Poštovani gosti, otvaram 12. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH koji redovno prate rad našeg doma, predstavnici određenih nevladinih organizacija. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Prema informaciji službe sjednici je prisutno 30 poslanika. Odsustvo je opravdao poslanik Mirza Kušljugić. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kada je riječ o izmjenama dnevnog reda, želim vas upoznati da smo s dnevnog reda skinuli: - Tačku 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ličnoj karti državljana BiH, predlagač: Vijeće ministara BiH, jer je Ustavnopravna komisija dostavila Zahtjev za produženje roka za dostavljanje Izvještaja o Prijedlogu zakona. Kolegij Doma je kao krajnji rok odredio 11. novembar 2011. - Tačku 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana BiH, predlagač: Vijeće ministara BiH, jer je Ustavnopravna komisija dostavila Zahtjev za produženje roka za dostavljanje Izvještaja o Prijedlogu zakona. Kolegij Doma je kao krajnji rok odredio 11. novembar 2011. - Tačku 13. Prijedlog zakona o zabrani negiranja, minimiziranja, opravdavanja ili odobravanja holokausta, zločina genocida i zločina protiv čovječnosti, predlagači: poslanici Azra Hadžiahmetović i Beriz Belkić, jer je Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku, dostavila obavještenje u kojem se navodi da nije razmatrala Prijedlog zakona, s obzirom da Ustavnopavna komisija Doma naroda nije dostavila Mišljenje o Prijedlogu zakona, te će nakon dobijanja Mišljenja nastaviti s procedurom, u skladu s članom 102. stav (3) Poslovnika Doma. - Tačku 14. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju, jer je Zajednička komisija oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju dostavila obavještenje o neodržavanju prve sjednice, zbog nedostatka kvoruma. 2 Dopunili smo tačku 9. (nekadašnja tačka 11.) Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorističkih aktivnosti, predlagač: Vijeće Ministara BiH, s Mišljenjem Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost BiH, koje je negativno. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Za raspravu o dnevnom redu prijavio se poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, nemam ja primjedbi na dnevni red, nemam ja ni dopuna, ni izmjena, imam potrebu samo da kao predsjedavajući Ustavnopravne komisije dam pojašnjenje, jer mislim da su u pravu kolege koje su do sada insistirale da komisije urade svoj posao do sjednice Doma, kako se tačke dnevnog reda ne bi skidale sa dnevnog reda sjednice, zato što komisije nisu uradile svoj posao. Tačno je kada je u pitanji i Zakon o ličnoj karti i Zakon o prebivalištu i boravištu, odnosno izmjene tih zakona, da je Ustavnopravna komisija zatražila produženje rokova, ali to je samo posljedica nečeg drugog što je uradila Ustavnopravna komisija. Mi smo imali i kvorum i raspravljali smo o ovim zakonima i zatražili smo da se Vijeće ministara BiH očituje o amandmanima na Zakon o ličnoj karti, jer se radi o ozbiljnim amandmanima, gdje je potrebno očitovanje i Vijeća ministara, i to su prihvatili članovi Ustavnopravne komisije. A kada je u pitanju Zakon o prebivalištu, predlažu se izmjene za koje je javna rasprava ukazala da postoje određeni problemi i rezultati javne rasprave su dostavljeni Vijeću ministara da pregledaju to još jedanput i vide da li je moguće i eventualno treba ulagati amandmane na te zakone. Dakle, zbog tih razloga je Ustavnopravna komisija bila prisiljena da se obrati Koelgiju Doma i da zatraži produženje roka. Ja želim da vi ovo znate, ali da znaju i ostale kolege i da zna javnost, dakle da nije ni zbog kvoruma, ni zbog nerada. Dakle, mi smo imali kvorum i radili smo, ovo je jednostavno traganje za rješenjima. Kakva će rješenja biti, vidjet ćemo. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Džaferoviću na dodatnim obrazloženjima kada je riječ o pojedinim tačkama dnevnog reda. Konstatiram da više nema prijavljenih za raspravu o dnevnom redu i konstatiram da 12. sjednica Doma ima sljedeći 1. Usvajanje zapisnika 10. i 11. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja a) Komentari na dobivene odgovore, b) Nova poslanička pitanja; 3 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma, zakon broj 01,02-02-1-2111 od 26.9.2011.; 4. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma, zakon broj 01,02-02-1- 2011 od 26.9.2011.; 5. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Tužilaštvu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma, zakon broj 01,02-02-1-1911 od 26.9.2011.; 6. Prijedlog zakona o sprečavanju dopinga u sportu Bosne i Hercegovine, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-9-6510, od 2.12.2010. (drugo čitanje); 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-7-5910, od 19.10.2010., s Mišljenjem Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku; 8. Prijedlog zakona o sistemu državne pomoći u Bosni i Hercegovini, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-1711, od 8.9.2011. (prvo čitanje); 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorističkih aktivnosti, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02- 02-1-1511, od 2.9.2011., s Mišljenjem Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost BiH; 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-1811, od 8.9.2011. (prvo čitanje); 11. Izvještaj o aktivnostima na projektu „Autoput na Koridoru 5c“ i plan narednih aktivnosti, materijal Vijeća ministara BiH, broj 01,02-29-86011, od 29.7.2011.; 12. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka broj 1 iz Mišljenja Komisije za vanjsku trgovinu i carine o Izvještaju iz oblasti poljoprivrede za Bosnu i Hercegovinu za 2010. koji glasi 'Predlaže se da Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, osim redovnih izvještaja, urgentno informira Komisiju za vanjsku trgovinu i carine u vezi s problemima do kojih dolazi prilikom realizacije ciljeva navedenih u Mapi puta i realizacije mjera Godišnjeg izvještaja za poboljšanje uslova poslovanja u poljoprivrednoj proizvodnji i prehrambenoj industriji Bosne i Hercegovine, radi hitne reakcije s ciljem njihovog otklanjanja'; 13. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka broj 2 iz Mišljenja Komisije za vanjsku trgovinu i carine o Izvještaju iz oblasti poljoprivrede za Bosnu i Hercegovinu za 2010. koji glasi 'Predlaže se da Predstavnički dom zaduži Vijeće ministara BiH i Vanjskotrgovinsku komoru BiH da sačine sveobuhvatnu analizu pozitivnih i negativnih efekata pristupanja Republike Hrvatske Evropskoj uniji s konkretnim prijedlozima mjera i aktivnosti, podnosiocima i rokovima, uz mogućnost pronalaženja tržišta u prelaznom periodu, od 1.1.2013., gdje bi se mogli plasirati proizvodi biljnog i životinjskog porijekla, kako bi se ublažile negativne posljedice koje će za bh. proizvodnju imati ulazak Republike Hrvatske u Evropsku uniju'; 4 14. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka broj 3 iz Mišljenja Komisije za vanjsku trgovinu i carine o Izvještaju iz oblasti poljoprivrede za Bosnu i Hercegovinu za 2010. koji glasi 'Predlaže se da Predstavnički dom zatraži od Vijeća ministara BiH da osnaži kapacitete u Upravi BiH za zaštitu zdravlja bilja, Agenciji za sigurnost hrane BiH i Uredu za veterinarstvo BiH, kako bi mogli odgovoriti zahtjevima tržišta, naročito u pogledu priznavanja certifikata za kontrolu hrane'; 15. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka broj 4 iz Mišljenja Komisije za vanjsku trgovinu i carine o Izvještaju iz oblasti poljoprivrede za Bosnu i Hercegovinu za 2010. koji glasi 'Predlaže se Predstavničkom domu da zaduži Vijeće ministara BiH i Vanjskotrgovinsku komoru BiH da pripreme analizu o negativnim efektima po bh. kompanije, zbog carina koje je uvelo Kosovo na proizvode koji se uvoze iz naše države'; 16. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka poslanika Mladena Ivankovića Lijanovića povodom razmatranja Izvještaja iz oblasti poljoprivrede za Bosnu i Hercegovinu za 2010. koji glasi 'Zadužuje se Vijeće ministara BiH da do iduće sjednice Predstavničkog doma PSBiH dostavi rokove za provođenje mjera politike u poljoprivredi, ishrani i ruralnom razvoju u Izvještaju iz oblasti poljoprivrede za Bosnu i Hercegovinu za 2010. godinu'; 17. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o primanju k znanju zaključaka iz Mišljenja Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno- sigurnosne agencije Bosne i Hercegovine povodom razmatranja Izvještaja Ministarstva sigurnosti BiH o provedenom operativnom i tehničkom nadzoru u oblasti zaštite tajnih podataka u 2010. koji glase 1. Komisija je prilikom razmatranja Godišnjeg izvještaja Ministarstva sigurnosti BiH o izvršenom operativnom i tehničkom nadzoru u oblasti zaštite tajnih podataka u 2010. godini uočila problem nepostojanja adekvatne sistematizacije radnih mjesta unutar Državnog sigurnosnog organa (DSO). Sistematizacija mora odražavati odgovarajuće direktive NATO-a i odluke Vijeća Evrope, kao i poštivati odredbe Zakona o zaštiti tajnih podataka u BiH. 2. Komisija je uočila nepostojanje odgovarajućeg stepena samostalnosti u radu DSO, koja je potrebna shodno praksama i odlukama NATO-a i EU, a koja će biti usmjerena na osiguranje odgovarajućeg inspekcijskog nadzora od strane DSO. 3. Komisija je uočila nedostatak jednog broja propisa koji su bili u cijelosti usklađeni sa odlukama i smjernicama NATO-a i EU u oblasti zaštite i razmjene tajnih podataka između BiH, s jedne strane, i NATO i EU, s druge. Nepostojanje odgovarajućih propisa dovodi do nejasnoća i teškoća u provođenju Zakona o zaštiti tajnih podataka BiH i nadzora nad primjenom istog, kao i zastoja u ispunjavanju uslova za približavanje BiH članstvu u EU i NATO-u. 4. Komisija je uočila i probleme do kojih dolazi zbog neuspostavljanja odgovarajućih specijaliziranih kurirskih službi i neunificiranih praksi u radu različitih državnih organa, kad je riječ o rukovanju tajnim podacima i njihovoj razmjeni ili dostavljanju. 5. Komisija je uočila nedostatke u smislu procjene rizika i prijetnji, posebno u odnosu na buduće certificirane podregistre, koji će razmjenjivati podatke sa 5 DSO ili međusobno. Uočeni su i nedostaci u jedinstvenom pristupu i poštivanju odredbi o fizičkoj i informatičkoj zaštiti podataka i lokacija, prije svega u podregistrima, kao i neadekvatno poštivanje zakonskih odredbi u smislu definiranja sigurnosnih područja, rezervnih lokacija, postupaka za uništavanje tajnih podataka i drugih sigurnosnih procedura. 6. Komisija iskazuje podršku Državnom sigurnosnom organu u nastavku njegovih aktivnosti, te podržava zaključak ministra sigurnosti BiH u sklopu Izvještaja, u kojem se kaže da provođenje Zakona o zaštiti tajnih podataka te direktiva NATO-a i EU u ovoj oblasti u značajnoj mjeri doprinosi poboljšanju opće sigurnosne situacije u Bosni i Hercegovini. 7. Komisija će do kraja godine održati najmanje jednu tematsku sjednicu na koju će biti pozvani predstavnici navedenih institucija da podnesu izvještaj o realizaciji ovih zaključaka, u skladu s odredbama člana IV4 Ustava BiH, člana 77. Zakona o zaštiti tajnih podataka BiH, odredbama članova Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH kako slijedi član 34. stav (1) alineje b), c) i d), član 36., član 41. stav (1), član 49. stav (2) i član 62. stav (2), te odredbama Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH kako slijedi član 31. stav (1), član 37., član 39., član 47. stav (1), član 55. stav (2), te član 68. stav (1). 8. Na osnovu člana 76. stav (2) Zakona o zaštiti tajnih podataka BiH, Komisija je kao nadležna primila k znanju i jednoglasno podržala Godišnji izvještaj Ministarstva sigurnosti BiH o izvršenom operativnom i tehničkom nadzoru u oblasti zaštite tajnih podataka u 2010. godini.' 18. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka iz Mišljenja Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH povodom razmatranja Izvještaja Ministarstva sigurnosti BiH o provedenom operativnom i tehničkom nadzoru u oblasti zaštite tajnih podataka u 2010. koji glasi 'Pozivamo sve institucije u Bosni i Hercegovini, a prije svega Ministarstvo sigurnosti BiH, Ministarstvo odbrane BiH i Ministarstvo vanjskih poslova BiH, da što hitnije i bez daljnjeg odgađanja ispoštuju odredbe Zakona o zaštiti tajnih podataka BiH i da što hitnije otklone nedostatke uočene tokom nadzornih aktivnosti koje su proveli Državni sigurnosni organ i Zajednička komisija za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH.' 19. Izjašnjavanje o Inicijativi poslanika Šefika Džaferovića 'da se u plan rada Predstavničkog doma uvrsti da će se svakog mjeseca analizirati stanje ispunjenosti obaveza koje Bosna i Hercegovina ima na svom evropskom, evroatlantskom i sigurnosnom putu', broj 01-50- 19-63611, od 23.6.2011.; 20. Imenovanje članova iz Predstavničkog doma u Stručnu komisiju DTT foruma Bosne i Hercegovine, materijal Ministarstva komunikacija i prometa BiH, broj 01,02-29-92811 od 7.9.2011.; 21. Davanje saglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Bugarske o međusobnoj zaštiti i razmjeni tajnih podataka; 22. Davanje saglasnosti za ratificiranje Sporazuma o formiranju i Statutu Organizacije za evropsko javno pravo (EPLO); 23. Davanje saglasnosti za ratificiranje Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije u vezi s Državnim programom (I. dio) za 2010. godinu u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći; 6 24. Davanje saglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Države Kuvajt o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanja utaje poreza u odnosu na poreze na dohodak i imovinu; 25. Davanje saglasnosti za ratificiranje Sporazuma o finansiranju (Dodatno finansiranje za Projekat jačanja zdravstvenog sektora) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne razvojne asocijacije; 26. Davanje saglasnosti za ratificiranje Dopune finansijskog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije u pogledu prekograničnog programa Bosna i Hercegovina – Srbija u okviru IPA komponente prekogranične saradnje za 2007. godinu; 27. Davanje saglasnosti za ratificiranje Dopune finansijskog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije u pogledu prekograničnog programa Bosna i Hercegovina – Crna Gora u okviru IPA komponente prekogranične saradnje za 2007. godinu; 28. Davanje saglasnosti za ratificiranje Finansijskog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Komisije Evropskih zajednica koji se odnosi na državni program (II. dio) za 2008. godinu u skladu sa Instrumentom pretpristupne pomoći; 29. Davanje saglasnosti za ratificiranje Amandmana broj 1 na Sporazum o finansiranju (od 27.2.2006. godine) između Bosne i Hercegovine i KfW Frankfurt na Majni, za ustanovljavanje Evropskog fonda za Bosnu i Hercegovinu; 30. Davanje saglasnosti za ratificiranje Amandmana broj 2 na Sporazum o finansiranju i upravljanju Fondom, potpisanim 21.7.2000., a koji je dopunjen Dopunskim sporazumom o finansiranju i upravljanju Fondom, potpisanim 30.7.2004., između Bosne i Hercegovine i KfW Frankfurt na Majni – Fond za kreditne garancije; 31. Davanje saglasnosti za ratificiranje Ugovora između Vijeća ministara BiH i Vlade Crne Gore o veterinarskoj saradnji; 32. Davanje saglasnosti za ratificiranje Protokola o privilegijama i imunitetima Centra za provođenje zakona u Jugoistočnoj Evropi; 33. Davanje saglasnosti za ratificiranje Memoranduma o razumijevanju o saradnji u borbi protiv korupcije putem inicijative Jugoistočne Evrope za borbu protiv korupcije Sada prelazimo na prvu tačku dnevnog reda Ad. 1. Usvajanje zapisnika sa 10. i 11. sjednice
Gospodine predsjedavajući, ja sam dobio odgovor od ministra Bariše Čolaka i s tim odgovorom sam potpuno zadovoljan. Drugi odgovor imao je veze sa Agencijom za nuklearnu sigurnost BiH i s tim odgovorom sam zadovoljan.
Riječ ima Beriz Belkić. Izvolite. 8
Evo ja pozdravljam sve prisutne. Pokušat ću u najkraćem, dakle prvo pitanje je bilo takve naravi da je odgovor trebao biti mnogo brži nego što se desilo, dakle dobio sam ga nakon tri mjeseca i, kao i obično, nepotrebno je opširan. Dakle, ponavlja se i pitanje, objašnjava se šta je budžet, ponavlja se opis procedure koja je iza nas itd. Ja sam jednostavno pitao: Šta Predsjedništvo i Vijeće ministara poduzimaju na rješenju situacije koja je nastala nakon neusvajanja budžeta BiH za ovu godinu? Što se tiče odgovora, niti sam zadovoljan, niti nezadovoljan, to su činjenice i vidljivo je da se u dva navrata pokušalo nešto raditi, dakle neki razgovori su vođeni u junu, odnosno u julu. I ono što je bitno, nagoviješteno je da je u julu mjesecu, 13.7. odnosno 29.7., preliminirano postignut dogovor o prijedlogu koji bi mogao dobiti podršku u ovom parlamentu. Dakle, to je bilo u mjesecu julu i od tada ništa, izuzev onog što se čuje u medijima da se stalno o budžetu razgovara. Dakle, situacija je takva da ja želim istaći sljedeće. Dakle, očigledno je da izborni pobjednici ... ni oko čega se ne mogu dogovoriti kad je u pitanju država, pa dakle ni o budžetu države. Ne znam da li su svjesni da će se desiti da prvi put država BiH bude na privremenom finansiranju cijelu godinu. Ne znam da li su svjesni, ako se to desi, da budžet za 2012. godinu će biti vrlo teško donijeti. Pojavit će se niz formalno-proceduralnih problema. I ne znam da li se sjećaju da su oni za koje su tvrdili da se ni o čemu ne mogu dogovorit, budžet za 2010. godinu donijeli u decembru 2009. godine. Hvala.
Riječ ima Drago Kalabić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, evo ja sam dobio nekakve skrpljene odgovore, polovične, na moje jedno ili dva pitanja. Ona se malo nadovezuju, evo, i na ovo pitanje gospodina Belkića. Tačno je da nemamo budžet, ali ova dva odgovora govore kako smo trošili doneseni budžet zajedničkih institucija BiH i pitanje je da li ga ikad više i trebamo donijeti. Znači, ... evo ja sam dobio odgovor, znači prvi put vidim da je Vijeće ministara kupovalo prostor za svoje potrebe zajedno sa "Službenim glasnikom", a da nije riješilo pravni status "Službenog glasnika". Ali očito, ono što sam rekao prošli put, kad su u pitanju finansijske transakcije, da u Vijeću ministara vlada bratstvo i jedinstvo i da tu ne vrijede sve druge stvari koje su navodno politički javno proklamovane, jer tu se očito, evo imamo ovdje, nemamo iznosa, jedino jedan podatak da je cijena kvadratnog metra bila 2.650 eura – mogu li to institucije BiH podnijeti? – a meni je ostavljeno da uzmem digitron da računam. ____________(?) Je li maraka ili eura? Eura. Znači, u ovom su učestvovali i ministri kojima su bila puna usta države i zaštite državnih interesa i slično. 9 U drugom dijelu pitanja isto tako je potreban, odgovora, isto je tako potreban digitron. Taj odgovor je na samo jednoj rečenici gdje se kaže da je cijena prostora u Mostaru bila 3.890 KM, ali bez uključenog poreza. Vjerovatno je malo strah od cifre, kad uključite porez onda dobijete veliku cifru, pa dajte malo potrudite se da to malo izgleda drugčije. Ko god hoće, naravno, može sebi da računa ovako nabrzinu, to je nekih 20-tak miliona. Naravno da ovdje fali mnogo dodatnih odgovora na ova dva pitanja koje ću ja danas zatražiti. Informacije koje ja imam iz Vijeća ministara govore sasvim drugačije. Vrlo je zanimljivo da u odgovorima nije učestvovalo Ministarstvo finansija, iako je sve ovo provelo Ministarstvo finansija i ako je ovaj parlament dao naloge Ministarstvu finansija da određene stvari provede. Ja ću zatražiti, naravno danas, dodatne odgovore da vidim da li se oni poklapaju sa informacijama koje mi imamo i mislim da je jedino rješenje da na jednoj od narednih sjednica formiramo istražnu komisiju koja će utvrditi, prije bilo kakve priče o budžetu, koja će građanima BiH prvo objasniti na koji način su trošena prethodna budžetska sredstva, jer nas koji treba da glasamo za novi budžet pitaju ljudi kako smo potrošili ove pare. Evo ovo je jedna od stvari i načina na koji smo to uradili. Mislim da jedna fer i korektna istražna komisija ovog parlamenta može da da odgovore na mnoga pitanja kojih nema ovdje, znači tih odgovora nema ovdje. Mislim da mi jednostavno i lako, uz pomoć nekih ljudi, možemo doći do tih odgovora i mi ćemo to na jednoj od narednih sjednica predložiti. Hvala.
Zahvaljujem. Nastavljamo sa komentarima na dobivene odgovore. Riječ ima Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege, poštovani prisutni, ja sam dobila odgovore na tri pitanja. Prvi odgovor koji sam dobila je od Ministarstva odbrane, a odnosi se na neispravne helikoptere i nezakonito kažnjavanje pukovnika Predraga Plančića i zastavnika Mrđe, te ostvarivanje prava na letački dodatak doktorice Jelisavete Kockar. Moram vas podsjetiti da sam vrlo nezadovoljna načinom na koji je Ministarstvo ovo uradilo, ali to nije dovoljno. Očito da i Ministarstvo nije zadovoljno, jer me je u međuvremenu, juče sam dobila ovaj dopis, kaže da je u međuvremenu Zajednički štab Oružanih snaga obavijestio Ministarstvo odbrane da je formirao stručnu komisiju na čelu sa brigadnim generalom Mirkom Tepšićem koji će dodatno ispitati činjenice navedene u našem pitanju. Dakle, dobila sam odgovor ... 3.10. je evidentirano ovdje, a onda sam evo 24.10. dobila da to u stvari nije odgovor nego da sačekam, jer biće još nekih novih elemenata. Dakle, zaista jedna neozbiljnost kojom se Ministarstvo odbrane odnosi na odgovore na poslanička pitanja. Drugo pitanje je vezano za DNK-a laboratoriju: 'Kad će ministar bezbjednosti konačno riješiti status donirane opreme za DNK-a i tako omogućiti formiranje četvrte laboratorije u okviru Agencije za forenzička ispitivanja i vještačenja?' Dakle, ovdje je ministar jasan, da nikad nema 10 namjeru da se ta laboratorija iz Federalne uprave policije uopšte preseli u Agenciju, novoosnovanu policijsku agenciju, tako da treba vidjeti. Savjet ministara bi trebao donijeti odluku šta ubuduće uraditi sa Agencijom. I treće pitanje kojim sam zadovoljna, ali ne i rezultatima, odnosi se na zakup poslovnog prostora. Generalni sekretarijat je poslao jedan ovako dosta opsežan ugovor i mislim da je ovo dobro za sve poslanike da vide da u ovom momentu BiH 26 miliona izdvaja za prostor. Kad čovjek to pogleda, kao da nismo ni dobili ovu Zgradu prijateljstva koja je useljena i kao da nemamo ništa novog prostora, pa je gotovo, ponavlja se stanje iz prethodnog perioda kad zgrada nije bila useljena. Ono što zaprepašćuje je da se površina po uposleniku u institucijama BiH kreće: od 6 - 12 m² je 21% institucija, od 13 - 18 m² 39% institucija, od 19 - 30 m² 32 institucije i, zamislite, preko 30 m² po zaposleniku 8%. Dakle, ovo govori da je hitno potrebno izvršiti racionalizaciju i da Savjet ministara mora nešto uraditi da bi se zaveo red u ovoj oblasti. Ali u svakom slučaju materijal koji sam dobila je dobar putokaz da znamo šta trebamo uraditi u ovoj oblasti. Hvala onima koji su to uradili.
Riječ ima Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Ja hoću samo da podsjetim da sam postavila pitanje u smislu tačne i precizne informacije o pravnim aspektima slučaja hapšenja i zadržavanja generala Jovana Divjaka u Austriji. Posebno sam apostrofirala aktivnosti u to vrijeme koje je provodio nevladin sektor, informacije koje su se plasirale u medijima i šutnja institucija sa izuzetkom očitovanja na samom početku koje je bilo sa pozicije struke, što je izazvalo i špekulacije i nagađanja. Ja sam dobila, za razliku od nekih drugih kolega, mnogo kraći odgovor nego što sam očekivala, naravno ne očekujući mnogo više od resornog ministarstva koje je načinilo sadržinu ovog odgovora, koliko i od drugih institucija koje su u sve ovo uključene. I u tom smislu hoću da izrazim nezadovoljstvo sa sadržinom ovog odgovora i očekujem da će i odgovor, uključujući i druge institucije koje su u ovo bile uključene, reagovati u smislu kompletne informacije. Zahvaljujem.
Riječ ima Nermina Ćemalović. Izvolite.
Dozvolite da pozdravim sve prisutne. Odgovor od Vanjskotrgovinske komore BiH – zadovoljna sam s tim odgovorom. A na 9. sjednici Predstavničkog doma postavila sam pitanje, zastupničko pitanje, Agenciji za lijekove i medicinska sredstva, Ministarstvu zdravstva RS-a i Federalnom ministarstvu zdravstva. Međutim Federalno ministarstvo mi nije odgovorilo, ja očekujem odgovor, mada mislim da će otprilike biti isti kao i ovi. 11 Djelimično sam zadovoljna sa odgovorom Ministarstva zdravlja RS-a i Agencije za lijekove i medicinska sredstva. U principu moje pitanje je bilo vezano za lijekove sa esencijalne liste gdje sam tražila da mi se odgovori: 'Da li postoje velika pakovanja i zašto u velikim pakovanjima ne distribuiramo te lijekove i koje bi bile uštede?' Odgovor Ministarstva zdravlja RS-a je bio da upotreba lijekova u velikim pakovanjima, znači od 1.000 tableta i više, moguća je isključivo u stacionarnim zdravstvenim ustanovama. Nema razloga da to ne bude i u apotekama, pogotovo ako znamo da su to sredstva Zavoda zdravstvenog osiguranja, znači naša sredstva. Mislim da ovo nije dovoljan odgovor. A što se tiče Agencije za lijekove, oni su mi napisali da je ispravno moje razmišljanje. Da nije bilo slučajeva registrovanih lijekova u velikim pakovanjima, niti je Agencija za lijekove i medicinska sredstva BiH u mogućnosti da iste registruje, s obzirom da nema aplikanata. Kao nema aplikanata i nema potrebe. I podržavaju moje ispravno razmišljanje. Mislim, meni je to malo, da kažem, u najmanju ruku, neozbiljno. Ja očekujem od njih pomoć. Oni imaju stručnjake. Pomoć i prijedlog na koji način ćemo realizirati ovo moje razmišljanje. Znači, da li je potrebna izmjena Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima ili drugih akata, što mislim da je to pod hitno potrebno. I mišljenja sam da bi bile ogromne, ogromne uštede zavodima zdravstvenog osiguranja da ovo realiziramo. Znači, ja ću ostati kod toga da očekujem konkretne odgovore i pomoć na koji način mi da realiziramo ovo mišljenje, kako kaže Agencija za lijekove, koje je ispravno. Hvala.
Riječ ima Borislav Bojić. Izvolite.
Dame i gospodo, dakle ja sam dobio odgovor na neka pitanja, no na neka i nisam dobio odgovore, pa s obzirom da sam pitanje uputio na 3. sjednici, a to je bilo, da vas podsjetim, 22.06.2011. godine, Vijeće ministara se nije udostojilo da da bilo koju vrstu informacije ovom visokom domu, koji je, da vas podsjetim, 18. juna 2008. godine zaključkom ovog doma, Savjet ministara BiH trebao je da donese odluku o osnivanju komisije za ispitivanje istine o stradanju Srba, Hrvata, Bošnjaka, Jevreja i ostalih u Sarajevu u periodu 92'-95' godina. Ja sam tražio da mi se dostavi odgovor: 'Koje odluke, zaključke i slično je donio Savjet ministara BiH u vezi sa realizacijom zaključka Predstavničkog doma?' Dakle, ovakva vrsta omalovažavanja ovog visokog doma je neviđena. Ja želim da protestujem i naravno da apelujem i da uputim dodatnu urgenciju da mi se da odgovor na moje postavljeno pitanje. I pored toga što su rokovi 30 dana, evo neke se kolege žale, a dobivaju odgovore nakon 40-tak dana, evo ja nisam odgovor dobio biće skoro pola godine. To bi bio dakle moj komentar na dobijeni odgovor i na ono što još nisam dobio, a iskreno se nadam da ću da dobijem odgovor. Nije toliko važno da li ću ja kao poslanik dobiti odgovor, važnije je da ovaj visoki dom dobije odgovor na ovo važno pitanje od Savjeta ministara koji je u ovom mandatu bio nadležan za realizaciju ove odluke Predstavničkog doma. 12 Zahvaljujem se.
Riječ ima poslanik Amir Fazlić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, ja sam zadovljan dijelom odgovora koji sam dobio. Znači dobio sam odgovor za 43 institucije. Podsjećam da sam pitanje postavio na 9. sjednici, to je bilo 8.9.2011. godine. I s obzirom da vidim da ima kolega koji duže čekaju na dobijeni odgovor, ne mogu biti nezadovoljan, ali bih zamolio da za preostali dio institucija se traži i ubrza da dobijem taj odgovor kako bih konačno dao komentar na cjelokupan odgovor. Toliko.
Zahvaljujem. Riječ ima Boško Tomić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, ja sam dobio odgovor na svoje poslaničko pitanje: 'Šta se planira činiti na poboljšanju uslova poslovanja u privredi BiH?' Ja sam zadovoljan ovim odgovorom. Istina, došao je sa malo više zakašnjenja, ali me posebno raduje i očekujem da će strategija koja je najavljena doći u ovaj parlament i posebno da će biti organizovana javna rasprava u kojoj će poslodavci, Udruženje poslodavaca, moći da učestvuju i daju korisne prijedloge koji su bitni i smatram da razvoj privrede u BiH da je jedno od ključnih pitanja. Hvala.
Komentar na dobivene odgovore ima i Zvonko Jurišić. Izvolite. Izvolite, kolega.
E ovako, poštovanje, poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici u Parlamentarnoj skupštini BiH. Mi se nalazimo znači na ovoj točci dnevnog reda - Komentari na dobivene odgovore - znači na postavljena pitanja zastupnika na prethodnim sjednicama Parlamenta BiH. Naravno da su se zastupnici koji su dobili pitanja danas i javili, poneki od njih, neovisno jesu li zadovoljni sa ovim odgovorima ili ne. Čitajući i analizirajući pojedine ove odgovore na ova pitanja, ja kao zastupnik nakon ovakvih odgovora sam jako zabrinut za BiH. Moram reći da i ja često u svojim nekim istupima i rabim možda riječi da su zastupnici iz RS-a protiv BiH, ali uvidio sam danas da su oni najveći zaštitnici 13 BiH i postavljajući ovakva pitanja kao što je kolegica Dušanka Majkić. Kad smo dobili ovakve odgovore, na sceni je destrukcija, razaranje BiH u svim njenim segmentima. Ovolike naknade plaćati za ovolike institucije, šta je drugo nego znači to je ona iz onog bivšeg sustava, kaže, to su oni unutarnji neki neprijatelji, je li, jer nismo se mi trebali bojati od nekih vanjskih nego od unutarnjih. Danas su u BiH na sceni unutarnji protivnici BiH, jer se oni ponašaju vrlo bahato. To je neviđena bahatost na sceni kad su u pitanju i ovi kvadrati
Kolega Jurišiću, ja se izvinjavam samo moram pitati na koji odgovor Vi imate komentar?
Ja imam evo odgovor, znači ovo pitanje što je postavljeno konkretno
Samo malo, molim Vas
kad su u pitanju ... površine, kvadrati, uposlenici, novci koji se daju za iznajmljene prostore za institucije BiH.
Znači, to nije pitanje koje ste Vi postavili, već
Ne, nije pitanje, ja nisam još dobio pitanje o onim eksplozivima gdje su nestale one granate i oni trombloni tamo, jel', vjerovatno ćemo dobiti, jel'. Nego hoću temeljem ovih, znate šta, ja hoću, gospodine predsjedavajući, možda sam ja malo, je li, na neobičan način.
Samo malo. Gospodine Jurišiću, mi se nalazimo zaista u jednoj čudnoj situaciji. Nismo nikad imali situaciju da poslanik komentariše odgovore na odgovore nekim drugim poslanicima. Ja nemam namjeru da imam dvostruke aršine, evo želim pitati i kolege šta da radim u ovakvoj situaciji. U principu, trebalo bi davati komentare na odgovore tamo gdje ste Vi postavili pitanje.
Ovako, ja imam ovdje prijedlog. Ja na osnovu ovih odgovora i komentara imam prijedlog za Vas predsjedavajući.
Pa dobro, to možete u okviru novih eventualno pitanja i inicijativa. Da završimo ovaj dio Komentari na dobivene odgovore. Evo, ja Vas zaista molim. 14 Dobro. Još imamo komentar na dobiveni odgovor: Saša Magazinović. Izvolite.
Ja bih se rado nadovezao na ovu diskusiju kolege Jurišića i dao potporu kolegici Majkić u njenoj borbi, hajde da ja to ne nazivam različitim imenima, ali evo poštivaću ovu tačku dnevnog reda pa ću ja to učiniti pod poslaničkim pitanjima. A sada samo želim da podsjetim Ministarstvo komunikacija i prometa na pitanje koje sam postavio na jednoj od prethodnih sjednica, pa eto nadam se da će u narednom periodu biti reagovano po njemu, što je mnogo bitnije nego da mi se dostavi odgovor, a volio bih i znati šta i kako se reagovalo. Hvala.
Zahvaljujem. Završili smo dakle sa komentarima na dobivene odgovore. Sada prelazimo na: b) Nova poslanička pitanja Prvi za riječ se javio Šefik Džaferović. Izvolite.
Ipak sam najbrži u reakciji ... Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ja imam pitanje za Vijeće ministara BiH, a pitanje glasi: 'U kojoj fazi se nalazi implementacija Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja, posebno odredbe članova 27., 28., 29., 33. i 43. stav (3) i (4) ovog zakona, koje govore o zaštiti napuštenih i izgubljenih životinja? Ko blokira donošenje Pravilnika o identifikaciji kućnih životinja u BiH, te uspostavu centralnog registra, kako je zakon i predvidio, a kako bi se počelo sankcionirati napuštanje životinja, što je primarni uzrok problema? Odredbom člana 43. stav (3) ovog zakona je propisano da se skloništa za životinje moraju osnovati u roku od jedne godine dana od dana stupanja na snagu zakona. Ovaj rok je odavno istekao, a slike s ulica gradova u BiH, posebno imajući u vidu problem s psima lutalicama, ukazuju da ovaj posao nije ni izbliza okončan. Zbog čega i ko je zbog toga odgovoran?' Toliko, hvala vam.
Riječ ima Mato Franjičević. Izvolite.
Ja imam tri pitanja. Prvo pitanje postavljam Povjerenstvu za očuvanje nacionalnih spomenika BiH. 15 Pitanje glasi: 'Povodom vaše odluke kojom ste proglasivši džamiju Čurčinica u Livnu nacionalnim spomenikom dopustili da se umjesto njene obnove i rekonstrukcije gradi potpuno novi objekt, postavljam vama, kao potpuni laik, sljedeće zdravorazumsko pitanje: Ako niste imali dokumentaciju o objektu, kao što tvrdite u posljednje vrijeme, temeljem čega ste zaključili da se radi o nacionalnom spomeniku, posebno imajući u vidu prethodna stručna mišljenja poput onog federalnog ministra prostornog uređenja i okoliša Ramiza Mehmedagića od 4.12.2002. godine, koji je konstatirao da nema ni jednog elementa da bi ova džamija mogla biti tretirana kao nacionalni spomenik? A ako ste imali dokumentaciju, a jeste, što jasno piše i u samoj odluci i temeljem nje donijeli navedenu odluku, zašto ste istom omogućili trajno uklanjanje nacionalnog spomenika i podizanje nečega što s njim nema ama baš nikakve veze? Odnosno jeste li vi, mislim naravno na Povjerenstvo za očuvanje nacionalnih spomenika, jeste li vi u funkciji zaštite nacionalnog spomeničkog blaga BiH ili u funkciji udovoljavanja različitim interesnim skupinama, čak i po cijenu destrukcije objekata koje biste trebali štiti?' Drugo pitanje postavljam Vijeću ministara BiH: 'Koji su razlozi nepostojanja tijela izvršnog nadzora predviđenih Zakonom o obavještajno- sigurnosnoj agenciji BiH?' Konačno, treće pitanje postavljam Vladi Federacije BiH: 'Jesu li stavovi ministra Zukana Heleza, kojima negira postojanje logora u Bugojnu za vrijeme rata, a koji su utvrđeni i odgovarajućim sudskim presudama, dodatna garancija demokratskog, na Ustavu i zakonu utemeljenog djelovanja, kako samog ministarstva, kojemu je on na čelu, tako i Vlade Federacije BiH koje je on član?' Hvala.
Riječ ima Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala. Moje pitanje je upućeno Savjetu ministara, Ministarstvu odbrane, a vezano je za odgovor sa kojim nisam bila zadovoljna jer su me obavijestili da eto još neka komisija radi. Dakle prvo pitanje: 'Da li su Ministarstvo odbrane i Zajednički štab upoznati sa izvještajem, uočenim primjedbama i nedostacima na helikopteru AG2603 koji je remontovan u Ukrajini? Napomena, ovdje da se radi o najreprezentativnijem helikopteru EMI 17 namijenjom za prevoz VIP ličnosti i delegacija, dakle njime se prevoze članovi Predsjedništva, koji cijelo vrijeme u jedinici se vodio kao ispravan i spreman za naredne letačke zadatke, a u stvari radilo se o veoma ozbiljnim manjkavostima.' Drugo pitanje: 'Da li prikrivanje nedostataka na pomenutom helikopteru od strane nadležne komande, direktno ugrožavanje života i bezbjednosti letenja, da li će neko zbog toga biti sankcionisan?' Treće: 16 'Da li je stavljeno van snage rješenje o izricanju kazne, dakle smanjenje plate od 21% za zastavnika Duška Mrđu, s obzirom da je njegova pritužba na rješenje donesena u prvostepenom postupku proglašena osnovanom, te da li su ispoštovane sve preporuke vojnog povjerenika iz akta broj UP 1/05/3-50-17-1-24/11? Šta će Ministarstvo preduzeti po tom osnovu?' Četvrto: 'Da li je pokrenuta odgovornost protiv lica u Oružanim snagama u BiH koja su kažnjena novčanom kaznom pukovnika Predraga Plančića prije nego što je okončan postupak protiv Duška Mrđe? Znači, izvršeno je i njemu umanjenje plate.' Peto: 'Poznato je da je Odlukom Predsjedništva BiH o veličini i strukturi Oružanih snaga jasno rečeno
Ja se izvinjavam, samo da pozovem sve prisutne zaista da omogućite poslanicima da u miru postave svoja pitanja.
... za Oružane snage BiH da se ne predviđa posjedovanje letilica sa fiksnim krilima, odnosno avijacije. Zbog čega je Ministarstvo napravilo i proguralo na Savjetu ministara protuzakonitu odluku o posebnim dodacima na plate, tzv. letački dodatak za profesionalna vojna lica u Ministarstvu odbrane, "Službeni glasnik", broj 0209, i na osnovu čega je Ministarstvo do sada isplaćivalo letački dodatak kad piloti nisu raspoređeni na odgovarajuća formacijska mjesta nego se nalaze na visokim pozicijama, od Ministarstva odbrane i Zajedničkog štaba do Vojnog predstavništva BiH u Briselu.' Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite.
Hvala, uvaženi predsjedavajući. Kolegice i kolege, ja postavljam jedno pitanje koje je već u prošlom sazivu ovog Predstavničkog doma bilo postavljeno i na koje nismo dobili odgovore, ali se stanje ništa nije promijenilo. Stoga ja ponovo postavljam pitanje koje je unekoliko prošireno. Još sredinom pretprošle godine bilo je poznato, o čemu su naširoko izvještavali mediji, kako je pod istragom Mladen Božović, direktor Fonda za povratak, i još devet osoba. Na osnovu akta A86 od 25.3.2010. godine iz Tužilaštva BiH vidi se da je Mladen Božović, direktor Fonda za povratak BiH, trenutno pod istragom pomenutog tužilaštva, a zbog osnovane sumnje o počinjenju više krivičnih djela uz učešće više lica protiv kojih je SIPA po službenoj dužnosti podnijela devet krivičnih prijava. Predmet je iz tih razloga prebačen u Posebni odjel za borbu protiv organiziranog kriminala. O tome je svoje mišljenje dao i Ured za reviziju BiH. 17 S druge strane, Transparency international svojim aktom od 2.4.2010. godine, broj: 1143, upozorio je Vijeće ministara BiH o nezakonitim radnjama Božovića, te u dokumentaciju u čiji je posjed došla ova organizacija, a radi se o pravovaljanim dokazima o krivičnim djelima Božovića. Zato postavljam pitanje: 'Kako je moguće i po kojim zakonima da Mladen Božović i dalje obavlja funkciju direktora Fonda za povratak kada Zakon o državnoj službi BiH, član 58. propisuje da je institucija dužna odmah preventivno suspendovati državnog službenika protiv koga je za djela zloupotrebe položaja i korupcije donesena naredba o provođenju istrage, što je slučaj sa pomenutim direktorom? Kako jedna takva osoba i rukovodilac tako važne institucije, koja godišnje raspolaže desetinama miliona maraka i bavi se rješavanjem problema jedne od najosjetljivijih kategorija našeg društva, još uvijek obavlja navedenu funkciju i niko mu ništa ne može, s obzirom na postojanje toliko pravovaljanih dokaza s kojima ste bili blagovremeno upoznati? Zbog toga tražim od Vijeća ministara pismeni odgovor na postavljeno pitanje, ali i očitovanje Agencije za borbu protiv korupcije.' Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Adnan Bašić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Moje pitanje se malo izmaklo dnevno-političkoj situaciji, ali vjerujte nije manje važno. Ja i dalje želim da moja domovina i moja država BiH pripada civilizacijskom krugu svijeta. Ja želim da moja domovina više ne bude nikada neko divlje pleme na Balkanu nego zemlja kroz koju su se istorijom i godinama susretali istok i zapad, sjever i jug. Ovdje su dolazile i odlazile civilizacije, ovdje su se stvarale i ostavljale nama u amanet svoje artefakte koji to dokazuju. Nebriga o kulturnim institucijama naše države u oblasti nauke, kulture i umjetnosti nas stavlja upravo u poziciju o kojoj sam govorio. Ja ovim poslaničkim pitanjem koje upućujem Vijeću ministara još jednom opominjem da mi to, pravi Bosanci i Hercegovci, ne želimo. Mi želimo da nas prihvate onakvim kakvi stvarno jesmo, a to dokazujemo kroz svoje naučne, kulturne i druge institucije koje su totalno i potpuno ponekad zaboravljene i zapostavljene. Svjesni smo mi ružnih slika i situacija, zatvaranja naših pozorišta, umjetničkih galerija, bruke i sramote pred civilizovanim svijetom. I mi hoćemo u Evropu! Sramota! Ja sam svoje pitanje sastavio vrlo decidno i vrlo koncizno, vrlo sam detaljno objasnio šta želim i šta tražim od Vijeća ministara, a zamolit ću za malu tehničku pomoć, kako je to uobičajeno, svoju poštovanu kolegicu gospođu Dervoz da u moje ime pročita moje poslaničko pitanje. Zahvaljujem, dame i gospodo.
Zahvaljujem. Izvolite. 18
Ja mogu i bez, vjerujem da se čujem, gospodine predsjedavajući, uvažene kolege i gosti. Po prvi put u povijesti Parlamentarne skupštine BiH organiziran je prijem povodom 15. oktobra, Dana bijelog štapa. Prijem su upriličili predsjedavajući Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH gospodin Denis Bećirović i zastupnik Adnan Bašić. Na prijemu je između ostalih postavljeno i pitanje o rješavanju statusa institucija nauke, kulture i umjetnosti od posebnog značaja za BiH. Biblioteka za slijepa i slabovidna lica, jedina u BiH, ima poseban status po dva osnova, kao kulturna institucija od posebnog značaja za BiH, te kao institucija od posebnog značaja po Evropskoj konvenciji o osobama sa invaliditetom. Institucije nauke, kulture i umjetnosti u BiH su u proteklom periodu bile izuzetno marginalizirane tako da se nalaze u teškom materijalnom, kadrovskom i organizacionom stanju i zahtijevaju značajniju podršku institucija vlasti. S tim u vezi postavljam sljedeće zastupničko pitanje: 'Kada i kako će se riješiti status i osigurati nesmetan rad Biblioteke za slijepa i slabovidna lica kao i sedam institucija iz oblasti nauke, kulture i umjetnosti od značaja za BiH?' Zastupnik Adnan Bašić uz podršku cjelokupnog Kluba zastupnika Saveza za bolju budućnost BiH pitanje upućuje Vijeću ministara BiH i odgovor molimo u pisanom obliku. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima Mirsad Mešić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koristim se prilikom da pitanja uputim u pisanoj formi.
Riječ ima Petar Kunić. Izvolite.
Prije nego što postavim ovo konkretno pitanje, ja bih ovom prilikom pozvao nadležne da daju odgovor na moje pitanje koje sam ja postavio prije dva mjeseca, a nisam ga dobio. Mislim da nadležna Agencija za državnu službu, kad sam postavio pitanje vezano za strukturu državnih službenika i namještenika u institucijama BiH, nisam dobio to pitanje. Mislim da pitanje nije složeno i da bi se moglo brzo dati odgovor. Mislim da Agencija, koja je van kontrole kao mnoge institucije, ignoriše taj prijedlog, a i ona vjerojatno kao i drugi primaju namještenike bez zakonskog osnova. Ovo što je gospodin Jurišić, moram se nadovezati, gledajte, samo na tim stvarima izvršna vlast mogla je uštedjeti tih 20 miliona, zašto ne možemo donijeti budžet ovdje. Da ne govorim o automobilima. Jer obično odgovor slijedi, pa ne možemo se voziti u zaprežnim kolima. Niko ne traži. Ali kad pogledate u Davosu, u Švajcarskoj, svake godine kad se održava onaj skup privrednika, predsjednika vlada itd., onda ćete vidjeti tamo da imate automobile srednje kategorije, pasati, pa čak i autobusi, a ne ovo što se radi u BiH. Nije to samo izvršna vlast ovdje nego i u 19 entitetima, svagdje. A mi ne možemo donijeti budžet radi 20 miliona, da sjednete i da vidite gdje možete uštedjeti tih 20 miliona i da se budžet donese. Dakle, to je tolika neodgovornost da to nema na svijetu. To nema na svijetu kakva je odgovornost u BiH u institucijama, posebno izvršna vlast. A novinari, 'poslaničke plaće', 'poslaničke plaće', stalno potenciraju. Pa pogledajte izvršnu vlast, pogledajte koliko troše. Pogledajte one koji imaju, sad mi je kolega pokazao koliko primaju za članstvo Upravnog odbora koje se sastaje dva puta: 3.000 i nešto maraka. Pa ljudi moji, pa to nije, pa Amerika ovako se ne bi razbacivala sa novcem. Oprostite, iskoristio sam malo da možda posluži to kao neki impuls.
Kolega Kuniću, Vi ste potrošili 3 minute za ...
Sad bi mi mogli oduzeti riječ, možete. Ali dobro, nećete, Vi ste demokrata, mladi demokrata koji ima perspektivu.
Kolega Kuniću, ovdje nismo za to što smo ni mladi, ni stari, već zato što su nas građani birali.
Dobro, znam.
Hajde izvolite, pokušajte u najkraćem.
Da postavim pitanje sljedeće: 'Zašto se nezakonito raskidaju ugovori o radu u OSA-i BiH namještenicima koji nemaju potreban broj godina staža osiguranja? I to je opšta pojava u BiH. Opet opšta pojava, to rade i ostale institucije. Dakle, ovo pitanje upućujem i OSA-i, direktoru OSA-e BiH, i Savjetu ministara da zauzme neki stav po tom pitanju. Dakle, šalju se namještenici u penziju, a da nemaju 40 godina radnog osiguranja, a Zakon o radu u institucijama BiH, kaže, traži staž osiguranja, ne radni staž. Pa dobro, ljudi ostaju bez posla, tuže institucije, a sudski proces se vodi dvije-tri godine. Dakle, ugrožavanje ljudskih prava, ovo je vid vrlo ozbiljnog ugrožavanja ljudskih prava. I molim da Savjet ministara u tom pogledu zauzme stav i da obavijesti ostale institucije da ne mogu to raditi.' Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima Amir Fazlić. Izvolite. 20
Pa evo, cijenjeni predsjedniče, cijenjene kolege, ja sam mislio odustati od svog pitanja, s obzirom da je kolegica Nermina postavila slično pitanje ali, s obzirom da nismo koordinirali, ima neke razlike u pitanjima, pa ću ipak postaviti dva kratka pitanja. Prvo pitanje: 'Da li je Vijeće ministara ispoštovalo zakonsku proceduru imenovanja direktora Fonda za povratak BiH?' I drugo: 'Da li je Agencija za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije upoznata sa eventualo nezakonitim radnjama direktora pomenute institucije i, ako jeste, šta je poduzela?' Očekujem pisani odgovor.
Riječ ima Saša Magazinović. Izvolite.
Pa ja imam tri poslanička pitanja, ali dostavit ću ih u pisanoj formi.
Riječ ima Boško Tomić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Moje poslaničko pitanje upućujem Ministarstvu finansija i trezora, a vezano je za stare devizne štediše Ljubljanske banke, kojih ima izuzetno veliki broj sa sredstvima. ... Moje pitanje se odnosi, s obzirom da je veliki broj starih deviznih štediša kod Ljubljanske banke i potražuju znatan iznos sredstava. Moje pitanje: 'Šta je Ministarstvo učinilo do sada i šta planira uraditi kako bi se građanima BiH vratio njihov zarađeni novac?' Drugo poslaničko pitanje upućujem Vladi Federacije: 'Obzirom da je došlo do presude Suda u Strazburu u slučaju Branimira Đokića protiv Federacije, postavljam pitanje kada se planiraju vratiti vojni stanovi ili nadoknaditi finansijski građanima iz RS-a koji su bili nosioci stanarskog prava do '92. godine ili su ih već bili ranije otkupili?' Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima Azra Hadžiahmetović. 21
Zahvaljujem, predsjedavajući. Kolegice i kolege, ja ću vas zamoliti da malo obratite pažnju na sadržinu mog pitanja pošto predstavlja jedno područje koje može biti posebno problematično za BiH. Dakle, poslaničko pitanje odnosi se na proces naplate potraživanja iračkog duga za Projekat Haditha na čijoj realizaciji je bila angažovana sarajevska Hidrogradnja. Potraživanja su od strane Iraka odobrena i naplaćena od strane tada već ugovorenog administriranja naplate posredstvom Jubmes banke iz Beograda i na čijem računu se već nalaze obveznice u vrijednosti od 26,7 miliona dolara. Zbog potpune isključenosti ili nezainteresovanosti državnih institucija u procesu realizacije ovih potraživanja, entitetske vlade su, kako su izvijestili mediji nedavno, postigle sporazum o raspodjeli sredstava između Hidrogradnje i Investiciono-razvojne banke RS-a, koja upravlja imovinom Hidrogradnje Istočno Sarajevo, koja je, podsjećam, osnovana 1992. godine, dakle nakon što je posao na navedenom projektu okončan. U tom kontekstu postavljam sljedeća pitanja: '1. Koji je pravni osnov da Vijeće ministara BiH, posebno Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa i Ministarstvo finansija i trezora ne učestvuju u procesu naplate ovih potraživanja? 2. Kako su i po kojem osnovu entitetske vlade dogovorile strukturu raspodjele sredstava u vrijednosti od 26,7 miliona dolara? 3. Da li je ovaj sporazum realiziran i ako nije zašto nije? 4. Kakva je sudbina ranije postignutog dogovora o sporazumnom rješavanju pitanja naplate ovih potraživanja? 5. Da li je tačno da pored ova dva pomenuta modaliteta naplate potraživanja postoji i aranžman sa posredničkom firmom iz Beograda kojoj su data ovlaštenja da potpiše naloge za plaćanje i ako je to tačno koja je cijena tog angažmana? 6. Kakva je sudbina tog dogovora u kontekstu sporazuma dvije entitetske vlade i kakve i kolike obaveze postoje prema posredničkoj firmi? Špekulira se i o obavezama koje iz realizacije ovog projekta proizilaze i po jednu firmu iz Republike Hrvatske. 7. Ko će, na koji način i iz kojih sredstava izmiriti ova dugovanja? 8. Koliko će eventualno dalje prolongiranje naplate ovih potraživanja stvoriti dodatnih obaveza i može li se desiti da sarajevska Hidrogradnja postane obveznik po iračkom dugu? 9. Ko je odgovoran za ogromne gubitke koji su nastali prolongiranjem ove naplate i da li će zbog toga neko snositi posljedice i kakve?' Pitanje upućeno Vijeću ministara BiH, Vladi Federacije BiH i Vladi RS-a. 22 Zahvaljujem.
Riječ ima Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Evo prije nego postavim pitanje, znači malo ću se nadovezati na onu svoju diskusiju od maloprije, bit ću kratak, a u tom pravcu su i, evo kažem, ova moja pitanja. Iz dosadašnjih raznih izvješća mi smo i na proteklim sjednicama Parlamenta usvajali ovdje izvješća svih ovih agencija, direkcija, uprava, Ureda za reviziju institucija BiH i iz tih svih izvješća smo vidjeli, pa evo i u današnjem jednom odgovoru na zastupničko pitanje kolege Salke Sokolovića, da su naknade članovima upravnih, nadzornih i ne znam sve kako se zovu, u ovim tijelima, znači državnih agencija, direkcija i uprava – različite. A koliko me sjećanje služi da se one kreću u nekim iznosima od nekih minimalnih 600,00 maraka pa ne znam do koliko. E, u tom pravcu moje pitanje za Vijeće ministara BiH bi glasilo: 'Da li postoje ili Vijeće ministara BiH određuje načine i visine naknada i da li postoje pravilnici o visinama naknada i da li su isti za sve institucije BiH i, rukovođen odgovorom na ovo pitanje kolege Salke Sokolovića, u čemu je Vijeće ministara našlo uporište za mjesečnu naknadu članovima Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje od sramotnih 3.632 marke mjesečno? 3.632 marke mjesečno!? Evo maloprije kolega Kunić je izašao, a u kontekstu maloprije kad sam razgovarao, pa i ovo sam htio spomenuti da ovdje neki sustavno uništavaju ovu državu, sustavno, e, ovdje kroz te naknade, bitno je zakačiti se negdje. Da li je standardizirano donošenje odluka i pravilnika kad su u pitanju naknade u ovim odborima? I u čemu se temelji ovakva jedna odluka? Ja sam je nazvao sramotnom.' Dalje, to je prvo pitanje. Drugo, imao bih inicijativu, ako se uklapa u ova pitanja.
Vrijeme je isteklo, e sad, hajde pokušajte u najkraćem.
Kratko ću, kratko ću. Evo inicijativa za sazivanje tematske sjednice Parlamenta BiH, odnosno Zastupničkog doma, prije usvajanja proračuna, i to da obavimo razgovor sa svim ovim agencijama, direkcijama ... Ja bih to postavio u pisanoj formi, ali evo u tom pravcu dobit ćete... pitanja. Evo.
Dobro, molim Vas da dostavite to onako kako je Poslovnik propisao. Riječ ima Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. 23 'Mi smo ovdje razmatrali Izvještaj Upravnog odbora Agencije za visoko obrazovanje. Ja bih imala dva pitanja. Prvo je upućeno Kancelariji za reviziju institucija koja je radila u februaru mjesecu reviziju učinka u Agenciji za visoko obrazovanje, međutim rezultata te revizije do danas nismo vidjeli, pa me interesuje kad će biti dostupni javnosti ti rezultati.' Drugo pitanje je upućeno samoj Agenciji. 'Naime, Vlada Austrije je donirala Agenciji za jačanje njenog rada 300.000 evra. Mene zanima kako je tih 300.000 evra utrošeno i tražim da mi se po stavkama dostavi način utroška.' I treće što bih ovdje pokrenula jednu inicijativu. Naime, mene su prošle nedjelje ... kontaktirali kao predsjedavajuću Komisije za ljudska prava predstavnici Udruženja "Ugor" Jelah iz Tešnja i Udruženje radnika invalida rada izbjeglih iz Republike Hrvatske sa sjedištem u Banja Luci. Naime, čini mi se, makar iz onog što sam ja zaključila s njima u razgovoru, da je jedino ovaj parlament do sad u onom prethodnom sazivu pokušavao da pomogne tim ljudima. Savjet ministara je kroz zaključke Parlamenta i poduzimao neke aktivnosti i napravio Akcioni plan. Međutim po posljednjem zaključku, čini mi se iz 2009. godine koji je usvojio ovaj parlament, svako šest mjeseci je Savjet ministara trebao da dostavlja izvještaj Parlamentu o tome što je uradio. Međutim tih izvještaja nema, a položaj tih ljudi se nije popravio. Ono što su oni mene zamolili i što radim ovdje u njihovo ime jeste da pokrenemo jednu inicijativu za uvrštavanje u dnevni red sjednice tačke: 'Izvještaj Savjeta ministara o provođenju mjera i aktivnosti za rješavanje problema građana BiH koji su bili zaposleni i nastanjeni u Republici Hrvatskoj, a u periodu od '91. godine do '95. godine otpušteni s posla'. Ja moram reći da su se oni obraćali i predsjedniku Hrvatske, gospodinu Ivi Josipoviću, i odgovor koji su oni dobili, ne daj Bože da neko od naših članova Predsjedništva odgovori nekom onako, mi bi vjerovatno imali jedan novi uslov da predamo aplikaciju za kandidatski status u EU. Ja sam ovdje navela, sad da ne čitam, pismeno, koji je sve materijal potrebno dostaviti. I to bi bilo to. Hvala vam.
Riječ ima Zijad Jagodić. Izvolite
Zahvaljujem. Poštovani predsjedavajući, dopredsjedavajući, kolegice i kolege poslanici, uvaženi gosti, sve skupa vas pozdravljam. Ja imam četiri kraća pitanja, pa bih krenuo sa prvim: 'S obzirom da je Ured za reviziju institucija BiH svojom revizijom uočio da je više budžetskih korisnika tokom godine vršilo angažovanje lica po ugovoru o djelu za obavljanje poslova koji su predviđeni važećom sistematizacijom, pri čemu su isti nakon određenog perioda, ta lica, samovoljno angažovali za rad na neodređeno vrijeme, postavljam pitanje da li je i jedna nadležna institucija, odnosno inspekcija, bilo koga od navedenih skladno zakonu sankcionisala za takva ponašanja?' 24 Drugo pitanje: 'Kada je moguće očekivati da Vijeće ministara razmotri i donese neophodne podzakonske akte u skladu sa Zakonom o plaćama i naknadama u institucijama BiH, a posebno za one kategorije troškova koji se odnose na upotrebu vozila, telefona, reprezentacije, putnih troškova i slično, s obzirom da se kod ovih troškova pojavljuje niz nepravilnosti na koje upozoravaju revizori?' Treće pitanje: 'S obzirom na stanje u kome se nalazimo, kao i povoljne prilike za pripremu i otpočinjanje nekih projekata, čime bi se značajnije smanjio vanjskotrgovinski deficit BiH, tražim odgovor od Federalnog ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva: Koje projekte konkretno namjerava pokrenuti u narednoj godini, i to pojedinačno po kantonima i u kojim iznosima? To isto upućujem i Ministarstvu poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva RS-a, kao i Brčko Distriktu.' I četvrto pitanje: 'Imajući u vidu dopis Ureda za reviziju od 6.10.2011. godine koji je upućen poslanicima Parlamentarne skupštine BiH u kome su uočeni propusti i nedostaci koji dovode u pitanje skladnost statusa rukovodstava i članova upravnih odbora sa zakonskim propisima, što se odnosi na Komisiju za koncesije BiH, Upravu za indirektno oporezivanje, Regulatornu agenciju za komunikacije i njeno Vijeće, Institut za nestale osobe BiH, kao i Ured za razmatranje žalbi – postavljam pitanje ko je odgovoran za neriješen status navedenih kao i nesagledive štete koje se ovakvim propustima stvaraju?' Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima Nermin Purić. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsjedavajući. Kolegice i kolege zastupnici, cijenjeni gosti, pratim kolegu Jagodića, i ja ću postaviti četiri zastupnička pitanja. Prvo za zastupnika, odnosno agenta Vijeća ministara BiH pred Evropskim sudom za ljudska prava. Pitanje glasi: 'Koliko je trenutno otvorenih procesa protiv BiH kod Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu, koji su to slučajevi i u kojoj su fazi?' Drugo pitanje je za Tužilaštvo BiH: 'Koliko je Tužilaštvo BiH do sada podiglo optužnica za ratni zločin na području Cazinske krajine i kako su iste završile? Koliko optužnica je u proceduri zvanično i šta je sa istragom nedavno otkrivenih grobnica u krugu bivše kasarne "Adil Bešić" u Bihaću?' Za Vladu Federacije BiH: 'Ko su najveći poreski dužnici u Federaciji BiH, te šta Vlada namjerava učiniti u cilju naplate tih dugovanja i zašto od javnosti krije te dužnike?' 25 I poslednje pitanje za Vladu Unsko-sanskog kantona: 'U kojoj mjeri se izvršava Zakon o pripadnosti javnih prihoda Unsko-sanskog kantona, koliko sredstava je transferirano nižim nivoima vlasti u protekle četiri godine, kakva je struktura tih sredstava?' Dakle, molim za detaljnu informaciju i molim za odgovore u pisanom obliku na sva pitanja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima Beriz Belkić. Izvolite.
Mi imamo inicijativu. Dakle, poslanici Stranke za BiH u skladu sa članom 8. Poslovnika pokreću inicijativu da se kao tačke dnevnog reda na narednoj ili na nekoj od narednih sjednica obavezno uvrste sljedeće teme: Izvještaj Evropske komisije o napretku BiH u 2011. godini, Nacrt rezolucije o ustavnim promjenama u BiH koja će se razmatrati na Parlamentarnoj skupštini Mediterana, predlagač je Miro Petek iz Slovenije, i treće ... to je Rezolucija o političkoj situaciji na Balkanu koja je usvojena na posljednjem zasjedanju Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope. Mislim da neko posebno obrazloženje ne treba. Radi se o međunarodnim dokumentima koji su izuzetno važni za BiH, tiču se BiH, ima tu obaveza prema nama itd. I najmanje što bi trebalo da svi poslanici i delegati Parlamentarne skupštine BiH znaju i upoznaju se sa ovim sadržajem. Nedopustivo je da mi oficijelno nismo dobili, govorim o svim poslanicima, delegatima, ove dokumente. Nedopustivo je. Dakle, ja pozdravljam usaglašenost naše delegacije gore, imali su amandmane, koliko sam shvatio, usaglašene amandmane i intervenisali su i ti su amandmani usvojeni itd., ali to su naše delegacije. Mi bi morali znati o čemu se tu radi. Dakle, to je obrazloženje ove inicijative. I usput, inicijativa, odnosno prijedlog, sugestija kolegijima oba doma da dignitet Parlamentarne skupštine BiH ne smije se dovoditi u pitanje u situacijama kada međunarodne institucije, Vijeće Evrope, Evropska komisija itd., zaobilaze ovaj parlament, izvještaje dostavljaju Vijeću ministara, naši kolegiji se ne pozivaju na sjednice PIK-a itd. Mi smo u prošlom sazivu te stvari rješavali i izborili se da budemo pozivani na PIK itd. Mi vam sugerišemo, poslanici Stranke za BiH da to održite i da tražite tretman ovog parlamenta koji on i zaslužuje. Ti isti ljudi kad naiđu kroz Sarajevo traže da se obrate ovom parlamentu, ali kada su oficijelne neke procedure ne pada im napamet da zovnu rukovodstvo Parlamenta. Hvala lijepo.
Nije mjesto naravno ovdje da govorimo ali, gospodine Belkiću, izrekli ste nekoliko činjenica koje ne stoje. No, šta je tu je. Danijela Martinović ima riječ. 26
Hvala, gospodine predsjedavajući. Poštovane dame i gospodo, sve vas srdačno pozdravljam. Imam jedno pitanje koje upućujem Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH: 'Naime, koji su razlozi ..., po mom razmišljanju i informacijama kojima raspolažem, neopravdanog stopiranja potpisivanja Protokola o suradnji malih i srednjih poduzeća sa Republikom Turskom?' Obrazloženje navedenog pitanja: BiH 2005. godine vodi proceduru za potpisivanje Protokola o suradnji malih i sredjih poduzeća sa Republikom Turskom. Nakon što je gotovo završen proces usaglašavanja Prijedloga protokola početkom ove godine, Republika Turska je izmijenila naziv institucije koja bi bila njihova potpisnica ovog protokola. Navedeno je rezultiralo ponovnim pokretanjem procedure od strane BiH, sukladno Zakonu o postupku zaključivanja i izvršavanju međunarodnih ugovora. Dostavljen je novi prijedlog teksta ovog protokola na koji je zatraženo i mišljenje Odjela za međunarodno-pravne odnose Ministarstva vanjskih poslova BiH. Dopisom navedenog ministarstva je rečeno da nije potrebno provoditi proceduru sukladno zakonu, dakle tražiti mišljenje entiteta i Distrikta Brčko iz razloga što je Protokol o suradnji malih i srednjih poduzeća sa Republikom Turskom provedbeni protokol Ugovora o slobodnoj trgovini i sastavni dio istog. Isto tako sukladno članku 4. točka 5. stavak e) Zakona o postupku zaljučivanja izvršavanja međunarodnih ugovora je propisano da se mišljenje entiteta traži samo pod uvjetom kada se međunarodnim ugovorom uređuju pitanja koja su u isključivoj nadležnosti entiteta, što ovdje nije slučaj. Isto tako Zakonom o ministarstvima i drugim organima uprave BiH u članku 9. propisane su isključive nadležnosti države BiH. U stavku (7) pomenutog članka navedeno je da je razvoj i promocija poduzetništva jedna od nadležnosti BiH te iz tih razloga nije potrebno tražiti mišljenje od strane vlade entiteta. No, i pored izloženih činjenica BiH, odnosno Ministarstvo je stopiralo dalju proceduru potpisivanja ovog protokola. Zbog svega navedenog molim pismeno izjašnjenje Ministarstva vanjske trgovine po navedenom pitanju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima Darko Babalj. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Znači mislim da smo svi svjesni situacije u kojoj se nalazi BiH a tiče se korupcije i kriminala. Inspirisan izvještajima revizije za 2010. godinu, mislim da ima najmanje 15 institucija u BiH i njihovih rukovodioca koji su već u zatvoru, ali im niko nije javio, a, da im niko nije javio, mislim da smo i mi odgovorni. Stoga ću postaviti pitanje, a gdje smo mi direktno učestvovali u formiranju, odnosno izboru, i to: 27 'Šta se dešava sa Agencijom za borbu protiv korupcije? Podsjećam da je prije skoro dvije godine donesen Zakon o Agenciji za borbu protiv korupcije, tačnije 21.4.2010. godine, gospodin Mijo Krešić postavljen je za v.d direktora Agencije. Pitam: Šta je Agencija uradila za više od godinu dana dok je gospodin bio na čelu? Šta radi direktor i dva zamjenika koje je prije tri mjeseca ovaj dom imenovao, gdje se uopšte nalazi ta Agencija, koja joj je adresa, koji joj je broj telefona, koliko je novca potrošila ta Agencija do sada, a kakvi su njezini rezultati? Svjesni situacije, odnosno do kada ćemo biti po korupciji među najgorim zemljama u svijetu, u rangu sa Džibutijem i Šri Lankom? Građani vjerovatno i ne znaju gdje se te pomenute zemlje nalaze, ali znaju da je BiH ogrezla u kriminalu i korupciji. Parlamentarna skupština BiH je usvojila petogodišnju Strategiju za borbu protiv korupcije, podsjećam, 2009. – 2014. godina, prošlo je već skoro dvije godine, a mi nismo ništa uradili po tom pitanju. Da li Agencija za ...korupciju ima podršku Vijeća ministara i još nekih stvari, mislim da bi trebali što više učestvovati u razrješavanju ovih pitanja.' Predsjedavajući, tražim pismeni odgovor, znači od direktora. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi predstavnici Savjeta ministara, nevladinih organizacija, kolegice i kolege, kao da sam na početku mandata prošlog saziva. Gotovo identična poslanička pitanja, malo slična, različita, nove kolege, naravno, nisu ni imale potrebe da prate šta smo postavljali. Pitanje nama: Imamo li snage da promijenimo ovo haotično stanje? Dvije godine, 2007. i 2008. godine postavljao sam, ne znam koliko puta, poslanička pitanja. Pa sam postavio nagradno pitanje: Zna li iko od kolega nabrojati koliko imamo agencija, asocijacija koje plaća ovaj narod i budžet BiH? I nije niko znao, naravno. Ne znam ni ja, jer to je nemoguće. Evo sad da znamo, postavljam pitanje, naravno nije opterećenje za Ministarstvo finansija i uvaženog ministra koji tamo izvanredno radi: Je li državna tajna znati koliko ima zaposlenih ljudi na radnim mjestima i njihovim pozicijama koje plaća budžet? Je li to državna tajna? Pa sam postavio najmanje 15 puta, da li je moguće danas hiljadu automobila da se nalazi i da svaki savjetnik, pomoćnik, državni službenici voze auto državno? Pa sam postavio pitanje mobilnih telefona, evo 10.000 danas u institucijama se koristi, samo po marku da naprave troška na račun budžeta, to je 10.000 maraka. A sad postavljam direktno poslaničko pitanje Ministarstvu saobraćaja. Ljudi, zar ne možemo uspostaviti jedan broj za tri telekom operatera i da uđemo u Asocijaciju evropskih donatora organa, da svaku veče ne gledam onu kuknjavu, hoće li neko marku dati donacije ili neće, da spasimo jedno dijete. Da spasimo jednog čovjeka! Hoću li ja apelovati, a svi smo ovdje, na humanost ovih ljudi, na humanost Parlamenta da pomogne našim ljudima, nema veze nacionalnost? Hoćemo li svaku emisiju gledati Batka kako kuka i dovodi one nesretne ljude tamo? Zato tražiću, ali od koga tražiti, svi su kolege poslanici zadovoljni odgovorima. Ima li neko da je 28 vidio svojim očima da je neko iz institucija priveden odavde kao lopov sa lisicama na rukama? A samo kukamo. Revizori uradili ovo, mi ono, ovi ono, niko ništa. Na kraju, ima li snage Parlament da kaže dosta više javašluka u ovoj državi i trošenja para na razne načine. Zato tražim od Ministarstva finansija ponovo, nakon dvije godine, a dobivao sam informaciju koliko ima tačno zaposlenih po institucijama tamo kako su rukovodstvima po nacionalnoj strukturi dovodili, jer samo za četiri godine dovedeno je 1.500 novih radnika, a evo ima konkurs, sad traje, 300 novih primaju. Kome to više, ljudi, treba kad ni ovo niko ništa ne radi? Imamo li mi snage da kažemo dosta više ovom haosu! Svoje informacije, dakle uposlenike po imenu i prezimenu od svih institucija i tačan broj, da ne kaže sutra 21.000 ili 23.000, a niko ne zna. Mobilni telefoni od sekretarica? Što će sekretaricama plaćen mobilni telefon na račun države? Što će vozači danas na cesti da bude njih nekoliko stotina na trošak ove države, pomoćnici, savjetnici, ne znam više ko? Ljudi, nije ovo poslaničko pitanje koje se može riješiti. Mora biti jedna sjednica tematska ovog parlamenta i da kažemo dosta više ovog haosa i javašluka kad narod nema hljeba jesti. Hvala lijepo.
Riječ ima Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ma evo, ja ću jedno životno pitanje da postavim, jer sam imao problem, evo vidjet ćete sad o čemu je riječ. Znači, već duži vremenski period izložen sam, a vjerujem i svi vi, mislim na poslanike, kao i građani BiH, maltretiranju od strane državnih i entitetskih zvaničnika koji imaju pravo policijske pratnje u saobraćaju. Naime, za neke od njih navodim, znači ne govorim da se svi tako ponašaju – ne vrijede zakonska pravila u saobraćaju. Oni pretiču na punoj liniji, guraju savjesne vozače ... i na takav način ugrožavaju njihovu sigurnost, dovodeći neke i u životnu opasnost. Ja mislim da smo to svi primijetili koji za volanom provodimo jedan izvjestan period u toku dana. Očito da ti zvaničnici koji se tako ponašaju, po mom mišljenju, kasne na sastanke ili treniraju strogoću na nedužnim građanima. Ima i ovih koji treniraju strogoću, uđu u luksuzna auta i onda misle da je sav svijet okrenut prema njima. Zahtijevam od državnog Ministarstva za saobraćaj i komunikacije da u parlamentarnu proceduru dostavi izmjene i dopune Zakona o sigurnosti u saobraćaju, sa smanjenim ovlaštenjima policijske pratnje i da se ovakva ponašanja na cestama ili da su ovakva ponašanja na cestama ukinu ili svedu u razumne granice, gdje se neće ugrožavati bezbjednost u saobraćaju. U protivnom, sam ću pripremiti izmjene ovoga zakona i dostaviti ga u parlamentarnu proceduru. Hvala.
Zahvaljujem. Ovo ćemo tretirati kao inicijativu, je li tako? Dobro. I ja imam nekoliko poslaničkih pitanja ali dostavljam ih u pisanoj formi. 29 Na kraju ove tačke dnevnog reda samo želim podsjetiti da je veći broj poslanika danas iskazao nezadovoljstvo zbog činjenice da u poslovnički predviđenom roku nije dobio odgovore na postavljena pitanja. Stoga ću evo i još jednom pozvati Vijeće ministara ali i druge subjekte na koja su adresirana poslanička pitanja da zaista u narednom periodu u poslovnički predviđenom roku dostave odgovore na sva poslanička pitanja. Nadam se da je ovaj hiper aktivitet poslanika u okviru ove tačke primijećen i od strane Centra civilnih inicijativa. A mi prelazimo na treću tačku dnevnog reda: Ad. 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma Vijeće ministara BiH Prijedlog zakona je dostavilo u parlamentarnu proceduru 26.9.2011., sa zahtjevom da se razmatra po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika. Napominjem da se ovdje radi o zakonu koji je na privremenoj osnovi proglasio visoki predstavnik i zakon ostaje na snazi dok ga Parlamentarna skupština BiH ne usvoji bez izmjena i dopuna. Danas odlučujemo o zahtjevu za hitni postupak. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda: Ad. 4. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudu BiH po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma
Poštovani predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, ja hoću da kažem da sam zaista posvetila dosta vremena da bih popravila jedan zakon koji je svakako zanimljiv i koga treba donijeti što prije. Ali evo, neprijatno sam iznenađena da je od prvobitne verzije od 18 amandmana prihvaćen samo jedan. Dakle, ako je tako, to znači da zakon ne ispunjava osnovne razloge zbog kojih bih ja 31 glasala za njegove principe. Dakle, vidjećemo danas kako će to izgledati sa amandmanima. Ako ponovo amandmani budu pali, mislim da nema osnova glasati za ovaj zakon. Hvala.
Da li ima još prijavljenih? Nema. Zatvaram raspravu. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda: Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH, predlagač: Vijeće ministara BiH, s Mišljenjem Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku Na 9. sjednici, održanoj 8.9.2011. godine, Dom ponovo nije prihvatio negativno Mišljenje Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etitku, pa se Prijedlog zakona vratio Zajedničkoj komisiji radi dostavljanja novog mišljenja. Zajednička komisija je 6.10.2011. godine treći put dostavila negativno Mišljenje o Prijedlogu zakona. Otvaram raspravu o Mišljenju Zajedničke komisije. Za riječ se prijavio Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, ja mislim da definitivno treba usvojiti ovo negativno Mišljenje Komisije i Prijedlog zakona vratiti Vijeću ministara iz poznatih razloga, ali ima jedan dodatni razlog. Vijeće ministara treba da se bavi državljanstvom u svjetlu najnovije odluke Ustavnog suda i da nam ponudi rješenja u svjetlu najnovije odluke, da stavi i da predloži skidanje člana 17., člana 39., koji je proglasio Ustavni sud BiH neustavnim, i da nam onda dostavi Zakon o državljanstvu. Dakle, što prije ovo treba vratiti Vijeću ministara, dakle ovdje potvrditi negativan stav Komisije i zatražiti da Vijeće ministara uradi ono što traži Ustavni sud. Toliko, hvala.
... prelazimo na osmu tačku dnevnog reda: Ad. 8. Prijedlog zakona o sistemu državne pomoći u BiH, predlagač: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje) 32 Vijeće ministara BiH je ovaj zakon dostavilo u parlamentarnu proceduru 8.9.2011. godine, nadležna Komisija za vanjsku trgovinu i carine Mišljenje o principima Prijedloga zakona dostavila je 20.10.2011. godine. Ustavnopravna komisija je Mišljenje o ustavnom osnovu Prijedloga zakona dostavila 24.10.2011. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju ..... [[isključen mikrofon]]
Kolegice i kolege zastupnici, pred nama je jedan vrlo važan zakon. Ovde ne treba ni spominjati koliko je taj zakon krucijalan za pristupanje BiH EU, međutim još važnije je to što ovaj zakon regulira, to su ustvari, jedan ravnomjeran razvoj BiH, s druge strane, jedan transparentan poticaj sektorima i kompanijama koje bi se u nekakvim prilikama konkurentskim našli u problemima i način jednog transparentnog poticaja tim kompanijama za održavanje sektora i proizvodnju, a u isto vrijeme nenarušavanje konkurencije u tržišnom natjecanju. Stoga mislim da treba učiniti maksimalan napor da ovaj zakon usvojimo, odnosno da ga u ovom prvom čitanju pustimo dalje i da ga onda u proceduri drugog čitanja nadopunimo, uvažavajući da postoje primjedbe i određena neslaganja glede članaka. Pa ja isto tako imam određene primjedbe i prijedloge koje ću dodatno u amandmanskoj fazi uložiti. Ali suštinski evo da odmah ukažem na neke stvari koje bi trebalo ispraviti u ovom zakonu. Naime u članku 4. točka 3., kada se govori o organima za provedbu, pa se spominju Vijeće ministara, Vlada Federacije, Vlada RS, Vlada Brčko Distrikta, izostavljene su vlade kantona odnosno županija, a trebale bi biti tu. Vezano za članak 3. točka 2. gdje se u davatelje državne potpore pored ovih već nabrojenih organa nadležnih za primjenu i provedbu spominju, da tako kažem, i vlade kantona i županija, koje jesu dakle ustavne kategorije u Ustavu BiH. Nadalje, mislim da je greškom u članku 7. kada je definirano koliko članova koja institucija daje u Vijeće. U ime Vijeća ministara su stavljene dvije osobe. Mislim da će tu trebati povećati na tri osobe, ne trebam vam objašnjavati zbog čega, a sukladno tome će se onda broj članova Vijeća povećati na osam. I mislim da to ni na koji način neće narušiti konzistentnost ovoga zakona, a hoće nam olakšati ... dolazak do toga Vijeća. I naravno, tu je bilo još rasprave o određenim dijelovima članaka, pa u članku 7. dva zadnja stavka (5) i (6) mislim da su nepotrebni ovdje i mislim da uz neka manja još dotjerivanja mi možemo doći do jednog prihvatljivog teksta zakona, koji će omogućiti da on bude usvojen. I na kraju, apeliram na sve, a mi ćemo učiniti, ja ću učiniti sve sa svoje strane da ovaj zakon usvojimo i, da tako kažem, otkačimo jedan od uvjeta koji su pred nama na putu ispunjavanja uvjeta za sticanje, odnosno za aplikaciju BiH prema EU. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Ljubiću. 33 Riječ ima Beriz Belkić. Izvolite.
Što se nas tiče mi smo također potpuno svjesni važnosti i obaveze da BiH donese ovaj zakon. Međutim, počinje da se razvija jedna praksa upravo zasnovana na toj činjenici da postoje stvari koje je nužno uraditi i za koje su opredijeljeni ljudi u BiH, odnosno političari koji te ljude na neki način zastupaju ovdje. I onda se dolazi do situacije da se nude rješenja koja nisu kvalitetna, rješenja koja u perspektivi i u primjeni ne donose rezultate pa se onda otvaraju problemi vezani za funkcioniranje institucija itd. Jednom riječju, prave se neki kompromisi, pod navodnicima, koji proizvode rješenja koja praktično vrlo teško mogu uopšte da funkcioniraju, a sve koristeći činjenicu nužnosti rješenja, odnosno nužnosti donošenja odgovarajućih zakona. Mi smo u startu javno izrazili neslaganje, još kroz Vijeće ministara, neslaganje sa konceptom ovog zakona. Tim prije, samo ću navesti nekoliko stvari, mi ćemo stvarno pokušati i u ovoj amandmanskoj fazi, iako nisam baš optimista, nešto uraditi na tom planu. Recimo, da nacrt sadrži alternativna rješenja što nije bila dosadašnja praksa, apsolutno. Kad je riječ o finansiranju, Savjet, odnosno nezavisno tijelo se finansira kombinovano, dakle država i entiteti, svako po jednu trećinu. Dakle, u startu praktično državno tijelo ne može samostalno odlučivati, jer onaj ko te finansira praktično njemu i na neki način odgovaraš. Naravno, tu je i imenovanje, način imenovanja, dakle imaju vlade: države, entiteta i jednog člana Distrikt Brčko. Iako se Savjet definiše kao nezavisna javna institucija, zapravo se ne zna šta je to, da li je to organ uprave ili nešto drugo. Praktično, Savjet ima pravo da odlučuje o dodjeli ili o povratu sredstava, ali se pri tom ne zna po kojem postupku i u kojim rokovima i od koga se traži da izvrši povrat itd. Obrazloženje je da će se mnoge stvari urediti, tj. te nedorečenosti podzakonskim aktima, ali u samom zakonu nije rečeno koji su to podzakonski akti. Čak se tvrdi da će se pravni status Savjeta utvrditi, odnosno Vijeća utvrditi poslovnikom o radu, što je po nama nemoguće. Dakle, mi praktično kroz ovaj zakon ispunjavajući obavezu ne znam da li će oni koji procjenjuju ispunjenje naših obaveza ovo ocijeniti kao ispunjenje, a vjerovatno hoće, u njih je ustalila se praksta – dajte nešto se dogovorite, mi ćemo to prihvatiti, a kako će to kasnije funkcionisati i šta će u stvarnosti ovoj državi donijeti, to je, to je drugo pitanje. Dakle, jednom riječju mi mislimo da ovaj zakon koji treba apsolutno donijeti, al' ne ovakav, nije rješenje koje može funkcionirati u onu svrhu zbog koje se donosi. Dakle, jednostavno, dobili smo instituciju preko koje treba implementirati ovaj zakon, koja praktično niti će imati kapacitet, niti će imati jasnoću da može nesmetano kao državna institucija funkcionirati, nego će biti talac političkih prepucavanja koja su evidentna u praksi.
Riječ ima Dušanka Majkić, izvolite.
Pa evo dozvolite mi da kažem i ja nekoliko riječi. Smatram da je malo koji zakon prošao tako trnovit put usaglašavanja kao što je ovaj. Mislim da od 2006. godine Ministarstvo za ekonomske odnose pokušava da napravi cjelovit prijedlog zakona koji bi mogao da dobije podršku u Parlamentarnoj skupštini. Jer znamo da je to jedan od tri ključna uslova vezana za napredak BiH ka 34 EU, dakle uz popis stanovništva i zakon o popisu stanovništva i ispunjenje presude u slučaju Sejdić i Finci. Dakle, vidjeli smo da se predloženim zakonom uređuju neki opšti uslovi za dodjelu, kontrolu dodjele i korišćenja, odobravanja i povrede zakonito dodijeljene državne pomoći, a sve u cilju uspostavljanja osiguranja konkurentnih tržišnih uslova kao izvršenje preuzetih obaveza u skladu sa međunarodnim standardima. Što se tiče predstavnika RS, on je u najvećem dijelu prihvatljiv za nas, ali ne i u cijelosti. S aspekta osnovnih principa možemo reći da je on pogodio suštinu, da on je kvalitetno unapređenje predmetne materije. Da podrazumijeva da se pitanjima državne imovine bave sve institucije, dakle svi nivoi u BiH, dakle niko nije izuzet, i entitetski i Brčko Distrikt i državni nivo. Predloženo je formiranje Savjeta za kontrolu državne pomoći koji bi imao sedam članova, a za odlučivanje je potrebno šest, dakle mehanizam zaštite apsolutno postoji. I ono što je bitno istaći ovdje, da je ovo nadležnost koja nije nadležnost države. Dakle, ovo je nadležnost entiteta i zato ovaj zakon možda samo da bude koordinišući u odnosu na ostale stvari. Znači, ne može se ništa ono što nije u nadležnosti BiH, nego se može napraviti zakon da bismo ispunili uslove i omogućili da svaki nivo obavi svoj dio posla. Dakle, ovo je .... sistem, mislim da u toku druge faze amandmana mi ćemo ... predložiti nekoliko amandmana, a oni se odnose da Savjet kao javna institucija može biti riješen na način kako danas funkcioniše Fiskalni savjet. Mi vidimo da Fiskalni savjet zasjeda, da donosi odluke i da nema nikakvog problema oko njegovog finansiranja. Ovo bi mogla da bude dobra stvar i za ovaj zakon. Takođe, pravo na naknadu članova Savjeta ostvarivalo bi se unutar institucija iz koje oni koji su u njihovom sastavu budu dolazili, dakle sa nivoa Savjeta ministara i sa nivoa entitetskih vlada i Brčko Distrikta. I na kraju, kao treće, sredstva za finansiranje Savjeta obezbjeđivala bi se u odnosu ⅓ : ⅓ : ⅓, ... znači dva entiteta i državni nivo, tako da bismo i taj dio posla imali završen. A donošenjem ovoga zakona dakle ... ispunjen bi bio osnovni cilj po Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju da se zabrani državna pomoć koja narušava konkurenciju. Dakle, ostvarili bismo ono što je naš zadatak, izvršili bismo poslije mnogo godina, evo, to je pet godina gotovo pokušaja da ovo ministarstvo napravi zakon koji bi evo uz manje izmjene mogao da dobije prolaznost i da BiH pošalje jasnu poruku da obaveze iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju može ispuniti. Hvala.
Za repliku se prijavila Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Pa vidite, ima jedna pitalica, kaže, koja rijeka teče ispod Savskog mosta? To otprilike vam kaže Zakon o državnoj pomoći ... Jel' mi donosimo zakon o entitetskoj pomoći ili zakon o državnoj pomoći? Naravno, ovdje u diskusiji koju smo čuli od koleginice Majkić sadržano je štošta, prije svega i viđenje našeg unutrašenjeg urađenja, sadašnjeg, budućeg itd. Ali ono što hoću da skrenem pažnju, ovo je odličan test kako možemo funkcionisati u kontekstu evropskih integracija, prije svega EU. Ako mi državu pretvaramo i državne institucije u koordinaciono tijelo ili onima koji se sjećaju Zakona o udruženom radu, riječnikom Zakona o udruženom radu, radnu zajednicu zajedničkih 35 službi, mi nikad ne možemo se ni približiti EU, a pogotovo rješavati bilo kakav problem. I u tom smislu molim da se fokusiramo, Prijedlog zakona o državnoj pomoći, država, odnosno državna pomoć, a ne entiteti i entitetska pomoć itd. Zahvaljujem.
Za riječ se prijavio Slavko. Izvinjavam se, repliku ima Dušanka Majkić.
Dakle, mi u RS smo do sada imali Zakon o državnoj pomoći i primjenjivali ga bez obzira što se odnosio samo na RS. Dakle, ako se ovaj zakon ne donese, mi ćemo i dalje rješavati to Zakonom o državnoj pomoći i zvaće se tako, pitanje je naše percepcije šta nam je država. Dakle, pravo je da kažemo šta mislimo šta je problem. Ovo i nije nadležnost BiH, ovo je nadležnost entiteta. Dakle, da bismo ispunili obavezu iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju svi mora da ulože dio napora i da se taj zakon usvoji. To znači da je to stvarno njegova koordinirajuća uloga. Čuli ste i mnoge predstavnike EU koji su rekli – ne znači da sve mora biti na državnom nivou da bi bio ispunjen zahtjev. Dakle, to su jasno rekli, ne znači da je na nivou BiH, da je to jedini princip koji važi. Napravite da funkcioniše, a ovo bi moglo da funkcioniše ili možda nam ne treba taj zakon.
Riječ ima Slavko Jovičić.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, pa moram odmah na početku da kažem, kao što su prethodni diskutanti rekli, da ne ponavljam to, ali očiti napredak u izradi ovog zakona i njegovo aktuelizovanje jeste i stav EU da je već poznato svakome oko ova tri principa. Al' moram javno da kažem, zasluge ministra Zirojevića i njegovog ministarstva i njegovih kolega i cijelog tog sastava koji je radio na svemu ovome, a onda naravno Savjet ministara koji je nama ovo poslao. Po mojim saznanjima, u razgovoru sa ljudima, a svi su za ovo zainteresovani, mi smo negdje u finalu utakmice i sad samo ne znamo koliko nam je sudija dao produžetka ,1 minutu, 2 minute, 3 ili 5. Ali mi smo utakmicu završili, dakle da budem jednostavan, 99% nema primjedbi i postoji, reći ću, potpuna saglasnost. Ono što je ključno i što smo razgovarali i na ovoj komisiji, a vidjećemo kroz amandmansku fazu, biće sigurno član 9., član 8., eventualno i 10. Dakle, da li se to provlačilo kroz diskusiju ili neka konačna rješenja, da li je ovo stvar entiteta, a on se u nazivu zove državni zakon: ako sam sastav ovog savjeta, zaštićeni su interesi entiteta i Distrikta Brčko. Pa on je tako i koncipiran kao prekopiran u sastavu Fiskalnog vijeća, koje je isto ovaj parlament usvojio. Dakle, ako je već 99% usaglašeno i nema nekih primjedbi suštinskih, onda i taj 1% mislim ne bi trebao biti, ali će po svemu sudeći biti ključni problem za usvajanje ovog zakona. Šta je problem oko finansiranja da troškove snosi jednu trećinu Federacija, jednu trećinu RS i jednu trećinu Savjet ministara. Pa ne sjedi u ovom savjetu pet stotina ljudi, zna se njegov sastav: dva, dva, dva, tri puta po dva, plus jedan, evo sedam. Zna se i koje su ingerencije i kako će odlučivati. I šta je problem? Ja ne znam da li je i jedan zakon donio ovaj parlament, da odmah nakon možda mjesec ili pola godine ... nisu bile izmjene i dopune tog zakona. Jer se u hodu primijetilo da ili funkcioniše il' ne funkcioniše ili da imaju nekih kočnica. I EU u razgovorima, naravno s tim ljudima, ne sugeriše, oni samo kažu – donesite. Pa evo, kad kažu 36 donesite, hajmo donijeti, pa da vidimo kako će to izgledati. Pa sto puta sam ovdje rekao, nije ni jedan zakon Kur'an, Sveto pismo i Biblija da ga nećemo mijenjati. Nismo ni vidjeli njegovu primjenu, a već izražavamo bojazan kako će nanijeti štetu, ne znam, BiH zato što će biti zaštićen, preko ova dva predstavnika iz RS, vitalni interes entiteta. Pa to je logično, to je ustavna kategorija da entitet postoji i ne možete ga izbrisati, ni u jednom zakonu, ni u Ustavu, ni bilo kad. Dakle, vrlo smo blizu da barem otkačimo od ova tri uslova jednu stvar. Kad će doći ovo oko popisa, da li će biti, opet smo mi ovdje, odlučićemo mi. Oko odluke Sejdić i Finci vidimo i tamo naravno interesi svi različiti, jer bi se kroz to htjelo svašta kao i kroz ovaj zakon. Dakle, da budem jasan, pošto danas govorimo o principima, mi u svakom slučaju ćemo podržati principe ovog zakona, jer on ne remeti suštinu drugih entitetskih zakona i Distrikta Brčko, ali zakona koji bi trebao biti svima od koristi. E, pa kad mi sami sebi ne želimo dobro da nam ovim zakonom neko drugi pomogne, a biće nekih fondova, neće više biti spriječeno to da i to angažujemo, pa koliko nam ko da, koliko god da, fala im, a nisu dužni ništa. Ajmo mi sebi jednom pomoći, a tako je svaki zakon. To su principi, dajte nam zakon da sami sebi pomognemo. Evo ga sad. Dakle, ja plediram na kolege i u amandmanskoj fazi kad to dođe na ovu komisiju da puno ne insistiraju na nečemu što je već dogovoreno. Naravno, ako postoji interes i naroda, entiteta i kantona i županije, pa kao razumni ljudi moramo to uvažiti. Ali ponavljam, ključno će biti oko ovog finansiranja i oko sastava. Pa kad smo sve izdefinisali, ja vas molim da ovaj zakon, evo, da mi damo neki elan i kažemo – evo ljudi, nešto smo uradili prije ovih drugih što su možda bili pozvaniji da to urade. Dakle, da završim još jednom, kao što je kolegica Majkić rekla, ovo je dugo u proceduri i zna se šta smo sve imali problema i razgovora i bilateralnih i pojedinačnih i sa ovim i sa onim i sad komisijska faza. Zna se i koji su rokovi. Amandmani? Čuli smo danas u raspravi gdje bi se te mogle primjedbe uglavnom odnositi. Moramo, i stalno moramo, pa trebali bi kompromis neki da nađemo. Ljudi, pa kompromis je to, ako će jednu trećinu plaćati RS i Vlada, pa neće uzeti ona samo sebi pomoć, pa opet će doći na ovaj savjet. Opet će oni odlučivati, i šta je tu problem. Opet će u nazivu stajati ovog zakona: Zakon o državnoj pomoći u BiH. Neće stajati zakon o državnoj pomoći mom gradu, mojoj ulici, ne znam kome. Nemojte da idemo samo u neke detalje koji suštinski nisu bitni za funkcionisanje i, što je najvažnije, sprovođenje ovog zakona od kojeg treba da ima koristi tamo onaj krajnji korisnik. Zato vas molim i rekao sam već, a to da ponovim, da ćemo mi principe podržati i dajemo podršku i, kažem, po mojim procjenama, evo ljudi nismo imali zakon gdje imamo 90 i evo 8, 7, 9%. Sve regulisano, gotov, završeno, e, ako taj 1% nas dovede u poziciju da ne možemo da donesemo ovaj zakon, samo zbog toga što nekom se ne sviđa, kao što smo imali raspravu na Komisiji, da ne prenosim tu atmosferu. Eto ne slažem se ja što ... RS jednu trećinu plaća, jednu trećinu Federacija, jednu trećinu Savjet ministara. Pa to su naše pare, ljudi, naših ljudi, to su pare ovih svih poreskih obveznika, šta to ima veze. I kažem, taj savjet ne broji ne znam nekoliko hiljada, niti je budžet, malo će ... ovih ovdje para biti, je li tako, ministre, više nego budžet i ostalo. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 37 Neće biti. Pa dobro, mi očekivanja uvijek imamo velika, ali dobro. Dobro, imamo velika očekivanja. Dakle da završim, dajemo podršku i da ne komplikujemo i da barem jedan taj uslov ispunimo. Hvala lijepo.
Za repliku se prijavio Beriz Belkić. Izvolite.
Ja sam se prijavio za repliku gospođi Majkić, al' evo, saslušao sam i Slavku, pa kažem, moj Slavko, ovaj problem i jeste da đavo je u detaljima. Dakle, postavlja se onda pitanje što nam ovaj zakon uopšte treba ako imamo Zakon o državnoj pomoći RS, kako kaže gospođa Majkić? Dakle, ne treba nam zakon, očigledno radimo nepotreban posao. Nije riječ ovdje o finansiranju, koliko je iz RS ljudi, koliko je iz Federacije, koliko je iz Distrikta Brčko, pa ni o načinu odlučivanja, navikli smo mi. Međutim, otvorila se jedna praksa i jedna tendencija, dakle pod pritiskom i potrebe da ispunjavamo određene uslove da se konačno maknemo, rješenja su sve lošija i nekvalitetnija. Mi jednostavno ćemo dobiti nefunkcionalne institucije, parainstitucije koje ne mogu da funkcioniraju. Dakle, državu pretvaramo praktično u nešto što ne liči na državu. Takvu kategoriju i takve države EU ne prima. Dakle, o tom se radi.
Riječ ima Šefik. Repliku ima Dušanka Majkić, izvinjavam se.
Dobro bi bilo, kolega Berizu Belkiću, da ove institucije koje smo formirali do sada da su dobre, funkcionalne, da rade ekonomično, da ne troše ogromna sredstva, da se ne ponašaju onako kako se ponašaju. Imaćemo uskoro revizorske izvještaje i onda bi to što ste Vi rekli bilo: bili biste sasvim u pravu. Ali ne znači to imati na nivou BiH instituciju, da će ona biti to sve što ste rekli. Dakle, niko Vam ne bi mogao osporiti Vaše tvrdnje pod uslovom da su nam takve institucije. A znamo kakve su nam institucije. Zaista, nemate ni jedan argument koji bi mogao dokazati pod uslovom da je to institucija koja je organizovana kao institucija BiH na koju entiteti nemaju nikakvog upliva, a da će ona biti dobra i funkcionalna. Čak mislim da bi bezbroj argumenata bilo koji bi mogli to da ospore. Zato mislim da ova koordinirajuća funkcija bi obezbijedila da se zakon usvoji, da ga se dotiču svi nivoi vlasti i da imamo ono što Evropa od nas zahtijeva. Ona neće imati primjedbu na to što je to koordinirajuća uloga, neće uopšte imati primjedbu, a imaćemo zakon. Dakle, je li efikasno da zakon srušimo zbog toga što, evo, zbog njegove koordinirajuće uloge? To će morati sve veći broj zakona da bude ako hoćemo da ih donesemo.
Druga replika, Beriz Belkić. Izvolite. 38
Evo ja se s Vama slažem u prvim ovim navodima Vaše diskusije, dakle. Ali Vas podsjećam da su to institucije, naše institucije koje smo mi uspostavili. Dakle, naša je odgovornost za njihovo funkcioniranje i niko nam ne brani da otvorimo raspravu o jednoj po jednoj i da vidimo i o njihovom kapacitetu i kompetentnosti, šta su uradile, trebaju li, isplativosti itd. Apsolutno se slažem s Vama ako je nešto uspostavljeno i nikakve koristi od tog nema, pa lud je čovjek koji bi to podržavao. Dakle, potpuno se slažem s Vama. Ali ja govorim i o nečem drugom, neće EU niti bilo koja ozbiljna međunarodna asocijacija u svoje članstvo primiti nešto što ne liči na državu, a mi sve više i više radimo da to ne liči na državu. Dakle, neke zajedničke institucije, neki kao okvirni zakoni, neke koordinacijske itd. Ovo prestaje da liči na državu. Ako je to cilj nama svima ovdje, to je, to je naša država. I ako hoćemo takvu šemu, nema druge šeme, ovo su granice. Gospodo, nema druge šeme, ovo je naša država. Do nas je kako ćemo je praviti.
Replika, Drago Kalabić.
Naravno, teško je izbjeći da oko svakog važnog zakona ne odemo i u jednu širinu i ne potegnemo stvari koje su mnogo puta u ovom parlamentu potezane i oko kojih se očito teško dogovaramo i pitanje je da li ćemo se ikad dogovoriti. Ovo što govori gospodin Belkić, očito da su dva viđenja ove situacije, jedno je, koliko ja znam, da u ovom konkretnom slučaju da je poruka iz Evrope da se mi dogovorimo. Znači, nije Evropa rekla, ne treba niko biti advokat Evrope šta ona neće, ona je kazala, znači da hoće dogovor i kakav je god dogovor – dogovor je ove države. Međutim, mi ovdje idemo sa politikom ili ovako il' nikako. Mislim da, ako je cilj, da pojednostavim stvari, da Mostar, Trebinje, Sarajevo, Zenica, Banja Luka dobiju sredstva, pa mislim, krajnjeg korisnika, nisam siguran da me baš zanima put tih sredstava. Cilj je valjda da ih dobiju, a da se dogovorimo o ovim modalitetima ili evo nekim tehničkim pitanjima da, da. Znači, nemojmo, propala je politika kada se išlo u Brisel i crtalo Evropi šta će kazati nama šta da ne prihvatimo. To je propalo. Bili smo taoci te politike nekoliko godina i mislim da je sad vrijeme da učestvujemo u novoj politici gdje ljudi kažu dogovorite se, a kako god se dogovorite, vaša je država, vaš je dogovor. I treća poruka, stalno se šalje poruka da je Sarajevo država, a da je RS neprijateljska teritorija. Nije, i to je država, to je država. Znači, to je sve BiH i nikako da se u svojim porukama ljudi okanu priče da je cijela BiH država, da nije samo nešto u Sarajevu država, da je nešto i u Mostaru država i da valjda građani cijele BiH pripadaju državi BiH. Ja znam šta znači tehnički kako je to najracionalnije. Ali evo nemoguće je da mi ne možemo dobiti raspravu ni o jednoj instituciji na nivou BiH, da barem jednoj prestane rad, nemoguće je da sve savršeno funkcionišu. Ne, ne dozvoljava se ta rasprava ovdje u ovom parlamentu, ide se kao u šahu taknuto – maknuto. Završeno, formirano, nije bitno što ne radi, nije bitno što ..., nije tačno da se dozvoljava rasprava o tim institucijama. Znači, mi smo u nekoliko navrata ovdje pokušali promovisati politiku da nije važno koje je boje mačka već da lovi miševe. Nama se gura politika, hoćemo da budemo mačka te i te boje, taman bila slijepa. Mi mislimo da je, pogotovo sad u ovim vremenima, bolja politika da kakva je god mačka, malo i šepava i nikakva, da lovi miševe, nego da bude slijepa. 39
Riječ ima Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, dakle, u pravu su ljudi koji su kazali da je ovo zakon oko kojeg se u BiH dosada vodila velika rasprava prije nego što je došao u parlamentarnu proceduru. Ja bih rekao i prije nego što je došao u Vijeće ministara ili prije nego što je prošao Vijeće ministara. Dakle, otklanjano je jedno po jedno sporno pitanje, ja sam sticajem okolnosti na neki svoj način, jer se interesiram za ovu materiju, bio uključen, dakle imao neke informacije o tome šta se dešava, je li, u ovom procesu između entitetskih vlada koje su direktno učestvovale i Ministarstva. I znao sam da zakon stoji u ovom ministarstvu i da ga nema na Vijeću ministara jer postoje kao dva sporna pitanja. Jedno sporno pitanje, dakle prije nego što je zakon došao u Vijeće ministara, bio je način donošenja odluka, jer je prijedlog bio da se od osam, odnosno od sedam članova Vijeća: dva iz Vijeća ministara, dva iz jedne entitetske, dva iz druge, jedan iz Brčko Distrikta, ali po dva iz svakog naroda, najmanje po dva iz svakog naroda. Tu je dakle paritet. I to je po meni uredu. Odluke se donose većinom glasova od četiri glasa. To je bio jedan prijedlog i tom pitanju su se protivili ili takvom načinu rješavanja su se protivili predstavnici iz RS, tražeći da to bude šest od sedam kako je sad napisano ovdje u ovoj normi. I drugo pitanje je bilo sporno, i to pitanje koje se ponovo danas pokušava otvoriti kao sporno pitanje, a završeno je. Dakle, ja znam da je završeno. To je način finansiranja ove institucije, jer je bio prijedlog iz RS-a da finansiranje bude trećina, trećina, trećina, dakle da ovo bude institucija na kontribuciji entiteta, između ostalog, u dvije trećine svog finansiranja i da ne bude institucija koja će se izvorno finansirati iz budžeta BiH, što je naravno vrlo opasno, i sa aspekta prakse i sa aspekta uloge ove institucije i njene odgovornosti. Jer mi ukoliko uspostavljamo tijelo koje će biti regulator za državnu pomoć u BiH na cijeloj teritoriji države, onda je odgovornost prema institucijama BiH nama koji učestvujemo u njihovom radu ... i to finansiranje, dakle, ne samo što će proizvesti neku novu praksu, proizvesti nekog mutanta koji je do sada nepoznat, a ne može to biti kapacitet Fiskalnog vijeća, jer ovo je operativno tijelo. Vi pogledajte njegove ingerencije pa ćete da vidite šta to tijelo radi, šta je sadržaj njegovog rada, pa ćete da vidite da to ne može. Dakle, to je jedno vrlo teško i vrlo ozbiljno pitanje i na kraju se postigao dogovor da finansiranje bude iz budžeta institucija BiH. Dva ta pitanja su usaglašena i prošla su Vijeće ministara, dakle došla su na dnevni red Vijeća ministara, i to ovakav zakon kakav jeste, i ja pozivam sve kolege da mi podržimo ovaj zakon u prvom čitanju ovakav kakav jeste i ako ima nekih tehničkih popravki na tekst zakona, neka se ide amandmanima. I molim vas, nemojte ulagati amandmane koji udaraju u temelje ovoga zakona, koji su brižljivo već nekoliko godina dogovarani i između vlada entiteta i Vijeća ministara pa, ako hoćete, evo ja ću sada kazati da je u ovo na neki način bila uključena i Evropska komisija. Ja vas dakle molim da danas podržimo ovaj zakon u prvom čitanju. Nemojte ulagati amandmane jer će se pokvariti dakle sve. Steći će se dojam, evo ja ću ga sada izgovoriti, ali steći će se dojam a niko nije naivan da to ne vidi da jednu prepreku ili jedno pitanje riješimo u jednoj fazi, pa hajmo sad pustiti pa ćemo se onda boriti da drugo pitanje na naš način riješimo u drugoj fazi. Nemojte, ljudi, mi smo u ovoj zemlji ozbiljni i odgovorni i ako smo se dogovorili na nekim nivoima, 40 mi smo svi iz političkih stranaka, mi smo svi dakle ovdje, pa i oni ljudi koji sjede u entitetskim vladama su iz političkih stranaka i u Vijeću ministara, dogovorili smo se i hajmo da uradimo ono što smo se dogovorili. Jer ovdje je dakle riješilo se pitanje načina odlučivanja, sada je šest od sedam, e, hajmo sad da vidimo šta ćemo ponovo sa onim drugim pitanjem koje mi mislimo da treba, dogovoreno je to jedanput, riješeno je i molim vas da krenemo. Pazite, u BiH, ja sad neću uopće da ulazim, dakle ovaj zakon dovoljno štiti i entitete i općine i državu, ovaj zakon dovoljno štiti i dovoljno je uviđavan kada je u pitanju specifičnost, zbog toga je ona i najvažnija stvar. Zapravo, suštinska stvar je ovdje da li će ovaj zakon sutra napraviti okove, lance bosanskohercegovačkoj ekonomiji, da li je on dovoljno uviđavan s tog aspekta, to je zapravo suštinska stvar. Jer vi vidite koliko mi firmi imamo gdje BiH kao država, mislim, država je i općina da znate kad govorim o tome, i država je i entitet, država su i kantoni, država je naravno i državni nivo vlasti gdje intervenira, pomaže da se dobiju radna mjesta, da se održe radna mjesta. Ja mislim da su ljudi koji su ovo krojili imali u vidu i sve ove specifičnosti, ostavili su i slobodan period, odabrali su i grane na koje se ovo ne odnosi. To je suštinsko pitanje i hajmo molim vas, ja vas dakle pozivam da glasamo za ovaj zakon danas u prvom čitanju. Ako ima nekih popravki, ima nekih stvari tehničkih koje bi možda i ja želio da popravim, da ih popravimo. Ali nemojte, ljudi, da ponovo otvaramo pitanja zbog kojih ovaj zakon nekoliko godina nije bio ovdje u parlamentarnoj proceduri. Toliko, hvala vam lijepo.
Druga replika, Drago Kalabić.
Naravno, ne možemo prihvatiti ovaj poziv da poslanici ne učestvuju aktivno u kreiranju zakona i da nisu to tehnička pitanja. Naravno, poslanici odlučuju kako će koji amandman uložiti i u kojoj mjeri šta smatraju tehničkim, a šta političkim pitanjem. Ali ovo je zakon iz jednog seta važnih zakona i ja bih mogao prihvatiti ovo što je gospodin Džaferović rekao da ista njegova argumentacija važi recimo za Prijedlog zakona o popisu. Gospodin Džaferović je rekao u ovom parlamentu: nikad nećete to dobiti od SDA da glasamo tako i tako, iako je zakon o popisu pripremala i Evropska komisija, iako je to vrlo važan zakon, iako bez provođenja popisa nema kvalitetne primjene ovoga zakona, to svi znaju. Nema ekonomije i privrede BiH bez kvalitetnog popisa, to je potpuno jasno. Tad važe principi da jedna partija kaže - nećete to dobiti nikada, a sad imamo jedan apel koji se ovako kosi malo i poslovnički sa našim; ja razumijem da je to tehnički ispravno iz želje da prođe zakon, a ne može, ne može, ne možemo se složiti sa mišljenjem da je to tehničko pitanje, to je i političko pitanje i u ovom momentu nisam siguran kako ćemo ga razriješiti. Ali bi volio da argumentacija bude principijelna i da tako pristupamo pri svakom važnom zakonu, pogotovo pri ovima koji su povezani i koji predstavljaju jedan set i da imamo isti pristup prema tih tri-četiri zakona, da kažemo idemo to tako napraviti.
Replika, Šefik Džaferović.
Kolega Kalabiću, nećete imati potrebu zaista, niste ni ovo trebali, mislim, nije bilo potrebe za tim, ali evo imali ste pravo pa ste ga iskoristili. 41 Što se popisa tiče, on je prošao ovdje u ovom domu kad smo i Vi i ja zajedno bili u ovom domu i da Vi niste htjeli da prođe ne bi prošao kroz ovaj dom. Isto kao da i ja nisam htio vjerovatno ne bi prošao kroz ovaj dom. Dakle, nije to argument. Ali ja sad neću da otvaram tu vrstu diskusije ..., ja danas uopće ne bih govorio o ovom zakonu da ovo nije nešto više od zakona. Ovo je nešto više od zakona. Implementacija presude Sejdić-Finci je nešto više i od implementacije presude. Popis stanovništva je nešto više u ovom trenutku za BiH. To znači i kandidatski status, to znači prestanak sa zastojem i to znači nastavak kretanja evropskim putem. Ja sam zbog toga ustao i zbog toga govorio da konačno jedanputa stavimo tačku na ovo ponašanje koje smo do sada imali u BiH i da krenemo, da krenemo konačno putem evropskih integracija. Tačno je da zastupnici odlučuju, ali ukoliko su predstavnici moje političke stranke učestvovali u ovome svemu, ljudi koji to bolje znaju od mene, i kazali, evo dobro, to je to. Pa dobro, nije valjda to što sam ja zastupnik i što ću ja na kraju dići ruku za to ili ne dići, to jeste ključna stvar, ali moramo to imati u vidu i moramo to imati u obziru. Toliko, hvala.
Milica Marković, izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pa evo ja ću kratko reći nekoliko riječi o prijedlogu ovog zakona. Prije svega, mislim da je pohvalna činjenica da je resorno ministarstvo uspjelo da formuliše jedan prijedlog ovakvog zakona i da ga dostavi ovdje u proceduru, cijeneći potrebu i razne zahtjeve da dođe do rasprave, odnosno usvajanja jednog ovakvog zakona. S druge strane, više zbog čega sam se javila za riječ jeste to što sam iznenađena diskusijom pojedinih kolega u smislu da i ovo što je predloženo nije dovoljno, kao nije to ono što su pojedini očekivali ili kako bi trebalo da bude. Pa će naravno takvim svojim pristupom vjerovatno dovesti u pitanje ovaj predloga zakona. Kada bismo mi iz Kluba SNSD-a posmatrali ovaj predlog zakona samo iz ugla RS odakle dolazimo i čiji smo predstavnici ovdje u ovom parlamentu, onda bismo mogli da kažemo - pa ovaj zakon je jedna značajna i dodatna centralizacija BiH, a za nas je BiH složena i u značajnoj mjeri decentralizovana državna zajednica. I onda bismo mogli da kažemo - to je centralizacija i to nema veze sa onim kako je BiH definisana u Dejtonskom mirovnom sporazumu i mi ne možemo o tome razgovarati. Ali mi shvatamo da je sad 2011. godina, da mi imamo ozbiljnu namjeru i ambiciju da dobijemo kandidatski status i zato prihvatamo da se otvori priča o ovakvom zakonu. Ja smatram, kao i neke moje prethodne kolege koji su prethodno govorili da prijedlog ovog zakona u značajnoj mjeri definiše ono zbog čega je on i sastavljen i zbog čega bismo trebali da ga eventualno usvojimo. Ali ono zašto sam se javila posebno jeste zbog potrebe da dobijem pojašnjenja u dva člana. Ja bih molila ministra ako je moguće da se daju ta pojašnjenja, da ne bih bila u situaciji možda bespotrebno da podnosim amandmane. Dakle, interesuje me u članu 10. gdje se kaže 'da Savjet ima isključivu nadležnost za odobravanje programa državne pomoći i pojedinačne državne pomoći... te za uspostavljanje i upravljanje popisom državne pomoći i popisom programa šema državne pomoći započetom prije osnivanja Savjeta'. Dakle, šta znači to 'prije', to je vrlo široka formulacija 'prije osnivanja Savjeta'? Mi znamo da se određena državna pomoć dijelila i '96. i '98. i 2000-te i svih ovih godina unazad. Da li će ovakva 42 odredba ovaj zakon svrstati u red onih zakona gdje se nađe varijanta da Savjet stavimo u jedan lavirint koji će se baviti samo pitanjem nekih prethodnih pomoći koje su bile, a niko im neće moći ući u trag i niti će moći se ispostaviti kad su, kako, na koji način, u kojoj mjeri, a mi znamo da je i prethodni i pretprošli saziv Parlamenta formirao i komisije koje su se bavile istraživanjem i sudbinom pomoći koja je dolazila u BiH. Isto tako znamo da ni jedna od te dvije komisije ni u jednom sazivu nisu ništa mogle konkretno uraditi. Dakle, mislim da bi trebalo definisati ili će se možda donijeti neki dodatni akt koji će to definisati. Ako je to tako, onda bi željela da to čujemo. I druga stvar, ovo isto se odnosi i na član 20. gdje se govori da će Savjet izvršiti popis državne pomoći i slično. Znači, neka slična aktivnost koju su imale i komisije koje su bile formirane u prethodnim sazivima. Druga stvar je isto u članu 10. stav (2), kaže: 'Savjet ima pravo da pokrene istrage i vrši naknadne procjene dodijeljene državne pomoći.' Da li to znači da će Savjet biti, da kažem, tijelo po sistemu Kadija te tuži kadija ti sudi, kad znamo da Savjet je tijelo koje će da definiše i napravi okvir sredstava kojim će se raspolagati i koja će biti podijeljena, odnosno dodijeljena. To se potpuno može dovesti u analogan odnos sa budžetom koji recimo naš parlament usvoji i odredimo okvir kako će se ta sredstva dijeliti i kome će se dijeliti, a onda o načinu upotrebe ili eventualno zloupotrebe neke druge državne institucije se bave time kao što je državna revizija i slično. Ovdje postoji dilema i nejasnoća da li će taj savjet biti taj koji će dodjeljivati i odmah će poslije toga on da istražuje, da se bavi istragom ko je kako, na koji način ta sredstva iskoristio. Dakle, mi ćemo, ja očekujem dakle da dobijem pojašnjenje od ministra i predlažem kolegama koje su diskutovale u stilu da ovo nije dovoljno i da bi trebalo nešto više još dodati i uraditi ovom predlogu zakona da imaju u vidu činjenicu da je Evropska komisija i EU sve one uslove koje su postavili pred nas, a znamo da ih prije do godinu-dvije bilo više, sada su spustili taj prag tolerancije, pa se između ostalog kaže da je i ovaj zakon jedan od tri uslova pored primjene i implementacije presude Evropskog suda u slučaju Sejdić-Finci, Zakona o popisu stanovništva. Znači, ovo je treći zakon koji se traži da uradimo kako bismo aplicirali za status kandidata ... ili će se možda i na ovom zakonu pokazati ono za šta su ... pojedini majstori, a to je da zakomplikuju situaciju kao što smo vidjeli prethodnih nekoliko dana da i u komisiji koju smo imenovali za implementaciju presude Evropskog suda u slučaju Sejdić i Finci se već zakomplikovala situacija zato što se tamo ne radi o tome da se implementira ono što kaže presuda, a to je da nacionalne manjine imaju pravo da se kandiduju za člana Predsjedništva BiH, nego se sad ... u tu priču uvodi i broj poslanika u Predstavničkom domu, broj delegata u Domu naroda, ovo i ono. Znači, razne neke varijante koje će samo zakomplikovati i dovesti do toga da se ništa ne uradi. Ako neko ima namjeru i sa ovim zakonom da to uradi, onda je besmisleno što se uopšte tražilo od ovog ministarstva i očekivalo da se bavi ovim, da se trudi oko ovoga, da napravi ovakav jedan materijal, da bi to neko sve razvodnio. Jer morate imati u vidu da sve ono što se traži više od toga da ovaj zakon bude koordinacioni zakon, znači zakon koji će koordinirati između etiteta, kantona, opština, Brčko Distrikta i ostalih, znači to je maksimum koji mi treba da uradimo da bismo imali ovakav zakon. I potpuno sam sigurna da više od toga ne traži ni Evropska komisija, ni EU od nas. Hvala.
Riječ ima Mato Franjičević. Izvolite.
Zahvaljujem. 43 Činjenica da je ovo jedan od tri uvjeta za naš kandidatski status nije prvenstveno određujuća u stavu nas iz HDZ-a BiH da ćemo podržati načela ovog zakona. Više od toga za ovakav stav nas opredjeljuju dvije ili tri druge bitne činjenice. Prva je da ćemo usvajanjem ovog zakonskog propisa doći u situaciju da imamo primjenu istih kriterija, istih mjerila, istog jednoobraznog načina funkcioniranja na razini čitave države BiH, bez obzira o kojem se njenom dijelu radilo, što je opet preduvjet za dosljedan, kvalitetan i efikasan razvitak tržišnog gospodarstva, gospodarstva kojemu je konkurencija temelj. Drugo, dakle samom tom činjenicom prestat će mogućnost da se kao što je do sada nažalost bio slučaj, imamo mnogo primjera za to, da se odobravaju na različitim razinama BiH državne potpore nekim poduzećima, nekim gospodarskim subjektima, a da se nekima drugima ne odobravaju, što naravno narušava i konkurenciju i osnovna temeljna načela tržišnog gospodarstva. ... Te odluke su često rukovođene različitim stranačkim, politikantskim, jednonacionalnim razlozima i učincima. Drugi bitan razlog je da će usvajanje ... u suštini ovakvog zakonskog teksta biti harmonizirano s propisima EU, s pravnom stečevinom EU, i da će i zbog toga taj naš korak približavanja prema kandidatskom statusu i prema euroatlantskim integracijama biti ne samo formalan nego mnogo kvalitetniji i mnogo sadržajniji. Naravno da u samom tekstu ima mjesta na koje se može intervenirati, međutim ta mjesta, po mojoj skromnoj procjeni, nisu suštinska i riječ je o određenim ispravcima kako bi tekst zakona mogao biti još kvalitetniji i bolji. Hvala.
Zahvaljujem. Ispravak krivog navoda, uvaženi poslanik Mirsad Mešić. Vi ste se javili ili je slučajno bilo? Dobro. Dalje diskusiju ima uvaženi poslanik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo zastupnici, uvaženi članovi Vijeća ministara, dame i gospodo, evo ja neću ponavljati ono što je već rečeno o ovom zakonu, i o značaju ovog zakona i o potrebi za donošenje ovog zakona. Ja želim podsjetiti samo na nekoliko činjenica iz obrazloženja ovog zakona. Podsjetiti nas sve, pretpostavljajući da smo svi ovo pročitali što piše u obrazloženju i podsjetiti da ovaj zakon od dana rješenja, donošenja rješenja resornog ministra pa do danas bilježi vrijeme od pet godina različitih oblika usuglašavanja. Ako tome dodamo da se radi o zakonu koji je dio međunarodnih obveza BiH iz najmanje tri međunarodna sporazuma, Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, Sporazuma CEFTA, ... i, evo, još jedan treći ali nije ni bitno, znači sporazum, pitanje je znači naše želje, volje ili naše kredibilnosti da poštujemo i izvršajemo svoje međunarodne obveze. Pitanje je isto tako ... naše spremnosti da evo nakon pet godina mukotrpnog usuglašavanja prihvatimo činjenicu da je tih pet godina neko potrošio da bi došao do zakona koji broji samo 25 članaka. Znači, radi se ipak, iako gledajući s aspekta broja članaka u zakonu, o složenoj materiji, o materiji za koju je trebalo ovoliko vremena i za koju imamo evo najveći stupanj usuglašenosti do sada. Imao sam priliku slušati i one koji imaju pravo da kažu je li ovaj zakon usuglašen sa evropskim 44 standardima na koje se mi vrlo često pozivamo u ovom parlamentu i ljudi su rekli, ovo što danas imamo u nacrtu ovog zakona jeste u skladu sa tim standardima. Znači, usuglašavanje našeg zakonodavstva sa zakonodavstvom EU je proces u koji mi sporo ulazimo, u koji ćemo sve više ulaziti i u kojemu ćemo i te kako morati voditi računa o tome je li propis koji usvajamo u skladu sa onim što evo mi kolokvijalno kažemo evropskim standardima. Meni se čini da ... je bilo dobro, evo, ja evo koristeći ovdje nazočnost resornog ministra želim i čestitati, evo, bez obzira na vrijeme trajanja ovih konsultacija, što smo ipak došli do ovog zakona i čini mi se da je mali propust, aj da ga tako nazovemo, što možda u samom početku rasprave o ovoj točki dnevnog reda, bez obzira što se radi naizgled o jednostavnom zakonu, nismo čuli uvodno izlaganje resornog ministra. Mislim da bi to uvodno izlaganje otklonilo mnoge dileme koje evo svako od nas pojedinačno iznosi ovisno koliko je ko upoznat sa detaljima ovog mukotrpnog procesa. Znači, ja vjerujem da ovaj zakon na zadovoljavajući način rješava sustav državne potpore u BiH, da je on možda mogao biti u nekim dijelovima centralističniji ili više decentraliziran, ovisno, je li, šta ko više voli. Ali mislim da je ipak nađena jedna mjera kompromisa, uvažavanja znači i potrebe da kažemo, jer ovim zakonom se uspostavlja između ostalog institucija BiH za sustav državne potpore. A u sastavu te institucije je bez obzira kako bih ja to, kad bih sam ja pisao zakon, opisao ... svi su zastupljeni. Imate istu zastupljenost entiteta kao i države, možda bi, evo kolega Ljubić je govorio, možda bi neki od nas volili da su više kantoni zastupljeni, možda bi neki volili da su i općine više zastupljene. Imate Brčko Distrikt zbog njegovog specifičnog statusa koji je zastupljen na način kako je zastupljen. Znači, sve su to dileme koje je moguće otvarati, ja ipak mislim da treba cijeniti napor koji je resorno ministarstvo uložilo i svi oni koji su skupa s njim radili na ovom poslu da dođemo do ovog nacrta zakona. I pokušati da ne pokvarimo posao, odnosno, kako su već neki rekli da pokažemo da znamo i cijeniti ono što neki urade i da nismo samo ovdje da pokvarimo i kad neko nešto napravi. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Sljedeći za diskusiju se prijavio uvaženi poslanik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala, gospodine Živkoviću. Dame i gospodo, javio sam se za diskusiju da prije svega kažem da je nama iz RS, posebno poslanicima iz SNSD-a, prije svega stalo da se ovaj zakon donese, čime bi se ispunili određeni uslovi koje EU pred nas stavlja. Mislim da su to moje kolege u dovoljnoj mjeri već rekli i stalo nam je do toga, a evo da nam je stalo i odričemo se u dobrom dijelu nadležnosti koje smo imali. Hoćemo BiH i hoćemo ovakav zakon i hoćemo da dobijemo status kandidata kako bismo i mi došli u pristupne fondove od kojih bi mogli da brže razvijamo BiH. Međutim, prije svega treba čestitati ministru i ovom ministarstvu i radnoj grupi koja je na ovome radila, jer je uvažila i realnosti entiteta, zakon je u dobroj mjeri održiv, ali dozvolite da i mi kao poslanici imamo određenih sugestija i primjedbi koje bi trebale ovdje da se uvaže. A posebno kada su u pitanju ponekad, bojim se da pogrešno me ne shvate, pa imam bolji termin za ove agencije, al' evo zadržaću se na tome, da im skoro ne možemo ništa. U nekoliko prethodnih 45 sastanaka na komisijama za budžet i finansije mi imamo situaciju u kojoj nam uopšte ne dođu predstavnici agencija, ne dođu odgovorni ljudi iz institucija da na relevantan način pred nama iskažu ono šta im postavljamo kao pitanje. I vjerujte da se ponekad tako nezgodno čovjek osjeća da ne zna uopšte šta bi ih pitao. Između ostalih vidite tamo da se nabavljaju određena sredstva itd., automobili koji su malo skuplji itd. Na takva pitanja vam najodgovorniji iz te agencije i ne odgovore i ne možete biti toliko drski i bezobrazni pa da to nekoliko puta postavljate, ali kad sve to konstatujemo šta možemo toj agenciji, tom rukovodstvu koje je pomalo i otuđeno na neki način. Iz tih razloga neke sugestije koje bi dobro došle u okviru amandmana, bila bi prava stvar da se uvrsti, evo mi iz RS predlažemo da se finansiranje vrši na ovakav način. Znači, odmah smanjujemo izdvajanje iz budžeta na nivou BiH. To će u potpunosti zaštititi interese svih, ali upravo iz ovih razloga sam se javio: ne možete kada formirate određene agencije, više vi niste u mogućnosti bilo šta da učinite. Iz tih razloga nemoj da pokvarimo stvar koja je dugo očekivana, napravljena na najkvalitetniji približan način, da zbog sitnih malih popravki koje ćemo imati izgubimo zakon i ne pokažemo Evropi kako smo spremni da poštujemo pravila i principe, a ona nas je i upozorila da kako se mi dogovorimo biće. Stoga apelujem na poslanike da ovdje imamo malo više tolerancije i da na neki način dođemo do ova tri uslova koja su neophodna kako bismo i mi se priključili EU, a mislim da ovaj parlament u posljednje vrijeme ima mnogo više razumijevanja i ja se nadam da ćemo u tome uspjeti. Iz tih razloga pozivam da uvažite i ove stavove o kojim mi govorimo i koje iznosimo. Hvala.
Zahvaljujem. Za riječ se javio uvaženi ministar Mladen Zirojević, evo prije još dva poslanika koji su se prijavili. Ministre, hoćete sad riječ? Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovano predsjedništvo, uvaženi poslanici, članovi Savjeta ministara, predstavnici medija, evo ja jednostavno ... da izrazim zadovoljstvo što je ovaj zakon i dovde došao, jer svih pet godina koliko se radi na izradi nacrta, odnosno prijedloga zakona, zaista je bilo malo razloga za optimizam. Ne treba vas podsjećati da je ovaj zakon od izuzetnog značaja, da je jedan od tri uslova kako bi stekli poziciju da predamo validnu aplikaciju za članstvo u EU i za početak steknemo status kandidata. Vi znate sve kakve benefite jedan takav status BiH može donijeti. Kao što rekoh, moj prethodnik ministar Puhalac je 9.9.2006. formirao prvu radnu grupu koja je imala zadatak da sroči tekst prijedloga zakona. Ona je imala bezbroj sastanaka, jako puno žučnih i teških diskusija, dijametralno suprotnih stavova i zaista svo to vrijeme izgledalo je da nema šanse da ovaj zakon dobije neku širu podršku. Zadnja verzija zakona je bila ta da ono što je bilo kamen spoticanja je ustvari kako i na koji način organizovati ovo tijelo koje vrši dodjelu državne pomoći, kako ga nazvati, kakve mu ovlasti dati, kako ustrojiti njegov rad. Zadnja verzija koja nije dobila svjetlo, niti prolaz entiteta i zeleno svjetlo je bila da tu vrstu poslova radi Konkurentski savjet. Obrazloženje entiteta zašto se ne daje podršku jednom takom zahtjevu je da jednostavno ne treba praviti neko super tijelo, super organ sa 46 dodatnim nadležnostima, osim onih koja su već zakonom definisana i data Konkurentskom savjetu. I tad se došlo jednostavno u jedno vrijeme apatije gdje jednostavno niko nije očekivao da će se smoći snage da u tehničkom mandatu Savjet ministara, odnosno resorno ministarstvo predloži jedan ovakav zakon. Odlučio sam da kontaktiram sa najodgovornijim ljudima entiteta vrlo otvoreno, transparentno i da vidim šta je i koji je to način i kako se može prevazići taj problem, predložio par stvari i osjetio da sam dobio neku načelnu podršku. Ta podrška se ogledala u tome da prijedlog koji je pred vama da ... Savet za dodjelu državne pomoći na neki način ima zeleno svjetlo. Vjerujte da je bilo prošlo par mjeseci ono prije izbora i nakon izbora gdje me nikad niko nije upitao šta je s tim zakonom, čak ni predstavnici Evropske komisije, međunarodne zajednice koji su svo ovo vrijeme bili živo zainteresovani za donošenje ovog zakona. Evo nakon jako puno truda, rada imamo jedan tekst koji je, da podsjetim, na Savjetu ministara gotovo jednoglasno dobio podršku i utvrđen Prijedlog zakona. Pred vama je vrlo složen zakon, iako ima samo 25 članova, ja bih rekao istorijski zakon i neki prije mene govornici su ga tako nazvali, zakon koji je, kao što je rekla gospođa Majkić, imao trnovit put, nimalo jednostavan. O jednoj riječi, o jednoj odredbi se mjesecima raspravljalo. I zato vas molim da s puno senzibiliteta priđete i eventualnim korekcijama Prijedloga zakona, jer neke suštinske i bitne i neke radikalnije izmjene sasvim sigurno će napraviti atmosferu gdje neko neće biti zadovoljan, i onda nas ponovo vraća na početnu poziciju. Neko je rekao da je jako puno međunarodnih ugovora koji nalažu BiH uspostavu sistema za dodjelu državne pomoći, odnosno organizovanje jednog ovakvog tijela i zaista je tako, krenuvši od Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju koji članom 71. predviđa takvu obavezu. Privremeni sporazum kao trgovinski dio Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju u članu 36. isto to definiše. CEFTA, multilateralni sporazum, isto to nalaže svojim članom 21. I na kraju, Ugovor o osnivanju Energetske zajednice Jugoistočne Evrope to predviđa. Vidite koliko međunarodnih obaveza rješavamo donošenjem jednog ovakvog zakona. Dakle, u samoj izradi ovog zakona učestvovali su zaista sva nadležna entitetska i državna tijela. Koordinator je bilo svakako Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, tu su značajnu ulogu dala i ministarstva finansija i trezora BiH, Ministarstvo pravde, evo tu su moje kolege i mogu to potvrditi, entitetska ministarstva finansija i entitetska ministarstva industrije i energetike. I evo, na zadnjoj sjednici radne grupe ja sam lično pozvao i gospođu Paolu Panpaloni, ona je šef Odsjeka za BiH pri Evropskoj komisiji u Briselu. Ona je rekla: 'Da, ovo je prihvatljivo u onom dijelu u kojem treba da ispunjava te evropske standarde i harmonizuje te propise koji se odnose na ovu oblast. Vi ste to uradili. Kako i na koji način ćete organizovati funkcionisanje i način odlučivanja Savjeta, to je na vama, jer AKI ne poznaje jednostavno neke odredbe niti nalaže bilo šta imperativno.' I evo upravo zato kad sam predložio ovaj zakon na Savjetu ministara kad je riječ o ona, da tako kažem, sporna dva pitanja, način odlučivanja i način finansiranja, ponudio samo opciona rješenja. Savjet se o ovom prvom načinu odlučivanja opredijelio da to bude kao i kod Konkurencijskog savjeta, znači krovum čini šest od sedam i za odluku je potrebno šest glasova, što znači makar jedan glas iz svakog iz reda konstitutivnih naroda. I dalje mislim da ... kad je riječ o finansiranju Savjeta da je jednostavno logično da se to uredi na način kao što je urađeno i sa Fiskalnim savjetom, jer je dobra praksa da se Savjet finansira 47 po principu jedna trećina, 30%, 30%, 30%, jer ne vidim ako nešto funkcioniše u jednoj instituciji kod Fiskalnog savjeta da ne bi i kod ovog koji nastojmo formirati shodno ovom zakonu. Mislim da iz same diskusije vas poslanika ima jako puno razloga za optimizam, cijenim i one koji daju primjedbe na ovaj zakon. Sasvim je sigurno da je možda moguće bilo hiljadu stvari bolje uraditi i urediti, ali ne u BiH i ne u ovom trenutku. Ovo je odgovorno tvrdim plafon u smislu postavljanja kompromisa. Da je tako pokazuje, ponovo podsjećam, i način odlučivanja na Savjetu ministara. Zato vas molim da imate jako puno razumijevanja i da podržite ovaj zakon. Svi oni koji tvrde da je jako malo države u ovom zakonu griješe, upravo zato što će ovo biti jedan organ na nivou BiH koordinirajući, upravo zato što će to biti jedini organ koji će komunicirati sa Evropskom komisijom i niko drugi neće. Upravo zato što će Savjet ministara u ovo tijelo imenovati dva člana i što će sad, zavisi kako se vi odlučite, sa bh. nivoa ovaj savjet biti finansiran, da li u cijelosti ili u procentu 30%. Isto tako, svi oni koji tvrde da je ovde malo entiteta, odnosno da se radi o prenosu nadležnosti, odgovorno tvrdim da griješe, zato što su implementirajuća tijela, odnosno tijela koja su zadužena za provođenje ovog zakona i za kontrolu, dok je .... zadužen Savjet, upravo, entitetske vlade odnosno njihova resorna ministarstva finansija. Toliko, i hvala vam.
Zahvaljujem. Idemo dalje sa diskusijama. Uvažena poslanica Nermina Ćemalović. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Ovako, na 7. sjednici Komisije za vanjsku trgovinu i carine, čija sam i ja članica, razmatrali smo ovaj Prijedlog zakona o sistemu državne pomoći u BiH i jednoglasno su prihvaćeni principi ovog zakona. U augustu 2011. godine, Vijeće ministara je utvrdilo Prijedlog zakona uspostavljanjem zakonskog okvira za kontrolu državne pomoći i formiranje institucije ili tijela koja će odobravati državnu pomoć kao i određivati povrat državne pomoći koja je nezakonito dodijeljena. Da podsjetim da bez ovog zakona kršimo sljedeće principe: to je Privremeni sporazum o trgovini i trgovinskim pitanjima između Evropske zajednice i BiH, kao i Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju sa EU. Važnost donošenja ovog zakona bi bila slijedeća: ovo je jedan od tri uvjeta da bi naša zemlja dobila kandidatski status u EU i ovim bi se zakonom osigurao sistematičniji princip podjele novaca poreskih obveznika BiH, te usmjerio novac na ekonomski zapostavljene regione, odnosno time bi se faktički uspostavio ravnomjeran ekonomski razvoj u BiH. Ja mislim da je to dobro. Hvala.
Zahvaljujem. Repliku ili ispravak krivog navoda ima uvaženi poslanik Šefik Džaferović. Izvolite. 48
Gospodine predsjedavajući, ja bih samo zamolio ministra, ja sam htio dakle da dok je ministar bio za govornicom pa sam onda nespretno se prijavio za diskusiju, pa onda neće replika ... isključim diskusiju i onda prođe voz, je li. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] zahvali se Berizu. Hvala vam. Kolega Belkiću, imat ćemo to idući put u vidu. Dakle, ministar je kazao da su bila dva sporna pitanja. Mislim, da raščistimo stvar. Bila su dva sporna pitanja, način odlučivanja i način finansiranja, na kraju. I pitanja su riješena tako što je odlučivanje ovako kako jeste ali i finansiranje ovako kako jeste. To što ste Vi iznijeli je Vaše lično mišljenje. Ja sam Vas tako shvatio da Vi mislite da može i drugačije, ali u zakonu kao kompromis stoji dakle ovo što je napisano u zakonu. O tome, samo da Vas razumijem. Je li to tako?
nije uključen mikrofon
Ne, ne ministre. Samo malo. Vi ste zakon uputili u Vijeće ministara, je li tako? I zakon je u Vijeće ministara došao u ovom tekstu kako je došao, je li tako?
nije uključen mikrofon
Samo malo, molim vas da postavimo pitanje. Evo očigledno je da smo trebali dati ministru na kraju riječ, a da znači još raspravimo oko toga. Potrebno je ministre ponovo da tražite riječ, da razjasnite stvari poslije gospodina Džaferovića, pa ćete dobiti riječ. Izvolite, gospodine Džaferović.
Dakle, ja koliko sam shvatio ministra, jer malo se unijelo sada zabune, mislim, dobili smo jedan tekst, a ministar kaže da misli da može i drugačije. Mislim, ovo je ozbiljna stvar, jer da se mislilo da ovo može i drugačije kada je u pitanju finansiranje, zakon vjerovatno do danas ne bi došao ovde u Parlamentarnu skupštinu. Isto kao što da se mislilo i odlučivanje da bude drugačije, ne bi došao. Ja pitam ministra da se ova stvar pojasni, da znamo to. Je li ovo, dakle ovo je stvar koja je prošla kroz Vijeće ministara, došla od Ministarstva i mi smo to dobili kao zastupnici, kao rezultat kompromisa u BiH. 49 Toliko, hvala vam. Kako je inače zakon uopće mogao, pazite, zakona nekoliko godina nema na dnevnom redu Vijeća ministara i stavljen je na Vijeće ministara? To meni govori da je postignut dakle dogovor i ja znam da je postignut dogovor u BiH. I nemojte sad, evo neka se pojasni ta stvar.
Zahvaljujem. Pitam uvaženu poslanicu Ismetu Dervoz i uvaženog poslanika Sašu Magazinovića jesu i vaše replike u smislu pitanja ministru, da ih saslušamo, pa da ministru damo da odgovori. Jesu. Uvaženi poslanik Saša Magazinović, pitanje ministru. Izvolite.
Ma ne, jedna rečenica samo. Dakle, na tragu ovoga, sad je i meni malo ovo nejasno, pošto sam ja dobio drugačije informacije kada je u pitanju rad Vijeća ministara i odlučivanje po pitanju ovoga zakona. Pa bih Vas ja zamolio kada budete odgovarali kolegi Džaferoviću, samo da kažete na koji način ste odlučivali i rezultat na kraju krajeva i glasanja o konačnom tekstu zakona koji je došao pred nas, kao poslanike. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi ministre, imate potrebu da odgovorite, molim Vas? Uvaženi ministar Mladen Zirojević, izvolite.
Pa ja sam zaista shvatio ovo pitanje i namjeru obojice uvaženih poslanika, hoće se reći sledeće. Evo, ... bila su, da tako kažem, dva sporna pitanja, način odlučivanja i način finansiranja Savjeta. E sada ja ne znam, ja sam se vjerujte raspitivao koliko je uobičajeno da ja kao resorni ministar pošaljem Prijedlog zakona sa opcionim rješenjim a) i b). Dobio sam saglasnost i, u cilju što transparentnijeg donošenja odluke, tako je i otišlo. O prvom, da tako kažem, spornom pitanju, to je način odlučivanja, jednoglasno je Savjet ministara donio odluku da ide, da se većinom od šest članova Savjeta donosi odluka, a ne sa četiri, kako je bio prijedlog članova radne grupe iz Federacije, i to jednoglasno, gotovo da nije bilo rasprave uopšte. Išli smo na drugo pitanje sa sedam, tri su preglasani ministri iz reda srpskog naroda, dakle i mi smo bili, imali stav da se ovaj zakon, ovaj savjet treba finansirati po principu 30:30:30%. E sada, ja shvatam šta vi hoćete reći. Znači, tamo je neko napravio u Savjetu ministara kompromis, ne vidim razlog da sada neko ovde ne napravi kompromis. Ali isto tako ja ne vidim problem što sam ja kao resorni ministar i kao predlagač ovog zakona iznio svoj stav. A sada na vama je da odlučite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 9:1, ministar Halilović je bio 'protiv'. 50 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Vi ste bili 'za'?
Samo malo, molim vas. Ministre, jeste li zavšili? Jeste. Uvažena poslanica Ismeta Dervoz, ispravak krivog navoda, replika, o čemu se radi?
Gospodine dopredsjedavajući, uvažene kolege, nije niti ispravka krivog navoda nego, recimo, ispravka načina na koji bismo mi mogli početi funkcionirati u ovom uvaženom domu. Može li bolje? Postavilo se pitanje, može. Uvijek može bolje. Može li gore? Mi to dokazujemo redovito na svim našim sjednicama i na način na koji preokrećemo napravljene i vraćamo unatrag korake pomaknute u BiH u bilo čemu što se može smatrati postignutim dogovorom a značajno je za ovu zemlju. Ja ću najprije kazati da mi kontinuirano govorimo o tri uvjeta. Ovaj zakon je, reklo bi se, jedini pravi uvjet. Donošenje presude, implementacija presude Sejdić-Finci: od nas je traženo da se napravi kredibilan napor, a popis stanovništva je preporuka koja je vrlo važna iz brojnih razloga, da o njima sada ovde ne elaboriramo. Kako je ovaj zakon to što jeste, onda pozdravljam sve napore koji su učinjeni da se on u ovoj formi nakon toliko godina predstavi ovom domu. Pozdravljam također promišljanja svih nas, svako od nas ima pravo na to da i pored toga što se neke stvari donesu već na nekom tijelu kao prijedlog, možemo smatrati da treba dati još neka dodatna pojašnjenja, ali nemamo pravo da procese vraćamo unatrag onda kad su oni doneseni i postavljeni pred nas na način da izvjesno predstavljaju korak naprijed za BiH i za one kojima mi na kraju krajeva svi služimo, a to su građani BiH. Ja plediram na sve kolege da se značaj ovog zakona shvati u upravo onom njegovom izvornom obliku, a to je da ovo je uvjet da BiH može krenuti dalje. Može li on biti bolji, pokažimo to, gospodo, onda kad konačno jedanput usvojimo neki zakon, pa mu damo priliku da on zaživi. Nemojmo vraćati kontinuirano neke procese na početak, jer ćemo onda stalno biti u poziciji da ne damo, mi ovde ne damo priliku BiH da može napredovati ili pokušati da napreduje. Hvala lijepo još jedanput ovom ministarstvu i svim kolegama koji shvataju značaj ovog zakona.
Zahvaljujem. Uvaženi, jeste li vi? Ne sekiram se, samo svima po mjeri. Uvaženi poslanik Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Druga, ma ja sebe brojim, nemojte me Vi brojati, pustite me. 51
Samo malo molim vas smirite tenzije. Idemo dalje. Izvolite.
Ima predsjedavajući koji broji. Nije vam to posao. Ja se zahvaljujem ministru. Ministar je korektno, dakle ovde na kraju ja sam shvatio i prvi puta, samo ja hoću zbog javnosti da se zna. Ja znam kompletan ovaj proces. Stvar je dakle potpuno jasna i ja želim da se zahvalim što nam je ovde kazano, dakle od dva sporana pitanja, samo da znamo, dakle o jednom su glasali 100%, što kažu, svi u Vijeću ministara jednoglasno da bude tako. O drugom pitanju je glasano tako što ministri iz reda srpskog naroda nisu glasali za to ali kada se glasalo o zakonu u cjelini svi su glasali jednoglasno i podržali zakon i tekst kojeg mi pred sobom imamo je rezultat jednoglasne odluke Vijeća ministara. To sam ja htio da čujem.
Zahvaljujem. Imamo još jednog prijavljenog za diskusiju. Uvaženi poslanik Emir Kabil, izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvaženi poslanici, mislim da se radi o izuzetno značajnom zakonu i možda jednom od ključnih zakona. Manje-više svi smo rekli da je to jako bitno. Mi se ovde svi utrkujemo ko će više i u koga će više biti puna usta Bosne i Hercegovine kao države. BiH će biti jaka i jača onog trenutka kada dobije status. Da bi dobila taj status pridruživanja, kako se zove, potrebno je usvojiti ovaj zakon. Kakav je takav je. Bolje ikakav nego nikakav. Ono što me najviše zabrinjava, da mi poslanici živimo van realnog života u BiH. Mi govorimo o nekakvim zakonima i o minimumu kompromisa koji ovde nedostaje. Za mene je najvažnija stvar da zakon prođe. Iako će on imati vrlo oprečna mišljenja, imat će i kritiku možda, kako će se on finansirati, to je stvar na dugom štapu. To za mene u ovom trenutku nije bitno. Za mene je bitno da pošaljemo poruku Evropi kao civilizovani ljudi da imamo pravo za status o pridruživanju, jer kao zemlja mislim da imamo pravo na to. Zato bih vas molio da i uz bolne kompromise, bez emocija, bez nekakvih velikih riječi, pokušamo da riješimo ovaj problem. Bojim se da smo u ćorsokaku. Kažu, pet godina je govoreno o ovom zakonu, pet godina su se radili svakojaki kompromisi, i sada smo zapeli oko jedne stvari, da budemo potpuno otvoreni i jasni, oko finansiranja. Hoćemo finansirati na ovaj način, kako kaže član 9., a to je: sredstva za finansiranje rada Vijeća osiguravaju se iz proračuna institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH. Ili na drugi način kako su ukazali poslanici iz srpskog naroda, nema treće stvari. Nema treće stvari, ako to ne usvojimo, ovaj zakon pada. Onda smo mi u velikom problemu. Poruka će ako ne bude nekakvog kompromisa biti mnogo gora nego usvajanje pa i nakaradnog zakona. Ja vas zato molim da pokušamo naći nekakav kompromis. Ovde nema pobjednika, ovde nema nikakvih pobjednika, ovde mora postojati kompromis, zato pokušavam da možda smirim tenzije jer vidim da poslanici odmah se osjećaju tako nervozni, tako nešto nasekirani, a to je bez veze, život je nešto sasvim drugo. Život je van ovih zgrada. Život je druga potpuno priča, nažalost. Većina poslanika ne zna šta je život. Život je borba za opstanak, život je borba za zdravlje, život je borba da se dobije nekakva penzija. Zato vas molim da nađemo jedan ljudski kompromis. Jer ako neko napravi ustupak, neće odmah na drugoj strani biti ustupka i kompromisa. Zato vas molim da pokušamo da nađemo kompromis. Ovdje 52 je samo jedan problem, problem preglasavanja i problem usaglašavanja finansiranja institucija koje treba da implementiraju ovaj zakon. I to je kamen spoticanja i sva ova naša diskusija će biti suvisla ukoliko tu ne nađemo kompromis. E sad mi trebamo sjesti pa se dogovoriti i vidjeti da nema ni gubitnika ni dobitnika, i u tom smislu ja diskutujem. Jer, ovo je uslov za status za pridruživanje BiH. Hvala.
Uvaženi poslanik Slavuj Jovičić. Replika, je li tako?
Da. Ma nije direktno na izlaganje kolege Kabila nego na nekoliko prethodnih diskutanata. Pozivamo stalno na kompromis. Pa ko ovdje nije za kompromis? Je li neko stvarno ovdje protiv ovog zakona rekao, evo, nećemo zakon? Ja nisam čuo. Ali evo, ostalo mi je samo jedan i kao što sam dobro čini mi se u prognozi rekao, 99% je usaglašeno oko finansiranja. Šta je sad problem? Prebacivanje ili problem je prebacivati teret na predstavnike iz RS, kao vi ste za to da se finansira jedna trećina iz RS i odmah nam to negdje, ako nije direktno rečeno u primisli, vi nešto se odvajate. Pa čije su to pare? Čiji je budžet RS? Čiji je budžet BiH? Ali kao što su rekli neki diskutanti, mi nikada nismo preispitali rad agencija koje su direktno finansirane sa nivoa budžeta BiH, šta je njihov učinak. I šta sad? Ako već imamo Savjet i ako jednu trećinu će finansirati RS, jednu Federacija, jednu Savjet ministara, čije su pare? Pare svih u ovoj BiH. Imamo već jedan model oko Fiskalnog savjeta koji kako-tako funkcioniše i bolji je od drugih. Barem daje smjernice kako trebamo ispraviti greške. Sigurno da ću uložiti amandmane na taj član 9. I sad pozivati mene na kompromis da ja odustanem od svojih amandmana, a nisam isključiv čovjek, nego oni već pokazuju mogućnost da ovaj zakon odmah dobije podršku i prođe proceduru. Pa nisam zgrabio entitet RS kao jastuk i odnio što sam rekao jednu trećinu finansiraće RS. E, to je kompromis. Zašto to ne prihvatiti, ovo je samo kao jedan poziv, ja ni na kog ne mogu da utičem, naravno. I zašto dovoditi u poziciju da padne zakon, ako ste već čuli obrazloženje ministra da je tamo bilo ovo preglasavanje? Pa nije, naravno, u konačnoj formi glasanja nisu ni ministri iz reda srpskog naroda mogli da kažu sada ćemo glasati 'protiv', pa da ih neko optuži da su oni srušili zakon, nego su dali nama mogućnost, što je i poslovnička i zakonska procedura, da se mi ovdje izborimo na najbolji način. Ne po sistemu vrućih krompira, nego razumijevanja. Ja kažem, uložiću amandmane upravo na član 9. i samo jedan, evo, oko finansiranja jedne trećine. Insistirati na njima. Hoćete li vi prihvatiti taj kompromis koji vi pozivate da prihvatite moje amandmane da zakon odmah prođe ili ćete mene optužiti, a ja neću odustati i, naravno, dovesti u poziciju da zakon padne. Eto vam kompromisa. Pa neće se RS odvojiti nego, ljudi, gomilate samo institucije, mi od toga strahujemo. Hoće biti nova neka agencija koju će neko finansirati, a neće dati rezulate? Imamo ih bezbroj. Nemojte, to sam malo kroz inicijativu pokrenuo da jednom i tu stavimo rasprave. Dajte, eto vam kompromisa.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanici, imam jedan prijedlog. Znači da se odustane od ovih replika i krivih navoda i da napravimo 10 minuta pauzu ili da krenemo sa replikama i krivim navodima i da onda napravimo pauzu u 2,00 za ručak, pošto će ove replike sigurno izazvati još nove replike. Izaberite. 53 Možete prstom da pritisnete da odustajete od tih replika, a možemo i da idemo ovako i da tek u 2,00 sata napravimo. Dobro, znači ne odustajete od replika. Uvaženi poslanik Saša Magazinović, izvolite.
Pa vrlo kratko. Dakle, ispravljam netačan navod prethodnog kolege koji je kazao da su ministri u Vijeću ministara glasali za ovaj zakon, da bi dali priliku poslanicima da ga poprave. Dakle, to je netačno. Oni su glasali za njega zato što misle da je dobar ili nije dobar. I to što ste Vi rekli ni od koga osim Vas nisam čuo, dakle da je Vijeće ministara pustilo zakon, znajući da nije dobar, ali eto, ko biva, mi ćemo ga popraviti. I druga stvar, dvije stvari su bile u ovom zakonu sporne i Vi ste to dobro rekli. Način odlučivanja i finansiranja. I ni u jednoj od te dvije stvari nije bio usaglašen stav. Kompromisno oni koji su bili protiv ovakog načina odlučivanja su glasali za odlučivanje koje i Vi ćete priznati da nije baš uobičajeno, je li. Da bi onda, druga stvar, a one su vezane međusobno, da bi na drugoj stvari, a to je način finansiranja, izostala podrška u istoj mjeri kako je bila podrška za kompromisno rješenje o glasanju u samom tijelu. Dakle, ovo šest od sedam, dakle to je dio kompromisa, a nije to zato što su sretni s tim da se odlučuje šest od sedam, ... pa su zato svi u Vijeću ministara glasali, nego zato što je to dio kompromisa. Međutim, drugi dio kompromisa, očigledno nije ispoštovan. Ali ono što je dobro, to je da ćemo mi danas očigledno podržati ovo, bez obzira na lična mišljenja, pa ćemo vidjeti do drugog kruga šta će se desiti. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Emir Kabil, odgovor na repliku. Izvolite.
Pa ja samo želim da gospodinu Jovičiću repliciram. Ja kad kažem kompromis, ja ne mislim samo na drugu stranu da mora učiniti kompromis. Ja govorim o svim poslanicima da moraju činiti kompromis, uključujući i mene, iako ne mislim tako. Znači, to je jako bitno reći. Hvala.
Zahvaljujem. Pauza 10 minuta. [[PAUZA]]
Dame i gospodo poslanici, pozivam vas da zauzmete svoje pozicije. 54 Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda: Ad. 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorističkih aktivnosti, predlagač: Vijeće ministara BiH, s Mišljenjem Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost Vijeće ministara BiH je Prijedlog zakona dostavilo u parlamentarnu proceduru 2.9.2011. Ustavnopravna komisija je Mišljenje o ustavnom osnovu dostavila 19.9.2011. Nadležna Zajednička komisija za odbranu i sigurnost BiH Mišljenje je dostavila 20.10.2011. i nije prihvatila principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o Mišljenju Zajedničke komisije. Za riječ se prijavila Dušanka Majkić. Izvolite.
Dakle, ono što je ova komisija uradila, to je sadržano u Izvještaju Zajedničke komisije. Ja želim da kažem nekoliko riječi zbog čega jeste takav Izvještaj Komisije. Dakle, za razliku od malopređašnjeg slučaja, kada smo imali veoma veliko nastojanje nadležnog ministra i Minsitarstva da se dođe do nekog predloga rešenja, e, u ovom slučaju imamo da je zakon napravljen u uskom krugu ljudi koji su skloni ministru i da apsolutno izvan tog kruga ga nije zanimalo šta drugi nivoi misle o tome. Ja ću podsjetiti ovaj dom da član 75. Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama BiH, „Službeni glasnik“, broj: 11/05 (za one koje pišu), utvrđena je obaveza da se izvrši konsultacija sa svim institucijama na koje se zakon odnosi. I još jedna stvar koja je vezana za član 16. Pravilnika za konsultacije za izradu pravnih propisa, „Službeni glasnik“, broj: 81/86, koji propisuje da se konsultuju svi subjekti na koje se odredbe predmetnog zakona odnose. Podsjetit ću vas, one koji su duže u Parlamentu, da smo u vrijeme liberalizacije viznog režima imali istu ovakvu situaciju oko Ministarstva bezbjednosti koje godinu i po dana nije htjelo da usvoji ni jedan amandman na zakone koji su bili u proceduri i da na kraju, kada je BiH prijetila opasnost da neće dobiti liberalizaciju viznog režima, da su na jednoj konferenciji, ministarskoj konferenciji, svi amandmani usvojeni i da smo dobili zakone u najkraćem roku. Dakle, ta tradicija, koju Ministarstvo bezbjednosti je imalo tada, ona se i nastavlja i ovo ministarstvo i ministra lično ne zanimaju uopšte stavovi bilo koga na koga se zakon odnosi. Šta je ustvari razlog zbog čega je i šta ustvari znači ovaj Prijedlog zakona? Dakle, Ministarstvo bezbjednosti ima ambiciju da oduzme od SIPA-e Finansijsko-obavještajno odelenje i kaže da on u svom dosadašnjem radu nije ispunilo obaveze na zadovoljavajući način i navodeći zato da su u pitanju organizacija i ovlaštenja i efikasnost, što nije tačno. Stvarni neuspjeh za koji se može reći da je evidentan, ali je stvarni neuspjeh Finansijsko-obavještajnog odjeljenja u SIPA-i, neusklađenost Krivičnog zakona BiH sa konvencijama Savjeta Evrope o pranju, traženju, zapleni i oduzimanju prihoda stečenih kriminalom ili Varšavskom konvencijom iz 2005. godine. 55 U članu 9. Konvencije je propisano da svaka strana ugovornica treba da obezbijedi da prethodno ili istovremeno izricanje osuđujuće presude nekom licu za krivično djelo u sticanju nije preduslov za izricanje presude kojom se oglašava krivim za pranje novca. Dakle, upravo iz tog razloga i neadekvatnog krivičnog djela pranja novca koji stoji u Krivičnom zakonu BiH imamo nezadovoljavajući broj procesuiranih predmeta krivičnog djela pranja novca. Takođe, slab doprinos Finansijsko-obavještajnog odjeljenja u otkrivanju, istraživanju nelegalno stečenog novca i saradnja sa Krivičnim istražnim odjeljenjem SIPA-e ne može se nikako reći da je u oraganizaciji, sistematizaciji i nadležnostima, nego u neusvajanju zakona o oduzimanju stečene imovine za koji eto BiH nije uspjela da ga usvoji, ali jeste RS i mi taj zakon imamo i postupamo po njemu. Takođe moram reći da odredbe Prijedloga zakona nisu u skladu sa principima Strategije i Acionog plana za sprečavanje pranja novca koji je usvojio Savjet ministara na 100. sjednici od 30.9.2010. Dakle, Ministarstvo nije uskladilo ni s takvim jednim dokumentom, za koji je bio obavezan usvojiti. Pored toga, Prijedlog zakona nije u skladu sa preporukama i primjedbama iz Izvještaja o trećem krugu detaljne provjere BiH o borbi protiv pranja novca i finansiranja terorističkih aktivnosti, usvojeno od strane Komiteta Vijeća Evrope. Konačno, ovaj prijedlog vrši uspostavljanje nove Finansijsko-obavještajne agencije, kao nove institucije, kojom bi Ministarstvo bezbjednosti umjesto koordinirajuće funkcije između bezbjednosnih agencija dobilo novu dodatnu funkciju za koju ne možemo nikako prihvatiti da je to. Dakle, mora biti jasno jer očito da dosadašnji primjeri nisu pokazali Minsitarstvu bezbjednosti da rad na ovakav način, na ovakav netransparentan način ne ulijevaju povjerenje i neće pomoći BiH kod donošenja novih zakona. I tada, na Komisiji sam rekla, svaki put kada Ministarstvo odluči da napravi zakon u grupi od tri čovjeka, i da ga pri tom ne zanima mišljenje onih na koje će se on odnositi, neće dobiti prolaznost tog zakona. Dakle, mi nećemo podržati principe ovog zakona.
Riječ ima Beriz Belkić. Izvolite.
Što se nas tiče, mi ćemo ga podržati u prvom čitanju. Ja bih se mogao i složiti sa nekim stvarima koje je gospođa Majkić ovde iznijela, međutim odvelo bi nas daleko kada bi sada analizirali zašto se nisu desile stvari sa Krivičnim zakonom, zašto ga nismo usaglasili sa ovim konvencijama, zašto nismo usvojili zakon o oduzimanju nezakonito stečene imovine itd. Dakle, nije mi namjera ulaziti u to ali, evo, dakle mi ćemo ovo podržati. Ali bih zamolio ubuduće kada ovi izvještaji sa komisija idu prema Parlamentu, uvažavajući ovo ovdje što je sve napisano, da se izbjegne ovaj termin, odnosno izraz da je zakon donesen na sjednici Vijeća ministara preglasavanjem, odnosno bez ... Dakle, nema preglasavanja, ima Poslovnik o radu Vijeća ministara, ima Zakon o Vijeću ministara i tačno je tamo precizirano kako se odluke donose, kada se odluke donose prostom većinom, kada se donose kvalifikovanom većinom itd. Nemam ništa protiv ako se smatra važnim da se navede koji su ministri iz kojeg naroda na Vijeću ministara bili protiv, ali ne postoji pojam preglasavanja u smislu poslovničkom i u smislu Zakona o Vijeću ministara.
Riječ ima Aleksandra Pandurević. Izvolite. 56
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja se slažem s mišljenjem gospođe Majkić i mi podržavamo negativno Mišljenje Komisije, Suština ovog zakona znanstveno, znači njegovi dijelovi koji su nam zaista potrebni a koji se odnose na ispunjavanje preporuka FATF-a i dijelovi koji se tiču obaveza onih koji trebaju da prijavjuju sumnjive transakcije, suština ovog zakona, ipak, mislim da leži na izvlačenju Finansijsko- obavještajnog odjeljenja u Finansijsko-obavještajnu agenciju. Mene predlagač zakona svojim obrazloženjima nije uspio uvjeriti da je to dobro rješenje. U obrazloženju se kaže da je loš doprinos Finansijsko-obavještajnog odjeljenja u poslovima koje treba da radi posljedica tog što su imali jako lošu saradnju sa Krivično-istražnim odjeljenjem unutar SIPA-e. Mene čudi ako to tako stoji i ako su oni tako loše radili, zašto smo mi usvajali Izvještaj SIPA-e? Kako je to da su izvještaji SIPA-e prolazili? Onda su trebali da padnu. Dalje, u Izvještaju MANIVAL komiteta stvari uopšte nisu, naravno, oni nađu zamjerke i zemlje u regionu sve imaju zamjerke, ali nigdje i ni jedna ta preporuka ne kaže da je problem u pozicioniraju Finansijsko-obavještajnog odjeljenja. Problemi su ovi, proističu iz nedostatka rezultata, ovo što je gospođa Majkić navela. Dalje, ja pitam, ako sad izdvojimo Finansijsko-obavještajnu agenciju, i tamo će sjediti državni, a ne policijski službenici, i ako su lošu saradnju imali sa Krivičnim odjeljenjem kada su bili pod istim krovom, kako će imati dobru saradnju, kada u jednoj agenciji, Finansijsko-obavještajna, znači postaje bukvalno analitičko odjeljenje i treba da sarađuje sa Krivično-istražnim, s kojim sad ne može sarađivati? Kako će onda sarađivati kada su različito pozicionirane? Druga stvar, u svijetu postoje, mislim tamo sam malo čitala pripremajući se za ovu sjednicu, ta neka četiri modela organizovanja finansijsko-obavještajnih, ali ovakav model kakav se ovdje predlaže ja još nigdje nisam vidjela. Razvijene evropske države ovu finansijsko-obavještajnu pozicioniraju pri ministarstvima policija. To je u Njemačkoj, u Austriji, u SAD, to su i, ne znam, SAD, Kanada gore, kod njih su te finansijsko-obavještajne administrativne agencije koje su pozicionirane pri ministarstvu trezora, pri centralnim bankama, ali ovo što se kod nas predlaže da jedna ovakva agencija bude upravna jedinica Ministarstva bezbjednosti, takvo rješenje ja još nisam našla nigdje da postoji. Bojim se da je cilj ovog zakona, odnosno da će se ovim zakonom, ne želim da optužujem predlagača da mu je to cilj, ali mislim da bi se postigle dvije stvari. Prva je stvar da bi uništili Finansijsko-obavještajno odjeljenje, a druga je stvar da bi omogućili zloupotrebe vrlo povjerljivih podataka, pa bi tamo gdje ne uspijemo dokazati nečiju krivicu na sudu, a znamo šta se sve ovdje radilo i da su ljude proglašavani krivim i prije suđenja i, kada im se dokaže da su nevini, oni su krivi. E sad vi zamislite, kada imamo u jednoj sadašnje pozicioniranje finansijsko-obavještajne, kao policijskog tijela. Policijsko tijelo ma kakvo bilo, ono je ipak jedno kruto tijelo gdje postoji kakva- takva kontrola. Kada ga mi izmjestimo, kada ono bude bez kontrole, kad budemo imali tamo ljude koji imaju pristup računima u cijelom svijetu državljana BiH, pa moći će se bilo ko prati koliko hoće da je nevin, kad mu se po kojekakvim medijima pojavi koliko je danas potrošio para, gdje je ručao itd. Znači ovim zakonom bojim se da bi se omogućile zloupotrebe vrlo, vrlo osjetljivih podataka, a ja ću vam reći, mislim, to bolje kolege znaju od mene da je ranije, prije ove reforme, prije 2004. da je to bilo pozicionirano pri ministarstvima finansija u entitetima. I koliko je meni poznato, Finansijsko- obavještajno odjeljenje ni dan-danas nije dobilo bazu podataka koje entitetske finansijsko- 57 obavještajne iz Federacije. Znači, i dugo se tražilo rješenje i pokazalo se da je za naše uslove, za naše uređenje trenutno rješenje oko pozicioniranja Finansijsko-obavještajnog odjeljenja najbolje moguće rješenje i ja mislim da tako treba i ostati. I stoga ovaj prijedlog zakona neće iz tog razloga, znači isključivo zbog ovog novog pozicioniranja Finansijsko-obavještajnog odjeljenja neće dobiti našu podršku. Hvala vam.
Šefik Džaferović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, koleginice, kolege, dame i gospodo, mi smo imali priliku svi da pročitamo zakon, da vidimo njegov sadržaj i možemo se slagati ili ne slagati sa sadržajem zakona, ali zakon treba BiH, zakon znači iskorak i unapređenje prakse u ovoj vrlo važnoj oblasti, vrlo osjetljivoj oblasti i, prema informacijama koje ja imam, zakon je prošao sve moguće procedure koje je trebao da prođe i načine na koji se donose draftovi, nakon toga nacrti, pa evo i prijedlozi zakona. Zbog toga ja mislim da ovaj zakon treba podržati. Međutim, mi danas nismo u poziciji uopće da ga podržimo ili ne podržimo, mi danas imamo negativno Mišljenje Zajedničke komisije. I ja mislim da ovaj dom ne bi trebao prihvatiti negativno Mišljenje Zajedničke komisije. Ovo treba vratiti nazad u ovu komisiju i da se onda izvan bilo kakvih ostrašćenosti, ali čini mi se da i toga ovdje ima, sjedne u Komisiji i da onda razgovaramo, da vidimo šta je to što treba popraviti u zakonu, šta eventualno ne treba, da se pozovu ljudi i da razgovramo o ovom zakonu. Mi u Komisiji nismo još uopšte došli u poziciju da razgovaramo o samom sadržaju zakona. Ja se bojim da kada su u pitanju zakoni koji dolaze iz Ministarstva sigurnosti, samo zbog toga što je ministar Sadik Ahmetović, postoje određene predrasude kod pojedinih članova Komisije. Ovo je tužno što ja kažem, ali to je moj osjećaj, to se vidi iz ponašanja, to mi možemo da vidimo, i to mi možemo da vidimo stalno. Ja sam o tome govorio jedne prilike ovde u Domu. Sadik Ahmetović se nekome može sviđati ili ne sviđati, može biti antipatičan ili simpatičan, ali on je ministar sigurnosti i mi treba da postupamo u skladu sa tom činjenicom i da zakone koje imamo ovde u Parlamentu razmatramo tako. Čini mi se da se bespotrebno i u rad Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost unosi dakle ova crta, truju se odnosi, ali ukoliko se ovako nastavi, vjerovatno ćemo mi morati razgovarati i na ovu temu neke prilike pred ovim domom. Hvala vam.
Replika, Dušanka Majkić.
Dakle, sve što sam rekla stojim i dalje i evo očito da ne mislim samo ja tako, evo kolegica Aleksandra Pandurević je govorila na sličan način. Sigurno bi i mogli i ostali da govore. Kako se odnosi ministar prema nadležnoj komisiji govori podatak o tome da smo tri puta skidali pojedine tačke dnevnog reda jer nismo mogli da obezbijedimo njegovo prisustvo. Dakle, komisija koja je nadležna da vrši parlamentarni nadzor nad sektorom odbrane i bezbjednosti ne može da vrši svoju 58 funkciju jer ministar jednostavno ne poštuje ovu komisiju. Dakle, njegovo nepoštovanje se očituje njegovim neprisustvom kada je obavezan da prisustvuje. Kako je zakon prošao put, evo, govori upravo ovaj primjer da niko u RS nije znao za ovaj zakon da se priprema. Dakle, vi donesete odluku da prebacite jednu delikatnu nadležnost, uzmete je iz SIPA-e i prebacite Ministarstvu koje ima dvije stotine ljudi zaduženih za koordinaciju. Zamislite vi instituciju Ministarstva koja koordinira sa dvije stotine ljudi. I ne zanima vas uopšte šta bilo ko izvan kruga njegovog ministarstva kaže o tome. Pa kako možete očekivati podršku? Rekla sam maloprije, ovo je sve suprotno onome što je ministar Zirojević koji je sjedio ovdje, evo toliko vremena, govorio u pokušaju i nastojanjima da dođe do zakna. Pa mora ministar pokazati dobru volju, ako ga već ne zanima stav entiteta iz koga mi dolazimo, a očekuje naše glasove, pa recite mi molim vas kako mislite da to bude izvodljivo? Bar je džentlmenski trebao da pokaže, pa makar ga to mišljenje i ne zanimalo, trebao da pokaže. Evo pitaću tu RS šta misli, pa makar ne napravio ... na osnovu toga nikakvu izmjenu. Moraćemo se naučiti da pitamo, prvo da poštujemo procedure, rekla sam dve stvari koje je predvidio u samim procedurama, a morao je konsultovati, i moraćemo se naučiti da ako želimo da zakon prođe da ćemo morati da obezbijedimo najširu raspravu o tome i da se izjasne o tome svi oni na koje se zakon odnosi.
Replika, Šefik Džaferović. Izvolite.
Rad komisija Parlamenta uređuje Poslovnik i lijepo tamo stoji da se kada se raspravlja o zakonima, o prijedlozima koji dolaze iz ministarstava iz Vijeća ministara da onda dolazi predstavnik Vijeća ministara iz ministarstva. To može biti pomoćnik, može biti šef sektora, može biti zamjenik ministra, može biti i ministar, može biti i predsjedavajući Vijeća ministara, zavisno od situacije do situacije. Ja sam predsjedavajući Ustavnopravne komisije evo već drugi mandat i pravo da vam kažem rijetko se dogodi da dođe ministar i najčešći ministar koji dolazi na sjednice ove komisije je gospodin Nović i ja mu se svaki put zahvalim, zbog toga što neposredno i lično dođe na sjednicu ove komisije, ali kada ne dođe on, a dođe neko iz njegovog ministarstva, pomoćnik ili zamjenik ili šef sektora, kao i iz drugih ministarstava, mi sjedimo i radimo. Evo ovdje je ministar Čolak koji također zna doći na sjednice Komisije, ali kada ne dođe on, dođe pomoćnik, i to nije razlog da mi ne radimo. Otkako je koleginica Majkić postala predsjedavajuća ove komisije, u radu Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost insistira se da ministar mora biti na sjednici, i to ministar Sadik Ahmetović. I njega nema jeadnput, nema ga dva puta, da li su opravdani ili neopravdani razlozi njega treba pitati, ali ima njegov zamjenik. I svaki put mi imamo uslove da radimo, ali se svaki put skida tačka sa dnevnog reda jer nije došao ministar, samo zato, iako zamjenik sjedi tu. A onda se pošalje poziv, pazite ovo, poziva se predstavnik Ministarstva sigurnosti a onda predsjedavajuća potpiše poziv i poziva na sjednicu Zajedničke komisije ministra Sadika Ahmetovića i zamjenika ministra Miju Krešića. Dakle, poziva ministra i zamjenika. I ja kada sam to vidio, do tada sam ja mogao možda da budem malo i slobodniji u svom promišljanju, ja sam zapravo shvatio da gospođa Majkić ima problem što je Sadik Ahmetović ministar sigurnosti. Pored ministra, ona poziva i zamjenika. To se nikada nije dogodilo i nigdje. I ja o tome govorim. Ako nije tako bilo, kažite, evo 59 ja sam to vidio. I sad se postavlja problem nema ministra, nema rada ove komisije. Ima rada Komisije i Komisija će raditi. Ne mogu ministri stići na sve sjednice komisija.
Replika, Dušanka Majkić.
Kolega Džaferoviću, ja Vas podsjećam da Vi vodite Ustavnopravnu komisiju koja daje mišljenje na ustavni osnov zakona. Takođe Vas podsjećam da Komisija za odbranu i bezbjednost vrši parlamentarni nadzor nad sektorom odbrane i bezbjednosti i ona ne može to da vrši i taj posao da ispuni svoj osnovni zadatak, a da dođe bilo ko koga ministar u svojim pauzama između letova pošalje. Drugo, poznato je da zamjenik ministra veoma često iznosi sasvim drugačije mišljenje od ministra Ahmetovića. Dakle, ima pravo zamjenik ministra da kaže svoj stav. Nije Komisija zatvorena, tamo mogu da dođu i da kažu svi oni koji imaju šta da kažu kada je u pitanju sektor odbrane i bezbjednosti. Dakle, nemojte da mislite da tamo gdje ... je ministar iz vaše stranke da više niko nema pravo da progovori. Tako ne može biti. Jer nisu slučajno u ovoj zemlji, ne postoje ministar i zamjenik. Nije slučajno poštovaćemo kad god, dakle gospodin Krešić je dolazio kad god se od njega to zahtijevalo. Ali postalo je bespredmetno da on praktično nosi odgovornost za ovo ministarstvo. Mora se ministar pojaviti jednom. Dakle, tri puta, e, ne može donijeti ova komisija izvještaj o stanju bezbjednosti u BiH, a da ministra to baš briga i da ga to ne zanima. On mora biti prisutan kada su u pitanju takve tačke.
Repliku ima Borisav Bojić. Izvolite.
Ja ću samo nekoliko navoda da ispravim, s obzirom da sam član ove komisije i imam potrebu prije svega da ne kao arbitar u ovom cijelom, da kažem, događaju, već prije svega i kao poslanik i kao čovjek da iznesem svoj utisak sa onoga što sam mogao da vidim na Komisiji. Očigledno je da ova komisija radi vrlo dinamično i vrlo zanimljivo. Ali ono što ja mogu da kažem za uvaženog ministra da način njegovog ophođenja i obraćanja predsjedniku Komisije, za mene je i on institucija kao što je i institucija predsjednik Komisije i svaki od nas prisutnih članova Komisije – način obraćanja, prijetnja prstom, i to kažiprstom prema predsjedniku ove komisije je nešto što je nadam se da je prošlost. Pre svega, radi se o predsjedniku Komisije, narodnom poslaniku, odnosno poslaniku Parlamentarne skupštine i jednoj dami, a radi se o ministru koji je na čelu vrlo važnog ministarstva, tako da ovaj primjer oslikava karakter predmetnog ministra. Ja nisam ovdje, ponavljam još jednom, arbitar ali kao čovjek hoću da kažem da način ophođenja u samoj komisiji je ovakav kakav sam ja to vidio i ja sam na to i reagovao. Znate, ne može ministar bezbjednosti prstom da prijeti nikome, a najmanje predsjedniku ove komisije, kakav god da je i kako god ga okarakterisao bilo ko. Sledeće, mislim da u pravilu ministri treba da budu prisutni i na sjednicama Parlamenta i na sjednicama komisija. A ovaj ministar očito je u pravilu izbjegavao dolazak na ove sjednice. Dakle, to 60 je nešto što je moj utisak sa ove radionice iz Teslića i ranijih sjednica ove komisije. Važno je pitanje stanje bezbjednosti, posebno kada pogledate izvještaj Međunarodne krizne grupe, i tu postoji potreba za ozbiljnom raspravom, a ne za prijetećim porukama od strane ministra prema bilo kome, a najmanje prema predsjedniku Komisije ovakvim kakav jeste. Naravno, ja ovde ne branim nikoga niti napadam bilo koga. Ako bi već htio da kritikujem, imam puno razloga da kritikujem predstavnike SNSD-a, ali hoću prije svega principijelno kao čovjek da kažem kakvi su odnosi unutar ove komisije. Moram da kažem da se niste baš proslavili ni kao Kolegijum Komisije, odnosno vas troje koji treba da prije svega uspostavite određenu vrstu komunikacije, prije svega da to bude onako kako to očekuje da bude od strane onih koji su u ovom parlamentu. Zahvaljujem se, nisam imao namjeru da držim bilo kome slovo, ali hoću kao čovjek da kažem ono što je moj utisak u radu ove komisije. Hvala lijepo.
Replika, Šefik Džaferović.
Pa vidite, gospodine Bojiću, onda biste se trebali raspitati malo prije nego što izreknete neke kvalifikacije ko se proslavio, ko se nije proslavio. Meni je ovo treći mandat u Kolegiju ove komisije. I ja do sada nikada nisam nailazio na ovakve situacije, dakle treći mandat. Mi zapravo imamo pokušaj da predsjedavajući ove komisije bude sama komisija, a ne 12 nas, i to naravno ne može proći i ja ću se protiv toga uvijek buniti bez obzira što poštujem i cijenim napore predsjedavajućeg Komisije, njenu agilnost i želju da ova komisija bude u centru pažnje, ali Komisija nije ona, predsjedavajuća, nego nas 12 podjednako: Vi koliko i ja, ja koliko i Vi, i svi mi zajedno. To je dakle jedna stvar. Jer, svi smo mi prvo članovi Parlamenta, pa onda dalje i imamo svi samo po jedan glas i u komisijama i u Parlamentu. Druga stvar, kada se tiče Ustavnopravne komisije. Dakle, Ustavnopravna komisija, osim što utvrđuje ustavni osnov za sve zakone, razmatra i jedno 70% svih zakona, kao nadležna komisija. To ste zaboravili kazati. I kada bi mi u radu te komisije primjenjivali princip da ministar mora biti prisutan svaki, ali baš ministar, mnogo bi češće bile ove situacije da se skidaju tačke s dnevnog reda nego što je to do sada bilo i komisije ne bi stigle. Jednostavno to nije moguće uraditi. Naravno, ministri treba da se trude da budu na sjednicama Parlamenta i to je naš stav, naš zaključak. Na kraju još jedna stvar, koja će pravila važiti u radu ove komisije i Parlamenta. Od vas, gospođo Majkić, zavisi onoliko koliko je vaša moć u ovom parlamentu, a to je 1/42 i ništa više. Nemojte se ponašati kao da je to moć 1/1. To je moć 1/42, kao i moja.
Kolega Živković, poslovnička.
Kolegice i kolege poslanici, nisam se mislio javiti, međutim vidim da se ponovo javljaju ljudi za repliku, ali mi smo otišli izvan dnevnog reda. Mi ne pričamo ovde o zakonu koji je na dnevnom redu, nego o radu Zajedničke komisije i međuljudskim odnosima u ovoj komisiji, a onda se počinju da se spominju i stranke. I ako bi krenuli u replike jedni drugima, vjerujte, nećemo završiti ovu tačku 61 dnevnog reda. Ili se vratite dnevnom redu, ili molim predsjedavajućeg da oduzima riječ kada se izađe iz dnevnog reda.
Mislim da je kolega Živković jasno predložio. Je li odustajete od daljih replika ili kolega riječ ima, odnosno repliku Borislav Bojić, ali zaista ja Vas molim da se držite dnevnog reda.
Ja sam vrlo blag u replikama ovde u Parlamentarnoj skupštini i vrlo učtiv. Stoga ću i na taj način da se obratim gospodinu Džaferoviću. Niste negirali prijetnju ministra prstom, što znači da je to istina. I to je za mene vrlo važna činjenica o ministru sigurnosti. Znate, ministra Ministarstva bezbjednosti koje treba da bude mnogo drugačije. Dakle, to je nešto što ja vama hoću posebno da kažem kada je u pitanju moć i dominacija, sa pozicije toga ministra pokazivanja moći i dominacije i prijetnja prstom je opasna stvar. Zahvaljujem se.
Replika, Beriz Belkić.
[[nije uključen mikrofon]] član ove komisije. Jeste li vidjeli sad?
Zatvaram raspravu u okviru 9. tačke dnevnog reda. Dajemo pauzu do 15,00 sati. [[PAUZA]] Dame i gospodo, nastavljamo sa radom 12. sjednice Predstavničkog doma. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: Ad. 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine, predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 18/11, od 8.9.2011. godine (prvo čitanje)
Vidite, predsjedavajući, da kažemo, dakle Ustavnopravna komisija je ovo razmatrala, ima ozbiljnih primjedbi na ovaj zakon koje su se čule u ovoj komisiji, ali su ljudi odlučili da podrže ovo u prvom čitanju. Ja pozivam državnu službu, ako su prisutni ovdje, da dobro prate rad u ovom drugom čitanju, da se dobro pretrese zakon, dobro pregleda i da se onda naprave amandmani do ovog drugog čitanja. Ovo sam imao potrebu da kažem, jer ljudi su ovo pustili na Ustavnopravnoj komisiji iako je bilo vrlo ozbiljnih primjedbi pravno-tehničkog karaktera. Hvala vam.
Milorad Živković, prvi zamjenik predsjedavajućeg. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Dame i gospodo, kolegice i kolege poslanici, ovo je primjer kada jedan loš zakon bude usvojen ovdje u Parlamentu BiH, i onda svako malo imamo izmjene i dopune tog zakona. On je jedan u nizu, jedan od zakona je i Zakon o javnim nabavkama, tako da ne treba da se čudi ako budemo za kratko vrijeme imali ponovo izmjene i dopune ovog zakona. To je jedan segment onoga što sam htio da kažem. Drugi segment, i kad dođe od Savjeta ministara prijedlog izmjena i dopuna zakona, za ono što čujemo svakodnevno od ministara da nemaju mogućnost da u svom ministarstvu naprave reda, jer pomoćnici ministara su državni službenici koji ne odgovaraju ministru i koji su prema Zakonu o državnoj službi doživotni pomoćnici ministara, ne dobijemo u prijedlogu izmjena i dopuna zakona od strane Savjeta ministara tu stavku. Nemojte ministri da hvatate poslanike za ruke i da im govorite o problemima u ministarstvu, a nemate snage da u Savjetu ministara i da idete sa izmjenama i dopunama zakona koji baš tretiraju tu materiju. Mi smo kao poslanici pokušavali ovdje u Parlamentu u nekoliko navrata da to pitanje otvorimo, baš da bi izašli u susret i vama, odnosno izašli u susret efikasnosti državne službe ovdje u BiH, i to nije uspijevalo. I ja tražim od vas da na izmjenama i dopunama zakona, ono što je u cilju efikasnosti ove službe, vi predložite izmjene i dopune ovog zakona. I zato je moj prijedlog da povučete do kraja prvog čitanja ovaj zakon i idete sa izmjenama i dopunama zakona koji će ići u pravcu efikasnosti ove službe. Hvala.
Riječ ima Aleksandra Pandurević. Izvolite. 63
Hvala, predsjedavajući. Zakon o državnoj službi je svakako jedan vrlo značajan zakon. Međutim, naš Zakon o državnoj službi za koji gospodin Živković takođe reče da se mnogo puta mijenjao a do sad se mijenjao, ovo je trinaesta mu promjena, ja ću podsjetiti da samo u 2004. godini mijenjao se četiri puta, pokazuje koliko u ovoj zemlji vlada pravna nesigurnost. Nažalost, ovdje je postala praksa da mi mijenjamo zakone kad želimo riješiti neka personalna pitanja. Ja bih pitala, evo svi mi znamo odgovore na ta pitanja, da li nama na konkursima za državne službenike, za prijem državnih službenika, prolaze najbolji? Hoćemo li ovim zakonom, ovim prijedlogom koji se našao pred nama smanjiti korupciju? Bojim se da svi znamo odgovore. Niti nam najbolji prolaze na konkursima, niti je cilj ovog zakona da zapošljavanje državnih službenika i izbor rukovodilaca budu transparentni, kako je to danas moderno reći. Naprotiv, član 12. ovog zakona predstavlja čistu podršku korupciji. U članu, u stavu (6) koji se dodaje se ... postavlja alternativna norma. Pa dajte, molim vas moramo biti dosljedni. Moramo principijelno postaviti stavove. Ne mogu se negdje u komisiji imenovati državni službenici iz iste institucije kod izbora rukovodioca, a negdje proizvoljno iz nekih drugih. I šta se onda dešava u praksi? Negdje trenutni rukovodilac predloži članove komisije, a onda se on javi na taj konkurs iz svoje institucije, predloži članove komisije iz svoje institucije, a negdje to, i to ne predstavlja problem, a negdje se izabere drugačije rješenje da to bude neko ko dolazi iz neke druge institucije. Znači, moramo se, ja smatram da se mi moramo principijelno odrediti, da moramo uspostaviti jedinstven kriterijum da se zna. Druga stvar i ova lista eksperata. Svi mi znamo kako se formiraju ove liste eksperata, kako se oni biraju. I mislim da je ovdje, takođe, kod te liste eksperata jedan vrlo nedosljedan član koji je potrebno, znači mi moramo prvo definisati sva bitna pitanja u vezi sa tom listom eksperata. Kako se oni biraju, na koji način, za koju oblast, za koji period? To mi u ovom zakonu, znači ne postoji ni u postojećem, ali ne vidim da nam je predlagač dao ni rješenja za to. I inače, ovaj član zakona, to je član 24. trenutnog zakona i 12. izmjene i dopune, generator je svih negativnosti u državnoj službi, od nepotizma, korupcije, nestručnosti , i u suštini svi mi znamo ovdje, da se ne lažemo, da u državnu službu koga hoćemo danas primimo, koga nećemo ne primimo. Ja ću vas samo podsjetiti na nedavni slučaj koji smo ovdje imali. Dalje, ko nam sve radi u državnoj službi? Ja sa žaljenjem moram konstatovati da to pokazuje i ovaj zakon. Meni je zaista, može neko o nama ovdje kolegama poslanicima misliti šta god hoće, da smo ovakvi i onakvi, ali mora poštovati instituciju Parlamenta. E, koliko se poštuje institucija Parlamenta, pokazuje ono što je direktor Agencije, ne vidim ga, ADS-a, vrlo mi je žao što nije tu, ja sam mu to rekla i na Ustavnopravnoj komisiji, šta nam je došlo ovdje. Naime, izuzev što se poziva i prave se upućujuće norme na Zakon o platama, Zakon o policijskim službenicima, pa se onda u zagradi navode brojevi službenih glasnika, ja pitam, kad mi sad promijenimo Zakon o platama, hoćemo li svaki put s promjenama Zakona o platama i Zakona o policijskim službenicima mijenjati i ovaj zakon, jer moraćemo, moraćemo dopuniti brojeve službenih glasnika. Dalje, u članu 9. izmjena i dopuna, molim vas samo, kakva se konstrukcija pravi, kaže: 'Državni službenik ima pravo na pošten i pravedan tretman u svim aspektima kadrovske politike i ne 64 smije biti diskriminisan bez obzira na nacionalnost, socijalno porijeklo? itd. U članu 10. se navodi, kaže: 'Ovdje se dodaju stav (2) i stav (3)', a stava (3) nigdje s glave. Da ne idem sad po detaljima, ovdje sam u svakom gdje se kaže, ne znam u članu, evo od člana 2. briše se numeracija 41. koje uopšte nema u članu 4.a) itd. Dalje, mislim da ne kažem da postoje ovdje čitavi nizovi potpuno besmislenih članova. Evo u članu 6. se stav (2) mijenja i glasi: 'Platni razred kao klasifikacioni element se utvrđuje'; pa ovo je već, ovo je apsurdna norma koja, to je već sve definisano Zakonom o platama, znači nešto što je potpuno bespotrebno u ovom zakonu. Dalje što se tiče, ovdje imamo jedan, samo da nađem koji je, ja se izvinjavam, koji se odnosi na objavljivanje listi, to je član, čini mi se '18. Agencija objavljuje spisak polaznika obuke i podatke o završenim obukama'. Ja samo pitam da li je ovo u skladu sa principima obrade ličnih podataka? Da li je ovaj član u skladu s tim? Dalje imamo 'član 22. i 23. se trebaju mijenjati'. U članu 22. se određuje rok, kaže: 'Institucija je dužna dostavljati Agenciji plan kadrovskog popunjavanja najkasnije do 30. januara.' Što baš 30. januar, što nije 31., mislim, kako se nekom to. Član 24., ovdje mi je posebno zanimljiva tačka, član 24. stav (1) tačka f) se kaže: 'U skladu s članom 9. stav (2) tačka c) Zakona o zaštiti ličnih podataka uspostavlja se i uvodi informacioni sistem za upravljanje ljudskim resursima u institucijama BiH. Sistem ... služi za evidenciju ličnih i službenih podataka zaposlenih u institucijama' itd., itd., itd. E, ja pitam, ni ovdje ne vidim u ovom predloženom rješenju na koji način će biti ispoštovani osnovni principi obrade ličnih podataka? Osim tog ovo je jedan jako loš član, jer se osim državnih službenika obrađuju i prikupljaju podaci svih zaposlenih u institucijama BiH. A ja ću vas podsjetiti, kad odete, otišla sam sinoć na sajt Agencije za državnu službu, pa sam tamo našla, kaže da je privremeno obustavljeno korišćenje sistema HRMS, ne navodi se ni zašto, samo kažu privremeno obustavili. A onda odete na sajt Agencije za zaštitu ličnih podataka, pa tamo nađete, ja sam to rješenje evo odštampala, nađete rješenje kojim se zabranjuje Agenciji za državnu službu da objavljuje ove podatke. Znači, u suštini da objavljuje ovu bazu podataka. Znači, u suštini kroz ovaj član, to je moje mišljenje, pokušava se legalizovati nešto za što je rečeno da je nezakonito. E sad, ja neću više ulaziti, mislim, može se i o ustavnom osnovu ovog zakona, gdje se kao ustavni osnov za navođenje ovog zakona navodi tamo onaj član, čini mi se, IV., ne znam koji, Ustava, koji kaže da Parlamentarna skupština donosi zakone. Pa BiH ima, po članu III.1. Ustava, svoje institucije i sasvim je normalno da u tim institucijama rade službenici, znači od ustavnog osnova nije. Čak sam našla u obrazloženju gdje, sad se ne sjećam više koji je član, kaže: 'Ovom normom se pokušava poboljšati rješenje o drugim posebnim zakonima.' Mislim, to je toliko apsurdno i smiješno, to je kao da, ne znam, solimo supu zato što nam je pečenje neslano. Ne možemo, što se onda ne mijenjaju ti zakoni. Ono što je meni još posebno zanimljivo jeste da u ovom prijedlogu nikom nije palo napamet da tamo promijeni onaj član koji se odnosi na izuzeće od Zakona o javnim nabavkama pri obukama službenika. Ja moram reći, i tu sam otišla na sajt ADS-a pa sam vidjela onako da znači bez obaveze da se sprovede Zakon o javnim nabavkama, ode se tamo na neke seminare, edukacije, stručna usavršavanja, kao ide se u zemlje, kao da nam je cilj da se pridružimo azijskim, a ne evropskim zemljama, pa se ide na ta egzotična putovanja koja sam Bog zna koliko koštaju, po Singapuru, po 65 Maleziji itd. A istovremeno nekidan sam sasvim slučajno u Beogradu čula da su nam bili ponuđeni neki projekti besplatno, i to je odavde odbijeno. I pri tom, ja ne znam tamo kad idu po onim egzotičnim putovanjima na koji način se biraju predavači, ja sam čula da to budu oni iz Agencije za javne nabavke itd. No, ne bih zaista dalje ulazila u špekulacije. Mislim da ako želimo zaista da se borimo protiv korupcije i nepotizma u institucijama, a složićemo se svi, javno ili ne, da ih ima, ako želimo da zaista šansu damo najboljim, a ne da nam najbolji bježe iz ove zemlje – da moramo donijeti jedan kvalitetan zakon o državnoj službi i očekujem da svi mi ovdje uložimo maksimalne napore da dobijemo što bolji zakon. U tom smislu ...
Vrijeme je isteklo.
Izvinite, evo imam dva zaključka, može pismeno.
Hajde.
Može.
Zaključujem raspravu u okviru 10. tačke dnevnog reda.
nije uključen mikrofon
Pa valjda se prijavljujete na displeju kao i do sada. Gospođa Dušanka Majkić ima riječ. Izvolite.
Ne, kratko, nekoliko riječi da kažem. Mislim da je prijedlog ..., kolegica Pandurević rekla, dobar i da ovaj zakon zaista ostavlja utisak da je nekako nabrzinu napravljen, da predlagač zakona nije posvetio dovoljno pažnje, a mislim da ima puno nas koji bi imali šta da kažemo na tu temu. Znam da vrlo često, sjećam se one čuvene rečenice po kojoj rukovodeći državni službenici kažu: ministrovo je još malo, a moje je vječno. Uvijek se sjetim toga, da ne može da toliko, niko ne može da ga kazni koliko može loše i malo da radi. Dakle, to je prva stvar koju je trebalo promijeniti u ovom zakonu. Dakle, vidjeli smo da su rukovodeći državni službenici i sekretari, sekretari sa posebnim ovlaštenjem i pomoćnici ministra, a rukovodeći službenici su načelnici odsjeka. I sad kad sam gledala šta od tih stvari bi trebalo usaglasiti prioritetno, pod jedan, trebalo bi uskladiti Zakon o državnoj službi sa Ustavom BiH u pogledu obezbjeđenja mehanizma za zaštitu nacionalne ravnopravnosti državnih službenika u institucijama BiH. Šta to znači danas? Sada većina institucija 66 pokazuje da je taj mehanizam načet, odnosno da nije ispunjen i da, recimo, od devet sekretara ministarstava pet ih je iz reda Bošnjaka umjesto tri, dva je iz reda srpskog naroda umjesto tri i dva iz reda hrvatskog naroda umjesto tri. Dakle narušen je paritet 3:3:3. Dalje, prilikom izbora Savjeta ministara treba obavezno obezbijediti rotaciju sekretara. Jer, u četiri ministarstva, jedan ministar i sekretar su iz istog naroda ili zamjenik ministra i sekretar. Pa evo, recimo, u Ministarstvo bezbjednosti su dva Bošnjaka, ministar i sekretar, i jedan Hrvat, zamjenik ministra. Srbi su nepostojeća kategorija. U Ministarstvu komunikacija su dva Hrvata, ministar i zamjenik, i jedan Bošnjak, sekretar. I ovdje su Srbi nepostojeća kategorija. Ministarstvo pravde dva Bošnjaka, ministar i sekretar, pardon, dva Hrvata i jedan Bošnjak, sekretar. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nigdje. I Ministarstvo odbrane, ... ali uglavnom se svodi na to, promijenilo da. I u Ministarstvu odbrane imamo dva Bošnjaka, ministar i sekretar, jednog Hrvata, zamjenik, jedan Srbin, zamjenik, zato što su to dva zamjenika, imamo tu sklad jedino. Ali hoću da kažem da, [[zajednička diskusija]]
Molim vas nemojte smetati.
Ja vam predlažem da vi sljedeći put napravite ovo pa da vidite da umjesto ministra Novića u Ministarstvu civilnih poslova imate vašeg kolegu koji je prošao u Parlament i da je on njegov zamjenik. Dakle, nije ministar Nović napravio, niti je Zirojević napravio tako da nema drugih. Ne možete to kad su Srbi u pitanju, to ne možete dokazati. Još nešto što bi trebalo uskladiti. Treba uskladiti Zakon o državnoj službi sa građanskim pravima i slobodama. A to znači da rukovodećim državnim službenicima treba omogućiti da se kandiduju na izborima za zakonodavne organe vlasti. Šta to znači? Sada sekretari i pomoćnici ministra da bi se kandidovali na izborne liste moraju dati otkaz, ostavku. Znači moraju otići. Pod uslovom da ne budu izabrani, oni su ostali bez posla. Jel' to rezon, način na koji treba taj problem riješiti? Bilo bi logično sačekati da li su izabrani ili ne i u tom slučaju da podnesu ostavku jer ne mogu biti i na ovoj i na onoj funkciji. I još jedna stvar, stav oko tih konkursnih komisija. Ovo je najnevjerovatnija stvar. Sada se dešava da stručni saradnik sa jednom godinom staža bira pomoćnika ministra ili sekretara. To je nevjerovatno. Znači, trebalo bi omogućiti da niži nivoi vlasti biraju niže nivoe, a viši nivo državnih službenika biraju više nivoe. Dakle, tu nekakvo pravilo se mora postaviti. Pored toga u komisijama 67 treba obezbijediti paritet 3:2 u odnosu na instituciju. Dakle, institucija za koju se bira treba da ima 3 člana, a 2 člana Agencija za državnu službu, što sad nije tako, znači obratno je. Dakle, govorim u prilog tome koliko ima problema koji su vezani za ovaj zakon. I ne znam da li je kolegica Pandurević rekla da treba napraviti javnu raspravu. Ako nije rekla predlažem da se organizuje javna rasprava po ovom pitanju i da se uvaže sva dobra mišljenja i dobra rješenja vezana za ovaj zakon. Hvala.
Replika, Zijad. Pardon, repliku ima drugi zamjenik predsjedavajućeg.
Ovdje se u raspravama čulo puno dobrih stvari, dobrih prijedloga u kojem smjeru bi trebalo izmijeniti Zakon o državnoj službi. I ja istinski slažem se s onima koji su rekli da ove izmjene nisu dotakle suštinu, a suština je da dobijemo bolji kvalitet državne uprave. I u svakom slučaju podržavam i ove prijedloge koji su rekli da se regulira pitanje pomoćnika, jer što kaže kolegica Majkić, oni su imali običaja reći, dakle, ministri su zimzeleni, a mi smo stalni. Ali moram, javio sam se za repliku zbog jednog točnog/netočnog navoda da ministri su listopadni, a mi smo stalni, da ne bi neko sad replicirao, dakle hvala lijepo. Kolegice Majkić, u Ministarstvu komunikacija i prometa Srbin je zamjenik, a što nije iz SNSD-a, tako da se broji. Da li se broji, ne znam.
Obrnula sam.
Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Ljubiću. Repliku ima Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja, kada sam čuo ove riječi od kolegice Majkić, da pravo kažem nisam razmišljao da ću replicirati, ali ovdje pred sobom imam jedan grafikon, odnosno jednu šemu određenih mjesta koja je kontra u odnosu na ono što gospođa govori. S obzirom da je riječ o izvršnoj vlasti, mogu vam samo reći da je to tako, ali nije riječ o paritetu. Međutim, druga stvar što bi vam isto tako, ja vjerujem da imamo masu stvari koje treba sagledati i pravilno prerasporediti. Međutim, samo da vam kažem jedan od podataka, da na 17 ključnih funkcija u BiH iz oblasti poljoprivrede samo je jedan Bošnjak. O čemu tu govorimo? 68
nije uključen mikrofon
Ja vas molim, isto tako ja sam u Komisiji za saobraćaj i komunikacije isključivo kritizirao neke, prije svega, zastupao i podržao stav Upravnog odbora BHRT-a, kad je riječ o direktoru u BHRT-u koji ima šest Bošnjaka na određenim izvršnim ključnim pozicijama. I tu stojimo da treba isto taj paritet da bude. Međutim, kako na jednoj tako i na svim stranama, moramo se boriti da napravimo jednu logičnu preraspodjelu. Ja u narednom periodu zasigurno ću imati priliku da prikažem po svim ministarstvima, i to bih zamolio da ubuduće povedemo računa da se ove svari ne bi dešavale, a nadam se da i u drugom čitanju da ćemo imati priliku da sve ove anomalije zakona probamo korigovati kako bi se na neki način ove stvari svele na minimum.
... [[nije uključen mikrofon]] Pandurević.
Hvala, predsjedavajući. Moja replika je gospođi Majkić. Želim da kažem tačno, ja sam predložila zaključke, evo da iskoristim gdje predlažemo: preporučujemo u stvari Ustavnopravnoj komisiji da organizuje javnu raspravu i jednim zaključkom da tražimo mišljenje od Agencije za zaštitu ličnih podataka o ovim članovima 18. i 24. predloženih izmjena i dopuna ovog zakona. Hvala vam.
Ja se izvinjavam, kome je bila replika?
Pa Dušanka Majkić je pominjala mene u svojoj diskusiji.
Ništa, molim vas za pažnju, čisto da konstatujem, dakle da je replika ipak zloupotrijebljena. Replika, gospodin Milorad Živković.
Zahvaljujem. Ma ne može se reći da je replika, ali evo pojašnjenje stvari. Naime, prema načinu na koji radimo ovdje u Parlamentu, javnu raspravu možemo da organizujemo tek kad usvojimo zakon u prvom čitanju. Na javnoj raspravi po usvajanju zakona u prvom čitanju možemo da dođemo do situacije o kojoj sam govorio da neki članovi nisu tretirani, i nakon toga ne možete da pravite amandmane na članove koji nisu tretirani. I zato je moj zahtjev i prijedlog išao u pravcu da se ovaj zakon povuče, do kraja rasprave u prvom čitanju ima pravo Savjet ministara da povuče zakon, da 69 napravi prečišćen tekst nakon, koliko smo rekli, za 24 izmjene i dopune zakona nije napravljen nikad prečišćeni tekst tog zakona, da dostavi Ustavnopravnoj komisiji koji će taj verifikovati prečišćeni tekst zakona i da predloži u roku od 30 dana, po tome zaključku kojeg sam ja dao, prijedlog izmjena i dopuna ovoga zakona koji bi tretirali i ovu materiju, tiče se pomoćnika i ovih članova o kojima ste vi govorili, da bi nakon toga po usvajanju u prvom čitanju zakona mogli da otvorimo javnu raspravu i da vidimo šta to još može da se popravi. Javna rasprava nakon usvajanja ovakvog prijedloga izmjene i dopune zakona neće tretirati članove koji su ovdje spominjani i nećemo dobiti rezultat koji ovdje svi želimo. Hvala.
Replika, Šefik Džaferović.
Koliko god se ja trudio danas da što manje govorim, džaba je, nešto mi se ne da baš danas, zato što ne mogu da podnesem neke stvari koje se iznose, a nemaju, tako eto, vi možete kazati neku stvar do pola a od pola ne kazati, pa da do pola bude istina, a od pola se prešuti, to je ponovo neistina. Pazite, svi sekretari u svim ministarstvima su birani na osnovu javnog konkursa, između više kandidata, po pravilima Zakona o državnoj službi i izabrani su tako kako su izabrani i ti su koji su izabrani. A onda se nekoliko puta promijenio sastav ministara, zamjenika ministara, naravno, politikom, ne državnom službom. I danas posmatrati tu stvar, bez da se kaže, ovo mislim da nije uredu i da nije korektno. Druga stvar, danas vidim zagovaranja da se zapravo mijenja koncept državne službe u BiH. Mi trebamo da kažemo, hoćemo mi politiziranu državnu službu ili ćemo državnu službu izvan politike. I onda je to jedna velika reforma. Nije moguće pomoćnike, sekretare ministara tek tako dovesti u drugu poziciju, a da ne kažemo da smo promijenili koncept državne službe. Ako hoćemo da to radimo, treba da kažemo i onda je potpuno jasno i zna se, znaju se modeli kako to treba uraditi. Ovaj zakon, i tu je gospodin Živković u pravu, dakle ne dotiče ni jedno od ovih pitanja, on dotiče neka tehnička pitanja, u nekim elementima na nespretan način pokušava da riješi neka tehnička pitanja. Ja sam to rekao u svojoj diskusiju, i o kojima je ovdje bilo šire govora. O njima se može raspraviti. Ali povodom ovog zakona otvoriti javnu raspravu, pa onda dobiti neka rješenja, mislim da to nije ono što bismo trebali da imamo. Nama treba projektni zadatak, bez javne rasprave, kakvu ćemo državnu službu, ali da stanemo onda iza toga, da vidimo ko je spreman a ko nije spreman. Ja mislim da ne treba mijenjati, da mi trebamo imati depolitiziranu državnu službu i da trebamo dograđivati zakon. Toliko, hvala vam.
Replika, Aleksandra Pandurević. 70
Ja moram, zaista. Gospodine Džaferović je rekao, postavio pitanje hoćemo li mi politizovanu državnu službu. Gospodine Džaferoviću, naša državna služba možda po zakonu nije politizovana, ali je činjenično stanje sasvim drugačije. Pa hajte da se ne lažemo ovdje, da su partijske knjižice elementarni uslov za prijem u institucije, koje su naše ogledalo ka spolja. Kakvu mi sliku, ako nama iz tih institucija dolazi ovakav zakon kakav je došao, pa ja se pitam šta mi šaljemo, ne znam, u Brisel, Vašington i ostalo? Ko nam piše te zakone? Kod nas ne bi bio problem da od 100 ljudi koji prođu na listi mi izaberemo, hajde i po partijskom ključu, onih prvih 10, ali je problem što se kod nas sa onih lista od 100 kandidata po partijskom ključu onaj i 99-ti odozdo prebaci na ono prvo mjesto. Znači, naša državna služba je politizovana da ne može biti politizovanija. I tu je ključ svega i tu moramo tražiti rješenje.
Replika, Šefik Džaferović.
Ma vidite, koleginice, mislim da se mi nismo najbolje razumjeli. Vi ste zapravo u svom odgovoru izrekli jednu suprotnost. Vaš odgovor kaže ovako, možda po zakonu nije politizovana, ali u suštini jeste. Ja govorim o zakonu, dakle ona zaista po zakonu nije politizirana, ona je po zakonu depolitizirana i mi se moramo boriti da bude tako. A druga je stvar anomalija u praksi. Vi ako imate dokaze za to što tvrdite, Vi ih iznesite i protiv toga se treba boriti ispravnim provođenjem ovog zakona. To je dakle put. Ja mislim da BiH i dalje treba depolitizirana državna služba i da je to koncept kojim smo počeli 2000. godine i da ga treba graditi. Što sad ljudi ne ocjenjuju te sekretare, ne ocjenjuje te pomoćnike, ne vode, to je sad druga stvar, to je sad posebno, veliko je to polje za raspravu. Hvala vam.
Replika, Darko Babalj.
... [[nije uključen mikrofon]] osjećaj da se vi uopšte niste razumjeli o čemu pričate, i Vi i gospođa Pandurević priča o rupama u zakonu koje evidentno da postoje, i mi smo tu da napravimo situaciju da to popravimo. I mislim da smo svi, odnosno da bi trebali biti svi na istom putu da dođemo u situaciju da politika ne upravlja službom. Hvala.
Riječ ima kolega Lazar Prodanović. Izvolite.
Pa, gospodine predsjedavajući, ja imam nešto drugačiji stav vezano za većinu diskusija koje su se odnosile vezano za ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH. Dakle, mi danas raspravljamo o principima ovog zakona, ovog prijedloga. Ja sam 71 svjestan toga da su mnogi nezadovoljni, generalno priče o pozicije i načinu zapošljavanja državnih službenika u institucijama BiH. Ali ja moram iskreno reći da ja nisam vidio niti jednu ozbiljniju primjedbu na tekst predloženih izmjena i dopuna. Ovdje treba biti pošten i reći da su dakle primjenjivana Jedinstvena pravila i da Kancelarija za zakonodavstvo Savjeta ministara je odgovorno ovaj posao uradila. Kada mi pričamo o trista drugih stvari, to je sad drugi dio priče. Ja ne znam kako bismo mi sada vodili raspravu, javnu raspravu o ovim prijedlozima
Kolega Ljubiću, ako možete malo pažnje.
koji poboljšavaju zakon. Ne postoji, dakle ne postoji uopšte nikakav razlog da se o ovim izmjenama raspravlja i da se poboljša zakon. Ali takođe, ne postoji idealan zakon, a ovo je segment koji je najosjetljiviji, koji traži stalno određene izmjene i dopune. Ja ću reći jednu stvar za koju smatram, takođe, i koja je po mom mišljenju veliko dostignuće ovog zakona, dakle ovdje je u članu 20. u prijedlogu izmjena člana 54. Zakona, osnovnog zakona, predložena disciplinska mjera za neizvršavanje zaključaka domova Parlamentarne skupštine vezano za izvještaje revizije finansijskog poslovanja institucija. Ja smatram da je ovo vrlo značajno dostignuće i poštovanje zaključaka ovog doma. E sada, kada govorimo o zakonu šta više u njemu ne valja, ko se kako zapošljava, da li ovaj politički djeluje, to apsolutno nema nikakve veze, odgovorno tvrdim, sa ovim izmjenama i dopunama zakona. Mislim, onda bismo morali da raspravimo o zakonu u cjelini, o zloupotrebama, o nepoštovanju podzakonskih akata i nečeg drugog. Dakle, želim reći da postoje i pozitivne stvari u ovom zakonu, nemam, uopšte me ne zanima ko ga je predlagao, smatram da postoje pozitivni pomaci u poboljšanju zakona. Ne može niko kada se govori kao zašta se koristi, pa morate koristiti zakonski akt na koji se pozivate da ćete primjenjivati neki ... zakona, nemate drugi način to drugačije da iskažete. Na našem jeziku nemate ni naš Ustav, niti zakon, niti nisu zakonodavstvo, ne znam, zemalja kao što su Velika Britanija ili SAD. Morate se pozivati ovdje na izvorni dokument na osnovu koga ćete to primjenjivati. Izmjene i dopune će slijedom pratiti to. Evo toliko sam htio reći.
Riječ ima poslanik Petar Kunić. Izvolite.
Pa dobro, ja se isto nisam mislio javljati, nisam raspoložen, ali mora se reći nešto povodom ove rasprave koja
Ja ću vas samo zamoliti da saslušamo kolegu. 72
... pokazuje da mi ne poznamo upravu uopšte. Mi smo, ne samo ovdje u ovom, u ovim institucijama, nego uopšte istjerali struku i znanje iz uprave. Na početku našeg mandata ovdje ja sam rekao da je uprava jedna velika oblast koja traži reformu, tu je gospodin ... u pravu, kad kaže koji koncept uprave želimo. Ovaj postojeći ne možemo zadržati, moramo mijenjati. Politika ne može birati stručnjake u upravi, ... jedan od osnovnih postulata uprave je stalnost zaposlenja. To ćete naći u svim materijalima EU, stalnost zaposlenja, stručnost, profesionalnost, sposobnost, odnosno posjedovanje određenih znanja i vještina. Dakle, takva bi uprava trebala biti, nažalost nije. Šta se ovdje zbiva? Ovdje vlada u čitavoj BiH, dakle ne samo u ovim institucijama, tzv. ... sistem, sistem patronaže politike nad upravom. Mi ne možemo imati upravu, upravu normalnu, kad politika bira upravne službenike. Dakle, upravu treba prepustiti stručnjacima da biraju, odnosno da se politika ne miješa u izbor rukovodećih službenika. Postoje procedure, postoji ovdje Agencija za državnu službu koja ima zakonom predviđenu proceduru za izbor. Tako postoji i u entitetima. Dakle, započeta je reforma uprave, međutim ona je stala, stala je pod najezdom određenih ljudi koji su rekli, pa molim vas, mi moramo podvesti upravu pod svoju kontrolu, šta će tamo, kakva stalnost zaposlenja. Svaki ministar kad dođe ne samo da mijenja sekretaricu nego mijenja čitav ešalon u svom resoru, dovodi nove ljude i zato imamo upravu nestručnu. Dakle, osnovni princip pored ove profesionalnosti i stručnosti je i stalnost zaposlenja. Dakle, nema reizbornosti za pomoćnike ministara, pomoćnici ministara biraju se za stalno. Nije istina, to prvi put čujem, da ministar nema ovlaštenja prema pomoćnicima ministara, to je onda neka nakarada ovdje uspostavljena. Ministar je na čelu hijerarhijske strukture i svi službenici su mu podređeni. Dakle, ne znam, nisam pročitao taj dio zakona, ako tako nešto stoji, to je nešto nakaradno i ne znam ko je to izmislio, čije je to remek djelo. Jer apsolutno da ministar mora imati kontrolu nad svojim resorom, a time mora ima personalnu kontrolu. Dakle, ako želimo, zato bi ja bio isto da skinemo ovaj dio zakona s dnevnog reda; ako želimo napraviti nešto u upravi, onda moramo prići izmjeni gotovo svih zakonskih propisa u upravi. Tu je Zakon o opštem upravnom postupku, a Zakon o opštem upravnom postupku ovdje se zove Zakon o upravnom postupku. Nema Zakona o upravnom postupku, postoji Zakon o opštem upravnom postupku. Jer postoji posebni upravni postupak, pa to je sramota da nam vide drugi ljudi koji se razumiju u upravu. Dakle, ima mnogo, mnogo stvari koje treba mijenjati i koje naravno treba usklađivati sa evropskim standardima. To trebamo malo pogledati. Hvala vam.
Replika druga, drugi zamjenik predsjedavajućeg Božo Ljubić. Izvolite.
Istina je dakle ovo što kaže kolega Kunić da nije logično da ministar nema nikakvog utjecaja, nikakve kontrole na pomoćnike, ali je istina i ovo da bi ministar sankcionirao jednoga pomoćnika koji loše radi on mu mora dati za dvije godine negativno mišljenje. O čemu se radi? Ministar dođe, na kraju bar svakom treba pola godine da vidi koga ima i s kim radi, pa onda godinu dana pratiti jednoga pomoćnika, pa mu dati prvo negativno mišljenje, onda još jednu godinu čekati da mu da drugo negativno mišljenje. A budući da su ministri, kao što oni kažu, listopadni, već je kraj manda tu i onda, na kraju krajeva, manje-više i ministar ide jednom linijom manjeg otpora i ostavlja taj 73 problem pomoćnika onomu ko će ga naslijediti. To je činjenica, dakle tu se može intervenirati, ja sam siguran da se može doći do rješenja koja neće značiti politizaciju, dakle stručnih službi, ali koja će odgovornost i kvalitet generirati u ministarstvima u najmanju ruku da se to vrijeme ocjene smanji na pola godine, već smo napravili veliki pomak, ali ja toga u zakonu čini mi se nisam vidio. Prema tome, te se stvari mogu ispraviti.
Replika, Petar Kunić.
Vidite, kad sam rekao da ministar ima sve instrumente, on ima sve instrumente, ne samo da ocjenjuje, on ocjenjuje dva puta godišnje, dakle može dati dva negativna mišljenja i onda se pokreće postupak za razrješenje. Ali ministar ima mehanizam pokretanja disciplinskog postupka. Dakle, imate mogućnost da pokrenete disciplinski postupak u svakom trenutku. Da li koristite te mehanizme? Ne. Prema tome, to je redovan put, dakle lege artis možete da razriješite nekog službenika ..., uopšte nema problema. Pa dobro onda, onda ćemo živjeti u divljini i u divljem društvu, ne u organizovanoj zajednici.
... da nema više prijavljenih te zatvaram raspravu u okviru 10. tačke dnevnog reda. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda: Ad. 11. Izvještaj o aktivnostima na projektu „Autoput na Koridoru 5c“ i plan narednih aktivnosti, materijal Vijeća ministara BiH Vijeće ministara BiH Izvještaj je dostavilo 29.7.2011. Komisija za saobraćaj i komunikacije je 5.10.2011. godine organizirala Javnu raspravu o temi: Projekat „Autoput na Koridoru 5c“ – intenziviranje realizacije planiranih aktivnosti. Mišljenje je dostavila 26.10.2011. Komisija je usvojila Izvještaj i predlaže Domu da ga usvoji. Također, Domu su predloženi i zaključci, ukupno četiri, ja ih neću čitati, a vi ste ih dobili svi na klupe. Također, 25.10.2011. dobili smo Informaciju o rješavanju pitanja spornih dijelova trase Autoputa na Koridoru 5c koju Komisija za saobraćaj i komunikacije nije razmatrala. Svi ste dobili Informaciju, otvaram raspravu o Izvještaju. Kolega Božo Ljubić se prvi javlja za raspravu. Izvolite. 74
Kolegice i kolege, javio sam se za raspravu iz više razloga, sam sam ovdje na sjednice Parlamenta i postavio zastupničko pitanje i podnio inicijativu da se raspravlja o ovoj problematici, a u isto vrijeme sam i član ove Komisije za komunikacije i promet. Projekat Autoputa na Koridoru 5c je sigurno najvažniji projekat za BiH, rekao bih, prve polovice ovoga stoljeća, jer radi se o 336 km ovoga koridora koji prolazi kroz BiH. Ali isto tako vrlo važan projekat za čitavu Evropu, jer ... group EU ga je u Helsinkiju uvrstila u panevropske koridore i posebice važan za sjeveroistočnu Evropu, sve gore od Ukrajine pa dole južno do Mediterana. U ovih desetak godina za vrijeme kojih se bavimo ovim projektom prošli smo od faze potpunog negiranja ovoga projekta od strane međunarodnih financijskih institucija do faze potpunog prihvaćanja, i tu ja ovdje želim odati priznanje prethodnom sazivu Vijeća ministara kojim je predsjedavao gospodin Terzić i ministar komunikacija bio gospodin Dokić, koji su pripremili i nama u naslijeđe ostavili vrlo kvalitetnu projektno-studijsku dokumentaciju u kojoj su sudjelovale najrelevantnije svjetske institucije. Da je to tako, potvrdila je i prezentacija toga projekta 25.3.2007. godine u Briselu, kada su konačno međunarodna zajednica i međunarodne financijske institucije prelomile da financiraju ovaj projekat. Od tada je sklopljeno ugovora u vrijednosti, kreditnih aranžmana oko 200 milijuna eura, potpisanih. Od tada je dakle ovaj saziv Vijeća ministara, Ministarstvo komunikacija i prometa i kroz ovaj parlament, doveo do toga da se 0,10 KM iz litre goriva izdvaja za Koridor 5c i to je na godišnjoj razini oko 120 milijuna maraka, dakle ukupno za četiri godine, jer je odluka donesena polovinom 2009. godine, to je još dodatnih 500 miliona KM. Prema tome, ovaj sastav, postojeći sastav Vijeća ministara i Ministarstva komunikacija i prometa, u kojem sam dijelu i ja sudjelovao, generiralo je sredstava i otprilike oko milijardu maraka stavilo na raspolaganje za ovaj projekat, a još nekih 500 miliona maraka je u fazi pregovora, a to sve skupa omogućuje da već sada imamo osigurana sredstva za izgradnju otprilike 70 km autoputa prema procijenjenim vrijednostima, naravno tender uvjek kaže realnu vrijednost. A, ako uključimo i ovih 500 miliona maraka koje je iz vlastitih sredstava, onda je to i znatno više. Međutim je uvijek ovdje u ovoj državi problem. Javili su se problemi koji su, ja tvrdim, politikantske naravni. Prvi problem se javio 2008. godine, kada se pokušalo promijeniti trasu Koridora 5c kod Blagaja, i to na način da se položaj trase izmješta sjeverno za 4 km, produljava taj dio trase za 3 km, a kod Počitelja zbog kolizije sa povijesnim spomenikom izmješta dodatna 2,5 km, i to su te dvije sporne točke na trasi Koridora 5c. Međutim, onaj koji je povjerovao da su samo dvije sporne točke, izgleda da se prevario, te apsurda, nastavlja se. I vrlo brzo će se pokazati da postoji i treća sporna točka. Evo ovdje u mojim rukama je materijal koji kaže ovako, citirat ću: 'Na 20. sjednici Vlade Federacije, održanoj 4.10., Vlada Federacije utvrdila je amandman na Nacrt prostornog plana područja posebnih obilježja od značaja za Federaciju BiH Autocesta na Koridoru 5c, koji glasi: Predlaže se korekcija utvrđenog Nacrta prostornog plana područja posebnih obilježja od značaja za Federaciju BiH Autocesta na Koridoru 5c u dijeli Bjelopoljske kotline Mostar - sjever prema varijanti 3. iz grafičkog prikaza koja je u prilogu ovog amandmana.' To je ovdje na ovom papiru. Ali gledajte obrazloženja. Ono je vjerovali ili ne za Riplija. Kaže ovako: 'Federalno ministarstvo prostornog uređenja, kao nosilac Prostornog plana Federacije BiH, 5.9. provelo je javnu raspravu u skraćenom sinteznom prikazu osnovne koncepcije razvoja Federacije BiH. Nakon što je izvršena prezentacija kojom je bio obuhvaćen i segment cestovne infrastrukture od strane lokalne zajednice', čitam mjesne zajednice, 'i drugih sudionika javne rasprave izvršene su primjedbe na .... ceste na 75 Koridoru 5c u Bjelopoljskoj dolini', i slušajte, 'od dodatno tri ponuđene varijante od strane nosioca izrade plana, lokalna zajednica je podržala varijantu 3. uz dodatni zahtjev da se odlukom' itd. itd. Pa gledajte, gospodo draga, tako se ne rade ni seoski putevi, dakle da mjesna zajednica izmješta svojom odlukom Panevropski koridor na koji su .... 10 godina najveće ekspertske glave ove regije i svijeta, nakon što su sve institucije od općine, grada, kantona Federacije i države dale svoja stajališta, od idejnog rješenja, idejnog projekta, glavnog projekta na osnovu kojeg su odobreni krediti, dakle predlaže se amandman koji potpisuje Nermin Nikšić. Ovi iz Federacije znaju o kome se radi. Gledajte, ovo je način da se ustvari ništa ne uradi. I zato ja želim ovdje skrenuti pozornost i javna rasprava je bila vrlo uspješna, vrlo temeljita, vrlo stručna i javna rasprava je, da budem potpuno otvoren, pružila podršku institucijama BiH, Ministarstvu komunikacija i prometa, Vijeću ministara i ovaj parlament kroz ove zaključke koje je Komisija za promet i komunikacije jednoglasno usvojila treba podržati. Ali ono što ja želim ovde još reći, Mađarska i Hrvatska kroz koje prolazi ovaj koridor su ili završile ili već završavaju svoje trase. Mađarska je, koliko ja znam, završila. Hrvatska je najveći dio završila. Danas, upravo ovih minuta vjerojatno, na Hrvatskom saboru je rasprava o dvije dionice Sredanci-sjeverna granica, uključujući most na rijeci Savi kod Svilaja i Ploče - južna granica Bijaća su uzeli kredit od EBRD-a i Evropske investicijske banke i završit će taj koridor na vrijeme. A koja je dinamika u BiH? 2017. godine bi čitav koridor trebao biti gotov. Međutim, evo u Federaciji su upravo zahvaljujući državnom Ministarstvu komunikacija i prometa, Vijeću ministara i ovom parlamentu osigurana i sredstva. Izrađeno je 150 km glavnog projekta koji obuhvaća i segment koji prolazi kroz RS. Najveći dio dionice trase koja prolazi kroz RS trebao bi biti gotov 2012. godine. Ja u ovom momentu ne vidim, da se poslužim evropskim rječnikom, kredibilne izvore financiranja da se to završi, iako je glavni projekt završen. Ja bih tu apelirao na entitetske vlasti da svoj dio završe. U Federaciji je problem druge naravni. U Federaciji, dakle, evo potpuno volontaristički pokušava se mijenjati trasa jer se ne mogu oteti utisku da zapravo neko ne želi da se dio ovog koridora izgradi, jer upravo dio koridora Mostar sjever - južna granica, odnos sa Hrvatskom treba biti gotov 2012. godine. I ja ću ovde zaključiti. Naravno, ja molim kolege da podržimo ove zaključke koje je jednoglasno usvojila Komisija za promet, i na taj način omogućimo dakle na neki način dodatno i zadužimo i Ministarstvo komunikacija i prometa i Vijeće ministara i sve entitetske institucije da završe svoj dio posla na vrijeme, ali neću propustiti reći i ovo. 150 km projekta glavnog je završeno, dakle što se tiče toga može početi gradnja stura. Osigurane su pare iz kreditnih aranžmana za 70 km, iz ovoga dijela za gorivo i ugovorenih sredstava i za ostalih 80 km. Prema tome, ako sljedeće tri godine ova zemlja ne bude imala novih 150 km autoputa na Koridoru 5c, nitko drugi neće biti odgovoran već entitetske vlasti. Ja želim da s ove govornice ode takva jasna poruka. Sve su pripreme napravljene, država je uradila svoje, entiteti trebaju uraditi svoje. Hvala lijepo.
Replika, Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite. 76
Pa nisam imala namjeru da ovaj puta raspravljam o Koridoru 5c, vrlo često, gotovo svakodnevno putujem tim dijelom koji se naziva uspješna realizacija projekta. Pa ja mislim da ću otići u penziju a da taj Koridor 5c od izlaza iz Sarajeva do Zenice, dakle ta trasa, nisam baš ubijeđena da će biti završena. Hoću reći, toliko o uspješnosti prethodnih ministarstava koji su planirali i sa necertificiranim firmama pravili tzv. projekte od 150 km. Ja, onda sam sasvim pogrešno čula, imam druge informacije da tamo gdje imamo novaca za dio trase da se uradi tamo nemamo projekta, a tamo gdje imamo projekat tamo nemamo para da završimo tu realizaciju. I počelo je baksuzno, tako što je bivši premijer postavio kamen-temeljac i svi su to uslikali, onda je prošlo nekoliko godina da se starta sa radovima, pa od naplatnih kućica itd. I, mislim da stvari nikako ne idu dobrim putem, pa se stalno radi neko preprojektovanje, ... zato što imamo prije svega nestručnu i, ja ću ovde da iskoristim tešku riječ, i strukture kojima nije stalo, da ih ne nazovem drugim imenom, da se to izgradi, nego vjerovatno da neko nekome, nekome, svojim firmama da određene poslove. Zato i jeste tako dobro i uspješno. Ja ne mogu nikako se složiti da je ovaj projekat išao dobrim putem i da i sada ide dobrim putem, jer rezultati koje treba da vidimo treba da budu evidentni, a oni se vrlo lako mjere kilometrima izgrađenog puta. Sve do sada što smo vidjeli u susjedstvu i u zemljama koje su bile daleko iza BiH po putnoj infrastrukturi, oni danas grade 100 km godišnje kao Albanija, a ja ne vidim, nisam vidjela gdje je taj autoput u RS koji se bolje gradi nego ovaj u Federaciji. I ja bih to stanje ocijenila kao jednim poražavajućim stanjem, kao dijelom uspostavljenih struktura koje evidentno ne vode računa o svom poslu, ne miješaju se u svoj posao, a sredstva, konačno ako smo išta mogli da vidimo a to smo mogli vidjeti, da smo platili komitment fi, odnosno taksu na neutrošena sredstva 1.750.000, zahvaljujući ovoj strukturi vlasti ... koja to radi.
Replika, Božo Ljubić. Izvolite.
Da nije bilo uvoda kojim je započela svoju raspravu ili je bila replika, ne sjećam se, kolegica Uzunović, ne bih se javljao za ovu repliku. Ja nisam govorio o uspješnosti projekta, dapače, ja govorim o neuspješnosti projekta, njegovoj nerealizaciji. Ali ja sam govorio, dakle da su državne institucije uradile svoj dio posla i na vrijeme. Zaobilaznica Sarajevo, istina je da je 2000. godine postavljen kamen-temeljac i da ga je postavio bivši premijer Federacije, gospodin Edhem Bičakčić. Ali je zaobilaznica Sarajevo građena kao kantonalni projekat zapravo. Čak ne znam da li je i federalni bio dovoljno, a federalni, zapravo ovaj, čim ga je predložio gospodin Bičakčić i početa je, uzet je kredit, a nije bilo projekta uopće. Dakle, apsolutno nikakvog utjecaja tu ministarstvo nije imalo ni državno a federalno. Eto, vidimo kakvo je imalo. Prema tome, što se tiče RS, ja sam rekao. Tamo su riješeni problemi okoliša, napravljen je kompromis jer je bila u jednom momentu kolizija između hidrocentralana na Bosni i trase autoputa, i to je vrlo uspješno riješeno. Što se tiče financiranja, ja sam to još prije tri godine jasno svojim kolegama iz RS i svom kolegi zamjeniku koji je dolazio iz RS sugerirao da se pristupi sličnom načinu financiranja preko kredita Evropske banke za obnovu i razvoj i Evropske investicijske banke, jasno rekao da državno Minsitarstvo komunikacije i prometa je spremno asistirati na isti način RS-u kao i Federaciji, međutim odluka Vlade je i tada i danas bila da se gradi na drugačiji način. Ja to 77 poštujem, naravno. Glavno je da se projekat izgradi. Samo ja nisam propustio da kažem koji je rok. Dakle, najveći dio te trase bi trebao biti gotov 2012. godine, što znači danas bi već trebao biti početak gradnje. I što se tiče projekata, što se tiče ovoga što priprema državno ministarstvo i Vijeće minsitara, to je također spremno. Ti projekti su gotovi, skoro većina. Dakle, glavni projekat. Ali naravno, ja sam rekao, na entitetima je odgovornost i do sada bila, a i ubuduće će pogotovo s obzirom da imamo osigurana sredstva za 70 km, a da imamo zaostalih 80 km skoro ispregovarano, da imamo glavni projekat. Prema tome, samo je pitanje da li će se htjeti i da li će se znati to realizirati na entitetima. A to što se nije ovaj parlament prvi složio da Koridor 5c gradi država, odnosno državno ministarstvo, to je do političke odluke ovde.
Za diskusiju se prijavio Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Mi smo sad na točci dnevnoga reda, znači razmatranje Izvješća o aktivnostima na projektu „Autoputa na Koridoru 5c“ i plan narednih aktivnosti i pred sobom imamo Izvješće od 28.7.2011. godine, znači taman 8, 9, 10 tri mjeseca. Znači ono je pripremljeno i znači u ovom izvješću neke stvari su se i promijenile, kao što je npr. pripremne aktivnosti za izgradnju dionice Bijača – Zvirovići, je li. Znači, tamo nemamo pripremne znači radnje, nego tamo imamo stvarne radnje na toj dionici. I, ovo što je govorio kolega Ljubić da su za daljnju izgradnju najodgovorniji entiteti, ja moram spomenuti da su za daljnju izgradnju, napredak daljnje izgradnje, znači ne samo odgovorni entiteti nego su odgovorne i općine i županije. Znači, njihova spremnost na suradnju sa Autocestama Federacije i RS, kada je u pitanju eksproprijacija zemljišta. Mislim da su to sada nekakve radnje koje, eventualno, najteže idu na terenu, bez obzira što su znači osigurana sredstva. A znamo da je u Federaciji i u pripremi zakon, znači izmjena ili donošenje ne znam točno novog zakona o ovome izuzimanju zemljišta. Jer ako budemo radili ovu eksproprijaciju na ovaj način, uistinu to nećemo napraviti za desetljeće, ovo što eventualno imamo osiguranih sredstava za ovih nekakvih 150 km autoceste. Ja ću malo, ovde se u Parlamentu prije nekih možda i mjesec dana ili nepunih mjesec dana održala jedna rasprava, znači ovo što je spominjao gospodin Ljubić, vezano za eventualno izmještanje trase na ovome dijelu autoceste, znači od Salakovca do Gubavice, je li, to je ta Bjelopoljska kotlina, sjever - Mostar do negdje do Počitelja. Tu mislim da treba znači lokalne vlasti, vlasti Grada Mostara, Čapljine, županijske i entitetska vlada, odnosno ministarstvo koje je dalo amandman, je li, na izmjenu ovoga prostornog plana, je li, da trebaju sjesti i s političke i sa stručne strane to izanalizirati. Ja imam kada je u pitanju ovaj stručni dio, stručni dio, pa zato i ne bih se, znači ja imam i nekakve analize i procjene kolika bi bila dužina po varijanti bivšoj i po eventualno izmijenjenoj ili pomaknutoj u visinu i kolika je razlika u cijeni radova. Pa kažem da 113 miliona eura bi bila jeftinija ova eventualno izmještena varijanta. Zato kažem da mi nismo ti koji možemo eventualno na ovakav način i procjenjivati i donositi, je li, i nekakve zaključke, a da ne uključimo, ovo što kaže, i struku i politiku, upravo ovih i općina i županije, znači i entitetske vlade Federacije BiH.
Zahvaljujem. 78 Druga replika, gospodin Božo Ljubić.
Uvaženom zastupniku kolegi Jurišiću moram replicirati. Ja sam upravo rekao da entitetske vlasti će biti najodgovornije ako za slijedećih tri godine ne bude izgrađeno novih 150 km jer su osigurana sredstva i glavni projekat. A općine, kolega Jurišiću, su u entitetima kao i županije. Prema tome, uloga entiteta je da onda ispregovara i da riješi te stvari ili u RS, naravno, entiteta sa općinama. Ali, s obzirom da su se ovde čule stvari koje su zapravo potpuno nelogične, ja bih rekao, apsurdne da trasa koja je duža je jeftinija od postojeće koja je kraća i ja bih zato molio, evo, i kao član Kolegija ministra da nam pojasni o čemu se radi i da eventualno odgovori na neka pitanja koja su se ovde čula. Možda i ja sam pogriješio negdje, eventualno, pa ja bih volio da me ispravi, ali evo kada se završi rasprava.
Replika, Zvonko Jurišić. Izvolite.
Evo pošto je kolega Ljubić pozvao ministra da pojasni, onda bih ja volio eventualno čuti ministra, onda ću iznijeti i ja ove o dužini trase i o cijeni, a evo možemo i iskopirati ovo. Znači, imamo na ovoj kraćoj trasi, ... ne znam ni ja, 10 km tunela, a na ovoj dužoj nema. Evo tu, samo da vam kažem da je iz tih razloga skuplja, je li. A može, ako će ministar, pa ću ja rado onda replicirati.
Riječ ima ministar Rudo Vidović. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Uvažene zastupnice i zastupnici, svakako da imam potrebu iznijeti i stav dakle Ministarstva komunikacija i prometa, a i Vijeća ministara kada je u pitanju ovaj najveći projekt koji evo zaslužuje i danas pozornost kroz ovu raspravu koja se otvorila ovde u Parlamentu. Ali on što je supredsjedatelj ovog doma dr. Ljubić rekao, dakle o analizi dosadašnjih aktivnosti, ja neću o tome govoriti. Govorit ću o trenutku koji je evo danas, a koji je zapravo rezultat dosadašnjih rasprava niz godina i kroz ovako definiran dnevni red, izvješću o aktivnostima za proteklu godinu. Dakle, vi imate na dnevnom redu materijal koji je pisan evo 31. prosinca 2010. godine, a danas ga ovdje raspravljamo ... U međuvremenu se dogodilo niz aktivnosti, pa i u institucijama BiH, a posebice u institucijama Federacije, koje u ovom trenutku trebaju dobiti pozornost ovog doma. Mi smo dakle na početku ove godine, kada je upućen materijal prema Vijeću ministara i nakon konstituiranja federalne Vlade upozorili federalnu Vladu da postoje urađeni projekti, da sve aktivnosti, projekti za 130 km koji su uručeni federalnoj Direkciji za autoceste i da za sve aktivnosti bilo kog karaktera, čak i pomjeranja unutar pojasa 500 m, zapravo treba konsultirati i treba uzeti stav nadležne institucije u BiH koja je zadužena za projektiranje od Svilaja do Bijače. Nažalost, moram kazati ovdje da se unatoč jasnom upućenom stavu, Vlada Federacije odlučila za pokretanje određenih aktivnosti, čak evo i na novom dijelu trase u Bijelom Polju. O načinu projektiranja i utvrđivanja trase, tzv. višekriterijalne analize, mogu govoriti samo ljudi koji se bave 79 strukom i koji nisu samo iz BiH i IPSA-e Sarajevo nego i IGH Slovenije, iz Španjolske itd. i oni žele i spremni su i pokazali su ovdje na javnoj raspravi da se napravi, gospodo, sučeljavanje struke, sučeljavanje struke ljudi koji godinama rade na projektiranju autocesta i tragom kontakata s ljudima iz projektnih kuća koje rade za ovo ministarstvo i saznanja da se evo potencira mijenjanje određenih dionica trase, evo tu je predsjednik Odbora, zadužen ispred Vijeća ministara, gospodin Vrankić. Mi smo zakazali prije 15-tak dana jedan sastanak sa predstavnicima federalne Vlade i jasno napravili sučeljavanje stavova. Rezultat tog sastanka je zakazan sastanak 8.11. u Mostaru, gdje će predstavnici svih institucija kazati evo i o takvim namjerama izmještanja trase. Dakle, i Ministarstvo komunikacija i prometa i Ministarstva finansija i trezora, IGH Konzorcija, IGH IPSA, predstavnika federalnih institucija, dakle ministarstava, javnog poduzeća, predstavnici županijskih institucija koje se bave prostornim planiranjem, općina grada i svih onih koji su u ovakvom zajedničkom projektu i kao pojedinačno a i kroz neki dio zajedničke nadležnosti zaduženi. Ja želim vjerovati da će evo i naš jasan stav koji je evo iz ovog ministarstva, rekao bih, dobio podršku jednoglasnu i u Vijeću ministara, i na javnoj raspravi ovdje prije desetak dana u ovoj dvorani, i jučer na sjednici parlamentarne komisije, zapravo trebati i morati biti uvažen od predstavnika federalnih institucija, s obzirom da se radi, rekao bih, o zajedničkoj nadležnosti i ovdje se jasno zna da je državno ministarstvo po odlukama institucija državnih zaduženo za projektiranje i definiranje idejne trase rješenja, rekao sam, od Svilaja do Bijače. Svi drugi zahtjevi koji se eventualno pojavljuju, moraju proći strukturalnu analizu struke. Nelogično je da na zahtjev pojedinaca ili skupina koji smatraju da mogu raditi projektiranje ovako velikih projekata dolazi do izmjena. U tom smislu, evo ja vjerujem da će Zastupnički dom podržati zaključke parlamentarne komisije koji su dobili dakle jednoglasnu potporu i da će na taj način i mi koji budemo sudjelovali na ovom sastanku ili javnoj raspravi u Mostaru, dakle 08.11., nesporazumi ovakvog karaktera kako se ovdje iznose, ova trasa je kraća, ova je skuplja, jeftinija itd. – biti razjašnjeni. Ponavljam, kad za stolom gdje će se napraviti sučeljavanje struke, ljudi koji godinama rade na ovim projektima, koji su projektanti, revidenti, i na koncu da i mi koji smo zaduženi za određene aktivnosti u ovom projektu, dakle, te nesporazume evo konačno razriješimo. Hvala vam.
Replika, poslanik Zvonko Jurišić, izvolite.
Evo moram vam reći da sam zadovoljan i oduševljen sa ovim izlaganjem ministra Rude Vidovića jer mi smo vodili zajedno kampanju prije otprilike godinu i nešto dana, pa tako, jedan do drugog smo držali govor, evo pa sam se malo podsjetio nakon ovih nekih jedno 12-13 mjeseci, ali evo, samo što je kolega Ljubić rekao, oko nekih apsurda. Ja ću samo navesti dva ili tri primjera. Trasa po idejnom projektu sada ima 13,9 km tunela. Evo to gospodin Rudo Vidović vjerovatno zna. Ima vijadukta 5,7 km i ima mostova 0,8 km. A ova eventualno izmještena ima 6 km tunela, što je znači skoro 8 manje, ima vijadukta 5,9 km i otvorene trase 36 km .... Iz tih razloga ona bi bila duža 5 ali je jeftinija zbog ovoga što sam rekao. Znači nije apsurd, nego sam to rekao ipak temeljem nekih argumenata. Ali ovo je put 8.11. na ovu raspravu, na lice mjesta. To je put. 80
Salko Sokolović, replika. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pa evo da unesem u ovu raspravu i jednu drugu dimenziju. Znači, mi govorimo o autoputu po kome će se vjerovatno ljudi voziti i prevoziti ono što trebaju da prevoze, putnike, robu itd. Ovi ljudi dole u mjesnoj zajednici, zbog ovih ljudi ovdje i kolega poslanika koji ne znaju situaciju dole, nisu to divljaci neki, to su ljudi koji žive tu na tom terenu i normalno da i njih treba pitati. Treba pitati te ljude. Normalno da se većina ovde borila protiv tog jednopartijskog sistema, sad ga odjednom svi uvode. Nacrtaju tu treba i nema više priče. Ovo je demokratska država. Ti ljudi dole koji žive imaju pravo da iznesu svoje mišljenje pa da utiču i na ovaj projekat, ne samo zbog ovoga o čemu je maloprije gospodin Jurišić govorio, je li to jeftinije ili nije jeftinije. Narod zna hoće li mu sa autoputa gore neko baciti kesu na glavu ili na kuću. Znači, treba to izmjestiti. Evo da ne ulazim ja dublje u ovu analizu itd. Na kraju mi raspravljamo o nečemu što je pisano prije godinu i po dana. Federalna Vlada će donijeti odluku o tome na koji će način ući u ovaj projekat. A hoću da vam kažem da ne možemo ovako jednostrano raspravljati o ovim stvarima. Ja sticajem okolnosti nisam mogao biti na ovoj javnoj raspravi, ja bih to tada rekao. Znači, postoje dole zahtjevi ljudi koji hoće da ostanu na tom terenu i dalje da žive, ali i ta trasa autoputa u ovakvoj soluciji ugrožava dole njihov život. Kome mi to pravimo? Kome pravimo autoput ako s tog jednog terena neko mora da odseli ili da ne bude na svom ognjištu, a živio je godinama tu, a evo i ovi efekti jeftinijeg projekta su vrlo bitni. I neće taj autoput u ovoj novoj nekoj verziji zaustaviti gradnju autoputa i spojit će se gdje će se spojit ali moraju biti zadovoljni i ljudi prevashodno, ova država BiH je zbog ljudi ovde, a ne zbog toga da po njoj neko pravi autoputeve ili radi nešto drugo. Prema tome, uzmite u obzir kad razmišljate kako i na koji način postupiti u ovome, i ovu vrlo bitnu i najbitniju po meni stavku, a ovo će se završiti ili gore ili dole. Stručnjaci, ako su stručnjaci, znaju i po zahtjevu ljudi napraviti projekat pa da onda niko ne bude, što ono naš narod kaže, ucviljen. Hvala, predsjedniče.
Zaključujem raspravu u okviru 11. tačke dnevnog reda. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda: Ad. 12. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka broj 1 iz Mišljenja Komisije za vanjsku trgovinu i carine o Izvještaju iz oblasti poljoprivrede za BiH za 2010. godinu Zaključak ste dobili, pročitali smo ga i kod dnevnog reda. Izvještaj ste također dobili. Kolegij kao komisija nije postigao saglasnost. Danas se izjašnjavamo u drugom krugu o Prijedlogu zaključka broj 1 iz Mišljenja Komisije za vanjsku trgovinu i carine. Ovdje nema rasprave. 81 Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda: Ad. 13. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka broj 2 iz Mišljenja Komisije za vanjsku trgovinu i carine o Izvještaju iz oblasti poljoprivrede za BiH za 2010. godinu
Ma rečenicu jednu. Ja mislim da bi zaista bilo dobro da i ovaj dom donese zaključak u kome kaže da će politički akteri koji su dobili mandat građana da konstituišu vlast da će učiniti sve da to urade, a onda da će oni koji budu izabrani u Savjet ministara učiniti sve da ubrzaju put BiH na putu prema EU. Sve ostalo je priča zbog priče. Nema šanse, o čemu da razgovaramo i pričamo i o kojim zakonima i ubrzanom putu BiH sa Savjetom ministara u tehničkom mandatu! Nema kapaciteta za to. Dakle, u Savjetu ministara se sad momentalno otaljavaju poslovi. To nije proaktivna uloga. Dakle, apsurdno je ovakav zaključak donositi u zemlji koja nema budžet i u zemlji koja nema vlast formiranu. Dakle, ja vas molim, mislim da ovaj zaključak nema nikakvog smisla. Jer licemjerno je, predsjedavajući, čak i da navijački se odnosite prema ovom zaključku, da svaka tri mjeseca. Ko? Kad dobro znate da neće se učiniti ništa. Evo i danas smo vidjeli iz ove rasprave koju smo imali da ne postoji ni mrva jedna popustljivosti prema krajnje zategnutim odnosima i zahtjevima. Nema, ne pomjera se ništa. Dakle, šta će značiti svaka tri mjeseca? I šta će to Savjet ministara značajno uraditi da nam svaka tri mjeseca? Kakva je na kraju i odgovornost njihova, s ozbirom da imaju tehnički mandat? Dakle, nemojte da se igramo s ovim.
Evo ja sam se prijavio, neka se ovo tretira kao replika, ali prvo, ja se nadam da u naredna tri mjeseca možemo dobiti i novo Vijeće ministara BiH. Drugo, ako nismo za to da jednom tromjesečno razmatramo, ovde postoji legalna inicijativa o kojoj ćemo se danas izjasniti, da jednom mjesečno se izjašnjavamo. Ili imate prijedlog jednoglasno usvojen od strane Zajedničke komisije za evropske integracije koja kaže da će do januara 2012. biti Vijeće ministara i da onda se izjašnjavamo o tome. Naravno, pri svemu tome često i mediji a i mi ponekad govorimo o tome da se politički akteri 84 dogovore. Ja mislim da se mi trebamo vratiti ustavnim odredbama u ovoj zemlji. Građani BiH su birali Predsjedništvo BiH. Oni su birali ovaj parlament. Mi ovde treba da radimo svoj dio posla i preuzeti svoj dio odgovornosti. Vijeće ministara treba također da radi svoj dio posla sve dok se ne izabere novo Vijeće ministara. Prema tome, evo ja zaista sve pozivam da preuzme svako svoj dio odgovornosti i da pokušamo. Nadam se u naredna tri mjeseca da će biti i novo Vijeće ministara, a ovo je tako važna tema da ne vjerujem i znam da i vi nemate ništa protiv da zaista ovo pitanje na koncu i analiziramo ovde i na Parlamentu i da dodatno damo neki novi impuls kako bi ovaj proces bio ubrzan u narednom periodu... [[kratko isključen mikrofon]]
Moja rasprava će biti kraća nego vrijeme za repliku, ali upravo sam ostavio repliku za eventualne odgovore. Ja bih predložio da ovaj rok sa 12. pomjerimo na 13. januara, jer je 12. četvrtak, pa da produžimo na petak ovaj rok za uspostavu Vijeća ministara.
Ne može, 13. januar je Srpska Nova godina...
E onda ćemo morati pomjeriti tjedan iza. Uvažavam, uvažavam dakle primjedbu gospodina Jovičića. Pa gledajte, ja neću podržati ovu inicijativu. Ne zato što mi nije stalo do evropskih integracija, vjerujte da mi je stalo koliko svima vama ovdje, ali ja mislim da je to jedna alibi inicijativa koja u suštini, bilo da je ona mjesečna, da li je tromjesečna itd., ništa neće donijeti, niti će išta novo donijeti novo Vijeće ministara, ukoliko mi ne promijenimo svoj odnos prema suštinskom smjeru kojim treba BiH ići, a za tu promjenu nam ne treba nikakav zaključak, nikakva inicijativa, mi to trebamo promijeniti najprije u svojim glavama i u svojim odnosima. Dakle, izgraditi takve odnose koji neće generirati blokade, a ti odnosi mogu biti bazirani samo na bazi povjerenja, međusobnog povjerenja. Na bazi otklonjenih strahova za koje svakodnevno, pa i u raspravi danas, vidimo da ima razloga. Jer nismo mi ovdje iracionalni ljudi, niko od nas ovdje. Ja vjerujem da ovdje sjede racionalni ljudi i onda kada reagiraju oprezno na neke prijedloge, pa kada to da tako kažem, ima obilježje, da se medicinski izrazim, i paranoje, i to je legitimno. Čak i paranoja, dakle jedan bezrazložni strah mora biti uzet u obzir, jer i on je posljedica nečega. Ako ništa drugo, posljedica naših odnosa u prošlosti. Prema tome, suština je ovdje, ja sam izašao samo da ne bude moja suzdržanost ili protiv, kada se bude o ovome glasalo, nekomu signal da ja nisam kao i Šefik Džaferović i većina od vas tu za EU itd., približavanje Europi, već zato što od toga nema ništa, jer je to alibi prijedlog. Hvala lijepo.
Replika, Salko Sokolović, izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Pa gledajte, ovde nema Šefika, on bi to najbolje odgovorio, ali evo ja ću samo par rečenica. Ja bih Šefikovu inicijativu smatrao dobronamjernom. Znači, ako bi počeli odatle, onda bi sigurno i 85 naše diskusije bile usmjerene u pozitivnom pravcu. One su sad nekako negativne, a mislim da i sami ne znamo zbog čega na takav način postupamo. Barem za ove diskutante koji su negativno o njoj govorili. Gospodine Ljubiću, narod je odavno dao jednu izreku, kaže, opomeni, opomena dobro dođe. Evo ako se mi budemo svaki mjesec sjećali šta je naša obaveza, pa napravimo analizu jesmo li išta uradili, možda se i zastidimo pa budemo imali neki rezultat na kraju toga. Evo, nije replika gospođi Majkić, ali u njenom izlaganju maloprije, evo kaže ne možemo se dogovoriti. Što će nam Vijeće ministara ako nam je poslalo Zakon o državnoj pomoći, a mi danas vagamo ovdje je li to finansiranje sa tri nivoa ili sa jednog nivoa. Hajmo mi sjesti pa ovde dogovoriti šta je to. Evo primjer Zakona o državnoj pomoći je dokaz da i mi ovde možemo u Parlamentu napraviti taj korak naprijed. Između ostalog, i o tome je mislio gospodin Džaferović, pretpostavljam, kada je davao ovu inicijativu. I ja je ne bih tek tako odbio. Zamolio bih sve da je prihvate kao dobronamjernu, pa jednostavno da evo i mi damo sebi neku obavezu, pa na kraju ove neke analize, šta smo mi, a, na kraju krajeva, i šta je Vijeće ministara uradilo. Pa Vijeće ministara prima platu tamo, ljudi. Mi ovde oslobađamo Vijeće ministara od obaveze a ne oslobađamo od finansiranja. Zbog čega bi to radili? Ja ne kažem da tamo ljudi nisu dobronamjerni. Jesu dobronamjerni, hajmo ih i mi malo pogurati. Hajmo im dati neku obavezu, hajmo im dati neki zadatak, bez obzira na politike koje predstavljamo, sjedeći ovde u ovim poslaničkim klupama. Hvala.
Replika, Slavko Jovičić.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Uvaženi kolega Sokolović, to je sve odlično što ste rekli. Ali ja vas pitam od koga ćemo mi tražiti sve ove informacije da nas u roku mjesec ili svaki mjesec neko obavještava. O čemu će nas obavijestiti? Sačekajte, evo podržaćemo je, evo bjanko unaprijed, da izaberemo novi Savjet ministara. I koga izaberemo, nije ovo prijetnja, ko god dođe, hiljadu će mu biti kandidovanih pitanja, kao da smo mi Evropska komisija, pa nam neko to ispostavio, samo njima proslijedimo. Ali ne možemo ovim ljudima, kad se oni bore gdje će hljeba jesti poslje ovoga kada budu sad smijenjeni. Nego im ovo odgovara, ljudi su tu, rade častan posao. Ali kada izaberemo novi Savjet ministara, hajmo njima kandidovati, pa ako treba svako 15 dana, a ne mjesec. Šta ćemo ovim ljudima kandidovati, sjećate se mojih stalnih pozdrava? Prvi red tri stolice – pozdrav, drugi – četiri nema nikoga, i sve tako. Evo danas je nešto bilo, nešto. Sljedeća sjednica ... 20, 50, 500 – niko nema. Kome ćemo postavljati pitanja? Postavimo poslaničko obično pitanje onima iz ovih evropskih integracija, pa ne dobijemo za tri mjeseca odgovor. Niko nije dužan. Ima li neka sankcija ako mi neko ne odgovori u zakonskom roku na poslaničko pitanje, hoće li biti smijenjen? Ma nikada, nego se smije što sam mu ja postavio glupost. Kakvo pitanje, kakva obaveza? I šta sad da tovarimo ljudima koji ne znaju šta će biti sutra s njima? Čekaj da izaberemo. Ima ona izreka i nije provokacija: 'Prvo hodža samelje sebi, pa onda narodu.' Da izaberemo Savjet ministara i čim dođu, polože zakletvu, svako od nas ima snage, neka zaskoči nekog ministra i kaže: 'Hiljadu pitanja da mi odgovoriš, čovječe, idemo naprijed, svi hoćemo u Evropu.' 86 Dakle, nije ovo protiv, ova inicijativa je odlična, ali ja pitam ko će nam to dostavljati? I što se onda mi samo sa inicijativama nekim upetljavamo, sami sebi stvorimo obavezu i nekom drugom, kada nikada na to nećemo dobiti odgovor? Kolega Sokolović, to je i ništa drugo.
Replika, Nermina Zaimović-Uzunović. I neka se pripremi gospodin Belkić za diskusiju.
Ma evo svaki put poželim da ovo što smo čuli, nismo čuli, jer nismo ništa pametniji. Ako se prisjetimo da je tačka dnevnog reda o tome da dobijemo informaciju, ova inicijativa poslanika Džeferovića, da dobijemo informaciju o aktivnostima na putu evropskih integracija, onda mislim da je to jedna sasvim regularna i dobra inicijativa. Da li je mjesec dana malo, malo vremena da bi se nešto izdešavalo? U ovoj državi je malo vremena i pet godina, jedan mandat. Podsjetimo se da smo mi tražili isto tako kada je Vijeće ministara bilo u svom punom kapacitetu, u prošlom sazivu, da nismo mogli izbrojati, i dobro je rekao poslanik Jovičić, ali tada nisu bili u tehničkom mandatu, a nisu željeli da dođu. I dakle nije razlog ni tehnički ni netehnički mandat da se nešto radi ili ne radi. Razlog je nerad i jednostavno tolerisanje i ovog doma da im ne daje zadaće, kao što poslanica Majkić pokušava da ureduje, bar onaj segment u komisiji da rade svoj posao. Ja na isti način bih insistirala i prošle godine kada je podnošen Izvještaj o radu Vijeća ministara, predsjedavajući Vijeća ministara nije bio tu, i nikad nismo ni dobili za prošli mandat šta je to Vijeće ministara uradilo i nikada ga nećemo ni dobiti i evidentno je to da treba to jednom riječju reći, pa makar da nam šalju ove izvještaje. Hoćemo li se mi složiti da to bude jednom mjesečno ili da to bude u tri mjeseca, to je tehničko pitanje, ali je evidentno da treba. Vijeće ministara zato ima unutar državnih službi, postoji ova Direkcija za evropske integracije koja sigurno prati sve ove procese i sigurno nam može dati izvještaj jer tamo ne rade oni koji su izabrani i koji će se mijenjati sada, nego neko ko je profesionalan i ko taj radi posao kao državni službenici. Prema tome, nije ovo ništa kontra. Drugo, ja moram, zato sam se javila za repliku poslaniku Ljubiću da kažem da priče o blokadama o kojima pričate, pa najmanje vi treba da pričate o blokadama i nepostizanju sporazuma da se formira Vijeće ministara, jer je evidentno kakvi su rezultati pregovora i kakvo insistiranje stranaka vaše provenijencije na formiranju Vijeća ministara. Hvala lijepo.
Replika, Božo Ljubić.
Vidite da sam taktički ispravno postupio što sam se prijavio za raspravu, jer inače ne bih imao prilike odgovoriti. Zapravo, završetak Vaše rasprave ili replike je potpuno van konteksta. Ja kategorički odbijam bilo kakve insinuacije da stranke moje provenijencije – ne znam što bi to trebalo 87 značiti, jer mi smo stranka demokratske provenijencije – da blokiraju dakle Vijeće ministara. Ja bih rekao da su to prije stranke socijaldemokratske provenijencije. Prema tome, želim reći da onaj tko ima najviše mandata, ko se u startu proglasio izbornim pobjednikom, taj ima i najveću odgovornost za formiranje ali i neformiranje Vijeća ministara, a vi znate tko je to, tko ima najviše mandata u ovom parlamentu.
Riječ ima Beriz Belkić. Izvolite.
Ja sam maloprije rekao da je vrlo teško biti u ovoj Zajedničkoj komisiji za odbranu i sigurnost. Bogami, nije ni u ovom Predstavničkom domu baš lako. Dakle, imali smo jednu inicijativu, vrlo jednostavnu inicijativu, poslovničku mogućnost, čovjek je iskoristio i predložio. Dakle, ja vidim da su drugi zaboravili šta je čovjek predložio. Čovjek je predložio da se u plan rada, program rada, dakle dokumenat kojeg Kolegij pravi itd., unesu ove stvari. Odsustvo gospodina Džaferovića predsjedavajući je smatrao hendikepom i želio je pomoći da se o njegovoj inicijativi ipak malo progovori, jer osjetio je da to ne bi izgleda moglo dobiti podršku. Dakle, ja također mislim da nije mjesečno moguće, s obzirom na naše kapacitete i održavanje i sjednica i dobijanje materijala, ali sam potpuno siguran da bi bilo jako nužno, bez obzira što to može tumačiti da mi to šminkamo i da prema EU pokazujemo interese itd, ali nama trebaju te informacije, mi ne znamo. Ja sam danas imao inicijativu za ova tri dokumenta koje ljudi nisu vidjeli. Ja nisam vidio sva ta tri dokumenta, a tiču se ove države i ovog parlamenta. Prema tome, što se mene tiče, apsolutno mi je prihvatljiva ova inicijativa, ali treba je precizirati. Program rada je utvrđen, koliko ja znam, Predstavničkog doma, treba Šefik da procijeni koliko puta možemo do konca godine, je li to jednom, dva puta, imati ovakvu vrstu izvještaja, zašto da ne.
Riječ ima poslanik Šefik Džaferović i inicijator.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ja se izvinjavam, dakle ja sam u 16,00 sati morao izaći na jedan sastanak, tamo sam sjedio, pa su me onda upozorili da se vodi ovdje rasprava i došao sam. Dakle, izvinite još jedanput što nisam bio na početku rasprave vezano za ovu tačku dnevnog reda. Sastanak je bio takve prirode da sam ga morao održati, nisam mogao odložiti. Šta je mene ponukalo da ovo predložim? Da nije bilo lošeg iskustva koje ne bismo imali da smo postupali na način kako sam ja predložio u ovoj inicijativi, ja je ne bih ni predložio. Svi ćete se sjetiti liberalizacije viznog režima i sjetit ćete se da je BiH zakasnila sa ispunjenjem svojih obaveza i da je zbog toga, nakon Srbije i Crne Gore, ostavljena da čeka skoro godinu dana sa Makedonijom liberalizaciju viznog režima. 88 Kad smo pogledali razloge zašto je to učinjeno, vidjeli smo da BiH, između ostalog, i to je bio ključni razlog, kasni sa izdavanjem biometrijskih putnih isprava, a kad smo pogledali razloge kašnjenja u izdavanju biometrijskih putnih isprava, vidjeli smo da je između dva doma Parlamentarne skupštine Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama BiH usaglašavan, čini mi se, šest mjeseci, dakle ovdje među nama i nećemo ići nigdje dalje od Bijele sale i Plave sale ovog parlamenta – Zakon o putnim ispravama usaglašavan između dva doma šest mjeseci. Šest mjeseci se čekalo da se objavi i da se počne izdavati biometrijska putna isprava, odnosno pasoš. Tad sam ja dakle vidio da mi jednostavno kao Parlament moramo imati informaciju – imajući u vidu da su strašne posljedice i strašno teške posljedice – o tome šta se dešava, koje su obaveze, ko je ispunio svoje obaveze, ko nije ispunio svoje obaveze, zbog čega nije ispunio i ko je odgovoran zbog toga. Ja smatram da je, recimo, posljednji izvještaj Evropske komisije kada je BiH dobila negativan izvještaj trebao da dovede do toga da je već zasjedao Parlament BiH, odnosno Parlamentarna skupština, i to na zajedničkoj sjednici oba doma da se raspravi ta situacija. Ja mislim da je to toliko ozbiljna stvar. I ne znam u čemu je problem, ukoliko bi mi, ovo je dakle prijedlog vama da u plan rada, vi pravite plan rada, dakle Prošireni kolegij uvrstite da se, evo ja sam napisao, mjesečno, evo vi procijenite, ako je to puno mjesečno, onda u dva mjeseca, u tri mjeseca. Zajednička komisija za evropske integracije je kazala, hajte da ovo odložimo dok dođe novo Vijeće ministara, takav je izvještaj, tako su napisali. Da se jednostavno kao Parlament podsjetimo kakvo je stanje ispunjenosti naših obaveza, koja je faza u kojoj se nalazimo i da jednostavno kao najodogovorniji ljudi u ovoj zemlji pozovemo one koji nisu ispunili svoje obaveze da ih ispune, jer zbog toga odgovara, ispašta cijela zemlja. Ja znam da ima pitanja koja su političke prirode. Neće to biti prilika i ja nisam ni zamislio to kao priliku da se vode neke jalove političke rasprave, ali da jednostavno znamo. Ja vjerujem da je bilo kome ovdje u ovoj sali stigao izvještaj nakon mjesec dana da Zakon o putnim ispravama nije usaglašen, da bi domovi, oba doma reagirala i da bi u narednom mjesecu zakon bio usaglašen. Eto zbog te situacije i zbog takvih situacija, ja predlažem da ovo imamo. Jer u BiH ključni problem BiH je što u BiH još uvijek nije izgrađen sistem odgovornosti. Mi nemamo, usljed raznoraznih razloga, u BiH nije uspostavljen odgovarajući sistem odgovornosti. Mi smo imali u jednom periodu postdejtonskog razvoja BiH sistem odgovornosti koji je pretežno bio na ulozi međunarodne zajednice. Ta uloga se promijenila, a BiH nije izgradila vlastiti sistem odgovornosti. Ovo je jedan od načina da se uz pomoć javnosti, parlamentarne rasprave, dakle jedne najdemokratskije rasprave pokuša uvesti više reda i više odgovornosti u ispunjavanju obaveza svih nas. Jer neće biti svejedno, bez obzira što se ne slaže neko sa nečim, ukoliko se javno ovdje kaže da je taj i taj ministar ili taj i taj predsjednik, ili taj i taj zastupnik, propustio da uradi ono što je trebao da uradi i danas svih nas četiri miliona u BiH zbog toga ispaštamo. To je dakle bio cilj onoga što sam ja predložio i ništa više. Toliko, hvala vam.
Zatvaram raspravu u okviru 19. tačke dnevnog reda. Prelazimo na 20. tačku dnevnog reda: 89 Ad. 20. Imenovanje članova iz Predstavničkog doma u Stručnu komisiju DTT foruma Bosne i Hercegovine, materijal Ministarstva komunikacija i prometa BiH, broj: 01,02-29- 928/11 od 7.9.2011. godine Ministarstvo komunikacija i prometa BiH je 7.9.2011. godine dostavilo dopis kojim je zatraženo da Parlamentarna skupština BiH u skladu s Odlukom o izmjeni Odluke o nastavku rada DTT foruma BiH imenuje tri člana Stručne komisije DTT foruma. Zajednički kolegij oba doma je na 4. sjednici, održanoj 29.9.2011. godine, utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju članova foruma o digitalnoj i zemaljskoj televiziji BiH, sa zaključkom da Dom naroda imenuje člana DTT foruma iz hrvatskog naroda, a Predstavnički dom članove iz bošnjačkog i srpskog naroda. Imate li prijedloge? Za riječ se prijavila Danijela Martinović. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedavajući. Dakle, Klub zastupnika SDP-a predlaže gospodina Mirsada Mešića kao člana ove komisije. Hvala lijepo.
Riječ ima Emir Kabil.
Poštovani predsjedniče, ispred Kluba Saveza za bolju budućnost predlažem da ovu komisiju ... gospođu Ismetu Dervoz.
Idemo dalje. Treba nam također jedan član iz srpskog naroda. Jučer na Proširenom kolegiju smo, kolega Kalabić nije trenutno tu, ali on je tražio da se razmisli do same sjednice. Izvolite. Kolega Milorad Živković, prvi zamjenik, ima riječ.
Evo mi smo raspravljali u klubu u vezi toga sinoć i mislim da bi gospođa Dušanka Majkić mogla da bude. Hvala.
Konstatiram, dakle da iz srpskog naroda je kandidat o kojem ćemo se izjašnjavati Dušanka Majkić, a iz bošnjačkog naroda imamo Mirsada Mešića, Ismetu Dervoz. Od ova dva kandidata jedan će biti izabran. Zatvaram raspravu u vezi sa 20. tačkom dnevnog reda. 90 Prelazimo, odnosno prije nego što pređemo na 21. tačku dnevnog reda, predlažem da se Dom izjasni o tome da se objedini rasprava o tačkama od 21. do 33. tačke dnevnog reda, jer se radi o davanju saglasnosti za ratificiranje sporazuma. Stavljam ovaj prijedlog na glasanje. Pozivam vas da se pripremite i glasajte sad. Konstatiram da je Predstavnički dom sa 22 glasa 'za', bez 'protiv' i bez 'uzdržanih' prihvatio ovaj prijedlog. Mišljenje nadležne Komisije za vanjske poslove o saglasnosti za ratifikaciju ste dobili. Otvaram raspravu o ovim tačkama dnevnog reda. Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Sada je evo dvije minute do pet sati, predlažem u 17,20 da glasamo. [[PAUZA]] Dame i gospodo poslanici, pozivam vas da se pripremite za glasanje. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda Usvajanje zapisnika sa 10. i 11. sjednice Molim vas da se pripremite za glasanje. Kolega Jovičiću, jeste li se i Vi pripremili?
nije uključen mikrofon
Molim vas da glasate, sad! Konstatiram da je Predstavnički dom prihvatio i usvojio zapisnike sa 10. i 11. sjednice. 29 glasova 'za', 'protiv' ništa, 'suzdržanih' niša. Naravno, imamo potrebnu i entitetsku većinu. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda: Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku BiH po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma Glasamo o usvajanju zahtjeva za hitni postopak. Glasajte, sad! Imamo potrebnu opću većinu, nemamo potrebnu entitetsku većinu. Prelazimo, hoćemo li u drugi krug odmah? Molim vas da se pripremite za glasanje u drugom krugu. 91 Glasajte, sad! Konstatiram da imamo potrebnu opću većinu, nemamo potrebne entitetske većine iz RS-a. Ovaj zahtjev nije prihvaćen, ostaje na snazi zakon visokog predstavnika. Prelazimo na 4. dnevnog reda: Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma Prvo glasamo dakle, opet, o usvajanju zahtjeva za hitni postupak. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo potrebnu opću većinu, ali nemamo potrebnu entitetsku većinu iz RS- a. Hoćemo li odmah drugi krug? Prelazimo na glasanju u drugom krugu. Pozivam vas da se pripremite. Glasajte, sad! U drugom krugu imamo ponovo 11 'protiv' iz RS-a, tako da ovaj zahtjev nije prihvaćen. Zakon ostaje na snazi, dakle zakon visokog predstavnika. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda: Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Tužilaštvu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika Glasamo, prvo, o usvajanju zahtjeva za hitni postupak. Glasajte, sad! Imamo potrebnu opću većinu, nemamo potrebnu entitetsku većinu. Hoćemo li odmah u drugi krug? Prelazimo na glasanje u drugom krugu. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da iz RS-a imamo 11 glasova 'protiv', tako da ovaj zahtjev nije prihvaćen. Ostaje na snazi zakon visokog predstavnika. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda: Prijedlog zakona o sprečavanju dopinga u sportu Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) Ovde ćemo glasati o 15 amandmana Dušanke Majkić i na koncu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Hoćete li u paketu da se izjasnimo o ovim amandmanima? Dobro. Molim vas da se pripremite za glasanje. 92 Glasajte, sad! ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] O 15 amandmana Dušanke Majkić. zajednička diskusija
nije uključen mikrofon Nema potrebe da glasam, kad se ....
Kolega Kalabiću, izvolite. Hajde, nećemo praviti tu probleme, izvolite. Ja sam pitao, nije se niko javio.
Izvinjavam se, ja pitam kolegicu, traži da se glasa pojedinačno.
Glasat ćemo pojedinačno, nije problem.
nije uključen mikrofon
Pa ne glasamo uvijek zajedno, ali moram reći da sam vas jasno pitao. Evo ako i niste dobro čuli, ponovit ćemo, idemo od amandmana do amandmana. Dakle, glasat ćemo pojedinačno. Idemo prvo amandman broj ... [[zajednička diskusija]] Prvo smo glasali o paketu. Ako želi predlagač amandmana i Klub SNSD-a pojedinačno, ići ćemo na, izvolite, izvolite.
Ako se zna da ni jedan od amandmana neće proći, a to govore ovi koji viču hajmo u paketu, to znači hamo da to sve porušimo. Ako se zna da neće proći, onda nema smisla ići od amandmana do amandmana. A vidim da je takvo raspoloženje očito. A ako ima šanse da neki amandman prođe, onda bi bilo logično da idemo od amandmana do amandmana. Dakle, možemo u paketu jer očito nema šanse da se postigne ... [[isključen mikrofon]] 93
Dobro. Samo malo. Čuli ste. Vrlo jasno se obratila predlagač amandmana Dušanka Majkić. Ona traži da ipak glasamo u paketu. Evo ja vas sada pozivam da se pripremite za glasanje. Glasamo ponovo u paketu o 15 amandmana. Evo kolega Živković, izvolite.
Stvarno ne želim da komplikujem, ali pogledajte rezultat, rezultat koji je trebao da bude na pitanje da li ćemo da glasamo u paketu: 13-3-10. Gospođo Majkić, nemojte da odustajete. Očigledno da prema ovome rezultatu ima ljudi koji bi željeli neke vaše amandmane da podrže. Onda pitajte opet ovo pitanje isto da vidimo Parlament hoće li u paketu da prihvati? A vi nakon toga se odlučite hoćete li ili nećete. Evo.
Dobro. Nakon ove intervencije kolege Živkovića, prvo ćemo glasati o tome hoćemo li glasati u paketu ili pojedinačno. Molim vas da se pripremite za glasanje, o tome sad prvo glasamo. Dakle, glasamo o tome hoćemo li u paketu da glasamo o ovim amandmanima. 16 'za', 10 'protiv', 10 iz RS-a
Ne, ne, nema entitetske većine.
Ma nema je dovoljno. Ja ne znam zašto komplikujemo čitavu stvar. Hoćemo li sad ponovo u drugom krugu?
Ja bih najradije prešla pojedinačno.
Evo, ako se slažete da ipak ono o čemu sam ja govorio i prije nekoliko minuta, da glasamo pojedinačno od jednog do drugog amandmana i molim vas da se pripremite za glasanje. Prvo glasamo o Amandmanu I. Glasajte, sad! 12 'za', 15 'protiv'. Amandman I. nije dobio opću većinu. Prelazimo na Amandman II. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! 94 Amandman II. nije dobio potrebnu opću većinu. Prelazimo na Amandman III. Glasajte, sad! Amandman III. nije dobio potrebnu opću većinu. Prelazimo na glasanje o Amandmanu IV. Glasajte, sad! Amandman IV. nije prihvaćen, nema potrebne opće većine. Prelazimo na glasanje o Amandmanu V. Glasamo, sad! 'Za' 12, 11 'protiv', ima opću većinu, nema potrebnu entitetsku većinu. Hoćemo li odmah u drugom krugu? Molim vas da se pripremite odmah za drugi krug glasanja. Glasajte, sad! Dakle, nemamo opće većine. Ovaj amandman nije prihvaćen. Boba je falila. Prelazimo na Amandman VI. Molim vas da glasamo, sad! Ovaj amandman nije dobio potrebnu opću većinu. Prelazimo na Amandman VII. Glasajte, sad! Amandman VII. nema potrebne opće većine. Prelazimo na glasanje o Amandmanu VIII. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte o Amandmanu VIII. Dakle, nema potrebne opće većine. Prelazimo na glasanje o Amandmanu IX. Glasajte, sad! Konstatiram da ovde postoji potrebna opća većina, ali nema potrebnu entitetsku većine. Glasamo u drugom krugu. Saglasni? Molim vas da se pripremite. Glasajmo, sad! Nema opće većine. Amandman IX. nije prihvaćen. Prelazimo na glasanje o Amandmanu X. Glasajte, sad! 'Za' 12, 11 'protiv', nema potrebne entitetske većine. Prelazimo u drugi krug. Saglasni? Glasamo dakle u drugom krugu o Amandmanu X. Glasajte, sad! Postoji potrebna opća većina, nema glasova 'protiv'. 95 Amandman X. je prošao. Znači, podržat ćete zakon. Idemo na Amandman XI. Glasamo, sad! 'Za' 12, 10 'protiv', imamo dakle potrebnu opću, ali nemamo entitetske većine. Naknadno usaglašavanje. Prelazimo na Amandman XII. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Ovaj amandman nije dobio potrebnu opću većinu. Prelazimo na Amandman XIII. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! 15 'za', 13 'protiv', nemamo potrebnu entitetsku većine. Naknadno usaglašavanje. Idemo na glasanje o Amandmanu XIV. Molim vas da se pripremite za glasanje o Amandmanu broj XIV. Glasajte, sad! Ovde ćemo ponoviti glasanje. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! 13 'za', 11 'protiv', ima opću većinu, nema potrebnu entitetsku većinu. Naknadno usaglašavanje. Prelazimo na glasanje o Amandmanu XV. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad. 14 'za', 'protiv' 11, nema potrebne entitetske većine. Naknadno usaglašavanje. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine, s Mišljenjem Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice azil i etiku Glasamo o Mišljenju Zajedničke komisije. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! 26 'za', tri 'protiv'. Konstatiram da smo usvojili Mišljenje Zajedničke komisije. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 96 Na zahtjev Kluba SDS-a ponovit ćemo glasanje. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! 'Za' 26, 'protiv' jedan, 'uzdržanih' ništa. Dakle, prihvatili smo Mišljenje Zajedničke komisije. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda: Prijedlog zakona o sistemu ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Nema dovoljno glasova 'protiv'.
Da, Mišljenje Komisije je usvojeno. Nema 19 glasova 'protiv' iz Federacije. Zakon je pao. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) Glasamo ovde prvo o Prijedlogu zaključka poslanika Milorada Živkovića. Da li je potrebno da ga pročitamo još jednom? Nije, znate. Glasamo, sad! 13 'za', sedam 'protiv'. Ima opća većina, nema potrebne entitetske većine. Idemo u drugi krug. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Evidentno nema potrebnog broja glasova 'protiv', tako da možemo reći da je Prijedlog zaključka poslanika Milorada Živkovića prihvaćen. Nema smisla dalje da se izjašnjavamo o ovim zaključcima Aleksandre Pandurević i zakonu. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda Izvještaj o aktivnostima na projektu „Autoput na Koridoru 5c“ i plan narednih aktivnosti
nije uključen mikrofon
Izvolite.
Hvala. ... zaključak gospodina Živkovića da Vijeće ministara napravi prečišćen tekst i da Vijeće ministara predloži novi zakon itd. Mi imamo živ zakon ovdje. O njemu se mora izjasniti. Mi ne moramo se izjašnjavati o zaključcima koleginice, ako vi smatrate, ali o zakonu se moramo izjasniti, mislim, o zakonu moramo završiti proceduru, imamo živ zakon.
Pa mi smo prihvatili da idemo ka tome da se napravi prečišćeni tekst ovog zakona. 98 Kolega Živković, izvolite. [[zajednička diskusija]]
I novi zakon predloži.
Kolega Živković, izvolite.
Ja jednostavno nemam ništa drugo nego poslovnički da je ovim zaključkom obesmišljeno da se glasa o zakonu i da u roku od 30 dana Vijeće ministara predloži novi zakon. Ništa drugo.
Kolega Džaferoviću, izvolite.
Ma molim vas lijepo. Dakle, ne može se zaključkom obesmisliti glasanje o zakonu. Zakon može biti povučen od strane predlagača i Dom ga može oboriti ili usvojiti. Dakle, glasati o njemu u Domu. Zakon je na dnevnom redu. Zaključak glasi: 'Zadužuje se Savjet ministara da u roku od 30 dana napravi prečišćen tekst Zakona o državnoj službi u institucijama BiH i predloži novi tekst zakona koji će ići u pravcu poboljšanja efikasnosti funkcionisanja zajedničkih institucija.' Dakle, evo da znate, mislim, zašto se glasalo i šta je prošlo. Ali ovo uopšte ne znači da mi o zakonu ne treba da glasamo.
Sekretar Predstavničkog doma, kako Vi tumačite? [[zajednička diskusija]] ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Čista stvar. Čista izgleda svima, ali
nije uključen mikrofon ..... da se napravi novi zakon, izglasali smo to.
Kolega Džaferović smatra da trebamo glasati i o ovom zakonu koji je na dnevnom redu. Kolega Lozančić, izvolite. 99
Ja mislim da je ovdje napravljena omaška u redoslijedu izjašnjavanja. Znači, mi smo se prvo trebali izjašnjavati o Prijedlogu zakona a ovaj prijedlog zaključka ima smisla ako zakon padne. Znači ovaj prijedlog zaključka ima smisla ako zakon padne, onda se zadužuje Vijeće minsitara da ponudi nešto novo, je li. A ako zakon prođe, može se i tada izjašnjavati o ovom zaključku pa da mimo ovoga, evo, Vijeće ministara opet ..., ali o zakonu apsolutno se moramo izjasniti, znači ne možemo ni jednim zaključkom anulirati, osim da je neko predložio da se odgađa izjašnjavanje o zakonu, a to niko nije predložio.
Ja mislim da smo mi dobar redoslijed napravili, a sad,
Ja mislim da nije. Znači, u svakom slučaju mislim da se o zakonu moramo izjasniti ali i o ovim prijedlozima zaključaka, iako sad, evo sada ... [[zajednička diskusija]]
Samo malo sad. Očigledno dakle da imamo podijeljena mišljenja u ovoj situaciju u kakvoj već jesmo. Ja mislim da je najbolje rješenje da se Parlament sada izjasni hoće li glasati... Izvolite.
Predsjedavajući, mislim, nemojte da se izjašnjavamo oko stvari koje su poslovnički uredu. Protumačite Poslovnik vas trojica i kažite tako je i završena priča. Jer, ukoliko uđemo u to da se izjašnjavamo oko Poslovnika, onda smo tek napravili problem, onda smo otvorili praksu vrlo ružnu. Kažite tako je i gotovo. Šefik, nisi u pravu. Ljudi, zakon, imaju rokovi propisani tamo i kad kasni komisija desetak dana i kad ... piše pismo, tražimo produženje roka. Vi sada ostavljate evo živ zakon ovdje, onako došao, ne znamo šta smo uradili sa njim. Ja mislim, prvo, dakle prečišćen tekst zakona ne može uraditi Vijeće ministara, nego prečišćen tekst zakona rade ustavnopravne komisije nakon što ih Dom ovlasti. Dalje, nisu zajedničke institucije ovdje nego su institucije BiH, i to su dvije stvari koje su naljutile mene da ne glasam i zato sam da se naravno poboljša sistem državne službe u BiH, ali to nije način da se ruši ovaj zakon i nije način da se to radi ovako. Ja neću da glasam nizašta, što je nelogično, i neću da glasam ni za jedan papir gdje pišu zajedničke, čuj, zajedničke institucije BiH.
Evo ja sam podržao ovaj zaključak, međutim ja mislim da su u pravu ovi koji smatraju da se treba izjasniti o zakonu, ali to ne derogira ovaj zaključak. Čak i ako ovaj zakon prođe ili ne prođe, ovaj zaključak stoji da Vijeće ministara odmah počne raditi na novom zakonu i da pripremi u roku mjesec dana. Prema tome, ja ipak mislim da se trebamo izjasniti o zakonu. 100
Izvolite, Azra Hadžiahmetović.
Predsjedavajući, tačka dnevnog reda je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi. Prema tome mi nismo o ovome glasali i treba staviti na glasanje, a nakon ishoda glasanja onda, eventualno, naći neki modalitet ako imamo neku koliziju. Ali zaključak ne može imati veću specifičnu težinu od Prijedloga zakona koji je na dnevnom redu.
Dobro. Molim vas ... dobro polako. Prvo ćemo sada glasati, evo Kolegij je na stanovištu, izvolite.
Ako je već prijedlog da se traži nekakav prostor, ne možete to danas tražiti. Možemo samo ostaviti Koelgijumu da na narednoj sjednici da stav. Mi smo izglasali zaključak. Pa i ja sam sto puta glasao kada sam se prevario poslije, mislim, ali to je moje.
nije uključen mikrofon
Znači imate gdje je uporište kad tražimo odlaganje o izjašnjavanju o zakonu. Ja ne sporim argumente da je ovo sve, ali mi smo izglasali, svi ti argumenti su trebali stajati prije izglasavanja zaključka. Ali najmanje što možemo učiniti ... da se Kolegijum usaglasi do naredne sjednice. Mislim da
Evo kolega Lozančić, poslovnička.
Upozoravam vas na članak 106. Poslovnika Zastupničkog doma koji u stavku (3) kaže: 'Rasprava se u prvom čitanju okončava usvajanjem ili odbijanjem prijedloga zakona u prvom čitanju.' Točno, evo pogledaj Poslovnik. Znači, ne osporavam ja ni usvajanje ni neusvajanje zaključaka ali o zakonu se ovako .....
Dobro. Dakle, sada prvo kolega Džaferović izražava sumnju u glasanje i glasamo o zaključku poslanika Milorada Živkovića. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasamo, sad! 'Za' 13, 'protiv' 11. Dakle, imamo potrebnu opću većinu, nemamo potrebne entitetske većine. Naravno, 101
Čekajte, jeste li vi sumnjali na oba kruga glasanja ili samo na zadnji krug glasanja? ______________(?) [[nije uključen mikrofon]] Na koji prvi? Kako ćete ići na drugi krug glasanja, ako izražavate sad sumnju na prvi krug glasanja? Ovo je bilo izražavanje sumnje na drugi krug glasanja. Obavili smo sad drugi krug glasanja ponovo i završena priča.
Izvoli Šefik.
Dakle, izrazio sam sumnju u rezultate glasanja. Glasanje, kada se kaže glasanje, zna se sve šta ono u sebi ima i čovjek je krenuo ponovo da se glasa. I krenuo je da se glasa, izglasalo se u prvom krugu i ja sada kažem, sugerišem da se ostavi ovo za kasnije, eto. Pa hoćete li to vi uvažiti, nećete, to je vaša stvar, eto.
Naravno da ćemo uvažiti. Ponovili smo glasanje, dakle u prvom krugu nije bilo potrebne entitetske većine, bit će naknadno usaglašavanje o ovom zaključku. Nemamo druge.
nije uključen mikrofon
Ponovili smo glasanje. Ponovili smo proceduru. Slažete li se da zakažemo pauzu 10 minuta i napravimo prošireni, a šta hoćete? Evo svi raspravljaju odjednom. Šefik, mi imamo očigledno poslanika ovde koji glasaju nažalost o nekim stvarima, [[zajednička diskusija]] Slažete li se da ovo pitanje kompletno ostavimo za narednu sjednicu? Evo idemo na tačku, evo glasat ćemo naravno. Glasamo o tome da o ovom čitavom predmetu, dakle tačka broj 11. glasamo na narednoj sjednici. U međuvremenu će Koelgij prije toga obaviti raspravu. Ko je za ovaj zaključak? Glasajte, sad! _____________(?) 102 [[nije uključen mikrofon]] Tačka 10.
On je pao. 103
Pao je, s obzirom da je drugi krug. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka broj 3 iz Mišljenja Komisije za vanjsku trgovinu i carine o Izvještaju iz oblasti poljoprivrede za Bosnu i Hercegovinu za 2010. Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zaključka broj 3 iz Mišljenja Komisije za vanjsku trgovinu i carine. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo 11 glasova 'protiv' iz RS-a i da Prijedlog zaključka nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na tačku 15. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka broj 4 iz Mišljenja Komisije za vanjsku trgovinu i carine o Izvještaju iz oblasti poljoprivrede za Bosnu i Hercegovinu za 2010 Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zaključka broj 4 iz Mišljenja Komisije za vanjsku trgovinu i carine. Glasajte, sad! Konstatiram da u drugom krugu Prijedlog zaključka broj 4 nije dobio potrebnu entitetsku većinu i nije prihvaćen. Prelazimo na 16. tačku Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka poslanika Mladena Ivankovića Lijanovića povodom razmatranja Izvještaja iz oblasti poljoprivrede za Bosnu i Hercegovinu za 2010. Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zaključka poslanika Mladena Ivankovića Lijanovića. Glasajte, sad! Imamo više od dvije trećine glasova 'protiv' iz RS-a i Prijedlog zaključka poslanika Mladena Ivankovića Lijanovića nije dobio potrebnu većinu, ali ovde nema ni opće većine. Je li tako? Prelazimo na 17. tačku Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o primanju k znanju zaključaka iz Mišljenja Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH povodom razmatranja Izvještaja Ministarstva sigurnosti BiH o provedenom operativnom i tehničkom nadzoru u oblasti zaštite tajnih podataka u 2010. Glasamo u drugom krugu o primanju k znanju zaključaka iz Mišljenja Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH. 104 Glasajte, sad. Konstatiram da Predstavnički dom u drugom krugu nije primio k znanju zaključke iz Mišljenja. Prelazimo na 18. tačku dnevnog reda Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka iz Mišljenja Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH povodom razmatranja Izvještaja Ministarstva sigurnosti BiH o provedenom operativnom i tehničkom nadzoru u oblasti zaštite tajnih podataka u 2010. Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zaključka iz Mišljenja Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije. Glasajte, sad! Konstatiram da u drugom krugu Prijedlog zaključka iz Mišljenja nije dobio potrebnu entitetsku većinu. Imamo 10 glasova 'protiv' iz RS-a. Prelazimo na 19. tačku dnevnog reda Izjašnjavanje o Inicijativi poslanika Šefika Džaferovića 'da se u plan rada Predstavničkog doma uvrsti da će se svakog mjeseca analizirati stanje ispunjenosti obaveza koje BiH ima na svom evropskom, evroatlantskom i sigurnosnom putu' Glasamo o usvajanju zaključka iz Mišljenja Zajedničke komisije za evropske integracije, koji glasi. Imaš li ti ovaj tekst? Možeš li pročitati ili Branka, grlo mi je.
nije uključen mikrofon
Da, suština je toga. Ne morate ni čitati. Molim?
nije uključen mikrofon Piše da ćemo se izjasniti o ovome.
nije uključen mikrofon Hajde, možemo se izjasniti.
nije uključen mikrofon Naravno da ćemo se izjasniti, piše.
Pa da, izjasnit ćemo se o Inicijativi. 105
Nemamo mišljenje za ovu inicijativu, ne možemo se izjašnjavati.
nije uključen mikrofon A nema mišljenja, izvinjavam se.
Ovo je Mišljenje sa Prijedlogom zaključka, bez samog mišljenja o ovoj inicijativi kao inicijativi. [[zajednička diskusija]]
Molim vas, možemo li se izjasniti o Inicijativi kako je to usvojila ova komisija, Zajednička komisija za evropske integracije, da odgađamo razmatranje ove inicijative do januara 2012. godine? Eto, da ne komplikujemo dalje.
Kako ćemo se izjašnjavati o Inicijativi koja u sebi sadrži kategoričku tvrdnju da će dotle biti formirano Vijeće ministara? Mi ne znamo.
Nisu oni. Da se razumijemo, nisu, ljudi su i napisali kada se očekuje. Pa eto, možemo očekivati.
nije uključen mikrofon zajednička diskusija
Kolega Živković, imate riječ. Izvolite.
Imamo dva načina izaći ovde, da glasamo o Inicijativi ili da zadužimo zaključkom ovu komisiju da da relevantno mišljenje koje smo do sada imali na inicijative, pozitivno ili negativno, i da se izjasnimo o Inicijativi. Znači, hoćete da komplikujemo stvar, da zadužimo ovu komisiju, ili da glasamo odmah o Inicijativi. To su dva rješenja.
Kolega Džaferović.
... Dakle, ja predlažem, ja modificiram sada Inicijativu i kažem ovako 'Da Predstavnički dom traži od Kolegija da kada se bude pravio ovaj plan da procijeni koje je to vrijeme, da li je to mjesec, dva ili tri, kada će 106 se u plan rada stavljati ova tačka dnevnog reda koja se zove Analiza ispunjenosti naših obaveza na evropskom i evroatlanskom sigurnosnom putu'. Ništa više. Evo dakle, moj je prijedlog sada da to ne bude mjesec dana nego da vi to procijenite u program rada kojeg ćete napisati da li mjesec, da li dva, da li tri. To je, ja sam postigao svoj cilj.
nije uključen mikrofon zajednička diskusija
Kolega Ljubiću, izvolite.
Ja?
Kolega Ljubić ima riječ.
Gledajte, ja ne pristajem da me se podsjeća na ono što je moje pravo i dužnost. Jer je moje pravo i dužnost da vodim računa o tome i da kao član Kolegija stavim u plan rada nešto ili ne stavim. Što bi o tome glasovali? [[zajednička diskusija]]
Ja mislim da bi bilo dobro da ovakva jedna ideja, koja je u suštini dobra ideja, da ne propadne.
nije uključen mikrofon Najbolji je Živkovićev prijedlog da se traži da se ova komisija ne igra s nama nego da da ono što se od nje očekuje, pravo mišljenje.
Možemo li da prihvatimo i ovaj zaključak? Dakle, da ova komisija da svoje mišljenje. Evo hajde da se izjasnimo o tome. Molim vas, pripremite se za glasanje. Glasamo dakle o ovom prijedlogu kolege Živkovića. Glasajte, sad! 27 'za', 'protiv' ništa. Imamo potrebnu entitetsku većinu. Prijedlog zaključka kolege Živkovića je prihvaćen. Prelazimo na 20. tačku dnevnog reda 107 Imenovanje članova iz Predstavničkog doma u Stručnu komisiju DTT foruma Bosne i Hercegovine U toku rasprave čuli su se prijedlozi Mirsad Mešić, Ismeta Dervoz i Dušanka Majkić. Ja u ime Kluba SDP-a želim reći da cijeneći profesionalne kvalifikacije gospođe Ismete Dervoz mi smo odlučili da povučemo kandidaturu Mirsada Mešića, tako da u paketu glasamo o Ismeti Dervoz i Dušanki Majkić. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! U paketu dakle. Konstatiram da su i jedan i drugi kandidat dobili potrebnu većinu, bez ijednog glasa 'protiv' i 'suzdržan'. Predlažem sada da prvo glasamo o tome da se o svim sporazumima od tačke 21. do tačke 33. izjašnjavamo u paketu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da je ovaj prijedlog dobio potrebnu većinu. Sada glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma od tačke 21. do tačke 33. Pripremite se za glasanje i glasajte, sad! Konstatiram da smo prihvatili i dali saglasnost za ratifikaciju sporazuma od tačke 21. do tačke 33. S ovim zatvaramo 12. sjednicu. Izvoli Šefik.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, ja vas molim, dakle danas je 27.10., iduća sjednica je 10.11. Mi smo danas glasali pod tačkom 8. za Prijedlog zakona o sistemu državne pomoći u BiH. Dakle, zakon koji je suština ove sjednice. I nakon što zakon u prvom glasanju nije imao trećinu iz svakog entiteta, ali nije bilo glasova 'protiv' ovoga zakona, vi ste zaključili da će se usaglašavanje obaviti naknadno. Ja vas molim, dakle ovo je 15 dana, 15 dana za ovaj zakon je puno. Ako postoji spremnost da ovaj zakon danas dobije podršku u prvom čitanju ovde, pa i na način što će se biti 'uzdržano', što se neće biti 'protiv', ja vas molim da se ovo u Kolegiju razmotri i da danas završimo ovu stvar, da možemo da idemo dalje. Želim, ustao sam dakle da pozovem kompletan Dom, ako postoji raspoloženje, dajte da ovo danas završimo, 15 dana je puno za BiH, kada je ova stvar u pitanju. Toliko, hvala vam.
Kolega Džaferoviću, ja sam dobio uvjeravanja da nema te spremnosti.
nije uključen mikrofon Ništa, onda završena stvar. 108
Naredna sjednica je 10. novembra. Hvala vam na prisustvu i učešću u raspravi. Sjednica je završena u 18,20 sati.