu pripremili zalihe. Pitanje je stoga, koliko ti ljudi uz sve ove napade, uz zabranu izlaženja iz skloništa, da bi pribavili namirnice i higijenske potrepštine, mogu to sve skupa izdržati i pitanje je koliko je uopće tih namirnica i potrepština uopće tamo i ima. Stoga uz slanje vojne pomoći, potrebno je slanje i svih ostalih potrepština, dakle potrebno je slati humanitarnu pomoć. Uz strašne slike iz Ukrajine, uz slike jadnih preplašenih ljudi o kojima će govoriti kolegica Nemet, moram reći kako mi u IDS-u, naravno, podržavamo ovo jedinstvo Vlade i oporbe u vidu slanju pomoći, ali moramo istaknuti da nas brinu ekonomske posljedice koje slijede i u našoj zemlji. Jutros smo primili informaciju kako je problem sa Sberbankom riješen, što je dobro, ne samo zbog 80 tisuća ljudi koje je strahovalo za svoje novce, što smo mogli vidjeti po nepreglednim redovima od petka kad su ljudi pokušavali doći do svojih novaca i zatvoriti račune. Podržavamo da se ide u sanaciju, da HPB preuzme upravljanje Sberbanke, ne samo radi štediša i klijenata banaka, banke, već je bitno napomenuti da će se time sačuvati i nekoliko stotina radnih mjesta. Osim toga, nažalost neosporno je da će rasti i već duže vrijeme rastu cijene energenata i to je nešto što nećemo moći zaustaviti. Prije nekoliko mjeseci upozoravali smo na problem rasta cijena energenata i već tad smo morali kao država imati jasno definirani plan kako umanjiti ekonomske posljedice koje će se odraziti na naše građane zbog prisutne inflacije te povećanje cijene energenata. Neminovno je da će ova ukrajinska kriza još više potencirati sve probleme sa kojima se susrećemo, stoga je nužno da Vlada promptno reagira i donose dugoročne mjere koje neće biti vatrogasno rješenje nego konkretan plan suočavanja s posljedicama koje su već neko vrijeme aktualne.
Nastavit će poštovana zastupnica Nemet, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolege i kolegice. Kao što je i kolega Lerotić rekao, mi u IDS-u kao i uvijek kao i svi ovdje i zgroženi smo i šokirani prizorima koji dolaze iz Ukrajine. Nečuveno je da smo u Europi u 2022. g. nažalost svjedoci nečega za što smo mislili da je dio povijesnih knjiga, da se više ne može dogoditi. Mislili smo da se ono što smo mi proživljavali prije 30 godina u demokratskoj i suvremenoj Europi više neće nikada ponoviti. No nažalost događa, a cijela Europa u nevjerici se suočava s teškom agresijom na Ukrajinu. Zadnjih 7 dana svjedoci smo tih groznih, potresnih i mučnih scena iz Ukrajine. Od prizora stratišta do teških scena na graničnim prijelazima s Ukrajinom. Vjerujemo da nitko nije imun na scene uplakane i prestrašene djece, na tužne i potresne prizore rastanaka obitelji. To je nešto na što vjerujem, nitko ne može ostati ravnodušan i hladan. Radi se o najgorim strahotama rata, rata u kojem je svakim danom sve više poginulih civila, među kojima nažalost svakodnevno raste i broj poginule djece. Poseban je problem i izbjeglička kriza koju će ovaj ratni sukob proizvesti. Više od 700 tisuća ljudi već je izbjeglo iz Ukrajine, i svakim danom, sve više njih bježi pred strašnim slikama granatiranja, stradavanja, straha i neizvjesnosti. Ljudi danima putuju, mnogi kilometre do granice prelaze pješice, ljudi su umorni, šokirani i preplašeni. Većinom se radi o majkama s djecom. Naglašavam kako podržavamo svaku vrstu pomoći i EU i Hrvatske. Bitno je u ovom trenutku pokazati jedinstvo i solidarnost. S oprezom, međutim, slušamo izjave Vlade kako smo spremni za prihvat izbjeglica jer treba reći kako je u Hrvatsku, do ovog trenutka stiglo tek 400-tinjak ukrajinskih izbjeglica i to većinom u privatnim aranžmanima, kod rodbine, prijatelja, poznanika. Dobro su organizirani i točno znaju gdje idu. Međutim, ono na što moramo biti spremni, a nadamo se da uistinu jesmo je to da će nam kroz određeno vrijeme sigurno stići daleko veći broj izbjeglica. Neke prve prognoze govore od oko 17 tisuća ljudi, no obzirom da ne znamo koliko će ovakvo stanje u Ukrajini potrajati, moguće je da će taj broj biti i viši. Naravno da sve te ljude, koliko god ih bilo, treba primiti, treba im pomoći, od onog prvog prihvata, kada stignu u našu zemlju nakon iscrpljujućeg putovanja. Treba im dati sve što je potrebno, od okrijepe, tople deke, krova nad glavom, psihičke pomoći. Tim ljudima trebat će pomoći u smislu privremenog asimiliranja u društvo, prilagodbe na život u zajednici u koju su bili prisiljeni pobjeći iz ratnih strahota. Ponavljam, nitko ne zna koliko će ova agresija trajati. No, Vlada treba razmišljati i planirati kako tim ljudima omogućiti prihvat u društvo, omogućiti im da rade, djeci omogućiti da idu u vrtiće, u škole, da uče hrvatski jezik. Moramo biti svjesni da su ti ljudi poput nas danas, do prije samo tjedan dana najnormalnije živjeli, odlazili na radna mjesta, u škole, vrtiće, družili se, a sve im se u praktički jednom trenutku drastično promijenilo. Život im je u jednom trenu stao sa zvucima sirena za opasnost i eksplozijama, a mnogi od njih, mahom žena i djeca, s doslovno par stvari u rukama, krenuli su spašavati živu glavu. Stoga, naglasit ću još jednom. Treba razmišljati korak unaprijed, tim ljudima treba trenutno pomoći kao ratnim izbjeglicama, ali i osigurati dostojanstven život dokle god su u Hrvatskoj i zato pozivam premijera da se učini sve što je moguće da ti nesretni ljudi osjete da su u Hrvatskoj dobrodošli te da u nama imaju iskrene prijatelje i partnere. Svatko tko je osjetio ratne strahote treba takvu podršku, treba pomoć i razumijevanje. Hrvatska nažalost to jako dobro zna.
U ime kluba Socijaldemokrata govorit će poštovani zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Ministre, državni tajniče, kolegice i kolege. Pa kažu da je ponavljanje majka znanja pa možda je potrebno još jedanput osuditi ovaj barbarski čin jer rekao sam ako se sjećate prilikom rasprave o deklaraciji dan kada je započela agresija na Ukrajinu je dan koji će živjeti u sramotnom sjećanju, dan koji će zauvijek promijeniti svijet, međunarodni poredak, a sigurno i lice Europe. Ali baš zbog toga što ovaj put nije bilo nikakvoga povoda, baš zbog toga što je evidentno da se radi o agresiji na jednu suverenu i samostalnu slobodnu državu, to je vrijedno osude. Nažalost u Ukrajini ginu djeca, ginu civili, sam rat je negacija civilizacije i zato nema civiliziranog rata, ali ono što moram reći i zašto smo šokirani je stalno raketiranje civilnih ciljeva, napadi na civile koji se nažalost događaju i mnogi gube živote potpuno bespotrebno jer kolegice i kolege jedino što ratovi stvaraju su groblja, a na grobljima neprijatelja nema. Uz potporu ukrajinskom narodu dakle koja je sigurno nedvojbena mi u klubu Socijaldemokrata ni u jednom trenutku nismo sumnjali na kojoj strani trebamo biti. To sam jasno i pokazao tako što sam zajedno s kolegicom Bušić već prvog dana otišao na prosvjed protiv rata. Mnogi od vas možda nisu bili informirani u ponedjeljak je na Trgu bana Jelačića bio još jedan prosvjed isto u organizaciji Zajednice Ukrajinaca u Hrvatskoj na kojem sam također bio i pokušao svojom nazočnošću dati potporu koliko mi to možemo narodu koji trpi agresiju, a mi nažalost s time itekako imamo iskustva. Također htio bih sa ovoga mjesta i u razgovoru o situaciji u Ukrajini poslati podršku potporu svim ruskim građanima koji prosvjeduju protiv rata i koji se ne boje dići glas protiv agresije, koji govore da to nije u njihovo ime. Ovo nije rat ruskog naroda i ukrajinskog naroda, ovo je rat jednog režima koji tjera Rusiju u rat sa jednim bratskim po svemu narodu i to je isto što treba naznačiti. Ne treba sotonizirati niti demonizirati nikoga, nema kolektivne odgovornosti, ovo je prije svega odgovornost režima Ruske Federacije, trenutnog predsjednika Putina, a onda svih ostalih. Situacija u kojoj se nalazimo je ozbiljna i ne samo zbog toga što će se svjetski poredak promijeniti i ne samo zbog toga što su mnogi procesi i mnoge do sada ustaljene prakse zauvijek oštećene ili narušene nego i zbog sigurnosnih implikacija koje to može imati na Istočnu Europu, humanitarnih koje će osjetiti cijela Europa, a onda ne daj Bože i nuklearnih ili eskalacije u veći sukob. Već sam prije rekao i želio bih to još jedanput ponoviti da su naše misli sa veleposlanicom Anicom Djanić koja je evo do jutros bila u Kijivu. Kijev jer rusko ime, ja koristim ukrajinsko Kijiv namjerno, koja je bila u Kijivu želim joj da sretno stigne u Ljiviv gdje će nastaviti svoj posao. Zajedno je sa građanima Kijiva trpila agresiju bila u skloništu i mislim da je to jedna itekako snažna poruka koju smo kao država mogli poslati. Tko kaže da diplomati ne mogu biti heroji ili heroine? Kolegice i kolege, ona to zaista jest. Kada sam govorio o različitih implikacijama koje ova kriza za sobom povlači, mislio sam naravno energetske, gospodarske i sigurnosne implikacije. Prije svega energetska je ona o kojoj moramo razmišljati. Da imamo LNG terminal, neki su krivo navodili da su neki pojedinci bili protiv LNG terminala. Ja osobno nisam bio protiv LNG terminala i moje kolegice i kolege iz kluba Socijaldemokrata već protiv tehnološkog rješenja koje je nuđeno, smatramo i dalje smatramo da bi ne plutajući nego kopneni LNG terminal bio puno efikasniji, imao veći kapacitet i bio manje štetan za okoliš. No dobro, imamo LNG terminal u ovom trenutku to je strateški izuzetno važno, no ono o čemu moramo razmišljati jest koliko kapaciteta LNG terminala je zapravo na raspolaganju nama kao državi. Jer LNG terminal odnosno njegovi kapaciteti ako se napune do kraja jest da godinu dana opskrbljuje cijelu Hrvatsku plinom. Međutim, znamo da su određeni kapaciteti zakupljeni do druge polovice dvijetisućedvadestih godina pa s time u svezi mislim da bi bilo dobro razmišljati strateški, a bilo bi dobro i da premijer i Vlada izvijeste i hrvatsku javnost, ali i nas koliko zaista kapaciteta imamo na raspolaganju za plin. Također potrebno je tražiti alternativne dobavljače, mislim da to već dijelom imamo tako da s te strane mislim da smo na dobrom putu. Druge set implikacija je gospodarski. Sankcije će naravno Ruske Federacije itekako osjetiti, posljedice već trpe, a to je devalvacija rublja itd., međutim osjetit ćemo i mi koji sankcije namećemo odnosno sankcije proglašavamo. Već sam razgovarao sa predstavnicima tvrtki koje posluju u Ruskoj Federaciji oni su izuzetno zabrinuti, trenutno se bave sa procjenama koliko će zapravo štete biti odnosno raspon sankcija još nije do kraja jasan i vjerujem da će se kroz nadležne institucije i HGK vrlo brzo obratiti Vladi nakon što procijene vlastite kapacitete da amortiziraju eventualnu štetu i reći koju bi pomoć trebali. Mislim da ih Vlada treba saslušati, a i mi kao HS i pokušati im pomoći da prebrode ovaj teški trenutak. Također inflacija i opskrba hranom je jedan od bitnih elemenata o kojem trebamo razgovarati i koji nam mora biti na umu. Mislim da je konačno vrijeme da zaista ozbiljno razmislimo o našoj poljoprivredi, poljoprivrednoj proizvodnji ne onako kako piše u onoj strategiji nego da zaista pokušamo barem u nekim stvarima biti samodostatni jer smo trenutno u vrlo malo poljoprivrednih proizvoda samodostatni. Tu prije svega mislim na žitarice i uljarice koje su pretežno, koje pretežno uvozimo iz Ukrajine, odnosno to su poljoprivredni proizvodi koji najvećim dijelom su iz uvoza, konkretnije iz ratom pogođenih područja. I dolazimo na kraju do sigurnosnih implikacija. Mislim da je izuzetno bitno da policija, vojska i obavještajne službe sada rade svoj posao, da pomno prate situaciju prije svega u regiji, ali i u samoj Hrvatskoj i da budu spremni reagirati bilo koji scenarij da se dogodi. Situacija u regiji je zabrinjavajuća. Naš susjed Srbija otvoreno se svrstala na stranu agresora. Ne mogu reći da sam time iznenađen barem ne od ove vlasti u Srbiji, ali da sam razočaran apsolutno jesam. Ovo više nije vrijeme kalkuliranja. Mislim da je svima jasno da je Vučić cijelo vrijeme sjedio na više stolica, ovo više nije vrijeme kalkuliranja, mora se jasno odrediti žele li Srbiju u Europi ili u nekoj zajedničkoj državi sa Ruskom federacijom, odnosno sa ovakvim režimom. Mislim da tu i srpska javnost ima što reći, ali dobro to je unutarnja stvar druge države. Također brine situacija u Crnoj Gori. Na žalost ako ste pratili neke situacije jako podsjećaju na balvan revoluciju sa početka devedesetih godina. Jako je zabrinjavajuće što u takvom trenutku nestabilnosti Crna Gora trenutno nema Vladu, odnosno ima tehničku i nema predsjednika Skupštine. Nadam se da će se to promijeniti u narednih nekoliko dana. I naravno Bosna i Hercegovina, odnosno gospodin Dodik i Republika Srpska to je nešto o čemu sam puno puta govorio i za ovom govornicom i u Hrvatskom saboru. Na žalost izjave koje daje gospodin Dodik ponovo upućuje na neke simpatije prema Ruskoj federaciji čak i u ovom trenutku. I mislim da je sada svima jasno kakvu politiku takav čovjek zagovara. Jako sam žalostan što su neke strukture i u Hrvatskoj prilično forsirale suradnju sa takvim čovjekom, jer tko sa vragom tikve sadi mislim da nikad dobro ne prođe. Prema tome kolegice i kolege imamo jako puno posla, moramo se jako fokusirati na ono što nam dolazi jer ovaj sukob mijenja jako puno stvari u svjetskom poretku. I završio bih sa, naravno slava Ukrajini, vjerujem slava zato kao što sam rekao to više nije samo ukrajinski pozdrav, to je pozdrav slobodnog demokratskog svijeta. To je pozdrav svega onoga što je suprotno agresiji, što je suprotno ratu i što je suprotno diktaturi. Još za kraj mislim da bi valjalo osuditi i republiku Bjelorusiju koja nam često izmiče iz fokusa. To je predsjednik Vlade doduše i napravio, ali želim da ode oštra osuda i prema njima. Hvala vam lijepa.
U ime Kluba zastupnika Focusa i nezavisnih zastupnika govorit će poštovani zastupnik Damir Bajs, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, gospodine ministre, zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora. Kaže stara izreka dva Hrvata, tri političke stranke. To pokazuje jedno razjedinjenje koje imamo kroz povijest ali ima trenutaka kad se svi skupimo zajedno, pa i danas. Ovog puta prkosimo toj izreci. To znači da predsjednik države i predsjednik Vlade su na istoj poziciji, da je vlast unutar države pa i ovog Sabora, pa i oporba su na istoj poziciji. To pokazuje da građanstvo i svi ljudi koji žive u Hrvatskoj imaju isto razmišljanje, a to je da je ovaj trenutak, a to je trenutak agresije Ruske federacije prema Republici Ukrajini trenutak promjena, promjena u Europi, promjena u svijetu i promjena za sve nas koji ovdje živimo. Moram reći da nas veseli jedna činjenica da se u trenutku potrebe smo se skupili da pomognemo Ukrajini koliko je to moguće ne radi toga samo što smo mi u NATO savezu i EU, ne zato što mi trebamo ispuniti svoje obveze prema njima nego zato što to želimo. A građani Hrvatske i sami se skupljaju, to znači prikupljaju pomoć i žele na bilo koji način omogućiti građanima Ukrajine da u ovom teškom trenutku prebrode krizu na najbolji mogući način. Naravno da se tome pridružuje i Focus kao dakle saborski klub, nezavisni zastupnici, pa naravno i ja osobno. Ovo nas prisjeća i na Domovinski rat, situacije kada smo imali izbjeglice u Hrvatskoj, pa sam siguran da ćemo moći prihvatiti izbjeglice iz Ukrajine i ja bih rekao pomoći im da žive u Hrvatskoj na najbolji mogući način. Pomogli smo i dakle pomoći prema Ukrajini, to znači humanitarne pomoći ali moramo reći i vojnoj pomoći. Dakle, 4 brigade koje su dobile oružje od Hrvatske vojske i od Hrvatske države zapravo omogućava i borbu protiv ruskih, ja bih rekao napadačkih sila, okupatora, onih koji su tamo gdje ne bi trebali biti. Ali isto tako ću ponovo izreći nemojmo jednako gledati na Rusku federaciju i na ruske državljane. Dakle, to je situacija u kojoj moramo Putinov režim, ali mnogi Rusi se bore protiv ovoga. Ali kada gledamo šta je pred nama, pred nama su zapravo isto tako neki izazovi na koje Vlada mora odgovoriti. Ima ih puno, ja ću istaknuti samo dva. Jedan sigurnosni aspekt i jedan aspekt koji se tiče standarda građana Republike Hrvatske. Što se sigurnosnog aspekta tiče naravno pitanje je kako će se ova kriza odraziti na ovaj dio Europe. Sam premijer je izrijekom naznačio da postoje sigurnosni problemi u tri države koje su nam u blizini. Mislim da hrvatska diplomacija, hrvatska Vlada i svi mi koji ovdje živimo moramo otkloniti bilo kakvu opasnost da se desi ponavljanje situacije iz devedesetih i da ta sigurnosna opasnost koja očito postoji, koja je potvrđena i za ovom govornicom bude pod kontrolom. Aktivnosti u EU, u NATO savezu ili gdje god je to potrebno nadam se da se sada već dešavaju. Kada govorimo o drugome ja ću reći da je pitanje standarda. Nema sumnje da je set mjera koje smo donijeli kao naravno hrvatska Vlada ali uz potporu ovog Sabora će otežati situaciju u Ruskoj federaciji. Međutim, isto tako svi oni koji su to donijeli, a to su članice EU ali i Sjedinjene Američke Države i mnoge druge države i jasno su naznačile da će to imati efekt i na hrvatske u ovom slučaju građane. I ja ću reći da paket mjera koji je donijet i donijet od Vlade Republike Hrvatske prije ove ukrajinske krize, to znači da inflacija porast energenata, porast cijene prehrambenih proizvoda i sve ono što će to donijeti, a moram reći da je upravo danas HEP poslao obavijesti svojim potrošačima da se dižu cijene. To znači da to nije stvar od sutra, to je stvar od danas, da se naprave dopunske mjere potpore, ne one mjere prije Ukrajine, nego mjere koje su sad sukladno ovoj situaciji u kojoj se nalazimo. A kada kažem da su to predvidjele praktički i sve države unutar EU to znači da to moramo napraviti i mi. Šta smo do sad napravili to nije dovoljno. Ne želimo da nam se desi nešto što se desilo u zadnjih 10 godina. 400000 naših sugrađana je napustilo Hrvatsku, 9% i preko 9%. Ukoliko bi standard kod nas počeo rapidno padati taj broj bi se mogao i bitno povećati i stoga odgovornost na Vladi je i rješavanje sigurnosne situacije koja očito postoji i situacije u Hrvatskoj. Mjere se u ovom slučaju prema Ruskoj federaciji trebaju provesti, ali se treba osigurati da oni građani koji imaju na to pravo dobiju potporu na način da im standard ne padne previše. Zašto kažem ne previše? Teško je očekivati u ovoj situaciji da on raste, ali želimo da on bude barem na ovom nivou koji je sad. I tu Vlada nema niti vremena, niti izbora. Mora se time pozabaviti. I danas je premijer rekao samo da su mjere za sada dovoljne. Ja se s njim u tom pogledu ne bih složio i trebat će dopunske mjere, aktivnosti svih nas da osiguramo da ove mjere ipak imaju što manji efekt na nas. U svakom slučaju naše misli su sa Ukrajinom i ovog trenutka ću reći da ovo jedinstvo nadam se da će zavladati možda i u nekim drugim situacijama. Hvala.
U ime Kluba zastupnika SDSS-a sada će govoriti poštovani zastupnik Milorad Pupovac, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine predsjedniče Vlade, ministre, kolegice i kolege. Klub zastupnika Samostalne demokratske srpske stranke i danas izražava punu podršku programu i mjerama solidarnosti i podrške koju Vlada RH pruža Ukrajini i ukrajinskom narodu. Isto tako dijelimo osjećaje solidarnosti iskazane ovdje u Hrvatskom saboru kako u petak tako i danas. Naročito smatramo važnim humanitarne aktivnosti, humanitarnu pomoć, programe primitka izbjeglica i mjere sankcija koje kao zemlja članica EU dijelimo zajedno sa ostalim zemljama kao dio političkih mjera suzbijanja ratnih aktivnosti i suzbijanja invazije na Republiku Ukrajinu. Također smatramo važnim političko zagovaranje i podržavanje interesa Ukrajine u europskim i širim razmjerima. Kao klub stojimo na stajalištu snažne politike zaštite ljudskih prava i poštivanja međunarodnim propisima i zakonima običaja ratovanja. Tako da se unaprijed i na vrijeme pošalju jasne poruke onima koji bi mogli kršiti ljudska prava, a naročito koji bi mogli kršiti međunarodne običaje ratovanja u sferi činjenja ratnih zločina ili teških povreda humanitarnog prava. Smatramo i osobno smatram da je to posebno važno naglašavati i danas i u ovom trenutku kao i svaki sljedeći dan dok se ne uspostavi mir. Ovaj rat može trajati kratko, a može trajati dugo. Mi zagovaramo da traje što je moguće kraće. Zagovaramo prekid ratnih aktivnosti i mogući mirovni sporazum radi očuvanja ljudskih života, ograničavanja povećanja broja izbjeglica i raseljenih lica, prognanika unutar ukrajinskog teritorija i posebno i naročito ratnog razaranja i uništavanja dobara ukrajinskoga društva. U tom smislu nas ohrabruje početak pregovora o prekidu vatre, ali nas brine i nastavak vojnih aktivnosti oružanih snaga Ruske Federacije. Nadamo se da će se pojačati aktivnosti na međunarodnom planu uz mjere obraćanja od daljnjeg produžanja sukoba, napori za postizanje mirovnog sporazuma jer je to u interesu Ukrajine, jer je to u interesu Europe. Premda se rat vodi razmjerno daleko od nas, ukoliko je tako nešto danas uopće moguće sa modernim sredstvima ratovanja i modernim načinima ratovanja. Naša ekonomija ne može ostati netaknuta ratnom u Ukrajini. Zbog toga o vlastitoj ekonomiji treba briniti na nivou izvanrednog stanja. Bankovni sektor, mnoge kompanije iz trgovinskog i energetskog sektora, energetski sektor sam i cijene energenata naročito su pogođeni i mogu pogoditi našu ekonomiju i svakodnevni život naših građana na način koji bi bio loš i koji bi mogao stvoriti ono što nitko ne želi, a to znači da trpimo posljedice koje nismo zaslužili da trpimo. U tom smislu, za svaku je pohvalu mjera koja je jučer poduzeta kada je posrijedi odnos prema Sberbanci. Ako svaki takav sljedeći korak bude poduziman u sektorima koje sam spomenuo, onda naši građani mogu računati upravo na ovo što sam spomenuo, a to je na potpunu alertnost naše Vlade za sve ono što je u stanju poduzeti kad je posrijedi otklanjanje posljedica po naše gospodarstvo, po našu ekonomiju. Dakle tretiranje ovoga kao neku vrstu izvanrednog stanja. Utoliko mi se pomalo čini smiješnim natezanje oko toga koliko je i kako vojska podignuta na nivo većega stanja aktivnosti. Doista, to je samo jedan segment. Gospodarski segment, sigurnosni segment, apsolutno. Vanjskopolitički segment, u različitim aspektima, uključujući i onaj o kojem ću govoriti u sljedećem dijelu našega govora ovog govora. Naš je interes, ali reći ću dvije riječi oko turizma, kao grane pojedinačne koja čini značajnu komponentu naše ekonomije. Iz tog razloga je potrebno da djelujemo oprezno, pažljivo jer je ta vrsta privređivanja upravo takva. Osjetljiva na svaku mogući rizik i na svaku moguću opasnost i sve što dosad poduzimamo u tom pogledu, uz očito neke gubitke koji će biti neizbježni, iznimno je važno da se ti gubici ne multipliciraju. Nigdje, ni u zemljama EU, a po mogućnosti, ni u zemljama naše regije. Naš je interes i naša odgovornost kao članice Unije, kažem naš, misleći na RH, da se prema našem susjedstvu angažiramo intenzivno. Znam da smo to činili i dosada, znam da su članovi Vlade na čelu s predsjednikom Vlade posebno u odnosu prema BiH, ali i drugim zemljama vodili veoma intenzivne aktivnosti. Gotovo na nivou neke vrste izvanrednih političkih djelovanja. Vjerujem da će se to nastaviti, svi znakovi to pokazuju, uključujući i sinoćnji razgovor predsjednika Vlade s predstavnikom, vodećim predstavnikom hrvatskog naroda u BiH. Vjerujem da će se te aktivnosti na takav ili na neki drugi način proširiti i na druge aktere i u BiH, ali i u širem našem susjedstvu, Crnoj Gori, R. Srbiji i ostalima. Zašto? Zato što je to, kao što je ovdje već bilo isticano, i u govoru samoga premijera, ali i zastupnika koji su obraćali naš interes, a i naša obaveza kao članica EU. EU je u ovom prostoru izgubila dosta vremena zbog svojih problema, ali istovremeno i zbog podcjenjivanja opasnosti kada su posrijedi zamrznuti sukobi i ono što oni mogu .../nerazumljivo/... oni donijeti kada se odmrznu s jedne strane, sukobi na drugim mjestima i kada se počnu zagrijavati i prerastu u goleme sukobe, kao što je to rat u Ukrajini, ima potencijal da preraste. Iz tog razloga smatramo da Klub zastupnika SDSS-a će u pogledu interesa za regionalnu stabilnost, mir i pronalaženje zajedničkoga približavanja vrednostima EU jer ovo jeste europski prostor učiniti ono što može u skladu sa svojim skromnim snagama. A što se tiče EU, reći ću samo to, cijeli prostor bivše Jugoslavije koji nije još integriran u Uniju plus Albanija bi trebali biti predmet posebnog interesa. Ne da se ostavi na vjetrometini geopolitičkih sukobljavanja, kao što je to bilo u proteklih više od 10 godina. I na kraju, naši osjećaji su sa ukrajinskim narodom neovisno o tome koje su vjere, kojeg su jezika ili kojeg su političkog uvjerenja. Naši osjećaji da što manje stradavaju i da što prije žive u miru su snažni i trajni.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj nacionalnih manjina, a govorit će poštovani zastupnik Veljko Kajtazi, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS, poštovani predsjedniče vlade, ministri, državni tajniče, kolegice i kolege. Iskreno ću vam reći da sam se nadao da nikad više neću morati doživjeti situaciju rata na tlu u Europi. Ovaj trenutak u kojem se nalazimo zasigurno je prekretnica u modernoj povijesti Europe i svijeta. Agresija jedne suvremene države na drugu suvremenu države čin je će svatko razuman osuditi i nadam se da će u ime razuma rat u Ukrajini bit prekinut. Također želim reći kako bi htio pohvaliti Hrvatsku odnosno njenu vladu, te EU koji smo član, za brzu i direktnu pomoć Ukrajincima. Upravo u ovakvim trenucima bitno je pokazati solidarnost i ljudskost, te je nastavak takvog pristupa upravo ono što smatram da bi Hrvatska trebala činiti, te će sad je nakon samo tjedan dana agresije iz Ukrajine izbjeglo preko pola milijuna ljudi, a u ovom trenutku i dalje preko granica u druge države dolaze nove izbjeglice kako se nažalost trenutno ne čini da ratna djelovanja popuštaju vjerojatno je da će te brojke bit puno veće u narednim tjednima. Drago mi je da Hrvatska već pokazuje svoje veliko srce i da smo pravovremeno osigurali mjesta za sve kojima treba utočište od ratnih razaranja, isto košto su to činile druge države i drugi narodi za građane Hrvatske kada se ovdje odvijao gotovo isti scenarijo '90.-tih godina, otvorena i neopravdana agresija, utoliko smo još više pozvani otvoreno govoriti protiv ovako što se događa pred našim vratima jer smo ne tako davno bili u istoj situaciji. Koliko pratim vijesti i društvene mreže vidim da dobre volje ne manjka i zbog toga mi je srce moram reć puno. U ratu koji je zahvatio najveću europsku državu ne pate samo Ukrajinci već i svi drugi narodi odnosno nacije koje tamo žive. Svima njima bez obzira na pripadnost naciji ili vjeri treba omogućiti da dođu na sigurno i da imaju krov nad glavom i hranom dok se ne budu mogli vratiti u svoju domovinu. Isto tako bude li netko želio i ostati uvjeren sam da Hrvatska ima dovoljno veliko srce i dovoljne mogućnosti da tako i bude. U ovom času gotovo čitava Europa je ujedinjena i to je važno znati i vidjeti da EU stoji iza svojih vrijednosti. To je još jedan pokazatelj njene važnosti za sve njene članice i dobar putokaz za dalje, za daljnje jačanje veza i bolje povezivanje jer što jača i dublja integracija jamči da u budućnosti neće bit novih ratova i novih izbjeglica. Upravo se zato nadam da će ovo bit poticaj EU da se Ukrajini dodijeli status kandidata za članstvo u EU koji tako jako žele i gdje po svemu sudeći Ukrajinci svojom slobodnom voljom žele biti i u najtežim trenucima u povijesti njihove zemlje. Ignorirati takav zahtjev u ovom trenutku bilo bi poražavajuće za cijelu EU. Premijeru zahvaljujem na ovom izvješću i na brzoj reakciji koja je bila apsolutno nužna, posebno na izvanrednoj sjednici vlade na kojoj je donesen niz važnih odluka. Jedan od njih je i odlika o osnivanju međuresorne radne skupine za aktivnost prihvata i zbrinjavanje izbjeglog stanovništva iz Ukrajine kojim je predviđeno i uključivanje predstavnika ukrajinske nacionalne manjine u RH i međuresornu radnu skupinu. Zahvaljujem se i potpredsjedniku Miloševiću koji će koordinirati radom ove skupine, te svim ostalim resorima koji su uključeni u ove aktivnosti, MUP, Ministarstvo financija, Ministarstvo obrane, Crvenom križu i Centrima za prihvat Plitvice, Osijek i drugima, a da i naravno Ministarstvu vanjskih i europskih poslova koje do danas nisu napustili Kijev kako su to učinile puno veće zemlje od nas na samom početku agresije. U ovakvim trenucima važno je znati što je moguće više informacija i imati vrlo precizne stavove, rekao sam već da je Hrvatska već dala svoj doprinos i kolko sam shvatio to će i nastaviti. Moram reći i da je u ovakvim trenucima važno ostati čovjek u svakom pogledu i da kolko god bilo teško ne bismo smjeli niti u jednom trenutku osuđivati čitave nacije zbog djelovanja pojedinaca odnosno političkih elita. Više nego ikada prije potrebno je pokazati solidarnost sa svim onima koji žele mir i prekid ratovanja, deklaracije ovaj put neće biti dovoljno. Tu bih spomenuo i prosvjed ruskih građana protiv ovog zla koji pozdravljam, te im čestitam na hrabrost. Važno je primijetiti da ovo nije sukob gradskih naroda već sukob iracionalnih politika malog broja moćnika koji cijelu jednu zemlju uništavaju, u isto vrijeme uništavaju i vlastitu. Nikad ne smijemo smetnuti s uma kolko je napora potrebno da bi se održao mir među državama i narodima i treba stalno imati na pameti da je to proces koji iziskuje konstantne napore i ulaganje truda. Ne bi smjeli uzimati razdoblje mira i napretka zdravo za gotovo i uljuljkati se u uvjerenje kako se neke stvari nikada više ne mogu dogoditi. Povijest i ljudsko djelovanje nas uvijek demantira kada je to u pitanju i vjerujem i nadam se da ćemo iz ovog tragičnog rata izaći što prije i uz što manje ljudskih žrtava. Sve zgrade i druge građevine će jednom ponovo bit sagrađene, ali ljude ne možemo vratiti u život i to je ono što uvijek treba imati na umu kada netko krene govoriti u obranu agresije. Na kraju, želim zahvaliti Vladi RH na brzoj reakciji i na uključivanje svih parlamentarnih stranaka u ovaj proces. Nadam se da će i jedinstvo o slobodnog svijetu u odnosu na ovu situaciju doprinijeti da se rat što prije zaustavi i da stradanje i uništavanje što prije stane. Hvala.
Sada će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti dvojica zastupnika, kolega Pavliček i kolega Milanović Litre. Prvi kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani premijeru, ministre Grlić Radman, poštovani kolegice i kolege. Prije 7 dana se dogodilo nešto što je malo tko od nas mogao i pomisliti da se može dogoditi na europskom kontinentu i to u 21. st., a to je rat. Agresija jedne neovisne države na drugu neovisnu državu bez, realno gledajući, ikakvog povoda. U ovom slučaju, Ruske Federacije na Ukrajinu. I po prvi puta možda u svojoj povijesti, EU je brzo reagirala, što inače nije njena karakteristika, već 2. dan su bile uvedene sankcije Ruskoj Federaciji, već 4. dan donešena je odluka da će biti poslana i vojna pomoć Ukrajini. I drago mi je što je Hrvatska se također, odlučila ići ovim putem. Međutim, moramo gledati i ka budućnosti i korak unaprijed. Naime, po svemu sudeći i po procjena EU komisije, oko 4 milijuna građana Ukrajine će krenuti ka Zapadu, ka Zapadnoj Europi, ka EU, bježeći pred ruskom agresijom. Hrvatska mora biti spremna primiti te izbjeglice, bilo njih nekoliko tisuća, nekoliko desetaka tisuća ili pak 100, 200 ili više tisuća. Ali, ono što je još bitnije, već danas se moraju izrađivati planovi kako i na koji način te ljude integrirati u hrvatsko društvo. Već danas treba raditi na zakonskih prijedlozima da njihova prilagodba bude što bezbolnija, da se djeca što brže integriraju u hrvatski školski sustav, da što brže nauče jezik, da odrasli što prije se integriraju u tržište rada, treba razmišljati i o zakonskim prijedlozima koji će se ticati prvenstveno ukrajinskih izbjeglica, što se tiče stjecanja hrvatskog državljanstva. Ali, isto tako i što se tiče određenih pogodnosti, što se tiče stjecanja nekretnina u RH jer moramo imati na umu da dobar dio tih izbjeglica se neće moći ili neće željeti vratiti nazad u Ukrajinu upravo zbog ratnog djelovanja. Naime, jutros kada sam dolazio u Zagreb na lokalnom radiju sam slušao kako su 3 obitelji iz Ukrajine došle sinoć u Vukovar. Radi se o 3 žene i 7-ero malodobne djece, čiji očevi već godinama rade u Vukovaru. I ono što je bitno, nitko od njih se ne želi više vratiti u Ukrajinu, oni žele svoj život nastaviti u Hrvatskoj. Hrvatska im to mora omogućiti i oni se trebaju ovdje osjećati svoji na svome. Pritom trebamo razmišljati i o drugoj komponenti, a to su strateške robne zalihe. Naime, one se nažalost nisu dokazale i pokazale u doba potresa na Banovini, posebice u prvim tjednima gdje se prvenstveno okupio narod, navijačke skupine koje su pomagale unesrećenima. Strateške robne zalihe moraju užurbano raditi na povećanju svojih kapaciteta da nas više ne iznenadi ono što nas je iznenadilo na Banovini. Također, treba razmišljati i o tome gdje se Hrvatska nalazi. Naime u vrlo nestabilnom okruženju. Naše susjedne države su i danas od izuzetno velikog interesa Ruske Federacije. Aleksandar Vučić je jedini državnik osim Putina i Lukašenkog koji nije otvoreno osudio i uveo sankcije protiv Ruske Federacije, a Milorad Dodik ukrajinske vojnike u Kijevu naziva teroristima. Hrvatska mora podići vojsku na višu razinu pripravnosti i Hrvatska vojska mora biti na istočnim granicama Hrvatske. Ne da bi dodatno dizala tenzije, nego da bi upravo suprotno osigurala sigurnost svojih sugrađana. Hrvatska vojska mora u bliskoj budućnosti biti ne samo u Vukovaru, nego i u Baranji, nego i u Iloku, nego i u Lipovcu, na svim istočnim granicama jer očigledno nakon ovakvog poteza Aleksandra Vučića će jednom zauvijek granica između Istoka i Zapada upravo biti između Hrvatske i Srbije. Upravo na rijeci, na rijeki Dunav. Upravo će oduvijek, zauvijek biti granica stabilnosti i nestabilnosti ovdje na našem području stoga moramo jasno i glasno razmišljati o sigurnosti naših sugrađana, a to nažalost jedino možemo postići ako Hrvatska vojska na istočnim hrvatskim granicama.
Nastavit će sada kolega Milanović Litre. Izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče Sabora, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Rat u Ukrajini ne traje ni tjedana, a već nakon prva dva dana otvorene ruske agresije, svi su mislili da je Ukrajina gotova, da je pregažena kao plitak potok. Zatim se u sljedećih nekoliko dana ispostavilo da je očekivanov Putinov blitzkrieg doživio katastrofu u uistinu, po svim analizama vojnih stratega, agresija na Ukrajinu je izgledala više kao vojna akcija a ne invazija. Informacije i poruke medija mijenjaju se iz sata u sat. U vremenima kada raste skeptičnost prema mainstream medijima potrebno je biti i iznimno oprezan kod prenošenja informacija javnosti. Jer prije dva dana jedan hrvatski list prenio je informaciju da Denis Šeler, dragovoljac Domovinskog rata, narodni heroj Ukrajine i član Hrvatskih suverenista u Hrvatskoj prikuplja naoružanje za rat u Ukrajini što je čista fabrikacija, niti je to planirao raditi, niti će to raditi, niti je to izgovorio. Ovakve stvari se ne smiju događati, a pogotovo ne kada se nalazimo u iznimnim okolnostima. Denis me zamolio da se za ovom govornicom zahvalim svim zastupnicima na podršci i pomoći koju pružate Ukrajini i ukrajinskom narodu u ovim teškim trenucima. U Ukrajini, ali i u Rusiji protiv svog naroda Putinov režim vodi informacijski rat. Svjedoci smo stotine videa zarobljenih ruskih vojnika, mladića u ranim dvadesetim godinama koji zovu svoje majke i objašnjavaju im da su poslani u Ukrajinu, te da im je rečeno od ruskog zapovjedništva da idu na vojnu vježbu i da će biti dočekani kao osloboditelji Ukrajinskog naroda, a dočekani su kao razbojnici i agresori što i jesu. No, ne treba biti naivan. To je tek jedan mali dio ruskih agresora, rezervista koji su aktivirani prije nekoliko tjedana. Drugi dio spada pod one koji bježe ispred Ukrajinaca ostavljajući svu svoju opremu i vozila baš kako su to napravili prošlog tjedna u Harkivu. Treći dio su plaćenici koji već imaju iskustva u ratovanju poput tzv. Wagner skupine koja je djelovala još 2014. godine rame uz rame s ruskim vojnim snagama, teroristima poput ruskog Imperijalnog pokreta i separatistima u sklopu ruskih nastojanja da pripoji Krim. U ovih nepunih tjedan dana na području Ukrajine skupio se značajan broj dijela ruske vojske koji spada u kategoriju ratnog zločina. General Svačić je prvi u Hrvatskom saboru upozoravao na ovaj problem prošlog tjedna, a netom prije izglasavanja Deklaracije o Ukrajini a jučer smo mogli pročitati i vijest da Međunarodni kazneni sud hitno pokreće istragu protiv Rusije zbog ratnih zloćina na području Ukrajine. Ukrajina je prihvatila ISS kao nadležnog u slučaju ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti koje se počine od bilo koje strane u ovom sukobu i na bilo kojem dijelu ukrajinskog teritorija što Rusija naravno nije. Bitno je znati na koji način se vodi ovaj rat od strane Rusije. U ovih nepunih tjedan dana hladnokrvno su ubijali civile, pucali su na aute novinara od kojih je jedan ubijen u Hersonu. Pucali su po civilnim busevima u pokrajini Sumi i kasnije onemogućili dolazak hitne pomoći. Raketirali su stambene zgrade u Harkivu, Kijevu, … [[Govornik se ne razumije.]] oblasti, Sumi, … [[Govornik se ne razumije.]] oblasti. Otvoreno su napadali hitne pomoći, granatirali dječju onkološku bolnicu u sjeveru Harkiva, granatirali bolnicu u Vuhledaru predgrađu Donjecka, te koristili kazetne i termobarične bombe koje su zabranjene po Ženevskoj konvenciji. Iako imamo loša iskustva sa Međunarodnim sudovima dobro je što se ovakva inicijativa pokrenula na samom početku sukoba. Bitno je popisati sva zlodjela i zapamtiti ih. Ukrajina je prijateljska, bratska zemlja Hrvatskoj. Drago mi je na prvom paketu pomoći kojeg službeno šaljemo kao država kao i na prihvatnim centrima koji su otvoreni za izbjeglice iz Ukrajine. Ponosan sam što hrvatski narod shvaća, razumije i osjeća veliku povezanost sa Ukrajinskim narodom i što iz te povezanosti već sada vidimo samoorganizaciju Hrvatica i Hrvata oko prikupljanja humanitarne pomoći i udomljavanja izbjeglica iz Ukrajine.
Hvala vam. Idemo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovani kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovani ministre, poštovani državni tajniče. Hrvatska i Međunarodna zajednica svjedoče ničim izazvanom brutalnom napadu ruske vojske na Ukrajinu. U opasnosti je ukrajinski narod i opstojnost ukrajinske države. Ubijaju se civili i djeca, milijuni izbjeglica primorani su napustiti svoje domove. Nezapamćen krvavi ratni pohod kakav svijet nije doživio od Drugog svjetskog rata prijetnja je i globalnom miru. Svoje hegemonističke i imperijalističke težnje i aspiracije i Putinov režimi podvodi pod maskom navodne demilitarizacije i denacifikacije susjedne suverene i samostalne države Ukrajine. I upravo zato i Hrvatska i svijet dužni su stati u obranu suvereniteta i integriteta Ukrajine pružanjem stvarne i djelatne pomoći prijateljskom narodu, onom istom narodu koji je među prvima nakon Slovenije i Litve u presudnim trenucima Domovinskog rata 11. prosinca 1991. godine priznao suverenu i samostalnu Republiku Hrvatsku. A Hrvatska jako dobro zna što znači izboriti se za demokraciju i samostalno odlučivati o svojoj sudbini. Hrvatska jako dobro zna što znači biti žrtva teritorijalnih pretenzija te braniti i obraniti svoju Domovinu od nadmoćnijeg agresora. Stoga Hrvatska može biti samo na strani demokratske, suverene i napadnute Ukrajine, na strani pravde, mira i slobode. Zato nam je od izuzetne važnosti iskazano političko zajedništvo u jasnoj osudi agresije na Ukrajinu. Naravno pozdravljamo i prošlotjedno glasovanje u Hrvatskom saboru, gdje gotovo jednoglasno uz jedan suzdržan glas usvojena Deklaracija o Ukrajini. Posebno želim naglasiti kako je Vlada RH brzo reagirala već u prvim satima napada na Ukrajinu. Paket mjera podrazumijeva pružanje humanitarne i zdravstvene pomoći, prihvata i zbrinjavanja izbjeglica iz Ukrajine. Donesena je odluka o pružanju vojne pomoći kao i zabrana korištenja zračnog prostora ruskim avioprijevoznicima i ruskim avionima. Nadalje, vlada je imenovala i krizni stožer koji će pratiti provedbu plana intervencije o mjerama zaštite sigurnosti opskrbe plinom RH, te stručno povjerenstvo koje će pratiti sigurnost opskrbe tržišta nafte i naftnih derivata, te primjereno reagirati. Za gospodarski i financijski aspekt sankcija iznimno je važno isključenje Ruske središnje banke i 7 komercijalnih banaka između narodnog sustava financijskih transakcija. Potpuno je jasno kako će Hrvatska, kako će se Hrvatska pridružiti tom i drugim predloženim paketima financijskih sankcija. Pravovremeni odgovor Hrvatske i preuzimanje Sberbanke od strane HPB-a spriječio je traume brojnih naših sugrađana prije svega štediša Sberbanke, ali i izvršavanje svih svojih preuzetih financijskih obveza i jasno je da će sankcije Ruskoj Federaciji naštetiti i Hrvatskoj i cijeloj EU, toga smo svjesni i na to moramo biti spremni. No, koja je alternativa. Ovo je trenutak kada biramo između našeg oportunizma promatranog kroz prizmu trenutnog i materijalnog i naših vrijednosti koje su trajne i univerzalne. Ovo je trenutak kada biramo između pasivnog promatranja okupacije Ukrajine, izbjegavanja jasne i nedvosmislene osude Rusije i očuvanja trgovinske razmjene s Rusije s jedne strane, ali s druge strane principijelne osude ruske agresije, izražavanja solidarnosti s Ukrajinom i pružanja pomoći ukrajinskom narodu svjesni kako će takav stav RH izazvati reakciju Rusije. No o tome ne može postojati dvojba. Pasivnost bi u ovakvim okolnostima bila nemoralna. Kako god završio ovaj sukob važno je pred sudom u povijesti znati kako se Hrvatska u presudnim trenucima svrstala na stranu pravde i međunarodnog prava, demokracije i slobode. Ne smijemo pokleknuti i dati se ucijeniti plinom i reakcijom iz Moskve. Poštovane kolegice i kolege, ovakvi trenuci pokazuju koliko je važno za Hrvatsku i hrvatski narod ustrajavanje u ispunjenju naših nacionalnih strateških ciljeva. 90.-tih godina 20. stoljeća osigurali smo si pobjedom u obrambenom, pravednom i osloboditeljskom Domovinskom ratu slobodu, samostalnost i teritorijalnu cjelovitost Hrvatske. Najveću zaslugu dugujemo hrvatskim braniteljima i prvom hrvatskom predsjedniku dr. Franji Tuđmanu. U prvom 10-ljeću 21. stoljeća postali smo članica NATO-a. To pouzdano partnerstvo s državama visokih demokratskih vrijednosti i načela omoguće nam dugoročnu stabilnost i sigurnost u međunarodnoj zajednici. U drugom pak 10-ljeću 21. stoljeća postali smo i članica EU. Koliki je značaj članstva u toj zajednici najbolje svjedoče recentna događanja i solidarnost izražena između ostalog u pandemijskoj krizi i post potresnoj obnovi Hrvatske. Pred nama u trećem 10-ljeću 21. stoljeća još su dva važna strateška cilja, integracija u šengenski prostor i Euro područje i njih ćemo dostići. No na tom putu jednako je važno voditi i suverenu nacionalnu državnu politiku. Ova vlada je u potpunosti posvećena ispunjavanju upravo tih ciljeva i dok su drugi dvojili oko projekata kojima se postiže suverenistička pozicija Hrvatske ova vlada je na takvoj politici ustrajavala i dalje ustrajava izgradnjom LNG terminala na Krku, osiguravamo alternativne dobavne plinske pravce i sigurnost opskrbe. Izgradnjom Pelješkog mosta teritorijalno spajamo podijeljenu Hrvatsku. Razmještanje HV-a diljem Hrvatske od Vukovara, Ploča, Pule, Varaždina i Sinja omogućavamo veću operativnu fleksibilnost i brzinu reakcije u potpori sustavu domovinske sigurnosti. Nabavom eskadrile borbenih zrakoplova Rafal stječemo moćno strateško sredstvo vraćanja i podižemo vojnu sposobnost Hrvatske koju do sada nismo imali. Svim ovim projektima šaljemo jasnu poruku u ovom globaliziranom svijetu u kojemu se pred našim očima agresije Rusije na Ukrajinu urušava dosadašnji sigurnosni međunarodni poredak da znamo brinuti o našim strateškim nacionalnim interesima. Šaljemo time i poruku kako snažni međunarodni položaj Hrvatske primjeren našem geostrateškom položaju proizlazi prvenstveno iz naše unutarnje organiziranosti i snage, ali i dostignute političke zrelosti hrvatskog naroda da se u prijelomnim trenucima globalnih izazova čvrsto … [[Govornik se ne razumije]] na poziciju razuma, mira, slobode, demokracije i doprinosi uspostavi međunarodnog prava i pravde. U tom kontekstu s obzirom na geopolitičku fragilnost jugoistoka Europe, posebno na političku nestabilnost našeg okruženja nužan je nastavak međunarodnih aktivnosti hrvatske vlade na pronalasku rješenja kako bi se prevladala situacija u provedbi izbora u BiH, te konstituiranje izvršne vlasti u Crnoj Gori. Završavam svoju raspravu povratkom na teško stanje u Ukrajini. Hrvatska ne može nijemo po strani promatrati ovu agresiju, ne možemo gledati, niti prihvatiti kapitulaciju pred najgrubljim nasrtajem na svjetski poredak, na međunarodno pravo onako kakvo poznajemo i koje je definirano Poveljom UN-a. Stati uz bok slobodi i demokraciji ukrajinskog naroda danas je jedini pravi put. Europska budućnost Ukrajine i njezino članstvo u EU može i hoće doprinjeti prevladavanju posljedica ovog nerazumnog, neprihvatljivog i neopravdanog rata. Stoga kako bi se zaustavili strašni zločini, kako bi se zaustavilo stradavanje ukrajinskog naroda, uništavanje gospodarske, prometne i društvene infrastrukture na prostoru Ukrajine, kako bi se očuvao ukrajinski narod i država pozivamo ovdje iz HS Putina i Rusiju da trenutno zaustave agresiju i pristupe mirovnim pregovorima temeljenima na međunarodnom pravu. Slava Ukrajini!
Idemo na raspravu Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, dvoje zastupnika kolega Glavašević i kolegica Benčić, prvi će govoriti kolega Glavašević, izvolite.
Prvi šokovi rata koje nam je prošli tjedan donio sada su iza nas. U ratnom vihoru EU i njezini saveznici stoje ujedinjeni više nego ikada prije. Žao mi je što je bila potrebna jedna bestijalna agresija da se to dogodi žao mi je što je to jedinstvo plaćeno krvlju i suzama nevinih Ukrajinaca i Ukrajinki. U životu postoji vrijeme za sve. Vrijeme za hrabrost. Vrijeme za žalost. Vrijeme za solidarnost. Vrijeme za mudrost. Vrijeme za djelovanje i vrijeme za zastati i promisliti o idućim koracima. Prošli tjedan za nas je bio vrijeme solidarnosti, ali i tuge. Otvorili smo vrata izbjeglicama iz Ukrajine i kao netko tko je okusio svu gorčinu progonstva sretan sam i ponosan što je moja Hrvatska time pokazala svoje veliko srce. Poslali smo pomoć Ukrajini i uskoro ćemo poslati još. To je bilo vrijeme za djelovanje i djelovali jesmo. I na to sam ponosan i kao zastupnik u ovom saboru i kao Vukovarac koji dobro poznaje i nadu da će pomoć doći i očaj trenutka spoznaje da pomoć ne dolazi. Prije Kijeva bio je Vukovar, Hrvatska to pamti. I Hrvatska zato stoji uz Ukrajinu riječima i djelima baš zato što uz nas nisu stali u našem času potrebe. Pred nama je vrijeme u kojemu trebamo promisliti kako dalje. Zemlje u našem okruženju meta su ruskih obavještajnih akcija. Vidjeli smo to u pokušaju državnog udara u Crnoj Gori prije par godina, ali i prošlotjednoj blokadi prometnica u toj zemlji. Narednih dana u Srbiju stiže Nikolaj Patrušev, Putinov glavni obavještajac. Primit će ga Aleksandar Vučić. Budući da sigurno neće razgovarati o vremenu ili dolasku proljeća jasno je da je Vučić ovime odabrao stranu i ta je strana po zna koji put u Vučićevoj karijeri strana nasilnika. Milorad Dodik branitelje Kijeva naziva naoružanom bandom, a Sarajevo logorom za Srbe. Povjerenje u obećanja koja je EU dala Makedoniji, Kosovu, Albaniji i Crnoj Gori na nikad je nižim granama kao i povjerenje u pristupni proces. Želim jasno reći da će EU ako nešto hitno ne učini da to povjerenje vrati te zemlje gurnuti ravno u medvjeđi zagrljaj Rusije. Putinovi režim neumorno radi da se to i dogodi. Zato naša vlada mora biti glasna da se zemlje Zapadnog Balkana vrate u dobroj vjeri u pristupni proces. Na samome kraju želim reći nešto o jedinstvu. Ono je nešto jako rijetko u politici i rezervirano za velike krize, a ovaj rat nažalost to i jeste, on je velika kriza. I oko toga jedinstvo i imamo. Ali jedinstvo ne smije postati oružje za ušutkavanje i prokazivanje neistomišljenika kao razbijača jedinstva ili unutarnjih neprijatelja. A to sam nažalost i danas vidio ovdje. Neslaganje i različitost mišljenja u samoj su srži demokracije i parlamentarizma kolegice i kolege. S MOST-ovcima, Karolinom Vidović Krišto ili kolegicom Peović imam značajne pa možda i nepremostive razlike u mišljenju i u vrijednostima, ali kad netko, a osobito premijer dovodi u pitanje njihov patriotizam ili ih oslikava kao razbijače jedinstva to je sramotna i nedopustiva delegitimacija neistomišljenika. Nemojte tražiti neprijatelje u ovoj kući kolegice i kolege i predsjedniče vlade kojega tu nema. Ovdje nema neprijatelja. Pravi neprijatelj je pred Kijevom, Hakivom, Žitomirom. Dok ga vi tražite gdje ga nema on uništava živote i ucviljuje majke i oduzima zagrljaj i poljupce ljudima koji se vole. A naši problemi su i dalje tu. I pandemija i obnova od potresa i korupcija u vrhu vlade. Da Ukrajina i naša sigurnost trenutno su u fokusu, ali morat ćemo riješiti i one probleme koji su do prije samo 2 tjedna bili glavna društvena pitanja. U mislima ostajemo sa svim dobrim ljudima u Ukrajini, ali i onima u Rusiji koji će zato što su protiv rata ispaštati i biti označeni kao izdajnici. A borba za mir i pobuna protiv tirana čin su patriotizma par excellence. Hvala.
Sada će govoriti i kolegica Benčić, izvolite, samo sekundu da se obriše govornica. Izvolite.
Želim istaknuti da kao Klub zeleno-lijevog bloka ne samo da smo sada solidarni sa građanima Ukrajine i posebno naravno svima onima koji žive u gradovima ili su izbjeglice iz onih gradova koji su u ratnim sukobima, nego želim istaknuti i podršku svima onima u Rusiji građanima i građankama koji svakodnevno žrtvuju svoju slobodu i svoj život izlazeći na ulice, protestirajući protiv ovog rata. Njih ponekad zaboravljamo u ovim obraćanjima, a oni su zapravo izuzetno važni u cjelokupnoj ovoj krizi i možda će biti ključ rješenja za ovu krizu ako ustraju i ako uspiju omasoviti prosvjede koje imaju. Želim to i istaknuti iz razloga što upravo su ti građani i građanke oni koji dugo vremena prepoznaju šta Putinova politika jest i šta Putinova politika čini i njima, ali i svijetu. Nekoliko smo puta u različitim aspektima hrvatske politike govorili o štetnosti vezivanja, povezivanja ili toleriranja širenja ruskog utjecaja kroz ruski kapital. Jedna od stvari na koju smo osobito, koju smo osobito naglašavali i na koju smo ukazivali je bila, bio veliki rizik za naš prehrambeni sektor i sektor opskrbe činjenicom, činjenicom da je Agrokor, danas Fortenova, u većinskom vlasništvu VTB-a i Sberbanka Rusija. U replici sam isto danas to istaknula kao jedan od rizika koji vidimo u pitanjima opskrbe i u pitanjima i proizvodnje i poljoprivredne proizvodnje jer je činjenica da je Fortenova zapravo dobila i velika količina poljoprivrednih zemljišta, kao i koncesije na izvore vode i da je hrvatski interes, hrvatski je interes da te, ta koncesijska prava vrati i da je vrati na način da se mogu koristiti za javne interese, ne za privatne interese većinskih vlasnika Fortenove. Također želimo istaknuti da je isto tako energetska politika, energetska politika Hrvatske koja se vezivala jako dugo uz mađarsku politiku gdje je premijer Orban bio jedan od recimo to tako europskih Putinovih prijatelja također nije dobra i da smo se predugo oslanjali na nju i zapravo nismo stvarali kapacitete za našu energetsku neovisnost. Danas je premijer isticao uspješnost LNG projekta koji će nas spasiti u opskrbi plinom. Činjenica je da iako imamo LNG da nam niste odgovorili, a tražimo te odgovore u kontekstu mogućih mjera za sprječavanje i … [[Govornik se ne razumije]] energetske daljnje krize koliko, kolike količine nisu zakupljene od MET-a, od mađarskog MET-a ili od drugih tvrtki, znači koliko mi zapravo mogućnosti imamo da upravljamo kojim kapacitetima LNG-a. To, taj odgovor također još danas nismo dobili. Želim reći da nam je u Klubu zeleno-lijevog bloka primarno sada, primarno koncentrirati se na mjere koje će osigurati prehrambenu samodostatnost ili barem osnovnu sigurnost za period 2022.-2023.g. i smatramo da nismo možda dovoljno alarmirani oko toga koliki je potencijal utjecaja ovog rata upravo na prehrambenu sigurnost RH, isto tako energetske sigurnosti. Po pitanju prehrambene sigurnosti još uvijek možemo napraviti puno i ja se nadam da će ovdje postojati dovoljno mudrosti da se sada iskoriste sredstva iz NPOO-a, ali i sredstva iz budžeta da se u prehrambenu samodostatnu sada uloži jer je zadnji čas. Hvala.
Idemo sada na raspravu zadnjeg kluba, to je Klub zastupnika HNS-a HSU-a i Nezavisnih zastupnika, poštovani kolega Hrelja, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, cijenjene kolegice i kolege. Svaki rat je patnja, bol, razaranje i smrt i sa pozicije onoga koga je rat zahvatio svi su ratovi isti. Sa pozicije vojnih analitičara, komentara u medijima svaki rat po izvedbi i narativu može biti različit, ali u suštini onoga koga je zahvatio njemu je isto bilo gdje na svijetu se nalazio. Kolegice i kolege, drago nam je da je nakon dugo vremena među domaćim političkim akterima postignut konsenzus oko jednog važnog međunarodnog pitanja koje nažalost utječe i utjecat će i na nacionalna politička zbivanja, te sudbine i naših građana. Inače nisam sklon pohvalama bez pokrića, no u ovom slučaju moj klub i ja smatramo da je reakcija hrvatskih državnih vlasti na tijek i razvoj međunarodne krize izazvane agresijom Ruske Federacije na Ukrajinu bila pravodobna, odmjerena i usklađena s mjerama poduzetim i od strane međunarodne zajednice sa značajnom dozom empatije i prijateljstva prema napadnutom ukrajinskom narodu. RH kao zemlja koja je i sama bila izložena nemilosrdnoj i barbarskoj vojnoj agresiji stekla je ogromno iskustvo na planu prevladavanja humanitarne krize, te pomoći i smještaju izbjeglica. Upravo naše tragično ratno iskustvo obvezuje nas da ukrajinskom narodu bezrezervno pružimo svu tehničku, humanitarnu i ljudsku pomoć i podršku. No u ovom periodu koji je pred nama, a koji očigledno donosi i novo miješanje karata na međunarodnoj i političkoj i europskoj sceni koje smo mi dio i samim time donosi nam nove izazove, nikako ne smijemo zaboraviti na sigurnost i potrebe naših građana, te interese naše zemlje. Naravno nismo otok, ali isto tako moramo činiti sve da bismo štitili naše interese i što manje ovisili o vanjskim čimbenicima. Nedavno sam u saboru govorio o Hrvatskoj kao zemlji koja može i mora biti samodostatna u svim aspektima funkcioniranja dobrog društva. Ovi događaji na međunarodnoj sceni od pandemije, energetske krize do eskalacije sukoba podsjetili su nas da moramo razmišljati o vlastitim mogućnostima kako bi ovu i svaku buduću krizu ma gdje god se dogodila dočekali spremni. Prvi prioritet nam mora biti energetska neovisnost odnosno kontrola nad energetskim resursima, te samodostatna proizvodnja hrane za koju itekako potencijala imamo. Možemo biti dostatni i u proizvodnji puno toga, a i vrijeme je da se time počnemo ozbiljno baviti. Nadalje, za razliku od mnogih ovdje koji govore i na neki način govore o strahu što se događa u našem susjedstvu, ne moramo, doista ne moramo živjeti u strahu što rade naši susjedi jer smo članovi NATO saveza i EU i sasvim su druge obaveze tih saveza kojima pripadamo prema nama kao članici. Ne moramo im davati previše ni na važnosti jer su nevažni. Moramo znati što se događa u našem susjedstvu, no moramo znati da će nas baš oni poštivati upravo toliko, upravo onoliko koliko smo uspješno, efikasno, solidarno i uređeno društvo. Za kraj, želio bih apelirati na sve nas, a i sve naše građane, da ne podlegnemo atmosferi okrivljavanja svega i svih za ratni sukob. Znamo tko je kriv i budimo precizni u definiranju krivice. Svi narodi su taoci svojih vodstava. Budući da smo na ispravnoj strani povijesti, krivicu ne smijemo pripisivati čitavom narodu, već isključivo njegovom vodstvu. Kriv je jedan diktator i njegovi poslušnici, odnosno kriv je jedan neiživljeni ljudski ego. Molim vas, kolegice i kolege, budimo uvijek na strani onih na koje se puca. Budimo im blizu, budimo s njima i podijelimo njihovu bol i patnju. Pomažimo im i poželimo im da sami određuju i odlučuju o svojoj budućnosti. Slava Ukrajini.
Sada će govoriti poštovani kolega Zekanović u pojedinačnoj raspravi. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Kaže podrška Rusiji, 4. ožujka, 16 sati kraj spomenika caru Nikolaju, naravno, u Beogradu, čisto da znamo s kim imamo posla. Nemojmo nikada to zanemariti, neki će reći oni su preslabi, prejadni su, mogu nas pračkama gađati i pištoljima na vodu, međutim, dovoljno, nažalost iskustvo nas uči da nekada mogu biti dovoljno ludi da naprave i veliko zlo. Ajmo vidjeti koji su nam scenariji zapravo na raspolaganju danas. Imamo scenarij Rusija ubrzo kroz 15 dana pokori Ukrajinu. Što mislite, da je to kraj? Mislimo li da će Putin stati na Ukrajini ili će možda zagrabiti korak dalje, prema Moldaviji pa možda prema pribaltičkim državama. Ja mislim da to nije kraj i mislim da bi se onda taj sukob lako, lako ili vrlo vjerojatno prelio i na naš prostor, jednostavno se kuha. Ajmo drugi scenarij. Ukrajina nekim čudom pobijedi Rusiju. A mislite li da će Putin dozvoliti da bude poražen? Pa naravno da neće. I onaj njegove prijetnje koje su izgledale fantastično i kad je prijetio i aneksijom Krima i kad je prijetio agresijom na Ukrajinu, ispale su gore nego što je on zapravo prognozirao, odnosno što je najavljivao. Imamo li neki treći scenarij, međuscenarij? A imao neki scenarij da Putin ostvari svoje ciljeve u Ukrajini djelomično i da se za nekakvim mirovnim pregovorima za zelenim stolom dogovori nešto da bude i Putin zadovoljan ili, i naravno, Zapad, to smo mi. Jer taj je treći scenarij vjerojatan, ja ću reći najmanje vjerojatan. Dakle ostajemo na ova dva prva scenarija koji su i jedan i drugi itekako zlokobni. I moramo biti spremni na najzlokobnije scenarije jer oni su trenutno najizvjesniji. Ja ću čak reći, onako sa velikom sigurnošću da ono što će se događati, izaći će izvan okvira bilo kakvih svjetskih turbulencija koje smo imali do sada. Sa velikom sigurnošću reći. I svijet nikada više neće biti niti približno isti kao što je bio. Pa čak i ako nuklearni sukob koji nam se prijeti izbjegnemo, niti približno, za našeg životnog vijeka, životnog vijeka naše djece, svijet je u potpunosti drugačiji. Niti sjena onoga svijeta koji je prije bio. Malo tu o famoznom nuklearnom sukobu, uvijek moram naglasiti po 100 puta, ne smijemo širiti paniku, ali moramo razgovarati i o tom scenariju. Samo da razbijemo jednu mantru, to nije moguće. Dva čovjeka u svijetu imaju, ne samo dva, ima ih više, ali dva su bitna. Jedan se zove Joe, drugi se zove Vladimir, ne Zelenskij nego Putin, imaju taj famozni crveni botun, crveno dugme. I oni su u mogućnosti stvarno u svakom trenutku zapovjediti nuklearni udar ili selektivni neki taktički ili onaj pravi. I ne postoji neka procedura unutar tih država koja bi ih mogla spriječiti. Ne postoji. U onom trenutku kada ti ljudi, ta dva predsjednika te dvije države izdaju zapovijed, ta procedura jednostavno kreće. Nažalost vidjeli smo da Vladimiru Putinu ništa nije nemoguće. Da je on spreman, a dokazao je to, upravo dokazuje i danas, sa borbenim avionima, tenkovima, oklopnim transporterima, sa višecjevnim bacačima raketa udarati po Ukrajini. Dakle razgovarajmo o svim scenarijima, budimo spremni na najgore, nemojmo širiti paniku. Ono na što možemo intervenirati, to je naše susjedstvo i tu budimo spremni, ali nemojmo zanemariti i zaboraviti onu glavnu prijetnju, a glavna prijetnja dolazi iz Moskve. Ponovit ću i ono od jutrošnje rasprave. Šaljemo 124 milijuna vojne opreme u Ukrajinu, ja sam za to, ali moramo biti svjesni da za našu pomoć, vojnu pomoć Ukrajini zna i Putin. Nismo jedini koji pomažemo, ali moramo biti svjesni da ne radimo to ispod banka nego javno i transparentno i naravno Slava Ukrajini!
Sada prelazimo na pojedinačnu raspravu i javila se poštovana zastupnica Karolina Vidović Krišto, izvolite.
Dame i gospode, posao vlade svake države jest rješavati probleme redovne ili izvanredne kao u pitanju rata u Ukrajini tj. na granici EU, ali Hrvatska nije pozvana rješavati sporove u kojima sudjeluju nuklearne sile. Samim tim ova točka jest dokaz da vaša vlada pokušava obmanuti hrvatsku javnost kako bi se Hrvatska bavila navodnom ratnom ugrozom, a samo iz razloga da se ne bi bavili padom standarda, pritvorenim ministrom Horvatom i ne pritvorenim potpredsjednikom Miloševićem. Hrvatska koja je sama prošla kalvariju rata treba i mora biti solidarna s patnjama ukrajinskog naroda i primiti izbjeglice iz Ukrajine, ali nikakove vojne aktivnosti ne smije činiti. Uplitanje u ratni sukob kroz slanje naoružanja jest avanturizam i štetno za Hrvatsku. Od današnje rasprave nikome u Ukrajini neće biti bolje, rasprava o ovoj temi je jalova i nije u hrvatskom interesu. No pogledajmo činjenice, pogledajmo kako pojedine države štite svoje nacionalne interese i kako se odnose prema ovome sukobu. Američki predsjednik Biden prilikom objavljivanja sankcija Rusiji izjavio je citiram, činimo to jer je to u našem vlastitom interesu. I doista Sjedinjene države nisu uvele sankcije ni na naftu ni na plin iz jednostavnog razloga što bi to utjecalo na cijenu benzina za građane SAD-a jer Amerikanci ne mogu podnijeti činjenicu da im je benzin jedan dolar, u Hrvatskoj je inače benzin gotovo dva dolara. Hoću reći američki predsjednik vodi brigu o interesima Amerikanaca. Isto tako njemački kancelar Olaf Scholz u nedjelju je objavio niz mjera kako bi osigurao energetsku neovisnost Njemačke, ali i borbenu gotovost njemačke vojske, te je u tu svrhu osnovan fond od 100 milijardi eura koji treba njemačku vojsku učiniti efikasnom i operativnom. Mađarski pak premijer Viktor Orban donio je odluku da neće dopustiti prijevoz vojne pomoći Ukrajini obrazlažući tu odluku kako Mađarska vodi brigu o interesima mađarske manjine u Ukrajini, te da je Mađarska u ovom sukobu neutralna. U svim ovim državama građani osjećaju na svome standardu, na cijeni benzina, na dostupnosti zdravstvenih usluga, na demografskim mjerama da njihove vlade vode politiku zaštite nacionalnih interesa i da rade za svoje građane. Vladine mjere za potporu hrvatskim građanima i gospodarstvu koje je Plenković spomenuo mogu se smatrati vicem, a ne mjerama. To nisu nikakve mjere jer pad standarda građana usred rasta cijena energenata je dramatičan, kao i ugroza za hrvatsko gospodarstvo. Predsjednik vlade i zastupnici vladajuće većine ponašaju se kao da hrvatska država treba imati nekakvu aktivnu ulogu u rusko-ukrajinskom sukobu, što je apsolutno groteskno, apsurdno i neozbiljno. No motiv za tu teatralnu dramatičnost leži u činjenici da se kroz priču o rusko-ukrajinskom sukobu neće govoriti o tome da je Plenkovićev ministar skupa s Pupovcem krao novce iz proračuna, da mu je ministar gospodarstva i energetike Ćorić izravno optužen za zlouporabu svog položaja i to od svog najbližeg suradnika, da su mu potpredsjednik vlade Milošević i ministar Aladrović pod istragom, da je DORH dokazivo pod političkim utjecajem, pa uhititi Darka Horvata, a ne uhititi njegovog potpredsjednika Miloševića to je apsurd. Vlada treba predlagati izvanredne točke dnevnog reda kao što je ova danas, ali po pitanju korupcije, po pitanju pada standarda hrvatskih građana, po pitanju stanja u zdravstvu, poljoprivredi i školstvu. Gospodine Plenkoviću, jedino što vi radite jest putem korumpiranih medija obmanjivati javnost, te pričati o svemu i svačemu kako se samo ne bi govorilo o onome što je presudno za hrvatske građane. Vrlo brzo će vam se to obiti o glavu. Vi nemate pravo ne reagirati na ključne probleme hrvatske države i dužni ste kao i Biden, Scholz ili Orban voditi politiku koja štiti interese svojih građana. Ono što vi radite jest protivno interesima hrvatskih građana. Vi mislite da kroz kontrolu medija možete prikriti osobnu upletenost u korupciju, kao u slučaju vašeg osobnog prijatelja odvjetnika Danijela Klobučara i CERP-a. Završit ću s jednom njemačkom poslovicom. Božji mlinovi melju sporo, ali sigurno melju i koliko god vi mislili da u Hrvatskoj neće biti uspostavljena vladavina prava ja vas uvjeravam da će u Hrvatskoj doći vrijeme jednakosti pred zakonom i kulture odgovornosti i nitko neće biti iznad zakona, ni vi, ni Pupovac, ni Jandroković. A vama zastupnicima koji glumite uvrijeđenost zato što se netko usuđuje govoriti o vašoj korupciji poručujem da će istina pobijediti, a krasti vlastiti narod nije domoljublje već je čin izdaje i grijeha.
Imamo dvije replike, prva je poštovane zastupnice Selak Raspudić, izvolite. Da, šta se sad čudite da postoje replike na pojedinačno, pa niste jučer baš došli u sabor ili možda mislite da jeste. Izvolite, poštovana zastupnice.
Uvaženi potpredsjedniče sabora, ja bi vas ipak molila da se s poštovanjem odnosite prema saborskoj zastupnici i ne govorite da misli da je jučer došla u HS. Što se tiče vašeg izlaganja koliko je opasno imati koruptivni…
Oprostite, ja, ja govorim zato jer opet vidim da se ne pozna Poslovnik, zlorabi se često Poslovnik, a vidim da se uopće i ne pozna Poslovnik, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, danas nema pojedinačnih rasprava, izuzetak je isključivo samo saborski zastupnik koji nema kluba. Kako nema pojedinačnih rasprava ostalih saborskih zastupnika, kako nema replika za izlaganje u ime kluba naravno da je iznenađenje da na moju raspravu može biti replika i meni to odgovara.
Izvolite.
Dobro. Koliko je opasno i štetno i sigurnosno ugrožavajuće imati koruptivnu vlast najbolje vidimo u trenutku ovakve ratne ugroze na našem zajedničkom europskom tlu. Umjesto da smo u prilici da se u potpunosti posvetimo solidarnosti s ukrajinskim narodom i brizi za vlastiti prostor u smislu vojnih kapaciteta, da se zaštitimo u mogućnosti nekog budućeg napada, mi smo primorani ovdje se baviti svakodnevnim aferama ove Vlade. Dakle, čekamo ministre koje uhapšuju, a onda kada se to događa, što nam predstavlja sigurnosnu ugrozu, nama se govori da ta tema ne bi ni trebala biti na dnevnom redu, pa vas pitam, tko je odgovoran za to što je ta tema na dnevnom redu? [[Upadica: Poštovana zastupnica Vidović Krišto.]] Mi u oporbi koji postavljamo to pitanje ili oni koji su stavili te [[Upadica: Hvala vam. Hvala vam lijepo.]] ministre da vode naše ... [[Govornik se ne razumije.]]
Poštovana zastupnica Vidović Krišto.
Kada govorimo o odgovornosti za sve nedaće danas u Hrvatskoj, onda je odgovornost na političkim samozvanim elitama, a to nije samo HDZ, to je HDZ, SDP i njihovi, kako kažemo priljepci, partneri, koji su također, upleteni u njihove interesne grupacije i korupcionašku mrežu. Što se tiče oporbe, moram sa žalošću, također, naglasiti da je nedostatan otpor prema krucijalnim problemima danas u Hrvatskoj, ja sam jasno naglasila i ponovit ću, hrvatska država treba i mora biti solidarna s patnjama ukrajinskog naroda i prihvatiti izbjeglice i ta tema je apsolutna jasna. Međutim, naša borba svih nas koji nismo dio vaših, gospodo iz HZD-a, SDP-a, itd., korupcionaških struktura, mora biti jasnija u kontekstu da se izborimo za pravo hrvatskog građana na državu u kojoj su svi jednaki pred zakonom!
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Zekanović ima repliku.
A mislio sam nešto reći, ali nema smisla.
Hvala lijepa. Budući da nema ni pitanja, nema ni odgovora. Hvala vam lijepa. .../Upadica: A jeste li vi svjesni što ste rekli da ja nemam ... [[Govornik se ne čuje.]] /... Gđo. Krišto, ne možete sa mnom komunicirati [[Upadica: Ali vi možete tako sa mnom komunicirati?]] Ne možete sa mnom komunicirati [[Upadica: Vi biste se trebali ...]] nerazumljivo/... za maloprije svoje ponašanje, a ne da mi govorite da ja ne mogu tako ponašati./... Ne možete sa mnom komunicirati, molim vas [[Upadica: Da, da.]] Pogledajte si Poslovnik, ne možete tako sa mnom komunicirati [[Upadica: Pogledajte i vi sebi isto tako Poslovnik i vi ne možete tako komunicirati sa mnom.]] Gđo. Kristo, ja vam dajem opomenu radi toga. Sad će u ime izvjestitelja govoriti poštovani zastupnik Gordan Grlić Radman, poštovani ministar vanjskih poslova, Goran Grlić Radman, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedavajući. Ja bih zapravo započeo upravo sa ovog uvaženi g. zastupnik Zekanović, ali prije svega, pozdrav vas, poštovane zastupnice, gđe. zastupnice, g. zastupnici. Ali, možda bih krenuo, bilo je znate, njemačkih poslovica, ali mislim da je g. Zekanović rekao pa završio ovaj, pa onda bih ja isto rekao, njemačka poslovica „Ende gut alles gut.“, mislim da je važno da smo mi usvojili ovu Deklaraciju o Ukrajini ranije i ovo je vrlo važno da je upravo HS kao najviše zakonodavno tijelo koje odražava i zastupa interesa hrvatskoga naroda, hrvatskih građana, da je usvojio Deklaraciju i da je, evo i predsjednik hrvatske Vlade kazao, održao govor vezano za ukrajinsku krizu, vezano za agresiju Rusije, Putina na suverenitet i neovisnost i teritorijalni integritet u okviru međunarodnih priznatih granica Ukrajine. Predsjednik Vlade Andrej Plenković poručio je danas baš ovdje da su neviđenim činom u kojem je Rusija napala suverenu državu pogaženi sami temelji na kojima počiva današnja Europa, na koja se zasniva na miru, demokraciji i slobodi i pravu. Pogaženi su, pogažena je međunarodno pravo, pogažena su sva ona načela za koja smo se opredijelili, pogaženi su ciljevi, principi, povelje UN-a, 193 zemlje članice su članice UN-a, poveljom UN-a zabranjen je rat, a upravo država koja je sama članica Vijeća sigurnosti upravo narušava mir i krši međunarodno pravo agresijom, invazijom ničim izazvanim na ukrajinskih teritorij. Svjedoci smo dakako strašnih slika ubijenih civila, razrušenih zgrada, institucija, gradova koje su nas podsjetile na vrijeme Domovinskoga rata i stoga nitko kao Hrvatska ne može razumjeti Ukrajinu, ukrajinski narod, borbu za slobodu, borbu za mir, pravo, jer tajna sreće jest sloboda, a tajna slobode jest hrabrost, a upravo ukrajinski narod sada pokazuje iznimnu hrabrost i ima snažnu hrvatsku potporu. Upravo je hrvatski premijer Andrej Plenković i kazao u svom govoru, ali doista i najviše činio, kada je posjećivao, najprije kao izvjestitelj za Rusiju, onu kao predstavnik EU parlamenta i kasnije kao premijer, i bio sam i u njegovoj pratnji na Krimskoj platformi 23. kolovoza, a i drugi put 8. i 9. prosinca u Kijevu gdje je bilo 30 naših tvrtki, bilo je nekoliko ministara, bilo je oko 300 zainteresiranih gospodarstvenika. Naravno da smo u tom trenutku ulagali maksimalne napore unutar EU, unutar NATO-a, da se razgovara i kao što je uvažena zastupnica Orešković rekla i u ratu se treba razgovarati, a ne samo u miru. Ulagali smo napore i ja sam također bio u Moskvi, to je točno, ali jedan od mnogih ministara EU, ja sam bio 17. siječnja, iza mene je bila njemačka ministrica, a onda 10-tak ministara Italije, Grčke itd., gdje smo promovirali deskalaciju, ulagali diplomatske napore kako bismo smirili tenzije i kako bismo zaustavili neočekivane, a zapravo evo dogodile su se, dogodila se agresija, dogodila se invazija, te slike zapravo nismo mogli zamisliti samo ih gledali u filmovima iz Drugoga svjetskog rata osim našeg Domovinskog rata koji je opet bio na tom jednom ograničenom prostoru, al ovo je bio jedan izravni atak jedne zemlje na drugu suvremenu zemlju, njezino pučanstvo, njezino stanovništvo, njezine gradove i institucije i njezinu demokratski izabranu vlast. I točno je ovdje je tolko toga rečeno afirmativno i u tom smjeru mi je izuzetno drago i čast mi je za jedno takvo razumijevanje od vas uvaženih zastupnika da znamo na kojoj smo strani, na strani demokracije, a nismo na strani autokracije jer naravno treba odijeliti uvijek narode od vlasti, režim koji govori, radi i čini u ime naroda, dakle između režima koji to čini i naroda u čije ime se govori dakle nema znaka jednakosti. Ovdje naravno bilo je jako puno govora o tome isto što vlada sama čini. Mislim da smo se izuzetno dobro pripremili i na vrijeme se pripremili. Mi smo i u subotu i nedjelju to već imali gotove prijedloge za izvanrednu sjednicu vlade, brzo smo reagirali i refleksno na situaciju i imali izvanrednu sjednicu na kojoj smo donijeli važne odluke o kojima je predsjednik vlade izvijestio, dakle naša odraz refleksija na Hrvatsku, Hrvatska je spremna, energetski neovisna. To je veliki uspjeh hrvatske vlade što je osigurala energetsku neovisnost i jučer svom bilateralnom posjetu u Oslu smo upravo pohvaljeni, LNG terminal na otoku Krku jer nije samo hrvatski nego europski projekt. Mi upravo Hrvatska tim LNG projektom osigurava kapacitete 2,6 milijardi kubičnih metara, što zadovoljava potrebe kućanstva u RH i hrvatskih privrednih i gospodarskih subjekata. Naravno da je to isto tako uspjeh unutar Inicijative tri mora koja se upravo i zalaže 12 zemalja za energetsku diversifikaciju, digitalizaciju i jačanje prometne infrastrukture, a Hrvatska je jedna od dakle od osnivača Inicijative tri mora. Dakle, Hrvatska kada je u pitanju socijalna stabilnost ona je sigurna, kada je u pitanju opskrba plinom i energentima ona je sigurna i ono što je predsjednik vlade izjavio dakle mi možemo kao država biti sigurni, mi kao odgovorna vlada radimo u smjeru zastupanja Hrvatske na međunarodnoj zajednici i sve što radimo radimo u interesu Hrvata i hrvatskih građana. Ja bi samo naglasio još jednu, to je spomenuo i premijer, jednu skupinu koja je također osnovana odlukom vlade, a koja se upravo tiče Ministarstva vanjskih i europskih poslova, to je Stalna skupina za primjenu i praćenje provedbe međunarodnih, međunarodnih mjera i ograničavanja, provedbe međunarodnim mjerama ograničavanja i upravo je kolega državni tajnik Frano Matušić na čelu te međuresorske stalne skupine. Ovdje naravno bilo je puno isto tako riječi nekih zastupnika koji su govorili isto tako možda o slabosti EU, što ja upravo ne bih ovaj kazao da je to tako, naravno svijet nije idealan, međunarodni poredak nije idealan, ali upravo članstvo Hrvatske u EU, članstvo Hrvatske i u NATO savezu osigurava njezinu sigurnost jer treba imati u vidu činjenicu da je djelomično Ukrajina cilj, cilj je jedinstvo, jedinstvo europskih zemalja, jedinstvo NATO saveza, a tu smo pokazali otpornost i tu smo pokazali nezavidno jedinstvo kada je u pitanju očuvanje ovoga stečenoga međunarodnog pravnog poretka. Tako da vlada u ovih 5.g., ovu 6.g. čini upravo najbolje u interesu hrvatskih građana u hrvatskom narodu. Odbacujem bilo kakve ovaj druge, druge ovaj narative koji su bili ovdje, a koji su izvan konteksta ove teme koja je danas ovdje raspravljana i o kojoj se raspravljamo, a to je znači situacija izvješće predsjednika vlade o situaciji o Ukrajini. Zahvalan sam zastupnicima koji su načeli isto tako pitanje domino efekta odnosno utjecaja ove krize zapravo agresije koja naravno može, koji je presedan, ali koji može prestati, postati doista i možda u nekom trenutku postati i pravilo. Ne znamo kako će se situacija razvijati, ali ne želimo da se tako razvija, ulažu se veliki napori. Mi u petak imamo isto ministarsku NATO konferenciju, a također isto tako i poslijepodne drugo Vijeće za vanjske poslove o kojima ćemo razmatrati i još naredni val gospodarskih sankcija. gospodarskih sankcija. Kada je netko spomenuo Bjelorusiju naravno da je Bjelorusija isto tako na Vijeću već obuhvaćena sankcijama, ali ćemo razgovarati o tome u kom smjeru će ići te sankcije naredni val i prema Bjelorusiji jer je bjelodano da je Bjelorusija isto tako jednako autokratski režim i da su zapravo ta agresija, dio agresije kreće isto tako sa terena teritorija Bjelorusije. Što se tiče i hvala vam lijepa na pohvalama za hrvatsku diplomaciju. Kolegica Anica Đamić ja sam svakodnevno sa njom isto tako u kontaktu. Ona je na sigurnom. Naravno da je ostala do zadnjega dana i zadnja je zapravo veleposlanica koja napušta Kijev, jer ne možemo veleposlanicu izložiti pogibelji. Ali veleposlanica ostaje u Ukrajini. Prema tome, dakle u jednom drugom gradu gdje će predstaviti Republiku Hrvatsku ali iz Ukrajine. Znači veleposlanica Đamić je akreditirana u Ukrajinu, prema tome ona ostaje u Ukrajini i mi održavamo komunikaciju s njom, imat će svu našu pomoć i što bude trebalo, asistenciju. U Ukrajini ima još nešto, 13 mislim državljana o kojima brinemo i sa njima smo u komunikaciji. I radimo načina njihove repatrijacije, odnosno evakuacije. Imamo također 10 državljana hrvatskih koji žele ipak ostati u Ukrajini. Oni su i u mješovitim brakovima, ali mi naravno evo oni su, mi smo njima dostupni kako konzularna služba, tako i sama veleposlanica. Što se tiče isto izbjeglica to pratimo naravno, drago nam je i hvala vam da ste pokazali upravo taj osjećaj gostoprimstva. Ukrajinci su slavenski narod, imamo puno sličnosti. Ukrajina voli Hrvatsku, Hrvatska voli Ukrajinu tako da bih ovo što je kolegica zastupnica Vidović Krišto kazala da je ova tema, rasprava da nije u interesu, da je jalova ja ne bih to rekao. Ako je možda takav dojam, možda njoj ali sudeći po reakciji veleposlanika, sudeći po razdraganosti ukrajinskih ljudi koji su bili ovdje, sudeći po reakcijama drugih koji prate upravo sam dobio isto i poruku moldovskog veleposlanika iz Budimpešte koji je bio i ministar vanjskih poslova i koji sluša, ne znam kako sluša ali se čuju, dakle aktivnosti hrvatske Vlade, čuju se naši potezi, dopiru do onih koji to žele, koji su dobronamjerni, koji su afirmativni, koji su pozitivni što poduzima hrvatska Vlada, tako da svaki oblik pomoći, svaki oblik poruke ohrabruje a mi pomažemo Ukrajini naravno i šaljemo poruke i Moldovi, konkretno ohrabrujemo i njihovo stanovništvo. Ja sam nedavno isto tako bio u Moldovi. Naravno da je Transnistria-Konflikt to je zamrznuti konflikt od 1991. godine. Tamo je ruska armija i to naravno, to je isto pitanje potrebno riješiti i treba vratiti i taj dio pod suverenitet Moldove. Također [[Upadica Reiner: Molim vas dame možete izaći van ako želite časkati, molim vas!]] i Abhazija i Osetija u Gruziji. Naravno da nismo zadovoljni reakcijom susjedne Srbije. Što se tiče hrvatske vojske tu ne treba znate biti hrvatska vojska je obranila hrvatski dom, ali hrvatska vojska više nije sama kao što je nekada bila sama. Prema tome, svaki napad na zemlju članicu NATO saveza obvezuje sve zemlje članice. Prema tome, Hrvatska s te strane nije ugrožena. Naravno da je točno to, ne može se sjediti na dvije stolice, to je vrlo neudobno. Vučić mora izabrati pravu stranu. Ne može držati isto tako vlastite državljane kao taoce, jer sudeći po onome kamo i oni idu njihova demografska slika je vrlo loša, dakle oni odlaze na zapad. Prema tome, tu imamo veliku političku odgovornost svrstavanja u ovoj situaciji. Izlika da je Srbija vojno neutralna zemlja to je zapravo nije održiva, jer u Europi postoji više neutralnih zemalja koje imaju višestoljetnu tradiciju, koje su kao prave neutralne zemlje koje su promijenile svoje politike neutralnosti raspadom bipolarnog sustava. Dakle, novo pravo neutralnosti radi razliku između žrtve i agresora. Dakle, nekada je bilo tako da neutralna zemlja je bila neutralna u sukobu i nije ulazila tko je žrtva, tko je agresor. Međutim, to je promijenjeno. Ne može se biti neutralan, dakle ako se zna tko je agresor i tko je žrtva. Svaka zemlja treba biti na strani nevinoga, na strani ono ga što je rekao jedan gospodin zastupnik na strani na koga se puca, tko trpi, tko je žrtva. Zapadni Balkan je uvijek bio tema koju sam ja upozoravao na vijećima kao moguće prelijevanje sukoba i tražio, zahtijevao od ministara, od vijeća, od visokog predstavnika veću pozornost i veću razinu aktivnosti na području zemalja Zapadnog Balkana. Inače oni će postati mjesto gdje će se vršiti geostrateško nadmetanje, a ono se događa upravo evo utjecajem i Rusije ali i gospodarski, ekonomski Kine i naravno Turske osobito u BiH. Kada je u pitanju BiH naravno da tu je bezuvjetna naša potpora i podrška koja nije samo riječima nego mislim da je ona i vidljiva itekako je vidljiva podrška ove vlade kao nikada do sada. Sve ono vrijeme koje je prošlo iza nas naravno ono je možemo govoriti o propuštenim vremenima, a ovo što činimo u zadnjih 5 odnosno 6 godina tek sada je BiH postala zemlja o kojoj se ima razumijevanja, zemlju koju razumiju, njezinu višenacionalnost, tri konstitutivna naroda, jednakopravna naroda, ali razne vlade ranije nisu pokazale dovoljno aktivnosti dapače čak i podršku izabranim predstavnicima koji su bili kao predstavnici ali naroda, hrvatskog naroda, ali paradoks je bio da nisu bili izabrani glasovima hrvatskog naroda. Prema tome to želim promijeniti i aktivno radimo na tome, podupiremo pregovarače koji dolaze znači i američke administracije EU, ukazujemo na to aktivno i Hrvatska je tu apsolutno veliki, iskreni zagovaratelj BiH, države sa tri konstitutivna jednakopravna naroda i ja se nadam da će se uspjeti doći do rješenja koje će zadovoljiti sva tri naroda, do promijene izbornog zakona koji će eliminirati sve oblike diskriminacije i nejednakosti u izbornom procesu i osigurati konstitutivnost i politički legitimno zastupanje u tijelima [[Upadica: Hvala.]] BiH. Hvala lijepa.
Imamo više replika na vaše izlaganje, prva je poštovane zastupnice Selak Raspudić.
S obzirom na anemičnost naše vanjske politike ja vam doista i vjerujem da vi u Rusiji niste učinili ništa i da je potpuno svejedno jeste li bili tamo ili niste. Ali kada govorimo o toj istoj anemičnosti nije nimalo svejedno jeste li bili ili niste i što ste radili po pitanju nama susjedne zemlje BiH. Jedan od ključnih argumenata koje Dodik može iskoristiti u svom pokušaju emancipacije, potpune emancipacije Republike Srpske sastoji se upravo u tome da se Daytonski sporazum ne poštuje. Dakle, nije osigurana jednakopravnost svih triju konstitutivnih naroda. U tom smislu mislite li da i Hrvatska dijeli odgovornost za nestabilnost unutar BiH budući da nije iskoristila sve pravne mogućnosti koje ima na raspolaganju poglavito kada govorimo o zaključcima Europskog vijeća, ali i danas sutra evo zbog činjenice da će se vrlo izgledno izbori u BiH unatoč tome što nije došlo do promjene izbornog zakona ipak održati, a po štetu Hrvata u BiH.
Poštovani ministar vanjskih poslova.
Poštujem to što ste rekli, ovaj, anemičnost znači beskrvnost, ali isto tako poštujem da ne znate ništa o BiH, da nemate pojima o zaključcima vijeća i upravo su zaključci vijeća po prvi puta ako ste ih pročitali, a vjerojatno niste. S obzirom da ste intelektualac trebali biste se posveti tome i vidjeti kako, kako zaključci glase. Dakle, oni spominju institucionalni karakter i mehanizme Daytonsko-pariškog sporazuma koji podrazumijeva konstitutivnost i jednakopravnost naroda, triju naroda, spominje Europski sud za ljudska prava i implementaciju svih odluka Ustavnog suda, prema tome i slučaj Ljubić. Prema tome, posvetite se malo bolje i sadržajnije, a ja sam bio na tome, a onda vam mogu i daskalacijski govoriti kako je tekla rasprava i borba oko toga da se ti članci uđu baš u te zaključke.
Imamo dvije povrede Poslovnika. Poštovana zastupnica Selak Raspudić. U čem je povrijeđen?
Članak 238., u trenutku kada vam pitanje ne odgovara vi idete napad, napadom na sugovornika govoreći mu da nema pojima. Koliko vi imate pojima o tome što je nužno i potrebno da bi se spasila politička situacija u kojoj su dovedeni Hrvati iz BiH najbolje pokazuje kontinuitet vaše politike koji je doveo do čega, ama baš ničega. Situacija je ostala nepromijenjena. Tako da vi ste u praksi pokazali koliko doista pojima imate.
To je bila replika, a ne povreda Poslovnika pa dobijate opomenu. Ovaj, kolega Bulj ima slijedeću repliku. Izvolite.
Uvaženi ministre ne tako davno prije mjesec dana i više bili ste kod svog kolege Lavrova gdje ste hvalili odnose bez obzira na situaciju s Ukrajinom i sa Rusijom, gdje ste pozvali i njihovoga predsjednika Putina. Ne znam jeste li promijenili stav, ali mogu se složiti ovdje s kolegicom. Što se tiče BiH i našeg dijela susjedstva Republike Srpske i Republike Srbije što se tiče Hrvata apsolutno ništa niste napravili. Cilj vam je bio promijeniti izborni zakon i ako se ne izmijeni zakon, međutim izborna je godina zakon se nije izmijenio. Hrvati su postali neravnopravni. I pitanje opstojnosti Hrvata u BiH, a Ustavom naša je obaveza skrbiti o našeme narodu kao i konstitutivnom narodu u BiH. To obećanje niste ispunili i to Hrvatima u BiH trebate poručiti, niste ga ispunili [[Upadica: Hvala.]] Hrvati su ostavljeni sami sebi.
Poštovani ministar vanjskih poslova.
Hvala lijepo gospodine Bulj, vi govorite općenito, mislim ne pratite procese i ne komparirate zapravo sve, sve, sav rad ili nerad zapravo pasivnost radnih vlada, a da ste malo dublje u tom, u tom procesu što niste onda biste malo bolje mogli sagledati ovaj sve naše zalaganje i kako radimo. A to najbolje će vam reći Hrvati u BiH. Što se tiče ovaj da u Moskvi sam bio, ali vi, gdje ste vi u novinama ste pročitali u ime koga ja mogu pozvati Putina. Prema tome, nije točno da sam ja pozvao Putina, ja sam imao i presicu, bili su tamo novinari pitajte novinare što sam rekao. Prema tome, može se riječima manipulirati, ja nisam pozvao nikoga. Dakle, ja nisam pozvao nikoga niti mogu u ime koga pozvati, nego pozvati ministra vanjskih poslova.
Hvala. Kolega Bulj je digao povredu poslovnika. Jeste sigurni da to želite? To želite? … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne, dobro ja vas samo pitam jer ako nije povreda poslovnika bojim se da će biti treća opomena zato vas pitam da li je sigurno, ali izvolite. Naravno da ću vam dati riječ.
Postupit ćete po poslovniku naravno. Ministar je povrijedio čl. 238. gdje vrijeđa zastupnika gdje govori neistine. Upoznat sam bili ste sa Lavrovom svojim kolegom, hvalili ste ga, slavili ste ga zbog dobrih odnosa sa Hrvatskom bez obzira na sukobe sa Ukrajinom, pozivate ga i dalje i ne znam jeste li promijenili mišljenje o Putinu i Lavrovu to trebate vi dokazati i naciji sad u ovome trenutku. Međutim, ja sam rekao činjenica, ali činjenica je o Hrvatima u BiH ostavili ste ih same niste ispunili obećanje. Izborni zakon nije promijenjen, Hrvati su ostavljeni sami.
Hvala lijepa. Govorenje istine ili ne istine svi dobro znamo je apsolutno nema nikakve veze sa povredom poslovnika, ja vam moram temeljem čl. 240. st. 2. izreći opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi. Poštovani zastupnik Marijan Pavliček ima repliku.
Poštovani ministre, evo vi kao dugogodišnji diplomat znate da, a i sami ste to maloprije rekli da se razgovara i u miru, ali da se mora razgovarati i u ratu. Mi sa susjednom državom Srbijom, hvala Bogu nismo u ratu, ali nismo ni u bogzna kakvim odnosima, pa me zanima imate li u zadnje vrijeme ikakve kontakte sa srpskom diplomacijom sa srpskim ministrom vanjskih poslova? Postoje li ikakvi kontakti na državnoj razini između dvije države s obzirom da se za evo mjesec i tri dana održavaju izbori za Narodnu skupštinu Republike Srbije gdje će ponovno Hrvati očigledno biti zakinuti, neće uspjeti osigurati svoj mandat u narodnoj skupštini jer tamo mandati nisu osigurani unatoč tome što je još 2004.g. potpisan bilateralni sporazum između Hrvatske i ondašnje države Srbije i Crne Gore o zaštiti nacionalnih manjina gdje u čl. 9. trebaju biti zaštićene nacionalne manjine. Mi smo svoj dio ispoštivali, Srbi svoj dio nisu, kakva je situacija?
Hvala. Poštovani ministar vanjskih poslova.
Hvala vam lijepo na tom pitanju. Mi snažno naravno uvijek i zagovaramo i mi smo upravo oni koji pružaju ruku i žele razgovarati, ali ako jedna zemlja ne želi razgovarati vi je ne možete prisiliti. Međutim, postoje drugi mehanizmi to su mehanizmi njihovog učlanjivanja u članstvo u EU i budućega statusa. Njima sam jasno rekao njihovoj predsjednici vlade na međuvladinoj konferenciji ove godine u Bruxellesu da 23., 24. poglavlje znači temeljna prava kada je u pitanju nestale osobe kada je u pitanju zaštita manjina i sva ona prava koja su isključivo vezana za ostavštinu iz Domovinskog rata da ih nećemo naravno podržati, da s time ne računaju, glorificiranje ratnih zločinaca itd. prema tome to je jedini način na koji se može njih upozoriti.
Hvala. Poštovani zastupnik Mažar.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovani ministre. Uz duboko poštovanje i uvažavajući svu tragediju koju ukrajinski narod proživljava agresijom i ratom, dopustite mi da istaknem da na području RH živi oko 2000 pripadnika Ukrajinske nacionalne manjine, da je Savez Rusina i Ukrajinaca osnovan 1968.g. u Vukovaru, da po podacima braniteljskih udruga proisteklih iz Domovinskog rata samo na području Grada Vukovara i obrani i Vukovara i RH svoj život dalo 78 Ukrajinaca i pripadnika Ukrajinske nacionalne manjine i da bez obzira što su neki dužnosnici s područja Vukovara davali određene različite izjave vezano za Ukrajinu, ukrajinski Vodotoranj svijetli simbolima Ukrajine i već obitelji u Vukovaru dali svoje domove obiteljima koji su došli iz Ukrajine i vjerujem da ćemo tako i dalje.
Hvala. Poštovani ministar vanjskih poslova.
Hvala vam lijepa. Evo vi ste zapravo isto afirmativno govorili o tome i naravno mi znamo za tu činjenicu 2000 Ukrajinaca koji se jako dobro integriraju naravno u hrvatsko društvo, ali vi ako se sjećate isto mi tada nismo ni znali kada je nestao onaj hrvatski pomorac 26. rujna prije dvije godine, on je istina bio kapetan na jednom brodu, mi smo snažno tragali za njim i molili i zrakoplove razne aviokompanije koji su pretraživali itd. nismo ni znali zapravo da je on ukrajinskog podrijetla, a bio je oženio je našu Hrvaticu iz okolice Zadra. Naravno da je to vrlo apsolutno važno sa tim Vodotornjem, ali evo zahvaljujući i Gradu Zagrebu oni su oslikali isto Fontane sa zastavama ukrajinskim.
Poštovana zastupnica Grba Bujević.
Hvala g. potpredsjedniče. Uvaženi ministre, državni tajniče. Osudili smo napad na Ukrajinu to je mi je lijepo za vidjeti danas i čuti u ovom saboru, ali ono što želim još jedanput istaknuti je zapravo vaše i vaših djelatnika učešće u odgovoru na ovu ukrajinsku krizu. Ja sam upoznata sa time što Ministarstvo vanjskih poslova čini za ljude koji se nalaze naši u Ukrajini, a i vraćaju se u domovinu i ovi koji su još ostali, pa evo izražavam zadovoljstvo vama svima koji to zapravo radite. Mi ćemo kao zdravstveni sustav smo pripremili, pripremamo i bolnice za eventualni prihvat svih onih koji bi trebali zdravstvenu skrb, a ranjeni su Ukrajini ili iz nekih drugih razloga se vraćaju i unatoč tome što je zdravstvenim radnicima teško zbog korone i uistinu smo se izmučili na ovaj izazov ćemo odgovoriti sa srcem i sa dušom jer to je za ukrajinski narod.
Poštovani ministar vanjskih poslova.
Hvala vam lijepa. Evo to je naš zapravo svakodnevni posao, ja isto i dok je trajala rasprava u saboru uvijek dobivam znate i razne poruke, imam nekog ovdje možete li ministre pomoći itd. Mi smo recimo, bila su naša tri športaša negdje zaustavljeni na jednoj granici ukrajinsko-mađarskoj, tamo samo puštaju, tamo su zapravo, policija je vrlo striktna, pušta samo teretna vozila i općenito vozila, ali ne pješake i zajedničkom intervencijom i zalaganjem i ukrajinskog veleposlanika to smo ovaj riješili i onda s druge strane velika kolona je bila prema poljskoj granici, na jednom poljsko-ukrajinskom prijelazu i naši novinari, sad ja ne bih htio to ovaj tolko, to je naš posao znate, mi smo uspjeli da ipak evo naši novinari prijeđu, da uđu u Poljsku i tako evo. To su, ali to je tihi rad, jedan diskretan rad, ne vidi se, on se podrazumijeva, eto to nam je posao.
Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala lijepa g. predsjedavajući. Poštovani g. ministre, kroz suradnju u međuparlamentarnoj skupini prijateljstva sa Republikom Gruzijom imao sam čast upoznati veleposlanika, njegovu ekselenciju g. Gogsadzea, pa evo Gruzija isto tako ima vrlo dugu kopnenu granicu sa Sovjetskim Savezom odnosno sa Rusijom. Znamo i sami da pokušavaju postati zemlja članica NATO pakta, pa evo molim vas upoznajte i nas i javnost malo u kojem smo trenutno stanju odnosa sa Republikom Gruzijom i postoji li neka konkretna potencijalna prijetnja da se ratni sukob prelije i na njihov teritorij. Hvala lijepo.
Poštovani ministar vanjskih poslova.
Hvala vama uvaženi g. zastupniče. Naravno, postoji istina jedan format istočno partnerstvo, međutim u tom istočnom partnerstvu gdje su, koje je, koje obuhvaća 6 zemalja, nisu svih 6 zemalja na istoj razini i razvijenosti, ali bi rekao i spremnosti na nekakvo članstvo. Tu bih izdvojio doista Ukrajinu, Gruziju i Moldovu. Gruzija je vrlo zainteresirana naravno za članstvo u NATO-u, ali i naravno ta jedna osjetljivost ovaj s Rusijom zapravo usporava cijelu zapravo tu jednu proceduru, ali svakako da NATO ne bi imao, mi ne bismo imali ništa protiv kad bi i Gruzija bila dio našega saveza, Ukrajina i bilo koja druga zemlja, Moldova, ali tu moramo biti jako sada evo oprezni s obzirom na ovu situaciju. Hvala vam.
Poštovani zastupnik Ivo Stier.
Hvala g. potpredsjedniče. Gospodine ministre, sjećam se vašeg saslušanja pred Odborom za vanjsku politiku kada vas je premijer predstavio ovaj kao kandidat za ministra rekli ste da dobro poznajete sustav, poznajete koliko ima tamo ljudi koji su i profesionalni i domoljubi. Sjećam se i kritika na račun, a i danas ih čujemo na račun hrvatske diplomacije da je ovakva, da je onakva, da nam ne treba, ne trebaju nam veleposlanici, diplomacija hrvatska ništa ne postiže itd., međutim čini mi se da je kolegica Anica Djamić demantirala te kritičare. Naravno svaka služba može se i usavršiti i poboljšati, ali je ona svojim radom demantirala taj stereotip da hrvatska diplomacija ne valja, da tamo su ne znam kakvi ljudi koji jednostavno ne bi trebali dobit povjerenje naših građana i utoliko mislim da trebamo i danas još jednom istaknuti činjenicu profesionalnosti i patriotizma naših diplomata.
Poštovani ministar vanjskih poslova.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče g. Stier. Naravno, mi smo otporni i navikli smo na kritike, a zapravo one nas još više ohrabruju da budemo naravno još bolji. Mi sami znamo, dakle radimo savjesno i svjesno, nismo idealni, ali interese hrvatskog naroda i hrvatske države branimo na svakome mjestu. I možda bi se vratio, sad mi je palo na pamet kada je g. Bulj govorio o pozivima i to, baš jučer sam evo prenio pismo g. Cappellija koji je predsjednik Vanjskopolitičkog odbora, isto tako kolegici u norveškom parlamentu, znači tako se to radi. Ako vi nekoga pozivate vi pozivate sa nekakvim konkretnim razlogom, vi ne možete pozivati u ime nekoga tko je još i viši od vas ako nemate znači konkretan naputak ili kakvu poruku, dakle ja mogu jedino svoga kolega ovaj u nekom ministarstvu pozvati, ministra ili ministricu.
Poštovani zastupnik Glavašević.
Hvala g. potpredsjedniče sabora. Ministre, podržavam što ste rekli o Vučićevom sjedenju na dvije stolice, ali to ne čini samo Vučić nego recimo i Dragan Čović koji je odbio osuditi Dodikove komentare o naoružanoj bandi koja brani Kijev, pa dva pitanja. Čović je neki dan bio na konzultacijama kod predsjednika vlade, je li sjedio na ušima ili na stolicama i ako na stolicama na koliko ih je sjedio? I drugo pitanje, smatrate li i dalje Milorada Dodika bonafide partnerom za ostvarenje interesa Hrvata u BiH i ako da na koliko stolica sjedite? Hvala.
Poštovani ministar vanjskih poslova.
Hvala vam g. Glavašević na tim, toj zgodnoj retoričkom ovaj kombinaciji raznih pitanja. Pazite, BiH je međunarodno priznata zemlja, dakle njezina kompleksnost proizlazi iz same činjenice da je uspostavljena nakon dogovore ili zapravo da je ona rezultat zaustavljanja rata. Treba sagledavati BiH u tim uvjetima. Ona je nažalost tada podijeljena na, na dva entiteta. Mislim BiH nikada tako nije izgledala, al dobro ona je činjenica, međunarodno je priznata, jedna država, dva entiteta i tri konstitutivna naroda koja bi trebala biti jednakopravna i hrvatski narod sada nije jednakopravan. Mi podržavamo dolje znači sve ono što legitimni predstavnici hrvatskog naroda podržavaju, svatko je dolje dakle i g. Dodik i g. Džaferović, svi su oni činjenica, prema tome dakle mi se ne miješamo znate u politiku BiH.
Hvala. Poštovana zastupnica Puljak.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, za početak ponovo da naglasim evo podršku ukrajinskom narodu, podrška predsjedniku Ukrajine Zelenskom čija je evo stranka i prije dva dana primljena u Europski savez liberalnih stranaka podrška njihovom putu u EU a podrška i što strožim sankcijama ovom režimu. U to ime jedno pitanje. Pošto se pojavljuju nekakve nedoumice o uklanjanju Rusije potpuno iz SWIFT sustava, dakle znamo da je bilo priče o tome da će se što više banaka u stvari ukloniti iz SWIFT sustava. Međutim, stalno se pojavljuju informacije da nisu baš sve banke uklonjene, da su neke ipak ostale, dakle da postoji način komunikacije i financijskih transfera. Dakle što znate o tome je li zaista cijela Rusija, sve ruske banke jesu li da tako kažem ili otkačene iz međunarodnog sustava za kontrolu financija? Hvala.
Hvala. Poštovani ministar vanjskih poslova.
Hvala vam lijepa uvažena zastupnice Puljak. Evo mi smo na Vijeću za vanjske poslove 27. veljače ustanovili treći val sankcija, odnosno restriktivnih mjera. Između ostaloga naravno tu je isto isključenje sedam ruskih banaka iz mreže za financijske transakcije SWIFT-a. Ali kako je to vrlo kompleksno pitanje u tijeku su evo sada intenzivne rasprave kako bi se u cilju naravno nekakve finalizacije kako bi se usvojili prijedlozi. Na toj listi postoje razne banke i na nižim tijelima Coreper, gdje to je odbor stalnih predstavnika, oni raspravljaju o tome. Tako da ćemo uskoro znati o kojim se sve bankama radi i do koje mjere su išle te restriktivne mjere, odnosno sankcije.
Poštovana zastupnica Peović.
Hvala. S obzirom da ste vi jedan od zadnjih dužnosnika koji je pozvao Putina da dođe u Hrvatsku negdje tamo 17.1. ako sam u pravu u poziciji se vrlo brzo mijenjanju. Evo prošlo je nepunih 2 mjeseca, sad govorite o autokratskom režimu. Ako mi to možete malo prokomentirati. Izdvojili ste Ukrajinu u kontekstu primanja u EU, znači europskih integracija kao jednu naprednu zemlji koja bi znači imala poziciju koja se može obraniti u tim europskim integracijama. Mislim, činjenica je da je Ukrajina jedna od najkorumpiranijih zemalja u svijetu i da je ona na indeksu percepcije puno više nego Hrvatska. Pa u tom smislu biste trebali isto malo objasniti na što ste to zapravo mislili, jer je to činjenica nevezana možda uz ovu sadašnju situaciju. Ali svakako Ukrajina ima drugih problema koji se vezuju uz samu koruptivnu političku praksu.
Hvala lijepa. Poštovani ministar vanjskih poslova.
Kao prvo znači ja sam išao kao ministar jedne zemlje članice i o tome smo razgovarali na našim vijećima kako bih isto ulagao i političke napore u deesklaciju, a tada je na neki način već bilo, već su bile te tenzije vidljive. One su zapravo vidljive već duže vrijeme, ali su evo negdje su bile gotovo u zenitu. Pazite u nekoliko dana je posjetilo Moskvu puno ministara. Ja sam vam rekao da je već osamnaestog bila moja kolegica Njemica. Ali opet bih vam želio reći, mislim vrijeme prolazi, stalno govorite ja sam pozvao Putina. Ne znam gdje ste to čuli, gdje ste to vidjeli. Ja sam imao pressicu o tome. Ja nikada nisam govorio. Na koncu bili su i novinari, tv novinari koji su to snimali pa izvolite mi to reći, dokazati. Dakle, nitko mi nije rekao da, kako ja mogu pozvati Putina, pa nije moj sugovornik. Znači, mogu ga pozvati u ime predsjednika, predsjednik ga nije pozvao.
Hvala. Poštovana zastupnica Bedeković.
Hvala vam lijepa poštovani gospodine ministre, evo sad već iz sata u sat svjedočimo sve brutalnijoj agresiji na Ukrajinu i u toj borbi između Davida i Golijata kako je i sam premijer jutros rekao Hrvatska je iskazala i iskazuje svoju privrženost i podršku Ukrajini. Međutim, ono što je najvažniji imperativ je očuvanje između ostaloga mira i stabilnosti u regiji i u tom su nam smislu oči uprte u budućnost nama susjednih zemalja, prije svega Bosne i Hercegovine, pa onda Crne Gore i Kosova i tu je zaista potrebno učiniti sve i diplomatske i političke aktivnosti kako bi nama susjedne zemlje zapravo mogle izabrati vlastiti put bez opasnost po regiju. I tu je zaista neophodna i trezvenost i razboritost na svakom koraku, ali i puno znanja i dobro poznavanje prilika i jednako tako svrstavanje na pravu povijesnu stranu. I sudeći po svemu do sada [[Upadica Reiner: Hvala.]] hrvatska Vlada, premijer i hrvatska diplomacija to čini bez obzira na razne prozivke.
Hvala lijepa. Poštovani ministar vanjskih poslova.
Hvala lijepa uvažena gospođo zastupnice Bedeković. Naravno ali evo nemam dovoljno vremena koliko bi se moglo reći. Naravno da Putin je režim, dakle njegov režim vidimo da su velike demonstracije i prosvjedi u puno gradova isto tako u Rusiji i trebamo sagledavati kada evo gospođa Peović, kada govorimo mislim o odnosima znači tu Hrvatska – Rusija mi u Rusiji imamo 16 hrvatskih tvrtki. Oni imaju određene interese. Tamo smo imali jedan isto business forum koji okuplja znači interese naših ljudi koji predstavljaju, oni imaju, predstavljaju se tamo kroz hrvatske proizvode. To treba isto naravno imati u vidu. Ja se nadam da će ovaj režim autokratski, da će Rusiji na demokratskim izborima da će se dogoditi da ćemo imati jedno novo lice Rusije kao što smo ga imali na početku nakon raspada bipolarnog sustava. Tome se nadam.
Poštovana zastupnica Raukar-Gamulin.
Poštovanje, zahvaljujem. Poštovani ministre ja bih vas lijepo molila kada će Ministarstvo vanjskih poslova odgovoriti na zaključak Odbora za vanjsku politiku, tj. tražila se analiza utjecaja rata u Ukrajini na ekonomiju RH naročito naravno na opskrbu hranom i energentima te na Fortenova grupu, pa lijepo vas molim kada će taj odgovor stići. Hvala lijepo.
Poštovani ministar vanjskih poslova.
Hvala lijepo uvažena zastupnice Raukar. Evo ja doista nisam bio svjestan toga upita, ne znam kad je on poslan. Ja sam zapamtio što ste rekli, obvezujem se to ispitati i taj odgovor ćete dobiti. Mi nikada MVEP, to su rade časni ljudi profesionalci, profesionalci i nikada niti jedno pitanje nije bilo neodgovoreno, prema tome sigurno da ćemo odgovoriti ako postoji taj upit zastupničko pitanje ili bilo koje na koji način ste uputili to pitanje. Ja moram doista vidjeti sa svojim kolegicama i kolegama gdje je jesmo li mi nešto odgovorili, ali vi očito vidim da niste dobili nikakav odgovor tako da evo ja se obvezujem da ćete dobiti odgovor kako ste tražili. Hvala.
Poštovani zastupnik Cappelli dignuo je povredu poslovnika. U čemu je povrijeđen poslovnik?
Riskiram opomenu 238., ali da bude istina rečena, a to je dogovor koji sam postigao sa svim članovima odborima i sa državnim tajnikom Matošićem da će to biti sljedeći tjedan tako smo nekako planirali da skupe sve podatke i to će biti sljedeći tjedan pozvani na odbor. Ne brinite. Hvala.
Hvala lijepo i to je bila replika moram dati opomenu iako je jedno dobro pojašnjene bilo. Poštovana zastupnica Benčić ima repliku.
Zahvaljujem se. Poštovani ministre. Prvo zahvaljujem se g. Cappelli vama na odgovoru. Poštovani ministre htjela bih vas pitat dakle ovih dana svjedočimo nekim novim inicijativama i mogućnost zapravo širenja statusa kandidata i na zemlje Zapadnog Balkana, dakle govorim postoje takve inicijative ali i na samu Ukrajinu. Dakle, Klub zeleno-lijevog bloka svakako smatra da je Europa zapravo projekt mira i da u tom smislu je važno i za sve zemlje Zapadnog Balkana i za Ukrajinu da dobiju taj status, ali isto tako da se taj status onda tretira kao ozbiljan status i da vodi zaista uključenju. Mene zanima kako ćete u kontekstu osiguranja mira i trajnog mira na Balkanu i u kontekstu ovih rizika koje smo danas istakli se postaviti unutar EU oko stjecanja statusa kandidata za sve zemlje članice bivše Jugoslavije plus Albaniju? Hvala.
Poštovani ministar vanjskih poslova.
Hvala vam lijepa. Znati u povijesti integracije proširenja zapravo prije bih rekao proširenja EU naravno uvijek bio temelj pravni temelj, ali politika brzog puta dakle na neki način stavlja onda taj pravni temelj u po strani. Kada pogledate recimo koliko Hrvatska se trudila i koliko smo teško radili da bismo ispunili sve one ciljeve koji su se od nas tražili, znači zahtijevale su od nas maksimalnu fokusiranost na ispunjavanje svih onih kriterija i mi smo još bili prva država upravo zbog ulaska znate Bugarske i Rumunjske ranije, prva država koja je dobila još i mjerila uz to. Tako da mislim sad po ovoj novoj metodologiji koju su Francuzi predložili kroz klastere tu može biti čak i brže procedure za stjecanje statusa kandidata.
Hvala. Zastupnica Benčić je digla povredu poslovnika. U čemu je povrijeđen poslovnik?
Ma htjela sam samo da ne bude zabune ja sam govorila o stjecanju statusa kandidata, ne o stjecanju statusa članstva u EU u smislu … nego sam zaista govorila o statusu kandidata.
Dobro, moram vam nažalost dati opomenu jer je tako to po poslovniku. Repliku ima poštovana zastupnica Mrak TAritaš.
Hvala lijepo. Poštovani ministre vanjskih poslova. Neću vas pitati o Lavrovu i to su već svi pitali, imat ću neko pitanje koje je ipak malo lakše, ali nešto što nas treba zanimati i mislim na što trebamo dobiti odgovor je sljedeće. Mi u ovom trenutku na području Rusije odnosno da kažem konkretno i u Moskvi i u širem području ima dosta naših državljana koji imaju i potrebu ili želju ili ima i poslovnih ljudi, ima i sportaša koji žele napustiti tu zemlju, zanima me kako ministarstvo sudjeluje u svemu tome, koliko ima upita i da li su omogućene obzirom na letove koji su mogući ili nisu mogući da oni zaista napuste Rusiju? Iz svojih različitih razloga, ne žele tamo biti, žele otići dakle to ne govorim oni koji su i miješanih brakova i oženjenih, ali neko ko je bio poslovni hoće otić, neko ko je kao sportaš negdje radio i kaže neću više igrati i neću više tu biti jer neću ni moć raditi taj posao nakon svih odluka [[Upadica Reiner: Hvala.]] koje jesu, pa me zanima što radite po tom poslu.
Poštovani ministar vanjskih poslova.
Hvala lijepo. Iako je zapravo na snazi zabrana zračnog prometa, dakle u zemljama članicama EU izravno za ruske aviokompanije, postoji još uvijek postoje razni oblici putovanja kopnenim putem što je naravno duže, ali i kombinacijom drugih zrakoplovnih luka, zračnih luka kao što je Istambul i tako, oni nisu zatvoreni. Međutim mi imamo veleposlanstvo u Moskvi tamo je EU delegacija, šef EU delegacije, znači tamo su sva veleposlanstva zemalja članica EU. To će biti isto jedna od tema našeg što ćemo ustanoviti dalje, jel znate napuštena je ona klasična doktrina ako ste s nekom državom u nekom sukobu povlačite veleposlanika. Zapravo on nam je jedini pravi izvor informacija relevantan, tako da dok god se ne dogovorimo na razini cijele EU naš veleposlanik veleposlanstvo je tamo.
Hvala vam lijepo ministre. Time ću zaključiti raspravu o ovoj točci i o njoj ćemo naravno glasovat kad se steknu uvjeti. Sada prelazimo na sljedeću točku, a to je: - Prijedlog zakona o provedbi Uredbe EU 2019/881 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. Zakon o provedbi kibernetičke sigurnosne certifikacije, prvo čitanje, P.Z.E. br. 236 Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost te Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik Središnjeg državnog ureda za razvoj digitalnog društva Bernard Gršić. Izvolite, Bernd, pardon Bernard.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovane saborske zastupnice i zastupnici, na samom početku nekoliko uvodnih riječi o ovom zakonu. Dakle, EU poduzela je niz mjera kako bi uredila odnose u kibernetičkom prostoru povećavajući pri tome otpornost i pojačavajući svoju kibernetičku sigurnosnu pripravnost. Od prve Strategije EU za kibernetičku sigurnost koja je donesena 2013. godine u kojoj su utvrđeni strateški ciljevi …
Molim vas, molim vas lijepo ovako koga ne zanima ova točka, molim vas otiđite van, časkajte, pričajte, vodite kud god hoćete ali nemojte ometat govornika. Niti predstavnika predlagatelja, a niti bilo kojeg kasnije govornika. Izvolite poštovani državni tajniče.
Hvala lijepo. Dakle, od prve Strategije EU za kibernetičku sigurnost koja je donesena 2013. godine u kojoj su utvrđeni strateški ciljevi i konkretne mjere za postizanje otpornosti i smanjenje kibernetičkog kriminaliteta, razvoj politike kibernitičke obrane i sposobnosti za kibernetičku obranu, razvoj industrijskih i tehnoloških resursa i uspostavu usklađene međunarodne politike kibernetičkog prostora za EU do prijedloga najnovije iz 2020. godine u kojoj su dodatno naglašena 3 područja. Otpornost, tehnološka suverenost i vodstvo, zatim izgradnja operativnog kapaciteta u svrhu sprječavanja, odvraćanja i uzvraćanja te razvijanje globalnog i otvorenog kibernetičkog prostora. Stalno se naglašava potreba za reguliranjem digitalne transformacije društva na način da čovjek postane u središtu zbivanja odnosno subjekt i u kibernetičkom prostoru pri čemu je razvidan značaj sigurnosnih parametara za izgradnju povjerenja prema tim procesima. S ciljem povećanja povjerenja i sigurnosti na jedinstvenom digitalnom tržištu unije te s obzirom na brzo širenje povezanih uređaja Internet of things ili Internet stvari bilo je potrebno uspostaviti okvir za sigurnosno certificiranje proizvoda, usluga i procesa informacijsko komunikacijske tehnologije odnosno svih objekata kibernetičkog prostora. Kibernetičko sigurnosno cerficiranje postaje posebno važno s obzirom na sve veću uporabu kibernetičkih tehnologija za namjene koje zahtijevaju visok stupanj pouzdanosti i sigurnosti te u sve većem broju sektora primjetno povećanje ovisnosti o informacijsko komunikacijskim tehnologijama odnosno njihovim proizvodima, usluga i procesima osobito u prometu, u sustavima održavanja života i zdravlja, industriji te ostvarivanju ljudskih interesa i prava. Direktiva o sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava EU, tzv. EU NIS direktiva transponirana Zakona o kibernetičkoj sigurnosti operatora ključnih usluga i davatelja digitalnih usluga iz 2018. godine je regulirala razvrstavanje usluga odnosno objekata kibernetičkog prostora po njihovom značaju, ključne i digitalne usluge te uspostavila sustav otpornosti, štićenje, izvješćivanje i interveniranje. Specifično za najvažnije sektore. Slijednim propisom koji se na tu EU NIS direktivu i naslanja uredbom o Agenciji EU za kibernetičku sigurnost ENISA i o kibernetičkoj sigurnosnoj certifikaciji u području komunikacijske i informacijske tehnologije 2019/881 od 17. travnja 2019. godine dovršena je druga faza uređivanja kibernetičkog prostora iz aspekta objekta tog prostora. Uredbom je ENISA dobila aktivniju i važniju ulogu u postizanju kibernetičke otpornosti unije te postala stožerno tijelo u mreži agencija, država članica koje se bave kibernetičkom sigurnošću na sličan način. Glavni regulator na razini EU je Europska komisija koja uz operativnu pomoć ENISE i savjetodavnu europske skupine za kibernetičku sigurnosnu certifikaciju osigurava provođenje odredbi oba ova zakona, a sukladno proklamiranim strategijama i planskim dokumentima. Osnovna pitanja koja se trebaju urediti ovim zakonom odnosno jedan od ciljeva koji se misli postići sustavom kibernetičke sigurnosne certifikacije je jačanje jedinstvenog digitalnog tržišta EU kako bi ono postalo značajniji čimbenik na globalnoj sceni i postalo otpornije da distruktivna djelovanja konkurentnih globalnih gospodarstava. Time se olakšava postizanje i jednog od strateških ciljeva unije, digitalne suverenosti odnosno mogućnosti slobodnog i samostalnog odlučivanja o svim stvarima u svezi s kibernetičkim prostorom. Posljedično navedenom države članice EU su preuzele obvezu harmoniziranja svojih propisa djelovanja na ovom području te izgradnje ili prilagodbe nacionalnih sustava kibernetičke sigurnosne certifikacije zajedničko. Očekuje se da sve nacionalne komponente u dogledno vrijeme postanu komponente na nacionalnoj razini dobro uvezanog i otpornog europskog sustava kibernetičke sigurnosne certifikacije. Da bi to zaista skladno funkcioniralo bilo je potrebno urediti načela i pravila izgradnje takvih sustava što se uredbom 2019/881 nastojalo i napraviti, a od država članica se očekuje provedba. Definirane su uloge raznih tijela, njihovi pravni statusi i načini asociranja kako bi se postigla ujednačenost komponenata na razini unije i na kraju izbjeglo štetno fragmentiranje praksi i procedura. Kibernetičkom sigurnosnom certifikacijom potvrđuje se da su informacijsko komunikacijske tehnologije odnosno njihovi proizvodi, usluge i procesi evaluirani u skladu s europskim shemama kibernetičke sigurnosne certifikacije te da ispunjavanja utvrđene sigurnosne zahtjeve za potrebe zaštite dostupnosti, izvornosti, cjelovitosti i povjerljivosti pohranjenih, poslanih ili obrađenih podataka, funkcija ili usluga koje se nude uz pomoću tih proizvoda, usluga i procesa ili kojima se pomoću njih može pristupiti tijekom njihova životnog ciklusa. Na temelju pojedinih europskih shema kibernetičke sigurnosne certifikacije provodi se kibernetička sigurnosna certifikacija koja predstavlja postupak izdavanja europskih kibernetičkih sigurnosnih certifikata odnosno Izjava o sukladnosti za proizvođače ili pružatelje informacijsko-komunikacijskih tehnologija, njihovih proizvoda i usluga u svrhu postizanja visoke zajedničke razine kibernetičke sigurnosti diljem EU za određene proizvode, usluge i procese. U provedbi ovog zakona sudjeluju razna europska i nacionalna tijela od kojih su neka novo formirana, a drugima su dane nove zadaće. Od nacionalnih tijela Hrvatska akreditacijska agencija je dobila dodatno područje kibernetičke sigurnosti na kojem izdaje akreditacije tijelima za ocjenu sukladnosti koja pak proizvođačima i pružateljima izdaju certifikate za njihove proizvode, usluge i procese dok je Zavod za sigurnost informacijskih sustava dobio regulatorne i nadzorne zadaće kako bi svim zainteresiranim stranama bila osigurana pravna zaštita usklađena na cijelom području EU. Izdavatelji certifikata, tijela za ocjenu sukladnosti su pravne osobe sa poslovnim nastanom u jednoj od država članica EU u kojoj se registriraju za djelatnosti i ispitivanja kontrole kvalitete i od akreditacijske agencije, te države dobivaju akreditaciju za rad sve u skladu sa odredbama uredbe. Prvi korak na nacionalnoj hrvatskoj razini jest uspostava okvira, odnosno strukture koja se može uvezati na onu zajedničku od Unije, te koja može ostvarivati programe na predviđeni način prvenstveno s ciljem izgradnje domaćeg tržišta skladnog povezanog s ostalima u jedinstvenom digitalnom tržištu i provoditi njegovu regulaciju u skladu sa načelima Unije, a prilagođenu domaćim okolnostima i zakonskoj praksi. Općenito poslovi kontrole kvalitete, odnosno provjere dostizanja nekog standarda koji rezultiraju nekom svjedodžbom, atestom ili certifikatom čine oko 10% digitalnog tržišta s tendencijom rasta proporcionalnoj naglašenoj brizi za sigurnost i kompleksnošću novih tehnologija. Objektivno za hrvatsko digitalno gospodarstvo ova je diverzifikacija dobro došla, te se očekuje rast u ovoj niši uz minimalne intervencije i poticaje, jer će omogućiti domaćim digitalnim poduzetnicima dostizanje poslovne i stručne razine jednake najboljima u EU za vrlo kratko vrijeme. Razmatrajući prevladavajuće procjene koje govore da u digitalnom gospodarstvu nove članice EU, odnosno one iz područja srednje i istočne Europe zaostaju tri do četiri godine i da se taj prosjek ne smanjuje uspostava su sustava kibernetičke sigurnosne certifikacije obećava brisanje takve razlike barem u toj niši. Zaključno ovim nacrtom prijedloga zakona određuje se nacionalno tijelo za kibernetičku sigurnosnu certifikaciju, a to je Zavod za sigurnost informacijskih sustava, akreditacijsko tijelo za ocjenu sukladnosti od strane nacionalne agencije, akreditacijske agencije i prijava Komisiji. Uređuju se međusobni odnosi čimbenika u postupcima prenesenih iz regulativa o zaštiti potrošača ujednačenom na jedinstvenom digitalnom tržištu EU, odnosno pravo na podnošenje pritužbe i pravo na učinkoviti pravni lijek i uspostavlja se sankcijski režim prilagođenog zakonodavnom sustavu svake države članice. Ovim nacrtom prijedloga zakona ispunjavaju se sve obveze RH, tako da njegovim stupanjem na snagu neće postojati nikakve zapreke za punu implementaciju uredbe od strane RH. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo više replika. Prva je poštovani Ante Bačić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče jedno pitanje, tj. dva. Što će biti sa već izdanim certifikatima po trenutno važećim standardima, hoće li se morati ishoditi odmah novi certifikati i na koji način i hoće li ti isti biti jedinstveni na cijelom EU tržištu kada provedemo ovaj zakon i samu uredbu. Zahvaljujem.
Poštovani državni tajnik.
Pa dakle, po isteku važenja certifikata ili po nekoj odredbi propisa o uvođenju novih svi će proizvođači i pružatelji u stvari morati ishoditi nove certifikate za svoje proizvode i usluge ili procese.
Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, državni tajniče. Da bi imali napredno društvo, a s time i gospodarstvo, da bi povećali produktivnost i učinkovitost potrebno je sustavno poticati digitalne tehnologije, nadogradnju i unapređenje svih sustava prvenstveno onog sigurnosnog. Pandemija je pokazala važnost moderne digitalne infrastrukture i dostupnost digitalnih usluga za svakodnevne aktivnosti. Svakako da napredak vidimo kroz ulaganje u digitalizaciju, stoga pozdravljam podizanje standarda kroz ateste i certificiranje kao i ovaj zakonodavni okvir. Ali moje je pitanje kako će to utjecati na naše hrvatsko gospodarstvo?
Poštovani državni tajnik.
Hvala. Evo dakle s obzirom da sam naveo u ovom dijelu da oko 10% tržišta otpada na procese certifikacije, odnosno provjeravanja kontrole kvalitete i provjeravanja sukladnosti informacijsko-komunikacijskih proizvoda i usluga. Dakle, hrvatski poduzetnici će imati priliku i imati šansu osvojiti dio kolača od cijelog tog iznosa koji se na razini EU koristi za upravo ove procese. Dakle, možemo očekivati da će i hrvatsko gospodarstvo doprinijeti, ovim zakonom da će hrvatsko gospodarstvo imati koristi, odnosno da će doprinijeti i razvoju kibernetičke sigurnosti, ali i razvoju gospodarstva.
Poštovani zastupnik Brumnić.
Poštovani ovo vaše današnje izlaganje se u bitnome razlikuje od onog izlaganja jučer na odboru i moram priznati govori o tome da je ovo jedan vrlo važan zakon, odnosno da dotiče jednu vrlo važnu temu pa bih vam ja postavio dva pitanja. Jedno je pitanje da li znate razliku između Trojanskog konja, crva i virusa i koji od njih je zaslužan da ovaj zakon dobivamo tri godine prekasno pred Hrvatski sabor jer ovdje govorimo o Direktivi koja je usvojena 2019. čija odgođena primjena nekih članaka je stupila na snagu u 6 mjesecu prošle godine. Evo, odgovor na ova dva pitanja mislim da će objasnit svima sve.
Hvala lijepo. Dakle, znam razliku između trojanskog konja, crva i virusa jel, dakle to je ovaj u kibernetičkom prostoru itekako poznata ovaj terminologija, a dakle hrvatsko gospodarstvo odnosno Hrvatska neće ovim kašnjenjem u donošenju zakona ništa…
Ne, ne, nemojte molim vas iz klupe jel.
Dakle, Hrvatska neće, neće ništa izgubiti donošenjem, kašnjenjem u donošenju ovog zakona koje je u stvari rezultirano jednim poznatim efektima koje smo imali u, u hrvatskom društvu, ali ne samo u hrvatskoj nego i svjetskoj pandemiji, pa i ovim potresima koji su bili u, u Hrvatskoj, dakle koji su dodatno usporili razne aktivnosti i na ovom zakonu, ali neće usporiti zbog toga što certifikacijske sheme na razini EU još uvijek nisu donesene. Prema tome, ne može se primjenjivati zakon.
Hvala. Poštovani zastupnik Cappelli.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, pa ovih dana je vidljivo kolko je važna dakle koordinirana i solidarno djelovanje i razvoj i sposobnost unije za reagiranje na neprijateljsko djelovanje uključujući upravo i kibernetske napade. Uspostava ovog okvira odnosno strukture koja se može konačno uvezati na ovu zajedničku od EU bit će važna upravo i u ovom dijelu što sam sad spomenuo i naročito i za Hrvatsku, ali i za sve zemlje članice EU. U nekim dokumentima vidljivo da je, zemlje istočne i srednje Europe da su zaostale 3 do 4.g. u tom dijelu dakle razvoja na razini država članica EU. Kaže se da je to neka razina možda od 10-tak posto, pa htio sam pitat da li ćemo ovim ubrzat onaj zaostatak koje su imale ne samo Hrvatska nego i druge zemlje države članice srednje i istočne Europe. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo. Dakle, ovim zakonom ćemo postići ujednačenost certificiranja u cijeloj EU, što znači da će proizvodi koji su proizvedeni u bilo kojoj članici EU i certificirani u toj članici biti jednako kao i proizvodi koji su u Hrvatskoj, što znači da će i Hrvatska imati priliku konkurirati na tim tržištima sa jednakim vrijednostima certifikata onih proizvoda i usluga koji će se certificirati.
Poštovani zastupnik Mažar.
Hvala lijepo predsjedavajući. Uvaženi državni tajniče, pa evo mogli smo čuti dakle da osim bitnosti i nužnosti ovoga zakona koji se donosi i zbog kojeg RH ne kasni ni u čemu prema EU, dapače u vrlo izazovnim vremenima u kojima se i danas globalno nalazimo i u kojima kibernetička sigurnost dobija na dodatnoj važnosti bit ćemo spremni ne samo kroz usvajanje u HS nego i kroz pravodobnu implementaciju i kroz dakle sve institucije koje su pripremljene da to i provedu. Ono što mene zanima je dakle, jedan dio se odnosi vezano za pravno nazivlje odnosno kibernetičku sigurnost ili prefiks kiber sigurnost s obzirom da znamo da je RH i potpisnica Konvencije o kibernetičkome kriminalitetu vezano 2001. u Budimpešti, kasnije da je to i usvojeno u HS i objavljeno u Narodnim novinama, da li se to usuglasilo da bi bilo i provedivo?
Poštovani državni tajnik.
1Hvala. Dakle, pa evo u stvari do, do određenih jezičnih termina je došlo do uslijed službenog prijevoda same uredbe na hrvatski jezik. Dok u hrvatskom jeziku koristimo od, i sami ste spomenuli, znači Konvencije 2001.g. riječ kibernetički, kibernetički prostor, kibernetički sustav, kibernetička sigurnost i takav izričaj je u ovom zakonu i dalje nastavljen. Tako da nema, nema nekakvih promjena dok su ovaj oni dijelovi koji se odnose na citiranje same uredbe koja je službeno zavedena pod takvim nazivom u Službenom listu imaju drugačiji naziv.
Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala vam poštovani predsjedavajući. Gospodine državni tajniče, ja se ne razumijem u informatiku i kibernetiku ništa više nego svaki prosječni građanin i vidimo da ovdje imamo i kolegica i kolega kojima je to i životna struka, pa ću naravno njima prepustiti stručnost rasprave. No eto dva pitanja iz laičkog kuta. Osiguravamo provedbu Uredbe EU od 2019., sada je 2022., kako to da ne kasnimo, to je prvo pitanje. I drugo jednostavno i narodsko, dajte malo objasnite hrvatskoj javnosti, pa priznajte i meni što je to nacionalna odnosno u ovome slučaju europska shema kibernetičke sigurnosne certifikacije, za nas koji se u to ne razumijemo previše ja vas molim pojašnjenje. Hvala na odgovoru.
Poštovani državni tajnik.
Pa evo ne kasnimo iz jednostavnog razloga što upravo ta shema kibernetičke certifikacije na europskoj razini nije usklađena i nije još donesena od strane EU, znači od svih država članica. Bez te europske sheme ne možemo ni mi provoditi jedinstvenu certifikaciju kakva će se provoditi u svim državama članicama. Iz tog razloga ne kasnimo jer ne možemo to provodit da je i zakon sad na snazi, a s druge strane dakle ta shema nam govori procese i postupke ujednačene na razini cijele EU kako se proizvod, bilo koji proizvod usluga ili proces certificira u skladu sa ovom uredbom. Evo, znači ona govori metode i načine kako, kako ćemo ovaj certificirat ono što certificiramo.
Poštovana zastupnica Balić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Poštovani državni tajniče, u prijedlogu zakona koji je danas pred nama istaknuto je kako je u cilju povećanje povjerenja i sigurnosti na jedinstvenom digitalnom tržištu Unije te obzirom na brzo širenje povezanih uređaja bilo potrebno uspostaviti okvir za sigurnosno certificiranje proizvoda, usluga i procesa informacijsko-komunikacijske tehnologije odnosno svih objekata kibernetičkog prostora. Jednako tako je istaknuto kako kibernetičko sigurnosno certificiranje postaje posebno važno s obzirom na sve veću uporabu kibernetičkih tehnologija za namjene koje zahtijevaju visok stupanj pouzdanosti i sigurnosti. U tom smislu moje pitanje je je li certifikacija obvezna i tko to određuje? Hvala lijepa.
Poštovani državni tajnik.
Hvala. Dakle, ovom uredbom i ovim zakonom se ne obvezuje nikoga na certificiranje, dakle certificiranje će biti ako je potrebno po nekim drugim zakonskim ili podzakonskim aktima definirano ili pravilnicima, dakle nešto poput toga da li neki proizvod koji danas kupujemo ima atest ili ima oznaku CE znači nešto na tom principu. Da li će on biti obavezan imat ovakav certifikat ili će se on koristiti u zdravstvu ili prometu ili negdje drugdje, dakle to ovisi o drugoj regulativi. Znači ovaj zakon govori o tome kako će se dobiti certifikat za to, a obvezu kažem propisuje netko drugi.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Možda je dobro da baš danas razgovaramo o ovoj temi s obzirom da je pitanje kibernetičke sigurnosti od posebnog interesa i za trenutni rat u Ukrajini, tako smo mogli slušati o tome da bi se u slučaju kibernetičkog napada na neku NATO-vu članicu mogao aktivirati čl. 5. što znači da bi se moglo tretirati kao sigurnosnu ugrozu koja bi prouzročila kolektivnu obranu. U tom smislu ja bih vas zamolila da objasnite što bi značilo za nas aktivacija tog čl. 5. ukoliko bi do njega došlo? I s obzirom na ono što piše na stranicama SOA-e da je Hrvatska meta državno sponzoriranih kibernetičkih napada koji su temeljito planirani, napredni i ustrajni, znate li na koga se to odnosi? Ovdje govori se o državno sponzoriranim kibernetičkim napadima, pa vjerujem da građane RH izrazito zanima kojim smo mi državama meta kada govorimo o kibernetičkim napadima [[Upadica Reiner: Poštovani državni tajnik. Hvala.]] Znači ovaj čl. 5. NATO i ovo. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Za čl. 5. vam ne mogu odgovoriti jer nisam stručnjak u tom području dakle mogu govoriti o kibernetičkim prijetnjama koje su u stalnom porastu dakle moramo biti svjesni da se kibernetičke prijetnje odnosno kibernetički napadi su se događali, događaju se i događat će se i cilj je svih država da i u tom prostoru kibernetičkom prostoru budu otporne na bilo kakve prijetnje. Kada bi znali kakav će se napad dogoditi sutra i kojim intenzitetom i na koje sustave onda bi bili spremni, budući da to ne znamo kao što i inače moramo otpornost graditi i širiti na cijelom području RH. Naravno da je Hrvatska kao članica NATO-a i EU ovo što ste rekli meta državno sponzoriranih kibernetičkih napada, znači to su napadi koji su organizirani iz određenih zemalja i napadaju određene resurse drugih zemalja. Nedavno smo imali jedan takav, ne u Hrvatskoj nego na ako se ne varam na Litvi.
Hvala. Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani tajniče. Nakon što ste dobili informaciju da zapravo ove europske sheme kibernetičke sigurnosti odnosno certifikacije još uvijek ne postoje jasno je da se ni mi nismo mogli pripremiti za to, a nije se mogao pripremiti niti zavod koji je dobio zadatak da određuje tu certifikaciju. Ono što mene interesira su zapravo proizvodi koji nam dolaze iz trećih zemalja. Radi se o tome da jedan dio proizvoda koji se proizvode u Europi pa i u Hrvatskoj koriste neke dijelove koji su bitni za komunikaciju iz trećih zemalja. Kako ćemo mi odnosno Europa reagirati prema tim zemljama odnosno za te proizvode urgirati da to bude u skladu sa našim certifikacijskim zahtjevima? S obzirom da mi ne možemo znati što se tamo dešava možemo tražiti, dal ćemo mi tražiti specijalne dijelove za europsko tržište ili ćemo se prilagoditi nekom drugom kriteriju?
Poštovani državni tajnik.
Hvala. Pa dakle mi ćemo tražiti i tražimo kroz ovu certifikaciju i kroz certifikacijsku shemu poštivanje jednakih uvjeta u cijeloj EU, što znači da ako su proizvodi izvan EU, a moraju biti u skladu sa certifikacijskom shemom odnosno biti certificirani prema zakonu odnosno ovoj uredbi.
Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Državni tajniče. Znači jedan od ciljeva koji se misli postići sustavom kibernetičke sigurnosne certifikacije je jačanje jedinstvenog digitalnog tržišta EU kako bi postala otpornija na distruktivna djelovanja konkurentskih globalnih gospodarstava. Najnovije tehnologije, nove tehnologije koje distruapiraju tržište to su leteći dronovi, imamo lebdeće željezničke pruge, imamo poljoprivreda bez zemlje s malo vode. Mene zanima naša mala Hrvatska na tom velikom globalnom tržištu sa ovim novim projektima di smo.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa. Znači ako gledamo indeks globalne cyber security indeks, znači globalni, Hrvatska se nalazi na 33. mjestu od 182 zemlje, ali kada pogledamo digitalizaciju i rad zadnjih od 2016.g. do 2021.g. Hrvatska na DESI indeksu odnosno indeksu digitalizacije i gospodarstva raste sa 24. na 19. mjesto. Cilj zapisan u Nacionalnoj razvojnoj strategiji do 2030.g. je da budemo u prosjeku EU što nije jednostavan cilj za postići. Tu su osigurana sredstva kroz NPOO, a da nije jednostavno postić, a da smo zacrtali ambiciozan plan to nam je i Europska komisija u zadnjem izvješću napisala kako smo ustvari napravili ambiciozan plan kojim možemo postići ovo što smo zacrtali, dakle na nama je da se angažiramo i da to postignemo.
Poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Kibernetička sigurnost je vrlo bitna. Naravno broji sustavi ovise o sigurnosti tog digitalnog svijeta. Brojne informacije koje imamo, sigurnosne informacije, gospodarske informacije, značajne informacije i mene naravno kao zastupnika zanima da li je izvršen ijedan napad ne tribate imenovati državu, na naš nekakav bitan sustav od jedne druge države na Hrvatsku. Postoji jedan primjer dosada i vrlo je bitno naglasiti kad spominjemo digitalizaciju hrvatskog društva i dostizanje digitalizacije sa Europom, EU da moramo samo kazati da najveće dobiti teleoperateri imaju u RH u EU čak i u svijetu 42% marža, naši građani najviše plaćaju taj digitalni svijet, evo da čisto evo znate. Ali ovaj drugi me dio zanima. Da li je neka članica, druga država kibernetički napala Hrvatsku?
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa. Dakle, Centar za kibernetičku sigurnost SOA-e je onaj koji okuplja sve ključne dionike na području kibernetičke sigurnosti u RH i u izvješću SOA-e imamo informacije koje upućuju na određene aktivnosti kibernetičkih napada. Ono što sam već spomenuo dakle kibernetički napadi su se događali, događaju se i događat će se. Kojom razinom, kojim intenzitetom o tome nakon što se oni dogode i nakon što je moguće o tome izvijestiti SOA nas izvijesti. Dakle, nije uputno govoriti o informacijama jer na taj način se potiču i drugi.
Hvala vam lijepa. Kolega Bulj u čem je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepa. Članak, kolega je povrijedio Članak 238., gdje je izrazio nezadovoljstvo mojim upitom. Moj upit nije bio da vi kažete ime i prezime određene države …/nerazumljivo/… nego da je izvršen kibernetički, da li je izvršen od druge članice na Hrvatsku, samo sam to pitao. Ne da iznosite tajne podatke od sigurnosnih službi. Hvala lijepo.
Kolega Bulj, ali nezadovoljstvo sa odgovorom nije povreda Poslovnika, mislim, vi ste, vi imate četvrtu opomenu sad. Ja radim svoj posao, ali nemojte to raditi molim vas. Ja vam moram temeljem Članka 241. stavak 1. izreći mjeru udaljenja jel. Ovaj želi izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu i pri će u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govoriti poštovani zastupnik Bojan Glavašević. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Prije otprilike 2 tjedna u javnosti je izašlo kako je jedan od 2 najveća telekoma u Hrvatskoj bio žrtva hakera. Haker je ukrao osobne podatke otprilike 100.000 građana uključujući imena, prezimena, adrese i OIB-e. Nakon toga haker se javio na adrese redakcija nekolicine portala i otkrio što je radio. Evo citat. Spajao sam se na američke IP adrese, 7 dana na alate, radio sim izmjene, izvlačio osobne podatke, ulogirao sam se u kasnim satima i ništa nisu poduzeli 7 dana. Informacije koje imam su brojevi A1 računa, ime i prezime, adresa, OIB, tarifni plan, broj ugovora. Planiram ih objaviti na dark netu i hakerskim forumima ukoliko zahtjev nije popunjen. Naime, tražio je određenu količinu novaca i zadao im je rok do 23 sata inače će ih objaviti. Najveća ironija ovoga je to da mnogo tih podatka, do mnogo njih se može doći preko portala tijela državne uprave i to ne da su kriptirani, ne da ih hakirate nego su oni tamo samo ih trebate malo potražiti, to uključuje npr. i zemljišne knjige. U ovom saboru mnogo sam puta govorio o digitalnom suverenitetu, a zadnji put kod rebalansa proračuna kada sam upozorio da je vlada smanjila sredstava za borbu protiv kibernetičkog kriminala odnosno sredstva za kibernetičku sigurnost. Dakle, osim što si time pucamo u nogu figurativno dakako uistinu mi je teško shvatiti zašto ovoliko kasnimo s donošenjem ovog zakona. U zadnjih par godina u Hrvatskoj smo se susreli i to na vrlo težak i bolan način, pa zapravo i smrtonosan ako razmislite o tome sa apsolutno svim fenomenima digitalnog eko sustava koji se prelijevaju na društvo. Od radikalizacije na društvenim mrežama koje su dovele do terorističkog napada tu pred našim vratima na Markovom trgu preko algoritamske diskriminacije, eho komora na, koje su štetno djelovale na povjerenje u cjepivo i 2000 godina razvoja znanosti medicine, do zlonamjerne obavještajne propagande deepfake-ova i dakako krađa podataka i hakiranja. Mi danas kolegice i kolega živimo u svijetu u kojem Hrvatskoj veću štetu može napraviti i u mnogo kraćem roku 16-togodišnjak iz Shanghaia recimo s dobrim procesorom nego četnici u cijelom Domovinskom ratu. Govorim o materijalnoj šteti pa i o ljudskoj šteti. A što mi radimo? Mi uredbu iz 2019. implementiramo tek sada, a 3 godine u stvarnom svijetu je otprilike 3 stoljeća u onom digitalnom. I ne samo to, nego smanjujemo sredstva za kibernetiku sigurnost. EU trebala bi biti to je ideja, najveći i najbolji regulator na svijetu, a i mi smo EU. Hrvatska ovu temu očito ne shvaća dovoljno ozbiljno. Nadam se samo da će se to promijeniti brzo jer nije samo ratna apokalipsa zastrašujuća, o tome puno pričamo ovih dana. Oni koji razumiju tehnologiju i njen učinak na društvo jako su svjesni da je infokalipsa jednako strašna. I doista bi ironično bilo da nas od tog scenarija spasi upravo naša digitalna nerazvijenost. Ironično ali zapravo ako razmislimo o tome vrlo, vrlo hrvatski. Hvala.
U ime Kluba zastupnika MOST-a sada će govoriti poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić, izvolite.
Ova je tema osobito danas važna s obzirom na događanja u Ukrajini, ali je za nas i načelno važna imajući u vidu da je prije dva tjedna jedan veliki broj hrvatskih građana, njih gotovo sto tisuća došao u situaciju da su im ukradeni podaci budući da su bili korisnici A1 mreže. I tu dolazimo do mnogih pitanja koja bismo mi trebali urediti, a pitanje je koliko unutar svoga zakonodavstva možemo s obzirom na propisane uredbe i direktive koje dolaze od EU i koje možda u nekim segmentima nisu dovoljno stroge kao što bi trebale biti kada govorimo prvenstveno o zaštiti potrošača. I tu dolazimo do onog ključnog problema na neki način neusklađenosti naše nacionalne politike i politike naših euro zastupnika, jer da bismo se izborili za to da naša potrošačka prava budu zaštićena izvan nekih lobističkih centara, a ne treba sumnjati da su upravo različiti tele operateri oni koji imaju moć u svojim rukama koji su u stanju posredno utjecati na različite zakone i boriti se za svoje interese mi bismo na razini Europskog parlamenta kada se već donosi direktive i uredbe trebali utjecati tako da zaštitimo prava naših potrošača. U tom smislu ja ću se u sklopu ovih zakonskih izmjena osvrnuti na dvije stvari. Prva se odnosi na ovaj nedavni spomenuti slučaj gdje je gotovo sto tisuća korisnika dovedeno u vrlo nezavidan položaj jer su njihovi podaci iscurili. I što to znači? Što će učiniti u tom slučaju Agencija za zaštitu osobnih podataka? Zaštita potrošača u Republici Hrvatskoj je na razini nula. Ja sam već ranije metaforički govorila da su Hrvati najveći majmuni kada govorimo o EU u kontekstu potrošačkih prava. Da nismo srednji ili loši u konzumiranju naših potrošačkih prava u poznavanju, nego smo najgori. E i sada to posebno dolazi do izražaja u ovakvoj situaciji. Zamislite da ste vi jedan od tih korisnika kojem je iscurio OIB i ostali osobni podaci zbog ovog hakerskog napada. Što vi možete u toj situaciji učiniti? Hoćete li promijeniti OIB, ime, prezime i adresu? Pa vjerojatno nećete. Čija je odgovornost to što ste vi sada u ovom nezavidnom položaju, što su vaši podaci koje nećete mijenjati nekome dostupni? Izgleda da ničija. Znači na stranicama Agencije za zaštitu osobnih podataka u njihovim mišljenjima o sigurnosti čuvanja i obrade osobnih podataka stoji da voditelj obrade nema obavezu pseudominizirati osobne podatke da bi spriječio lopove da ih ne mogu koristiti. Znači izgleda da imamo jednu rupetinu u Europskoj uredbi o zaštiti osobnih podataka. Jesu li u različitim telefonskim mrežama uopće koristili enkripciju podataka da ih sačuvaju da netko sa njima ne može ništa ukoliko dođe do istih. I čija je to uopće odgovornost. Nije slučajno da su se jedini koji su se javili sa primjedbama na ove zakonske izmjene upravo jedan drugi tele operater, znači Hrvatski telekom. To su zakonske izmjene koje se najviše njih dotiču, jer ono što njih muči je do koje mjere će oni morati sada garantirati kibernetičku sigurnosnu certifikaciju, odnosno brinut se da je njihov sustav zaštićen. Naravno da je njima u interesu da ima što manje zakonske regulative koja poskupljuje poslovanje i otežava njima funkcioniranje, dok je nama kao potrošačima i korisnicima u interesu da budemo što zaštićeniji. Kada se dogodio navedeni napad znakovito od maloljetnika, ali u suradnji sa nekim ljudima iz drugih država mogli smo čuti da je A1 u tom slučaju obavezan obavijestiti samo korisnike čiji su podaci kompromitirani, pa smo trebali biti sretni što je eto ta informacija dospjela u javnost što valjda oslikava njihovu transparentnost. No ponavljam, odgovornost za činjenicu da je to iscurilo očito nije ničija. Što ćemo mi učiniti bilo na razini djelovanja unutar EU, bilo na razini Hrvatske da netko postane odgovoran čiji ste vi korisnik ako vaši podaci iscure. To je ono pitanje koje mi ovdje trebamo postaviti i pronaći zakonski okvir da bismo zaštitili naša potrošačka prava. Drugo pitanje koje se postavlja upravo u okviru tog sigurnosnog certificiranja, ne samo sigurnosnog certificiranja nego općenito kibernetičke sigurnosti je pitanje tko treba nuditi usluge kibernetičke zaštite. I to nije ni malo svejedno, jer ne može bilo tko sada tko nije licenciran dolaziti i nuditi kibernetičku zaštitu. Ovdje kada govorimo o dodjeli akreditacije to je riješeno člankom 7. gdje Hrvatska akreditacijska agencija dodjeljuje akreditaciju tijelima za ocjenjivanje sukladnosti na vrijeme od pet godina ako ispunjavaju određene zahtjeve itd. Sad vidjet ćemo koliko će ovo uopće riješiti problem. Očito je da su telekomi oni koji bi mogli biti korisnici ove usluge, međutim jasno je i u ovim zakonskim izmjenama se ističe da će biti to certificiranje dobrovoljno što znači osim ako se zakonom ne uredi drugačije što znači da bismo mi opet trebali postaviti pitanje želimo mi to eksplicitno zakonom urediti da učinimo obveznim, pa imamo kakvu takvu sigurnost za naše potrošače ili želimo raditi na većoj slobodi kompanija pa ćemo to ostaviti dobrovoljnima, ali onda nema nikakve garancije jer to pojedine kompanije niti ne moraju koristiti. Druga stvar na koju se ovdje želim osvrnuti tiče se onog pitanja koje sam postavila, na žalost nisam dobila odgovor. Znači u trenutku ovakvog ozbiljnog napada kao što se trenutno događa u Ukrajini gdje je ona sigurnosno ugrožena ne samo vojno nego i kibernetički sve više se govori o aktivaciji tzv. čl. 5. koji se odnosi na recimo napad pojedine NATO članice gdje bi se aktivirala klauzula o kolektivnoj odgovornosti, a onda dovelo do toga da prema onome što sam uspjela shvatiti, a voljela sam da sam ovdje dobila detaljnije objašnjenje jer ovo nas sigurno s obzirom na aktualnost teme najviše zanima znači takav tip kibernetičkog napada koji ima ozbiljne sigurnosne posljedice može dovesti i do odgovora koji je kolektivan i koji nije isključivo kibernetičke prirode, do te mjere je danas kibernetika ne samo opasna nego i izvan virtualnog unutar stvarnih posljedica kada govorimo o tome što učiniti. Vidjeli smo da je za vrijeme ovog napada na Ukrajinu došlo do različitih kibernetičkih napada, blokirane su različite stranice njihove vlade, parlamenta, MUP-a itd., zapravo je taj kibernetički prostor postao svojevrsno bojište. Ono što smo mogli pročitati na stranicama naše SOA-e, govori o tome da su meta državno sponzorirani kibernetičkih napada također i mi, Hrvatska koji su temeljito planirani, napredni i ustrajni i koji obilježava visoka razina stručnosti i prikrivenosti počinitelja u dužem razdoblju. Državno sponzorirani kibernetički napadi usmjereni su na pažljivo odabrane i pomno proučene ciljeve, a provode ih organizirane hakerske grupe koje se povezuju s obavještajnim sustavima pojedinih država. Znači mi ovdje više ne govorimo o nekom anonimnom hakeru koji je testirao svoje sposobnosti ili maštao o milijunima, pa provalio u neku banku podataka samo da pokaže svoju moć ili da dođe do konkretne financijske koristi nego govorimo o državama koje danas vode kibernetičke ratove. Ne znam na meti kojih država je RH, ali vjerujem da je to važno sigurnosno pitanje i da bismo trebali biti s njime malo detaljnije upoznati i bilo bi korisno kada bi ovdje neko bio iz nadležnih odbora da barem znamo da netko operira s tim podacima i upoznat je s njima ako mi potencijalno zbog sigurnosne ugroze ne možemo biti. Ali ako možemo znati koje nas države napadaju na tlu nije mi jasno zašto bi bila tajna kojih smo to državnih kibernetičkih napada mi meta. Stvar može biti izrazito ozbiljna, s jedne strane govorimo o rušenju pojedinih stranica kao što su vlada, parlament itd., no budući da se vojska sve više digitalizira i nju je sve lakše napasti odnosno osujetiti upravo kibernetičkim napadom. Tako da osuvremenjivanje vojske ima svoje negativne posljedice u smislu ranjivosti za hakerske napade. I tu onda dolazimo čak i do svojevrsnog licemjerja, s jedne strane hakere gledamo u kontekstu onog negativnog djelovanja mimo zakona, s druge strane kada razgovaramo o anonimusima mi pozdravljamo činjenicu da su oni blokirali primjerice Rašetu Dej ako se radi o našim vlastitim interesima u tom trenutku gdje se oni bore za ono što je uopće dobro i u ovom slučaju štite Ukrajinu. Mi moramo urediti i zaštiti prava naših potrošača, djelovati na razini EU, a i pobrinut se što je s kibernetičkom sigurnosti RH i vidjeti tko je napada od nekih drugih zemalja. Hvala.
Hvala. U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta sad će govorit poštovani zastupnik Davor Dretar, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani g. predsjedavajući, poštovani g. državni tajniče sa suradnicom pretpostavljam, kolegice i kolege. Samo nekoliko, bit ću vrlo kratak, samo nekoliko stvari koje sam ovako probrao iz teksta ovog zakonskog prijedloga, dakle osnovna su pitanja koja se trebaju urediti ovim zakonom ili jedan od ciljeva koji se misli postići sustavom kibernetičke sigurnosti odnosno kibernetičke sigurnosne certifikacije jest jačanje jedinstvenog digitalnog tržišta EU i sad ovdje u obrazloženju kako bi ono postalo značajniji čimbenik na globalnoj sceni i postalo otpornije na destruktivna djelovanja konkurentnih globalnih gospodarstava. Dakle, već u samome startu definiramo gospodarstvo odnosno u ovom slučaju digitalno gospodarstvo EU, te njegovo tržište, kao potencijalno ugroženo od strane drugih globalnih gospodarstava, dakle kojeg to možemo pretpostaviti jel kako je poštovana kolegica u raspravi prije rekla ti su nam podaci rijetko ili nikada dostupni. Cilj je naravno digitalna suverenost. To zvuči poprilično moderno i moramo reći da bez daljnjega i jest neophodno i mora se postići budući da se digitaliziramo sve više i više, možda čak toliko odnosno ne u tolikoj mjeri mi pripadnici nekih generacija tamo rođenih '50.-tih, '60.-tih, ali svi vidimo da je život u virtualnom svijetu za mlađe generacije gotovo pa apsolutno svakodnevna stvarnost, vidimo da tvrtke ne mogu više funkcionirati bez dobro promišljenih izlaza na digitalna tržišta, nekima naravno zahvaljujući današnjim mogućnostima digitalna proizvodnja i jest jedan od glavnih djelatnosti. Dakle, preuzet ćemo obvezu harmoniziranja propisa i djelovanje na ovom području izgradnje ili pak prilagodbe nacionalnih sustava kibernetičke sigurnosne certifikacije onom zajedničkom. Sve to u principu nije ništa upitno. Prvi korak na našoj nacionalnoj razini jest uspostaviti okvir odnosno strukture koje se mogu uvezati na zajedničku europsku strukturu, pa se onda mogu ostvarivati i programi na predviđeni način prvenstveno s ciljem izgradnje domaćega tržišta, kako se dalje u tekstu navodi skladno povezanog sa ostalima u jedinstvenom digitalnom tržištu. Podsjećam vas da smo ovako lijepe riječi čuli, čuli i prijem 10-tak dana kada smo ovdje raspravljali o Strategiji poljoprivrede, uvijek je to dakle neću reći spisak lijepih želja nego normativno navođenje planova i ajmo to tako reći nekih ideja koje bi se u nekoj budućnosti trebale ostvariti. Ono što često ističemo jest glavno pitanje, hoćemo li imati resurse dakle znanja, dakle opremu i dakle ljude i to educirane ljude koji će ovo o čemu danas ovdje raspravljamo i provesti u djelo. A to da se nalazimo u visoko digitaliziranom društvu u kojem su sigurnosne mjere izuzetno bitne stvarno ne treba posebno niti govoriti. Već je ovdje i kroz replike i u zastupničkim izlaganjima naveden nedavni slučaj koji je poprilično zabavljao javnost, naravno bilo je tu i onih šaljivih sličica memova u kojima se molilo da ne ostavljate malo dijete kraj računala jel bi moglo hakirati neke velike hrvatske kompanije. Sve je to nažalost šala. No ona u nekakvom pravom virtualnom svijetu i nije toliko daleko od istine, naravno da malo dijete to ne može napraviti, ali činjenica jest da postoje pa vjerojatno i u Hrvatskoj i u svijetu sasvim sigurno da grupe koje se time bave, kojima je to nazovimo to tako izvorna djelatnost. Kao što postoje šverceri opojnim drogama, kao što postoje plaćene ubojice tako eto postoje i tzv. hakeri odnosno ljudi koji žive u virtualnom svijetu, postoje tamo kao neki nama potpuno nejasni identiteti i naravno bave se time čak do onih najgorih slučajeva kada naravno provaljujući u baze podataka određenih gospodarskih subjekata ucjenjuju iste te gospodarske subjekte pa do ugroza koje idu do razine država odnosno sistema i sustava nacionalne sigurnosti. Evo sada se nalazimo u situaciji ratnog sukoba u Ukrajini koji prijeti naravno da se prelije i na ostatak Europe i ne daj Bože cijelu kuglu zemaljsku, pa nadamo se budimo sigurni da je u tijeku jednako tako kibernatički kao i onaj zemaljski rat, budimo sigurni da to traje i da se pokušava na svaki mogući način jedna strana nanijeti što je više štete onoj drugoj. Ovo što je još jasno u ovome tekstu opet kažem sve zajedno izgleda, neću baš reći kao da je pisao Hans Christian Andersen, ali otprilike kao da je neka lijepa dječja knjiga koju ćemo pročitati djetetu prije spavanja. Poslovi kontrole kvalitete odnosno provjere dostizanja nekog standarda koji rezultiraju svjedodžbama, testom ili certifikatom čine oko 10% digitalnog tržišta s tendencijom rasta proporcionalno naglašenoj brizi za sigurnost i sa kompleksnošću novih tehnologija. Nesumnjivo. Objektivno za hrvatsko digitalno gospodarstva ova je diversifikacija dobrodošla te se očekuje rast u ovoj niši uz minimalne intervencije i poticaje te će to omogućiti domaći digitalnim poduzetnicima dostizanje polovne i stručne razine jednake najboljima u Uniji za vrlo kratko vrijeme. Dakle, ne vidim nikakvoga razloga da u tekst ovakvih zakonskih izmjena stavljamo riječ minimalne. Zašto minimalne? Znamo i sami da je digitalizacija i naravno sa njom srodna kibernetička sigurnost conditio sine qua non, bez toga se u budućnosti, a već i danas niti može niti će se moći. Dakle, intervencije i poticaji moraju biti maksimalni, a ne minimalni. I ovdje se, završno ću samo reći, spominju procjene koje govore da je u digitalnom gospodarstvu nove članice EU, a mi smo eto najnovija zaostaju tri do četiri godine i da se taj procijep ne smanjuje. Uspostava sustava kibernetičke sigurnosne certifikacije obećava brisanje takve razlike barem u toj niši. To je dakle još uvijek jedna lijepa želja koja neće proći bez nesumnjivo kvalitetnog zakonskog okvira, ali bez državnih intervencija, bez poticaja i naravno još jednom podsjećam bez oslanjanja na prave i stručne osobe koje će to znati provesti. Nama budućnost Hrvatske u digitalnom svijetu sasvim sigurno neće biti nekakvi činovnici nego mladi talentirani, sposobni, iznimno obrazovani ljudi koji će znati na najbolji mogući način koristiti sve prednosti digitalnih tehnologija. Imamo ih dovoljno već sada u Hrvatskoj, oni možda imaju 15, 16, 17 ili 18, 20-ak godina postoje u mnogim kako ih oni nazivaju hubovima poduzetničkim centrima, ima ih u poduzetničkim inkubatorima prema njima se trebamo okrenuti i njih bez ijednog srama treba pozvati na razgovor i pitati kako vam država može pomoći. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba SDP-a poštovanog zastupnika Siniše Hajdaša Dončića.
Hvala vam potpredsjedniče sabora. Poštovani državni tajniče, suradnici, cijenjene kolegice i kolege. Dakle, Prijedlog zakona o provedbi Uredbe EU 2019/881 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja o provedbi kibernetičke sigurnosne certifikacije, prvo po meni dva možda nedostatka, jedan je već netko spomenuo, a to je sam rok donošenja i kao što se svi danas vjerojatno vole u Hrvatskoj pravdati da je razlog covid onda je vjerojatno bio razlog i ovome covid, a drugo je možda propuštanje stvaranje nekakve nacionalne sheme koja nije dovoljno dobro definirana u samom da tako kažemo prijedlogu zakona o provedbi uredbe. Sad možemo postavit pitanje što je zapravo danas kibernetička sigurnost? To su neki procesi, mjere i standardi kojima se jamči određena razina pouzdanosti pri korištenju proizvoda i usluga u kibernetičkom prostoru. Možda smo taj čl. 3. onda mogli malo i drugačije definirati, dakle ovdje je stavljeno da su to sve aktivnosti koje su nužne za zaštitu od kibernetičkih prijetnji, mislim da bi možda čak bilo jasnije da se navelo da su to zapravo mjere i standardi. E sad se vraćamo na onaj glavni ili cor dio što je zapravo i kakav je značaj kibernetičke sigurnosti za razvoj našeg društva. On je velik dakle u javnom i u gospodarskom sektoru, on je velik i za hrvatske građane, ali ono vrlo je značajan i za Hrvatsku državu. Znači krajnji cilj bi nam trebao biti dostupan, otvoren i prije svega siguran hrvatski kibernetički prostor koji je koordiniran i uravnotežen na razini cijele EU. Mislim da je kolegica Marija Selak Raspudić u svom izlaganju spominjala neku ugrozu hrvatske kibernetičke sigurnosti dakle, naravno da su one stalne kako na europskoj tako i na hrvatskoj razini i one postaju sve sofisticiranije i složenije, dakle nisu samo maliciozni programi, nisu to računalne prevare, to su već i zlouporabe osobnih, financijskih podataka, zlouporabe na društvenim mrežama, ali kao predsjednik Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost mogu reći da zapravo institucije pod navodnicima, službe koje se bave i kibernetičkom sigurnošću taj posao rade na vrlo dobar način, na zadovoljavajući način. Ali je definitivno bitno podizati i svijest društva, a isto tako institucija o svim mogućim ugrozama kibernetičkimi zapravo na načinu kako se od njih treba zaštititi. I sad točno da EU ima niz mjera, niz uredbi znači koje se odnose na taj kibernetički prostor pokušavajući podizati otpornost i jačajući tu svoju sigurnosnu pripremnost. Dakle, to je još krenulo negdje 2013. znači o tome prve strategije ja čak mislim da je tu bila i Neli Cross, Holađanka je bila čak i ona povjerenica za digitalnu agendu, gdje se već zapravo su se uveli i strateški ciljevi, konkretne mjere i tako 2013., 2020., kako se zapravo svijet rapidno mijenja, kako se mijenjaju i tehnologije, komunikacijske tehnologije tako se mijenja i okruženje. Ali dobro je da je u ovom novom prijedlogu iz 2020. godine zapravo naglašena su ključna 3 područja. Dakle, to je otpornost tehnološka, pazite tehnološka suverenost i leadership. Znači Europa zapravo želi biti vodeća, samim tim i mi kao Hrvatska. Druga je izgradnja operativnih kapaciteta u svrhu sprječavanja odvraćanja i uzvraćanja, ali opet to je dobro na nekoj EU razini da tako kažemo. Znači što se vidi i danas za vrijeme ukrajinske, ukrajinske krize. I treći vam je razvijanje globalnog i otvorenog kibernetičkog prostora sa jednim vrlo važnim detaljem, nadam se da to nije promaklo nikome, a to je da čovjek ostane u središtu zbivanja odnosno da je čovjek subjekt u kibernetičkom prostoru. Dakle, ja nisam siguran to je moje osobno mišljenje da smo zapravo spremni kao društvo, da se ne misli na hrvatskog, nego na europsko društvo, svjetsko društvo za artificial intelligence. Nisam siguran da smo mi spremni za to kao društvo generalno, kao ljudi. Dakle, definitivno čovjek u toj cijeloj transformaciji dakle mora biti u središtu, subjekt mora biti u kibernetičkom prostoru. I naravno da certificiranje ovdje postaje sve više i više važno. Znači pouzdanost, sigurnost, otvorenost sa nekim zajedničkim kontrolnim sustavom za automatizaciju. Ali nemojmo zaboraviti ni prava građana, dakle to su i građani, ali i ostvarivanje ljudskih prava i interesa. Znači mi trebali kroz ovaj zakonski prijedlog jačati jedinstveno digitalno tržište EU, a onda korak prema hrvatskoj tj. našoj nacionalnoj strukturi je zapravo da stvaramo nacionalnu strukturu dakle koja se onda može povezivati na predviđeni način pošto prijedlog zakona je zapravo o provedbi uredbe EU Europskog parlamenta i vijeća. Dakle, da možemo na taj naš način kad izgradimo domaće tržište povezat ga za jedinstveno digitalno tržište, što je za Hrvatsku dakle kao jednu malu zemlju, malu državu zapravo izrazito važno. Zašto? Zato jer stvaramo mogućnost za učinkoviti zajednički pristup, znači i države i gospodarski sektor i akademski sektor, šta je jel, to sam zaboravio uopće spomenuti što je ono od iznimne važnosti osobito ako znamo kak stojimo i gdje stojimo ako gledamo malo neke indekse konkurentnosti i u obavljanju znanstvenih radova i o samoj integraciji, reći ću jedino to, zajedničko europsko tržište. A isto tako tu je i prilika za razvoj nekakvih novih hrvatskih startupova, proizvoda, procesa, usluga, informacijsko komunikacijske tehnologije koji bi trebali biti sukladni dakle i jedinstveni za cijelo područje EU. Dakle, mi u SDP-u pozdravljamo donošenje prijedloga zakona o provedbi uredbe vjerojatno i samog zakona, kažem uz dvije za nas opaske što ne znači da nećemo glasati za. Dakle, to je ono što sam rekao na početku. To je bilo vrijeme donošenja i možda što se malo pobliže nije razjasnilo donošenje nacionalne sheme kibernetičke sigurnosti. Hvala vam lijepo na pozornosti.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata, poštovanog zastupnika Zvane Brumnića.
Prije 2 godine, ustvari dvorana bi bila vjerojatno ovako prazna, ali ne bi imalo nekog posebnog smisla nešto raspravljati nego bi jednostavno to trebalo prihvatiti. Za razliku od kolege koji je govorio prije mene arhitektura EU tako i ovog zakona ustvari ne ide odozdola nego ide odozgora, sa nivoa EU i ovaj zakon kad ga pogledate ima 5 listova papira, 18 članaka i ne radi ništa drugo nego preuzima ono što je direktiva propisala. A direktiva je nastala 2019., trebala je stupiti odnosno stupila je na snagu, svi njeni članci odnosno ti članci koji su trebali stupiti kasnije su bili upravo oni koji definiraju ovo što mi danas radimo. Znači u toj direktivi je bilo rečeno da tijela koja danas osnivamo odnosno tijelo za certifikaciju i tijelo za akreditaciju koje ustvari već postoje ali im sada dodjeljujemo ove ovlasti se odgađa primjena Članka 58., 60. i još nekih do 6. mjeseca 2022. Znači samo smo ovo trebali donijeti do tog vremena. Sve drugo piše u ovoj uredbi. Ovo što je kolegica govorila o zaštiti podataka pravima potrošača u ovom slučaju u informatičkom prostoru također postoji EU direktiva, navedena je čak u ovoj direktivi negdje čini mi se iz 2015. Tako da Europa je razmišljala o tome. Ja sam zadnji puta kada smo ovdje razgovarali o sanaciji bankarskog sustava rekao da ću to podržati iz jednostavnog razloga jer je očito bolje da netko drugi brine o nama nego da sami brinemo o sebi, jer očito imamo Vladu koja nije u stanju niti brinuti o rokovima i to u vrijeme kad imamo čovjek bi rekao mirnodopsko stanje. A sada dolazimo do toga što znači kibernetička sigurnost danas. Kibernetička sigurnost danas svi govore ovdje o čovjeku u centru tog kibernetičkog prostora. Onda pogledate članak 3. i objašnjenje članka 3. gdje se kaže kao jedna od najvažnijih stvari koja se donosi da se to sada zove kibernetički, a ne kiber prostor, a u članku 1. samog zakona se govori o kiber prostoru. Pitao sam jučer koliko imaju lektora koji su im to pregledali. Kada govorimo o čovjeku u centru svega, onda bi trebali govoriti o prednostima i manama koje se dešavaju u takvom slučaju i ta kibernetička sigurnost koja danas, kao što je netko prije mene rekao obuhvaća proces mjere, standarde koje donosimo u stvari u potpunosti određuje naš život. Mi danas kao ljudi netko bi rekao da smo kao avatari. Sve što imamo, sve što posjedujemo, sve što radimo u stvari postoji u tom cyber kibernetičkom ili nekom drugom prostoru. Kome to nije jasno? Nitko od nas nije vlasnik stana ukoliko padne zemljišna knjiga jer ona je u tom prostoru. Nitko od nas nema nikakvih novaca na računu ukoliko padne sustav jer je sve to negdje zapisano digitalno, tako da zakon i o tome, odnosno sama kibernetička sigurnost je danas bitno važnija od bilo čega drugoga. Ona je u stvari zaštita informacija o nama samima. I zato mene ljuti kada kao članica EU, znači ovo su sve stvari donesene u vrijeme kada smo bili članica jednostavno ne poštujemo ono što sami donesemo. I ovdje na odboru je bilo rečeno napravljena je radna skupina, pa smo pitali tko je u toj radnoj skupini, pa su pobrojani svi bitni elementi zaštite ovog društva da se nalaze u toj skupini, pa sam ja išao malo googlati, pa sam onda našao da Nacionalno vijeće za kibernetičku sigurnost spominje u svom izvješću iz 2020. ovaj dokument Europske unije, ovu direktivu. Ako su je spomenuli tada da su radili tada na njoj 2020. meni nije jasno što smo čekali do danas, a to govori o našem odnosu odnosno našem problemu sa onime što rješavamo za građane. Jer kolege su ovdje govorili 100 000 korisnika u A1. Pokušajte zamisliti što bi se dogodilo, a u skladu sa ovim današnjim raspravama o ratu nije nemoguće da netko tko nam želi zlo pokuša srušiti cijeli sustav e-građani. To je ono što trebamo zaštititi, jer na taj način štitimo de facto sustav u kakvom živimo. Kažem sam zakon de facto definira tijelo za certifikaciju koje postoji, to je Zavod za sigurnost informacijskih sustava. Samo će dobiti nove ovlasti. Tijelo za akreditaciju to je Hrvatska akreditatorska agencija koja također postoji, koja će trebati vjerojatno raditi još jedan dodatni posao i izvlačiti se na to da Europa nije donijela shemu kibernetičke sigurnosti. Kad znamo da postoji problem, onda vjerojatno i ove agencije koje imenujemo su trebale ponuditi naš lokalni hajmo to tako reći prijedlog kako riješiti te probleme. I tada, kažem mi imamo agencije, mi izdajemo i danas certifikate. Nije pitanje da mi ne izdajemo certifikate, izdajemo te certifikate. Netko je pitao u replici koliko će vrijediti u uredbi piše da će vrijediti dok vrijede, a kad vrijede onda će ići po novom protokolu. Tako da nije da mi sve to ne poznamo. Mi samo smo bili nemarni, indolentni ili vladu nije bilo briga da poštuje ono što smo kažem sami donijeli u sklopu te Europe. Tako da ovdje moram priznati nema se šta puno ne podržati osim što treba kolege zamoliti da ono samo što su napisali u obrazloženjima zakona usklade i u člancima zakona što se tiče terminologije. Evo zahvaljujem.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovane zastupnice Marijane Balić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom, uvažene kolegice i kolege. Digitalna transformacija koja je ujedno i jedna od glavnih prioriteta EU iz temelja mijenja svakodnevni život i navike kao i načine poslovanja, te komuniciranje, te kao takva stvara nove izazove. Razvojem digitalne tehnologije svijet postaje povezaniji, obrazovanje, zdravstvo postaju pristupačniji, a dok istovremeno načini komunikacije i poslovanja postaju jednostavniji i automatizirani. Drugim riječima, rast digitalizacije i povezanosti dovodi do većih kibernetičkih rizika odnosno budući da su digitalni i fizički prostor sve više isprepleteni pojavljuju se nove opasnosti zbog čega je kibernetička sigurnost važna za razna područja od internetske sigurnosti potrošača do uobičajenog rada bolnica, vodoopskrbe ili recimo opskrbe električnom energije. Neosporno je stoga kako je u normalnim okolnostima svakodnevnice izuzetno izazovno nositi se s prijetnjama u kibernetičkom prostoru kao i na njih pravovremeno reagirati i još važnije odgovarajuće odgovoriti. Tijekom posljednje 2.g. koje su bile nesigurne i nepredvidljive to je postalo još izraženije, izazovnije, složenije i dinamičnije. No kao što je u uvodu rečeno osnovno je pitanje koja se trebaju urediti predmetnim prijedlogom zakona odnosno jedan od ciljeva koji se planira postići sustavom kibernetičke sigurnosne certifikacije je jačanje jedinstvenog digitalnog tržišta EU kako bi ono postalo značajniji čimbenik na globalnoj sceni i otpornije na distruktivnija djelovanja konkurentskih globalnih gospodarstava. Time se treba naglasiti olakšava postizanje i jednog od strateških ciljeva unije, a to je digitalna suverenost odnosno mogućnost slobodnog i samostalnog odlučivanja o svim stvarima u svezi s kibernetičkim prostorom. U skladu s time države članice EU su preuzele obvezu harmoniziranja svojih propisa i djelovanja na ovom području, te izgradnje ili prilagodbe nacionalnih sustava kibernetičke sigurnosne certifikacije zajedničkom. Nadalje, u cilju povećanja povjerenja i sigurnosti na jedinstvenom digitalnom tržištu unije, te s obzirom na brzo širenje povezanih uređaja potrebno je uspostaviti okvir za sigurnosno certificiranje proizvoda, usluga i procesa informacijsko komunikacijske tehnologije odnosno svih objekata kibernetičkog prostora. U tom kontekstu kibernetičko sigurnosno certificiranje istaknuto je u nacrtu ovog zakonskog prijedloga i postaje posebno važno s obzirom na sve veću upotrebu kibernetičkih tehnologija za namjene koje zahtijevaju visok stupanj pouzdanosti i sigurnosti, te u sve većem broju sektora primjetno povećanje ovisnosti o informacijsko komunikacijskim proizvodima, uslugama i procesima, osobito u prometu u sustavu održavanja života i zdravlja, u industriji, te u ostvarivanju ljudskih interesa i prava. Jednako tako treba naglasiti kako kibernetičko sigurnosna certifikacija ima važnu ulogu u jačanju povjerenja u informacijsko komunikacijske proizvode, usluge i procese. Jedinstveno digitalno tržište, posebno podatkovno gospodarstvo i Internet stvari mogu se razvijati samo ako postoji opće povjerenje javnosti da se takvim proizvodima, uslugama i procesima osigurava određena razina kibernetičke sigurnosti. Stoga certifikacija ima ključnu ulogu u osiguravanju visokih kibernetičko sigurnosnih normi, normi za proizvode, usluge i procese informacijsko komunikacijske tehnologije. Činjenica da različite zemlje EU koriste različitim programima sigurnosne certifikacije dovodi do fragmentacije tržišta i regulatornih prepreka. Ovim predmetnim prijedlogom zakona se također određuje način kako smo već čuli nacionalno tijelo za kibernetičku sigurnosnu certifikaciju u RH i to je u ovom slučaju znači Zavod za sigurnost informacijskih sustava dok se za akreditacijsko tijelo utvrđuje Hrvatska akreditacijska agencija. Zaključno, ovaj prijedlog zakona podrazumijeva dakle preduvjete za stvaranje otpornosti društva i mjerodavnih državnih tijela na zlonamjerne aktivnosti vanjskih aktera kroz kibernetički prostor koji ima za cilj stvaranje prijetnji općoj sigurnosti društva kao i doprinjeti izgradnji digitalne pismenosti podatkovnog i digitalnog suvereniteta na nacionalnoj i međunarodnoj razini. I što je još važnije, kibernetičkom sigurnosnom certifikacijom potvrđuje se da su informacijsko komunikacijski proizvodi, usluge i procesi evaluirani u skladu sa europskim shemama kibernetičke sigurnosne certifikacije, te da ispunjavaju utvrđene sigurnosne zahtjeve za potrebe zaštite dostupnosti, izvornosti, cjelovitosti i povjerljivosti pohranjenih, poslanih ili obrađenih podataka, funkcija ili usluga koje se nude pomoću tih proizvoda, usluga ili procesa. Slijedom navedenog Klub zastupnika HDZ-a podržat će predmetni prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Ima pojedinačne rasprave, prva je poštovana Marija Selak Raspudić.
Dakle, već sam ranije u raspravi u ime kluba govorila o tome da nam je ova tema kibernetičke sigurnosne certifikacije izrazito interesantna iz dva razloga, prvo zbog nedavnog kibernetičkog napada na jednog našeg teleoperatera, a drugo zbog trenutne situacije u Ukrajini i sve češćih kibernetičkih napada, a na stranicama SOA-e saznajemo i da je RH jedna od žrtava državnih kibernetičkih napada odnosno da je ugrožena i da postoje obavještajne službe drugih država koje rade na tome da destabiliziraju naš kibernetički prostor. U tom smislu htjela bih istaknuti nekoliko stvari, osim onoga što smatram ključnim, a to je da zaštitimo naša potrošačka prava, međutim po pitanju toga moramo djelovati na razini EU jer tek prethodno će se učiniti ono što je ključno, a ovdje onda u nekim stvarima i nemamo toliki manevarski prostor ako želimo stroži zakonodavni okvir. Po pitanju onoga što činimo u RH potrebno je istaknuti da imamo nacionalnu strategiju i akcijski plan iz 2015.g.. Područja i poveznice, područja kibernetičke sigurnosti ističu da je cilj našeg plana nadzor tehničkih i ustrojstvenih mjera koje poduzimaju operatori za osiguranje sigurnosti svojih mreža i usluga, kao i usmjeravanje operatora javnih komunikacijskih mreža ili usluga u cilju osiguranja visoke razine sigurnosti i dostupnosti javnih komunikacijskih mreža i usluga. To je u našem akcijskom planu još iz 2015.g. Onda imamo jedan sigurnosni prodor nedavno i ustanovljavamo da to nije zapravo ničija odgovornost niti će ti korisnici koji vjerojatno trebaju biti sretni što su uopće obaviješteni biti na neki način obeštećeni zbog toga što neko trenutno može manipulirati njihovim podacima koje očito neće promijeniti jer je to ime, prezime i OIB. I onda se postavlja pitanje što smo mi unutar našeg akcijskog plana s ovako eksplicitnom mjerom učinili, a da bismo osigurali naše građene i pratili nadzor nad tim komunikacijskim mrežama u smislu mogućih sigurnosnih propusta koji oni čine ili nedovoljne razine sigurnosti da bismo zaštitili podatke naših građana? Onaj ko je za to zadužen u ovom akcijskom planu je HAKOM, stoga je pitanje prvenstveno usmjereno njemu. Drugi cilj iz naše akcijskog plana je objaviti i implementirati smjernice o sigurnosti internetskog plaćanja. Ono što se često događa pogotovo kada govorimo o kibernetičkoj sigurnosti, a možda ste i neki od vas imali i bliže susrete s time je problemi s internetskim plaćanjima kada vam kartica bude odbijena ili netko dođe do vaših podataka ukoliko koristite vaše podatke da biste platili na nekim nesigurnim stranicama. Ono što s obzirom na razinu potrošačkih prava i upoznatosti s potrošačkim pravima u RH nesporno da naši građani nisu upoznati sa smjernicama o sigurnosti internetskih plaćanja i razinama sigurnosti pojedinih stranica te na neki način svoje kreditne kartice koriste bezglavo, a često do njih mogu doprijeti i maloljetnici zbog čega su njihovi osobni podaci ugroženi. Radimo li dovoljno na javnom osvještavanju toga koje stranice možemo, a koje ne možemo upotrebljavati i gdje je naše internetsko plaćanje ugroženo? Zna li itko od vas je li ova stranica koju hoćete koristiti i na kojoj želite kupiti, ne znam, najnoviju trenirku ili knjigu sigurna ili kada dođete na tu stranicu se prekrižite, platite i nadate se najboljem? Ako ne znamo, čiji je propust što niko od nas to ne zna? To su podaci koji su od vitalnog interesa za naše građane i koji bi trebali biti javno komunicirani putem različitih kampanja i dostupni tako da se građani osiguraju da ne bi bili meta određenog kibernetičkog napada. Sve češće i hrvatske tvrtke su na taj način ugrožene da su ucijenjene plaćanjem određene količine novaca i sve češće se to događa u virtualnim valutama da bi dobile svoje podatke koji su hakirani nazad. To se događa arhitektonskim studijima, ali se događa recimo i pojedincima koji imaju popularni Instagram profile i tome slično. I ono što je najčešće odgovor na tu situaciju nije traženje državne zaštite i provjera naših sigurnosnih mjera nego plaćanje tim istim hakerima da bi tvrtka odnosno sustav preživio, a to sigurno nije zadovoljavajuće. Hvala vam.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovani predsjedavajući, poštovani tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo ja ću iskoristiti jedan dio svog izlaganja da ispravim neke termine, ovdje smo čuli stvarno puno toga neki su termini malo pogrešni pa samo da napomenem. Znači hakeri su dobri dečki, a ovi koji kradu koji su lopovi i koji se žele okoristiti nekim stvarima na internetu zovu se krakeri, to je prva stvar. Druga stvar, da se referiram još na vaše zadnje izlaganje, ova krađa odnosno dolazak do podataka u vezi poslovnih plaćanja sa bankama to je malo triki i zbog toga što se tu najčešće dešavaju prijevare na internetu. Bile su kod nas prije, ispravite me možda jedno pet, šest godina te prijevare kad su se bile krale sjednice pa se nakon toga novac zbog sigurnosnih propusta kod banaka mogao ukrasti sa računa u onom iznosu koji je zapravo bio namijenjeni za neki račun. No, htio bi poštovanom tajniku i suradnici predložiti da se u čl. 3. st. 1. da se riječ informacija zamijeni sa riječju podataka pa bi onda taj čl. 3. st. 1. glasio znači tamo gdje upisuje što je to informacijsko komunikacijska tehnologija kaže djelatnost i oprema koja čini tehničku osnovu za sustavno prikupljanje, pohranjivanje, obradu, širenje i razmjenu podataka, a ne informacija. Ako vam nije problem to malo razmotrite, podatak i informacija nije isto, nisu svi podaci informacije tako da mislim da bi to bilo ispravnije. Znam da u direktivi piše informacija, ali mislim da bi s obzirom na naš izričaj bilo to točnije i korektnije, znači podataka, različite oblike te putem informatizacija telekomunikacije internetom omogućava pristup, povezivanje i upravljanje stvarima. Htio bih skrenuti pozornost na nekoliko stvari na koje sam naišao u zakonu, naravno iste su i u direktivi iako se zapravo većina direktive odnosi na objašnjenje zbog čega se pardon, uredba nije u pitanju direktiva nego uredba, znači na to sam naišao i u uredbi iako se većina uredbe zapravo odnosi na ENISA-u odnosno na Agenciju EU za kibernetičku sigurnost, a jako malo zapravo piše o toj certifikaciji. Pokušao sam naći negdje europske sheme kibernetičke sigurnosti o certifikaciji, međutim dobili smo odgovor od g. tajnika da to još nije doneseno, pa zapravo nadam se da ćemo se složiti g. tajniče da zapravo niti ne znamo što nas čeka. S obzirom da ne znamo što ćemo morati testirati, što ćemo morati certificirati mislim da ćemo imati još dodatnih poslova nakon toga i vjerojatno cijeli niz pravilnika koje ćemo morati donositi da bi to moglo raditi da bi to moglo funkcionirati. Naime, znamo da EU u zakonu piše odnosno u prijedlogu zakona piše da je nacionalno tijelo za kibernetičku sigurnost, sigurnosnu certifikaciju zapravo je Zavod za sigurnost informacijskih sustava, znači da će tamo biti još jedan odjel, odsjek koji će odrađivati taj dio poslova po nekim pravilima i nadam se da će u skladu sa novo donesenim tim europskim shemama kibernetičke sigurnosti, sigurnosne certifikacije biti donesene i te nacionalne sheme za sigurnosnu certifikaciju s obzirom da očekujemo da ćemo i mi u nekom malom dijelu sudjelovati u tome jer mislim da veliki broj naših IT stručnjaka i IT poduzeća je zainteresiran da zna što ih čeka zapravo u slijedećem koraku. Nisam siguran ali koliko ja znam u Hrvatskoj trenutno ne postoji kompjuter Security incident response team, nisam nigdje naišao na točan podatak da li će to biti formiran novi tim odnosno nova institucija ili će ti poslovi biti povjereni CERT-u. To nisam našao ovoga iako se u samoj uredbi jasno zapravo govori posebno o Security incident response team-u i posebno se govori o CERT-ovima. Znamo da naš CERT radi, znamo kako radi, znamo s kim ovoga razmjenjuje podatke. Naravno da su one uspješnije i veće firme napravile svoje CERT-ove koje automatski razmjenjuju podatke sa nacionalnim CERT-om tako da taj dio posla je jasan, ali nije mi jasno da li ćemo imati mi svoj ovoga Securtiy incident response team. Eto, hvala.
Slijedi jedna replika, poštovana …
Uvaženi kolega Pavić, zanimljivo mi je ovo što ste govorili. Sve su dodatne primjedbe i precizni termini dobrodošli dapače. Poznato mi je da postoji jedno nesuglasje upravo oko termina haker. Međutim, ono što me zanima kako definirati organizacije, grupe poput recimo Anonymous-a koji za sebe kažu Hack the Planet i svugdje ih službeno zovu hakerskom grupom, a premda oni djeluju subverzivno pa i revolucionarno u ovom slučaju Ukrajine smatramo na strani dobra, njihovo je djelovanje ipak izvan granica legalnoga jer sumnjam da je po zakonu dozvoljeno primjerice učiniti stranicu Russia Today to je sad najnedavniji primjer, nedostupnom. Jesu li to onda sve ono što djeluje mimo legalnoga hakersko ili isključivo krekersko i što bi Anonymous-i bili u tom kontekstu ako možete komentirati.
Oni su dosada koliko mi vidimo uvijek bili na strani ovoga dobrih ljudi pa bi ih i onda nazvali zapravo ovoga hakeri jer oni pomažu, nisu ti koji dođu pa ukradu. Znači krakeri su oni koji ovoga provale na informacijske sustava i nakon toga kradu podatke sa ciljem da bi se okoristili time. I njih obično i neki veliki poslovni subjekti angažiraju da bi došli do nekih podataka jer kad radite nekakva poslovna istraživanja, nekakvo istraživanje koje traje 2, 3, 5, 7 godina košta miliona pa čak i desetke miliona EUR-a i kad dođete do podataka koji su dobiveni tijekom tih istraživanja besplatno ili da ste ih platili toj ekipi koja je provalila u informacijski sustav mislim da ste puno profitirali. Tako da ne bi se ja miješao u taj jezični izričaj, ali mislim da su oni trenutno pozitivci.
Slijede završne rasprave. Prva je u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovanog zastupnika Siniše Jekača.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege, državni tajniče, evo kratko ovim zakonom se osigurava provedba uredbe te su u njemu sadržane odredbe o kibernetičkoj sigurnosnoj certifikaciji u području komunikacijske i informacijske tehnologije. EU već je ranije poduzela mjere za uređenje odnosa u kibernetičkom prostoru s ciljem jačanja otpornosti i jačanja svoje kibernetičke sigurnosne prisutnosti. 2013. godine je donesena prva Strategija za kibernetičku sigurnost kojom su bili utvrđeni strateški ciljevi i utvrđene mjere za postizanje otpornosti, smanjenje kibernetičkog kriminala, razvoj politike kibernetičke obrane i sposobnosti za obranu, razvoju industrijskih i tehnoloških resursa i uspostavu usklađene međunarodne politike kibernetičkog prostora za EU. Uspostavom i razvojem jedinstvenog digitalnog tržišta unija, unije nastala je potreba uspostavljanja okvira za sigurnosno certificiranje proizvoda, usluga i procesa informacijsko komunikacijske tehnologije budući da se kibernetička tehnologija sve više upotrebljava za namjene koje zahtijevaju visok stupanj pouzdanosti i sigurnosti, primjerice u promjeru, u prometu automatiziranog upravljanja, sustavima održavanja života i zdravlja, e-zdravstvo, industrijski kontrolni sustavi za industrijsko, industrijsku automatizaciju kao i u ostvarivanju ljudskih interesa i prava e-građani. Za reguliranje prometnog pravnog područja bitna je Direktiva o sigurnosti mrežnih informacijskih sustava koja je u Hrvatskoj, hrvatski pravni sustav inkorporirana Zakonom o kibernetičkoj sigurnosti operatora ključnih usluga i davatelja digitalnih usluga od 2018. godine. Na direktivu se nastavlja i Uredba o Agenciji EU za kibernetičku sigurnost i o kibernetičkoj sigurnosti i certifikaciju u području komunikacijske i informacijske tehnologije iz, od 17. travnja 2019. godine, a čija je provedba osigurana, čija se provedba osigurava ovim zakonom. Cilj same kibernetičke sigurnosne certifikacije je jačanje jedinstvenog digitalnog tržišta EU koji bi služio postizanju jednog od strateških ciljeva EU tj. digitalne suverenosti. Da bi se to ostvarilo sve države članice su se obvezale za, na usklađivanje svojih propisa i svojeg djelovanja. Stoga je izrađen ovaj prijedlog zakona. Sam zakon određuje značenje pojedinih pojmova korištenih u zakonu. Važno je napomenuti da se kod prijevoda uredbe s engleskog na hrvatski jezik učinjena prilagodba pojedinih naziva pa tako svoj naziv kibernetički umjesto cyber sukladno Konvenciji o kibernetičkom kriminalu Vijeća Europe iz 2001. godine, a čiji je potpisnik i RH. Zakon je odredio značenje pojmova informacijsko komunikacijska tehnologija, kibernetička sigurnost, europska shema kibernetičke sigurnosne certifikacije, europskog kibernetičkog sigurnosnog certifikata, akreditacija, autorizacija i kvalificiranog revizora. Zakonom se utvrđuje nacionalno tijelo za kibernetičku sigurnosnu certifikaciju, zadaće i ovlasti ovog tijela, upis u registre, pravnu zaštitu, nadzor i prekršajne sankcije. Kao nacionalno tijelo za kibernetičku sigurnosnu certifikaciju u RH određuje se Zavod za sigurnost i informacijski sustav i uređuju se njegovi poslovi i ovlasti. Ovlasti zavoda utvrđene su uredbom. Zavod je također ovlašten obavljati poslove utvrđivanja potrebe za donošenje, kao i samo donošenje nacionalne sheme kibernetičke sigurnosne certifikacije, donošenje uputa za provedbe, potrebe provedbe zakona i uredbe, te nadzora nad provedbom ovog zakona. Zavod je odlukom vlade od 19. rujna 2019. već bio određen kao tijelo koje privremeno obavlja te poslove, dok je ovim zakonom određeno trajno obavljanje tih poslova. Kao nacionalno akreditacijsko tijelo određuje se Hrvatska akreditacijska agencija koja dodjeljuje akreditacije dalje tijelima za ocjenjivanje sukladnosti kao pravnim ili fizičkim osobama koje su akreditirane kod Hrvatske akreditacijske agencije i eventualno autorizirane od strane zavoda. Također je uređena, uređen postupak izvješćivanje i prijave u europski registar, utvrđen je postupak u slučaju da europska shema kibernetičke sigurnosne certifikacije sadrži potrebne i dodatne uvjete ili zahtjeve. Zakonom je predvođeno vođenje nacionalnih registara tijela za ocjenjivanje suglasnosti akreditiranih odnosno autoriziranih u RH kao registar europske kibernetičke sigurnosti itd.. Iz navedenog je razvidno da je predmetni zakon potrebno donijeti radi unaprjeđenja stanja europske kibernetičke sigurnosne certifikacije [[Upadica: Vrijeme]] Osiguranjem provedbe uredbe stvaraju se pretpostavke itd., itd..
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Mosta, poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić.
Čl. 4. predmetnog zakona, st. 3. govori o tome da je kibernetička sigurnosna certifikacija dobrovoljna osim ako nije drukčije određeno zakonom ili pravno obvezujućim aktom EU. Ukoliko dobro tumačim ovaj stavak čini se da mi unutar svojih zakona možemo urediti situaciju na način da kibernetička sigurnosna certifikacija postane obvezna neovisno o obvezujućem aktu EU premda ovisi o tom, što će o tome reći obvezujući akt EU jer opet ne mogu naši zakoni biti stroži itd.. Stoga smatram da je ovdje ključno pitanje na koji način mi želimo putem ove sigurnosne certifikacije urediti i regulirati prava potrošača u RH odnosno pobrinuti se za to da ta kibernetička sigurnosna certifikacija bude na svim proizvodima koje će oni koristiti kao nekakav garant sigurnosti. To je pitanje na koje bismo ovdje trebali dati odgovor. Iz nekog razloga ove kibernetičke teme koje su ključne za našu sadašnjost, a još i više za našu budućnost ne izazivaju pretjerani interes u HS. Međutim, ja ću se još jednom vratiti na dvije stvari. Posjetit ću na to da je i Hrvatska s obzirom na sigurnosne obavještajne službe drugih zemalja meta kibernetičkih napada i da trebamo pratiti ključne dokumente koji se odnose na praćenje razine naše sigurnosti jer ću podsjetiti da stručnjaci za kibernetički prostor upozoravaju da većina naših tvrtki izuzev financijskih sustava ima nisku razinu kibernetičke sigurnosti. Mi smo imali i nedavniji u prije nekoliko godina prodor u INA-u, sada smo imali prodor u A1 telekom itd., očito se ne ulaže dovoljno u kibernetičku sigurnost. Sada dolazi do ovih zakonskih izmjena, one će biti dobrovoljne ukoliko to ne uredimo drugačije, a zasad nismo uredili drugačije, međutim ostaje problem kibernetičke sigurnosti RH i na razini zaštite potrošača, ali i na razini toga što uopće pojedine tvrtke moraju raditi. Kada govorimo o onome što se nedavno dogodilo A1 korisnicima bez obzira možda na dobru volju tvrtke činjenica je da su oni bili javno obavješteni ostaje otvoreno pitanje čija je to odgovornost. Ako na stranicama Agencije za zaštitu osobnih podataka, a ovdje su upravo ukradeni nečiji osobni podaci, dakle ime, prezime i OIB, u njihovim mišljenima o sigurnosti, čuvanje i obrade osobnih podataka stoji da voditelj obrade nema obvezu pseudomizirati osobne podatke, postavlja se pitanje je li moguće da to nije ničija odgovornost, da jednom kada netko dođe do vaših podataka kako bi narod rekao pojeo vuk magare. I ako mi ovdje ne odlučimo unutar zakonskih okvira izvršiti pritisak na tvrtke da moraju imati zadovoljavajuću razinu kibernetičke sigurnosti koji će garantirati svojim korisnicima i da netko odgovora za to da se njihovi podaci ukradu i ako se ukradu kako ćemo mi stvoriti prostor sigurnosti koji će omogućiti minimum potrošačkih prava u RH, a ovo će biti sve više pitanje, a rješava se prvenstveno na razini EU i tu ne radimo dovoljno. Bit će sve više pitanja jer sve više toga što radimo je digitalno. Dala sam primjer toga da je i vojska trenutno sve ugroženija zato što se mnoge njezine akcije s obzirom na digitalizaciju mogu pokrenuti digitalnim putem. Znači to više nije pitanje tog hoćete li vi napasti neku stranicu vlade nego je pitanje toga na koji način ćete spriječiti funkcioniranje nekog oružja ukoliko upadnete u nečiji sustav. Sve više plaćanja vrši se virtualno, sve više je usluga prebačeno u virtualnu stvarnost. Hrvatska prema dostupnim podacima nema zadovoljavajuću razinu zaštite i to je onaj prostor gdje mi trebamo detaljnije promisliti zaštitu naših potrošača i izboriti se za zakonske inicijative koje će je u ovom slučaju garantirati. A ne da se događa ovako kada jednom vaši ključni podaci nestanu da imate jedan neuređen prostor u kojem to doista nije ničija odgovornost. Hvala vam.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući, g. tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo samo bih htio ukratko da odgovorim s obzirom da tajnik neće na kraju imati završnu riječ kolegici kad je pitala koji su to napadi i što se napada u Hrvatskoj. Napada se sve i svašta, ali morate znati da jedan broj cyber napada nećete nikada doznati, prvenstveno zbog toga što vam postoji jedan izazov, a to se zove tamna brojka to je broj napada koji se zapravo skrivaju, a skrivaju ih institucije kao što su banke, osiguravajuća društva, kreditna društva, kreditne institucije, štedionice itd., itd., zato što njima nije u interesu da se zna da su oni napadnuti da su neki podaci ukradeni i oni zapravo kompletnu štetu namiruju sami i zbog toga ne možemo znati koji je pravi broj napada na pojedine institucije. Možemo znati koji su napadi na naše državne institucije, s obzirom da se to prati od strane naših stručnjaka i da se to redovito evidentira i prati na jakim registrima. Osim toga nemojte zaboraviti da svi mi koji smo bili na nekakvim listama, kandidacijskim listama ako ste bili na lokalnim izborima onda su te liste bile objavljene javno na internetu uz vaše ime i prezime podatke o boravištu odnosno o prebivalištu bio je naveden i još jedan podatak koji je ključan za krađu osobnih podataka, a to je OIB. Znači svi mi smo dali svoje podatke javno na Internet i sa tim se podacima može služiti bilo tko i kako hoće i raditi sa njima što god hoće. Naravno, pitanje je da li će to netko iskoristiti ili to neće iskoristiti. Evo toliko o tome, mogli bi o tome puno govoriti, tema je jako široka ali htio bih se vratiti ponovo na ovaj zakon. Naime, ono što me interesira to je dio vezan za ENISA-u znači Agencija EU za kibernetičku sigurnost ima svoju strukturu organizacijsku i upravljačku strukturu pa me interesira hoće li se ta struktura s obzirom da je u velikom dijelu uredbe se zapravo piše o ENISA-i, interesira me da li će se ta struktura preslikati na Zavod za sigurnost informacijskih sustava ili će zavod imati neku drugačiju strukturu, s obzirom da bi to najvjerojatnije trebalo biti odvojeno i možda kao neki podsektor ili sektor unutar zavoda? To me interesira da li će to biti tako … pa da nam možda do sljedeći puta to odgovorite do drugog čitanja. Drugo što me interesira to su ovi problemi vezani za europske sheme kibernetičke sigurnosti, sigurnosne certifikacije tu smo rekli da ćemo na temelju tih shema napraviti i nacionalne sheme i naravno da ne možemo s obzirom da ne znamo što Europa sprema u tom dijelu, ne možemo ni mi znati što nas čeka. Ali ono što je definitivno napisano u zakonu, a to je da ćemo imati jedinstvene razine certifikacije i to osnovnu, znatnu i visoku i naravno da ta certifikacija ovisi o razini rizika koja je povezana sa uporabom tih informacijsko-komunikacijskih proizvoda, usluga odnosno procesa. E sad, ono što me interesira, opet velim molim onda s obzirom da danas taj odgovor nećemo dobiti, odgovor do sljedećeg čitanja, tko će raditi procjenu rizika? Da li će se to raditi na nivou EU ili će se to raditi na nacionalnom nivou i tko će imati RMS odnosno Risk managament sustav pod kontrolom, tko će ga voditi, tko će ga ažurirati, da li će to ići na nacionalnom nivou ili će ići na nivou Europe? S obzirom da certifikacija nekih očito proizvoda, usluga i procesa će morati biti definirana i zakonom, a trenutno nije definirano, ali bilo je rečeno da će biti definirano zakonom. Znači ne moraju svi pristupiti certifikaciji, ali moraju oni koji su definirani u zakonu odnosno za one koje je propisano to u zakonu. Slijedom toga interesira me i što će se sve certificirati odnosno koji će proizvodi, usluge i procesi doći ako imate informaciju o tome, ako ste surađivali, ako ste bili u kontaktu sa EU Komisijom da znamo što će se tu dešavati. I nije mi jasno kako je to Europa zamislila da se provodi ta sigurnost s obzirom da između ostaloga pišu o Internet of Things znači priključku svih ovih stvari npr. automobila, televizora, kućanskih aparata i svega ostaloga, a znamo da svi oni napadači napadaju nas [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] [[Govornik se ne razumije.]] sustav. Ok, evo to su pitanja pa ako nije problem. Hvala.
Evo s ovim smo iscrpili raspravu, zaključujem raspravu glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Zahvaljujem državnom tajniku sa suradnicom. Sljedeća je točka: - Izvješće o provedbi Nacionalnog programa zaštite potrošača za razdoblje od 2017.-2020.g. Podnositelj je Vlada RH na temelju čl. 130. Zakona o zaštiti potrošača. Raspravu je proveo Odbor za gospodarstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Poštovani državni tajnik Mile Horvat. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče HS-a, uvažene zastupnice i zastupnici. Ja ću vam sad predstaviti Izvješće o provedbi Nacionalnog programa zaštite potrošača za razdoblje od 2017.-2020.g. Nacionalni program zaštite potrošača strateški je dokument kojim se određuju ciljevi, mjere, prioritetna područja te aktivnosti u provođenju politike zaštite potrošača za razdoblje od 4 godine. Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja kao tijelo nadležno za poslove potrošača u Republici Hrvatskoj provodi i koordinaciju rada svih nositelja zaštite potrošača u vezi sa provedbom nacionalnog programa. Ministarstvo gospodarstva u suradnji sa svim dionicima politike zaštite potrošača izradilo je prijedlog izvješća za razdoblje od 2017. do 2020. Dakle, u ovom izvješću obuhvaćeni su prvo zakonodavne aktivnosti u izvještajnom razdoblju. U izvještajnom razdoblju kontinuirano se radilo na unapređenju nacionalnog potrošačkog zakonodavstva tako je i Zakon o zaštiti potrošača izmijenjen 2019. godine predmetnom izmjenom. Jasnije su određene obveze trgovaca vezano za isticanje cijene tijekom posljednjih oblika prodaje kao i odredbe koje uređuju pružanje javnih usluga i još neke druge stvari koje sad nisu predmet ovoga izvješća. Također su i Zakonom o provedbi Uredbe 302 iz 2018. rješavaju se pitanja neopravdanog geografskog blokiranja i drugih oblika diskriminacije na unutarnjem tržištu na temelju državljanstva, mjesta boravišta ili mjesta poslovnog nastana i Zakonom o provedbi Uredbe 23/94 o suradnji između nacionalnih tijela odgovornih za izvršavanje propisa i zaštiti potrošača. U izvještajnom razdoblju usvojen je i Nacionalni strateški okvir financijske pismenosti potrošača za razdoblje 2015.-2020. te su od akata izrađena i četiri akcijska plana za unapređenje financijske pismenosti potrošača. Isto tako ovim izvještajima obuhvaćene su i promotivne aktivnosti i kampanja javno pravnih tijela, udruga za zaštitu potrošača i udruženja poslovne zajednice namijenjene edukaciji potrošača o njihovim pravima i kako ih zaštititi. Tijekom 2017. i 2018. godine organizirane su dvije velike kampanje pod nazivom zajedno za potrošače i sve na jednom mjestu koje su održane u 11 hrvatskih gradova. Javno događanje sve na jednom mjestu započelo je 2017. godine na Cvjetnom trgu u Zagrebu, nastavilo se u nekoliko većih gradova kao što su Osijek, Varaždin, Rijeka, Split. U sklopu događaja zajedno za potrošače provodile su se kampanje u nekoliko velikih gradova diljem RH kao što su Zagreb, Čakovec, Slavonski Brod, Vinkovci, Pula, Zadar i Dubrovnik. Tijekom izvještajnog razdoblja svake godine prigodno je obilježen Svjetski dan prava potrošača. Povodom obilježavanja ovog dana 6. ožujka 2017. održana je konferencija pod nazivom „Povjerenje potrošača ključ razvoja gospodarstva u gradu Zagrebu“. 15. ožujak 2019. Svjetski dan potrošača održan je pod geslom pamtimo sa pametnom tehnologijom zaštita potrošača u digitalnom svijetu. Predstavnici Hrvatske narodne banke održali su radionicu pod nazivom „Što trebamo znati o plaćanju na internetu“, a predstavnici HANFA-e radionicu pod nazivom sigurnost financijama na Internetu. Tim povodom Ministarstvo gospodarstva organiziralo je i nagradni natječaj za učenike osnovnih i srednjih škola za izradu video uradaka, info grafika, plakata i stripova na temu zaštita u digitalnom svijetu. Na natječaju je zaprimljeno ukupno 118 radova i 70 osnovnih i srednjih škola širom Republike Hrvatske, a kao nagrada za četiri škole pobjednice osigurane su nove pametne ploče. Svjetski dan prava potrošača obilježen je i 2020. godine. U okviru obilježavanja ovog dana Ministarstvo gospodarstva raspisao je nagradni natječaj za učenike osnovnih i srednjih škola pod nazivom kako postati zeleni potrošač. Natječaju se odazvalo ukupno 86 škola, a nakon provedenog natječaja odabrana su tri najbolja rada koja su nagrađena pametnom klupom hrvatskog inovatora Ivana Mrvoša. U izvještajnom razdoblju izdan je i veliki broj radnih publikacija namijenjenih informiranju potrošača prvenstveno o njihovim pravima i njihovoj zaštiti na globalnom tržištu. Ovim izvještajem također obuhvaćen je i prikaz alata za informiranje potrošača, te ukupan broj zaprimljenih upita potrošača tijekom izvještajnog razdoblja. Dakle u izvještajnom razdoblju korišteno je nekoliko alata kako bi se informiralo i educiralo potrošače. To je telefon za potrošače. Dakle, u siječanj-svibanj 2018. godine upite potrošača putem jedinstvenog telefonskog broja zaprimalo je Ministarstvo gospodarstva svakog radnog dana od 10 do 14 sati, te je odgovoreno na 903 upita potrošača. Tijekom 2019. otvorene su i dodatne linije za potrošački telefon, te je omogućeno da pozivi potrošača budu besplatni. Ukupan broj zaprimljenih poziva putem besplatnog potrošačkog telefona bio je negdje oko 8 hiljada 900 takvih poziva dok je 2020. odgovoreno na 5667 upita. Centralni informacijski sustav za zaštitu potrošača u svrhu uspostavljanja brže komunikacije sa građanima ustrojen je centralni informacijski sustav za zaštitu potrošača koji građanima u RH omogućuju da putem elektroničke pošte zatraže objašnjenja propisa i postupaka od tijela nadležnih za pojedina područja zaštite potrošača. Ukupno je od 2017. do 2020. godine zaprimljeno negdje oko 11000 upita. Najveći broj upita putem besplatnog telefona odnosili su se na materijalni nedostatak, jamstvo za ispravnost prodane stvari, prodaju na daljinu, povrat odnosno zamjenu ispravnog proizvoda, električnu energiju, javnu vodoopskrbu i odvodnju, te pitanja oko iznosa računa za javne usluge, očitanje brojila i drugo. Sljedeći alat je bio Europski potrošački centar. Europski potrošački centar je dio mreže europskih potrošačkih centara koji daje savjete i osigurava informacije o prekograničnoj kupovini, te pomaže potrošačima u rješavanju prekograničnih tužbi i sporova. Upite koje Europski potrošački centar rješavao odnosili su se primjerice na kupovinu putem interneta, probleme koji se mogu javiti prilikom putovanja zrakoplovom, autobusom ili vlakom. Ukupno je u periodu, izvještajnom periodu od 2017. do 2020.g. bilo takvih 5.600 upita i jedinstven portal za potrošače 30. travnja 2019. pokrenuta je i stranica „Sve za potrošače“, radi se o prvom hrvatskom središnjem portalu za potrošače putem kojeg su, kojeg se građani mogu informirati o svojim potrošačkim pravima. U izvještaju je obuhvaćen i rad tijela za alternativno rješavanje sporova tzv. centri za mirenje. Stupanjem na snagu Zakona o alternativnim, alternativnom rješavanju potrošačkih sporova u prosincu 2016.g. postavljeni su temelji za daljnje unaprjeđenje sustava rješavanja potrošačkih sporova. Uz već postojeća neovisna i kvalificirana tijela za alternativno rješavanje sporova omogućeno je i osnivanje drugih tijela za alternativno rješavanje potrošačkih sporova. Kako bi se izvršio odabir tijela za alternativno rješavanje sporova Ministarstvo gospodarstva je u veljači 2017.g. objavilo otvoren poziv za iskaz interesa za odabir tijela za alternativno rješavanje sporova potrošačkih. Odlukom koja je odabrana, kojom su odabrana tijela za alternativno rješavanje u RH i koja su potom notificirana Europskom komisijom odabrani su Centar za mirenje pri HGK, Centar za mirenje pri Hrvatskom uredu za osiguranje, Profitest centar za mirenje Medijator, Sud časti pri HGK, Centar za medijaciju Hrvatske udruge za medijaciju, Centar za mirenje pri Hrvatskoj udruzi poslodavaca, Sud časti Hrvatske obrtničke komore, Centar za mirenje Hrvatske obrtničke komore. Od odabranih tijela njih 5 je ostvarilo i pravo na dodjelu financijske potpore u pojedinačnom iznosu od 70.000 kuna budući da su udovoljili dodatnim kriterijima koji su propisani otvorenim javnim pozivom. To su Sud časti Hrvatske obrtničke komore, Centar za mirenje pri udruzi poslodavaca, Centar za medijaciju pri udruzi za medijaciju, Centar za mirenje Hrvatske obrtničke komore i Sud časti pri HGK s tim da Centar za mirenje HUP-a nije više u funkciji, te je izbrisan sa popisa notificiranih tijela. Sud časti pri HGK treba ovdje istaknuti od 2020.g. ne djeluje zbog financijskih razloga iako je na popisu dalje ovih ovlaštenih institucija. Izvještajem također je obrađena i statistika provedenih nadzornih aktivnosti inspekcijskih i drugih tijela koji su ovlašteni za nadzor, pa je tako u izvještajnom razdoblju obavljeno ukupno 52, 53 hiljade inspekcijskih nadzora u kojima je utvrđeno 12.400 povreda propisa i djelokruga tržne inspekcije u vezi kojeg su poduzete odgovarajuće upravne i prekršajne mjere, a zaprimljeno je ukupno 10.000 predstavki potrošača koji, kojima se i ukazivalo na povrede pojedinačnih prava potrošača i na druge nepravilnosti djelokruga tržišne inspekcije. U RH na temelju Uredbe o sustavu brze razmjene službenih obavijest o proizvodima koji predstavljaju rizik za zdravlje i sigurnost potrošača tzv. rapeks sustav, kao kontrolna točka za rapeks sustav utvrđen je središnji ured DIRH-a odnosno državnoga, državne inspekcije, nacionalna kontaktna točka izvijestila je komisiju o 772 slučajeva u kojima su na tržištu RH pronađeni proizvodi temeljem zaprimljenih obavijesti Europske komisije, te ujedno dostavila Europskoj komisiji 78 obavijesti o proizvodima koji su pronađeni na tržištu RH kroz aktivnosti tržišne i sanitarne inspekcije, a predstavljaju rizik za sigurnost i zdravlje potrošača. S obzirom na covid epidemiju tijekom 2020. aktivnosti tržišne inspekcije bile su usmjerene na kontinuirane nadzore proizvoda obuhvaćeni odlukom vlade o iznimnim mjerama kontrole cijena za određene proizvode. Tržišna inspekcija obavila je ukupno 1959 inspekcijskih nadzora gdje je temeljem Zakona o zaštitit potrošača izrečeno 18 upravnih mjera o zabrani takve prakse radi neosnovanog povećanja cijena proizvoda. Provedeni nadzori su i u ostalim sektorima koji se ne odnose na nadležne inspekcije, pa je tako poljoprivredni inspektori su temeljem 14 ciljanih akcija za to razdoblje obavili negdje oko 3714 inspekcijskih nadzora. Zbog utvrđenih nepravilnosti doneseno je 317 mjera. Veterinarska inspekcija je u tom periodu provela oko 5000 uzorkovanja hrane životinjskog porijekla i hrane za životinje. Provedbeni nadzor carinske uprave je, provedbenim nadzorom carinske uprave je uništeno oko 2,5 milijuna komada razne krivotvorene robe u vrijednosti od 8 milijuna eura. Također je oduzeto 623.000 komada razne robe za koje je postojala sumnja da se, da se njome krše prava intelektualnog vlasništva u vrijednosti od 4, gotovo 5 milijuna eura. HNB je zaprimila potrošačkih prigovora po, u izvještajnom razdoblju od 2017. do 2020. u, u broju od nekih 3000 prigovora potrošača. HAKOM je obavio 11 nadzora koji su se odnosili na zaštitu prava putnika u željezničkom prijevozu. Tijekom navedenog razdoblja riješeno je 5800 zahtjeva za rješavanje spora između korisnika i operatera usluga električnih komunikacija. Inspektori elektroničkih komunikacija obavili su preko 360 inspekcijskih nadzora. Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture zaprimilo je 22 prigovora u 2018.g., a u 2019. je zabilježen povećan broj predstavki, dok je u 2020. vezan za zaštitu prava putnika u cestovnom prometu. Hrvatska agencija za civilno zrakoplovstvo je zaprimila 1777 prigovora u pogledu zaštite prava putnika u zračnom prometu. I konačno HERA je u razdoblju 2017.–'20. riješila ukupno 1500 žalbi i prigovora pojedinačnih korisnika energetskih, energetskih usluga. Izvještaj obuhvaća i razvoj politike sigurnosti proizvoda. Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja je kontinuirano u izvještajnom razdoblju provodilo aktivnosti s ciljem podizanja svijesti građana, o sigurnosti proizvoda putem svojih spomenutih informativnih kampanja sve na jednom mjestu i zajedno za potrošače kao i putem jedinstvenog portala sve za potrošače. Obuhvaćene su i aktivnosti udruga za zaštitu potrošača. Tijekom izvještajnog razdoblja kontinuirano se radilo na jačanju udruga za zaštitu prava potrošača. Ukupan broj danih informacija u 4 savjetovališta za zaštitu potrošača, to je Osijek, Pula, Split i Zagreb u 2017. iznosilo je 24.000. U novih 6 savjetovališta za zaštitu potrošača Osijek, Pula, Split, Zagreb, Varaždin i Duga Resa ukupan je broj danih informacija za razdoblje travanj-prosinac 2018. iznosio 16.500 od čega je najveći broj upita također se odnosio na trgovinu, na ovrhe i na financijske usluge. Istraživanje javnog mijenja koje je provela Agencija Ipsos u 2018. pokazalo je da su udruge za zaštitu potrošača bile nedovoljno prepoznate radi čega je bilo potrebno izmijeniti način njihovog financiranja. Stoga su tijekom 2019. raspisana dva natječaja, ukupno je dodijeljeno 13 financijskih podrški za provedbu projekata informiranja, edukacije potrošača u ukupnom iznosu od 900.000 kuna. Zbog pandemije Covida s udrugama je potpisano 7 novih ugovora i jedan dodatak ugovora. U suradnji s ministarstvom i drugim tijelima nadležnima za posebna područja održano je 6 ciklusa edukacija udruga za zaštitu potrošača u RH. Na edukacijama je sudjelovalo, su sudionici iz 24 udruge. Provedbe, napominjem da su provedbene aktivnosti u izvještajnom razdoblju dostavilo je svega nekoliko, nekoliko udruga, dakle izvještaj o svom radu, svega nekoliko udruga je dostavilo ministarstvu. Izvještaj obuhvaća i aktivnosti jedinica lokalne samouprave u čijem su samoupravnom djelokrugu i zaštita potrošača. Dakle, jedinice lokalne samouprave bitan je …/nerazumljivo/… politike zaštite potrošača iz razloga što se prema Članku 25. stavka 2. Zakona o zaštiti potrošača dužni osnovati savjetodavno tijelo u čijem radu sudjeluje i predstavnik udruge za zaštitu potrošača. Udruga za zaštitu potrošača imenuje svojeg predstavnika u savjetodavno tijelo jedinice lokalne samouprave koja odlučuje o pravima i obavezama potrošača ako udruga djeluje i ima sjedište na području te lokalne samouprave. Međusektorska suradnja provodi se i kroz rad nacionalnog vijeća za zaštitu potrošača kao savjetodavnog tijela Vlade RH koje na stručnoj razini raspravlja o aktuelnim potrošačkim temama, a čije predstavnici javnopravnih tijela nadležnih za područje zaštite potrošača, predstavnici poslovne zajednice, predstavnik Visokog trgovačkog suda RH, predstavnici akademske zajednice i predstavnici udruga za potrošača. U izvještajem su obuhvaćene i aktivnosti tijekom predsjedanja Vijeća EU, dakle hrvatsko predsjedništvo je pitanje zaštite potrošača definiralo kao jedan od temeljnih zadataka u okviru prioriteta Europa koja se razvija. Tijekom predsjedanja organizovano je nekoliko važnih događaja. To je bio sastanak mreže tijela za potrošačku politiku 29. svibnja 2020., točke dnevnog reda sastanka bile nova europska strategija za potrošače i utjecaj Covida na, na potrošače. Jedan od prioriteta hrvatskog predsjedništva tad je bilo donošenje direktive o predstavničkim tužbama kojim se uređuje pokretanje postupka zaštite kolektivnih interesa potrošača od strane kvalificiranih subjekata. Tijekom hrvatskog predsjedanja napominjemo dakle, na političkoj razini postignut je dogovor o istom i direktiva o predstavničkim tužbama stupila je na snagu 24. prosinca 2020. godine. I konačno prilikom izrade Nacionalnog programa zaštite potrošača za razdoblje koje dolazi dakle 2021.-'24. godina koji je usklađen s novom Europskom strategijom za potrošače naglasak je stavljen na digitalne aspekte zaštite potrošača te na jačanju otpornosti potrošača za održivi oporavak. Jedna od posljedica pandemije Covida jest i promjena potrošačkih navika prilikom kupovine roba i usluga gdje potrošači u puno većem broju kupuju putem interneta stoga je nužno osigurati i primjeren nadzor kako bi se povećalo povjerenje u kupovinu putem interneta. Nastojanja da se iskoristi sav potencijal kupovine preko intereneta donijete su i dvije, dvije direktive. Za implementaciju ovih direktiva nadležno je Ministarstvo gospodarstva te Ministarstva pravosuđa i uprave. Možda sam bio malo duži, ali sam imao potrebu vam, vas upoznati sa ovim podacima.
Imamo, vrijeme je isteklo. Imate nekoliko replika, prva je poštovana zastupnica Anita Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče na početku vašeg izlaganja spomenuli ste da je za provedbu Nacionalnog programa zaštite potrošača značajne su promotivne aktivnosti i kampanje kako bi se potrošačima distribuirale informacije o pravima i zaštiti. Kampanje u fizičkom obliku uglavnom se održavaju u većim gradovima i nadam se da će se i manje sredine uključiti u slične kampanje, ali dobro je da je istovremeno ministarstvo osiguralo i besplatni potrošački telefon 0800 414 414, da je pokrenuta mrežna stranica sve za potrošače szp.ta.hr, a također je građanima omogućeno i da putem elektroničke pošte zatraže potrebne informacije. Smatram da je ovo bitno i da je i nadam se da će ministarstvo i dalje nastaviti sa ovakvim telefonskim i digitalnim aktivnostima kako bi informacije bile dostupne građanima na čitavom području RH. Hvala.
Zahvaljujem se uvažena zastupnice. Dakle, mi, ministarstvo je naravno u svrhu informiranja potrošača otvorilo kao što ste rekli 3 kanala komunikacije. To je su upiti putem online mreže, dakle imali smo u 2021. g. 3,5 hiljade takvih upita, ono što je bitno reći, odgovaralo se isti dan ili u roku 5 dana od dana dostavljenog upita. Isto tako smo otvorili besplatni potrošački telefon koji radi ovaj srijedom, ponedjeljkom, odnosno ponedjeljkom, srijedom i petkom od 10 do 14 sati. Tu su imali negdje oko 6 tisuća poziva prošle godine na koje se odgovorilo i naravno, imamo i Europski potrošački centar pri Ministarstvu gospodarstva, uvezani smo u taj europski sustav. To je dio mreže koji potrošačima treba da pruži savjetodavnu ulogu u sporovima prekograničnim kad se radi o robi iz inostranstva.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Josip Begonja. Sljedeća replika poštovana zastupnica Josip Begonja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, nedvojbeno je da su udruge za zaštitu potrošača vrlo bitan dionik zaštite potrošača i mene zanima na koji način ste uključivali udruge za zaštitu potrošača u provođenju jedne kompleksne politike, da je tako nazovem, zaštite potrošača u ovom predmetnom izvještajnom razdoblju? Hvala.
Zahvaljujem se na pitanju uvaženi zastupniče. Kao što sam rekao u jednom dijelu ovoga Izvještaja o Nacionalnom programu, udruge su nam izuzetno bitne i posebno radimo sa udrugama i uključivali smo ih u provođenje potrošačke politike na način da, dakle imamo Nacionalno vijeće za zaštitu potrošača, udruge su trebale imati, imaju dakle 3 svoja predstavnika najviše od pojedinačnih ovaj, učesnika. Isto tako, udruge su sufinanciran je njihov rad sa sufinancirano je i savjetovalište za zaštitu potrošača i udruge su sufinancirane, imale su mogućnost korištenja određenih sredstava po osnovu dva projektna prijedloga, projektna zadatka i isto tako, radimo edukaciju sa udrugama, imali smo do sad 6 ciklusa edukacija udruga gdje smo ih uveli u cijelu ovu problematiku.
Slijedi replika poštovanog zastupnika Darka Sobote.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče HS-a, g. državni tajniče, iako ste vi u svome izlaganja u predstavljanju, zapravo ovog prijedlog Izvješća o provedbi Nacionalnog programa zaštite potrošača podrobno upisali i dali detalje edukacije i informiranja, ipak u javnom prostoru postoje određena razmišljanja da se ne posvećuje dovoljno pažnje upravo potrošačima u tom dijelu. Možete li nam dati dodatne informacije koliko je zapravo i na koji način se dalo truda o informiranju i koji su zapravo, kakva su razmišljanja u periodu koji je pred nama?
Dakle i ono što hoćemo reći da u novom Programu, pročitao sam aktivnosti koje smo imali u izvještajnom periodu 2017.-2020., ono što je bitno da mi u novom Nacionalnom programu zaštite potrošača za period 2021.-2024., ovaj, idemo sa novim odnosom prema edukaciji potrošača, idemo sa novim sredstvima prema financiranju udruga, tako da ćemo, mislim da ćemo na taj način ostvariti određenu i ustvari pomoći ćemo i udrugama koje se bave zaštitom potrošača da budu vidljivije i pokušat ćemo educirati potrošače kroz našu komunikaciju sa ovim tijelima u Ministarstvu o problemima koji će ih, nove tehnologije i nova kretanja na tržištu s kojim će se suočiti.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Nadica Dreven Budinski.
Hvala lijepa potpredsjedniče državnog Sabora. Poštovani državni tajniče. Znači podizanje javne svijesti o potrošačkim pravima je kao jedna od najvažnijih stvari i kontinuirano educiranje i informiranje je jedan od najvažnijih segmenta politike zaštite potrošača. Ministarstvo gospodarstva i aktivnog .../nerazumljivo/... i održivog razvoja, nadležno je za politiku zaštite potrošača u RH. Možete li nam reći o tome na koji način nadležno ministarstvo informira potrošače u njihovim pravima te putem kojih komunikacijskih sredstava potrošači mogu dobivati informacije, mogu se obratiti u Ministarstvo? Hvala lijepa.
Pa i zahvaljujem se dakle. Rekao sam da mi imao 3 kanala komunikacije sa potrošačima. Dakle ono što je najvažnije, postoji sustav koji je već funkcionira godinama, to je online komunikacija. Isto tako postoje besplatni telefoni koji su 3 dana u toku tjedna na raspolaganju ljudima gdje ljudi od 10 do 14 sati su non stop na vezi i odgovaraju na pitanja i imamo ovaj europski sustav Europskom potrošačkom centru, ovaj Europski potrošački centar koji treba da pomogne našim potrošačima koji su nezadovoljni da i osjećaju određenu nepravdu u kupovini robe koja je stranoga porijekla.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Zvonimir Troskot.
Poštovani državni tajniče, imam 2 pitanja. Sukladno nalazima i izvještajima udruge Blokirani i Hrvatske udruge za zaštitu potrošača, dakle navodi se da rastu zapravo dugovi koji su u zastari, znači dugovi koji su u zastari, koji pružatelji usluga ili agencije šalju prema potrošačima, a to su nezakoniti dugovi i potraživanja. Moje prvo pitanje je kako to da to nije tematika koja bi interesirala Državni inspektorat i kako to da se to povećava? I drugo moje pitanje, dakle sukladno čl. zakona 26 o zaštiti potrošača, navodi se kako bi lokalna samouprava morala osnovati savjetodavno tijelo u kojem bi moralo sjediti dakle predstavnik za zaštitu potrošača. Moje pitanje je kako to da unatoč toj odredbi većina lokalne samouprave nema tog predstavnika, a tko ima, tko nema, ne zna se jer Ministarstvo nikada nije provelo dakle istragu niti istraživanje po pitanju tih savjetodavnih tijela. Evo ga.
Zahvaljujem se uvaženi zastupniče. Dakle, ovo drugo pitanje savjetodavna tijela, mi smo propisali da Zakonom o zaštiti potrošača da lokalna samouprava mora organizirati takvo savjetodavno tijelo i omogućiti predstavnicima udruga koje su registrirane na prostoru te lokalne samouprave, to je bitna stvar za reći, da preko svojih predstavnika sudjeluju u radu toga. Mi ne možemo s obzirom na zakon koji definira lokalnu samoupravu reći koliki će to biti broj. Oni sami svojim aktima, svom statutu odluci o formiranju savjeta, dakle vijeće donosi odluku o sastavu tog savjetodavnog tijela. Ono što smo mi inzistirali da mora biti predstavnik lokalnih udruga jer ono ima valjda najveći interes da zastupa i poznaje građane, probleme građana. A ovo drugo pitanje, ne znam neću stići odgovoriti, vjerojatno govorite o faktoringu dakle o ustupanju potraživanja, to je predmet isključivo Zakona o obveznim odnosima, Zakona o faktoringu i o mislim da se radi i o izvršnom zakonu, dakle nije predmet ovoga.
Sljedeća replika poštovana [[Upadica Horvat: Znam o čemu se radi.]] zastupnica Urša RAukar Gamulin. Izvolite.
Ali ja ću se ipak nadovezati na repliku kolege Troskota, dakle citiram „Jedan od ciljeva Nacionalnog programa za zaštitu potrošača za razdoblje 2017.-2020. bio je osigurati potrošaču pravo na siguran proizvod odnosno pravo na informaciju ako se na tržištu nalazi nesiguran proizvod“, e pa sad manje-više svi krediti u financijskom sektoru su potencijalno nesigurni proizvodi jer mogu biti prodani agencijama za naplatu dugova. O tome znamo sve kolika je to maltretaža za naše sugrađane i sugrađanke. No o toj vrsti nesigurnosti u ovom izvješću nema ni jedne jedine riječi, dapače nema niti nekakve ideje kako bi se taj zaista veliki problem mogao riješiti, nema naznake da će se ići na Zakon o agencijama za naplatu dugova ili recimo npr. na građenje jednog mehanizma o zaštiti nesigurnih domaćinstva po uzoru na Francusku. Pa evo molila bih vas da prokomentirate kako to da ta nesigurnost na financijskom tržištu nije niti spomenuta, znači da nije [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] spomenuto ni u vašim svim akcijama. Hvala.
Odgovor.
Zahvaljujem se uvažena zastupnice. Dakle, svi smo mi u nekim svojim životnoj situaciji vjerojatno bili pod udaru upravo činjenice da smo imali neka potraživanja i da je to neka banka nekome prodala i onda dobijete obavijest. Dakle, to je regulirano ugovorom o faktoringu o prijenosu, o prodaji potraživanja i to je regulirano ponavljam opet Zakonom o obveznim odnosima odnos između trgovca i kupca. Da li će kakav će taj odnos biti to je njihova slobodna diskrecija, to Zakon o obveznim odnosima tako kaže. Ja možda nisam u pravu, slažem ste da ste vi u pravu, ali ovog trenutka mi to u našoj regulativi u Zakonu o zaštiti potrošača nemamo predviđeno, a u izvještajnom periodu 2017.-2020. očito nije bilo takvih situacija, 2017.-2020. ili ih niko nije obradio, ja sad to ne mogu odgovoriti. Ja govorimo o izvještaju koji je iznosio, dakle iznosio sam obrađene činjenice.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani državni tajniče. Ja ću pitanje možda malo okrenuti drugačije. Dakle, jedno od velikih poglavlja u ovoj temi vezano uz zaštitu dakle provedbe Nacionalnog programa zaštite potrošača za četiri godine je tema financijske pismenosti. I vi ste u svom izlaganju govorili o financijskoj pismenosti, govorili ste o tome da su je vezano uz financijsku pismenost za djecu u srednjim školama koji su se natjecali, bili su takmičenja i sve ostalo. Zaista živimo u vrlo zanimljiva vremena gdje je ta financijska pismenost izuzetno važna, pa mene zanima jedna druga stvar što ministarstvo čini kroz svoje neke programe i sve ostalo za financijsku pismenost ljudi starije životne dobi da ne kažem umirovljenika koji će se sad susresti sa problemom kad dobiju u 2022., što svi znamo da će biti računi znatno veći koji neće znati ni pročitati niti bilo šta drugo [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] što ministarstvo [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] tu radi?
Odgovor.
Uvažena zastupnice dakle Mrak Taritaš, ja znam da vi uvijek idete u središte problema sa vašim pitanjima i ovo jeste dobro pitanje kako opismeniti naše ljude da se pripreme za tržišne događaje koji nam predstoje, dakle to nije jednostavno i ne može se jednoznačno odgovoriti. Ako mi imamo kao što sam rekao da imamo otvorenu komunikaciju sa potrošačima preko on line veze pa tu imamo preko 3,5 tisuća godišnjih komunikacija odgovora, ako imamo besplatni telefon to je ovog trenutka sustav koji smo izgradili da bi mogli komunicirati sa potrošačima. Ja ne kažem da je to konačna stvar i ja ne kažem da nećemo u narednom periodu 2021.-2024. imati i ovaj problem na dnevnom redu pokušati ga na neki način osmisliti.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Barbara Antolić Vupora.
Poštovani g. tajniče. U izvješću se govori o nizu akcija za osnaživanja prava potrošača, međutim kako komentirate činjenicu da je tek 12% ljudi u Hrvatskoj upoznato sa svojim pravima, a po tom postotku mi smo zapravo među najnižima odnosno jesmo najniži i najslabiji prema poznavanju prava potrošača. Kako komentirate ili kako bi zapravo komentirali tu žalosnu činjenicu?
Zahvaljujem se uvažena zastupnice. Dakle, vi ste komentirali podatak po potrošačkom semaforu Europske komisije čini mi se, ako se ne varam gdje ovdje kaže da imamo najveći broj ispitanika u 19 kategorija 12,6%. Dakle, imamo najmanji broj ispitanika. To ne znači da ljudi izvan tih 16% nisu educirani i ne poznaju problem. Nismo najgori, dakle u ta dva elementa najmanji broj ispitanika i povjerenje u on-line kupovinu, a u ostalih od koliko sam ja shvatio na potrošačkom semaforu ima 19 kategorija za koje se mora odgovoriti kao država. U ostalima smo otprilike u nekakvom prosjeku europskom. Tako da nismo najgori po potrošačkom semaforu Europske komisije.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Siniša Jenkač.
Hvala uvaženi potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče. Primjećujemo da je dio izvješća posvećen i sustavu alternativnog rješavanja potrošačkih sporova u Republici Hrvatskoj. Koje ste korake poduzeli kako bi se predmetni sustav poboljšao? Hvala.
Zahvaljujem se uvaženi zastupniče. Dakle, kao što sam rekao u svom izvještaju centri za mirenje su definirani Zakonom o alternativnom rješavanju sporova. Mi smo dakle transpornirali smo Direktivu o alternativnom rješavanju sporova u zakon, odabrali smo i određena tijela za alternativno rješavanje koji udovoljavaju kriterijima i ocjene prihvatljivosti, neovisnosti kako bi potrošači imali mogućnost podnošenja zahtjeva. I ministarstvo je 2017. godine sufinanciralo rad 5 tijela za alternativno rješavanje u iznosu od otprilike 70 000 kuna po svakom tijelu. Dakle, na taj način smo, mislim da smo formirali taj sustav centara za mirenje. Kako će ona funkcionirati i kako funkcionira to ćemo vidjeti u ovom razdoblju 2021. pa nadalje.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče u ovom izvješću imamo navedene aktivnosti udruga za zaštitu potrošača u izvještajnom razdoblju. Navode se aktivnosti ja bih rekla svega šest udruga. Jedna od njih je i Društvo za zaštitu potrošača Šibenski potrošač koji djeluje i financira se iz proračuna grada Šibenika i Šibensko-kninske županije. Navodi se koje sve aktivnosti su imali u okviru rada savjetovališta, volonteri su rješavali različite upite potrošača putem telefona, mailom, osobnim dolaskom, oni u suradnji sa udrugom mladih također obilježen je svjetski dan. Članovi društva sudjeluju na lokalnim povjerenstvima za reklamaciju potrošača itd. Moje je pitanje koliki je značaj i koliko mogu pomoći upravo ove lokalne udruge koje djeluju na području jedinice lokalne, područne samouprave s obzirom da u izvješću imamo samo još Društvo potrošača Međimurja i Udrugu za zaštitu potrošača grada Samobora.
Zahvaljujem se uvažena zastupnice. Dakle, mi imamo situaciju da smo 2021. godine, dakle ministarstvo u ovom sastavu u ovom sazivu raspisao natječaj za institucionalnu podršku udrugama. Jer u jednom periodu nismo imali financijsku institucionalnu podršku i to se odrazilo na rad nekih udruga. Dakle, mi smo raspisali natječaj i ukupno na taj natječaj se javilo 4 udruge su izabrane prema Upravnom odboru Nacionalne zaklade koje je provodilo taj natječaj mi smo tu, dakle oni su konzumirali negdje oko 350 milijuna kuna. Šta hoću reći? Mi ovog trenutka imamo negdje registriranih 220 i više udruga. Aktivnih imamo oko desetak i to je činjenica. To je podatak koji nam za ovaj protekli period koji imamo kao završni. I to nije dobro.
Slijedi replika poštovane zastupnice Sandre Benčić, izvolite.
Poštovani, neprihvatljivo je da u ovom izvještaju nema ni jedne riječi o nadzoru i o aktivnostima koje ste u sklopu Programa zaštite potrošača proveli prema građanima koji imaju potraživanja koja ne mogu platiti. Dakle, govorimo o prezaduženim građanima i kućanstvima i čiji su dugovi prodani trećim stranama većinskim Agencijama za naplatu potraživanja. Mojoj kolegici ste rekli da možda toga nije bilo, takve prodaje. 17 i pol milijardi kuna dugova je u ovim izvještajnim godinama 2017., 2018., 2019., 2020. prodano Agencijama za naplatu potraživanja minimalno, a vi nemate ni jednu riječ o tome u ovom izvještaju. HNB nije napisao ni jednu rečenicu o tome u sklopu nadzora koji vrši nad bankama, pa i nadzora nad prodajom potraživanja.
Vrijeme. Odgovor.
Zahvaljujem se uvažena zastupnice. Ja vam mogu odgovoriti. Dakle, slažem se sa vama da je prodaja potraživanja velik problem. Ja sam svojevremeno u Saboru kao zastupnik govorio protiv Prijedloga zakona o faktoringu i šta će nam se desiti. Netko je to predlagao vrlo liberalno onda u to vrijeme rekao to je spas itd. Ja vam mogu samo reći da mogu zatražiti od HNB-a izvještaj pa vam poslati. Dakle, ne mogu odgovoriti sad zašto to u ovom izvještaju nije obrađeno, jer smo mi to tretirali kao posao vezano za faktoring, za Zakon o faktoringu ali mogu tražiti od HNB-a i to ću uraditi i ako prihvatite to kao odgovor poslat ću vam izvještaj HNB-a da vidim jer i mene to osobno zanima, jer apsolutno sam bio protiv koncepta ugovora o, odnosno Zakona o faktoringu.
Posljednja replika poštovana zastupnica Vesna Vučemilović.
Poštovani državni tajniče prema članku 24. Zakona o zaštiti potrošača javnim uslugama se između ostalog smatra i distribucija prirodnog plina. HERA je na temelju Zakona o energiji i nekih drugih zakona, propisa itd. dužna štititi interese potrošača odnosno krajnjih kupaca energije. Kako se može onda dogoditi da zagrebački obrtnici, poduzetnici dobiju četiri do pet puta veće račune bez upozorenja, bez aneksa ugovora. Šta je tu HERA radila? Je li to HERA malo zaspala možda?
Zahvaljujem se uvažena zastupnice. To je događaj koji je, dakle vremenski, kalendarski izvan obrade ovoga izvješća. Dakle, ovo je izvješće 2020. a vi govorite o događajima koji su sad najaktualniji i vas razumijem itd. Dakle, trebali bi vidjeti sa HERA-om zbog čega je došlo do te situacije. HERA je regulatorno tijelo. Dakle, mi se pozivamo i kažemo da u tim slučajevima oštećeni građani imaju pravo da traže, da se obrate HERA-i i očekuju od HERA-e i nekakav odgovor i rješenje tih problema. Ja sam na tu činjenicu koja se desila prije dva mjeseca ne mogu odgovoriti.
Hvala državni tajniče. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi za raspravu je prijavljeni Klub zastupnika MOST-a i u njihovo ime poštovani zastupnik Zvonimir Troskot.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege i poštovani građani i građanke koje nas pratite putem ekrana. Prema rezultatima potrošačkog semafora … [[Govornik se ne razumije.]] istraživanja koje svake dvije godine provodi Europska komisija Hrvatska je zadnja u EU po informiranosti i educiranosti potrošača, ali i trgovaca i zadnja je u povjerenju prema javnim institucijama i zadnja je u zaštiti prava potrošača i takve rezultate imamo od ulaska u EU. Nacionalni program o kojem danas raspravljamo donosi se za četverogodišnje razdoblje, međutim nikada nisu napravljeni operativni programi provedbe po godinama, što znači da je ovaj program mrtvo slovo na papiru. Predstavnici Udruga potrošača u Nacionalnom vijeću za zaštitu potrošača su tražili izradu operativnih programa na godišnjoj razini, ali nikada to nije ostvareno a obećano je da će to dobiti. Udruge za zaštitu potrošača su tražile financijsku potporu Ministarstva gospodarstva, ali je nisu dobili. Sve saveze potrošača u EU financiraju resorna ministarstva od 400 do 800 eura godišnje po potrošaču. Primjerice Njemački savez ima proračun od 25 milijuna eura od čega 18 milijuna eura financira Ministarstvo gospodarstva, a naše ministarstvo očekuje da volonteri odrade sav posao, da sami kupuju opremu, plaćaju putovanja itd. Iz detaljnih izvještaja Hrvatske udruge za zaštitu potrošača, a i samih razgovora koje je klub MOST proveo sa Udrugama za zaštitu potrošača diljem Hrvatske došli smo do zaključka da se prava i dostojanstva potrošača sustavno krše na nekoliko polja i razina. Prva ovrha i dug, druga tele operateri, treća nesuradnja lokalnih vlasti, četvrto nedjelotvorna i spora aktivnost Državnog inspektorata, peto problemi sa materijalnim nedostatkom na proizvodu i šesto monetarna politika ovog vodstva Hrvatske narodne banke. Pod broj jedan ovrhe i dug. Kao što smo naveli najveći problem sa kojima se suočavaju naši potrošači su problemi oko ovrha i prodaja duga agencijama. Prodaja duga agencijama je jedan nepošten posao koji nije ničim reguliran i dovodi ljude u očajne pozicije, završavaju na lijekovima, psihijatrijama i suicidalnim postupcima. Sada je ovaj važni dio koji niste odgovarali. Vlada je odbila taj dio regulirati u nedavno usvojenom novom Zakonu o zaštiti potrošača i nije htjela usvojiti primjedbe niti Hrvatske udruge za zaštitu potrošača, a niti oporbe. To što ljudi dobivaju dijagnoze što su na samom rubu i što si žele oduzeti život Vladi, ali ni vodstvu HNB-a očito da ne smeta kad s druge strane viceguverner HNB-a dođe do svoje kuće preko Agencije za naplatu potraživanja, onda je svima sve po zakonu. Dok ljudi psihički stradavaju s jedne strane pod navodnicima uglednici financijskog sustava lešinare na problemima naših ljudi. Psihička dijagnoza našim ljudima, uglednicima, lešinarske vile. Suicidalne misli našim ljudima, uglednicima, menadžerski poslovi u HNB-u koji ni na koji način nisu zaslužili osim čistom političkom ekspoziturom. Psihijatrijska liječenja našim ljudima koji su u ovrhama dok uglednici iz HNB-a, iz financijskog sustava jedu iz Masterchef kuhinje dok ljudi stradavaju vodstvo HNB-a ovo stvorilo je pećinu razbojničku od najuglednije financijske institucije. Najviše se duguje bankama, a više od 73 dužnika u dugotrajnoj je blokadi. U očevidniku redoslijeda osnova za plaćanje na 31.1.2022. evidentirana su povećanja broja ovršenih koji sada iznose preko 240 000 ljudi što je više i na prethodni mjesec, ali i na prethodno razdoblje prošle godine i povećanja i glavnice i kamata su narasli. Kamate su toliko narasle da bi se samo iz kamata na ovršeni dug u ovom trenutku mogao isfinancirati jedan i pol Pelješki most, odnosno 6,7 milijardi kuna. Hrvatska udruga za zaštitu potrošača i Udruga Blokirani navode da se događa u povećanim primjerima da se dugovi u zastari prodani agencijama, da su dugovi u zastari prodani Agencijama za naplatu potraživanja. Dugovi u zastari su nezakoniti dugovi i potraživanja i mnogi potrošači to ne znaju baš kao što im nije poznato ni da zastarni rok nije jednak za sva potraživanja. Tražbine, naknade za električnu energiju, plin i vodu primjerice zastarijevaju za jednu godinu, a komunalne naknade i pričuve za tri godine. No potraživanje će se otpisati samo pod uvjetom da se dužnik na zastaru i pozove. Sudovi naime na nju ne paze po službenoj dužnosti no pita li se Udruge za zaštitu potrošača itekako bi trebali i to službeni stav MOST-a. S teleoperaterima imaju problema svi potrošači u svim hrvatskim županijama bez obzira u kojoj lokalnoj zajednici žive. I kao najveće i najčešće probleme udruge za zaštitu potrošača navode se za povećanje cijene tarifa bez obavijesti potrošaču i izmjene ugovora, nedostavljanje ugovora potrošačima, krivi obračuni, ljudi nemaju brzinu interneta koju su dogovorili i platili, naši ljudi imaju probleme sa raskidima ugovora i prelaska kod drugih operatera. I sve se to pokušava rješavati sa HAKOM-om koji je prema riječima županijskih i regionalnih zajednica kooperativan u odnosu na ostale zajednice kao što su HERA, HANFA, a HEP da ne spominjem. Udruga potrošača iz Karlovačke županije navodi da s HAKOM-om nemaju poteškoća dapače s njima ostvaruju zajedničku suradnju i pokušavaju doći do najboljih rješenja za potrošače. Ono s čime se potrošači imaju problema su teleoperateri naročito sa Telemach-om koji je preuzeo Tele2. Svakodnevno imaju barem 10 pritužbi oko njih. Potrošači moraju i po 10 puta slati iste pritužbe i ne dobivaju nikakve odgovore. Tri, nesuradnja lokalnih vlasti i komunalne usluge općenito. Veliki problem kojeg imaju sve udruge za zaštitu potrošača koje djeluju u RH je upravo u tome što lokalne vlasti ne podupiru rad udruga za zaštitu potrošača iako su to po Zakonu o zaštiti potrošača u obvezi. Neki gradovi i općine dodjeljuju udrugama neka sredstva, ali to je zanemarivo u odnosu na potrebe i to ne rade svi. Tako da udrugama za zaštitu potrošača rade uglavnom volonteri. Potrebe za savjetovanjem potrošača sve su veće. Potreba je i veća potreba za edukacijom, ali i lokalne vlasti na tome jako malo rade. Članak 26. Zakona o zaštiti potrošača određuje da predstavničko tijelo lokalne samouprave koje odlučuje o pravima i obvezama potrošača dužno je osnovati savjetodavno tijelo u čijem radu sudjeluje i predstavnik udruge za zaštitu potrošača, a jedinica lokalne samouprave će onda na transparentan, objektivan i ne diskriminirajući način nakon toga mišljenja savjetodavnog tijela donosit odluke koje se odnose na zaštitu i prava potrošača. Unatoč odredbi većina lokalne samouprave nema predstavnika udruge potrošača u svom sastavu. A tko ima, a tko nema, ne zna se jer Ministarstvo gospodarstva koje je nadležno za provedbu Zakona o zaštiti potrošača je donijelo zakone međutim nikada nije provelo istraživanje o tome ili upozorilo ili kaznilo lokalne vlasti koje tu odredbu ne primjenjuju. Ne iznenađuje ova činjenica s obzirom da suradnja nadležnog ministarstva gospodarstva s udrugama potrošača koje zadnjih 3 godine skoro i da ne postoji. Ministar Horvat je još održavao određene sastanke, to je činjenica, međutim ministar Čorić koji će također vrlo skoro možda završit, ne možda nego sigurno u zatvoru, te sastanke više ne održava. Udruge su tražile da se premjeste čak u nadležnost Ministarstva uprave jer ministar Čorić radi sve kako bi naštetio interesima potrošača. Udruge na području Karlovačke županije jako dobro surađuju s gradom Karlovcem, međutim primjerice općina Draganić guši svaku inicijativu kojom bi se pomogli građanima i potrošačima koji tamo žive. Nedjelotvorna i spora aktivnost Državnog inspektorata. Postoji puno problema koje treba rješavat međutim jedan od najvećih je nedjelotvorna i spora aktivnost Državnog inspektorata. Svi potrošači kojima su povrijeđena prava u drugom stupnju se moraju obratiti inspekciji. Ljudi svakodnevno se javljaju da su brojevi telefona ili zauzeti ili nedostupni, da ne dobivaju nikakve povratne informacije i da ne znaju kada će njihov problem doći na red. Situacija se posebno pogoršala online kupnjom i bezkontaktnom dostavom. Potrošači se učestalo žale na oštećene proizvode u dostavi, trgovci svaljuju krivnju na potrošače, a inspekcija ne reagira. I nadalje, zadnja stvar zakon u RH nema definiran rok za popravak za materijale s nedostatkom u proizvodnji već se govori o razumnom roku, a zna se da to znači u našim uvjetima da nekad potrošači čekaju i 7 mjeseci na popravak. Iz tih razloga ne možemo [[Upadica: Vrijeme.]] prihvatit ovaj izvještaj.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege, pred nama je evo u ove već popodnevne i večernje sate Izvješće o provedbi Nacionalnog programa zaštite potrošača za razdoblje 2017.-2020. Ja moram priznati danas početkom 2022. imam osjećaj da je to bilo u nekom drugom životu i da se ovo izvješće odnosi na neke druge ljude i na neku drugu priču jer nam je od toga, od tog perioda ne samo da smo cijelu priču sa koronom ne znam više došli do koje faze, nego naravno posljednjih tjedan dana postoji jedna tema u ovom prostoru, a to je rat u Ukrajini koji zaista nam je nekako cijeli sustav vrijednosti ili cijeli sustav problematike okrenuo odozgo prema dolje i više ne znamo u kojem, u kojem smjeru. Ali ovo izvješće čitam na način da vidimo što želimo u budućnosti što sve trebamo popraviti i što trebamo napraviti da tamo kad bude slijedeće izvješće da vidimo što smo to napravili u ovom, u tom razdoblju i da li smo zaista napravili neke iskorake naprijed. Iz ovog izvješća imamo nekoliko stvari koje su evidentne. Prva stvar koja je evidentna ta informiranost i educiranost. Ne tako davno ministarstvo je imalo otvoren telefon koji je bio svaki dan, dakle nije bilo ponedjeljak, srijeda, petak nego je bio svaki dan i u jednoj od rasprava koja je bila ovdje u ovoj sabornici za vrijeme rasprave je moj kolega na svoj mobitel uključio da zove taj telefon i taj telefon se cijelo vrijeme okretao, zvao, zvao, zvao i za vrijeme cijele rasprave se nitko nije javio na telefon. Tad je bila državna tajnica tu i bila je svjesna te činjenice. Dakle, o čemu ja zapravo želim kroz ovo izvješće, što želim naglasit? Imate ljude dakle cijela, cijela jedna grupacija potrošača, a to su ljudi starije životne dobi od njih očekivati da vam šalje e-mailove, od njih očekivati sve ovo brdo stvari nije moguće. Ja sam kao saborska zastupnica, sigurna sam da i vi dobivate pisma koja su još uvijek pisana, dakle ljudi pišu, fotografiraju i šalju jel im je to jedina nada da će to neko vidjeti i sve, tako je vezano i uz potrošače. Nije slučajno da sam zapravo cijelu priču okrenula na način kad sam postavila pitanje državnom tajniku. Dakle, ljudi starije životne dobi vrlo aktivno provode svoje vrijeme, idu na različite tečajeve, neću ni spominjati ne znam tečajevi keramike, slikanja, ovog i onog, ali oni bi išli i na tečajeve financijske pismenosti jer oni su idealne žrtve za ovakve nekakve stvari. Dakle, sve ono što, ja znam da kad čitam deklaraciju na bilo kojem proizvodu, skinem naočale, pa čitam, doma imam ono povećalo kojim inače sam gledala katastarske čestice na starim izvodima iz kopije katastarskih planova i kad uzimam proizvod zaista ne mogu pročitat deklaraciju. Dakle, kako očekivati za ljude starije životne dobi kad im netko nudi nešto, kad im pokuca doma na vrata i nudi da nešto da bude sačuvano od svega toga, a kad to sve zajedno odradi onda je korak prekasno i to je jedna posebna tema kojom se moramo početi baviti. Moramo se početi baviti kako njih zaštititi od svih onih nepodopština koje im vire za vratom i koje će ih zaista zateći. Ovo je izvješće već za 2020., dakle što je 2020. pokazala? Pokazala je da smo, to je, to je godina koju smo nekako izgubili, da je sve više otvoreno svim mogućim bombardiranjima online prodaji i svih drugih stvari i to je jedan potpuno nezaštićeni dio, dakle to govorim, ta jedna agresivnost prema njima. Oni se u jednom trenutku mogu negdje obratiti, neki znaju, neki ne znaju i ostaju zapravo žrtve cijelog, cijele jedne priče. Ja moram priznati da sam se kao potrošač, a imam osjećaj da ipak nešto znam, dopisivala sam, dopisivala sam se odnosno probala sam nešto riješiti u HEP-u 6 mjeseci, nešto što sam onako ajde da vidimo kolko traje, ajdemo korak po korak i za vrijeme kad se sve moglo odrađivati e-mailom su me na kraju pozvali tamo, da dođem tamo i onda znate kako je to završilo? Dakle, ne možete, morate doć tamo, ne možete otić u ured jer ne primaju u ured, ali možete na porti vam on telefonski nazove taj ured, pa onda vi iz tog ureda telefonski s porte na koju ste došli razgovarati na kraju sam rekla a jel postoji neka mogućnost da mi se mailom napravimo neku korespondenciju, onda ono može, ali kad pošaljete mail onda me još i nazovete ako me dobijete da onda mi kažete da ste poslali mail. To je stvarnost. S tim sam se ja susrela u jednoj posebnoj priči. To je stvarnost. O temi tih dakle faktoringa i svega ostalog što uopće ovdje nema ja neću, ja sam sigurna da će još neki govoriti osim mene i dobro je da ne govorimo svi isto, da se svi ne ponavljamo iako imam i to tu, ali izuzetno je važna educirana i financijska pismenost. Izuzetno je važno da potrošači zaista imaju osjećaj da negdje mogu biti zaštićeni. Izuzetno je važno da oni ne smiju biti ni na jedan način nezaštićeni od nekakvih sustava, ja bih rekla vezano uz HEP, dakle vezano uz javna poduzeća, vezano uz određene komunalne usluge. Postoje dvije teme koje su se otvorile kao teme i u ovom izvještajnom razdoblju, a otvorit će se inače. Tema Vodoopskrbe, tema koju smo vidjeli da temeljem zakona, način na koji dobivate vodu i da će dobiti veće račune u vodu jer je zakon predvidio da se moraju ujedinjavati dobri i loši i tamo gdje ih ima i gdje ih nema. Jedna od naših jedinica lokalne samouprave je htjela na tu temu napravit referendum, pa je nadležan ministar rekao da ne može bit na temu, na temu opskrbe vodom referendum. Mislim da smo svi to vidjeli jer je evidentno da će ubuduće vodu plaćati više. I druga tema je tema koja je i u ovom izvještajnom razdoblju, a koja će se pokazati i dalje, gospodarenje otpadom. račune koji će biti vezani uz otpad. Dakle to su dvije teme koje su bile u izvještajnom razdoblju, a njih nismo riješili do kraja i nastavit će se dalje, a sigurna sam da će karakteristika ove 2022. biti izbezumljenost povećanim računom za energente, dakle da će biti veći računi za energente to više nije nikakva misaona imenica, da će ti, da će to povećanje, dakle bilo bi povećanje i bez ovog nesretnog rata, ovaj nesretni rat će samo još neke stvari dodat. Da ćemo svi dobiti veće račune je činjenica, sad je samo tema da li će ti računi biti dostavljeni na način da znamo ih čitati, da znamo razumjeti u kojem dijelu je povećanje i da sami si znamo to izračunati ili ne, dakle to je posebna tema i to je tema koja je važna uz ovo. I nešto što evo pod kraj je moja uvijek, uvijek rado pričam o tome, a to je uloga i značaj inspektorata. 1. travnja 2019., ja imam osjećaj da je to bilo ne znam pre 10.g. smo sva, kompletne odnosno ne sve da bi bila poštena do kraja, neke inspekcije su ostale u resornim ministarstvima, glavnina inspekcija je postalo državni inspektorat. I ovdje kroz izvješće mi vidimo djelovanje tog državnog inspektorata u smislu zaštite potrošača kad se potrošači obraćaju njima. I zapravo se tu vidi jedna druga stvar iz ovog izvješća. Zapravo se vidi da ljudi nemaju povjerenja u inspektorat, imaju osjećaj da kad im se obrate da njihovi predmeti odu u ambis i da to ko da ste u bunar bacili iz tog bunara više niko taj predmet ne vuče van. I to je jedna od tema na kojem treba voditi računa jer ja sam sigurna da u sklopu onog što mi je zapravo glavna misao bila ta važnost educiranja i važnost dobivanja informacija da je uloga Državnog inspektorata u tom dijelu educiranja, educiranja svih koji se nalaze u tom procesu jer ako dovoljno ljudi ne budu educirani ljudi jednostavno kažu ok, niz vodu, nezadovoljni su. Dakle, ono što mi inspektorat uvijek doživljavamo kao neko ko je represivno tijelo koje dođe i naplaćuje kaznu. Ajdemo stvar okrenuti malo drugačije, ajdemo da inspektorat bude neko ko se educira. U zaštiti potrošača edukacija vam je izuzetno važna, izuzetno je važna da ljudi imaju mogućnost da se educiraju da bi zaista znali koja su njihova prava i mogućnosti. Hvala lijepo.
Slijedi rasprava u ime kluba HDZ-a poštovanog zastupnika Josipa Begonje.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani g. državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Izvješće o provedbi Nacionalnog programa zaštite potrošača za razdoblje od 2017.-2020.g. i dame i gospodo Klub zastupnika HDZ-a podržat će ovo izvješće o provedbi Nacionalnog programa zaštite potrošača za navedeno razdoblje. Kao što je poznato Nacionalni program zaštite potrošača je strateški dokument kojim se određuju ciljevi, mjere, prioritetna područja te aktivnosti u provođenju politike zaštite potrošača za razdoblje od četiri godine. Svaka vrsta organiziranog djelovanja treba imati misiju ili svrhu da bi uopće imala smisla. Tako i misija Nacionalnog programa zaštite potrošača za navedeno razdoblje bila da učini zaštitu potrošača u svim sektorskim politikama komplementarnom. Iz izvješća je razvidno da ispunjenje ciljeva kao i ostvarenje mjera i aktivnosti što je bilo zadano u nacionalnom programu, strukturirano u izvješću kroz niz poglavlja i to bolju informiranost i educiranost potrošača o njihovim pravima, osiguranje mehanizama brzog rješavanja potrošačkih pritužbi i sporova, bolju provedbu potrošačkih prava kroz djelotvoran nadzor na tržištu, daljnji razvoj politike sigurnosti proizvoda, jačanje neovisnosti i reprezentativnosti udruga za zaštitu potrošača te jačanju jedinica lokalne i područne samouprave u provedbi politike zaštite potrošača. Također iz izvješća je razvidno koje su provedene zakonodavne aktivnosti u izvještajnom razdoblju s posebnim osvrtom na predsjedanje RH Vijećem EU te rad Nacionalnog vijeća za zaštitu potrošača. Kao nadležno resorno tijelo za politiku zaštite potrošača je Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja koje je intenzivno radilo na unapređenju politike zaštite potrošača kroz praćenje europskog zakonodavstva te kontinuirano iz istog prenosilo odredbe u nacionalni pravni okvir. Tijekom 2019.g. izmijenjen je Zakon o zaštiti potrošača radi daljnjeg usklađivanja s pravnom stečevinom EU. U samom zakonu su jasnije uređene obveze trgovaca vezano za isticanje cijena tijekom posebnih oblika prodaje kao i odredbe koje uređuju pružanje javnih usluga te sklapanje ugovora putem telefona jer je iskustvo pokazalo brojne prijepore vezane za sadržaj sklopljenog ugovora putem telefona, a potrošači su često i osporavali samo sklapanje ugovora. Zato potrošači moraju trgovcima dostaviti pisanu suglasnost kao potvrdu svoje suglasnosti na sklopljeni ugovor. Što se tiče drugih zakona koji su u službi zaštite potrošača u ovom izvještajnom razdoblju važno je istaknuti Zakon o vodnim uslugama, Zakona o održivom gospodarenju otpadom kao i Uredbu o gospodarenju komunalnim otpadom, zatim Zakon o stambeno-potrošačkom kreditiranju kao i Zakon o platnom prometu i Zakon o elektroničkom novcu. U cilju bolje informiranosti i educiranosti potrošača poduzimali su se brojni koraci prema poduzimanju javne svijesti o potrošačkim pravima. U toj nakani od strane ministarstva čuli smo da su organizirane i dvije velike kampanje pod nazivom „Zajedno za potrošače“ i „Sve na jednom mjestu“ koje su se održale u većim gradovima s ciljem da se građani i poduzetnici približe alati koje imaju na raspolaganju. U izvještajnom razdoblju usvojen je i Nacionalni strateški okvir financijske pismenosti potrošača za razdoblje od 2015.-2020. na temelju kojeg su izrađena i četiri akcijska plana za unapređenje financijske pismenosti potrošača. U ovom razdoblju obilježen je svjetski i europski tjedan novca s ciljem unapređenja razine financijske pismenosti i omogućavanje djeci i mladima te građanima stjecanje financijskih kompetencija. Nadzor u financijskom sektoru provodila je HNB gdje je bilo omogućeno podnošenje potrošačkih prigovora koje je HNB u okviru svojih redovnih nadzornih aktivnosti rješavalo. Također i HANFA je u navedenom razdoblju u okviru svojih nadležnosti provodila nadzor samostalno ili u suradnji s drugim institucijama. U izvještajnom razdoblju donesen je i Zakon o usporedivosti naknada prebacivanju računa za plaćanje i pristup osnovnom računu čime se povećala razina zaštite potrošača pri ugovaranju i korištenju računa za plaćanje, povećanjem transparentnosti i usporedivosti naknada za usluge povezane s računom za plaćanje potrošača, a olakšalo se i prebacivanje računa za plaćanje potrošača iz jedne banke u drugu banku u RH. U okviru svojih nadležnosti Agencija za zaštitu osobnih podataka svake godine je u izvještajnom razdoblju 28. siječnja obilježavala Europski dan zaštite osobnih podataka organiziranjem savjetovanja, konferencija i predavanja. HOK u izvještajnom razdoblju je osim sudjelovanja u zakonodavnim aktivnostima sudjelovala i u dijelu informiranja i educiranja o pravima potrošača u projektima „Spremni za prava potrošača i promocija poduzetništva“. Svake godine obilježavan je i Svjetski dan prava potrošača u izvještajnom razdoblju izdan je veliki broj raznih publikacija od strane ministarstva, HNB-a, HOK-a, HANFA-e te HAKOM-a. Razvidno je da je korišteno i nekoliko alata da bi se informiralo i educiralo potrošače i to putem telefona za potrošače, zatim ustrojem centralnog informacijskog sustava za zaštitu potrošača, uspostavom Europskog potrošačkog centra kao dijela mreže europskih potrošačkih centara te pokretanje jedinstvenog portala za potrošače. Glede instrumenata brzog rješavanja pritužbu, sporova, u Izvješću su istaknuti instrumenti alternativnog rješavanja pritužbi sporova potrošača koji su definirani Zakonom o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova, kojim je u pravni sustav RH prenesena Direktiva 11 iz 2013. g. Ministarstvo je u namjeri da se poveća broj subjekata provelo, provelo, pardon, javni poziv za iskaz interesa za odabir tijela za alternativno rješavanje među kojima su izabrani Centar za mirenje pri Hrvatskoj gospodarskoj komori, Centar za mirenje pri Hrvatskom uredu za osiguranje, Profitest Centar za mirenje, medijator iz Bjelovara, Sud časti pri HGK, Centar za medijaciju Hrvatske udruge za medijaciju, Centar za mirenje pri Hrvatskoj udruzi poslodavaca, Sud časti HOK-a te Centar se smirenje HOK-a. U području nadzora prodaje proizvoda potrošačima sigurnosti neprehrambenih proizvoda i sigurnosti hrane uz Carinsku upravu, iste obavlja i Državni inspektorat, čije aktivnosti su bile usmjerene na jačanje provedbe nadzora u području osnovnih prava potrošača pri prodaji, pri kupnji proizvoda i usluga. S tim u svezi vidjeli smo da u izvještajnom razdoblju je objavljeno da je obavljeno preko 52 tisuće inspekcijskih nadzora, da je utvrđeno skoro 12 400 povrede propisa iz djelokruga tržišne inspekcije, da su poduzete odgovarajuće upravne i prekršajne mjere, da je zaprimljeno preko 10 tisuća predstavki potrošača kojima se ukazivalo na povrede pojedinačnih prava potrošača i na druge nepravilnosti iz djelokruga tržišne inspekcije. Carinska uprava je u izvještajnom razdoblju uništila preko 2 milijuna i 500 komada, 500 tisuća komada razne krivotvorene robe, oduzela je preko 620 tisuća komada razne robe za koju je postojala sumnja da se njome krše prava intelektualnog vlasništva. Također, iz Izvješća je razvidno da se u izvještajnom razdoblju kontinuirano radilo na jačanju udruga za zaštitu prava potrošača koji su putem svojih savjetovališta tijekom 2017. i 2018. dali ukupno preko 40 tisuća informacija od čega se najveći broj upita odnosio na područje trgovine, javnih usluga, ovrha i financijskih usluga. Ovim Izvješćem, kao što sam naveo, obuhvaćeno je i razdoblje našim predsjedanja Vijećem EU od siječnja do lipnja 2020. g. u vremenu početka pandemije Covida-19 jer smo pitanje zaštite potrošača definirali kao jedan od temeljnih zadataka u okviru prioriteta Europa koja se razvija. Nadalje, jedan od prioriteta hrvatskog predsjedništva bilo je uspostavljanje ujednačenog, efikasnog i transparentnog sustava kolektivne pravne zaštite potrošačkih prava, što predstavlja jedan od važnijih segmenata potrošačke politike, kako EU, tako i RH. Posljedice Covid krize doveli su do izražaja važnost digitalizacije te postizanje informatičke pismenosti potrošača jer je jedna od posljedica pandemije Covida-19 i promjena potrošačkih navika prilikom kupovine roba i usluga, gdje se potrošači u puno veću kupuju putem interneta nego što je to bio slučaj prije pojave pandemije. S tim u svezi, u Izvješću se ukazuje na određene slabosti u području zaštite prava potrošača s kojima se u novim okolnostima su se potrošači suočili, a ukazuje se također i na prve korake koji su bili poduzeti od strane svih dionika u području zaštite potrošača, tako je EU komisija u okviru Strategije jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu predložila donošenje niza zakonodavnih prijedloga koji imaju za cilj urediti digitalno okruženje jedinstvenog tržišta EU te ga učiniti sigurnom za potrošače. Zaključno, iz Izvješća je razvidno da brojni dionici politike zaštite potrošača moraju i dalje ulagati dodatne napore kako bi se neizvjesnost i strahovi potrošača sveli na najmanju moguću mjeru, kako bi se jačalo povjerenje potrošača u mogućnost ostvarenja njihovih prava prilikom kupnje proizvoda i usluga. Svakako da tomu svoj doprinos uz državna i lokalna tijela trebaju dati i udruge za zaštitu potrošača te stručna javnost. Hvala.
Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovane zastupnice Barbare Antolić Vupora.
... [[Govornik se ne razumije.]] sa suradnicom, drage i poštovane kolegice i kolege. I naravno, poštovani predsjedavajući. Danas je u izlaganju rečeno da je svjetski dan zaštite odnosno Svjetski dan prava potrošača, 15. ožujka i kada sam pogledala, vidjela sam da je ove godine, da će biti ove godine upravo 60 godina od dana kada je Kennedy u američkom Kongresu iznio Deklaraciju o osnovnim pravima potrošača. Dakle imamo 60 godina potrošačkih prava i mislim da je to značajan datum u kojem bi ovo Izvješće možda trebalo ipak biti bolje, ako i nije Izvješće do sada učinilo, odnosno nije vidljivo da je učinjeno dosta po tom pitanju, u svakom slučaju, potrebno je u budućnosti napraviti veliki korak, posebno na onim područjima koje do sada nisu bili obuhvaćeni sa raznim zakonima, koji smo imali prilike ovdje donositi ili o njima govoriti. Posebno se tu referiram i na Agenciju za zaštitu, za naplatu potraživanja, dakle koji korisnici kojih nisu odnosno potrošači tih sredstava nisu uhvaćeni nikakvom zaštitom. Što se tiče ostalih prava, mislim da ih imamo najniže u EU, to je već tako nekoliko godina za redom. Imamo iste zakone, isti sustav, iste institucije kao i ostale članice EU, ali kod nas to ne funkcionira tako i ne ostvaruje se u dovoljnoj mjeri da ta prava potrošača. Potrošači nisu u dovoljnoj mjeri educirani, premalo se na to troši vremena i resursa, a isto tako ne dobivaju u dovoljnoj mjeri ni informacije koje su im potrebne. Nemaju se ni kome obratiti za pomoć. To je posebno problem izražen kod starijih građana koji su naučili potražiti savjet i riješiti problem u direktnom kontaktu. Većina udruga koja se bavila zaštitom prava potrošača više ne djeluje jer su im ukinuta sredstva za rad. U prilog tome govori i nedavno istraživanje koje govori kako potrošači ipak najviše vjeruju udrugama, zatim trgovcima, a država je na zadnjem mjestu. To govorim kao argument da bi trebalo Udrugama za zaštitu potrošača svakako omogućiti onaj rad koji se plaća, a to je profesionalan rad jedinica lokalne samouprave dobili su zakonom obavezu da im osiguraju mjesta za rad, prostore. Međutim, volonterski je to nemoguće odraditi na kvalitetan način i tako zapravo potrošači i mi kao društvo zapravo gubimo na kvaliteti usluge. Najviše je isto problema kod naplate javnih usluga struje, vode, odvoza smeća i telekomunikacija. Potrošači ne znaju što plaćaju, te ih se neizravno prisiljava da plaćaju usluge koje i ne koriste. Najpravedniji su sustavi naplate odvoza smeća kod samačkih domaćinstava i više članskih članova kućanstva. To su samo neki od primjera, ima ih puno. Problem je izražen kod prevara davatelja usluga i trgovaca. Potrošači su u toj institucionalnoj zbrci osjećaju napušteno, izgubljeno jer moraju sami pronaći rješenje za svoje teškoće. Ministarstvo gospodarstva napominje da se njima može obratiti potrošači koji mogu s njima razgovarati na besplatni broj 0800 414-414, međutim taj broj je dostupan samo tri dana u tjednu ponedjeljkom, srijedom i petkom i to samo od 10 do 14 sati. Inače upiti se mogu poslati i na Centralni informacijski sustav zaštitu potrošača, no potrošači radije vole direktni kontakt. A za usporedbu u 2020. u Ministarstvu gospodarstva dali su 9203 savjeta, dok su udruge dvije godine ranije dale više od 20 000 savjeta i brojke same za sebe govore što je bilo bolje. Ono što je posebno trebalo istaknuti je, iako smo imali prilike čuti u izvješću i čitati u izvješću, postojalo je nekoliko i puno kampanja. Međutim, opet nedovoljno jer ipak podaci govore da je samo nekoliko, samo 12% građana smatra da dobro poznaje svoja potrošačka prava i na tome smo opet zadnji u EU. Ono što bih istaknula su inspekcijski nadzori gdje su i sami inspektori kojih je nedovoljno, nedovoljno educirani za posebna područja koja oni moraju pokrivati pogotovo što se tiče Internet trgovine. Dakle, moraju se provoditi posebne edukacije koje traju. I nismo spremni dočekali i ovo doba kada smo u vrijeme covida prije svega kupovali sve on-line. Premalo je bilo educiranih inspektora na terenu i došlo je do velikog broja prevara tim putem. Nepravedno su isto tako kod inspekcijskih nadzora propisane i kazne, one su de facto iste i za velike i za male. Dakle, trgovci mali koji su ujedno nekad i vlasnici većinom i vlasnici obrta ili drugog oblika organiziranja su u istoj kategoriji naplate kazne kao i oni koji imaju više stotina ili tisuća zaposlenika. O tome sam govorila i mislim da bi to trebalo razlučiti da oni koji imaju veće prihode moraju sukladno tome se odrediti i kazna. Dakle, kao što sam rekla pravna regulativa za Agencije za naplatu potraživanja je nedovoljna. Ona de facto stvarno je nužno i hitno potrebna ovoj državi, jer oni koji koriste novac putem kredita kao robu oni su potrošači. Mi smo svi potrošači koji uzimamo kredite. Ono što je zapravo cijelo vrijeme i propušteno napraviti u zaštititi potrošača, a što je obećano a to je posebno zaštititi mlade putem zabrane konzumacija energetskih pića. To je ono što smo imali prilike čuti kao obećanje ministra zdravstva. Potrošači smo svi i djeca. I djeca su najnezaštićeniji dio našeg društva. Mi kao oni koji donose zakone moramo posebno paziti da su nam djeca zaštićena i da putem tog zakona što prije uredimo to područje i zabranimo energetska pića. Stoga apel da u idućem razdoblju što prije pripremite kao što ste obećali i taj zakon. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Zeleno-lijevog bloka poštovane zastupnice Sandre Benčić.
Zahvaljujem se. Evo po valjda pedeseti puta u ovoj sabornici govorit ću o nedostatcima cjelokupnog okvira zaštite potrošača u odnosu na prezadužena kućanstva i prezadužene građane. Govorit ću nešto i o tome sutra kada ćemo imati ovdje i izmjene i dopune Zakona o osobnom stečaju, jer na žalost mi zapravo osim toga nemamo nikakav okvir za borbu protiv prezaduženosti kućanstava i građana, odnosno nemamo sve one mjere koje imaju neke druge države koje ću iznijeti sutra a koje zapravo preveniraju dugotrajnu prezaduženost i koje preveniraju zapravo ovakve stvari o kojima smo danas ovdje govorili, a to je prodaja plasmana odnosno nenaplativih potraživanja građana Agencijama za zaštitu potraživanja. Kažem, govorili smo ovdje toliko puta o tome, mi smo evo samo da vas obavijestimo i tražili da se u Zakonu o zaštiti potrošača koji smo nov novcat imali nedavno ovdje, da se ograniči mogućnost prodaje onih potraživanja koja imaju obilježje potrošačkih ugovora, dakle koje proizlaze iz potrošačkih ugovora i to na način da se takva potraživanja ne mogu prodati trećoj strani bez pristanka, pristanka dužnika i to informiranog pristanka dužnika. To je nažalost u ovom saboru od strane većine odbijeno. Mi smo isto tako predložili zaključak koji je išao uz program zaštite potrošača da se upravo cijeli ovaj dio oko prodaje dugova naših građana Agencijama za naplatu potraživanja tamo uvrsti i da na kraju krajeva smo vladu zadužili da u određenom roku od 30 dana dođe sa prijedlozima izmjena zakona između ostalog Zakona o obveznim odnosima kako bi se zapravo ograničila prodaja, kažem ponovno onih plasmana koja proizlaze iz potrošačkih ugovora jer to ima svoju logiku, dakle zašto imamo uopće zaštitu potrošača, zašto imamo Zakon o zaštiti potrošača, zašto imamo ovaj program? Zato što je potrošač i ono što je definicija potrošača proizlazi iz činjenice da se radi o ugovorima zapravo ili plasmanima neke manje vrijednosti odnosno vrijednosti koja je određena i da se radi o slabijoj strani, da se radi o slabijoj strani u ugovornom odnosu. Dakle, građanin kad pregovara s bankom slabija je strana u tom odnosu, kad pregovara građanin sa telekomom, znamo da je slabija strana u odnosu, posebno određene kategorije građana. I iz tog razloga uopće imamo cijeli ovaj korpus zaštite potrošača i nevjerojatno je da upravo tamo gdje su potrošači najugroženiji, a to je ona skupina koja predstavlja prezadužena kućanstva i građane uopće nije zaštićena niti programom zaštite potrošača, niti je to u ovom izvještaju, niti Zakonom o zaštiti potrošača, a niti Zakonom o potrošačkom kreditiranju, niti tamo nije adekvatno to zastupljeno. E sad, ja sam pogledala vrlo pažljivo jer mi nije trebalo puno vremena naravno pošto je tekst ove veličine otprilike šta je HNB napisao za ovo izvješće. Zašto HNB? HNB prema odluci o prodaji kreditnih plasmana ima obavezu nadzora, nadzora nad prodajom tih plasmana i u pogledu plasmana koje proizlaze iz potrošačkih ugovora. Dapače, prodavatelj, dakle banke primjerice moraju HNB-u dostaviti izvještaj o tzv. procjenu utjecaja prodaje plasmana na između ostaloga kad su si tamo sve nabrojali svoje rizike, svoju reputaciju itd., negdje na kraju te rečenice dolazi i analiza utjecaja prodaje tih plasmana na zaštitu potrošača. I mene zanima kako je moguće ako banke koje prodaju potraživanja moraju HNB-u dati procjenu utjecaja takve prodaje na zaštitu potrošača, dakle HNB to dobiva, HNB sam sebi u toj odluci propisuje obavezu da vrši nadzor nad time i ne izvijesti apsolutno ništa o tome u izvještaju koji se zove izvještaj o provedbi programa zaštite potrošača, razumijete zašto nije u redu da toga u ovom izvještaju nema. Istovremeno, dakle uz to što bi HNB to trebao nadzirat, što bi to trebao i sam regulirati, a nije, imamo situacije da najviši dužnosnici tog HNB-a i članovi savjeta kupuju ispod svake vrijednosti i cijene nekretnine koje su te Agencije za naplatu potraživanja dobile isto tako bud zašto kupnjom plasmana neke, od neke banke. Da, nije nezakonito, nije nezakonito da on kupuje to, nije nezakonito da vilu koja košta 5 milijuna kupi, kaj, kaj je ono bilo, neka smiješna cifra, 250.000 eura jel, mislim smiješno jel, vrijednost 5 milijuna kupi ju za 250.000 eura, dakle ispod svake cijene. Ne, nije nezakonito, al nije nezakonito zato što se niko time ne bavi da bude nezakonito, nikome nije u cilju da to bude nezakonito, niko ne vidi da je to neki možda sukob interesa jer da isti taj koji nadzire, koji nadzire da li su ti plasmani koji se prodaju dal se mogu prodat, da li su u skladu sa tom odredbom te odluke da ne smiju dakle narušavati zaštitu potrošača, isti taj kaže da je plasman može se prodat, nek se proda i isti taj od te prodaje profitira tak da kupi kuću koja vrijedi 5 milijuna za 4 put manje, fenomenalno i niko ne vidi problem u tome i on je i dalje viceguverner i bit će. Istovremeno, dakle ovo nije mali problem, ovo je problem koji se tiče stotina tisuća građana na godišnjoj razini. Ovo je problem koji se ne tiče samo naših građana i koji nije samo socijalno pitanje, on je itekako financijsko i ekonomsko pitanje jer imate industriju koja vrijedi 40 milijardi kuna Agencija za naplatu potraživanja i tržište naplate potraživanja i faktoringa protiv kojeg ste i sami rekli ste bili 40 milijardi kuna vrijedno tržište koje je potpuno nenadzirano, znači provode ga obični d.o.o.-i. Evo, uzmete 20 hiljada kuna, odete sutra, otvorite d.o.o. i bavite se naplatom potraživanja, kupite od banke jeftino, naplatite skupo. To je dakle ponavljam, stotine tisuća ljudi, 40 milijardi vrijedno tržište, mi o tome ni slova u saboru ne dobivamo, niti od izvještaja niti od bilo čeg drugog, nota bene. HNB ima izvještaj o tome, tablične prikaze točno koliko potraživanja je prodano, kolko od toga su bila potraživanja prema, prema građanima kolika je bila umanjena vrijednost to sve postoji, ali iz nekog razloga oni to ne stave u ovaj izvještaj ili vam ne daju to za ovaj izvještaj. Dakle, još jednom ću naglasit da treba i regulirati same agencije za naplatu potraživanja i način na koji one postupaju u toj naplati prema građanima, treba i regulirati pitanje međunarodne prodaje, prekogranične prodaje tih dugova jer jedan dan ti je jedna agencija tvoj vjerovnik, al sutradan ti se javi netko iz Slovačke, prekosutra iz Luxembourga itd., itd. i ti ne znaš kome si dužan. Dakle ni taj dio nemamo reguliran. Ali treba i regulirati uopće to da se bez informiranja, bez pristanka prodaju dugovi potrošača trećim stranama koje može biti bilo koja treća strana. Znači mislim evo banka će vjerojatno prodat Agenciji za naplatu potraživanja, ali ta agencija može Peri Periću prodat fizičkoj osobi koja vam dolazi s crnim kombijem pred kuću i trubi dok mu vi ne platite ili vas maltretiraju na druge načine jel nema nikakve obaveze i niko ga ne nadzire. Dakle, trebamo uopće regulirat to da se ti dugovi ne mogu prodavati bez izričito pisanog pristanka dužnika trećim stranama, kad proizlaze iz potrošačkih ponavljam ugovora. Dakle, dok to ne napravimo nećemo samo imati ozbiljan socijalni problem, dugotrajne prezaduženosti naših kućanstava nego ćemo imati i ozbiljan problem sa pranjem novca jer mi ne znamo od kud agencija koja ima 20.000 kuna temeljnog kapitala sljedeći dan 30 milijuna da kupi potraživanja od banke. Od kud joj? Od kud taj novac dolazi? To niko ne zna i niko to ne kontrolira. Pranje novca plus izbjegavanje plaćanja poreza jer sva ta lova završi u tzv. tax haven-ima odnosno poreznim oazama, sva ta lova se izveze van iz Hrvatske koju oni zarade i ode u neke [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Luksemburge ili na neke ili na neke egzotične otoke. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata poštovanog zastupnika Erika Fabijanića.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ono što mi najviše para uši u ovoj raspravi je to da su građani ne educirani i da zbog toga imamo ove situacije koje imamo. Građani ne moraju znati sve jer ipak je tu država i njeni propisi koji bi trebali štititi građane. Mislim da smo obrnuli medalju na način da kažemo da su da građani nisu educirani. Ja mislim da možda oni koji prodaju robe i usluge našim građanima su pre educirani odnosno znaju da se u ovoj državi nažalost propisi mogu kršiti i onda dakako mora postojati neki sustav koji ih brani i to bi trebale biti udruge potrošača. O udrugama potrošača je dosta rečeno kroz i spominjane su kroz ovo izvješće, međutim treba vidjet malo kako vani sustavi funkcioniraju i funkcioniraju. Jedan od načina financiranja udruga može biti i taj da država da premiju za svaku pojedinačni upravni ili sudski postupak koji udruga dobiva za otkriveni prekršaj odnosno kad je nešto išlo u korist potrošača, svaki pozitivni postupak. Onda će postojati interes i onda će se država i rasteretiti određenih mehanizma kontrola. Toga vani ima, kao što npr. imate i sporazume udruge potrošača u energije koji sklapaju sporazume sa distributerima električne energije. I to ne vrijedi samo za energiju, vrijedi i za plin samo zakonito moraju omogućavati. A da bi to omogućavali onda moramo imati jedan pravi program za zaštitu potrošača, pravi program, kad je nešto program onda imate ciljeve i rokove. U programu 2017.-2020. de facto možete pročitati puno retoričkih zamisli, trebali bi, morali bi, naša vizija je naša misija, naša misija je naša vizija i to je ono što imamo. A praksa pokazuje van ovoga o čemu su već govorili moje kolege, pitanje da li je riječ o kreditima, da li je riječ o prepuštanjima dugova odnosno potraživanja. Mi u Hrvatskoj imamo otvorenu legalnu pljačku koja nije isključivo vezana za prijevare o kojima bi se bavile udruge potrošača jer imamo i onaj dio koji je totalno legalan i na koji se na kraju krajeva plaća PDV. U jednoj prodavaonici, sad neću imenovati, ali mogu jednostavno imam konkretne dokaze u Njemačkoj u istoj mreži dućana koji postoji i u Hrvatskoj, kutija papirnatih maramica košta dva i po puta skuplje u Hrvatskoj nego u Njemačkoj. Isti paket kave koji se prodaje dakle iste robne marke potpuno identičan koji ovdje u supermarketima košta 50 kuna na Internet trgovinama u Italiji košta između eura 99 i 2,30 eura, a nije riječ samo o PDV-u, a minimalac je u tim državama nešto veći nego ovdje u Hrvatskoj. Dakle, šta to znači? To znači da mi ovdje imamo jedan drugi način na koji su način potrošači žrtve nečega kolikogod mi imali i zaklinjali se na liberalno tržište, mi imamo u Hrvatskoj de facto kartele. Da li kroz uvoznike, da li kroz distributere, da li kroz prodavače, ali činjenica je nažalost da ih imamo, a kako ćemo to suzbiti, nažalost ne znam. Ne znam zbog načina na koji funkcioniramo. Napisat ćemo papire, imat ćemo viziju, imat ćemo misiju, nemamo ciljeve i nemamo rokove. Hvala.
Slijede pojedinačne rasprave poštovane zastupnice Urše Raukar-Gamulin.
Zahvaljujem. Da, ja ću samo još malo nadopuniti ono što je kolegica Benčić govorila jer mi smatramo u Klubu zeleno-lijevog bloka da je problem ovih agencija za naplatu potraživanja enormna i da moramo ponavljati iz dana u dan u svim prilikama taj problem da konačno dođemo do početka barem nekakvog rješavanja. Dakle, da ponovimo, radi se o stotinama tisuća naših građana, radi se o tržištu od 40 milijardi, pa nemoguće je da to nikoga u ovoj upravi baš ne zanima. Znači mi, razumijem g. državnog tajnika koji nam je odgovorio da je to pitanje Zakona o obaveznim odnosima. Mi ovo izvješće shvaćamo šire od Zakona o zaštiti potrošača u današnjem obliku pa i šire od Strategije o zaštiti potrošača zato što nijednom ni u drugom dokumentu nema rješavanja ni naznake rješavanja tog enormnog problema agencija za naplatu potraživanja. Od tog problema svi okreću glave, svi okreću glave od problema koji danonoćno maltretira naše sugrađane i sugrađanke te agencija ne potpadaju ni pod kakav nadzor, zarađuju milijune, doslovce milijune na nevoljama naših građana, ja mislim da je zaista vrijeme da se ne samo govori, jer govorimo od kad smo kao zeleno-lijevi blok ušli u Sabor o tome, ali da je vrijeme da se konačno krene i zakonski rješavati taj problem i zato zahvaljujemo vam što ste, g. državni tajniče, što ćete zatražiti izvješće HNB-a, pa barem da ih podsjetimo da to uopće postoji. Mislim možda taj viceguverner, on zna, on je tu kuću kupio za jeftine pare, on bi to mogao možda najbolje napraviti. Dakle, pitanje. Po izvješću, da li se na portalu Sve za potrošače igdje upozorava potrošače na agenciju za naplatu potraživanja? Da li se na stranicama HNB-a to čini? Ne. Zatim, imamo, u Izvješću se navodi da je Centralni informacijski sustav za zaštitu potrošača zastario i da ga treba unaprijediti, pa možda je vrijeme da se i problemi s agencijama za naplatu isto tako stave u taj sustav i omoguće građanima informacije o posljedicama eventualnim uzimanja kredita koji je onda u slučaju nemogućnosti plaćanja otkupe te stravične agencije. Zatim postoje dakle u skladu s Nacionalnim strateškim okvirom financijske pismenosti, sad se tu nabraja, Ministarstvo financija, Porezna uprava, Ministarstvo gospodarstva, Agencija za odgoj i obrazovanje, HNB, HANFA, FINA, HGK, HUO, HUP, HUUP, itd., itd. Mene zanima da li se i jedna od tih navedenih institucija u ovom Izvješću pozabavila problemima potrošača koje maltretiraju agencije za naplatu potraživanja? Ijedna jedina? Za sada, koliko vidimo i po zakonima i po ovom Izvješću, niti jedna i to zaista je sad zadnji čas, ali doista zadnji čas. Znači ne postoje informacije da li su ovo što ste nabrajali vi, g. državni tajniče, Sud časti, Centar za mirenje HGK ili Centar za mirenje HUP-a ili Centar za medijaciju pri ovoj, Hrvatskoj udruzi za medijaciju, da li su ikada imali ijedan predmet, koji se tiče problema sa agencijama za naplatu potraživanja. Jesu li potrošači uopće imali informaciju i da li su bili upućeni na ta tijela kako bi se eventualno tamo pokušali riješiti njihovi problemi, ali itko, u upozorenja potrošačima stavio, npr. 6 Ovršnog zakona, zaštita dostojanstva u kojem jasno ostoji pri provedbi ovrhe i osiguranja, pazit će se na dostojanstvo ovršenika te na to da ovrha bude za njega što manje nepovoljna ili recimo, čl. 140 Kaznenog zakona, u poglavlju nametljivo ponašanje koji glasi, tko ustrajno ili kroz dugo vrijeme prati ili uhodi drugu osobu ili s njom želi uspostaviti ili uspostavlja neželjeni kontakt ili je na drugi način zastrašuje i time kod nje izazove tjeskobu ili strah za njezinu sigurnost ili sigurnost njoj briske osobe, kaznih će se kaznom zatvora do 1 godine, te odredbe postoje, ali potrošači za njih ne znaju jer im nitko osim naravno, ako plaćaju odvjetnika, o tome ne govori ništa. Znači još jedno ću podcrtati veliki problem agencija za naplatu potraživanja u nadi da će nas konačno netko u Vladu RH čuti. Hvala.
Slijede završne rasprave, prva je u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovana zastupnica Barbara Antolić Vupora.
Poštovani svi prisutni. Ovako, uzimajući u obzir sve što smo danas čuli o pravima potrošača i manjkavostima, kad cijene svakodnevno divljaju i uvodi se nova valuta euro, trebaju naši ljudi, građani, dodatnu zaštitu i kvalitetan nadzor tržišta kako ne bi došlo do porasta cijena proizvoda, ne samo zbog promjene kune u euro, već i zbog mogućeg udruživanja tržišnih igrača. Ključno je uspostaviti partnerstvo između države, potrošačkih udruga i građana kako bi se spriječila samovolja tržišnih igrača, tj. onih koji žele po svojim željama, interesima krojiti cijene. Da problema ima, govori i podatak da je u izvještajnom razdoblju Državni inspektorat obavio ukupno preko 52 tisuće inspekcijskih nadzora, a bile su uključene tržišna inspekcija, sanitarna, veterinarska, poljoprivredna i turistička inspekcija. Svaka 4. povreda propisa bila je iz domene turističke inspekcije, carina je u istom vremenskom razdoblju uništila preko 2,5 milijuna komada raznih krivotvorenih predmeta. Stoga je najvažnije raditi na informiranju potrošača o njihovim pravima kako bi se sve te silne zakonske odredbe uskladile s pravnom stečevinom EU, kao i svi novi mehanizmi zaštite, a ne da samo ostanu mrtvo slovo na papiru kao mnogo puta do sada. I ono, na kraju, dakle ono što očekujemo da će se u budućoj zaštiti potrošača posebno voditi računa, a to je zaštita potrošača djece, dakle djeca su ona koja moramo posebno štititi i ponovo ispostavljam dakle uz zabranu prodaje dakle energetskih pića za mlade, uz, pazite na sve ostale proizvode koji štete djeci i kako bi sačuvali općenito zdravlje djece, a u ovim danima kada ćemo slaviti 60 godina postojanja prava potrošača, posebno se na to vrijedi osvrnuti. Hvala lijepo.
Završna rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a bit će uvaženog zastupnika Darka Sobote.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, uvaženi državni tajniče. Danas tokom popodneva, zapravo, i večeras je iz ove govornice nekoliko puta spomenuto da je zapravo Izvješće o provedbi Nacionalnog programa zaštite potrošača za već navedeno razdoblje od 2017.-2020. g. Nacionalne program i strateški je zapravo dokument koji se određuje ciljevi i mjere prioritetnog područja te aktivnosti u provođenju politike zaštite potrošača za ovo navedeno razdoblje. Nadležno Ministarstvo gospodarstva i održivoga razvoja kao tijelo za poslove zaštite potrošača u RH provodi aktivnosti vezane uz provođenje političke zaštite potrošača i koordinaciju rada svih nositelja zaštite potrošača. Ovim Izvješćem sveobuhvaćeno je zakonodavne i promotivne aktivnosti, alati za informiranje, rad tijela, statistike nadzornih aktivnosti, aktivnosti udruga i jedinica lokalne samouprave te aktivnosti tokom predsjedanja Hrvatske EU te preporuke. U ovom Izvješću podrobno je upisano, ali i sam predlagatelja, državni tajnik je spomenuo zapravo zakonodavne aktivnosti pa ću ja evo, samo napomenuti, dakle prije svega Zakon o zaštiti potrošača koji je izmijenjen 2019. g., ali i u ovom izvještajnom razdoblju doneseni su i zakoni o vodnim uslugama, održivom gospodarenju otpadom, uredbe o gospodarenju komunalnim otpadom, koja definira načine gospodarenje otpadom javne usluge prikupljanja miješanog komunalnog otpada i biorazgradivog komunalnog otpada. Također su doneseni zakoni i provedbe uredbe EU parlamenta i vijeća već spomenute, rješavanja pitanja neopravdanog geografskog blokiranja i drugih oblika diskriminacije, ali ću i spomenuti i zakon o provedbi uredbe u suradnji između nacionalnih tijela odgovornih za izvršavanje propisa o zaštiti potrošača. Dosta je bilo rečeno i dobro je upisano, zapravo promotivne aktivnosti i kampanje, pa ću spomenuti samo ove dvije najveće, 2017. i 2018., zajedno za potrošače i sve na jednom mjestu koje se podosta puta i spominju zapravo u ovom Izvješću, ali vrijedno je i spomenuti svakako da se svake godine obilježava Svjetski dan prava potrošača u RH, ali i niz okruglih stolova i radionica. Ono što posebice veseli je da su uključeni i učenici osnovnih i srednjih škola kroz nagradne natječaje, za što treba Ministarstvo gospodarstva i čestitati. U izvještajnom razdoblju izdan je i velik broj raznih publikacija upravo namijenjenih informiranju potrošača, prvenstveno o njihovim pravima i njihovoj zaštiti na globalnom tržištu. U izvještajnom razdoblju je spomenjeno i korišteno je nekoliko alata. Već spomenuti telefoni za potrošače, Centralni informacijski sustav za zaštitu potrošača, Europski potrošački centar te jedinstveni portal za potrošače. Dosta je pažnje, pa i u rasprava zapravo pridonijela i mjera Ministarstva gospodarstva, otvoreni poziv za iskaz interesa za odabir tijela za alternativna rješavanja potrošačkih sporova. Spomenuti su svi njih 8 tokom današnjeg izlaganja. Statistike provedenih nadzora i upravo je državni tajnik u ime i predlagatelja podrobno opisao zapravo u tom izvještajnom razdoblju koliko je ukupno bilo inspekcijskih nadzora, ali ne samo inspekcijskih, državne inspekcije, nego i sproveden je nadzor i poljoprivrednih inspektora, veterinarske inspekcije, nadzora Carinske uprave, HNB, prikaz broja zaprimljenih potrošačkih prigovora po godinama, ali i HAKOM, Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture, Hrvatske agencije za civilno zrakoplovstvo, a isto tako i HERA. I evo na kraju, dozvolite mi samo da još spomenem aktivnosti tijekom predsjedanja Vijeća EU, gdje je Hrvatska jedan od prioriteta hrvatskog predsjedništva bilo i donošenje Direktive od predstavničkim tužbama koje se uređuju, kojim se uređuju pokretanje postupka zaštite kolektivnih interesa potrošača od strane kvalificiranih subjekata, koji zastupaju interese većeg broja oštećenih potrošača. I dakle ta Direktiva je i donešena. I evo, samo ću reći na kraju, da će Klub HDZ-a podržati prijedlog Izvješća o provedbi Nacionalnog programa zaštite potrošača za navedeno razdoblje. Hvala lijepo.
Hvala. Evo, s ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu. ... [[Govornik se ne razumije.]] glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Nastavljamo sutra ujutro u 9 i 30 Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Stečajnog zakona, drugo čitanja, P.Z.E. br. 231. Laku noć svima. SJEDNICA PREKINUTA U 19,50 SATI.