Dame i gospodo, poštovani izaslanici, srdačno vas pozdravljam i otvaram 30. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Na današnju sjednicu pozvani su naši redovni gosti predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH, Izvozno-kreditne agencije BiH, Upravnog odbora Radio- televizije BiH, Pravobraniteljstva BiH, te predstavnici međunarodnih organizacija u Bosni i Hercegovini koji redovito prate rad našeg Doma. Na sjednici je nazočno 14 izaslanika od kojih 4 iz bošnjačkog naroda, 5 iz hrvatskog naroda i 5 iz srpskog naroda. Izaslanik, gospodin Fahrudin Radončić iz opravdanih razloga nije u mogućnosti biti nazočan na današnjoj sjednici. Kao što vam je naznačeno u pozivu za sjednicu u skladu s člankom 155. Poslovnika na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu izaslanicima će biti omogućeno postavljanje izaslaničkih pitanja u usmenom obliku. Podsjećam da su vam zajedno s pozivom za 30. sjednicu Doma naroda upućeni i dopisi u vezi s procedurom postavljanja izaslaničkih pitanja u usmenom obliku. Navedeni dopis, odnosno obavjest o mogućnosti postavljanja izaslaničkih pitanja u usmenom obliku na 30. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH također je upućena predsjedatelju Vijeća ministara BiH i Generalnom tajništvu Vijeća ministara BiH. U skladu s člankom 156. stavak (1) Poslovnika najavu za postavljanje izaslaničkih pitanja u usmenom obliku dostavili su: izaslanik Dragutin Rodić za ministra komunikacija i prometa BiH; izaslanica Zdenka Džambas za ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH; izaslanik Darko Babalj za Vijeće ministara BiH i izaslanik Sredoje Nović za ministra civilnih poslova BiH. U skladu s člankom 156. stavak (2) Poslovnika ove najave dostavljene su predsjedatelju Vijeća ministara BiH i onom članu Vijeća ministara na koga se pitanja odnose. Želim vas podsjetiti i na to da smo uputili obavijest Javnom radiotelevizijskom servisu Bosne i Hercegovine radi osiguranja izravnog televizijskog prenosa ovog dijela sjednice, a u skladu s člankom 155. stavak (1) Poslovnika. Sada možemo započeti postavljanje usmenih izaslaničkih pitanja i davanje odgovora. Riječ dajem izaslaniku Dragutinu Rodiću. Gispodine Rodiću, izvolite. 2
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Moje pitanje je upućeno Ministarstvu komunikacija i transporta, a glasi: Da li postoje nova saznanja i informacije o trenutnom statusu projekta izgradnja novog mosta na Savi kod Gradiške i da li ima realnih izgleda da se ovaj projekat realizuje? Obrazloženje: Prošlo je skoro godinu dana od sastanka u Zagrebu ministara transporta i komunikacija Bosne i Hercegovine, ministra saobraćaja i veza Republike Srpske, te resornog ministra u Vladi Republike Hrvatske, tema sastanka je bila izgradnja novog mosta na Savi kod Gradiške, te je zaključeno da bi izgradnja trebala da počne najkasnije za godinu dana. Procijenjena vrijednost izgradnje mosta je 32 miliona eura, grant sredstva koja Bosna i Hercegovina treba da dobije za izgradnju mosta na Savi iznose 6,8 miliona evra, ali jedno vrijeme je i taj novac bio upitan zbog nemogućnosti dogovora. Koliko znam Republika Hrvatska nema obezbeđena sredstva za projekat, tu više nije pitanje samo izgradnje mosta nego i pristupnih puteva koji iziskuju znatna finansijska sredstva. Procjena je da je potrebno obezbijediti oko 85 miliona eura za pristupne puteve i dio mosta. Most na Savi kod Gradiške je od vitalnog značaja za preko 500 hiljada stanovnika koji žive na tom prostoru i predstavlja najkraći put spajanja na mrežu evropskih autoputeva s jedne strane, a s druge izmještanje graničnog prelaza iz centra Gradiške. Na ovu temu sam razgovarao sa ministrom 14. marta 2017. godine prilikom posjete Komisije za finansije i budžet Ministarstvu i stekao sam utisak da je napravljen iskorak u realizaciji projekta. Gdje smo godinu dana poslije i šta se može očekivati u narednom periodu? Hvala.
Hvala Vama. Ima li, e tu je gospodin Igor Pejić, tajnik Ministarstva. Izvolite.
Uvaženi predsjedatelju, zamjenici, izaslanice i izaslanici. Zahvaljujem uvaženom izaslaniku Rodiću na postavljenom pitanju. Po pitanju gradnje mosta Gradiška mogu Vas informirati sljedeć, da postoje nova saznanja, ono najsvježije jeste da smo jučer imali sastanak Zajedničkog operativnog tijela. Ja ću nastojati u okvirima vremena, ovaj, koliko to dopusti vrijeme, u najkraćim crtama informirati ... sa zaključcima tog sastanka i onoga što je trenutno aktualno po pitanju mosta. Dakle, jučer je održan sastanka kojemu je između ostaloga osim ovlaštenih predstavnika po međunarodnom sporazumu nazočio i ministar saobraćaja i veza Republike Srpske. Dakle, na koncu sastanka osim što je hrvatska strana iznijela sve važne informacije da su, primjerice, pribavljena sva relevantna dokumenta po pitanju predavanja dokumenta za lokacijsku dozvolu, koja je preduvjet za građevinsku dozvolu, zatim most Gradiška je sa strane Vlade Republike Hrvatske usvojen kao jedan od četiri najvažnija infrastrukturna projekat u sljedećem četverogodišnjem razdoblju, tako da tu ne postoji dilema oko angažmana hrvatske strane. Da bismo ubrzali sve aktivnosti odlučili smo paraleleno ići u realizaciju ovog projekta na način da 12.07. se sastaju zajedničke komisije, odnosno povjerenstva koja će pripremiti tenderski dokument. Očekujemo da tenderski dokument i natječajni bude 3 pripremljen do konca godine i samim time da se krene u nabavku izvođača radova početkom sljedeće godine najkasnije do ljeta da se izvođač uvede radove, a to je upravo vrijeme kad je to prihvatljivo zbog vodostaja rijeke Save. Hvala.
Hvala. Je li izaslanik zadovoljan odgovorom? Izvolite.
Ja sam zadovoljan odgovorom, ali molim da mi se odgovor dostavi u pismenoj formi. Hvala.
Dobro. Riječ dajem izaslanici Zdenki Džambas.
Lijepo vas pozdravljam. Moje pitanje je bilo upućeno gospodinu Šaroviću, ministru, a radilo, pitanje je bilo: Što je sa Nacrtom zakona o nadzoru nad tržištem rada, koji je, nad tržištem Bosne i Hercegovine, koji je dostavljen u ministarstvo 18.04.2012. godine? U Povjerenstvu o ekonomskom razvoju, za ekonomski razvoj, mi smo imali Izvješće ove Agencije koja se bavi nadzorom nad tržištem neprehrambenih proizvoda i tu smo se zaista privi puta informirali o vrlo čudnim stvarima koje se dešavaju na tržištu Bosne i Hercegovine i tu smo dobili podatak da je ovaj Nacrt zakona već pet godina u ladicama u Ministarstvu. Napominjem da su nam rekli da je ovaj Nacrt zakona urađen zajedno sa inspektorima, Agencijom, ministarstvom i stručnjacima iz EU. Ono što je na tržištu Bosne i Hercegovine, govorim o neprehrambenim proizvodima, to je na primjer da je u prošloj godini u jednom trenutku bilo blizu 400 tisuća neispravnih proizvoda koji mogu da ugroze život. Tu se najčešće nalaze, tako piše kod njih, znači to su električni uređaji, igračke, opasne imitacije, proizvodi za djecu i ličnu zaštitu, tu su lutke, dječje svjetiljke, bicikli, skejtbordi, putujuća pomagala i sl. Ono šta je problem, znači oni mogu to da povuku, je broj, je broj inspektora gdje Federacija ima ukupno 9 inspektora koji mogu da nadgledaju tržište, ova Distrikt Brčko 11 i sasvim dovoljan broj se jedino nalazi u Republici Srpskoj. Ono što je problem da po sadašnjem zakonu, dakle, nisu oni u mogućnosti, nisu regulatorno tijelu u smislu da nekoga mogu sankcionirati ili primorati da nešto uradi. Dakle, ovim, ovom izmjenom Zakona mi bismo preuzeli Uredbu EU br. 765/2008, a to bi bilo što se traži i usklađivanjem o napretku Bosne i Hercegovine, najmanje što bi se ovim Zakonom postiglo bilo bi da bi se omogućio pregled robe na granici Bosne i Hercegovine kao što to rade sve zemlje u našem okruženju, a ne roba uđe pa je onda ganjamo po trgovinama i da vidimo gdje je ta neispravna roba. Iz tog razloga me zanima što je s tim Zakonom i što on čeka.
Hvala. 4 Ja ne vidim nikoga iz Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa tako da ćete ovo pitanje morati postaviti na narednoj sjednici kad bude neko od ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim, molim, izvolite.
Pa eto danas me iznenađuje da baš niko od ministara ovdje nije, a onda se pitam, saću biti i sarkastična, da li je to zato što njihove plaće ne spadaju u 50 plaća najplaćenijih, tu su navedeni, znači, Sud, Tužiteljstvo, mi zastupnici i Predsjedništvo, a znamo da u startu ministri imaju veću plaću od zastupnika pa sam i pitala jutros na financijama predstavnike, kaže pa eto oni se ne nalaze u 50, vjerojatno su ljuti ljudi pa neće da dođu na sjednicu.
Hvala Vam. Riječ dajem izaslaniku Darku Babalju. Izvolite Darko.
Evo da vas pozdravim, ja ću biti kratak, nema nikoga pa molim ih da mi dostave u pismenoj formi, jer ovo pitanje ne postavljam radi televizije nego zato što me interesuje.
Hvala.
Hvala.
Hvala Vama. A sad riječ dajem izaslaniku Sredoju Noviću. Gospodine Noviću, izvolite.
Zaista, što bi rekla kolegica, da čovjek bude sarkastičan, ali ovo nama treba, ovom Parlamentu ovo treba, mi smo krivi što sa lijeve strane, izuzimajući uvaženog zamjenika i sekretara ministarstava su prisutni, jer ovi, ovaj Parlament i postavlja i ocjenjuje rad Savjeta ministara i eventualno, ne daj Bože, smjenjuje. Sramota je i zbog javnosti bosanskohercegovačke, makar koliko neko mislio da će to kad to kažem demagoški zvučati, ali da se danas od 18, dakle 9 ministara, 9 zamjenika pojavi jedan zamjenik i jedan sekretar je zaista potpuno omalovažavanje i sraman potez Savjeta ministara, šta god ko to mislio. I mislim da se oni tako i trebaju ponašati i trebaju, trebaju se još drastičnije ponašati prema nama, jer mi to zaslužujemo kao parlamentarci i u onom i u ovom Domu i neka nam zato služi svima na čast i treba javnost da nas proziva za plate, treba i još drastičnije da nas proziva, još 5 drastičnije. A ne interesuju me plate ministara jer jako dobro znam kakve su, jer mi smo ovdje ti koji treba da odlučujemo o nekom drugom i da danas možemo da radimo, a njih nema. Mogao bi tu još ponešto da kažem, ali kome da postavljam danas pitanje. Zaista ne pada mi na pamet i mislim da treba odustati od pitanja uopšte, ja mislim da treba brisati ako možemo u Poslovnik, ako ovi koji rade na Poslovniku pošto vidim da su aktivni i oni, ta Komisija za izmjenu Poslovnika, ovaj da to ukinemo jer nema potreba da mi postavljamo pitanja i zato neću da postavljam danas pitanje, ovaj, bilo kome. Hvala vam, hvala ovima koji su došli.
Hvala Vama, gospodine Noviću. Izaslanica Zdenka Džambas dobila je odgovor na izaslaničko pitanje postavljeno na 28. sjednici Doma naroda, od Ministarstva vanjskih poslova BiH. Je li izaslanica zadovoljna dobivenim odgovorom? Izvolite.
... otprilike u ovo doba se vratila iz Ambasade naše iz Jordana, tad sam vidjela šta su to problemi u DKP mreži, pa sam i saznala da mi uopće nemamo zakon, dakle mi već 10, 15 godina nemamo zakon o vanjskim poslovima. Predsjedništvo je prošle godine u ovo doba odredilo da komisija, ona Zajednička komisija njihova i Ministarstva napravi u tri mjeseca, da snimi stanje u DKP mreži i nakon toga eto da se raspravlja o da se donese ovaj zakon. Međutim, došlo je do, tako mi je ministar rekao, gospodine Karamatiću ja sam imala priliku da razgovaram sa gospodinom Crnadkom u okviru,
nije uključen mikrofon
Imala sam i bio je vrlo ugodan razgovor. Objašnjenje na moje pitanje što je sa zakonom bilo je da je došlo do problema unutar Predsjedništva, te zbog ne znam popisa, pa onda zbog referenduma, pa Dana RS-a, pa apelacije itd. ali ja ne znam kakve to ima veze sa članovima Komisije, uglavnom ta Komisija nije radila. Konačno sam dobila odgovor da će, a ne znam je li, 07. ovog mjeseca, znači prije gotovo mjesec dana, konačno je zakazan sastanak, prvi sastanak koji će rezultirati vjerojatno izradom tog zakona koji će doći na naše klupe, tako da ne znam da li je, pošto opet nemam kom to postaviti, ne znam da li je održana ta Komisija, ako jeste svaka čast mislim nakon 15-tak godina bilo bi dobro da se sastanu i urade ovaj zakon. Ja sam nedavno bila i u Rumunjskoj i tražila sam posjetu našoj Ambasadi u Bukureštu, otišla sam tamo, tamo je gospodin Mile Vasić postavljen prije godinu i po, i isti problemi kao i u svim drugim očigledno, ja baš nemam toliko prilike da vidim ostale ambasade, npr. nisam mogla u Briselu jer mi nismo zastupnici koji smo bili u Briselu, odavde nas je troje, baš nismo bili interesantni tamošnjem ambasadoru, jer je on letao za predsjedavajućim Vijeća ministara, tako da ne znam kako oni rade. A ovi u Bukureštu zaista ljudi imaju problem, opet kao i tamo, 6 tisuća ima godišnje reprezentacije, on ne može nikoga pozvati, on nikakve ambasadore ne može sazvat pa da im prenese i da priča o Bosni i Hercegovini ne može, kaže on, što i jeste 6 tako, sreća nema ni dana Bosne i Hercegovine pa da ono mora da sazove te ambasadore. Ima jedan stari pisač koji ne može više popraviti, iz prijašnje je donacije iz Republike Kine, nema ni tog štampača, znači može ga jedino sam kupiti ili oni između sebe da se skuckaju i da ljudi kupe šta im treba u toj ambasadi. Prema tom za mene je to inače katastrofa i evo jedva čekam da vidim kakvo je to sanje u DKP mreži.
Hvala. Za 30. sjednicu predlažem sljedeći Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 29. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi (prvo čitanje), predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-770/17, od 20.03.2017.; 3. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-653/17, od 24.03.2017.; 4. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o radu u institucijama BiH (prvo čitanje), predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-652/17, od 24.03.2017.; 5. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i međuentitetskom cestovnom prijevozu (drugo čitanje), predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2509/16, od 28.09.2016. i od 25.01.2017.; 6. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopunama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja (prvo čitanje), predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01-50-1-15- 44/17, od 25.04.2017.; 7. Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova za usuglašavanje Prijedloga za imenovanje jednog člana Neovisnog povjerenstva za praćenje uvjeta boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava osoba nad kojima se izvršavaju kaznene sankcije i druge mjere koje je izrekao u kaznenom postupku Sud BiH, strani sudovi za djela predviđena Kaznenim zakonom BiH ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud sukladno zakonu Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-50-14-387-4,10/17, od 08.06.2017.; 8. Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila za izradbu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, broj: 01-02-02-4-566/17, od 12.06.2017.; 9. Godišnje izvješće o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH za 2016., broj: 01-12-828/17, od 27.03.2017.; 10. Izvješće o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH za 2016. godinu, broj: 01,02-50-19-946/17, od 05.04.2017.; 11. Izvješće o financijskoj reviziji Radio-televizije Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, dostavljeno od Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 02-16-1-1089/17, od 25.04.2017.; 12. Razmatranje materijala Upravnog odbora BHRT-a: a) Izvješća o radu i poslovanju BHRT-a za 2016. godinu, izvješća o realiziranju programskih planova za 2016. godinu BHT1, BH Radija 1, Muzičke 7 produkcije BHRT-a i Portala BHRT-a 2016. godinu, broj: 01,02-29-305-1/17, od 10.05.2017., b) Programskih planova BHT1, BH Radija 1, BHT1, Multimedije i Muzičke produkcije BHRT-a za 2017. godinu i Financijskog plana BHRT-a za 2017. godinu, broj: 01,02-29-305/17, od 30.01.2017.; 13. Informacija o realiziranju zaključaka Parlamentarne skupštine BiH, dostavljena od Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-50-19-1138/17, od 28.04.2017.; 14. Informacija o pokrenutim arbitražnim postupcima protiv Bosne i Hercegovine i njezinih institucija, dostavljena od Pravobraniteljstva BiH, broj: 01,02-03-10- 1056/17, od 20.04.2017.; 15. Razmatranje neopozive ostavke na mjesto člana Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH, broj: 01,02-29-1556/17 od 23.06.2017.; 16. Davanje suglasnosti za otkazivanje Konvencije Međunarodne organizacije rada o podzemnom radu (žene), broj 45, iz 1935. godine, broj: 01,02-05-2-1079/17, od 24.04.2017. 17. Razmatranje materijala s oznakom „povjerljivo“, akt broj: P-Pov-07-03-10-9- 30/17 od 23.05.2017.; 18. Razmatranje materijala s oznakom „povjerljivo“, akt broj: 01-50-1-1948/17 od 26.05.2017.; 19. Razmatranje materijala s oznakom „povjerljivo“, akt broj: 01-50-1-1948-3/17 od 26.05.2017. (Napomena: materijali za tačke 17., 18. i 19. dnevnoga reda je zbog povjerljivosti, dostupan, dakle taj materijal, odnosno ovi materijali isključivo kod sigurnosnog službenika Parlametarne skupštine BiH i nije ih moguće iznositi. Uvid u materijale možete ostvariti u uredu br. 215(II. Kat) svakim danom o 9 do 17 sati). Mi ćemo morati po okončanju, znači, ove zadnje zapravo tri točke dnevnog reda posebno razmatrati, na posebnom dijelu ove sjednice, tako da ćemo morati napraviti jednu stanku od vjerojatno sat vremena po završetku znači ovog prvog dijela sjednice. Ako, ovo je, dakle, usuglašeni dnevni red današnje sjednice. Ima li možda primjedbi ili prijedloga za izmjenu i dopunu dnevnog reda? Ako nema onda, dakle izmjena i dopuna, dnevni red se smatra usvojenim, dakle on je usvojen o njemu se ne glasuje sukladno članku 60. Poslovnika Doma naroda. Dakle, prelazimo na prvu točku dnevnog reda, to je, Ad. Usvajanje Zapisnika 29. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ povodom Zapisnika 29. sjednice? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. 8 Glasujemo o Zapisniku 29. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine. Pripremite se za izjašnjavanje. Od nazočnih 14 – za je bilo 14, protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH – 9 za, nitko protiv, nitko suzdržan. Iz Republike Srpske – 5 za, nitko protiv, nitko suzdržan. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram da je usvojen Zapisnik 29. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Prelazimo na drugu točku dnevnog reda današnje sjednice, to je, Ad. 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi (prvo čitanje), predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-770/17, od 20.03.2017.
nije uključen mikrofon
Kao u prijedlogu. Riječ dajem predlagatelju Zakona ukoliko je tu i ima potrebu. Nema. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Ne, dakle Zdenka Džambas, gospođa Zdenka Džambas. Izvolite Zdenka.
Mi smo jutros imali Komisiju, ovo je četvrti pokušaj bio, došao je predlagač, e sad bili su predstavnici Ministarstva financija, ja bih se uvijek držala nekakvog reda pa da imamo stav Vijeća ministara, odnosno, ja Vijeća ministara u ovom slučaju. Predstavnica financija je rekla da su poslali svoje mišljenje Ministarstvo financija na Vijeće ministara jer se razlikuje priča predlagača i onoga tko su imenovane i postavljene ove osobe. Po prijedlozima predlagača to su članovi Predsjedništva, vezano za jubilarne nagrade, a oni svakako ni ne mogu dobiti po Ustavu, jer 8 godina mogu biti članovi Predsjedništva ne mogu više, to su ministri, savjetnici i zastupnici. Međutim, kad je gospođa iz financija nabrojala tko sve spada u ovo, imenovane, 10 došlo se i do sudija i do tužitelja, a pošto mi imamo iskustvo, zato sam to i rekla, da mi ne možemo dirati do sudija i tužitelja, oni, oni su ono ujutru sjednu kažu ovaj će sad suditi, ovaj će tužiti itd. oni će naravno na ovo reagirati, pa onda imamo zatezne kamate, imamo sve ono što slijedi. Razlikuje se šta je rekao gospodin predstavnik Zastupničkog doma i onoga što je rekla ova iz financija i tekla sam da zaista nema potrebe da mi ovako danas baš moramo ako će do 07.07. mišljenje doći na Vijeće ministara koje će, evo ovo što je pisalo u zaključku, donijeti tko su osobe na koje se ovaj Zakon odnosi. Mi vrlo često preko koljena donesemo tako neki populistički zakon, a onda se drugi žale i naravno na sudu logično dobiju i onda kaže moramo to još i sa kamatama. Dakle, ja i dalje nisam za ovo i čekala bih Vijeće ministara da vidimo da nam to raspodijeli. A što se tiče zaključka u slučaju da to prođe hajde bar da onda čekamo do drugog čitanja kako će proći izvješće iz Vijeća ministara. Dakle, ne volim da, da se, da ispadne da sad evo ja ili evo moja kolegica Ljilja ili Karamatić, koji sigurno ne možemo imati jubilarnu nagradu, dakle mi apsolutno ne spadamo u ovu grupu, nisam ni u kakvom sukobu interesa, ne zagovaram to, ali tražim cjelovito izvješće nema nikakvih problema. Međutim, čim nanjušim da se radi o populizmu onda vidimo do čega ovo dovede.
Hvala. Više prijavljenih nema. Zatvaram raspravu. Sad glasujemo o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine u prvom čitanju. Pripremite se za izjašnjavanje. Od nazočnih 14 – za je bilo 9, protiv 3, suzdržana 2. Iz Federacije BiH – 4 za, 3 protiv i 2 suzdržana. Iz Republike Srpske – 5 za, nitko protiv, nitko suzdržan. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Dakle, konstatiram Prijedlog zakona o dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine je usvojen u prvom čitanju. E sad, samo malo. Sad bismo se trebali, ovaj, izjasniti o ovom zaključku. Ima li potrebe da čitam ponovo zaključak? ____________(?) Nema. Onda molim vas, pokrenite mehanizam glasovanja da se izjasnimo o zaključku koji sam maločas pročitao. Od nazočnih 14, za je bilo 13, protiv nitko, suzdržan 1. Iz Federacije BiH – 8 za, nitko protiv i 1 suzdržan. Iz Republike Srpske – 5 za, nitko protiv i nitko suzdržan. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram da je ovaj zaključak usvojen. 11 Sad prelazimo na točku četiri današnjeg dnevnog reda, a to je, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o radu u institucijama BiH (prvo čitanje), predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-652/17, od 24.03.2017.
nije uključen mikrofon
Kao i u Izvješću. Hvala. Riječ dajem predlagatelju Zakona, ukoliko cijeni da ima potrebe. Nema, hvala. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Dakle, riječ dajem gospodinu Rodiću, on se prvi prijavio. Gospodine Rodiću, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, obzirom da ovaj Zakon tretira istu materiju kao i prethodni Zakon, da bi bili konzistentni ja predlažem da usvojimo isti zaključak koji smo usvojili maloprije, da ova dva zakona, znači, koja se bave istom materijom, na isti način u drugom čitanju dovedemo u sklad. Hvala.
Hvala. Je li se bio još netko prijavio, čini mi se gospodin Karamatić. Mario, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ovi, što kolegica reče, populistički zakoni, evo mene interesira ovaj Zakon koji će u startu donijeti par stotina maraka uštede dok nas ne tuže suci i tužitelji, pa presude u svoju 12 korist, pa naplate zatezne kamate, pa naprave dodatnu štetu – hoće li ovaj Zakon ikoga ostaviti u Bosni i Hercegovini od ljudi koji misle napustiti Bosnu i Hercegovinu? Evo žao mi je što danas nema gospode iz Vijeća ministara da im poručim da se ljudi u Bosni i Hercegovini ne mogu zadržati na način da im ne date putovnice da mogu izić preko granice. Ne može to, pa odoše oni kao imigraniti, odoše bez putovnice i prijave se tamo, kaže – nisam iz Bosne i Hercegovine, ja sam iz Sirije. Ovo je ne znam već koji zakon uvažene kolege u prvom redu iz SDP-a, sad ne znam kako se to točno kaže stranka demokratskih promjena, socijal-demokratska, ne znam kako im je tačno ime, uglavnom radi se o SDP-u BiH, znači ovo je ne znam koji zakon populistički da oni predlažu. Napominjem da su bili četri godine u Vijeću ministara, ništa od ovoga nisu ukidali, nisu donosili, nisu ušteđivali, kriminal je se taložio, taložio, ima ga i danas. Ja sam nedavno na raspravi o akcizama u ovom uvaženom Domu precizno, taksativno naveo 8 miliona maraka koji stoje u izvješću Uprave za indirektno oporezivanje koji, poreza koji se ne plati na uvoz biodizela, a niko se počešao nije. I sada dobijemo jedan zakon, kažem, koji će u startu uštediti par stotina maraka, na kraju će koštati poreske obveznike par tisuća maraka i definitivno neće nikoga zadržati u ovoj zemlji. I sada oni to predlažu kad je Željko Komšić klepio jubilarnu naknadu, nakon što je dva puta bio njihov kandidat za člana Predsjedništva iz reda hrvatskog naroda. U najmanju ruku, neprilično, evo, ništa više. Hvala.
Hvala Vama, gospodine Karamatiću. Nema više prijavljenih za raspravu. Zatvaram raspravu.
Predlagač, predlagač Zakona....
Molim?
Mešić, Mešić Mirsad, predlagač.
Ja, predlagatelj, izvolite, izvolite.
nije uključen mikrofon
Može, može, izvolite.
Dame i gospodo predsjedavajući, članovi Kolegija, nisam imao potrebu da raspravljam o ovom dokumentu i nisam ničiji advokat. Zapanjujuće je da gospodin Karamatić ne zna prvo kako se zove partija SDP. Drugo, ovo nije incijativa SDP-a, ovo je incijativa dvojice poslanika. Ona zapravo tretira problematiku koja se zove besprizorno uzimanje svih 13 beneficija od strane izabranih zvaničnika. Ne trebamo mi tumačiti ko su izabrani zvaničnici, uredio je to zakon, znači nećemo ih mi nabrajati, utvrdio je to zakon, utvrdio je to Zakon o sukobu interesa. Gospodin Komšić je jedna od osoba koja se odrekla ove naknade, ako niste to znali, a mogli ste pročitati i to je zapravo bio povod i nije samo on, gospodin Prodanović čini mi se, i neko od kolega su se odrekli ove besmislene naknade i jedini razlog zbog čega ovo podnosimo je zapravo želja da relaksiramo situaciju oko nas, prije svega poslanika i izaslanika u Domu naroda, na način da odgovorno pristupamo onom što se zovu naša primanja. Neće, naravno, ovo nikome pomoći gospodine Karamatiću, ali svakako će poslati simboličnu poruku. Koliko god Vi pričali o demagogiji, mi ćemo istrajati na putu da ovo bude skroman Dom, da ovo bude odgovoran Dom, pa između ostalog i odričući se od nekih benefita. Hvala vam.
Hvala Vama, gospodine Mešiću. Za repliku se prijavio gospodin Sifet Podžić. Gospodine Podžiću, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, poštovane kolege, moram samo ispravku krivog navoda mog kolege Karamatića, dakle, gospodin Komšić nije klepio, nego je gospodin Komšić odbio da primi jubilarnu nagradu. Hvala.
Hvala Vam, gospodine Podžiću. Nema više prijavljenih za raspravu koliko vidim. Zatvaram raspravu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] A je li, ja se ispričavam. Sead, pa niste se prijavili gospodine Seade, gospodin Raguž se prijavio, a Vi niste. Ajde, dajem riječ gospodinu Ragužu, pa Vi se prijavite pa ću Vam dati riječ. Gospodine Raguž, izvolite.
... ima još osoba u ovom Parlamentu koji su se odrekli ove nagrade, ali ne prave političku reklamu, evo.
Hvala Vam, hvala Vam, gospodine Raguž. Gospodin Kadić, izvolite. 14
Ja se izvinjavam, osjećam se, ovaj, osjećam se da trebam kazati po ovom pitanju nešto zato što sam predsjednik Administrativne komisije i tačno je ovo da se gospodin Komšić i još neke kolege koje se ovdje nalaze u sali odrekle ove nagrade i da je to bila neka, neki razlog da se pokrene ova incijativa za ukidanje ovih povlastica. To moram reći zato što nijedan kolega, po mene znanju, koji je stekao pravo na ovo nije uzeo tu nagradu, barem za moga znanja, ja tako nikome nisam potpisao ništa nego sam na njihove zahtjeve, odobravala je Komisija da se, onaj, prihvati njihov zahtjev za odricanje tih nagrada. Hvala.
Hvala Vam, gospodine Kadiću. Nema više prijavljenih. Zatvaram raspravu. Glasujemo o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine u prvom čitanju. Od nazočnih 14 – za je bilo 8, protiv 2, suzdržana 4. Iz Federacije BiH – 4 za, protiv 2, suzdržana 3. Iz Republike Srpske – 4 za, nitko protiv i 1 suzdržan. Postoji opća većina, postoji enitetska većina. Dakle, konstatiram Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine je usvojen u prvom čitanju. Sad ćemo se izjasniti i o prijedlogu zaključka, kao i kod ove, kod prethodne točke dnevnog reda koji je predložio gospodin Rodić. Molim vas pokrenite mehanizam glasovanja. Od nazočnih 14 – za je bilo 13, protiv nitko, jedan suzdržan. Iz Federacije BiH – 9 za, nitko protiv, nitko suzdržan. Iz Republike Srpske – 4 za, nitko protiv, 1 suzdržan. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram da smo ovaj zaključak prihvatili, odnosno zaključak je usvojen. Prelazimo na petu točku, to je, Ad. 5. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i međuentitetskom cestovnom prijevozu (drugo čitanje), predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2509/16, od 28.09.2016. i od 25.01.2017. Na 29. sjednici Doma naroda, održanoj 29.05.2017. godine, razmatrali smo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i međuentitetskom cestovnom prijevozu u drugom čitanju. Prilikom glasovanja Prijedlog zakona nije dobio potrebnu entitetsku većinu, pa je uslijedilo usuglašavanje u Kolegiju Doma kao povjerenstvu. Dobili ste Izvješće povjerenstva Kolegija Doma naroda. Članovi Kolegija Doma naroda kao povjerenstvo nisu postigli suglasnost o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i međuentitetskom cestovnom prijevozu. 15 U skladu sa člankom 75. stavak (4) Poslovnika Doma naroda glasujemo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i međuentitetskom cestovnom prijevozu u drugom čitanju. Napominjem da se o ovoj točki dnevnog reda ne vodi rasprava, odluke se donose većinom glasova, oni koji su nazočni i glasuju pod uvjetom da glasovi protiv ne sadrže dvije trećine ili više glasova izaslanika izabranih iz svakoga entiteta. Gospodin Halid Genjac se prijavio. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ma imamo zaista situaciju koja je pomalo neobična i rekao bih nedovoljno regulisana Poslovnikom i u ovom slučaju se zaista ne vodi rasprava o sadržaju Zakona. Međutim, pred nama je Izvještaj Kolegija u svojstvu komisije koji nije postigao saglasnost i danas bi se trebalo izjasniti sa vrlo velikim izgledom da ovaj Zakon doživi nepovoljnu sudbinu na Domu naroda. Iza Zakona stoji veliki rad i veliki angažman i ministarstva i konsultacije, i usvojen je u Predstavničkom domu, a mislim da možda sa malo napora i sa određenim korekcijama Zakona da bi se moglo doći do rješenja prihvatljivog za sve. Imajući u vidu da postoji u Poslovniku član 175. koji govori da određena pitanja koja nisu dovoljno jasno ili precizno regulisana Poslovnikom mogu se regulisati zaključkom, ja predlažem iz svih navedenih razloga, obzirom da se radi o važnom zakonu, prilično obimnom zakonu, potrebnom zakonu koji u ovoj oblasti treba da uredi neka pitanja ili popravi uređenje nekih pitanja kao što su uslovi obavljanja prevoza, inspekcijskog nadzora, carinske kontrole i obaveze plaćanja naknada za korištenje cesta, u smislu njihovog poboljšanja, tih odredbi, ja predlažem da Dom naroda usvoji sljedeći zaključak. Dakle u skladu sa članom 175. stav (1) i (2) Poslovnika Doma naroda, na 30. sjednici održanoj 30.06.'17. godine Dom naroda usvaja zaključak: 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i međuentitetskom drumskom prevozu se vraća na ponovni postupak nadležnoj komisiji u amandmanskoj fazi. 2. Za podnošenje amandmana i dostavljanje izvještaja nadležne komisije primjenjivat će se rokovi propisani Poslovnikom. Znamo da je 10 dana rok od prvog čitanja za podnošenje amandmana, a 20 dana rok od prvog čitanja za dostavljanje izvještaja komisije, dakle, primjenjivat će se ti rokovi, a pošto je ovo specifična situacija ti rokovi teku od dana usvajanja ovog zaključka, tj. od danas. Mislim da bi vrijedilo potruditi se da kroz dodatne konsultacije i mogućnost dodatnih amandmana, ovaj, spasimo ovaj Zakon koji, čini mi se, ipak ima veliki dio kvalitetnih rješenja i jedan dio koji bi se mogao popraviti. Zahvaljujem.
Hvala. Javlja li se još netko za? Nema. Zaključujem, zaključujem raspravu, mada rasprava o sadržaju Zakona nije ni otvorena. 16 Ako sam dobro shvatio, ovaj zaključak ima dva dijela, pod 1. i 2. čuli ste ga. Evo ja vas molim da se sad izjasnimo o ovom zaključku, ukoliko zaključak bude prihvaćen, onda nemamo potrebe glasovati u drugom čitanju o današnjem Zakonu, a ako ne onda ćemo se odlučiti, dakle izjašnjavati o Zakonu. Pokrenite mehanizam glasovanja. Dakle, glasujemo o ovom zaključku predloženom od strane gospodina Halida Genjca. Od nazočnih 14 – za je bilo 14, protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH – 9 za, nitko protiv i nitko suzdržan. Iz Republike Srpske – 5 za, dakle bez glasova protiv i suzdržanih. Postoji opća većina, postoji enitetska većina. Konstatiram da smo ovaj zaključak usvojili. I sad prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda, to je šesta točka dnevnog reda današnje sjednice, Ad. 6. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopunama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja (prvo čitanje), predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01-50-1-15- 44/17, od 25.04.2017. Na 29. sjednici Doma naroda, održanoj 29.05.2017. godine, razmatrali smo Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja u prvom čitanju. Prilikom glasovanja Prijedlog zakona nije dobio potrebnu entitetsku većinu, pa je uslijedilo usuglašavanje u Kolegiju Doma kao povjerenstva. Dobili ste Izvješće povjerenstva Kolegija Doma naroda. Članovi Kolegija Doma naroda kao povjerenstvo nisu postigli suglasnost o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja. U skladu sa člankom 75. stavak (4) Poslovnika Doma naroda, glasujemo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja u prvom čitanju. Napominjemo da se o ovoj točki dnevnog reda ne vodi rasprava, odluke se donose većinom glasova onih koji su nazočni i koji glasuju pod uvjetom da glasovi protiv ne sadrže dvije trećine ili više glasova izaslanika izabranih iz svakog entiteta. Dakle, glasujemo o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja u prvom čitanju. Molim vas pokrenite mehanizam glasovanja. Glasujte sad. Od nazočnih 14 – za je bilo 8, protiv 3, suzdržana 3. Iz Federacije BiH – 8 za, 1 protiv, nitko suzdržan. Iz Republike Srpske – nitko za, 2 protiv i 3 suzdržana. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja u prvom čitanju je usvojen. 17 Prelazimo na sedmu točku dnevnog reda, Ad. 7. Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova za usuglašavanje Prijedloga za imenovanje jednog člana Neovisnog povjerenstva za praćenje uvjeta boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava osoba nad kojima se izvršavaju kaznene sankcije i druge mjere koje je izrekao u kaznenom postupku Sud BiH, strani sudovi za djela predviđena Kaznenim zakonom BiH ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud sukladno zakonu Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-50-14-387-4,10/17, od 08.06.2017.
nije uključen mikrofon
Hvala, kao i u Izvještaju. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih, zatvaram raspravu. Glasujemo o Izvješću Zajedničkog povjerenstva obaju domova za postizanje istovjetnog teksta zakona, pardon, izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila za izradbu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Od nazočnih 14 – za je bilo 14, protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH – 9 za, bez glasova protiv i suzdržanih. Iz Republike Srpske – 5 za, bez glasova protiv i suzdržanih. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju Domova za postizanje istovjetnog teksta izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila za izradbu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine je usvojeno. 19 Prelazimo na točku 9. to je, Ad. 9. Godišnje izvješće o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmana za ljudska prava BiH za 2016., broj: 01-12-828/17, od 27.03.2017. Dobili ste Mišljenje Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH, Povjerenstvo je prihvatilo Izvješće i predlaže Domu njegovo usvajanje. Zastupnički dom je na 46. sjednici, održanoj 31.05.2017. usvojio Izvješće. Riječ dajem predstavniku Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava na sjednici Doma, ako želi naravno. Nema potrebe. Riječ dajem podnositelju Izvješća ako je nazočan. Nema potrebe ili je izočan, sad ne znam. Nema potrebe, hvala, pardon, tu je znači, ali nema potrebe. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Prijavila se gospođa Zovko, izaslanica Zovko. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedatelju. Pa evo, koristim prigodu samo da kažem da ova izvješća služe nama, a i javnosti da bi i javnost i mediji mogli doći do nekih podataka gdje su ugrožena prava građana mnogo više nego da se fokusiraju na informacije koliko smo mi popili kava i da to objavljuju u medijima. Ovo Izvješće ombudsmena nam zorno pokazuje, ovaj, da je, evo da uzmem fokus, tamo gdje u posljednje vrijeme me ljudi sve više zaustavljaju i govore svoje probleme u sferi sudstva, pa u okviru ovog Izvješća ombudsmana je vidljivo da je bilo 569 žalbi koje su se odnosile na sudove, 178 žalbi zbog povrede imovinskih prava, 358 žalbi na rad uprave. Znači ovo je fokus na koji bi mogli mediji da istražuju i da traže informacije i na takav način da izvrše pritisak osim što ombudsmeni u svojoj funkciji stvarno kvalitetno i dobro rade i postižu rezultate, pa je tako vidljivo da u tjeku njihove intervencije je riješeno 635 predmeta iz 2016. godine, i 528 predmeta iz ranijih godina. Znači, ukupno 1 163 predmeta su riješena na njihov, na samu njihovu intervenciju, možda samo što su pokazali zanimanje, je li tako. A, ovaj također se u Izvješću navode i institucije koje nisu ispoštivali njihove preporuke, što je jako dobro i što je to fokus nama da možemo vidjeti ko to ne poštuje njihove preporuke, pa sam ja na primjer, ovaj, vidjela da Odvjetnička komora čiji je sjedište u Mostaru uopće ne poštuje te, ovaj, pa ću se sad potruditi da vidim šta se događa. Također, u Tužiteljstvu je 57 žalbi zaprimljeno i izdato im je 5 preporuka. Iz ovog Izvješća se može mnogo toga, mi kao ovaj Dom možemo mnogo toga poduzeti ili nekakvim svojim zaključcima ili intervencijama u Zakonu, pogotovo u Tužiteljstvu gdje nema rokova u kojem vremenu trebaju nešto riješiti. Znači možemo nekim intervencijama da ljude dovedemo u bolji položaj. Evo primjera radi, na što ću se fokusirati ovdje, recimo zakon kaže, prava na imovinu, zajamčeno je Evropskom konvencijom o ljudskim pravima član 1. Protokola br. 1 glasi – niko ne može biti lišen svog posjeda osim u javnom interesu i pod uvjetima predviđenim zakonom i općim načelima. Također zakon kaže da svi predmeti eksproprijacije i određivanja visine 20 naknade se rješavaju u tjeku 60 dana. Ja osobno imam jedan slučaj koji, koji me evo već određeno vrijeme, ovaj, ljudi se obraćaju, cijela kompletna obitelj, 10 godina im traje predmet, 10 godina, od 2011. Čovjek je obolio od karcinoma 2010. i dobio je preporuku da mu se to riješi brzim putem, međutim u praksi je to, ne znam, osjećam odgovornost da danas to ovdje iskažem zato da, kako ubrzati te procese i kako spriječiti taj ping-pong proces. Jer to su ... jako, u praksi se pojavljuju kao redovit slučaj. Ja znam da oni imaju puno posla, znam da je malo sudija, ali mora se naći način da se to ne dogodi istoj osobi. Možete jednom, dva puta vratiti predmet, ali ne možete istoj osobi na općinskoj razini, na županijskoj razini iste stvari raditi. Dodjeljuju se predmeti sudijama koji odmah odu na drugu poziciju ili odu na bolovanje trudničko i taj predmet ostaje 6 mjeseci, pa onda u razmjeni uvijek nešto nedostaje, u razmjeni između institucije i suda, uvijek nešto nedostaje, svaka ta, kako bih rekla, taj transfer i povrat traje šest mjeseci. I tako da, ovaj, evo ne znam, mislila sam samo još reći da se u ovom slučaju, ... o ovom bolesnom čovjeku radi, o njegovoj imovini koja mu je oduzeta i, ovaj, i predmet je zaprimljen 2011. godine, a sad je trenutno na županijskom sudu i ne znaju uopće kad će biti riješen. Pa mislim da mi kao, moramo naći način za sprječavanje ovakvih situacija i evo apeliram na medije da istražuju ovakve slučajeve, ovo su zanimljiviji slučajevi koji donose veću korist građanima nego to koliko smo mi kava u Parlamentu popili. Hvala ljepa.
Hvala Vama. Više nema prijavljenih za raspravu, zato zatvaram raspravu. Glasujemo o Godišnjem izvješću o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH za 2016. Od nazočnih 14 – za je bilo 14, protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH – 9 za, nije bilo glasova protiv i suzdržanih. Iz Republike Srpske – 5 za, također bez glasova protiv i suzdržanih. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram Godišnje izvješće o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH za 2016. je usvojeno. Prelazimo na točku 10. to je, Ad. 10. Izvješće o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH za 2016. godinu, broj: 01,02-50-19-946/17, od 05.04.2017. Dobili ste Mišljenje Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda, Povjerenstvo je prihvatilo Izvješće i predlaže Domu njegovo usvajanje. Zastupnički dom je na 46. sjednici, održanoj 31.05.2017. usvojio Izvješće. Riječ dajem gospodinu Nebojši Radmanoviću, predsjedatelju Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda. Kao u Izvješću. Hvala. Riječ dajem podnositelju Izvješća, ako je nazočan i ako ima potrebe. Nema, hvala. 21 Otvaram raspravu. Javlja li se netko za raspravu? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Glasujemo o Izvješću ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Izvinjavam se predsjedavajući, malo sam kasnije reagovao, ovaj,
A ja brzo.
Ja mislim da je ovdje ili ... vjerovatno je ovdje prisutan predstavnik Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije ili nije. Ja mislim da se mi o ovome ne možemo izjasniti dok ne čujemo predstavnika, barem ja, predstavnika Upravnog odbora jer u ovom Izvještaju se govori o gubicima od 180 miliona, govori se o spornim potraživanjima, govori se o procesima pred nadležnim institucijama, ja mislim da bi Upravni odbor trebao odgovoriti na ta pitanja prije nego što se izjasnimo o ovom, o ovome Izvještaju. Mislim da je i Poslovnik traži da treba da bude, da bude osiguran predstavnik institucije koja podnosi izvještaj. Zato predlažem da se, ovaj, izjašnjavanje skine sa dnevnog reda do, do prisustva predstavnika.
Hvala Vam, gospodine Genjac. Međutim, ja mislim da se može samo odgoditi rasprava, dakle ne možemo se izjašnjavati, ali ne možemo skidati, dakle takav je, tako je, takav je Poslovnik. Ovaj, odgađamo, dakle, raspravu i onda ćemo se naknadno izjasniti, biće na jednoj od narednih sjednica. Ja se nadam da će tada, da će biti netko iz ove Agencije i da pojasni neke stvari. Prelazimo, dakle, na narednu točku to je točka 11. to je, Ad. 11. Izvješće o financijskoj reviziji Radio-televizije Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, dostavljeno od Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 02-16-1-1089/17, od 25.04.2017. Dobili ste Mišljenje Povjerenstva za financije i proračun Doma naroda i Mišljenje Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku poltiku, carine, promet i veze Doma naroda koje je Izvješće primilo k znanju, te predlaže Domu njihovo usvajanje. Povjerenstvo za financije i proračun Doma naroda je prihvatilo Izvješće o financijskoj reviziji Radio-televizije Bosne i 22 Hercegovine za 2015. godinu s dva zaključka, te predlaže i Domu njihovo usvajanje, a zaključci glase 1. Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH traži od rukovodstva BHRT-a, ravnatelja i Upravnog odbora, da u roku od 30 dana izvjesti Povjerenstvo za financije i proračun Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH o planiranim aktivnostima na realizaciji preporuka iz Izvješća, a u roku od 6 mjeseci o poduzetim aktivnostima na realizaciji preporuka, te da o poduzetim aktivnostima upoznaju i Ured za reviziju institucija BiH. 2. Nalaže se rukovodstvu BHRT-a iz točke 1. ovog zaključka da dostave informaciju u tabličnom prikazu tako da u njoj jasno naznače naziv preporuke iz Izvješća, planirane, odnosno poduzete aktivnosti na realizaciji preporuke, nositelje aktivnosti, rokove za realizaciju i stupanj realizacije (realizirano, djelomično realizirano, realizacija u tjeku, nije realizirano) u tom slučaju potrebno je navesti jasne razloge zbog kojih preporuka nije realizirana. Zastupnički dom je na 46. sjednici, održanoj 31.05.2017. usvojio Izvješće. Riječ dajem gospođi Ljilji Zovko, predsjedateljici Povjerenstva za financije i proračun.
nije uključen mikrofon
Kao u Izvješću. Hvala. Riječ dajem gospodinu Nebojši Radmanoviću, predsjedatelju Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda. Hvala, kao u Izvješću. Dakle, riječ dajem podnositelju Izvješća ako je nazočan i cijeni da ima potrebe. Nema, hvala vam. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Gospodin Mario Karamatić se javio.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa evo osim Vijeća ministara očito su ovaj visoki dom počeli ignorirati iz desetak, dvadeset, pedeset, sto agencija koje imamo. A ova izvješća o financijskoj reviziji mi redovito primamo, izvješća su profesionalno odrađena i pokazuju da većina tih naših agencija, ministarstava, šta sve još imamo, posluje dobrim dijelom nezakonito. I to se ponavlja iz godine u godinu, znači preporuke se šalju, nemojte više raditi protivzakonito, nemojte klepat novce, a klepe ih svako malo, evo čuli smo malopre od uvaženog kolege Genjca koliko, pa tako je i ovo još jedno izvješće u nizu, evo da, pošto ne mislim se javljati u idućoj točci evo da se zahvalim gospodi iz BHRT-a koja je nazočna ovdje sjednici i izgleda da ovaj Dom uvažava 23 samo onaj kome se zalije za uši, znači kad postanu problemi on dođe na sjednicu, postane konstruktivan, počne surađivati. Kao što vidimo u Izvozno-kreditnoj agenciji su očito još redovite plaće, nemaju oni s tim problema pa im samim tim nismo ni bitni, znači ni ravnatelju Agencije, ni Upravnom odboru. Ja bi pomenio neke preporuke čisto koje je financijska revizija našla. Prvo pitanje zbog čega mi već evo dvije godine pričamo o BHT-u kada u rješenju općinskog suda o registraciji nije naveden osnivač, niti visina kapitala? Znači, formalno-pravno ovdje ima neko i da je pravnik, ako ne piše u registru suda ko je osnivač, osnivača nema, šta mi onda imamo s BHRT-om. Dalje, još to su nerealizirane proporuke, znači koje se potežu im iha-haj jer rukovodstvo nije preduzelo aktivnosti na dopuni sudskog rješenja u pogledu upisa vlasnika poduzeća i visine kapitala. Znači, niti se zna čije je, niti se zna koliko to vrijedi. Onda ima, neću čitati sve, nego dvije su mi stavke interesantne bile. Dalje, u finansijskim izvještajima još uvijek je obuhvaćena imovina za koju BHRT nema pravo vlasništva ili nije u posjedu iste. Znači, u finansijskim izvješćima se navodi imovina na koju BHRT nema pravo, a tom BHRT- u se formalno-pravno ne zna osnivač. Tu je se vjerovatno mislilo na nakih šest i nešto duluma zemljišta i sedamdesetak i jedan dulum poslovnih prostora u Vosokom koji je BHT prodao, koji nije ničiji, a to vodi i dalje kao svoje u temeljnom kapitalu. I sada ako vam kažem, ovo su prestrašne informacije, i ako vam kažem da je BHRT po mojim saznanjima definitivno najtransparentnija, najorganiziranija i dio javnog servisa koji najviše radi po zakonu ili barem pokušava raditi po zakonu u sklopu onoga, barem ima Upravni odbor, ima ravnatelja, ima sve te institucije kako je i trebao imat za razliku od pojedinih entitetskih emitera, znači, koji nemaju ni direktora legalno imenovanog, niti imaju nijednog člana Upravnog odbora, rade šta hoće, emitiraju šta hoće. I poenta je sve priče zbog čega se ovo događa, ja ću se vratiti ponovo na ono tamo vrijeme kad je međunarodna zajednica odlučila nametnuti Zakon o Javnom RTV servisu, kada su Hrvati potegnuli pitanje vitalnog nacionalnog interesa, kada su međunarodni suci, koji naravno poznaju i nacionalne i konstitutivne i sve prilike u ovoj zemlji, presudili da to nije povreda nacionalnog interesa i sada smo došli u situaciju da je Javni servis pred gašenjem. Kad kažem Javni servis na mislim na BHRT, to će krenuti kao kula od karata, ako se ugasi BHRT, koji proizvodi program Federalnoj televiziji u roku pola godine će se ugasiti Federalna televizija, ostaće samo Radio-televizija Republike Srpske i to isključivo zahvaljući bivšem ministru prometa i komunikacija, gospodinu Slavku Matanoviću koji je poklonio opremu za digitalizaciju RTRS-u tako da oni imaju apsolutno sve uvjete da rade, imaju svoj entitetski zakon i o prikupljanju pretplate i o svemu, znači oni će opstat a Federalna i BHRT će biti ugašeni. Vladko Maček je jednom rekao – kaput ako se naopako zakopča jedina je mogućnost raskopčati ga pa zakopčati ispočetka. Evo ja vas pozivam sve, znači do iduće sjednice ovog visokog doma prijedlog stranaka Hrvatskog narodnog sabora o novom zakonu o Javnom RTV servisu koji će ispoštovati sve one preporuke iz Rezolucije Evropskog parlamenta, sve one naše zaključke koje smo mi usvojili i na ovom Domu i na povjerenstvima, će biti na stolu, biće u redovnoj proceduri, postojaće mogućnost amandmanske faze i tada ćemo odlučivati treba li ovoj zemlji funkcionalan javni servis. Ja sam uvjeren da treba, ja sam uvjeren da treba, ali da bi Javni servis bio funkcionalan svi narodi konstitutivni, a i građani iz reda Ostalih moraju i s tim biti zadovoljni. Moraju se usvojiti nacionalne posebnosti i o tomu se mora voditi računa i onda ćemo vidjeti u konačnici ko želi javni servis, ko ga ne želi i u najgorem slučaju ovih 700 i nešto djelatnika BHRT-a i tristotinjak djelatinka ili 200 Federalne televizije će imati priliku čuti i znati tko ih je ostavio bez posla, ako ih odluči ostaviti bez posla. Znači, rješenje ćemo ponuditi, nadam se da ćemo biti konstruktivni u tomu i nadamo se da ćemo tu 24 priču konačno jednom dovesti do kraja bez potezanja vitalnih nacionalnih interesa u jednom konstruktivnom dijalogu uz uvažavanje jedni drugih. Hvala.
Hvala Vama, gospodine Karamatiću. Gospođa Džambas, izvolite.
Dakle, mi govorimo o revizorskom izvješću koje primamo na znanje. Znači, ovo je prvi puta da revizija, naš revizorski ured radi reviziju BHRT-a jer on to nema obvezu, ali evo mi smo dobili kao što dobijamo i ostale njihove materijale vrlo kvalitetne, tako i ovdje. Podatak koji je bitan, znači zašto skreću pozotnost, je da je BHRT iskazao gubitak u iznosu od 5.273.913 maraka, a da na dan 31.12.2015. je dugu, ukupni dug 30.806.282 marke. Kad smo to iščitali šta bi to, šta se pravi problem. Znači, imamo nepostojanje efikasnog načina prikupljanja RTV pristojbe koji bi trebao biti usvojen itd. Međutim, ja sam pitala tada gospodina direktora, koji je sjedio, ako naša, govorim o Federaciji, ako na naša vrata kucaju ovi inkasatori i donesu vam onu potvrdu kojom trebate da platite RTV pristojbu koja iznosi 7,5 maraka pitala sam – koliko dobija BHRT? Po onom postojećem zakonu sam direktor mi je odgovorio da bi trebalo 3,80, 3,75 maraka doći tamo, ali nakon ovog Izvješća '15. znači cijela '16., evo pola '17. godine niti jednu marku od tih prikupljenih sredstava nije uplaćeno na BHRT. Samim tim znači ono je skok plaća tu pristojbu, ujedno potiče nešto što je apsolutno nezakonito po postojećem zakonu, sada je tako da od te pristojbe pola ide BHRT-u. Ne ide godinu i po nijednu marku BHRT nije dobio od prikupljenih sredstava putem inkasatora. Hvala.
Hvala. Više prijavljenih po ovoj točki dnevnog reda nema, zatvaram raspravu. Glasujemo o Izvješću o financijskoj reviziji Radio-televizije Bosne i Hercegovine za 2015. godinu. Od nazočnih 13 – 12 za, protiv nije bilo glasova, suzdržan 1. Iz Federacije BiH – 7 za, nitko protiv i 1 suzdržan. Iz Republike Srpske – 5 za, bez glasova protiv i suzdržan. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Dakle, konstatiram da smo Izvješće o financijskoj reviziji Radio-televizije Bosne i Hercegovine za 2015. godinu usvojili. E sad glasujemo o zaključcima Povjerenstva za financije i proračun Doma naroda. Od nazočnih 13 – 12 je bilo za, protiv nitko, suzdržan 1. Iz Federacije BiH – 7 za, nitko protiv i 1 suzdržan. Iz Republike Srpske – 5 za, nitko protiv, nitko suzdržan. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram da su zaključci usvojeni. 25 Prelazimo na 12. točku dnevnog reda to je, Ad. 12. Razmatranje materijala Upravnog odbora BHRT-a: a) Izvješća o radu i poslovanju BHRT-a za 2016. godinu, izvješća o realiziranju programskih planova za 2016. godinu BHT1, BH Radija 1, Muzičke produkcije BHRT-a i Portala BHRT-a 2016. godinu, broj: 01,02- 29-305-1/17, od 10.05.2017., b) Programskih planova BHRT-a, BH Radija 1, BHT1, Multimedije i Muzičke produkcije BHRT-a za 2017. godinu i Financijskog plana BHRT- a za 2017. godinu, broj: 01,02-29-305/17, od 30.01.2017. Dobili ste Mišljenje Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda, Povjerenstvo nije prihvatilo Izvješće o radu i poslovanju BHRT-a za 2016. godinu, izvješće o realiziranju programskih planova za 2016. godinu BHRT 1, BH Radija 1, Muzičke produkcije BHRT-a i Portala BHRT-a za 2016. godinu. Povjerenstvo nije primilo k znanju programske planove BHRT 1, BH Radija 1, BHT 1, Multimedije i Muzičke produkcije BHRT-a za 2017. godinu i Finansijski plan BHRT-a za 2017. godinu. Zastupnički dom je na 46. sjednici, oržanoj 31.05.2017. usvojio izvješća, ali nije primio k znanju programske planove i financijske planove BHRT-a. Riječ dajem gospodinu Nebojši Radmanoviću, predsjedatelju Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda.
nije uključen mikrofon
Dakle, kao u Izvješću. Riječ dajem podnositelju Izvješća ako je nazočan i ima potrebe. Nema potrebe. Hvala. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ povodom ove točke dnevnog reda? Gospodin Kadić, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, članovi predsjedništva, dopredsjedavajući, kolege zastupnici. Evo imam obavezu da se javim po ovoj tačci dnevnoga reda i malo da se nadovežem na diskusiju po prethodnoj tačci dnevnog reda, ona je ustvari povezana sa svim ovim iz razloga što sam prije jedno mjesec dana prisustvovao međunarodnoj konferenciji uz prisustvo Unije evropskih javnih servisa, Vijeća Evrope, OSCE-a i ostalih aktera, entitetskih televizija u, to se sve odigralo u BHRT-u gdje je izražena velika zabrinutost za stanje BHRT-a od svih učesnika. Oni su takođe poslije te dvodnevne konferencije dostavili zaključke sa te konferencije svim parlamentima i svim vladama, znači Federalnoj vladi, Vladi Republike Srpske i Vijeću ministara, ja ne znam je li to ovdje došlo kod nas, gdje oni u ovome traže 26 održavanje, hitno održavanje, mogućnost održavanja vanrednih tematskih sjednica po ovom pitanju parlamenata. Ja hoću da kažem ovdje, bez obzira danas hoće li biti usvojeni ovi izvještaji, neće li biti usvojeni, oni neće riješiti problem BHRT-a, pa ja sve nas pozivam da na osnovu ovih preporuka te konferencije, pa i ovoga što govori kolega Karamatić, ozbiljno sjedemo i svi zajedno dogovorimo kuda i kako dalje sa ovim Javnim RTV sistemom. Jel' ako mi kao parlamentarci, evo pitaju me ovdje sad i maloprije izjavu, jel' vas, jel' moralno što sjedite ne možete ništa uraditi. Ja nisam imao ništa drugo kazati ... samo nije moralno. Za mene je moralno da mi nađemo rješenje za ovo, a ono se sigurno može naći, sigurno se može naći ako mi hoćemo da nađemo rješenje, bez obzira koliko je ono teško i sramota je ako ova zemlja, evo svi kažemo, ovo je naša zajednička domovina, svi ćemo zajedno, sramota je ako ova zemlja ostane bez Javnoga RTV servisa, to bi bila jedina zemlja u Evropi koja nema svoga Javnog RTV sistema. Zato ja nas pozivam, znači na osnovu ovih preporuka, ovoga ranijeg što je radila i Komisija za carine i svi što smo se zajedno ovdje, zajedno trudili oko ovoga svega, da vrlo hitno, vrlo brzo, pa možda čak i danas da formiramo, ne znam ni ja, je li neki tim koji će organizirati tako šta. Evo ili da zadužimo Kolegij da se po ovome pitanju ozbiljno, vrlo hitno i brzo, jel' ovo u kakvom se stanju nalazi BHRT to zahtjeva. Hvala vam lijepa.
Hvala Vama. Gospodin Raguž, izvolite.
Zahvaljujem se. Ma evo čovjek se treba javiti da ne bi bilo da, znači, stvari prolaze, karavene prolaze stvari se ne mijenjaju, a da mi ćutimo, evo to je glavni razlog zašto sam se javio. Znači, mi smo i kao Dom, a evo i mi članovi Povjerenstva za vanjsku trgovinu i carine u više navarata inicirali, predložili, Dom usvojio zaključke i, ovaj, vrlo ozboljne zaključke kako i na koji način je moguće rješavati ova pitanja. A evo kroz ova izvješća koja dobivamo od nadležnih tijela BHRT-a vidimo da se ništa ne mijenja, da se stanje pogoršava, nažalost, i da je u tjeku ona jedna nezaustavljiva erozija koja evo dnevno čujemo, na dnevnoj osnovi dovodi na rub opstanka ovu važnu instituciju, jednu od krucijalnih, strateških institucija za svako društvo i za svaku zemlju ako misli ozbiljno ići naprijed, stvarati evropsku perspektivu i provoditi suštinske reforme. E sada, šta su uzroci, zašto je to stanje toliko dugo, a da nema potencijala da se nešto mijenja? To je suštinsko pitanje, to je suštinsko pitanje. I ja sam rekao juče, a i danas ću ponoviti, znači kad treba izabrati članove Upravnog odbora nemamo nikakvih problema imamo dogovor vladajućih koma šta pripadne, ovaj, i to ide, podjela funkcija ide kao i u drugim segmentima života, a paralelno se konstatira da je sve na infuziji. E pa ja sam prvo, da javnost zna, da oni koji tamo imenuju ljude, koji imaju parlamentarnu većinu imaju prvi odgovornost, imamo svi odgovornost, ali oni imaju prvi odgovornost da se ovo, da se ova agonija zaustavi i da nas ne trpaju svi u isti koš da smo svi na isti način odgovorni. Druga stvar, imamo ovdje konstatirano koliko je dugovanje BHRT-a, znači za prošlu godinu samo je gubitak iznad 9 miliona. Imamo činjenicu, dakle, da u višegodišnjim sudskim 27 procesima i potraživanjima BHRT-a u odnosu na entitetske emitere imamo od strane Federacije dug preko 19 miliona od čega je utuženo 13 i nešto miliona. U Republici Srpskoj, RTRS-a imamo preko 12 miliona, od čega je utuženo 7 miliona, to je preko 20 i nešto miliona. Zašto nema korporacije koja treba logistički sve to uvezati, koja je obaveza po zakonu? Pa evo zato da ovo i dalje, ovaj, ostane ovako, da može svak raditi šta hoće, da ne isplaćuje svoje obaveze, da se jedna vrsta nereda, ovaj, na neki način defakto legalizira neuspostavom od tijela koja su predviđena zakonom. I da bi na neki način pokušali naći svjetlo na kraju tunela. Jedino šta mi možemo uraditi jeste, nažalost nemamo tog prijedloga od Vijeća ministara, je adekvatan zakonski prijedlog o efikasnom, odnosno učinkovitom sustavu naplate takse. Ovaj je doživio kolaps, to se svugdje ovdje konstatira, znači taj sustav naplate mislim da nam treba doći što prije na način, dakle, da svako domaćinstvo ima obvezu da plati to, postoje modeli koji su provjereni u zemljama i da skinemo bar taj pritisak i uteg da stalno dvije godine pričamo o novcu, a da ne pričamo o sadržaju programa i kvaliteti programa i prate li oni interese građana, naroda ove zemlje, prate li. Ja bi želio da jednom i o tom progovorimo ili je i to tabu tema. Nego ne možete jednostavno po .... stalno ste pod pritiskom da bojkotirate plaćanje, da se ne plaća, a niko ustvari suštinski ne vidi šta se, šta se iza zavjese dešava. I očekujem evo od Vijeća ministara da predloži to. I ako znamo da po članku 8. čini mi se Zakona BHRT, Upravni odbor ima obvezu i nadležnost da ovo sam predlaže i vrlo često prebacuje lopticu na političke strukture i strukture vlasti, a i on ima mogućnost da neke stvari odredi i nametne, ovaj, na drugačiji način. Dakle, očekujemo to pod broj jedan. I pod broj dva, pa ako nema spremnosti od strane Vijeća ministara, parlamentarne većine, mi ćemo izaći ovih dana sa zakonom, cjelovitim zakonom evo koji će rješavati, niko tu ne rješava, ni otvara samo pitanje jednog kanala ili emitiranje na jednom od jezika konstitutivnih naroda. Radi se o suštinskoj reformi, pa ne možete imati ovu strukturu troškova, dugovanja, gurati glavu pod pijesak i nedjelovati nikad. I ako se djeluje ja evo molim da se to djeluje, razmotri u jednom pozitivnom kontekstu, ne idealnom, ne, nego da razgovaramo i da tražimo rješenja, ovo što je gospodin Kadić rekao sad, mislim da je krajnje vrijeme. I evo ovaj, da na neki način zaključimo da ne možemo ni mi kao Dom naroda čekati i ako smo donijeli zaključke, ovaj, i ne konstatirati da oni koji su odgovorni da ih provedu to ne rade i da to nije ni nama alibi da mi nešto ne pokušamo, pa evo ja se ..., ja očekujem da ćemo na prvoj narednoj sjednici imati određena, cjelovita zakonska rješenja u smislu prijedloga i pozvao bi nas da u dobroj vjeri i duhu uđemo u rješavanje ovog jednog od najvažnijih pitanja za ovu zemlju. Hvala.
Hvala gospodine Raguž. Gospodin Radmanović, izvolite.
Dame i gospodo, gospodine predsjedavajući, čini li se vama da mi sami sebi pričamo o ovoj problematici ovdje i da sami sa sobom raspravljamo o ovoj vrlo važnoj temi? Ako vam se ne čini, onda sam siguran da griješite. Ne znam koliko puta smo razgovarali o ovome, od tridesetak sjednica Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije skroro na polovini smo vodili rasprave o BHRT-u povodom izvještaja, povodom programskih opredjeljenja, suštinskih, donosili zaključke, mišljenja. Evo imamo ovdje zaključke ovoga 28 Doma i zaključke Komisije, prije toga, prije godinu i po dana. Ovi ljudi kojih danas ovdje nema ne da ne doživljavaju nas, oni uopšte ne zamišljaju ovu zemlju. Pozivam vas da snimite ove prazne stolice, pa suština razgovora o BHRT-u su ovi ljudi ovdje koje to ne zanima uopšte, a ne mi. A mi iz sjednice u sjednicu ponavljamo ovaj razgovor, uz dobru želju i volju gospodina Kadića, koji prisustvuje toj ozbiljnoj konferenciji, kaže nam, ljudi evo pogledajte šta treba raditi. Kad dođe ovdje predsjedavajući Savjeta ministara, kojima bi ovo trebao da bude jedan od važnih zadataka, tu su samo pohvale o evropskom putu, o sjajnom napretku, a ustvari ničega nema. I ovo je evropski put i ovo je suštinska reforma. Možemo li mi to uraditi kao Dom naroda? Ne možemo, evo pokazali smo da ne možemo, pokazali smo da ljudi neće da dođu da podnesu izvještaje, da kažu šta misle o zakonima, a kamo li o ovome. Dakle, stvarno je nešto vrlo teško u ovoj zemlji, prva teškoća je Savjet ministara, možda i mi nismo dobri, možda i mi loše radimo, ali ovo je stvarno nedopustiva stvar. Razmišljam već nekoliko sjednica Komisije da li uopšte da stavljamo tu tačku na dnevni red, jer zaključci idu uprazno, imamo ih koliko god hoćete. Oni koji trebaju prvi korak da naprave, uopšte ništa ne urade oko toga. I nije ovo jedina situacija, gospodin Karamatić je evo i danas govorio o dvije, tri slične situacije u kojima ništa ljudi ne rade. Dakle, ni po zahtjevu našem, ni po zahtjevu drugog Doma, ni po bilo kom, a ne može bez njih. Je li vidite da i ovo zakona što je bilo dolazi od poslanika više nego iz Savjeta ministara. Moje, moj prijedlog Kolegiju da ovo pitanje u ima svih nas pokrene jer ste vi vlast. Podsjećam vas iz koalicije na vlasti da ovi ljudi nemaju ništa ni s vama, hajde dobro što nas ne doživljavaju iz opozicije, a šta oni misle o vama kad neće ni da dođu, kad neće da izvrše, jer većinski vi ovo usvajate kao i mi. Mislim da se nešto mora ozbiljno uraditi gospodine predsjedavajući, ne samo kada je BHRT, i BHRT, ali i ostale stvari inače će sve ovo postati nesvrsishodno. Hvala.
Hvala Vama, gospodine Radmanoviću. Imamo ponovo prijavu gospodina Raguža, ako dobro vidim. Hajde, nemojte samo dugo. Izvolite.
Znači evo, pošto smo ušli u ovu raspravu, a da pokušamo biti racionalni, ja se slažem sa najvećim dijelom ovog što je gospodin Radmanović rekao vezano za konstatacije, ali isto tako ne želim, ne mislim da on to tvrdi, ne mislim da možemo i smijemo prihvatati situaciju da mi ne možemo ništa uraditi. Evo zato sam se javio. Znači, mi ćemo uskoro imati izvješće o radu Vijeća ministara ovdje pred nama, pa hajmo ga temeljito pretresti i hajmo vidjeti kakav ćemo odnos kao Dom naroda uspostaviti prema tome, evo to je prva stvar. Ne samo po ovom pitanju, nego i po nekim drugim pitanjima, ovo je jedno od najvažnijih pitanja. I druga stvar, znači ako oni ne predlože zakon, to ne znači da mi ne trebamo predložiti zakon i o načinu naplate i o suštinskoj reformi koja ..., i iz ta dva zaključka mislim da mi danas možemo sebi bar opravdati način zašto pričamo ovo i, ovaj, ne trebamo se umoriti jer jednostavno to vam je tako. Ako, a evo gospodin Nović je u zastupničkom pitanju dao neki ocjene o odnosu izvšne i zakonodavne vlasti, ali, pazite, ako dođe na dnevni red pitanje povjerenja takvom Vijeću ministara, takvim institucijama, onda dajte da se organiziramo i da imamo jedan vjerodostojan stav, a ne da onda opet sagnemo glavu i, ovaj, da se nastavi stvar tako. Dakle, to su vrlo važne stvari i ja očekujem da ćemo mi za jedno mjesec dana imati stvarno mogućnost da na jedan dobar, kvalitetan način spašavamo ovaj sustav, otvorimo mu 29 perspektivu i pokažemo da i pored ovakvog neodgovarajućeg odnosa mogu se naći rješenja. Evo ja mislim da mogu i trebaju i da mi imamo tu vrstu odgovornosti.
Hvala gospodine Raguž. Nema više prijavljenih, zatvaram raspravu. Sad se trebamo izjasniti, dakle, sad ćemo glasovati o Izvješću o radu i poslovanju BHRT-a za 2016. godinu, izvješća o realiziranju programskih planova za 2016. BHT1, BH Radija 1, i Muzičke produkcije BHRT-a i Portala BHRT-a za 2016. godinu. 4 za, pardon, od nazočnih 12 za je bilo, nazočno 12 – za 5, protiv 6, suzdržan 1. Iz Federacija BiH – 4 za, protiv 4, suzdržan 1. Iz Republike Srpske – 1 za, 2 protiv i nitko nije bio suzdržan. Ne postoji opća većina. Dakle, konstatiram da Izvješće o radu i poslovanju BHRT-a za 2016. godinu i Izvješće o realiziranju programskih planova za 2016. godinu BHT 1, BH Radija 1, Muzičke produkcije BHRT-a i Portala BHRT-a za 2016. godinu nisu usvojeni. Sad glasujemo o programskim planovima BHRT-a, BH Radija 1, BHT 1, Multimedije i Muzičke produkcije BHRT-a za 2017. godinu i Financijskom planu BHRT-a za 2017. godinu. Od nazočnih 13 – za 4, protiv 7, suzdržana 2. Iz Federacije BiH – 4 za, protiv 3, suzdržana 2. Iz Republike Srpske – nitko za, 4 protiv, nitko suzdržan. Nema, dakle, ne postoji opća većina pa konstatiram da programski planovi BHRT-a, BH Radija 1, BHT 1, Multimedije i Muzičke produkcije BHRT-a za 2017. godinu i Financijski plan BHRT-a za 2017. godinu nisu primljeni k znanju. Prelazimo na, sad je ovo 13. već, jeste, prelazimo na 13. točku dnevnog reda, to je, Ad. 13. Informacija o realiziranju zaključaka Parlamentarne skupštine BiH, dostavljena od Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-50-19- 1138/17, od 28.04.2017. Sukladno zaključku Doma naroda usvojenom na 18. sjednici održanoj 27.04.2016., prilikom razmatranja Izvješća o realiziranju Revidirane strategije Bosne i Hercegovine za provedbu Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma, Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice dostavilo je Informaciju o realiziranju zaključaka Parlamanetarne skupštine BiH. Dobili ste Mišljenje Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH. Povjerenstvo je primilo k znanju Informaciju o realiziranju zaključaka Parlamentarne skupštine BiH. Zastupnički dom je na 46. sjednici, održanoj 31.05.2017., primio k znanju Informaciju. Riječ dajem predstavniku Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava na sjednici Doma naroda. Nema potrebe. Riječ dajem podnositelju Informacije, ako je nazočan i cijeni da ima potrebe. Nema potrebe, a nazočan je, hvala. 30 Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Sad glasujemo o Informaciji o realiziranju zaključaka Parlamentarne skupštine BiH. Pripremite se za izjašnjavanje. Od nazočnih 13 – za je bilo svih 13, dakle nije bilo glasova protiv i suzdržanih. Iz Federacije BiH – 9 za, nitko protiv, niti suzdržan. Iz Republike Srpske – 4 za, nitko protiv, nitko suzdržan. Postoji opća većina, a postoji i entitetska većina. Dakle, konstatiram da je, samo malo da se ne bih zbunio, konstatiram da je Informacija o realiziranju zaključaka Parlamentarne skupštine BiH primljena k znanju. Prelazimo na 14. točku dnevnog reda to je, Ad. 14. Informacija o pokrenutim arbitražnim postupcima protiv Bosne i Hercegovine i njezinih institucija, dostavljena od Pravobraniteljstva BiH, broj: 01,02- 03-10-1056/17, od 20.04.2017.
nije uključen mikrofon
Hvala, kao i u Izvješću. Riječ dajem podnositelju Informacije, ako je nazočan i cijeni da ima potrebe. Nema potrebe, a nazočan je, hvala Vam. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Zaključujem raspravu. 31 Glasujemo o Informaciji o pokrenutim arbitražnim postupcima protiv Bosne i Hercegovine i njezinih institucija. Od nazočnih 14 – za je bilo 13, protiv nitko, jedan suzdržan. Iz Federacije BiH – 8 za, nitko protiv, 1 suzdržan. Iz Republike Srpske – 5 za, nitko protiv i nitko suzdržan. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram, Informacija o pokrenutim arbitražnim postupcima protiv Bosne i Hercegovine i njezinih institucija je primljena k znanju. Sad glasujemo o Zaključku Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda. Od nazočnih 14 – za je bilo 14, nitko protiv, nitko suzdržan. Iz Federacije BiH – 9 za, nitko protiv i nitko suzdražan. Iz Republike Srpske – 5 za, nitko protiv i nitko suzdržan. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram da je Zaključak Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda usvojen. Prelazimo na 15. točku dnevnog reda današnje sjednice, Ad. 15. Razmatranje neopozive ostavke na mjesto člana Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH, broj: 01,02-29-1556/17 od 23.06.2017. Vi ste dobili neopozivu ostavku doktora znanosti Mirze Milišića, diplomiranog inženjera elektrotehnike na mjesto člana Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije Bosne i Hercegovine. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Glasujemo o odluci magistra Mirze, pardon, gore je pisalo doktora znanosti, dolje piše magistra, ali evo ja čitam kako je napisano. Dakle, o ostavci, ja ću reći, gospodina Mirze Milišića na mjesto člana Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije Bosne i Hercegovine. Od nazočnih 14 – za je bilo 13, protiv nitko, 1 suzdržan. Iz Federacije BiH – 9 za, nitko protiv, nitko suzdržan. Iz Republike Srpske – 4 za, nitko protiv i 1 suzdržan. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram, prihvatili smo ostavku Mirze Milišića na mjesto člana Vijeća Regluatorne agencije za komunikacije Bosne i Hercegovine. Prelazimo na 16. točku, Ad. 16. Davanje suglasnosti za otkazivanje Konvencije Međunarodne organizacije rada o podzemnom radu (žene), broj 45, iz 1935. godine, broj: 01,02-05-2- 1079/17, od 24.04.2017.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa evo, skratiću, neću dugo. Znači, ovo je Konvencija koja 1935. donešena i tada vjerovatno u svijetu kad su ovo sve članice potpisala nije bila toliko razvijena razina svijesti, žene su bile manje plaćene od muškaraca i slali su ih u rudnike na rad. Naravno, u rudnicima su bile manje plaćene ponovo od kolega muškaraca, ne govorim o površinskim kopovima, nego govorim baš o rudnicima pod zemljom i ova Konvencija se odnosi isključivo o podzemnom radu žena, znači u jamskim kopovima. I u međuvremenu, dostižući civilizacijske vrijednosti mi smo strašno napredovali pa je tako početkom ove godine Međunarodni servis za istraživanje visine plaća, Paylab, proveo jedno istraživanje, znači o primanjima muškaraca i žena u Srbiji, Slovačkoj, Mađarskoj, Češkoj, Latviji, Estoniji, Litviji, Hrvatskoj, Finskoj i, vjerovali ili ne, Bosni i Hercegovini i došli su do egzaktnih pokazatelja da su danas, za razliku od tog perioda iz 1935. vjerovali ili ne, žene ponovo manje plaćene u prosjeku od najmanje 9% do 24% za obavljanje istog posla koji i muškarci rade. I sada mi dobijamo od nekog briselskog činovničića naputak, pošto smo mi na tako visokoj razini svjesti kao i oni, zbog jednakih šansi da dadnemo priliku ženama da rade u rudnicima, sad da se vratimo na onu priču Alije Sirotanovića, druže Tito treba nam veća lopata, pa šta će ona jadna s tobom lopatom? Je li vi stvarno mislite da naši ljudi ovdje neće angažirati te žene za rad u rudnicima stvarno? Ja ovo ne mogu podržati iz moralnih razloga, znači meni je ovo isto kao, ne znam, ko dječiji rad, izrabljivanje, mogu raditi znači na površinskim kopovima, radi na bageru, mogu raditi u upravi, mogu raditi kao kuharice, mogu, ali ja ih ne bih slao u jame, evo ja apeliram na vašu savjest, nemojte ni vi. Hvala.
Hvala Vam, gospodine Karamatiću, posebno na apelu. Ko se, evo ima replika, gospođa Zdenka Džambas.
Dragi kolega, drago mi je da vodite računa o ženama, ali ovo ukidanje ne odnosi se na to da će neko otjerati žene na rad, nego govorimo o istim pravima, a na ženi je hoće li se prijaviti da radi u rudniku ili ne. Neće je tamo niko tjerati kao '35. ali se mora dati ista mogućnost. Ako krenemo tim putem, bojim se sljedećeg puta će reći, pa ne mogu one ni tamo, pa ne mogu ni tamo, žalieći nas žene. Nas ne treba žaliti, mi možemo sve, vjerujte, prema tom, na ženi je hoće li se prijaviti ili ne. 33
Hvala Vama, gospođo Džambas na pojašnjenju. Gospodin Karamatić je to pozorno slušao. Prelazimo na izjašnjavanje, dakle, glasujemo o davanju saglasnosti za otkazivanje Konvencije Međunarodne organizacije rada o podzemnom radu (žene), broj 45. iz 1935. godine. Od nazočnih 13 – za je bilo 9, protiv 2, suzdržana 2. Iz Federacije BiH – 6 za, 1 protiv, 1 suzdržan. Iz Republike Srpske – 3 za, 1 protiv, 1 suzdržan. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram da smo dali suglasnost na otkazivanje Konvencije Međunarodne organizacije rada o podzemnom radu (žene), broj 45. iz 1935. godine. Poštovane izaslanice i izaslanici, mi ovim ne zaključujemo sad rad današnje sjednice, pošto imamo još tri točke dnevnog reda sa oznakom „povjerljivo“, dakle, ovog trenutka prekidamo rad i nastavljamo u 13:45 ili petnaest do dva. Moramo to zbog tehničkih razloga tako napraviti, pa nadam se da ćete to uvažiti i da ćemo se vidjeti ovdje u 13:45. Sjednica prekinuta u 12:05 sati.