Imajući u vidu zakazan sastanak u 12,00 časova a pošto možemo izgleda biti na ivici kvoruma u nekome momentu, ja bih molio da se pripremimo za početak ove sjednice. Hvala. Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege delegati, prisutni predstavnici Savjeta ministara i međunarodnih organizacija, poštovani predstavnici medija, srdačno vas pozdravljam i otvaram 9. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. U ovom trenutku, na sjednici je prisutno 12 delegata, iz reda bošnjačkog naroda tri, iz reda hrvatskog pet, iz reda srpskog četiri delegata. Gospoda Hasan Bećirović i Mladen Ivanić su prijavili svoje odsustvo iz opravdanih razloga tokom čitave sjednice, a gospođa Nermina Kapetanović je prijavila svoj izostanak na početaku i dolazak u toku sjednice, a sve iz opravdanih razloga. Za 9. sjednicu Doma naroda predlažem sljedeći 1. Usvajanje Zapisnika sa 8. sjednice Doma naroda; 2. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja; 3. Predlog zakona o primjeni rezultata analize dezoksiribonukleinske kiseline u sudskim postupcima, predlagač Savjet ministara BiH (drugo čitanje), zakon broj 01,02-02-5-910 od 25. 01. 2010. godine, sa Izvještajem Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 4. Predlog zakona o izmjeni Zakona o policijskim službenicima BiH, predlagač Savjet ministara BiH (drugo čitanje), broj 01,02-02-1-2311 od 13. 10. 2011. godine; 5. Izvještaj o radu Privremene zajedničke komisije oba doma za sprovođenje presude Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu u predmetu Sejdić i Finci protiv Bosne i Hercegovine (materijal broj 01,02-50-14-105211 od 6. 12. 2011. godine); 6. Informacija u vezi sa Preporukom o HIV-u, AIDS-u i svijetu rada, broj 200 iz 2010. godine, Međunarodne organizacije rada, Savjeta ministara BiH, broj 01-50-19-106511 od 12. 10. 2011. godine; 7. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji učinka - Upravljanje troškovima zakupa za rad i smještaj institucija BiH, materijal broj 014-16-1-120311 od 24. 11. 2011. godine; 2 8. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za antidopinšku kontrolu BiH za 2010. godinu; 9. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za javne nabavke BiH za 2010. godinu; 10. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za nadzor nad tržištem BiH za 2010. godinu; 11. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za osiguranje u BiH za 2010. godinu; 12. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za statistiku BiH za 2010. godinu; 13. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Arhiva BiH za 2010. godinu; 14. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Centra za informisanje i priznavanje dokumenata iz oblasti visokog obrazovanja BiH za 2010. godinu; 15. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Direkcije za ekonomsko planiranje BiH za 2010. godinu; 16. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Institucije ombudsmena za zaštitu potrošača BiH za 2010. godinu; 17. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Instituta za akreditovanje BiH za 2010. godinu; 18. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Instituta za intelektualnu svojinu BiH za 2010. godinu; 19. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Instituta za standardizaciju BiH za 2010. godinu; 20. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Konkurencijskog savjeta BiH za 2010. godinu; 21. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Odbora državne službe za žalbe BiH za 2010. godinu; 22. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Kancelarije koordinatora za reformu javne uprave BiH za 2010. godinu; 23. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Kancelarije za razmatranje žalbi za 2010. godinu; 24. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH za 2010. godinu; 25. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Suda BiH za 2010. godinu; 26. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva civilnih poslova BiH za 2010. godinu; 27. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Predsjedništva BiH za 2010. godinu; 28. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Instituta za nestala lica BiH za 2010. godinu; 29. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Generalnog sekretarijata Savjeta ministara BiH za 2010. godinu; 30. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Kancelarije za veterinarstvo BiH za 2010. godinu; 31. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva pravde BiH za 2010. godinu; 3 32. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Parlamentarne skupštine BiH za 2010. godinu; 33. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva bezbjednosti BiH za 2010. godinu; 34. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u BiH za 2010. godinu; 35. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Granične policije BiH za 2010. godinu; 36. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Komisije za koncesije BiH za 2010. godinu; 37. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za državnu službu BiH za 2010. godinu; 38. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za policijsku podršku BiH za 2010. godinu; 39. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Službe za poslove sa strancima BiH za 2010. godinu; 40. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH za 2010. godinu; 41. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za identifikaciona dokumenta, evidenciju i razmjenu podataka BiH (IDDEEA) za 2010. godinu; 42. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za poštanski saobraćaj BiH za 2010. godinu; 43. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika BiH za 2010. godinu; 44. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Tužilaštva BiH za 2010. godinu; 45. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva finansija i trezora BiH za 2010. godinu; 46. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Centralne izborne komisije BiH za 2010. godinu; 47. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Državne regulatorne agencije za radijacionu i nuklearnu bezbjednost BiH za 2010. godinu; 48. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ustavnog suda BiH za 2010. godinu; 49. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za forenzička ispitivanja i vještačenja BiH za 2010. godinu; 50. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za rad i zapošljavanje BiH za 2010. godinu; 51. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za unapređenje stranih investicija u BiH za 2010. godinu; 52. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta BiH za 2010. godinu; 53. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Direkcije za evropske integracije BiH za 2010. godinu; 54. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH za 2010. godinu; 4 55. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Memorijalnog centra Srebrenica za 2010. godinu; 56. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Pravobranilaštva BiH za 2010. godinu; 57. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Regulatorne agencije za komunikacije BiH za 2010. godinu; 58. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za bezbjednost hrane BiH za 2010. godinu; 59. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Fonda za povratak BiH za 2010. godinu; 60. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Kancelarije za zakonodavstvo Savjeta ministara BiH za 2010. godinu; 61. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za školovanje i stručno osposobljavanje kadrova BiH za 2010. godinu; 62. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva odbrane BiH za 2010. godinu; 63. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva inostranih poslova BiH za 2010. godinu; 64. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Uprave BiH za zaštitu zdravlja bilja za 2010. godinu; 65. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH za 2010. godinu; 66. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Direkcije za civilno vazduhoplovstvo BiH za 2010. godinu; 67. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Centra za uklanjanje mina (BHMAK) za 2010. godinu; 68. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Instituta za metrologiju BiH za 2010. godinu; 69. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Uprave za indirektno oporezivanje BiH za 2010. godinu; 70. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Državne agencije za istrage i zaštitu BiH za 2010. godinu; 71. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje BiH za 2010. godinu; 72. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva komunikacija i transporta BiH za 2010. godinu; 73. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Službe za zajedničke poslove institucija BiH za 2010. godinu; 74. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH za 2010. godinu Ovo je usaglašeni dnevni red Kolegijuma Doma naroda. Sada otvaram diskusiju o ovom dnevnom redu. Pitam da li neko ima prijedlog izmjene ili dopune? Izvolite. Konstatujem da nema prijavljenih, a s obzirom da nema izmjena i dopuna, dnevni red je usvojen i o njemu se ne glasa u skladu sa članom 60. Poslovnika Doma naroda. 5 Prelazimo na prvu tačku Ad.1. Usvajanje Zapisnika sa 8. sjednice Doma naroda
Nema potrebe.
Hvala. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja, ako želi. Ne želi. Zahvaljujem se. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zahvaljujem se. Zaključujem raspravu i prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem se. Konstatujem da po ovoj tački dnevnog reda, u prvom krugu, od prisutnih 13 delegata, 13 delegata je bilo 'za' (iz Federacije devet, iz Srpske četiri) pa pošto postoji opšta i entitetska većina konstatujem da je Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji učinka - Upravljanje troškovima zakupa za rad i smještaj institucija BiH usvojen. Sada prelazimo na izjašnjavanje o zaključcima koje je predložila Komisija za finansije i budžet. Izvolite. Zahvaljujem se. Konstatujem da je po zaključcima, od prisutnih 13 delegata, 'za' bilo 12 delegata, a jedan je bio 'uzdržan'. Iz Federacije osam 'za', jedan 'uzdržan'; iz Srpske četiri 'za'. Pošto postoji opšta i entitetska većina, konstatujem da su zaključci Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH usvojeni. 10 Uvaženi kolege i kolegice, predlažem da objedinimo raspravu i izjašnjavanje o revizorskim izvještajima Kancelarije za reviziju i finansijsko poslovanje institucija BiH za 2010. godinu od tačke 8. do tačke 74., uključujući i tačku 74. Ovo je u skladu sa našom dosadašnjom praksom. Otvaram raspravu o ovom prijedlogu. Nema prijavljenih. Zahvaljujem se. Prelazimo na izjašnjavanje o prijedlogu ovog zaključka. Zahvaljujem se. Od prisutnih 13 delegata, 13 delegata je bilo 'za' (iz Federacije devet, iz Srpske četiri). Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je ovaj prijedlog zaključka usvojen. Sada prelazimo na tačke od 8. do 74., uključujući i tačku 74. Kancelarija za reviziju institucija BiH je 4.7.2011. godine Domu naroda dostavila Izvještaj o reviziji finansijskog poslovanja institucija BiH za 2010. godinu. Mišljenja revizije utvrđena su za 67 institucija BiH, od kojih su 17 dobile pozitivno mišljenje, 33 pozitivno mišljenje sa skretanjem pažnje i 17 mišljenja sa rezervom. Komisija za finansije i budžet Doma naroda jednoglasno je prihvatila 67 izvještaja o reviziji institucija BiH koje je sačinila Kancelarija za reviziju BiH, te predlaže Domu naroda njihovo usvajanje. Komisija predlaže Domu naroda da donese sljedeće zaključke: 'Zaključak 1. Dom naroda usvaja pojedinačne zaključke Komisije za finansije i budžet Doma naroda o razmatranim revizorskim izvještajima za 2010. godinu. Prilog broj 1. Zaključak 2. Dom naroda usvaja zaključak kojim se pohvaljuju institucije koje su dobile pozitivno mišljenje. Prilog broj 2. Zaključak 3. Dom naroda usvaja zbirne zaključke Komisije za finansije i budžet Doma naroda o razmatranim revizorskim izvještajima institucija za 2010. godinu koji su ocijenjeni mišljenjem sa rezervom. Prilog broj 3. Zaključak 4. Dom naroda usvaja zaključak za institucije kojima se umanjuje budžet u 2012. godini. Prilog broj 4.' Riječ dajem predsjedavajućem Komisije dr. Draganu Čoviću. Izvolite.
Uvažene kolege zastupnici, članovi Vijeća ministara, dame i gospodo, evo u najkraćem ja ću pokušati sažeti ovo što je već predsjedavajući, kolega Tadić, kazao. Povjerenstvo, iako je ovdje samo tri člana Povjerenstva, je donijelo jednoglasno jedan stav, a vezano za Prilog 4., prije svega. 11 1. Znači, Povjerenstvo je donijelo zaključke umanjenja proračuna za 10% za sljedeće stavke, skraćujem taj zaključak: Ministarstvo komunikacija i prometa, Direkcija za civilno zrakoplovstvo, Državna agencija za istrage i zaštitu, Ured za zakonodavstvo, Uprava za neizravno oporezivanje na stavkama 'troškovi goriva, maziva, nabavke novih vozila' i Uprava za zaštitu zdravlja bilja BiH; 2. Umanjenje proračuna za 20% na sljedećim stavkama: Ministarstvo obrane, Ministarstvo vanjskih poslova, Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice, Institut za mjeriteljstvo i Uprava za zaštitu zdravlja bilja BiH, po određenim stavkama kako to piše u Izvješću koje ste vi dobili u materijalima. S obzirom da je Zastupnički dom usvojio ove materijale na prethodnoj svojoj sjednici i za razliku od našeg prijedloga, našeg Povjerenstva za finansije i proračun, dvije stavke izuzelo od umanjenja proračuna za 10%, to je ovaj zaključak broj 1., a to se odnosi prije svega na Državnu agenciju za istrage i zaštitu, znači na troškove reprezentacije, odnosno 'troškove goriva i maziva', i Uprave za neizravno oporezivanje na stavkama 'troškovi goriva i maziva', odnosno 'nabavke vozila' zbog specifičnosti ove dvije institucije, znači Državne agencije za istrage i zaštitu, odnosno Uprave za neizravno oporezivanje, to je bila osnovna logika zašto je Zastupnički dom oslobodio, hajmo kazati uvjetno, ove dvije institucije od ovih sankcija umanjenja proračuna od 10%, uvažavajući specifičnost njihovog posla. Moje mišljenje, a nisam se konsultirao sa svim članovima Povjerenstva, da bi moguće bilo razumno kako bi danas završili ova sva izviješća da i mi u istoj formi kako je to uradio i Zastupnički dom prihvatimo ova umanjenja, znači ovaj zaključak Povjerenstva Doma naroda za finansije i proračun da uskladimo sa onim što je uradio Zastupnički dom. Znači, u točci 1. umanjenja za proračun za 10% da izuzmemo agencije, odnosno Državnu agenciju za istrage i zaštitu kada su u pitanju troškovi maziva i goriva, odnosno troškovi goriva i maziva, odnosno Upravu za neizravno oporezivanje kada su u pitanju isti troškovi. Evo to je moj prijedlog i zamolio bih kolege zastupnike da ovo uvaže, a i kolege iz Povjerenstva za proračun, odnosno za finansije, također da ovo prihatimo, jer dosad smo na Povjerenstvu sve usvajali jednoglasno pa da ne narušavamo taj odnos. Hvala vam lijepo.
Dobro. Ovo je praktično bio prijedlog koji je gospodin Čović kao delegat iznio, pod pretpostavkom, naravno, da smo se ranije usaglasili o svemu ovome. Ja ovo govorim samo radi Poslovnika. Dobro. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja, ako je prisutan. Ne želi. Zahvaljujem se. Otvaram raspravu. Za riječ se javio uvaženi kolega Mehmed Bradarić. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, poštovani gosti, dobar dan svima. Ja jesam član ove Komisije za finansije budžet i, naravno, slažem se sa svim ovim što je doneseno u ovim zaključcima i ove izmjene zaključaka podržavam. Međutim, reći ću nešto, ja sam za sebe napravio nekakav pregled izraženih mišljenja za period 2006. - 2010. godina i opšti utisak 12 da je kod jednog broja institucija u BiH bilo jačanja javne odgovornosti kada je u pitanju trošenje javnih sredstava, finansijskih sredstava, jer to u stvari i jeste predmet revizije. Nažalost, do sada se ovi učinci institucija nisu mjerili, ali kod jednog broja, i ne tako malog, ponašanje se nije nimalo popravilo ni promijenilo. Najgore je to što se prema odgovornim u institucijama BiH nije pokretao nikakav postupak odgovornosti kako bi se pogreške, propusti i nepravilnosti ispravile i kako bi, kažem, ovaj finansijski dio bio malo pošteniji i drukčiji kako bi se ojačala ova finansijska disciplina. Ured za reviziju jeste izvještavao organe za sprovođenje zakona o nepravilnostima ali, nažalost, na tome se i završavalo. Kažem, ja sam za sebe napravio jedan pregled, analitički pregled izraženih mišljenja i sebi sam ovako zapisao da od, što je karakteristično, ovog broja institucija, koliko ih ima evo ovdje i u dnevnom redu, 20, odnosno 21 institucija u posljednjih pet godina nije dobila, ni jedna od ovih institucija, nije dobila ni jedno pozitivno mišljenje. Znači, pet godina institucije, evo kratko ću ih nabrojati, dobijaju mišljenja koja nisu pozitivna. Znači, dobijaju mišljenja s rezervom, to su loša mišljenja. Dobijaju mišljenje s rezervom sa isticanjem predmeta ili možda pozitivna mišljenja sa isticanjem predmeta. To su Agencija za sigurnost hrane i Direkcija za civilno zrakoplovstvo, Tajništvo Vijeća ministara, Institut za mjeriteljstvo, Konkurencijsko vijeće, sva ministarstva osim Ministarstva pravde. Predsjedništvo, Državna agencija za istrage i zaštitu, Služba za poslove sa strancima, Uprava za indirektno oporezivanje, Ured za veterinarstvo i Uprava za zaštitu zdravlja bilja i Centar za uklanjanje mina, koji jeste doduše 2008. godine dobio jedno pozitivno mišljenje. Ovo je strašno, mislim, ovo je katastrofa. Tako da ljudi, odgovorni ljudi pet godina dobijaju mišljenja koja nisu pozitivna i danas se nalaze na čelu tih institucija. Pitanje odgovornosti je ključno pitanje. Nepravilnosti u javnim nabavkama? Gotovo svaka institucija ima taj problem. Ne radi se ovdje o malim sredstvima. Velike su primjedbe zato što se ... sporazumi potpisuju samo sa jednim punuđačem, nema ih znači više, sa ponuđačima koji nisu solventni, sa ponuđačima koji ne plaćaju poreze državi, doprinose za zdravstvo, penziono itd. I naravno da morate u to sumnjati i naravno da o toj korupciji svi, nažalost, danas govore, i vjerski službenici, odnosno ... kad su praznici o tome, i nema niko pravo da kaže da smo mi anđeli, da smo čisti itd. I nažalost, prema tim osobama nije pokretana odgovornost. Plaćaju ljudi sebi školovanje! Tamo ćete naći direktora Fonda za povratak, platio sebi školovanje, magisterij, doktorat, ne znam ni ja šta je. I kad ga pitate na našem saslušanju je li to istina, čovjek kaže, nije negirao, ali kaže da to i drugi rade. Niko ne može osporavati ljudima da se školuju, ali plati brate iz svog džepa, nemoj trošiti javne pare. Nezakoniti su u provedbi akata koji regulišu one posebno osjetljive troškove kao što su reprezentacija, ugovor o djelu, potrošnja goriva, održavanje vozila, stimulacije itd. I ovdje većina i prvih ljudi u ministarstvima i direkcijama koriste vozila 24 sata, i kad nisu u službene svrhe. Ili recimo, za vrijeme godišnjih odmora, nije uredu da neko koristi vozilo, gorivo, vozače itd. za vrijeme godišnjih odmora. Ugledat se treba na ministre Švedske, ljudi putuju javnim prevozom. Nezamislivo je da on koristi vozilo da ide na godišnji odmor. Pravilnik o korištenju mobilnih telefona nije u skladu sa potrebama radnog mjesta, pa imate situaciju da jedan vozač, a ljudi se u principu ne žale malo nego na nepravdu, jedan vozač u Ministarstvu odbrane ima 20 maraka, a vozač u Upravi za zaštitu zdravlja bilja ima 120 maraka. I normalno da će po toj inerciji imati i veći koeficijent kad je u pitanju platni razred, a i uvjerili smo se u to i zadnji put na ovoj našoj komisiji. Neograničeni su limiti, nema ograničenja limita, nije ni 13 to uredu. Nemoguće da neko potroši 1.000, 1.100, 1.200 maraka mobilnog telefona, ne znam gdje troše, ali imate situaciju da već nekoliko puta savjetnik ministra vanjskih poslova dobije 7.000, ima limit zamalo neograničeno. I još dobio čovjek 7.000 maraka, podnio zahtjev i dalo mu 7.000 maraka na korištenje telefona. Inače Ministarstvo vanjskih poslova za ove namjene potrošilo je u prošloj godini 1.550.000 goriva. Troškovi reprezentacije. Postoje oni interni i eksterni troškovi i tamo nema specifikacije troškova, nema pravog razloga što se to radi, što se troši. I recimo, evo Ministarstvo odbrane potrošilo je čak 62% više od planiranih sredstava. Znači, planirano je bilo 514.000, a ljudi su potrošili 834.000 maraka, znači ne radi se o malim sredstvima itd. I ove godine, kao i ranijih godina, ja sam govorio prošli put, Ministarstvo vanjskih poslova izvršilo je kupovinu poklona u vrijednosti, ponovo u istoj zlatari, 36.650 maraka bez javne nabavke, znači direktno dođete na tezgu tamo, dajte nam to, znači bez ugovora ranije potpisnog itd. Ne znam ni kome kupuju to zlato i što će zlato, kad znamo da dolaze i nama ovi dužnosnici pa donesu kravate, ne znam ni ja, donesu vino itd., zlato, ne znam, nismo mi Turska ili Sirija pa da to radimo. Stimulacije, recimo, opet u Ministarstvu vanjskih poslova, isplaćivalo se čak u 100%-tnom iznosu kao i prošli put i prošle godine, znači nije ni došao čovjek, što bi naš narod rekao, nije došao tobe, i poslije onih silnih kritika itd. tako da isplaćuje čak stimulaciju u 100%-tnom iznosu. Ili već, evo četiri godine ljudi primaju u kontinuitetu 20% plate, četvorica službenika, opet u Ministarstvu vanjskih poslova za rad u Komisiji za provedbu Sporazuma o sukcesiji SFRJ itd. Ili recimo, ponovo zamjenica ministra dobija 9.313 maraka za rad u NATO koordinacionom tijelu. Opet zamjenica ministra vanjskih poslova, iako po zakonu direktori, ministri, zamjenici ministara ne mogu primati te stimulacije itd. Dakle, da ne govorim o ugovoru o djelu, tamo se potpisuje ili se angažuju ljudi, plaćaju ljudi za ono što je u sistematizaciji radnih mjesta, dakle potpuno nepošteno. Ili posebna je priča, ovo maloprije što smo imali, upravljanje troškovima zakupa za rad i smještaj institucija BiH. Žao mi je eto ja sam mislio u okviru ovoga pričati, ali mislio sam da će neko drugi u okviru ove prethodne tačke. Ali tamo je ozbiljna stvar. Tamo se troši jako puno sredstava. Mislim da je u prošloj godini potrošeno 28, a govore da je u ovoj godini 32 miliona za smještaj, pa ljudi uzimaju i centar i sredinu i vile, ne grablje nego vile one, znači nisu, pohlepni su, tako da eto i o tome razmišljaju. Ili recimo u istoj zgradi plaća se, dvije institucije u istoj zgradi plaćaju različitu cijenu itd. Prema tome, šta hoću da kažem? Ovdje treba sistemski urediti funkciju upravljanja smještajem institucija, ali isto tako treba i nužno je imati jedinstvena pravila i procedure u institucijama BiH kada su u pitanju osjetljivi ovi troškovi. Mi imamo to u prijedlogu nekom, ali mislim da ni onakav ne treba prihvatiti zato što opet odlučuju direktori, opet odlučuju ministri itd. To treba da radi Služba za zajedničke poslove onako galerijski i da, teče crveno vrijeme, jel', da to monitoring vrši Ministarstvo finansija i trezora. I na kraju, ono što smo pride saznali, kao kad smo vršili saslušanje ovih naših institucija, od nekih drugih ljudi između sebe kad razgovaramo, interesantno bi bilo vidjeti imovinsko stanje nekih direktora, nekih ministara, pomoćnika ministara, pa bi se zaprepastili. Prema tome, nema tu poštenja. Ja nisam za ove militantne odluke u smislu hapsi, jer onda možete u tome pogriješiti, ali, sasvim sigurno, svi ovi zaključci koje smo mi sad ovdje predložili, ja sam i za to, ali evo ne tražim da se izjašnjavamo, neko će to drugi u budućnosti raditi da se ljudi razrješuju. Znači, neko pet godina pa i šestu godinu negativno posluje i on i dalje traje, znači takve ljude treba razriješiti, 14 maknuti s mjesta bez obzira kojoj političkoj partiji pripadaju. Ja ću se tako ponašati do kraja svog mandata. Toliko. Izvinjavam se za prekoračeno vrijeme.
Uredu, kolega Bradariću, Vi znate da smo mi tolerantni jedni prema drugima, tako da to nikad nije problem, naravno u granicama koje Vi poštujete. Za riječ se sljedeći javio uvaženi kolega Krstan Simić. Izvolite, gospodine Simiću.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, dobar dio diskusije o čemu sam želio govoriti uzeo je gospodin Bradarić, pa ću na izvjestan način se samo nadovezati na njegova izlaganja. Ovi koji su stariji, sjećaju se otprilike jednog političara koji se zvao Mitija Ribičić i bio je predsjednik Saveznog izvršnog vijeća. I kad je polazio bio je jedan njegov veliki intervju kad su ga pitali je li zadovoljan sa onim šta je uradio. On je otprilike rekao ne. Kad dođete u neku instituciju imate osjećaj kad pođete da ste samo krampom udarili jedan, dva puta jer postoji jedna ustajala birokratija u koju dođu i ministri, u koju dođu čelni ljudi i to se uporno ne mijenja, a opet pod prizmom i formom nezavisnosti državnih službenika da se niko ne bi uplitao. Jer ako imate podatak da 17 - 24% institucija BiH uporno ima negativan izvještaj, jednostavno me to asocira na ovu izjavu gospodina Ribičića. Ne mogu to biti samo odgovorni ljudi koji su bili na čelu tih institucija. Tu je stvoren jedan okoštali sistem koji jednostavno ne dopušta promjene, ne dopušta da se mijenja i ne može da shvati da je došlo vrijeme da se javna sredstva moraju kontrolisati na jedan vrlo odgovoran način. Ja podržavam Izvještaj Komisije i moram ga i pohvaliti čak, jer je na jedan vrlo prigodan način sumirao, brojao izvještaje, pa nam ih je bilo lakše pratiti. Ti izvještaji su svi dostupni javnosti i u tom pravcu bi želio uputiti jednu sugestiju, bilo u formi zaključka, bilo u formi da je čuju predstavnici Savjeta ministara. Možda je vrijeme da se u ovom parlamentu pojavi i prijedlog zakona o fiskalnoj disciplini, odgovornosti. Taj zakon imaju mnoge razvijene zemlje i upravo on doprinosi da se na jedan drugačiji način uspostavi i ona disciplinska pa, čak, negdje i krivična odgovornost onih koji uporno iz godine u godinu ponavljaju isti, na isti način ponavljaju svoje propuste, pogreške, da ne kažem, svjesno uništavaju ili potkradaju imovinu poreskih obveznika. Jednostavno, ako nemamo mehanizama odgovornosti, bilo kroz smjene odgovornih za to, jer nisu ni spriječili, ukoliko nemamo takav propis koji to eksplicitno reguliše, naravno da ljudi to rade iz godine u godinu. Zašto bi on mijenjao svoje navike, zašto bi on mijenjao svoj način trošenja reprezentacije, zašto bi mijenjao svoj izgled dobrog domaćina kupujući zlato koje nikom ne poklanja, koje čak pomalo izgleda kič kad ga nekom poklanjate u ovo današnje vrijeme? On se ponaša isto, jer se i mi ponašamo isto. Nismo rekli stop, ovako više ne može, riješit ćemo to, bilo smjenom tih ljudi, bilo pozivanjem na odgovornost, bilo donošenjem propisa koji će to na jedan jasan način. Ovo pitanje se može riješiti eventualno dopunom krivičnih zakona koji će regulisati pitanje. Mnogi će reći da je to regulisano kroz određene oblike zloupotrebe. Ali ako vi tačno definišete kao i krivično djelo postupanje protiv nekog fiskalnog sistema, budite sigurni da na taj način pojačate odgovornost. Stoga smatram da bi ovo pitanje trebalo razmotriti i da bi vrlo brzo trebali imati ovakav jedan zakon. Moram vas podsjetiti, a što vi vjerovatno i pratite, da je i u Hrvatskoj i Sloveniji već u 15 poodmakloj fazi donošenje ovakvih propisa. To je jedan vrlo, vrlo značajan stepen pooštravanja odgovornosti onih koji na ovaj način zloupotrebljavaju svoj položaj i troše pare poreskih obveznika. Hvala.
Zahvaljujem se uvaženi kolega Simiću. Za riječ se sljedeći javio uvaženi kolega Dragutin Rodić. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Dame i gospodo, poštovani članovi Savjeta ministara, poštovane kolege, ja želim danas da kažem nekoliko riječi iz prostog razloga što mi se čini da ovoliko izvještaja ne bi trebalo da prođe nezapaženo na Domu naroda, jer ovim izvještajima je prethodio jedan iscrpan rad Komisije za finansije i budžet: održane su četiri sjednice i na te četiri sjednice članovi Komisije su bili u prilici da saslušaju sve ove institucije i da čuju mnogo onoga što, evo, kad bi otvorili danas raspravu o svakom pojedinačnom izvještaju, mogli bi da čujemo mnogo toga i ono što bi zaprepastilo našu javnost. Međutim, Izvještaj Komisije na jedan sumaran način je objedinio sve to i mislim da zaključci upravo idu u pravcu onome šta mi to trebamo u budućnosti da radimo, s obzirom da ovaj Dom naroda je u funkciji od 9. juna 2010. godine i mislim da pun kapacitet u svemu ovome što mi radimo i temelji koje uspostavljamo mogu dati doprinos u nekim narednim godinama. Ako znamo da je osnovni cilj revizije javnog sektora povećanje ekonomičnosti, efikasnosti, efektivnosti, zakonitosti, upravljanje budžetskim sredstvima i drugim javnim resursima, onda je potpuno jasno šta je ključni problem u svim ovim revizorskim izvještajima. To je upravo ono što se iz godine u godinu ponavlja i što, evo, u pet godina posljednjih, negdje od 2006. godine pa do danas, mi imamo institucije konstantno koje krše sljedeće: internu kontrolu koja nije uspostavljena u svim tim institucijama i ukupnu izgradnju tog sistema, nedostajuća interna pravila i neadekvatna primjena donesenih internih pravila, propisa i zakonitosti, slabosti planiranja budžeta, slaba kontrola izvršenja budžeta, slabosti u popunjavanju organizacione strukture, slabosti u obavljanju popisa imovine, sredstava, izvora sredstava i obaveza, slabosti u primjeni Zakona o javnim nabavkama, greške pri obračunima i knjiženjima i slabosti prilikom sastavljanja finansijskih izvještaja. Ako to pogledate onda vidite da to dotiče svaki segment poslovanja sve i jedne ove institucije. I naravno, to je ono što kada smo saslušavali određene institucije i kada postavite pitanje zašto se to dešava i zašto su uvijek tipske greške i ako se ne realizuju one preporuke koje je dala glavna služba za reviziju, onda su najčešće odgovori da nema dovoljno kadra, da taj kadar nije obučen i da bi trebalo da na drugačiji način se vrši edukacija ljudi koji se mogu baviti tim poslom. Potpuno je nevjerovatno da se u određenim institucijama, a ja sam imao priliku da saslušavam Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice gdje evo od 2006. godine do danas nije bio ni jedan pozitivan izvještaj, takođe, imamo određenih agencija koje su uspostavljene, ali prilikom planiranja i prilikom postavljanja temelja koji su potrebni za rad jedne institucije vidimo da do dana današnjeg nisu ni zaposleni odgovarajući kadrovi niti su riješena pitanja smještaja, niti je planiran budžet na onakav način kako je to predviđeno zakonom. Želim i ovdje da kažem da je bilo i frapantnih objašnjenja pojedinih ljudi koji su saslušavani, pa čovjek iz Ministarstva inostranih poslova je rekao sljedeće: 'Ako ispoštujem ono što 16 od mene traži revizija, onda dobijem po ušima od ministra; ako ne ispoštujem, dobijem od glavne službe za reviziju.' To je za mene bilo nešto što je stvarno bilo ružno za čuti. Ja mislim da treba raditi po zakonu i ponašati se onako kako to nalažu odgovarajuća pravila i ono sve što mi imamo. Ja u potpunosti podržavam ovaj izvještaj koji smo zajednički usvojili jednoglasno na Komisiji za finansije i budžet. Međutim generalno, evo što je i kolega Bradarić govorio, a to je bila tema i prethodnog izvještaja, to je jedan od izvještaja koji možda glavna služba za reviziju često i ne radi, a to je izvještaj o reviziji učinka gdje se u potpunosti moglo sagledati rad određenih institucija i prije svega poslovni i prostorni smještajni kapaciteti tih institucija. Ako znate i imate samo jedan podatak i ako kažemo da ima mnogo novih institucija i da postoje određene potrebe, ali vi tu nemate ni vizije ni strategije kako to treba raditi, niti u današnje vrijeme ima jedinstvenih pravila kako se treba ponašati, naravno da onda enorman novac koji se troši za te namjene je ono što je i pod lupom javnosti i pod lupom svih onih koji se bave tim poslom. Evo ja sam imao potrebu zbog značaja i teme i da danas ne prođe baš da nismo govorili o ovim izvještajima, ali mislim da je urađen ogroman posao i da ovi zaključci odražavaju sve ono što stoji u izvještajima. Hvala.
Razumijem Vas, kolega Rodiću, ja bih se javio nego nema ko da vodi sjednicu. Za riječ sljedeći se javio uvaženi kolega Staša Košarac. Izvolite.
Hvala, uvaženi predsjedavajući. Kolegice i kolege, želim naravno i ja da vas pozdravim. Razmišljao sam da li da se javim iz jednog prostog razloga što je i gospodin Simić rekao nekoliko važnih konstatacija u vezi sa onim što ćemo u budućnosti imati i sa čime ćemo se susretati. Veoma ćemo brzo doći u situaciju da razmatramo izvještaje za 2011. godinu. I bojim se da ćemo opet iskazati neku pretjeranu brigu i ništa više. Prije svega, ovo je novac građana. Revizija učini svoje, ljudi su izloženi različitim vrstama pritisaka, izdaju svoja mišljenja, svoje preporuke, a o analizama onog o čemu smo mi maločas govorili i što smo se spremali za ovu sjednicu vidimo da mali broj institucija i agencija izvrši primjenu izdatih preporuka. I onda se može postaviti pitanje kakva je prije svega funkcija revizije, da li nam treba ovakva revizija ako menandžment i direktor agencija neće vršiti preporuke ili nam zakoni baš nisu najbolji? Imamo situaciju da se takve anomalije izražene u ovim revizorskim izvještajima iz godine u godinu ponavljaju. I postavlja se elementarno pitanje: šta onda Parlament BiH radi u tom kontekstu? Da li Parlament BiH izlazi sa nekim rješenjima kako bi se ovakvi propusti i ovakvo trošenje sredstava iz budžeta BiH zaustavilo i kako bi došli u situaciju da se preporuke koje glavna služba revizije BiH utvrdi potpuno i poštovale? Nedopustivo je da pet godina revozorska kuća odnosno agencija vrši određenu vrstu revizija institucija i da niko od njih ništa nije uradio kako bi implementirao izdate preporuke. Pa šta je svrha onda svega ovoga? Hoćemo li mi do kraja ovoga mandata iz godine u godinu brinuti kako se novac ne troši na najbolji mogući način, a da nećemo preduzimati ništa? Ja smatram da Dom naroda može pokrenuti niz inicijativa kad su u pitanju zakoni i mislim da to treba da bude jedan od zaključaka. Mislim da ne postoji očigledno spremnost, odnosno da nije 17 postojala spremnost da se ta pitanja na hrabriji način otvaraju. I mislim da mehanizme odgovornosti i analizu dosadašnjih, da kažem, efekata ovih revizija, prije svega, treba da napravi naša Komisija za finansije i budžet i da vidimo način kako možemo pristupiti izmjenama i dopunama zakona. Da li je to fiskalnu stabilnost ili ne znam kako bi to rekao.
Odgovornost?
Odgovornost, ili kroz izmjene i dopune Krivičnog zakona. Da bude apsurd još veći, mi ne znamo da li i šta je uradilo i Tužilaštvo BiH, ako je i pokrenuta ta procedura prema nekima koji su kršili zakon. I dolazimo do situacije do vrlo, vrlo kompleksnog pitanja i bojim se da ćemo se stalno vrtiti ukrug vršeći analize ovakvih izvještaja. Treba pohvaliti napore Komisije za finansije i budžet Doma naroda koja je sigurno pripremila jedan dobar izvještaj, sveobuhvatan, izašla sa konkretnim prijedlozima, s tim da ja smatram da Dom naroda treba da zaključi, odnosno da zaključak i samoj Komisiji za finansije i budžet da izvrši analizu zakona iz ove oblasti kako bismo na temelju te analize u narednom periodu mi pokrenuli izmjenu i dopunu određenih zakonskih propisa koji bi uveli prije svega ovu, kako je to rekao gospodin Simić, i fiskalnu odgovornost i, naravno, kako bismo u potpunosti i u narednim periodima pokušali da rješavamo ta pitanja na zakonit način i najbolji mogući način, kako ne bi se više ponavljale ovakve anomalije u ovom sistemu kakve jesu. Hvala.
Mogu li onda da ovo shvatim kao formalan prijedlog zaključka? Evo onda ja sam notirao da ovako glasi: 'Zadužuje se Komisija za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH da izvrši analizu zakona iz oblasti budžetskog poslovanja i dostavi sugestije i prijedloge u vezi sa njima, kojima bi se poboljšalo stanje, a imajući u vidu dosadašnji izvještaj od revizijalnog sektora.' Je li to tekst?
Uzećemo mi pauzu 5 minuta, jel' može?
Dobro. Ja bih onda vas zamolio da iskoristite izlaganje, naravno, koje preporučujem i da čujete od uvaženog kolege Krunoslava Vrdoljaka, pa da pripremite pismeno barem nacrt vašeg zaključka. Gospodine Vrdoljak, izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege, ja bih htio malo da okrenem ćurak naopako i moram priznat da je dio toga naopako okrenutog ćurka dohvatio i gospodin Košarac. Naime, Ured za reviziju nama već ozbiljno i za 2009. i za 2010. godinu na jedan fini način, dakle ne na grubi način, upozorava šta je 18 to otprilike naš zadatak, a u cilju prevazilaženja ovih problema, kad je u pitanju poslovanje ovih javnih ustanova, pa čak i ... na zadnjoj sjednici smo raspravljali o njihovom, malo nespretan naziv, bar po meni, Izvješću o reviziji Izvješća o izvršenju Proračuna institucija. Ali u svakom pojedinačnom ovom izvješću za pojedinu instituciju otprilike u osam tačaka, koliko sam ih ja izvadio, u mnogim ovim izvješćima upozoravaju i Skupštinu i neka nadležna ministarstva, odnosno Vijeće ministara i još neke nadležne institucije, šta je to njihov posao da ne bude ovakvih grešaka. Dozvolite mi samo, ovo bi bilo dobro da uđe u ovaj prijedlog zaključaka koje je predložio gospodin Košarac, i da ne izmišljamo toplu vodu, u ovom Izvješću o reviziji Izvješća ima precizno pobrojano, ne na grub, dakle na fin način od strane Ureda za reviziju šta bi trebalo raditi. Prvo, čulo se to, uvođenje internih finansijskih kontrola, odnosno da se počne konačno raditi revizija učinaka, jer bez revizije učinaka ovo je sve otprilike Sizifov posao. Jer napravili smo, prvi put imamo ovo oko korištenja poslovnih prostora, pa imamo takvih podataka da je to za past s nogu koliko je to dobro. Možete misliti šta bi se dogodilo da za sve ove institucije imamo reviziju učinka. Ovdje samo u ovome, kad je u pitanju poslovni prostor, ima negdje mogućnost uštede po nalazu Ureda za reviziju između 1 i 2 miliona maraka. Dalje, oni kažu izmjena Zakona o javnim nabavkama. U svim revizijama gdje nije pozitivno mišljenje ističe se skoro u svim, ja ne znam ima li jedno da nije, problem oko javnih nabavki gdje oni kažu fino da treba izmijeniti zakon ili još bolje donijeti potpuno novi, jer ovaj nije dobar o javnim nabavkama i trebalo bi zadužiti Agenciju za javne nabavke, Vijeće ministara i Parlamentarnu skupštinu da to i odrade. Treća stvar, kako oni kažu, treba donijeti podzakonske akte oko reguliranja namjenske potrošnje: upotreba vozila, telefona, reprezentacije, putnih troškova, smještaja, odvojenog života itd. Ti prijedlozi postoje već i oni su na Vijeću ministara, međutim se očigledno nema dobra volja da se nešto na tome uradi. Četvrta stvar, opet, što oni kažu, nema utvrđenih standarda potrošnje za institucije, misli na klasu vozila kad se kupuju, na kategoriju hotela, na putovanje kojom klasom, da li poslovnom ili ne itd. Peto, transparentnost u procesu upošljavanja. Više-manje svugdje je to problem. Agencija za državnu službu, Upravna inspekcija, koje treba da to dovedu u red, ali očigledno neće, ako ne bude neke inicijative od strane Parlamentarne skupštine. Šesto, računovodstvene politike, posluju sve ove institucije po jedinstvenom trezorskom poslovanju, a to nije uređeno. I onda je to veliki problem i ono što sam ja iščitao treba ga riješiti, treba utvrditi, dakle te politike računovodstvene. Zakon o plaćama i naknadama za institucije BiH, odnosno za razinu izvršne vlasti, zakonodavne i sudbene vlasti: odvojeno, to predlažu. I slažem se da treba, a to nemamo. I na kraju, sustavno riješiti pitanje raspolaganja pokretnom i nepokretnom državnom imovinom, što je problem koji će, vjerovatno, malo duže trajati rješenje tog problema. Dakle, ja mislim da ne možemo se ni mi eskulpirati iz ovih problema i da trebamo konačno početi i u smislu ovog, dakle ja bih predložio da se nadopuni ovaj zaključak koji je predložen od strane gospodina Košarca, da praktično uzmemo ovih osam točaka iz ovoga revizorskog izvješća Ureda za reviziju i da to bude naš zaključak kojim tražimo da ove institucije sve porade na rješavanju ovih problema, zbog čega će, pretpostavljam, i buduća izvješća revizorska biti drugačija. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se gospodinu Vrdoljaku. Za riječ se javila uvažena kolegica Borjana Krišto, izvolite. 19
Hvala lijepo, poštovani predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege izaslanici, članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti, poštovani mediji, sve vas lijepo pozdravljam. Ja pod ovom točkom dnevnog reda također nemam namjeru ponavljati zapravo ono što su uvažene kolege već rekle i zapravo samo dati na neki način dio toj raspravi, jer je ona krenula i u smislu dijagnosticiranja ovih problema u smislu pravilnog prijedloga mjera kako bi došli do pozitivnog izvješća institucija, nad čijim radom vrši, da kažem, reviziju institucija, odnosno revizorska kuća. Njihovo izvješće nemam namjeru komentirati, jer uistinu mislim da niko od nas u okviru ovih rasprava, bez obzira kako se i na koji način osvrnuo, ne znam od kolege Bradarića, nije imao namjeru da kaže da je to revizija uradila ovako ili onako, jer smatramo da su tamo kompetentni ljudi koji rade svoj posao u okviru datih ovlaštenja, znači temeljem zakona. Ali zapravo ono što ja želim ovdje naglasiti je to da sve ono što je i od Ureda za reviziju naznačeno i kroz Izvješće Povjerenstva na koji način je dijagnosticirano nas dovodi do jednog zaključka da se uistinu zapitamo što to zapravo Prlament radi u smislu i prijedloga mjera, a prijedlog mjera se odnosi na ono, evo što je kolega Košarac kazao, a to je naša legislativa, to su naši zakoni. Naime, ovakvi problemi s kojima se susrećemo i ovakva izvješća revizija proizlaze iz jednog prostog razloga jer se često puta u izvješćima koja su ovdje pobrojana, i negativna i s rezervom, postavlja pitanje da li se primjenjuje, da kažem, opći propis ili propis lex specialis određenog resora itd., bilo kada je Ministarstvo obrane, bilo kada je u pitanju Ministarstvo financija. Jer se ovdje treba poći od temeljnog načela, a to je da svako ministarstvo, znači, Ured za reviziju nema pravo i ono nije tumač zakona. Znači, nadležna institucija kojoj se vrši revizija je ta koja govori recimo o nadležnosti tog ministarstva i u smislu tumačenja tih odredbi, odnosno tog zakona. Tako da u ovom smislu želim reći da znači svi problemi koji proizlaze su iz naše nedorečenosti, naše nejasnoće. Pa evo ja ću samo podsjetiti na jednu odredbu čak Zakona o reviziji institucija, koji kaže u članku 16. pod točkom 4. gdje je naše povjerenstvo i predložilo, a on glasi: 'Parlament može na osnovu nalaza i preporuka iz godišnjeg izvješća o reviziji ili godišnjeg izvješća o izvršenju proračuna smanjiti proračun jedne ili više budžetskih institucija i poduzeti druge odgovarajuće korektivne radnje.' Ja ne znam, uistinu, da li je Parlament, jedan ili drugi dom, poduzimao koje i kakve druge korektivne radnje? Evo imamo s prijedlozima, ne znam, ograničenja proračuna oko 10%, 20% itd. Koje su to druge korektivne radnje? Znači, imamo nedorečene zakone, imamo zakone koji su nejasni, koji se ne mogu do kraja provesti, ne samo Zakon o reviziji proračuna institucija nego znači i sve druge. Mi znamo da mnogo pričamo, evo danas smo recimo, da nismo podržali jedan takav zakon, baš u tom cilju. Ali imamo ih puno koji u ovom momentu nisu jasni, nisu određeni, oni su odredivi i takva norma sigurno ne jamči jedno što se zove financijska, da kažem, stabilnost i ono što se traži od Ureda za reviziju, a to je transparentnost, ne znam, učinkovitost i svi ostali principi koje zahtijeva, da kažem, financijska disciplina. U kontekstu ovoga želim podržati prijedloge koji su dostavljeni, s tim da ovi prijedlozi koji se odnose samo na ovaj financijski dio bi uključivali i drugu legislativu na prijedlog drugih 20 korisnika proračuna, jer koliko znam, ja sam razgovarala sa rukovoditeljima određenih institucija i oni kažu: mi smo već do sada te nekakve nesporazume sa Uredom za reviziju htjeli otkloniti, ali moramo pristupiti izmjenama, ne znam, bilo uredaba, bilo zakona koji su ovdje konkretno i pobrojani. Tako da u tom smislu želim reći da ću podržati ovaj prijedlog Staše Košarca, s tim da ćemo ga dopuniti da uz financijske ove izmjene zakona iz financijske oblasti trebamo proširiti i na one koji se tiču i drugih korisnika, a odnose se na financijsku djelatnost. Evo, hvala lijepa.
Zahvaljujem se uvaženoj gospođi Krišto i dajem pauzu od 10 minuta za usaglašavanje. Čuo sam više inicijativa od strane više delegata, pa možda napravite neki kružok da ipak to budu zajednički zaključci, da ne stvorimo neku nelogičnost. [[PAUZA]] Mislim da smo svi u dvorani. Kvorum imamo. Konstatujem da su u međuvremenu rad sjednice iz opravdanih razloga napustili uvažene kolege Dragan Čović i Sulejman Tihić, imajući u vidu da smo zaključili raspravu. Je li tako? Jeste. Prije nego što pređemo na izjašnjavanje o svakom pojedinačnom elementu ove tačke dnevnog reda, pročitaću vam ovaj prijedlog zaključka koji nam je uputio uvaženi kolega Staša Košarac, koliko sam razumio, u konsultaciji sa drugim delegatima koji su diskutovali na ovu temu. On glasi: 'Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH obavezuje Savjet ministara BiH da u što kraćem roku izvrši analizu strukture i vrste primjedbi Kancelarije za reviziju institucija BiH i napravi plan i program mjera koji će dostaviti ovome domu a koji će otkloniti zakonske i podzakonske barijere u efikasnoj kontroli, čime bi izbjegli sve negativne posljedice za transparentno i zakonito trošenje finansijskih sredstava institucija BiH.' U potpisu, Staša Košarac. To je to, dobro. Ako nema dalje potrebe da diskutujemo na ovu temu, ja bih zaključio definitivno raspravu i sada bi trebali da pređemo na izjašnjavanje. Prije svega, izjašnjavamo se o usvajanju 67 izvještaja Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja za 2010. godinu, i to od tačke 8. do tačke 74., uključujući tačku 74. predloženog dnevnog reda. Zahvaljujem se. Konstatujem da je u prvom krugu, od prisutnih 11 delegata, 11 delegata bilo 'za' (iz Federacije sedam, iz Srpske četiri). Pa, pošto postoji i opšta i entitetska većina, konstatujem da su izvještaji usvojeni. Sada prelazimo na izjašnjavanje o prijedlozima zaključaka Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, s tim da vršimo korekciju prijedloga ovih zaključaka u skladu sa prijedlogom uvaženog kolege Dragana Čovića, predsjedavajućeg ove komisije, i to u dijelu Prilog broj 4, gdje se izmjena odnosi na izostavljanje Uprave za indirektno oporezivanje BiH iz tačke 1. ovog priloga. A, što se tiče Državne agencije za istrage i zaštitu, ostaje restrikcija vezana za stavku 'troškovi reprezentacije', dok se stavka 'troškovi nabavke vozila, goriva i maziva' isključuje iz ovog priloga. 21 Dobro, prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem se. U prvom krugu, od prisutnih 11 deletaga, 11 delegata je bilo 'za' (iz Federacije sedam, iz Srpske četiri). Pošto postoji i opšta i entitetska većina, konstatujem da su zaključci Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH usvojeni. Sada prelazimo na izjašnjavanje o ovom zaključku, prijedlog delegata Staše Košarca, koji ste čuli maloprije. Zahvaljujem se. U prvom krugu, od prisutnih 11 delegata, 11 delegata je glasalo 'za' (Iz Federacije sedam, a iz Srpske četiri). Uz postojanje opšte i entitetske većine, konstatujem da je i ovaj prijedlog zaključka usvojen. Time smo, uvažene kolegice i kolege, iscrpili dnevni red današnje sjednice, pa bih na kraju samo htio da u ime Kolegijuma Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH izrazim vam čestitku povodom predstojeće 2012. godine i nadu da ćete u toku te godine ostvariti kako porodičnu i ličnu sreću, zadovoljstvo i uspjeh, tako naravno i na ovom političkom planu, za koji smo plaćeni iz budžeta BiH. Ja se nadam da ću dobiti vašu podršku i, kako bih rekao, saglasnost kada govorim i ovo što slijedi, a to je da imam utisak da je Dom naroda parlamentarne skupštine BiH, radeći svi vi zajedno na svojim mjestima i dužnostima, pokazao da je najodgovorniji dio ovog političkog sistema po Dejtonskom mirovnom sporazumu, jer niti jedna kriza, niti jedan problem, niti jedna nesuglasica, niti jedan koflikt – nije izašao iz ove zbornice. Volio bih da drugi rade po ugledu na nas, a svako dobro u 2012., nastavićemo, nadam se. Živjeli! Da, i budite bliže ako se budžet bude usvajao. Sjednica je završena u 12,40 sati.