Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro želim. Nastavljamo sa radom plenarne sjednice sa: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o osnivanju Međunarodne zaklade EU-LAC, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 314.; Predlagatelj akta Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda, prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku sukladno članku 204. Poslovnika Hrvatskoga sabora, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave temeljem članka 197. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za vanjsku politiku. Pozivam predlagatelja, državnu tajnicu gospođu Andreju Metelko Zgombić, da nam da dodatno obrazloženje konačnog prijedloga zakona. Izvolite državna tajnice.
Zahvaljujem, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog, zastupnice i zastupnici i potpredsjednici Hrvatskoga sabora. EU i države Latinske Amerike i Kariba imaju poseban odnos otkako je uspostavljeno strateško partnerstvo na prvom biregionalnom sastanku na vrhu čelnika država i Vlada u Rio de Janeirou 1999. godine. Zajednica latinsko američkih i karipskih država koja okuplja 33 države Srednje i Južne Amerike te Kariba od 2012. godine je blokovski partner i sugovornik EU u procesu osnaživanja međuregionalnog dijaloga i suradnje u svim područjima. Na 6. zajedničkom sastanku na vrhu u Madridu 2010. godine predstavnici države i Vlade EU i latinsko američkih, karipskih država odlučili su osnovati zakladu koja će biti instrument jačanja odnosa i ostvarivanje partnerstva dviju regija te zaklada EU-LAC osnovano u Hamburgu 2011. godine, tada kao tijelo njemačkog građanskog prava do sklapanja međunarodnog osnivačkog ugovora koji je sada pred vama. Pregovori o sklapanju Sporazuma o osnivanju međunarodne zaklade EU-LAC počeli su 2012. godine a na sastanku na vrhu EU i CELAC-a u lipnju 2015. u Briselu sporazum je koji je pred vama parafiran. Sporazum je otvoren za potpisivanje tijekom sastanka ministara vanjskih poslova EU i CELAC-a 25. listopada 2016. godine u Dominikanskoj republici a nakon toga je od 1. studenog 2016. otvoren za potpisivanje u Briselu. RH potpisala je Sporazum 30. studenog 2016. u Briselu. Cilj sporazuma je uspostaviti zakladu EU-LAC kao međunarodnu organizaciju sa pravnom osobnošću u okviru međunarodnog i javnog prava. Zaklada je jedan od najvažnijih alatki u ostvarivanju partnerstva između EU i njezinih država članica i 33 države sa 600 milijuna stanovnika iz zajednice latinsko američkih karipskih država. I osnovni joj je cilj osnaživanje te promoviranje strateških biregionalnih odnosa, jačanje međusobne vidljivosti regija i podupiranje, sudjelovanje civilnog društva obiju regija u raznim oblicima suradnje. Zaklada povezuje gospodarstvenike, akademsku zajednicu i druge segmente društva stvarajući mrežu kontakata između EU i CELAC-a u području visokog obrazovanja, znanosti, tehnologije, inovacija, infrastrukture, malog i srednjeg poduzetništva, klimatskih promjena, kulture i drugog. Hrvatskoj je ovaj sporazum posebno važan jer obuhvaća suradnju sa regijom u kojoj živi i 500 tisuća ljudi koji su hrvatskog podrijetla. RH u samom sporazumu i u upravnom odboru zaklade biti će predstavljena svojim predstavnikom i sudjelovati će u svim njihovim aktivnostima a sama provedba ovog sporazuma neće zahtijevati osiguranje posebnih dodatnih sredstava u državnom proračunu jer se sredstva zaklade prikupljaju na temelju dobrovoljnih donacija. Poštovani zastupnici i zastupnice, zahvaljujem na pozornosti i stojim na raspolaganju za dodatna pitanja.
Zahvaljujem državnoj tajnici, gospođi Metelko Zgombić na ovom obrazloženju prijedloga zakona. Želi li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Zahvaljujem, otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a poštovana kolegica Vesna Pusić, izvolite.
Ovo onako će proći ispod radara ali zapravo je jedna dobra prilika i obzirom na ono što smo jučer razgovarali na odboru vidi se da postoji neki proračun, proračun će se, te zaklade, suradnju između država članica EU i država Latinske Amerike i Kariba će biti formirana na dobrovoljnoj bazi, dakle države će davati, kao i mnogi drugi proračuni za ovaj tip aktivnosti. Međunarodne države će davati svoj doprinos u taj proračun dobrovoljno međutim kako smo jučer čuli, tu postoji nekoliko nije velik, postoji nekoliko milijuna eura u tom proračunu, međutim ovisno o tome koliko će se koristiti, kako će biti efikasan ovaj instrument, povećavat će se proračun odnosno doprinosi tom proračunu ili polako nestati ako ga nitko ne bude koristio ovaj instrument suradnje. Koncentrira se na ono na što u političkim odnosima se često u posebnim prilikama referira ali zapravo se malo radi. Kultura, znanost, obrazovanje, civilni sektor nevladine udruge i u onoj mjeri u kojoj Hrvatska bude spremna i sposobna koristiti ta sredstva, selekcionirati ljude ili institucije koje će se prijaviti u ovaj oblik suradnje u toj mjeri ćemo mi od toga koristiti a u tom mjeri u kojoj generalno taj instrument bude popularan među državama članicama s jedne i s druge strane, zapravo će i cijela zaklada zaživjeti i dobiti smisla. Klub naravno GLAS-a i HSU-a će podržati ratifikaciju ovog potpisa kojeg smo mi već dali na formiranje zaklade ali predlažemo da li je unutar Parlamenta, da li je to u okviru Vlade, MVEP-a, da se formira možda netko ili zaduži netko barem tko bi bio odgovoran za to da se mi na neki način i koristimo ovom zakladom, dakle da ta informacija dođe do kulturnih institucija, do sveučilišta, do škola, do nevladinih udruga i da u instrumentu koji je pred nama i koji ćemo svakako ratificirati, bude nekog prostora i za tu komunikaciju između Hrvatske kao države članice EU-a i karipskih i latinoameričkih zemalja koje se katkad čine daleke a zapravo od tranzicije do laviranja između poludiktatura i demokracija imaju s nama mnoge sličnosti, naravno i ljudi koji su u različitim razdobljima tokom 19. i 20. st. iz naših krajeva tamo otišli ali i povrh toga da tako kažem, povrh toga ima mnogo više sličnosti nego što nam se na prvi pogled čini, upravo u ovim područjima koja se ovdje predviđaju za suradnju a to je obrazovanje, kultura, znanost, civilno društvo, imamo posebno mogućnost da razvijamo tu suradnju sa tim zemljama. Mi naravno imamo politička, administrativna pitanja koja su ovdje vezana ali ta se ne rješavaju formiranjem ovakve zaklade nego drugim kanalima ali probajmo iskoristiti ono što se u ovoj vrsi zaklade za naše institucije i pojedince može. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Vesni Pusić. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Davor Ivo Stier, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice i kolegice i kolege iz MVEP-a, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Zakon o potvrđivanju sporazuma o osnivanju međunarodne zaklade EU-a i zajednice latinoameričkih i karipskih država koje kao što smo čuli od državne tajnice, to je jedna inicijativa koja je davno započeta još 2008. godine na summitu između EU-a i Latinske Amerike u Limi, a onda je formalna odluka o osnivanju te zaklade donesena u Madridu 2010. godine. Hrvatska je bila prisutna i na razini predsjednice Vlade tada kao zemlja koja je bila u pristupnim pregovorima sa EU-om. Privremeno zaklada je počela već s radom jer se registrirala prema njemačkom zakonu u Hamburgu 2011. godine ali je ta registracija i taj rad privremene naravi jer se čekalo da se onda ispregovara i potpiše ovaj međunarodni sporazum. To je konačno učinjeno kada je evo sporazum parafiran 2015. godine u Bruxellesu a onda i otvoren za potpis nakon summita između EU-a i Latinske Amerike u Santo Domingu 2016. godine. Kao što smo čuli, više je tih ciljeva ove zaklade koja se stvara sa ovim sporazumom, a to je prvenstveno jačanje partnerstva između EU-a i Latinske Amerike. Doprinos civilnog društva tom partnerstvu i to na različitim razinama, dakle na akademskoj razini, u gospodarstvu sa posebnim naglaskom na srednje i malo poduzetništvo, kultura, tehnologija, inovacije, bolje upoznavanje dviju regija i vidljivost tog partnerstva je onda i prioritet koji se dogovaraju između šefova država i Vlade EU-a i Latinske Amerike. To partnerstvo između EU-a i Latinske Amerike isto tako nije novo, datira još iz 1990. godine, dakle 33 država iz Latinske Amerike i Kariba i naravno EU-a, pokušavaju na političkom, na gospodarskom ali i naravno na tehnološkom a možda ubuduće i sve veće na sigurnosnom planu, isto tako možda i da se počne sagledavati Latinsku Ameriku možda i s drugim očima i kao jedan demografski rezervoar i za Europu iako o tome naravno je možda prerano govoriti na taj način i možda još budi neke osjetljivosti. No, za RH, mislim da je važno prepoznati i kroz ovaj sporazum, pogotovo onaj dio koji se tiče civilnoga društva i boljeg upoznavanja među ljudima i narodima EU i Latinske Amerike, sve one poveznice koje postoje između Hrvatske i ove regije, prvenstveno koje stvaraju hrvatske iseljeničke zajednice u Latinskog Americi, kao što smo čuli ima preko pola milijuna ljudi u Latinskoj Americi koji su hrvatskog porijekla. Naravno da su važni i gospodarski odnosi, iako na tom planu, zapravo već postoje neki drugi instrumenti koje EU ima kao što su ugovori s Meksikom, kao što je ugovor koji se trenutno pregovara i sa zemljama Merkusura. No izuzetno je važna kulturna razmjena i akademska suradnja. Možda je ovdje važno naglasiti kako upravo u ovom trenutku, izaslanstvo hrvatskog nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj je u posjeti Južnoj Americi i pokušava baš u okviru i ovih ciljeva koji se spominju u ovom sporazumu, dogovoriti i tu suradnju naše akademske zajednice, naših akademskih institucija i akademskih institucija zemalja Latinske Amerike, jer u tome vide i određenu budućnost i jednu dodatnu vrijednost, gdje naša akademska zajednica, može pridonijeti, a isto tako i dobiti određenu korist od znanja i ljudi, prvenstveno ne samo hrvatskog porijekla, ali i hrvatskog poprijeka koji žive danas u Latinskoj Americi. Taj demografski potencijal je izuzetno važan i zato mislim da u okvir ovog sporazuma i implementaciji ovog sporazuma, osim rada Ministarstva vanjskih i europskih poslova, dobro bi bilo i povezivanje Državnog ureda za Hrvate izvan RH, kao i Ministarstva demografije. U svakom slučaju, evo Klub HDZ-a podržati će ovu ratifikaciju, sporazum o osnivanju međunarodne zaklade EU i zajednice latino Američkih i Karipskih država.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Stieru na ovoj raspravi. Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Joško Klisović, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora, ja također pozdravljam državnu tajnicu sa suradnicima i naravno da će Klub SDP-a podržati ovaj prijedlog zakona. Već smo ga raspravili i na odboru, evo i danas, dakle, u političkom smislu, on je samo koristan za RH i svakako ga podržavamo. U tehničkom smislu, slažem se s onim argumentima koji su iznijeti, da mu moramo dati jednu operativnu provedbu, odnosno, olakšati svim zainteresiranim institucijama u Hrvatskoj ili u udrugama, da ostvare kontakte putem ovih novih kanala koji ovaj novi ugovor daje sa ljudima u Latinskoj Americi, to je više od pola milijarde ljudi koji žive u Latinskoj Americi, toliko u EU, jedan sjajan prostor za suradnju. Moram kazati i gospodin Stier me na to potakao, kada je kazao i gospođa Pusić da se akademske institucije imaju lijepo priliku i šansu kroz ovakve modele, suradnje, ostvariti kontakte i svoju suradnju. Svi smo s time, svi smo svjesni toga, imamo veliki problem u Hrvatskoj sa odljevom ljudi, pogotovo mladih ljudi, mladih obitelji, imamo sve manje studenata u RH. To se može vidjeti na javnim fakultetima, vidi se i na privatnim fakultetima. Kvote koje javni fakulteti propišu ili im se propišu ne bivaju više ispunjenje kao nekada, dok privatni fakulteti tim više imaju problem s upisom novih studenata, ili jednostavno studenata je u Hrvatskoj je sve manje i manje. Ovaj sporazum može biti jedna dobra, također prilika, dobar oblik suradnje sa hrvatskom dijasporom u Latinskoj Americi, a čuli smo da ih je tamo više od 500 tisuća ljudi, možda su i oni zainteresirani doći u domovinu, studirati, malo se bolje upoznati sa hrvatskim jezikom i hrvatskom kulturom iz prve ruke, tako da svakako mislim da ovo nije prazan papir i nije samo jedan politički takav instrument da bi se u javnosti stekli bodovi na 5 minuta ili 5 dana. Nego jedan dokument koji mi možemo mi sami mu dati jednu operativnu vrijednost i produbiti suradnju i sa našom dijasporom u kontekstu suradnje EU sa državama Latinske Amerike. A prostora ima puno, inicijative sigurno neće nedostajati, samo je važno, da ljudi koji imaju interesa koristiti kanale koji se otvaraju ovim ugovorom, stvarno i doznaju za takve stvari, pa bi i nadležna državna tijela od Ureda za naše iseljeništvo, do ne znam Ministarstva znanosti i relevantnih agencija, kao i Ministarstva gospodarstva, trebali svojim kanalima upoznati korisnike sa mogućnostima iz ovog ugovora. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Jošku Klisoviću na ovoj raspravi, imamo završnu riječ, državna tajnica, gospođa Andreja Metelko Zgombić, izvolite.
Evo, zahvaljujem, posebno mi je drago, da je tijekom ove rasprave prepoznata vrijednost i potencijal koji postoji u ovom ugovoru. Kao što su mnogi već rekli, dakle, u ovom trenutku, ta zaklada djeluje kao zaklada koja djeluje privatnog prava, registrirane u Njemačkoj, djeluje u Hamburgu. Ovim ugovorom ona će dobiti međunarodnu dimenziju i postati će međunarodna zaklada. Međutim, ona već i djeluje, posebno za sada se organiziraju razni seminari i konferencije, većinom se to odvija u Hamburgu i Ministarstvo vanjskih i europskih poslova, je središnje koordinativno tijelo koje već sada sudjeluje na takvim sastancima, na organiziranim seminarima i informiramo, uključujemo i koordiniramo i potičemo naše druge resore, također sudjelovati u tim aktivnostima, već određeni fakulteti, dakle, naša akademska zajednica, također sudjeluje u nekim od njih. Posebno bi izdvojila Fakultet za političke znanosti, a sudjeluju i drugi resori, naše ministarstvo koje se bavi malim i srednjim poduzetništvom, također je aktivno i uključujemo i naše gospodarstvenike, tako da je ovo zaista jedan jedan odličan okvir u kojem će naši gospodarstvenici, znanstvena zajednica, kulturna zajednica moći uspostavljati veze, jačati okvir suradnje sa tako jednim velikim područje, dakle preko 600 milijuna stanovnika. U potpunosti smo svjesni da je hrvatski posebni interes i hrvatska dijaspora koja tamo živi i kroz rad Ureda za Hrvate u inozemstvu također ćemo ojačati kroz ovu zakladu isto veze sa pripadnicima hrvatskog naroda koji žive u toj regiji. I možda za kraj očekivanje je daće ova zaklada ujedno pomaknuti, potaknuti gospodarsku suradnju EU-a i država članica sa tim područjem. Do sada je EU bila drugi trgovinski partner nakon SAD-a, u međuvremenu u zadnjih godina postala treći, Kina je postala dosta vidljiva u gospodarskom smislu u Latinskoj Americi i smatramo daće upravo ta jedna zaklada malo pojačati u vidljivost i podsjetiti i potaknuti veze tog djela svijeta sa njihovim europskim korijenima. Hvala lijepo i predlažem da Sabor usvoji ovaj prijedlog zakona.
Zahvaljujem državnoj tajnici gospođi Metelko Zgombić. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege, slušao sam ovo pozorno, naravno svako je za tu zakladu. A bili su neki iz jedne stranke ljudi koji non-stop spuštaju dimne zavjese. Mi još danas nemamo cenzus koliko Hrvata imamo vani u Južnoj Americi, koji su ti ljudi, koja je njihova poslovna moć. Imamo primjer ljudi traže državljanstvo, treba 3 godine. Primjer, čovjek iz Venezuele, završio je sve fakultete, radi u najvećim tvrtkama, … [[Govornik se ne razumije.]] ne može doći ovdje, čeka 3 godine, zadnji stop je Črnomerac gdje se usadila bivša UDBA. Imamo 2 000 neriješenih predmeta u Čileu, od 500 za državljanstvo, to je tamo stajalo godinama, namjerna sabotaža i ovo sve super zvuči, mi smo kao Pentagon a u stvarnosti nastavlja se namjerna sabotaža povratka Hrvata natrag u svoju domovinu od bivših kadrova iz … [[Govornik se ne razumije.]] režima i ovo je samo jedan mali detalj toga, naravno ovo je korak naprijed ali to je nedopustivo da 30 godina još nemamo cenzus Hrvata koje imamo vani.
Zahvaljujem kolega Glasnović. Imate odgovor, državna tajnice? Izvolite, odgovor na repliku poštovana državna tajnica gospođa Metelko Zgombić, izvolite.
Pa MVEP i Vlada RH učinit će sve i čini sve da se Hrvatima koji žive u Južnoj Americi zaista omogući jači kontakt sa Hrvatskom pa uključujući i stjecanje hrvatskog državljanstva kroz Zakon o Hrvatima izvan RH, mislim da su te veze ojačane i kroz rasprave u okviru tog vijeća koje je osnovano po tom zakonu, raspravlja se i o mogućnosti dopisnog glasovanja i možda će tijekom rada u skladu s tim zakonom biti iznjedrene neke inicijative na tom tragu. … [[Upadica Glasnović, ne razumije se.]]
Zahvaljujem. Kolega Glasnović, molim vas. Nemojte upadati državnoj tajnici u riječ i ponašajte se u skladu sa Poslovnikom Hrvatskog sabora u ovom Viskom domu. S ovime smo iscrpili sve rasprave, zaključujem raspravu, glasovat ćemo o ovoj točki dnevnog reda kad se za nju steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o osnivanje međunarodne zaklade EU-LAC, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 314 predlagatelj akta je Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o osnivanje međunarodne zaklade EU-LAC, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 107 za i 3 suzdržana donesen Zakon o potvrđivanju sporazuma o osnivanju međunarodne zaklade EU-LAC.
Poštovane kolegice i kolege, pred nama su sada dva: - Prijedlog Zakona o potvrđivanju okvirnog sporazuma između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Australije, s druge strane, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 315 - Prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o partnerstvu o odnosima i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Novog Zelanda, s druge strane, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. 316 Predlažem ako nema nitko ništa protiv od poštovanih kolegica i kolega da ove dvije točke dnevnog reda objedinimo u jednu. Dobro, hvala vam lijepo. Dakle, prelazimo na objedinjene točke dnevnog reda. Predlagatelj akta je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda, prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se o ovim točkama dnevnog reda raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave temeljem članka 197. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli nadležni Odbor za zakonodavstvo i Odbor za vanjsku politiku. Pozivam državnu tajnicu, gospođu Andreju Metelko Zgombić da nam obrazloži konačne prijedloge za oba zakona, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani zastupnici i poštovane zastupnice, Vijeće EU-a je 10. listopada 2011. godine ovlastilo Europsku komisiju visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da otvore pregovore sa Australijom o okvirnom sporazumu koji bi zamijenio već postojeći okvir za partnerstvo između EU-a i Australije iz 2008. godine. Pregovori o ovome okvirnom sporazumu koji su pred vama, zaključeni su 5. ožujka 2015. godine a sam okvirni sporazum potpisan je 7. kolovoza 2017. godine u Manili od visoke predstavnice EU-a za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Federice Mogherini i australske ministrice vanjskih poslova Julie Bishop. Svrha sporazuma je uspostaviti jačanje partnerstva između stranaka, osigurati okvir za olakšanje i promicanje suradnje kroz široki spektar područja od zajedničkog interesa i unaprijediti suradnju kako bise razvila rješenja za regionalne i globalne izazove koji su pred nama. U tom kontekstu stranke potvrđuju svoje predanost intenziviranju političkog dijalog na visokoj razini i ponovno potvrđuje zajedničke vrijednosti i zajednička načela koja će promovirati, podupirati kroz svoje bilateralne odnose koji čine osnovu suradnje. Odlukom Vijeća EU-a od 29. rujna 2016. kojom je odlučeno o potpisivanju ovog sporazuma, dogovorena je i utvrđena i mogućnost privremene primjene ovog sporazuma u onim dijelovima koji se tiču političkog dijaloga i suradnje u međunarodnim i regionalnim organizacijama, dakle riječ je o onoj suradnji u okviru zajedničke sigurnosti vanjske politike EU-a u kojoj naravno i Hrvatska sudjeluje. Provedba ovog zakona neće zahtijevati nikakva posebna dodatna financijska sredstva i on će se koristiti u okviru redovitog proračuna tijela koja sudjeluju u provedbi toga sporazuma. Vrlo sličan takav ugovor je ugovor koji je također pred vama, riječ je o sporazumu o partnerstvu o odnosima i suradnji između opet EU-a, država članica s jedne strane i Novog Zelanda s druge strane. Odluku o pokretanju postupka, sklapanja tog sporazuma donijelo je Vijeće EU-a 25. lipnja 2015. godine čime su otvoreni pregovori s Novim Zelandom o ovom okvirnom sporazumu čime se zamjenjuje zajednička deklaracija u odnosima o suradnji između EU-a i Novog Zelanda koja je sklopljena i potpisana 2007. i koja je do tada bila okvir za reguliranje odnosa između EU-a, njezinih država članica i Novog Zelanda. Također odlukom Vijeća EU-a od 29. rujna 2016. godine kada je odlučeno o potpisivanju samog međunarodnog ugovora, dogovoreno je i utvrđena mogućnost privremen primjene i ona se već sad primjenjuje o 12. siječnja 2017. godine opet u onim područjima političke suradnje između država članica i EU-a s jedne strane i Novog Zelanda s druge strane. Kad je riječ o političkoj suradnji u okviru međunarodnih organizacija, regionalnih organizacija, u okviru zajedničkih … [[Govornik se ne razumije.]] savjetovanja i konzultacija u okviru zajedničke sigurnosne i vanjske politike. Sporazum će doprinijeti kao i u slučaju sa Australijom, osnaživanju partnerstvu, ubrzavanju i produbljivanju političkih i gospodarskih odnosa između EU-a i pojedinih država članica i Novog Zelanda kao i obostrano jačanje strateških odnosa i unapređenja suradnje na bilateralnoj, regionalnoj i globalnoj razini. Niti ovaj ugovor neće zahtijevati posebna financijska sredstva nego će se koristiti sredstva koja su redovito predviđena u proračunu pojedinih tijela Vlade RH. Zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanoj državnoj tajnici. Samo jedna informacija, poštovane kolegice i kolege, iza ove dvije objedinjene točke dnevnog reda, imamo po rasporedu točku dnevnog reda Prijedlog odluke o imenovanju glavnog državnog odvjetnika. Budući da je u tijeku sjednica Odbora za pravosuđe, ako do završetka ove dvije objedinjene točke dnevnog reda ne završi Odbor za pravosuđe, preći ćemo na točku Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vanjskim poslovima, drugo čitanje, P.Z. br. 257, samo za informaciju da se znate pripremiti ako slučajno ne bi završio Odbor za pravosuđe u međuvremenu, ići ćemo sa tom točkom dnevnog reda. Zahvaljujem. Želi li možda izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Hvala lijepo, otvaram raspravu, u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a poštovana kolegica Vesna Pusić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolege iz ministarstva. Dakle, ova dva sporazuma, jedan između EU i njezinih država članica i Australije, i drugi između država EU-a i Novog Zelanda su na neki način osvježavanje ili postavljanje na možda još malo višu razinu i intenzivniju suradnju koja je i do sada već postojala temeljem dva okvira sporazuma odnosno okvirna partnerstva ili sporazuma o okvirnim partnerstvima iz negdje sredine 2000-ih, 2008., 2007. godine. Ovim novim sporazumima to nisu onakvi sporazumi kakve smo recimo ratificirali sa Kanadom, dakle nisu tako sveobuhvatni i specifični da tako kažem kao što su ti koji su Kanadom, ali na nešto višu razinu dižu mogućnost suradnje između EU-a s jedne strane i ove dvije zemlje koje se ionako često u međunarodnim klasifikacijama svrstavaju u onu grupaciju zapadna Europa, Sjeverna Amerika i tzv. ostali, ostali su vrlo često upravo Australija i Novi Zeland, pa recimo tako često u klasifikacijama u okviru ujedinjenih nacija se Novi Zeland i Australija pridružuju Europi i Sjevernoj Americi zbog ipak političkog sustava, zbog tradicije političke kulture, modela gospodarstva, dakle, nekih temeljnih vrijednosti, koje zastupanju sve te inače geografske udaljene zemlje i područja, ali vrijednosno su u mnogo čemu bliske i preklapaju se, pa ćete tako vidjeti u ovim sporazumima, da se uz obrazovanje, kulturu, gospodarsku suradnju, itd. suradnju u civilnim društava, suradnju na području sigurnosti i borbe protiv terorizma spominje i pitanje ljudskih prava, unaprjeđivanje, situacije sa i zaštite ljudskih prava u pojedinim zemljama, pravosudna suradnja. Dakle, cijeli niz tema iz ja bi rekla nekih zajedničkih civilizacijskih dosega u reguliranju pristojnog društva, a ne samo definiranju međudržavne suradnje. Sa tog stanovništva, nama je, naravno, su zanimljiva oba ova sporazuma, ima prostora, da u njima surađujemo, ima prostora da surađujemo na temi, koja je sada dosta, nekako u fokusu i moderna, ali smo malo na tom području napravili, a upravo ove 2 zemlje na tom području rade mnogo, a to je pitanje klimatskih promjena i reagiranja na klimatske promijene. Hrvatska kao zemlja sa dugačkom obalom koja predstavlja jedan ključni element ne samo društveno i u svakom drugom pogledu, nego i ekonomski za nas, je zemlja u svim pogledima, ali naročito u ovom problemu globalnog zatopljenja i rasta razine mora, vrlo zainteresirana za suradnju upravo sa Australijom i Novim Zelandom, koji su na tom području napravili velike pomake. Između ostalog surađujući i sa malim otočnim zemljama i tu i Australija i Novi Zeland obzirom na svoje susjedstvo, kod njih susjedstvo znači nešto drugo, dakle, zemlje jako jako udaljene, još uvijek u Pacifiku se smatraju njihovim susjedima, za koje je pitanje globalnog zatopljenja, klimatskih promjena i rasta razine mora, nije neko apstraktno pitanje budućnosti, nego je direktno akutno, svakodnevno pitanje preživljavanje. I jedanput kada čovjek vidi u kojoj mjeri su u pravo na Novom Zelandu i Australiji u tom području, daleko otišli i u istraživanju i pojedinim zakonskoj regulativi, u pojedinim načinima borbe protiv klimatskih promjena, odnosno, pokušaja da se one stave pod kontrolu, da se zaštiti okoliš na taj način, da se te klimatske promijene uspore, vidimo u kojoj mjeri bi upravo u ovom području suradnja sa ove dvije zemlje za Hrvatsku bila posebno zanimljiva, jer mi tu osim što o tome dosta pričamo, zapravo prilično zaostajemo i često nam se čini da je to neka daleka obala, odnosno, neki daleki problem od nas, koji se direktno neće na nas reflektirati. U ovoj suradnji imamo prilike na tom području apsolutno unaprijediti i naš vlastiti pristup klimatskim promjenama, da ne govorim teme borbe protiv terorizma, nešto što je naravno za Europu posebno interesantno i pitanje sigurnosti, koje su, teme koje ovdje dolaze na dnevni red. Kao i u onom prošlom slučaju i ovdje se spominje i kultura i obrazovanje, dakle, ona područja u kojima mi sa zemljama ovog profila, možemo samo profitirati. I konačno u području kulture i regulative u tom pogledu, da spomenem, samo jedan mali detalj, recimo, kako Hrvatska pravno regulira koja je prirodno prekrasna zemlja, zanimljiva za snimanje filmova, kako regulira mogućnost snimanja filmova u Hrvatskoj i kako to radi Novi Zeland. To je nešto što bi trebali možda koristeći i ove sporazume o suradnji direktno prepisati i okoristiti se mnogim mogućnostima koja se tu otvaraju. To je pitanje suradnje u kulturi, ali je i pitanje pametne regulative, koju je u tom pogledu Novi Zeland otišao daleko ispred nas, pa je to također nešto što ovdje možemo profitirati. Hvala vam lijepo, Klub GLAS-a i HSU-a će podržati ratifikaciju ova dva sporazuma.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Vesni Pusić na ovoj raspravi, prelazimo na sljedeću raspravu, u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Miro Kovač, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedatelju, srdačno pozdravljam državnu tajnicu i njezine suradnike i suradnice iz Ministarstva vanjskih i europskih poslova. Klub HDZ-a će podržati prijedloge zakona za potvrđivanje ovih sporazuma. Država tajnica je vrlo jasno i glasno objasnila što sve nose ovi sporazumi i što dobro donese RH. Ja ću samo reći, da je ovo jedan od rijetkih primjera, koje bi možda trebalo propagirati hrvatskoj javnosti pozitivnoga za Hrvatsku, kada je riječ o EU. Znači Hrvatska nema toliko resursa da se može baviti intenzivno sa Australijom i sa Novim Zelandom. Ja ću samo kratko pročitati koji su ekonomski podaci, znači Australija gdje imamo jako puno Hrvata kao iseljenika, imali smo 2016. godine izvoz od 23,6 milijuna eura a uvoz je iznosio čak milijun i 400 tisuća eura. Toliko o Australiji. Kada smo kod Novog Zelanda, izvoz 10,3 milijuna kuna ili ako hoćete 1,37 milijuna eura a uvoz je iznosio … [[Govornik se ne razumije.]] tisuća eura. Zašto to kažem? Zato što ovakav jedan sporazum sa Australijom ili s Novim Zelandom može biti za hrvatsko gospodarstvo pozitivan, za hrvatske institucije pozitivan jer nemamo tolike resurse da se bavimo Novim Zelandom ili Australijom. Ali možemo i o tome smo jučer razgovarali na Odboru za vanjsku politiku. Možemo tražiti da u budućim sporazumima EU i više hrvatskih interesa ostvarimo, imamo konkretno slučaj sa Australijom. Još uvijek imamo obvezu traženja viza za hrvatske državljane dok s druge strane državljani Australije nemaju potrebe tražiti vizu kada žele posjetiti RH. Prema tome, da zaključim, u ovim vremenima rastuće skepse u odnosu na EU ovo su dva sporazuma koja su pozitivna, treba ih adekvatno reklamirati u hrvatskoj javnosti kao i potvrđivanje ove zaklade kada je riječ o Latinskoj Americi. Tu su mehanizmi koje Hrvatska može i mora efikasno koristiti kada je riječ o EU. I zato zaključujem još jednom, Klub zastupnika HDZ će podržati ratifikaciju ovih dvaju sporazuma. Hvala lijepa gospodine predsjedatelju.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Miri Kovaču. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Joško Klisović. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Evo da ne ponavljam ono što su kolege prije mene kazale s čime se slažem. Samo da konstatiram da će i Klub zastupnika SDP-a podržati ova dva sporazuma, njihovu ratifikaciju jer smatramo ih korisnim za našu zemlju iz sličnih razloga kao i sporazum sa državama Latinske Amerike, dakle produbljivanje suradnje, omogućavanje zbližavanja ljudi. A Australija i Novi Zeland su inače i članice zapadno europske skupine u UN-u, dio su istog vrijednosnog kruga kao i mi i predvoditelji mnogih globalnih inicijativa koje je i Hrvatska podržala. Tako da dodatna suradnja i kroz ove formate sigurno će biti korisna za našu zemlju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Jošku Klisoviću na ovoj raspravi. Prelazimo na pojedinačne rasprave, poštovani kolega Božo Ljubić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjednice Hrvatskoga sabora, poštovana gospođo državna tajnice, suradnici iz Ministarstva vanjskih poslova, kolegice i kolege zastupnici. Dakle kao što smo mogli dakle čuti u uvodnom izlaganju pred nama su dva sporazuma, dakle okvirna o suradnji između EU, Australije i Novoga Zelanda. Dakle kao što smo čuli u uvodu oni reguliraju mnoga područja ove suradnje, područja vanjske sigurnosti, globalnog razvoja, humanitarne pomoći, u području sigurnosti i pravde, u području obrazovanja, kulture, istraživanja, inovacija, energije, prometa itd.. Sve to dakle gledano sa stajališta bliskosti EU sa Australijom i Novim Zelandom, s obzirom dakle da Australija i Novi Zeland kao useljeničke zemlje i društva koja grade zajedništvo na poštivanju, dakle identiteta i nacija i kulture a bliskosti sa EU koja gradi zajednicu zapravo poštujući identitete vlastitih nacija i kultura su one vrijednosti dakle koje zajednički dijele EU i Australija i Novi Zeland. Ako tome dodamo također vrijednosti koje se tiču demokracije ljudskih prava čuvanja svjetskoga mira, razvoja demokracije itd., dakle to su mnoga pitanja koja povezuju dakle ove dvije skupine zemalja. Što se tiče prijetnji svjetskom miru također Australija i Novi Zeland zajedno sa EU dijeli u sinergiji, u prvom redu u dakle da se ograniči širenje oružja za masovno uništenje ali isto tako i drugih ugroza prema svjetskom miru i poretku. Što se tiče dakle suradnje na sprječavanju najtežih kaznenih djela, dakle kaznenih djela protiv čovječnosti, ratnih zločina, Australija je također u suradnji sa Hrvatskom pokazala vjerodostojnost izručujući dakle svoga državljana Hrvatskoj zbog optužbe za ratne zločine, prema tome zemlja, dakle i zemlja, odnosno dvije s kojima treba nastaviti suradnju. Terorizam, dakle terorizam je ja bih rekao danas, evo sada to govorim i kao liječnik najopasniji virus modernoga doba. S obzirom da je terorizam danas poprimio oblik pandemije svjetske i globalni je problem, globalno ga se samo može i rješavati i tu naravno suradnja EU, Australije, pa i Novog Zelanda, sigurno je vrlo dobro došla. Što se tiče suradnje sa Australijom i Novim Zelandom za Hrvatsku je to posebice važno sa položaja podrške uključenju međunarodne asocijacije. Poznato je da Hrvatska trenutno aspirira za priključenje OECD-u, dakle to je, rekao bih još jedna od rijetkih, bitnih, svjetskih asocijacija čiji Hrvatska nije član i sigurno tu će nam Australija biti od velike pomoći, naravno i u mnogim drugim područjima kada su cyber izazovi itd.. Međutim za Australiju, odnosno za Hrvatsku je, Australija i novi Zeland su bitni i sa jednog drugog stajališta, a to je dakle, hrvatsko iseljeništvo u ovim zemljama i već smo otprilike mogli čuti, da u Australiji danas živi otprilike 44 tisuće osoba Hrvata, koji su rođeni u Hrvatskoj i još oko 133 tisuće osoba hrvatskog porijekla, a procjena je zapravo da u Australiji živi oko 300 tisuća osoba koja imaju hrvatske korijene, ako tome dodamo Novi Zeland onda se taj broj značajno povećava. Dakle, Hrvati u Australiji i Novog Zelanda su pokazali, naravno, veliku privrženost svojoj domovini i u vrijeme stjecanja dakle, nezavisnosti ili osobnim uključenjem u obranu RH, ili financijskih, a nakon rata, naravno sudjelovajući u razvoju RH, doprinoseći na razne načine ili kao investitori ili kao sportaši, sjetimo se samo Viduke, Jo Šimunića, koji su dali veliki doprinos hrvatskom nogometu i na svjetskoj razini. A isto tako i sa ponosom gledamo kako naši sunarodnjaci brane i boje svoje druge zemlje Australije kao što je Mile Jedinak itd., itd. Što se tiče kulturne suradnje, obrazovne suradnje, itd. tu je Australija također pokazala se kao primjer. Australija je prva zemlja koja je '93. g. hrvatski jezik priznala kao službeni jezik, a prošle g. je u Australiji obilježena 50 obljetnica deklaracije o nazivu i položaju hrvatskog jezika. Iako naše Ministarstvo znanosti još nije uspostavilo, dakle, službene odnose, međuvladine, međudržavne, dakle, ta suradnja u obrazovanju i izučavanju hrvatskog jezika sa Australijom se odražava na razini suradnje sveučilišta, uz podršku također Ministarstva znanosti i obrazovanja, kao središnjeg državnog ureda za Hrvate RH pa su dakle, u Sydney na sveučilištu u … [[Govornik se ne razumije.]] je pokrenut i veći djeluje 25 g. centar za hrvatske studije. Dakle, iako odnosi, bilateralni između Australije i Hrvatske, još uvijek nisu regulirani svim ovlastima, nadam se da će ovaj sporazum sigurno doprinijeti dakle, da se i tu dade poticaj. Što se tiče trgovinske razmjere, kolega Kovač je već o tome govorio, ona nije nešto posebno impresivna, ali evo, … [[Govornik se ne razumije.]] dakle, da Hrvatska s Australijom ima pozitivnu trgovinsku bilancu, odnosno, ima suficit i sigurno su veliki, velika je da tako kažem, prostor za suradnju i ovaj sporazum također može doprinijeti, a posebice, s obzirom da je već rečeno, dakle, da su to obadvije, dakle, pomorske zemlje, dakle koju imaju veliku pomorsku granicu. Hrvatske luke bi mogle biti, dakle, ulazne luke za robe iz Australije, najmanju ruku za sjever i jugoistok Europe. Što se tiče ostalih oblika trgovinske suradnje i gospodarske suradnje, ja vjerujem da i ova posjeta predsjednice Kolinde Grabar Kitarović, nedavno u Australiji i sastanak sa najvišim australskim dužnosnicima, kao i sa našim iseljenicima, će dati dodatni poticaj da se suradnja unaprijedi. Međutim, ima nešto i što je do nas. Dakle, mislim da Hrvatska nije iskoristila sav potencijal naše dijaspore u gospodarskoj suradnji, ali isto tako niti u uključenju Hrvata izvan RH, pa prema tome iz Australije iz Novog Zelanda, u društveni politički život Hrvatske, tu se u prvom redu mislim na stjecanje državljanstva, boravak u Hrvatskoj itd., itd. Iako je zakon o strancima, koji je na prijedlog odbora kojim predsjedam, usvojen amandman, koji kaže, da Hrvat sa strane državljanstva ili bez državljanstva, ne može se smatrati strancem u Hrvatskoj, još uvijek ništa nije implementirano. Dakle, na provedbi toga zakona, a danas imamo primjera, ja ću promijeniti samo jedan primjer, dakle, na odbor se javila sa zamolbom obitelj … [[Govornik se ne razumije.]] koji želi igrati u Hrvatskoj, 17 godišnjaka čiji otac ima hrvatsko državljanstvo od '95. g. ali je problem na kraju ispao što mu je u vjenčanom listu, ovaj, svećenik, umjesto John upisao Ivica i sad bi trebalo promijeniti dakle, on svoj dokument. Dakle, mislim da birokratska inertnost, ovdje kod nas također odbija naše ljude od većeg uključenja u gospodarski život itd. Što se tiče gospodarske suradnje, kao predsjednik odbora, odlučio sam na sljedećoj sjednici odbora predložiti održavanje tematske sjednice, koja bi trebala tretirati pitanje gospodarske suradnje na relaciji hrvatska dijaspora Hrvatska i očekujem da će na toj tematskoj sjednici glavnu riječ voditi dakle, zapravo ljudi koji potiču iz tih područja, koji se uključuju već u gospodarski život Hrvatske. I na kraju, ili na početku, dakle, ostvarenje biračkog prava, naših ljudi je goruće pitanje, koje zapravo muči naše iseljenike i zapravo ovo pravo, dakle, biračko pravo, jedno od temeljnih ljudskih prava, za te ljude koji izvan Hrvatske, nije regulirano na odgovarajući način, jer smatram da treba povesti ozbiljnu raspravu i kada je u pitanju i promjena Ustava, izborom zakonodavstva, da se našim ljudima omogući glasovanje za hrvatske institucije temeljem dakle, prava jednakoga kao što ga uživaju i hrvatski državljani koji žive ovdje. Prema tome, na kraju ili na početku, zapravo podržavam ovaj sporazum, sigurno će biti dodatni poticaj, unaprijeđenu suradnje preko EU, i Hrvatske s ovim zemljama, dakle, sa Australijom i Novim Zelandom. Hvala lijepo.
Zahvaljujem, poštovanom kolegi Ljubiću na ovoj raspravi, imamo jednu repliku, poštovana kolegica Vesna Pusić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Ljubić, smatram da je sasvim neprimjereno, kao primjer dobre suradnje između Hrvatske i Australije od svih kulturnjaka, privrednika, političara, znanstvenika itd. spominjati Jo Šimunića, koji je u krajnjoj liniji čak i sankcioniran zbog toga što je na nogometnom terenu osramotio svoju zemlju, Hrvatsku svojim ponašanjem.
Zahvaljujem, odgovor, poštovani kolega Ljubić, izvolite.
Čudi me, zapravo me ne čudi, s obzirom da znam od koga dolazi ova replika, ova primjedba, međutim, ja sam zapravo Jo Šimovića, zapravo spomenuo u kontekstu njegovom ogromnom doprinosa Hrvatskoj, afirmacije Hrvatske, na polju sporta i to je ono o čemu želim zapravo da vidimo doprinos naših sunarodnjaka izvan RH, a ostale stvari dakle ostavljam svakome dakle, svjetonazorski i ideološki da se opredijeli prema njima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem na odgovoru, poštovanom kolegi Ljubiću, prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Miroslav Tuđman, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dozvolite jednu sugestiju, primjedbu, komentar, prijedlog, ne znam kako to nazvati na pravi način, ali smisao je slijedeće. Mi danas govorimo o sporazumu EU sa Australijom i Novim Zelandom, a vjerojatno će takvih sporazuma sa drugim zemljama ili drugim grupacijama biti još i u buduće. Ono što mislim da bi trebalo u ove sporazume ugraditi, to je da EU, nastupa kao cjelina, kao jedna zajednica suvremenih država, koja poštuje ista prava, ima iste standarde, neovisno o trenutačnoj gospodarskoj raznolikosti, odnosno, neujednačenom razvoju. S druge strane, da bi se takvi sporazumi postigli, mislim da bi u njih trebalo ugraditi i to da zemlje, s kojima se potpisuju strateški sporazumi, sporazumi o suradnji, da bi morale prihvatiti te europske standarde, odnosno, da se u ove sporazume ugradi odredba, da se ukidaju vize ili ne ukidaju vize, ali jednoobrazno za između tih zemalja sa kojima se potpisuje sporazum i svih članica EU, ili da se ukidaju dvostruko oporezivanje koje neujednačeno od jedne zemlje do druge. Ili pak još neki drugi standardi, odnosno, neke druge vrijednosti o kojima bi trebalo razmisliti. Pogotovo jer danas je EU, slobodno tržište, tako da kada imamo odredbu da se može doći u jednu zemlju članicu EU, bez vize, teško je onda dalje kontrolirati kretanje tih ljudi koji ulaze u EU, po drugim zemljama članicama, pa mislim da su i to otežavajuće okolnosti. S druge strane kada govorimo već o vizama, onda je Hrvatska ovdje na neki način u dvostrukome nepovoljnom položaju, jer s jedne strane je ukinule vize, barem dozvoljava turističku vizu, naime, ne treba turistička viza, za ulazak državljana Australije u Hrvatsku, a naši državljani na ovaj ili onaj način ipak trebaju tu tražiti. Prigovori su da se te vize ugl. iz dva motiva drže pod kontrolom, odnosno, odobravaju ili uskraćuju s jedne strane, da bi se ograničili imigracijski tijekovi, a s druge strane da bi se kontrolirale te ili reducirale te opasnosti od sigurnosnih ugroza, odnosno, terorističkih ugroza. Mislim da je i u jednom i u drugom slučaju, ako uspoređujemo Hrvatsku, sa drugim članicama EU, s jedne strane, migracijski nažalost imamom taj ogromni problem, ali smo po kapacitetu tu jedna od manjih, malobrojnijih država, a što se tiče ovoga drugog sigurnosnog problema Hrvatska je očigledno daleko stabilnija ili sigurnija zemlja, nego što su u tom pogledu, bilo Njemačka, Francuska, Velika Britanija, koje imaju taj problem sa domicilnim terorizmom, što u Hrvatskoj nije slučaj. Prema tome, ono što bih se založio, to je da Hrvatska se službena politika založi da kod ovakvih sporazuma koji se potpisuju sa pojedinim državama izvan EU, a radi se o strateškom partnerstvu i odnosima, da se ugrade, spomenuo sam ova dva, ali možda i još neki elementi, koje bi onda ujednačili taj nastup i izjednačili vrijednosti koje Europska zajednica dijeli i gdje su sve članice ravnopravne, odnosno, moraju biti ravnopravne, rekao sam neovisne o svom gospodarskom razvoju. Tako da bi u tom smislu, buduće te sporazume trebalo sa hrvatske strane inicirati da se potpisuju uzimajući u obzir ove okvirne vrijednosti, odnosno, ne samo načelno, nego i u njihovoj izmjeni i provedbi, kada se radi o odnosima sa pojedinim zemljama. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Miroslavu Tuđmanu, imamo jednu repliku poštovani kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Tuđman, vi ste se ustvari dotaknuli jedne vrlo interesantne teme, koja je itekako bitna Hrvatima koji su u prekooceanskim zemljama, to je sporazum o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i ja bi tu još proširio na još jedan sporazum o socijalnom ili zdravstvenom osiguranju. To je nešto što najviše muči naše iseljenike. I ono što je vrlo bitno, kada govorimo Australija ima potpisan sporazum ali govorimo načelno o sporazumima, ovakvim ugovorima, kada ih potpisuje EU, a tu prije svega mislim na sporazum o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja sa Amerikom. Jer Amerika s nama neće potpisati takav sporazum, do američki državljani i američke firme ne budu imali toliku aktivnost u Hrvatskoj da njima to bude interesantno. To naprosto treba jasno i glasno reći, ali kada potpisujemo ovakve sporazume, onda s obzirom da su mali, bi trebali inzistirati da se to ovo što je kolega Tuđman rekao, da se to odnosi na sve zemlje i mislim da to naprosto ovoj raspravi treba osnažiti, bez obzira što s Australijom to imamo potpisano.
Zahvaljujem kolega Šuker, odgovor, kolega Tuđman, izvolite.
Hvala. Kolega Šuker, jasna stvar da i ovo što ste vi rekli, jedna od tih stavki koje bi trebale ući u ovakve sporazume. Jer ja na niz takvih primjera, odnosno dva i ovaj je treći, gledam kao tehničke standarde koje bi članice sve EU trebali poštivati, odnosno oni koji se žele razviti, te posebne odnose sa EU. Tu bi, tu postoji jedna granica o kojoj isto možemo raspravljati a to je gdje su, gdje se ograničava suverenitet pojedinih država pa da li onda neke od tih odredbi uvesti u ove opće sporazume. Međutim, čini mi se kao što sam naveo i po pitanju ovih ukidanja viza [[Upadica Brkić: Zahvaljujem profesore, vrijeme.]] Zaboravio sam.
Novi Poslovnik. Hvala lijepo. Završna riječ u ime predlagatelja državna tajnica gospođa Andreja Metelko Zgombić.
Zahvaljujem. Evo, neobično mi je drago da je ova rasprava sve nas još jednom podsjetila na obilje odnosa koje RH im sa Australijom pa i Novim Zelandom iako udaljena zemlja u velikoj mjeri upravo naša dijaspora Hrvati koji žive u Australiji i u Novom Zelandu su jedna čvrsta poveznica koja onda i utječe na ipak intenzitet naših međusobnih odnosa. Hrvatski jezik, literatura i kultura je između ostalog kao što smo čuli i priznato i prihvaćen na sveučilištu, dakle u Sidneyu postoje vijesti na hrvatskom jeziku koji se u Australiji mogu čuti i time samo se ojačava suradnja i bliskost između RH i Australije kao takve. Kada je riječ o pravosudnoj suradnji, također je spomenuto, ona je također odlična i upravo u jednom poznatom slučaju izručenja australskog državljanina RH vezano za ratne zločine potvrđeno je da postoji veliko partnerstvo između naših dviju zemalja. Možda bi bilo dobro pripomenuti dakle da je slučaj izručenja Dragana Vasiljkovića prvi slučaj da je Australija ikada izručila osobu koja ima njezino državljanstvo. Vezano za gospodarsku suradnju, naravno takvi ugovori čine dobar okvir za jačanje gospodarske suradnje, ugovore o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja su i dalje u nadležnosti država članica ne EU ali svakako da i oni su važna sastavnica unapređenja gospodarske suradnje. I Vlada RH će nastaviti predlagati sklapanje takvog ugovora sa Australijom, čuli smo da se spominje i ugovor sa SAD-om, upravo smo u jednoj vrlo intenzivnoj komunikaciji sa američkom administracijom kako bi se započeli pregovori oko tog ugovora i oni priveli kraju. Konačno vezano za vizni režim bilo je raznih komentara i prijedloga koji su se mogli čuti tijekom rasprave. Australija jednako tretira građane, državljane RH kao i sve druge građane EU, državljane EU. Dakle nemamo formalni sustav viza nego je Australija upravo zato što je ukinula klasične vize prema svim državama članicama EU uključujući i Hrvatsku uvela taj jedan blaži elektronički način registriranja ulaska građana EU u Australiju i taj sustav se zove e-viza koja se daje u roku od 24h i ne naplaćuje se. Dakle hrvatski građani i državljani imaju apsolutno jednaki tretman i ulaze u Australiju na jednak način kao što ulaze i svi drugi državljani, građani EU. Ovaj oblike registracije je nešto što je zbog svih globalnih izazova sigurnosti s kojim su suočene sve države svijeta počeo promišljati da se uvede i u okviru EU, dakle znamo da i Kanada isto zahtjeva određenu registraciju, najavu dolaska preko, elektroničkim putem i EU sama dakle i Hrvatska zajedno sa drugim državama članicama EU sada radi na također jednom takvom sustavu u kojem će svi državljani trećih zemalja kada ulaze u RH i druge države članice EU neće imati obvezu zahtijevanja viza ali će imati obvezu prethodne najave dolaska elektroničkim putem. Evo, ovime bih završila komentare na dane izjave koje su se čule tijekom rasprave i još jednom bih podržala i zamolila ovaj Visoki dom da podrži Zakon o potvrđivanju i ugovora sa Australijom i ugovora sa Novim Zelandom. Evo, zahvaljujem.
Zahvaljujem državnoj tajnici na završnoj riječi. Imamo dvije replike, poštovani kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospođo državna tajnice, meni je drago da ste vi na određeni način inspirirani ili isprovocirani kako hoćete određenim raspravama u svoj završnoj riječi ste životno spustili i to je dobro. Vi ste sad u svojoj završnoj riječi dali puno praktičnih obrazloženja međutim, moja replika i kolegi Tuđmanu i vama je da ako smo mi zajednički dio financijskog tržišta Europe, ako razmjenjujemo podatke i sa Amerikom o zajedničkoj borbi protiv terorizma, onda je logična stvar ako se potpisuje nekakav sporazum da kao članica EU-a, praktički tražimo da imamo ista prava a ne da se neki sporazumi sa Hrvatskom potpisuju kad neka zemlja potpisnica osjeti potrebu da njenim državljanima i gospodarstvenicima to treba u tom trenutku. Dakle moja inicijativa je išla u tom smjeru znajući da svaka država praktički bilateralno potpisuje nekakve sporazume. I ono što je vrlo bitno a to je taj sporazum u socijalnom osiguranju ili zdravstvenom osiguranju koji je hrvatskim umirovljenicima itekako bitan, osobito što se tiče Južne Amerike i Sjeverne Amerike jer oni žele doći naprosto u Hrvatsku provesti mirovinu a ne se za 6 mjeseci vraćati natrag.
Zahvaljujem kolega Šuker. Odgovor državna tajnica gospođa Metelko Zgombić, izvolite.
Pa evo samo možda za kraj rasprave, dakle, mi sa Australijom, RH ima taj ugovor o socijalnom osiguranju i on je vrlo važna sastavnica povezivanja i povratka i dolaska hrvatskih Hrvata koji žive u inozemstvu a notirali smo ovaj komentar i vezu sa ugovorom o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i kao što sam rekla tijekom rasprave, hrvatska Vlada zaista na tome radi da se okrenu pregovori i sa onim zemljama s kojima taj ugovor još nemamo.
Zahvaljujem na odgovoru poštovanoj državnoj tajnici. Imamo još jednu repliku, poštovani kolega Robert Podolnjak, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo kada je državna tajnica spomenula ovaj sustav e-vize za Australiju, mogu vam reći da je to točno, ove godine sam se prijavio za jednu međunarodnu konferenciju u Brisbanu u srpnju i kada sam ispunio taj obrazac i poslao, moram reći da sam bio vrlo ugodno iznenađen, da sam praktički u roku od nekoliko sati dobio zapravo tu e-vizu i da sustav doista funkcionira a bilo je najava i organizatora da ćemo zapravo duže vrijeme čekati na vizu zbog složenosti procedura, očito ni oni nisu znali da je taj sustav očito jako moderniziran i da vrlo kvalitetno radi i očito da je Hrvatska u istom položaju kao i očito države EU-a.
Zahvaljujem. Odgovor gospođa Metelko Zgombić, izvolite.
Pa evo zahvaljujem i na ovoj replici. Ovime se samo potvrđuje da postoji jedan vrlo laki i jednostavan način ulaska u Australiju i da se hrvatski građani tretiraju na jednak način kao i svi drugi i da je to jednostavno novina koja polako ulazi u moderan svijet, obje za najave, bar registracije dolaska državljana trećih zemalja u državu. I kažem, EU kao takva sama razmišlja da to uvede i prema svim ostalim državljanima trećih zemalja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanoj državnoj tajnici. S ovime smo iscrpili sve rasprave. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo o ove dvije točke dnevnog reda kad se za to steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju okvirnog sporazuma između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Australije, s druge strane, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 315. Predlagatelj akta je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni Prijedlog Zakona o potvrđivanju okvirnog sporazuma između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Australije, s druge strane, molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno 112 glasova za donesen Zakon o potvrđivanju okvirnog sporazuma između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Australije, s druge strane.
Budući da još nije završio Odbor za pravosuđe, prelazimo na točku dnevnog reda: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vanjskim poslovima, drugo čitanje, P.Z.E. br. 257 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. u svezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, temeljem članka 197. Poslovnika. Raspravu su proveli nadležni Odbor za zakonodavstvo i nadležni Odbor za vanjsku politiku. Pozivam predstavnika odnosno predstavnicu predlagatelja gospođu Andreju Metelko Zgombić, državnu tajnicu u Ministarstvu vanjskih poslova da nam obrazloži konačni prijedlog zakona, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici, donošenje zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vanjskim poslovima uvelike će utjecati na način obavljanja konzularnih poslova u službi vanjskih poslova RH. Ovime se ispunjava obveza prenošenja u hrvatski pravni sustav, novog pravnog instrumenta EU-a, direktive Vijeća od 20. travnja 2015. godine o mjerama koordinacije i suradnje za olakšavanje pružanja konzularne zaštite građanima Unije bez predstavništva u trećim zemljama. Međutim ovaj prijedlog zakona ujedno sadrži i neke dodatne izmjene koje će vjerujemo osigurati i bolji i učinkovitiji način obavljanja pojedinih konzularnih funkcija. Zasigurno je kako će se povećati kvaliteta konzularnih usluga pruženih onim hrvatskim državljanima koji se zateknu u nevolji u zemljama u kojima RH nema svoje predstavništvo. Podsjećam kako sam Ustav RH utvrđuje da državljani RH kao građani EU-a uživaju sva prava koje im jamči pravna stečevina EU-a a jedno od tih prava je pravo na konzularnu i diplomatsku zaštitu. Ovim se zakonom razrađuju i mjere koordinacije i suradnje između nadležnih tijela država članica EU-a ali i mjere suradnje sa Europskom službom za vanjske poslove i djelovanje delegacije EU-a. Propisani postupci suradnje su pojednostavljeni kako bi se konzularna pomoć osobi u nevolji pružila što je moguće u kraćem roku i kako bi se na taj način pravovremeno zaštitili interesi odnosno prava između ostalog i hrvatskih državljana koji se nalaze u trećim zemljama u kojima RH nema svoje diplomatsko-konzularno predstavništvo a ti građani su se zatekli u nevolji odnosno treba im konzularna pomoć. Poštovani zastupnici i zastupnice, želim istaknuti kako se s ovim zakonom ne uređuje samo pružanje konzularne pomoći u redovnim konzularnim situacijama, kao što su gubitak putne isprave, pružanje pomoći žrtvama kaznenih djela odnosno žurnim situacijama, već se osobita pažnja posvećuje i području konzularnog kriznog upravljanja. Svako krizno žarište neovisno o vrsti krize i njezinom uzroku, zahtijeva brzu u učinkovitu reakciju kako MVEP-a tako i diplomatskih misija odnosno konzularnih ureda. Brzina i točnost informacije koje razmjenjuju službe vanjskih poslova država članica međusobno i s Europskom službom za vanjsko djelovanje, preduvjet su za učinkovito pružanje konzularne pomoći zaštite osobito u situacijama evakuacije građana EU-a s područja zahvaćenog ratnih zbivanjima ili elementarnim nepogodama. Prema Europska služba za vanjsko djelovanje ne obavlja redovne konzularne funkcije jer je konzularno područje u isključivoj nadležnosti država članica, značajna je i njezina uloga koordinatora aktivnosti država članica u kriznim situacijama. Poštovani zastupnici i zastupnice, ponovno želim istaknuti kako suradnja država članica EU-a u konzularnom području nije novina koja će se tek sada uvesti u ovom zakonu. Naime odredbe već sada važećeg Zakona o vanjskim poslovima uređuju način na koji diplomatske misije i konzularni uredi RH pružaju konzularnu pomoć državljanima drugih država članica. Međutim, određeni nedostaci uočeni u praksi a koji se odnose ponajprije na koordinaciju aktivnosti nadležnih tijela država državljanstva osobe kojoj se pruža konzularna zaštita i one države koja tu konzularnu zaštitu pruža, otklonjeni su na našoj nacionalnoj razini donošenjem ovog zakona. Poštovani zastupnici i zastupnice, koristim prigodu ponovno naglasiti kako predložene izmjene i dopune obuhvaćaju nekoliko segmenata konzularnog područja, odnose se na postupanje diplomatskih misija konzularnih ureda RH u slučajevima kada pružaju konzularnu pomoć i zaštitu državljanima drugih država članica EU-a, uređuje se područje konzularnog kriznog upravljanja ponajprije u djelu koji se odnosi na razmjenu relevantnih podataka sa službama vanjskih poslova drugih država članica EU-a, Europskom službom za vanjske poslove i delegacijom EU-a. Također, pravno se uređuju financijski postupci između država članica u kojima kada diplomatske misije odnosno konzularni uredi druge države članice pružaju konzularnu zaštitu hrvatskom državljaninu u trećoj zemlji u kojoj RH nema predstavništvo te u onim slučajevima kada konzularnu zaštitu državljanima drugih država članica u trećim zemljama pružaju hrvatske diplomatske misije odnosno konzularni uredi. U svim slučajevima u kojima će trošak konzularne usluge podmiriti MVEP, novčana sredstva će se moći refundirati. Poštovane zastupnice i zastupnici, zaključno valja istaknuti kako donošenje ovog zakona omogućiti učinkovitije pružanje konzularne usluge državljanima RH koji borave ili se zateknu u onim trećim zemljama u kojima RH nije neposredno zastupljena. Ovaj zakon omogućava korištenje tehničkih i konzularnih kapaciteta drugih država članica EU-a odnosno Europske službe za vanjsko djelovanje te će slijedom toga i odgovor hrvatske konzularne službe u konkretnim konzularnih slučajevima biti učinkovitiji. Pristup konzularnoj zaštiti onih hrvatskih državljana koji se zateknu u nevolji u kojoj RH nema svoje predstavništvo, bit će bitno olakšan a pravila suradnje MVEP-a s tijelima države članice koja će zaprimiti zahtjev hrvatskog državljana, ovim zakonom su jasno definirana. Predloženim mjere koordinacije i suradnje intenzivirat će se suradnja konzularnih službi država članica EU-a i suradnje sa Europskom službom za vanjske poslove a time posljedično poboljšati pravna i svaka druga sigurnost kako za državljane RH tako i za državljane drugih država članica EU-a. Zahvaljujem na vašoj pozornosti, stojim na raspolaganju za dodatna pitanja. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj državnoj tajnici. Želi li izvjestitelj odbora možda uzeti riječ? Ne, hvala lijepo, otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a poštovana kolegica Vesna Pusić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolege iz ministarstva, kolege iz Sabora. Dakle klub GLAS-a i HSU-a je podržao u prvom čitanju ovaj prijedlog zakona, to je sve logično i dobro, de facto samo se pojačava suradnja između Hrvatske i drugih država članica EU-a i naših diplomatsko-konzularnih predstavništava i predstavništava EU-a. De facto se time proširuje mreža diplomatsko-konzularnih predstavništava koji mogu našim državljanima pružiti pomoć u različitim situacijama u kojima se mogu naći diljem svijeta i naravno Hrvatska se obvezuje da svim državljanima svih država članica EU-a pruži istu takvu pomoć u situacijama u kojima država čiji su oni državljani u datoj zemlji ne ma svoje predstavništvo. Dva su takva slučaja, jedno su redovne situacije u kojima ljudi gube putovnice, gube letove, mogućnost povratka, ukradu im novce i takve stvari koje se događaju na putovanjima i tu mi se čini da nema prostora za primjedbe što se ovog zakona tiče. Logično je da ljudi onda kada dođu kući, kad se to sve riješi vrate novac koji im je ili posuđen ili kojim trebaju platiti novu putovnicu, dakle to nije problem. Ono što bih htjela malo pojašnjenje i čini mi se da je problem su ove krizne ili izvanredne situacije. Te krizne ili izvanredne situacije mogu biti vrlo dramatične bez obzira da li se radi o ratnim sukobima ili se radi o elementarnim nepogodama ili se radi o nekim velikim nesrećama i mogu zahtijevati prilično velike troškove. Dakle izvlačenje posebnim avionima, posebnim transportnim sredstvima u takvoj situaciji intervencije nekih sigurnosnih snaga. Ako hrvatski državljani i državljani drugih zemalja kao što ovdje piše jer je tretman potpuno jednak za hrvatske državljane i druge državljane država članica EU moraju vratiti taj novac a ovdje na jednom mjestu u članku 15.k piše obrazac kojim se to definira, taj povrat novca ima snagu ovršne isprave. Dakle, da li sada to znači da ako recimo vas izvlače vojnim avionima iz neke situacije zato što je došlo do ne znam tsunamija ili napada na tu zemlju u kojoj se nalazite. Vi potpisujete obrazac kojim ćete za to nadoknditi troškove koji mogu biti u stotinama tisuća eura i više od toga. I potpisujete obrazac koji ima snagu ovršne isprave. Drugim riječima nakon toga vam za to sjednu na plaću, penziju ili nekretnine, imovinu koju imate. Ja pretpostavljam da to ne može biti tako ali molim da nam onda date objašnjenje na koji način će se to upravljanje u kriznim situacijama regulirati što se tiče novaca. Dakle što se tiče povrata sredstava i potpisivanja dokumenata kojima se osoba kojoj je pružena takva pomoć, bez obzira radi li se o hrvatskom državljaninu ili državljanki ili državljanki neke druge države članice EU, dakle na koji način će se regulirati taj povrat sredstava koji ovako kako je ovdje definiran zapravo zvuči prilično zastrašujuće obzirom da se radi potencijalno o vrlo velikim sredstvima. Spominje se da će to ministrica vanjskih poslova odnosno odgovarajući ministri, pretpostavljam u drugim državama članicama vanjskih poslova regulirati nekim posebnim pravilnikom. Sjećam se da smo u raspravi govorili o tome da do toga ne mora ni doći ali zapravo bi bilo vrlo važno imati jasnu sliku što se u tim kriznim situacijama događa i kakve obveze ljudi imaju, će biti prisiljeni preuzeti i na koji način se mogu zaštiti od toga da im recimo jedna takva situacija doživotno onda oduzima primanja ili imovinu gdje nisu svojom krivnjom dovedeni u situacije iz kojih je trebalo spasiti pa su im onda pružene takve usluge. Uz pretpostavku racionalnog objašnjenja za ovaj upit i primjedbu Klub GLAS-a i HSU-a će podržati ovaj zakon ali prethodno molim da nam se objasni i da odgovor na ovo pitanje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Vesni Pusić na ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Miro Kovač. Izvolite. Prije nego kolega Kovač počne sa raspravom, samo bih ga zamolio za trenutak. Gore su nam se na galeriji pridružili učenice i učenici gimnazije Antun Gustav Matoš iz Đakova, pozdravljam njih i njihove profesorice i profesore. [[Pljesak.]] Hvala lijepo. Isprika gospodine Kovač. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedatelju. Klub HDZ-a nakon temeljite rasprave podržava Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vanjskim poslovima tim više što se radi o implementaciji direktiva EU. Podržavam isto tako ovo što je rekla kolegica Pusić da čujemo objašnjenje kako bi se u ovom konkretnom slučaju regulirali troškovi koji bi mogli nastati. Ali ću još reći jednu stvar a to je da mi je drago da razgovaramo u ovom slučaju o stvarima koje su od životnog interesa građana općenito. Kada govorimo o vanjskoj politici to je nešto apstraktno, ljudi zaboravljaju da je vanjska politika i u službi građana. Imao sam čast prije 2 godine sa kolegama ponovno ustrojiti upravu za konzularne poslove da se pokaže i u praksi da je … [[Govornik se ne razumije.]] vanjskih poslova tu da pomaže hrvatskim državljanima u svijetu, uprava za konzularne poslove. I meni je drago da je tu pored državne tajnice i kolega pomoćnik ministra Glasnović koji je i tada preuzeo mjesto pomoćnika ministra vanjskih i europskih poslova, sada je pomoćnik ministrice vanjskih i europskih poslova. Isto tako smo, usput ću reći ustrojili i upravu za gospodarske poslove i stavili fokus isto tako na gospodarstva, znači kada ste u svijetu, kao hrvatski državljanin, imate pravo dobiti uslugu kada je riječ o mogućnostima investiranja u RH, ali izvan RH, isto tako tražiti zaštitu od vaše države kada je riječ o raznim papirima. Zaključno, još jednom, Klub HDZ-a, podržava konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vanjskim poslovima, hvala gospodine predsjedatelju.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Miri Kovaču na ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Joško Klisović u ime Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Sabora. Klub SDP-a kao što smo već i najavili u raspravi po prvom čitanju će podržati ovaj prijedlog Zakona, smatramo ga izuzetno korisnim. Naravno da se tu radi i o usklađivanja s europskim direktivama, no ovdje hrvatski državljani dobivaju de facto globalnu konzularnu zaštitu. Dakle, svuda ondje gdje Hrvatska nema svoje diplomatsko predstavništvo, nažalost, naša pokrivenost je vrlo mala, oskudna, dakle, postoji niz, veliki broj zemalja gdje nemamo naše diplomatsko predstavništvo, moći ćemo koristiti konzularnu zaštitu koju ćemo dobiti od država članica EU, koja imaju tamo svoja predstavništva. Nažalost Hrvatska i tamo gdje je donijela odluku da otvori veleposlanstvo ga nije otvorila, a najviše zbog financijskih razloga. Dakle, nije tu nedostatak političke volje, nego nedostatak novca i u tom smislu kompenzacija za naše građane je onda europska diplomatska mreža, dakle, diplomatska mreža svih ostalih članica EU. I to je onaj segment gdje ljudi osjete stvarno postojanje EU, dakle, da to nije samo priča, da to nisu neki daleki fondovi, da to nije samo velika politička parada, nego nešto što ja kao građanin, članice EU, osjetim negdje daleko u svijetu, daleko od svoje domovine, da imam mogućnost zaštite i pomoći u bilo kojoj situaciji. Znamo da države kao što su Francuska, Njemačka, Velika Britanija, do jučer, imaju predstavništva u gotovo svim dijelovima svijeta. Tako se i naš državljanin može konačno osjećati nešto sigurnijim nego što bi bio da ovakve sporazuma nema i da nema mogućnosti se obratiti dakle, nekoj drugoj europskoj državi za konzularnu pomoć. A naši državljani putuju, bilo da se radi o turistima, koji idu u sve dijelove svijeta, bilo da se radi o gospodarstvenicima. Mi nismo uspjeli niti otvoriti veleposlanstva u onim državama u kojim naše gospodarstvo ima veliki interes, ponovno zbog financijskih razloga, ali naši ljudi tamo odlaze i tamo de facto nemaju konzularnu zaštitu Hrvatske države, ovim se pruža mogućnost da tu konzularnu zaštitu dobiju. Znači turisti, avanturisti, gospodarstvenici i svi ljudi koji izlaze, odlaze dalje od Hrvatske, mogu doći u potragu za konzularnom zaštitom. Što se tiče izvanrednih situacija i one su izuzetno bitne i mi smo imali slučajeve gdje smo morali izvlačiti hrvatske građane iz kriznih žarišta, kao što je recimo Sirija ili Libija. U Siriji nemamo diplomatsko predstavništvo, doduše, imamo počasnog konzula, a u Libiji imamo, no jednako složeno nam je bilo izvlačiti naše državljane recimo u tim situacijama ili iz Libanona prije toga. Uvijek surađujemo sa drugim europskim državljanima, na jednoj državnoj se surađuje. I ja mislim da u tom slučaju država i snosi troškove ili sudjeluje, participira u troškovima one države članice EU, koja de facto šalje tamo ili avione ili brodove ili helikoptere ili na drugi način izvlači i hrvatske državljanine. Ukoliko hrvatski državljanin dođe u situaciju da mora potpisati izjavu da će nadoknaditi dio tih troškova, naravno da tu dolazi u obzir i automatski i ustavna odredba da Hrvatska država mora štiti svoje građanine, njihov život i tijelo, prema tome i u ovakvim slučajevima se ona uključuje radi zaštite svojih državljana. A sam zakon kaže da Ministarstvo vanjskih poslova ukoliko u ime Vade, u ime države, podnese troškove, snosi troškove, može refundirati od hrvatskih državljanina. Dakle, ne mora, ali može i ja pretpostavljam da će se procjena vršiti svaki puta s obzirom na konkretnu situaciju, konkretan slučaj. I mislim da je to odgovor na pitanje i gospođe Pusić i gospodina Kovača, ali naravno da bi ja želio čuti potvrdu od državne tajnice. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Jošku Klisoviću, na ovoj raspravi, prelazimo na pojedinačne rasprave, poštovana kolegica Sanja Putica, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Cijenjena državna tajnica, pomoćnice ministrice sa suradnicom. Evo pred nama je Prijedlog izmjenama i dopunama Zakona o vanjskim poslovima, radi se kao što smo već čuli, o prijedlogu zakona kojim se postojeći zakon usklađuje sa direktivom Vijeća EU iz 2015. g. a posebno se usklađuje postupanje diplomatskog konzularnih misija i ureda njihovih funkcija za građane Unije, bez predstavništva u trećim zemljama. Pružanje konzularne pomoći i zaštite ali i financijske procedure ključne su odredbe u izmjenama i dopunama ovoga zakona. Protok vremena u kojim je donesen Zakon o vanjskim poslovima, to je bilo 1996. g. donosi potrebu promjene zakonskog okvira u svrhu osuvremenjivanja djelovanja diplomatskog konzularnih predstavništava i svih službi vanjskih poslova. Međutim, iz ovih izmjena i dopuna zakona, ključno je naglasiti 2 glavne odrednice, to je da se štite dodatno interesi građana RH, gdje nemamo svoje predstavništvo, posebno koji se mogu dakle, u tim slučajevima obraćati u drugim misijama i u slučajevima evakuacije, da RH, može koristiti infrastrukturu drugih država članica. Već smo ovdje čuli u dosadašnjoj raspravi, kako se proteže pitanje financijskih postupaka oko postupanja službe vanjskih poslova, no nadam e daće se i prema raspravi, koja je bila na Odboru za zakonodavstvo taj pravilnik donijeti i da će odredbe toga pravilnika dodatno pojasniti slučajeve u kojima se financijska šteta kako i kome zapravo naplaćuje. Činjenica je iz naše stvarnosti, iz našega okruženja, ali i svih događanja u svijetu, ukazuju na potrebu donošenja ovoga Zakona, terorizam, nenadane okolnosti, ratna zbivanja kojima smo svjedoci, veliki broj hrvatskih državljana u inozemstvu ili na radu ili kao turisti, ali naglašavam ovdje i pomoraca, s obzirom da dolazim iz kraja u kojemu zapravo imamo dosta ljudi koji rade i na stranim kompanijama, a nalaze se često u nekim nevoljama, pozivaju na odgovornost RH prema svojim državljanima. Ono što sam htjela zamoliti gospođu državnu tajnicu u njezinom završnom obraćanju, to je da mi u nekoliko crta, ako može, dodatno samo pojasni koje su ingerencije Europske službe za vanjsko djelovanje i na koji način se zapravo ovim Zakonom uređuje suradnja sa tom europskom službom. Zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Sanji Putici. Imamo završnu riječ, državna tajnica gospođa Andreja Metelko-Zgombić.
Zahvaljujem. Možda da krenem od ovog zadnjeg pitanja koje je spomenuto da uloga službe EU za vanjske poslove je koordinativna. Dakle, ostaje i dalje u nadležnosti svake države članice obavljati konzularne usluge, međutim, u ovim kriznim situacijama upravo međusobna koordinacija država članica, njihovih konzularnih službi je od izuzetne važnosti i značaja, onda u tom smislu se ostvaruje koordinacija kroz službu vanjskih poslova i EU. Kad je riječ o pružanju konzularne zaštite hrvatskim državljanima u svijetu i posebno u dijelovima gdje ne postoji zastupljenost RH, nemamo konzularno-diplomatsku službu, ovime se u velikoj mjeri pojačava sigurnost i pruža zaštita hrvatskim državljanima. Možda samo spomenuti da je u protekloj godini 40 hrvatskih državljana upravo koristilo ovaj mehanizam koji već postoji u okviru EU, a mi ga ovdje dodatno još ugrađujemo i razrađujemo, pri čemu to nije bio slučaj vezano za krizne situacije, nego ono u jednostavnim slučajevima gubitka osobnih dokumenata, kada je neka konzularna služba neke druge države članice u ostvarivanju svoje obveze po ovoj direktivi pružila hrvatskim državljanima takvu konzularnu pomoć. Jednako tako, Hrvatska je pak u proteklih godinu dana sedmero državljana EU drugih država članica također pružila takvu jednu zaštitu i dobro vidite da takav jedan mehanizam funkcionira na dobrobit svih građana EU. Ministarstvo vanjskih poslova je na proračunu osiguralo za pružanje takve dodatne konzularne zaštite građanima drugih država članica EU oko 200 tisuća kuna, međutim, ono što praksa pokazuje jest to da države članice u pravilu i ne zahtijevaju naknadu troškova koje su pružili građanima te druge države članice, ukoliko oni nisu značajni i ukoliko oni se nalaze u nekim redovitim okvirima. Kad je riječ o samom obrascu, dakle sam obrazac je sastavni dio same direktive koja Hrvatska ugrađuje i od država članica se obvezuje i očekuje i obvezane su osigurati brzu i promptnu naplatu. Zato takva jedna odredba mora postojati, ona se nalazi u Zakonu. Međutim, postoji i odredba čl. 15.o, koja jasno dakle navodi da će se posebnim Pravilnikom koji donosi osoba na čelu Ministarstva za EU i vanjske poslove, gdje će se popisati konkretni uvjeti pod kojima se neće tražiti zaštita. Dakle, to ostaje za reguliranje u okviru posebnog pravilnika, a možete biti sigurni da će se u tom pravilniku slijediti upravo dosadašnja praksa u kojem se čak niti manji konzularni poslovi koji se obavljaju ne zahtijevaju naplatu, a posebno u kriznim situacijama i do sada je RH pružala vlastitim građanima državljanima RH konzularnu pomoć u kriznim situacijama i nije naplaćivala, tako neće biti niti u buduće, a to će se radi pravne sigurnosti onda detaljno urediti ovim posebnim Pravilnikom. Zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanoj državnoj tajnici na ovoj završnoj riječi. Ovime smo iscrpili sve rasprave. Zaključujem raspravu. Glasovati ćemo o ovom točci dnevnog reda kad se za to steknu uvjeti. Još jedno se zahvaljujem državnoj tajnici, gospođi Andreji Metelko-Zgombić, njenim suradnicima, pomoćniku ministrice Ivice Glasnoviću i voditeljici službe, gospođi Gordani Krpičak na dodatnim obrazloženjima Prijedloga zakona. Hvala lijepo.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o vanjskim poslovima, drugo čitanje, P.Z.E. br. 257. Predlagatelj akta je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o vanjskim poslovima, molim glasujmo. Utvrđujem daje većinom glasova, 99 za, 7 suzdržanih i 6 protiv, donesen Zakon o izmjenama i dopunama zakona o vanjskim poslovima.
Prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda. - Prijedlog odluke o imenovanju glavnog državnog odvjetnika Republike Hrvatske Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 125. Ustava RH i čl. 93. Zakona o državnom odvjetništvu, sukladno čl. 81. Poslovnika Hrvatskog sabora Odbor za pravosuđe dao je prethodno mišljenje o imenovanju glavnog državnog odvjetnika RH, raspravu je proveo Odbor za pravosuđe. Pozivam ministra pravosuđa da nam da dodatno obrazloženje prijedloga Odluke. Izvolite ministre.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Evo, Vlada je na svojoj sjednici 17. travnja donijela odluku kojom predlaže da se za glavnog državnog odvjetnika imenuje Dražen Jelinić. Kao što znamo, 24.4. izlazi mandat glavnom državnom odvjetniku gospodinu Dinku Cvitanu i Vlada je u prilici da predloži imenovanje novog glavnog državnog odvjetnika. Mi to činimo, Dražen Jelinić je kandidat, kada smo utvrđivali uopće kako pristupit tome, najprije smo rekli da bi htjeli da to bude čovjek iz samog sustava. Državno odvjetništvo je ogroman, veliki sustav i velika je prednost ako je to netko unutar sustava tko pozna procese, tko pozna kadrove i to je bio jedan od prvih zahtjeva koji smo imali. I drugi zahtjev, naravno da to mora bit osoba koja se može nositi sa svim zadaćama koje ta funkcija nosi. Bit glavni državni odvjetnik, to nije tek obavljanje funkcije, to nije tek obavljanje nekog posla, to je, ja bih rekao, način života. Sa tim predmetima, sa svim onim što funkcija nosi, zapravo cijeli dan si, cijelo vrijeme, sa tim živiš i to je doista iznimno složeno i teško. Da kažem nekoliko rečenica o Draženu Jeliniću. On je čovjek koji je cijeli svoj radni vijek proveo u državnom odvjetništvu. Počeo je od vježbenika, bio je zamjenik Općinskog državnog odvjetnika, onda je bio Općinski državni odvjetnik, bio je zamjenik Županijskog državnog odvjetnika, nakon toga Županijski i evo sada je zamjenik Državnog odvjetnika. On je ujedno i predsjednik državno odvjetničkog vijeća, dakle to je ono neovisno tijelo koje imenuje, razrješava, odlučuje o napredovanju u okviru Državnog odvjetništva, dakle s te strane iznimno dobro pozna i kadrovsku strukturu unutar tog sustava. Svi znamo što se segmenta rada Državnog odvjetništva tiče, vi ste tek nažalost jučer imali priliku raspravljati o izvješćima za rad Državnog odvjetništva za razdoblje 2015. i '16. godina. Svi vidimo i svima je jasno da su statistike odlične, da od 10 podignutih optužnica 9 završi osuđujućim presudama, što statistički gledajući je jako dobro, dakle i ažurnost i odgovornost, očito je naše državno odvjetništvo kada podiže optužnicu, onda itekako ulazi sa jednom velikom dozom sigurnosti da će ona završiti i osuđujućom presudom, dakle ne ide u one postupke gdje smatra i gdje postoji nekakva izvjesnost i veliki rizik da bi moglo završit drugačije. Što je sasvim u redu, jel kazneni postupak i zakoni koji reguliraju to područje zadiru najdublje u temeljna ljudska prava kao jedno od najvećih vrednota i samu slobodu. Što se tiče percepcije, nažalost percepcija je bitno drugačija, percepcija je zapravo da je rad Državnog odvjetništva neuspješan, to se mjeri prema prvenstveno onim velikim složenim predmetima koji su brojni u tijeku i gdje mi nemamo sudski epilog. Ja ovdje želim reći, mislim da to ne možemo stavit na dušu državnom odvjetništvu, radi se kao prvo i o iznimno složenim i teškim predmetima gdje je uglavnom i veliki broj okrivljenika, gdje imamo veliki broj dokaznih radnji, saslušanja, svjedoka, vještačenja razno razna, tako da to sami predmeti po sebi su itekako složeni. S druge strane, nije jedini sudionik toga niti državni odvjetnik, nego sudionici su i sud koji mora donijet odluku koja nerijetko bude povodom žalbe vraćena na ponovni postupak. Povodom odluke Ustavnog suda vraćena također na ponovni postupak i to u tim velikim složenim predmetima se nažalost vrlo često dešava. Stoga sve je ovo iznimno složeno i to su ogromni i veliki zahtjevi pred ovu funkciju. Mi smo se odlučili kao Vlada da predložimo čovjeka iz sustava, Dražena Jelinića koji ima zaista sjajne reference koje doista ukazuju da ćemo dobiti čovjeka koji će se moći nosit sa zadaćama ovog složenog posla koji je pred njim i imamo duboku vjeru da će sustav funkcionirat. Ovdje želim vrlo jasno reći da ovo nije akt neprijateljstva prema Dinku Cvitanu, ja mu se želim i ovom prilikom javno zahvalit na njegovom zaista predanom i odgovornom radu u mandatu koji izlazi 24.4. i Dinko Cvitan i osobno znam kako je živio i radio ovaj posao, cijele dane u uredu, to su iznimno teški i složeni predmeti, ali Dinko Cvitan ostaje u sustavu, on prema zakonu postaje zamjenik glavnog državnog odvjetnika što je isto iznimno visoka razina i na kraju krajeva njegovo iskustvo koje je stekao bit će sasvim sigurno relevantno i bit će cijenjeno jer ne samo to, on je obnašao i funkciju ravnatelja USKOK-a prije nego što je postao glavni državni odvjetnik. Nama je jasno da moramo, da bi sustav bolje funkcionirao osigurati i infrastrukturu, nije dovoljno samo postavit glavnog državnog odvjetnika, nama je jasno da je Zakon o kaznenom postupku pokazao brojne slabosti kroz svoju primjenu, 2008. imamo i 7 izmjena tog zakona, došlo je vrijeme da ga promijenimo, da idemo sa potpuno novim Zakonom o kaznenom postupku i to ćemo radit, pripremamo temeljnu dokumentaciju za radnu skupinu koja će na tome raditi i koja će u jednom razumnom razdoblju predložiti potpuno novi zakon. Moramo osigurati svu kadrovsku i materijalnu infrastrukturu koja je potrebna za rad, znam, upoznat sam da manjka i potreba za rad ljudi, upoznat sam da manjka i samih ljudi i sve ćemo to u sljedećem razdoblju radit na tome kako bismo poboljšali taj sustav. Važna je i dobra sinergija sasvim tijelima progona od MUP-a, od PNUSKOK-a, od svih onih koji zapravo rade kada se određeni konkretni postupci vode. Smatramo da izborom Dražena Jelinića za glavnog državnog odvjetnika dobit ćemo novu osobu na čelu ove važne, prevažne institucije, on će donesti ja bih rekao, jednu novu snagu, jednu novu energiju koja je potrebna i sa te strane vjerujem da ćemo i kroz to stvoriti bolje uvjete za dalji rad. Evo hvala vam lijepo i koliko sada smo bili prije ove plenarne sjednice, Odbor za pravosuđe je obavio i razgovor sa kandidatom za glavnog državnog odvjetnika i koliko znam, dobio je jednoglasnu podršku tamo.
Zahvaljujem poštovanom ministru pravosuđa gospodinu Draženu Bošnjakoviću na ovom obrazloženju prijedloga. Želi li možda izvjestitelj odbora uzeti riječ? A imamo replike, ispričavam se, poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre, dakako, drago mi je da ste spomenuli uvjete u kojima pojedini državni odvjetnice, to svakako treba na tome poraditi. Međutim dozvolite mi da jedan dio iako nisam pravnik da pokušam dati jednu primjedbu konstruktivnu o čemu bi svakako trebalo razmisliti. Naime Državno odvjetništvo je neovisno tijelo koje treba širiti interese RH i državni odvjetnik tako. I zato mi je malo nelogična odredba članka 100. stavak 3. u kojem kaže da državni odvjetnik može biti na prijedlog Vlade razriješen ako ne postiže zadovoljavajuće rezultate. Ta mi je odredba ovako čudna, što su zadovoljavajući rezultati, jel' oni mogu sa stajališta Vlade biti različiti, mogu biti i upitni, upravo ovo o čemu ste vi pričali i zbog interesa javnosti i zbog svega, jer može se dogoditi upravo suprotno da je Vladi zadovoljavajuće ako državni odvjetnik ne radi svoj posao dobro.
Zahvaljujem. Odgovor ministar Bošnjaković, izvolite.
Poštovani zastupniče, pa nijednoj Vladi ne može biti zadovoljavajuće ako držani odvjetnik koga je ona predložila ne radi svoj posao. Mi smo u postupku izmjena i donošenja novog Zakona o državnom odvjetništvu, imat ćemo i prilike i tamo razgovarati o tome, ali takva jedna odredba koja je bila, koja ostavlja jedan diskrecijski prostor za svaku Vladu da ocijeni da li se obavlja posao dobro ili ne, to se vrlo često vidi iz samih izvješće. Koliko vidite ovdje nam statistički stvari jako dobro stoje, od 10 optužnica, 10 završi sa osuđujućim presudama, a dojam i percepcija su potpuno drugačiji u statistici, toliko.
Zahvaljujem na odgovoru ministru Bošnjakoviću. Slijedeća replika, poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani ministre, zapravo spomenuli ste i sami jednu stvar koju smo i na odboru danas i koju sam spomenuo a vezano je za uvjete rada diljem općinskih državnih odvjetništava diljem zemlje i naravno i županijskih, smatram da je isto kako bi osigurali što veće i bolje rezultate i u kvantitativnom smislu koje ste naveli ali i ove u kvalitativnom koji prije svega i javnost se najviše referira a to su oni koji su medijski najinteresantniji. Dakle sigurno da 10 postupaka, 9 ih se riješi u tišini a onaj jedan ako je medijski profiliran, nije riješen ili se odugovlači ili traje duže vremena da onda se stvara možda i krivi dojam i tu je nešto što je ja mislim i bivši, sada uskoro bivši državni odvjetnik i napomenuo. Mene samo zanima i ja želim još jednom apostrofirati i tehničke preduvjete za rad i ekipiranost da se vodi računa o ljudima da su oni preopterećeni u jednim sredinama, u drugima možda i ne toliko i da apsolutno tu izražavam svu potporu koju Ministarstvo … [[Govornik se ne razumije.]] državnom odvjetniku. Hvala.
Zahvaljujem poštovani kolega Čuraj. Odgovor, ministar Bošnjaković, izvolite.
Hvala lijepo. Potpuno smo svjesni tog problema zapravo materijalne i kadrovske infrastrukture koja mora biti na određenoj razini kako bi se svi poslovi mogli kvalitetno obavljati. U slijedećem razdoblju ćemo iznaći i prostor, gledat ćemo da i kadrovski se popunimo tamo gdje je to potrebno ali nije to problem nažalost samog Državnog odvjetništva već mnoga pravosudna tijela u RH muku muče da prostorom i gledamo gdje god je to moguće, gdje god to možemo da saniramo i da osiguramo što je moguće bolje uvjete za rad.
Zahvaljujem na odgovoru ministru Bošnjakoviću. Slijedeća replika poštovani kolega Peđa Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Prvo, uvaženi gospodine ministre, dopustite mi da vam izrazim kritiku što jučer niste bili u Saboru kada smo ustvari po prvi i jedini puta u vašem mandatu raspravljali o izvješću o radu gospodina Dinka Cvitana o radu Državnog odvjetništva u RH de facto u protekle 4 godine. Držim da ste trebali biti ovdje i držim da ste trebali govoriti a isto tako držim da ste trebali odgovarati na određena pitanja koja su preduvjet donošenja svake meritorne odluke o imenovanju nove osobe koja će biti na čelu državnoodvjetničke organizacije. S obzirom da odgovor na slijedeće pitanje nismo dobili, a više puta smo vam ga postavili, molim vas da jasno, kratko i sažeto odgovorite što vam je toliko smetalo u dosadašnjem mandatu gospodina Cvitana daste predložili da više ne bude glavni državni odvjetnik RH? Hvala.
Zahvaljujem kolega Grbin. Odgovor, ministar Bošnjaković, izvolite.
Prihvaćam kritiku, žao mi je što nisam jučer mogao biti, bilo je drugih obveza, međutim znate da sukladno Poslovniku me može zamijeniti državni tajnik koji je ovdje bio i pitanja su mogla biti adresirana i njemu. Ali što se tiče drugog vašeg pitanja, vezano što nas je smetalo kod Dinka Cvitana, ne smeta nas ništa. Mi nismo Dinka Cvitana niti razriješili, nismo ga niti smijenili, njemu naprosto ističe mandat. Tamo od ljudi koje smo gledali, smatramo da Dražen Jelinić ima takve reference koje strše i koje nam daju vjeru i nadu da će on donesti jednu novu svježinu, jednu novu energiju koja će zapravo se jako dobro reflektirati na rad Državnog odvjetništva. Statistika koju imamo za vrijeme Dinka Cvitana je izvrsna, kao što sam već ovdje nekoliko puta rekao, od 10 optužnica, 9 je završilo osuđujućim pravomoćnim presudama, što je jako dobra statistika, međutim, percepcija, vezano za velike predmete nije dobra i veliki je prostro koji trebamo zapravo još popuniti kako bi dobili jedan puno bolji sustav kaznenog procesuiranja kriminaliteta u RH. Dakle, nikakav to nije akt … [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem poštovanom ministru na odgovoru. Želi li možda izvjestitelj odbora uzeti riječ? Hvala lijepo gospodine Orsat, otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, poštovani kolega Robert Podolnjak.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovani gospodine ministre sa vašom suradnicom. Eto, par dana prije isteka mandata glavnog državnog odvjetnika, imamo raspravu, a sutra, vjerujem i glasovanje o izboru nove osobe za tu dužnost. Dozvolite prije svega da kažem, kako situacija da u krajnjem roku, dakle, nekoliko dana prije isteka mandata biramo novu osobu na određenu dužnost, nije slučaj samo kod izbora glavnog državnog odvjetnika, nama se to nažalost, događa već u kontinuitetu i koliko se unatrag mogu sjetiti, u pravilu nam se događa to pri isteku manda ili čak nakon isteka mandata. Imali smo izbor predsjednika Vrhovnog suda, zapravo ono, u krajnjem cajtnotu, imali smo izbor Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa, sada nažalost i izbor glavnog državnog odvjetnika. Dakle, govorite o jednom trendu koji nije dobar i prije svega, dakle, trebali bismo se držati procedure i dati dovoljno vremena i nama i klubovima da imamo dovoljno relevantnih informacija, naročito kada se biraju osobe na vrlo važnoj dužnosti u vrlo važna državna tijela. I stoga prije svega, naravno da je naša kritika Kluba zastupnika Mosta, na ovu proceduru koja je inače, zapravo prema sadašnjim odredbama zakona o Državnom odvjetništvu, izuzetno zapravo netransparentna. Ono što imamo sada, to je izbor glavnog državnog odvjetnika na temelju prijedloga Vlade RH i uz mišljenje nadležnog odbora a to je Odbor za pravosuđe. I mi zapravo do prije 2 ili 3 dana, nismo ni znali, hoće li biti, hoće li Vlada predložiti ponovno gospodina Cvitana za još jedan mandat na ovoj dužnosti ili će predložiti novu osobu i od niza osoba bile su medijske spekulacije tko će zapravo biti ta osoba, a tek jučer je službeno čini mi se to objavljeno da će to biti gospodin Jelenić. I to naravno nije dobro i to znamo i zbog toga kao što ste i vi rekli, to ćemo mijenjati novim Zakonom o državnom odvjetništvu, s jednom kvalitetnijom procedurom, ali mislim da je logično izraziti žaljenje, što tu novu proceduru koja će biti transparentnija, ne primjenjujemo već pri izboru novog glavnog državnog odvjetnika, danas po novoj proceduru. A ta nova procedura bi naravno uključivala i javni natječaj Državnoodvjetničko vijeća, dovoljno vremena prije isteka mandata postojećeg glavnog državnog odvjetnika, javni natječaj na koji bi se mogli javiti svi oni kandidati koji ispunjavaju uvijete, natječaj na kojem bi Državno odvjetničko vijeće utvrdilo prijedloge kandidata koji ispunjavaju uvijete sa mišljenjem o tim kandidatima i do te kandidate dostavilo Hrvatskom saboru, naravno da bi se i Vlada o tome očitovalo, ali vjerujemo da bi to bio jedan puno kvalitetniji postupak, onakav kakav je planiran već godinama unaprijed u suradnji sa GREKOM ali eto nije do danas zaživio. Međutim, čekati ćemo još 4 g. očito da taj postupak bude primijenjen pri izboru glavnog državnog odvjetnika. Mi ćemo u Mostu biti suzdržani pri odlučivanju glavnom državnom odvjetniku, ali želimo jasno reći da to nije stvar nepovjerenja u osobu koja se predlaže ili u sumnje da ta osoba nije kvalitetan izbor i prijedlog Vlade. Prije svega, radi se o tome, da smo o tom prijedlogu informirani tek jučer, da se zapravo ne slažemo s procedurom, koja je apsolutno netransparentna i u tom smislu je naša suzdržanost. Nemamo razloga sumnjati i po dostupnim informacijama koje i mi imamo i kao zastupnici i kao klub, da je riječ o profesionalcu koji je vrlo iskusan, koji je pa gotovo, najveći dio svog radnog vijeka proveo u Državnom odvjetništvu, koji apsolutno poznaje sustav, koji je uostalom i zamjenik glavnog državnog odvjetnika. Sve su to reference koje govore u prilog izbora gospodina Jelenića Dakle, to apsolutno nije sporno. Vi ste iznijeli razloge zbog kojih Vlada ne predlaže ponovno gospodina Cvitana, rekli ste da su to razlozi koji su otprilike traženje svježine i nove energije u radu glavnog državnog odvjetništva i možemo respektirati te razloge kako ste ih iznijeli, naravno da bi smo to mogli kao razloge navesti kod izbora svakog dužnosnika nakon određenog mandata. Jer nakon određenog mandat u Državnom odvjetništvu, sasvim sigurno nije jednostavno raditi, radi se o jednoj od najzahtjevnijih i najodgovornijih dužnosti i vidjeli smo jučer ovdje u izlaganjima, gospodina Cvitana i nekim vrlo emotivnim istupima da je izuzetno teško raditi taj vrlo odgovoran posao i zbog toga naravno da je uvijek moguće govoriti o tome da treba tražiti osvježenje, novu energiju, ali imajući u vidu, što ste i sami rekli, određeni kontinuitet u obnašanju te dužnosti. U tom smislu mi kao klub nemamo prigovora. Ono što želimo reći dodatno je da bi svakako trebalo promišljati, ne samo o izmjenama Zakona o državnom odvjetništvu i u postupku izbora, nego i o Ustavnim promjenama. Uvijek želim u ovakvim situacijama podsjetit da nam Ustavno uređenje državnog odvjetništva nije dovoljno kvalitetno. I u smislu osiguranja samostalnosti i neovisnosti državnog odvjetništva pa tako i čelne osobe tog državnog tijela, kao i mandata glavnog državnog odvjetnika. Činjenica je, jučer je i sam gospodin Cvitan rekao da bi on radije da glavni državni odvjetnik ima jedan mandat pa makar i duži, dakle možda koju godinu više, ali da zapravo ne očekuje da bude ponovno izabran, s obzirom na prirodu posla koju radi, odgovornost, nužnost održanja neovisnosti prema Vladi RH i mi smo sami jučer u raspravi istakli da upravo tu neovisnost, čak na simboličnoj razini gospodin Cvitan nije uspio održati, naročito imajući u vidu konferenciju za medije na kojoj je bio zajedno sa predsjednikom Vlade i svi smo rekli da je to bilo nešto što apsolutno nije se trebalo dogoditi da je to najmanje na simboličnoj razini dovelo u pitanje održavanje neovisnosti i samostalnosti glavnog državnog odvjetnika. To je ono naravno što očekujemo od novog glavnog državnog odvjetnika, da apsolutno čini sve na održanju te neovisnosti i samostalnost i ne samo u percepciji, nego i u stvarnom djelovanju. Naravno da je to zapravo i najteži zadatak imajući u vidu odgovornost glavnog državnog odvjetnika. Ono što također očekujemo da će glavni državni odvjetnik, a vrlo brzo će vjerojatno biti pred nama podnoseći izvješće za 2017. godinu, po prirodi stvari jer će morati to izvješće braniti na neki način, a na kraju krajeva i sam je osoba koja je u tom sustavu niz godina, dakle jako ga dobro poznaje, očekujemo da će u tom izvješću se koncentrirat, ne na tisuće statističkih podataka koje uvijek možemo naći na 200 i više stranica tog izvješća, nego da će se koncentrirati na ključne aspekte rada državnog odvjetništva, da će na neki način iznijeti i ono što nam sada nedostaje, a to je program rada, programa rada njega kao glavnog državnog odvjetnika, da će sasvim, ono što očekujemo zatražiti od nas kao zastupnika neke ključne prioritete za koje smo mi odgovorno, primjerice u zakonodavnoj sferi. Ali nije bilo dobro jučer čuti gospodina Cvitana kad je rekao u nekom trenutku odgovarajući na jednu od replika da je zakonodavni okvir vrlo loš. Dakle kad govori o kaznenom zakonu, Zakonu o kaznenom postupku, drugim zakonima, postavlja se pitanje što zapravo su svi sazivi Hrvatskog sabora učinili kontinuirano mijenjajući zakonodavstvo u toj sferi koja se direktno naravno odnosi i na rad državnog odvjetništva kada nam glavni državni odvjetnik na kraju svog mandata kaže da zapravo sve to skupa nije dobro i da on apsolutno nije zadovoljan zakonodavnim okvirom. Ne moram to prihvatiti kao relevantnu i točnu činjenicu, ali bi bilo jako dobro da glavni državni odvjetnik koji će biti imenovan, kad dođe pred Hrvatski sabor kaže da postoje nekoliko važnih prioriteta u zakonodavnoj sferi što on smatra da bi nužno bilo mijenjati u Zakonu o kaznenom postupku ili Kaznenom zakonu ili nekom trećem zakonu. Što bi bilo jako važno za uspješniji i kvalitetniji rad državnog odvjetništva i za brži postupak jer upravo je to ono što smo mnogi zamjerili izuzetno dugo trajanje kaznenih postupaka, naročito u onim složenijim slučajevima, naročito u onim Uskočkim predmetima gdje je teško bilo locirati odgovornost ili podijeljenu odgovornost državnog odvjetništva i sudbenog ogranka. I to očekujem od glavnog državnog odvjetnika. Jednako tako očekujem od njega da se izbori za kvalitetnije uvjete za rad državnog odvjetništva. Jer zapravo ako gledate izvješće koje smo imali prilike jučer raspraviti, imate jedan veliki odjeljak u izvješću u kojem zapravo vam glavni državni odvjetnik kaže da su nedostatni kadrovski, prostorni, infrastrukturni uvjeti bitan razlog za neuspješnost ili nedovoljnu kvalitetu rada državnog odvjetništva. Ne vjerujem da je nemoguće osigurati kvalitetne pretpostavke za rad državnog odvjetništva i USKOK-a u prostornom smislu, u smislu onog tehničkog djela koji je nužan za rad državnog odvjetništva, kako bi prestao taj razlog biti jedan od važnijih kao izgovor za nedovoljnu kvalitetu rada državno odvjetništva. Dakle imajući sve ovo u vidu, nadamo se da će glavni državni odvjetnik donijeti kako vi smatrate, novu svježinu i energiju, ali sama činjenica da je riječ o osobi koja je dugi niz godina u sustavu državnog odvjetništva, zamjenik glavnog državnog odvjetnika, osoba koja ima taj kontinuitet, samo po sebi nije ključan razlog da će ta osoba biti jako dobro na dužnosti glavnog državnog odvjetnika. Na kraju krajeva, prije 4 g. smo imali sličnu situaciju, gospodin Cvitan je jednako tako bio osoba iz tog sustava, dakle, poznavao je dobro taj sustav, bio je zamjenik glavnog državnog odvjetnika, ali 4 g. kasnije to nije bilo dovoljno da bude imenovan. Ono što bismo mi poručili budućem glavnom državnom odvjetniku jest da ne razmišlja o slijedećem mandatu. Neka radi ovaj mandat koji mu pristoji, ovaj četverogodišnji mandat s apsolutnim prioritetom da bude neovisan i samostalan, da doista kvalitetno unaprijedi rad glavnog državnog odvjetnika i državnog odvjetništva u cjelini. A nakon toga ćemo zajedno ocjenjivati koliko je taj rad bio uspješan. Dakle, Most nezavisnih lista biti će suzdržan u glasovanju, suzdržan zbog procedure kakva se danas provodi i vremenskog tjesnaca u kojem smo dovedeni, nemamo razloga sumnjati da je riječ o iskusnom i kvalitetnom profesionalcu, za kojeg vjerujemo da će se dokazati u svom radu i u tom smislu želimo mu u svakom slučaju puno uspjeha u radu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Robertu Podolonjaku na ovoj raspravi, prelazimo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, poštovana kolegica Vesna Pusić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle, već je kolega Podolnjak rekao i o tome se puno raspravlja, procedura je malo isforsirana u ovom slučaju, dakle, oko izbora novog državnog odvjetnika. Tu ste čuli dovoljno primjedbi, pridružujem se tim primjedbama, zato što je to, zaista, kao što smo vidjeli iz vrlo praktičkih iskustava, jedan od ključnih funkcija, kako god gledali u hrvatskoj institucionalnoj infrastrukturi, odnosno, u mogućnosti funkcioniranju Hrvatske kao pravne države. I zato bi zaista bilo potrebno da se da dovoljno vremna i dovoljno prostora za raspravu, razgovor, sa osobama ili osobom koja se predlaže za tu funkciju. U ovom slučaju je de facto u velikoj mjeri Parlament doveden pred završen čin, sa izborom novog državnog odvjetnika, pa čak do te mjere da nije znao da li će to biti reizbor ili će to biti novi izbor. A upravo u ovakvim predmetima, dakle, kada se radi o institucijama koji su sastavni dio na neki način pravosuđa i koje čine nekakvu podlogu za institucionalno funkcioniranje, pa onda i poštivanje i respekt prema državi, treba poštivati proceduru i treba dati Parlamentu vremena da donese odluku temeljem uvida a ne na brzinu. Posao Državnog odvjetnika, mislim da je to svima jasno i da smo vidjeli iz svih događanja u zadnjih 10-tak godina, je vrlo težak posao. Posao u kojem je ta osoba cijelo vrijeme, de facto pod različitim vrstama političkog pritiska, direktnog i indirektnog, pod pritiskom javnosti, gdje postoji iz očitog razloga velika razloga između onog što se stvarno radi i što je percepcija, a percepcija, ne trebam vas previše podsjećati, obzirom da ste svi političari, percepcija je katkad važnija od činjenica, zbog toga što se na percepciji bazira povjerenje ili nepovjerenje u pojedine institucije. I obzirom na specifičnost tog posla, mislim da je prijedlog koji apsolutno treba po našem mišljenju u GLAS-u i HSU usvojiti, ali u svakom slučaju u najmanju ruku razmotriti, to je definiranje jednog mandata za tu funkciju, dakle, predlaganje u budućim promjenama zakona, da se funkcija Državnog odvjetnika, definira kao funkcija, na koju se osoba bira na jedan mandat. Taj mandat, eventualno može se produžiti, na više od 4 g. tako da se ne poklapa točno sa sazivima Parlamenta, tamo gdje se takvi instrumenti koriste, vrlo često se pazi da se mandat funkcije ne poklapa sa mandatom jedne vlade i jednog Parlamenta, ali da se taj funkcija definira kao funkcija na koju se osoba bira na jedan mandat, upravo zato, da ne dolazimo u ovakve situacije u kakvu smo došli sada, a i zato, da osoba koja je na tom mjestu ima nešto više podrške u svojoj neovisnosti od politike koja je u tom trenutku, odnosno, stranke i ljudi koji su u tom trenutku na vlasti, zbog toga što ne razmišljat o tome, da li će obnoviti ili neće obnoviti mandat, kao što je to sada slučaj. Mislim da apsolutno postoji obzirom na prirodu tog posla i prirodu pritiska, pa i opasnosti o kojem je sadašnji Državni odvjetnik jučer govorio koji taj posao sa sobom nosi bi bilo primjereno i zapravo vrlo korisno da se državni odvjetnik bira na jedan mandat. Ima i logike za i argumenata za kontinuitet. Dakle, apsolutno je važno da postoji određeni kontinuitet i iz te perspektive da se bira i predlaže ljude koji su do sada radili na tom poslu, odnosno vrlo blisko surađivali sa glavnim državnim odvjetnikom kao što je ovdje slučaj, pa kao što je bio i slučaj prilikom izbora Dinka Cvitana koji je sam bio prije toga zamjenik glavnog državnog odvjetnika. Međutim, nema nikakve logike, a mislim da ovo što sam do sada iznijela dodatno podržava takav stav, nema nikakve logike da treba diskreditirati ili dezavuirati ili na neki način odbaciti dosadašnjeg državnog odvjetnika ili posao dosadašnjeg državnog odvjetnika da bi se predložio novi, kada se radi o ovakvoj situaciji završetka mandata. Dakle, nema nikakvog razloga da se ne prihvate izvješća državnog odvjetnika kao naprosto izvješća o radu koji nije bio savršen, ali Dinko Cvitan nije bio loš državni odvjetnik, kao što po mom mišljenju niti Mladen Bajić nije bio loš državni odvjetnik i nema nikakve potrebe da se odbacuju izvješća državnog odvjetnika da bi se predložila nova osoba. Da li su imali oni jedan i drugi pogreške u svom radu? Pa naravno da jesu. Da li su riješili sve goruće, dramatične, veliki skandale u RH što se pojedinih slučajeva tiče? Nisu. Ali, isto tako prije njihovog dolaska o tim temama uopće ozbiljno nije raspravljano, odnosno nisu ozbiljno obrađivane. Prema tome, mišljenje nas u GLAS-u i HSU-u je da ne treba odbaciti osobu koja je do sada i rad osobe koja je do sada radila taj posao, da bi se predložila nova osoba. Po logici koja je do sada vladala, gospodin Jelinić bi morao misliti, da tko god je sada njegov zamjenik, zapravo će mu sad raditi o glavi jer će pokušati se pozicionirati tako da ga slijedeća ekipa predloži kad istekne Jeliniću mandat, da ga predloži za novog državnog odvjetnika. To zajedno sa smanjenjem sredstava državnom odvjetništvu, koje je nažalost, izglasano u ovom parlamentu, sigurno nisu dobri uvjeti rada. To su loši uvjeti rada i uvjeti rada koji stvaraju jednu vrstu ugrađene netrpeljivosti ili ugrađenog konflikta u jednu instituciju koja de facto više-manje samostalno obavlja ključni posao u hrvatskom pravosuđu, pa onda, ako hoćete i u hrvatskoj državi. Prema tome, Klub GLAS-a i HSU-a svakako će glasati za prihvaćanje izvješća glavnog državnog odvjetnika koja su jučer ovdje raspravljana, ali će u slučaju prijedloga novog državnog odvjetnika zbog načina na koji je predložen, ne zbog osobe, osoba čini se je kvalificirana da taj posao radi, će biti suzdržani, ne moramo pljunut na ono što je bilo da bi doveli nešto novo. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Vesni Pusić. Prelazimo na slijedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre, uvažene kolegice i kolege. Smisao bavljenja politikom ne smije biti samo osvajanje i obnašanje vlasti jer ta vlast ne smije biti cilj, već samo sredstvo kojim moramo omogućiti svim građanima bolji život u RH. I zbog toga vlast u RH ne smije biti korumpirana. Svjedoci smo da danas korupcija izjeda naše društvo. Zbog korupcije mnogim mladim ljudima ukradena je budućnost, a starijima dostojanstvo. Kao ljudi koji vole ovu zemlju ne možemo mirno promatrati kako Hrvatska raste u percepciji korupcije, a kako istovremeno klizi na dno liste konkurentnosti. Zbog korupcije, nepovjerenja ljudi u institucije, administrativne neefikasnosti, izostanka reformi ljudi napuštaju našu zemlju. Moramo mijenjati zakone i sprječavati korupciju, ali samo zakoni neće biti dovoljni. Svjesni smo da se navike moraju promijeniti i znamo da to ne ide preko noći i često su potrebne godine da bi se neki stavovi promijenili. Ali moramo ustrajati. Da bi vratili vjeru ljudi u Hrvatsku prije svega moramo vratiti vjeru ljudi u institucije. I efikasna država, dobro društvo u osnovi znače red i povjerenje. Prema izvješću Europske komisije iz 2017. godine o suzbijanju korupcije, hrvatska kasni s provedbom važne strategije suzbijanja korupcije i akcijskog plana za njezinu provedbu. Nije napredovala ni provedba hrvatske strategije suzbijanja korupcije za razdoblje od 2015. do 2020. Vlada još nije potvrdila obveze iz akcijskog plana Ministarstva pravosuđa iz 2015. godine, ni općenito iz nacionalnog programa reformi iz 2016. godine. Iako je ova Vlada u svoje prioritete uvrstila učinkovito suzbijanje korupcije, posebno u javnoj nabavi, još nisu poduzeti konkretni koraci. Političke smjene koje za cilj imaju samo smjenu zbog uhljebljivanja, a ne zbog kvalitetnijeg obavljanja posla doprinose korupciji. Primjeri su samo neki. Izbor povjerenika i savjetnika u Agrokoru, stranačko i rodbinsko uhljebljivanje u dubrovačkoj zračnoj luci, smjena nadzornog odbora HRT-a, smjena na čelu Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa i da ne nabrajam dalje. Dakle, Vlada koja do prije tjedan dana prije isteka mandata glavnom državnom odvjetniku nema prijedlog novog glavnog državnog odvjetnika, pokazuje da joj uopće nije stalo do borbe protiv korupcije i zato smo s pravom u Hrvatskoj pada povjerenje građana u institucije, raste indeks osjećaja korupcije i po nekim istraživanjima 94% ispitanika u Hrvatskoj smatra da je korupcija u zemlji i više nego raširena a 58% njih smatra da je taj osjećaj u zadnje 3 godine veći i da se korupcija i povećala. U takvom ambijentu dočekujemo izbor novog državnog odvjetnika. S time da nismo dobili odgovore na neka ključna pitanja. Mi ne možemo podržati izbor novog državnog odvjetnika dok ne znamo koji je pravi razlog zbog kojeg mora otići Dinko Cvitan. Možda zbog toga što je pokrenuo istrage protiv koalicijskih partnera koji svojim mandatima omogućavaju ovoj Vladi da ima tanku većinu. Možda zbog toga što je pokrenuo istrage u Agrokoru gdje se događa legalna pljačka. Ili možda zbog toga što nije htio raditi po nalogu vladajućih. Ali da ja ne bi prejudicirao, molim ovu Vladu da nama ovdje i javnosti objasni koji je stvarni razlog smjene glavnog državnog odvjetnika. Nemamo razloga biti protiv čovjeka ali smo protiv ovakvog način izbora. ne dovodeći u pitanje stručnost predloženog kandidata za novog državnog odvjetnika, pred njega se postavlja pitanje. Može li biti državni odvjetnik u službi zakona i građana ili će biti državni odvjetnik u službi političkih nalogodavaca? Možda je došlo vrijeme da se iz temelja promijeni način na koji se bira glavni državni odvjetnik. Mi u SDP-u smatramo da se glavni državni odvjetnik treba birati na mandat od 7 godina na samo jedan mandat kako bi mogao završiti započete procese i kako bi uslijed trajanja mandata i ukoliko se dogodi promjena vlasti, bio potpuno neovisan od te promjene vlasti. Tim činom bismo doprinijeli tome da on bude još neovisniji od politike ali i da se bira kvalificiranom većinom svih zastupnika. Dakle, sa 76 ili sa više od 76 ruku za. Želimo da novi državni odvjetnik s posebnom pažnjom nastavi i dalje rasvjetljavati sve postojeće slučajeve ali isto tako pogotovo one kod koji postoji posebna sumnja na političku korupciju jer zemlja bez korupcije naš je konačni cilj. S obzirom na trenutnu situaciju i s obzirom na neriješen probleme koji ga čekaju ali i s obzirom da postoje osnovane sumnje u nove slučajeve poput HRT-a, Agrokora, zapošljavanja po rodbinskom i stranačkom ključu, spornih javnih nabava i da ne nabrajam dalje, očito je da će novi državni odvjetnik imati puno posla i da mu neće biti lako. Hvala vam.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bernardiću. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovana kolegica Marija Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre, poštovana državna tajnice. Poštovane kolegice i kolege, evo danas raspravljamo o Prijedlogu odluke o imenovanju glavnog državnog odvjetnika ali prije nego što nešto kažem o samom kandidatu uvodno ću reći par riječi o samoj državnoodvjetničkoj organizaciji jer smatram da je to izuzetno važno radi javnosti koja prati naš rad kako bi dobili potpuniji uvid u samu strukturu te organizacije i njenu nadležnost a samim time i prava i obveze glavnog državnog odvjetnika. Osnova za uređenje položaja i ovlasti Državnog odvjetništva je odredba članka 125. Ustava čime je uređeno kao samostalno i neovisno pravosudno tijelo ovlašteno za postupanje protiv počinitelja kaznenih i drugih kažnjivih djela i za poduzimanje pravnih radnji radi zaštite imovine RH te podnošenje pravnih sredstava za zaštitu Ustava i prava. Zakonom o Državnom odvjetništvu koje je imalo nekoliko izmjena, propisana je organizacija samog Državnog odvjetništva, ovlasti državnog odvjetnika i zamjenika državnog odvjetnika, rad Državnoodvjetničkog vijeća kao i druga područja bitna za rad Državnog odvjetništva. Zakon osim odredbi i organizaciji Državnog odvjetništva sadrži pojedine odredbe o postupanju Državnog odvjetništva u postupcima u kojima sudjeluje kao stranka. Ono što je bitno reći da način i ono kako su pojedini postupci utvrđeni samim zakonima kao što je kazneni, prekršajni, parnični i ovršni, upravni itd., ustvari je vrlo značajno jer iz toga proizlaze i ovlasti Državnog odvjetništva odnosno način postupanja u tim postupcima. Državno odvjetništvo Republike Hrvatske na čelu sa glavnim državnim odvjetnikom vodi nadzor nad radom cjelokupne državno odvjetničke organizacije, a posebno skrbi o urednom i pravodobnom obavljanju poslova u Državnom odvjetništvu. Zatim on obavlja poslove u svezi s predstavkama i pritužbama na rad Državnog odvjetništva, skrbi o stručnom usavršavanju državnih odvjetnika, zamjenika državnih odvjetnika, savjetnika, vježbenika i drugih službenika i namještenika u Državnom odvjetništvu, vodi statistiku o obavljenim poslovima propisano zakonom i u stvari brine i odgovoran je za rad cijelog Državnog odvjetništva. Iako su izmjenama Zakona o Državnom odvjetništvu u značajnoj mjeri smanjene ovlasti glavnog državnog odvjetnika. U javnosti još uvijek postoji percepcija kako glavni državni odvjetnik ima pravo i može odlučivati o svakom pojedinom slučaju i pitanju koje se pojavi unutar državno-odvjetničke organizacije. No, odredba članka 9. stavka 2. Zakona o Državnom odvjetništvu koja se odnosi na hijerarhijski ustroj Državnog odvjetništva daje mu ovlasti isključivo u području državno odvjetničke uprave. Nasuprot tako uvriježenom mišljenju u stvari pravilo je da svaki državni odvjetnik i zamjenik državnog odvjetnika je samostalan u svom radu, samostalno donosi odluke i odgovoran je za taj rad i za odluke u konkretnom predmetu. Izuzetno ta se samostalnost može ograničiti od strane čelnika Državnog odvjetništva ili čelnika višeg Državnog odvjetništva davanjem pisanog i obrazloženog obveznog naputka za postupanje također sukladno Zakonu o Državnom odvjetništvu i to samo onda kada je takov naputak potreban radi jedinstvene primjene zakona. Učinkovitost Državnog odvjetništva puno puta zavisi i o kvaliteti, načinu postupanja drugih tijela s kojima Državno odvjetništvo surađuje i stoga kada ocjenjujemo rad Državnog odvjetništva trebamo imati u vidu i taj segment, odnosno koliko su efikasna i druga državna tijela s kojima u svom radu sudjeluje Državno odvjetništvo prije svega Ministarstvo unutarnjih poslova, ali i druga državna tijela pogotovo kada se radi i o uspjehu Državnog odvjetništva o radu na građansko-upravnim predmetima u zastupanju Republike Hrvatske. Jučer smo raspravljali u izvješćima o radu Državnog odvjetništva, pa smo čuli i određene probleme unutar Državne odvjetničke organizacije koji se tiču prije svega ljudskih resursa, materijalno-financijskih uvjeta glede nedostatka opreme i prostora za učinkovit rad. Također mogli smo zaključiti da postoje problemi preopterećenosti USKOK-a kao dijela organizacije koja se bavi, dakle sa puno kaznenih djela. I zbog te preopterećenosti možda puno puta rad na samim onim velikim značajnim predmetima koji su od osobitog interesa za javnost ne budu možda riješeni onako kako to javnost očekuje u onom vremenskom roku kako to javnost očekuje. I zbog toga je možda puno puta i sama percepcija javnosti o djelotvornosti ove organizacije negativna. Evo danas smo imali na Odboru za pravosuđe i razgovor sa kandidatom i evo ja vjerujem kako je on najavio da će pokušati i u tom segmentu uvesti neke promjene kako bi i tu došlo do veće efikasnosti. Predloženi kandidat gospodin Dražen Jelinić je prije svega profesionalac kako je on sam rekao za sebe dijete državno-odvjetničke organizacije jer je u tom sustavu od 1992. godine. Ono što mogu zaključiti da je zaista prošao sve stepenice unutar državne odvjetničke organizacije i to onim redoslijedom koji je prirodan, tako da je od vježbenika preko savjetnika bio i zamjenik Općinskog državnog odvjetnika, te općinski državni odvjetnik, zatim zamjenik županijskog državnog odvjetnika, županijski državni odvjetnik, zamjenik ravnatelja USKOK-a i evo sada i zamjenik glavnog državnog odvjetnika, tako da smatram da je ovo zaista kruna njegove profesionalne karijere i mislim da je dobro da šaljemo poruku i samim ljudima koji su unutar državno-odvjetničke organizacije, da se zaista isplati biti marljiv, profesionalan, kvalitetan u svom radu i da jednostavno taj prirodni uspon u karijeri je onda nešto što prirodno i slijedi. Evo sve ovo što sam rekla u stvari bi još nadopunila da gospodin Jelinić osim svog profesionalnog djelovanja unutar državno-odvjetničke organizacije obnaša i članstvo u brojnim profesionalnim tijelima. Isto tako koautor je priručnika za državne odvjetnike, koautor priručnika za primjenu novog Kaznenog zakona, te autor nekoliko publikacija s temama iz područja kaznenog prava. Dakle, vidimo svi, mislim da su ovdje to i kolege u prijašnjim raspravama zaključili da se radi o vrlo kompetentnoj i vrlo stručnoj osobi, osobi širokih interesa i želje da svojim djelovanjem, iskustvom i znanjem doprinese i izvan same državno-odvjetničke organizacije. Smatram da je vrlo značajno i dobro da je kandidat iz samog sustava, dobro poznaje taj sustav i ljude i probleme i moći će odmah po samom preuzimanju dužnosti glavnog državnog odvjetnika vrlo kvalitetno preuzeti i obnašanje svih dužnosti glavnog državnog odvjetnika, te smatram da je to dobro iz razloga što bilo tko novi da dođe u taj sustav koji je zaista specifičan trebalo bi mu zasigurno određeno vrijeme da upozna sustav i da vidi i shvati njegovo funkcioniranje kako bi mogao i sam efikasno djelovati u tom sustavu. I na kraju želim reći da sam gospodina Jelinića upoznala kroz rad u Državno odvjetničkom vijeću kroz zadnjih 8 mjeseci i moj osobni dojam je da se radi prije svega o vrlo stručnom čovjeku velikog iskustva u praksi, čovjeku koji je vrlo temeljit i posvećen onom što radi, kojem je državno odvjetnička organizacija njen uspjeh u radu i ljudi koji rade u organizaciji od iznimne važnosti čovjeku od osobitog ljudskog integriteta, osjećaja za pravdu i čovjeka koji lako ne odustaje, dakle svoje stavove brani vrlo argumentirano, ali je spreman saslušati i tuđe argumente. Iako je pred njim puno izazova, smatram da će se maksimalno založiti da na njih adekvatno odgovori u interesu RH i svih njenih građana i želim mu u tome puno uspjeha. Naravno da ćemo mi ovdje kroz izvješća pratiti rad cijelog državnog odvjetništva i isto tako moći taj rad ocjenjivati. I na kraju kolegice i kolege iz opozicije koji su ovdje govorili prije mene, kad već nisu mogli naći manu kandidatu, prigovarali su proceduri oko izbora glavnog Državnog odvjetnika, ja moram reći da ne vidim tu nikakve propuste, dakle procedura je poštivana onako kako je propisana, glavni državni odvjetnik će biti imenovan u roku i ja ne vidim bilo kakvih problema u ovoj proceduri koja je provedena. Klub HDZ-a podržava prijedlog kandidata da se za glavnog državnog odvjetnika imenuje kandidat gospodin Dražen Jelinić i želimo mu puno uspjeha u radu.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Mariji Jelkovac na ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a, HDSSB-a poštovani kolega Branimir Glavaš, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Obraćam se u ime Kluba HSLS-a, HDS-a i HDSSB-a te odmah na samom početku svog izlaganja želim reći da ovaj klub neće biti protiv prijedloga Vlade RH upućen Saboru RH da se za glavnog Državnog odvjetnika u narednom mandatu izabere dosadašnji zamjenik glavnog Državnog odvjetnika gospodin Dražen Jelinić. Kad kažem da neće biti protiv, ne mislim da postoji mogućnost da netko bude suzdržan. Dakle, mi ćemo biti za. U ovom uvodnom djelu govorio sam u ime Kluba HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a. U nastavku ovoga što ću reći govorim u ime HDSSB-a i u svoje osobno ime. Obraćam se vama kolegice i kolege zastupnici u ovom Visokom domu. Želim se obratiti hrvatskoj javnosti, želim se obratiti i sigurnosno obavještajnoj agenciji RH, a povod je moje zadnje izlaganje u Hrvatskom saboru kada se raspravljalo o prijedlogu Zakona o državnom odvjetništvu, prvo čitanje P.Z. broj 297. čija je predlagateljica Vlada RH od 8. ožujka ove godine. Podsjećam da sam prilikom svoje rasprave u tom prijedlogu zakona ukazao na ozbiljan problem neprovođenja kvalitetnih sigurnosnih provjera za dužnosnika državnih odvjetništava na svim razinama, od općinskih, županijskih, sve do nacionalne razine ovog državnog represivnog aparata. Ako želimo biti ozbiljna država, a ja mislim da svi to skupa želimo, nitko me ne može razuvjeriti da profesionalne i kvalitetne i sigurnosne provjere dužnosnika, zaposlenika u državnom odvjetništvu nisu od prvorazrednog, nacionalnog interesa za Hrvatsku državu. Podsjećam da sam tom prilikom, ne spominjući ime niti jednog dužnosnika DORH-a, ukazao kako među dužnosnicima DORH-a postoji osoba koja je za vrijeme veliko srpske agresije na RH 1991., '92. godine aktivno sudjelovala u okupatorskim oružanim formacijama koje su razarale, palile i u krvi pokušavale srušiti temelje tek novo stvorene Hrvatske države. Da stvar bude gora, moram naglasiti da se radilo o osobi hrvatske nacionalnosti. Iako tu osobu nisam spomenuo imenom i prezimenom, samo dan kasnije Županijsko državno odvjetništvo u Osijeku oglasilo se priopćenjem kako bi demantiralo moje navode kao lažne i zbog toga želim citirati njihovo priopćenje. U tom priopćenju ja sam nazvan lažovom. U Županijskom državnom odvjetništvu u Osijeku ne radi niti jedan dužnosnik koji je aktivno sudjelovao u agresorskoj vojsci i napadao istok Hrvatske, kaže se u priopćenju Županijskog državnog odvjetništva u Osijeku od 9. ožujka 2018. godine. Ja ću sada iscitirati cijelo priopćenje kako bi omogućio da se čuje i strana DORH-a. „Na internetskom portalu www.jutarnji.hr je 8.ožujka 2018. objavljen tekst u kojem je između ostalog navedeno da je tijekom rasprave u Hrvatskom saboru saborski zastupnik Branimir Glavaš izjavio: kako danas u Osijeku kao zamjenik Županijskog državnog odvjetnika u odjelu za ratne zločine radi osoba koja je aktivno sudjelovala u agresorskoj vojsci i napadala istok Hrvatske. Kraj citata iz mog izlaganja. U Županijsko državnom odvjetništvu u Osijeku naglašavamo ne radi niti jedan dužnosnik koji je aktivno sudjelovao u agresorskoj vojsci i napadao istok Hrvatske (9.3.2018.) Međutim, kako se iz ostalih dijelova njegove izjave može zaključiti da se ta izjava odnosi na Miroslava Kraljevića, zamjenika u županijskom državnom odvjetništvu u Osijeku, koji radi u odjelu za ratne zločine, tako županijsko državno odvjetništvo u Osijeku radi istinitog izvješćivanja javnosti, i ako se ova izjava odnosi na Miroslava Kraljevića, objavljujem činjenice i točne informacije s ciljem zaštite osobnog i profesionalnog integriteta imenovanog državno odvjetničkog dužnosnika kao i ugleda državno odvjetničke organizacije. Miroslav Kraljević živio je prije rata sa svojom obitelji u Šidu gdje je kao diplomirani pravnik sa položenim pravosudnim ispitom radio u tadašnjem … [[Govornik se ne razumije.]] Nikad nije bio član saveza komunista, tijekom '98. … [[Govornik se ne razumije.]] prekršajno je kažnjavan zbog pjevanja hrvatskih pjesama u srpnju '91. nakon … [[Govornik se ne razumije.]] hrvatske policije u Iloku u centru Šida… pretukli su ga pripadnici četničke paravojne postrojbe Beli orlovi. Krajem prosinca '91. prisilno je mobiliziran u postrojbi Teo Šida pri čemu nikada nije napuštao područje Republike Srbije, niti sudjelovao u bilo kojoj vrsti ratnih djelovanja. Tom prilikom trebao je kao hrvatski nacionalist biti likvidiran zajedno s još dvojicom mobiliziranih muškaraca o čemu postoji pisani dokazi. Nakon 20-tak dana je demobiliziran itd. preskočiti ću jedan pasos, nije vam to problem način, u lipnju '92. boravi u Osijeku tražeći stan za svoju obitelj, trajno napušta Republika Srbiju 4. rujna '92. gdje ilegalno prelazi granicu s Mađarske itd. žurim malo radi vremena, a ne da nešto prikrijem. Tijekom '92. g. jedan je od osnivača i prvi predsjednik zajednice izbjeglih i prognanih Hrvata Srijema … [[Govornik se ne razumije.]] Miroslav Kraljević je 15. lipnja '93. imenovan za zamjenika u Općinskom državnom odvjetništvu u Osijeku, rješenjem tadašnjeg ministra obrane RH Bojka Šuška, od 28. lipnja '95. temeljem ratnog rasporeda raspoređen zamjenik vojnog tužitelja, gdje je ostao do 6. prosinca '96. u razdoblju od '97.-2003. obnašao je dužnost Općinskog državnog odvjetnika u Belom Manastiru a od 1. prosinca 2003. imenovan za zamjenika Županijskog državnog odvjetništva u Osijeku i tu dužnost obnaša do danas. Ured vijeća za nacionalnu sigurnost, je više puta nakon provedenih sigurnosnih provjera davao pozitivno uvjerenje o Miroslavu Kraljeviću za pristup kvalificiranim podacima najvišeg stupanja tajnosti i vrlo tajno itd. Njegov rad je ocjenjivan svaki put i zaključeno je kako svoju državno odvjetničku dužnost obnaša, savjesno, stručno i uredno. Županijsko državno odvjetništvo u Osijeku smatra kako su posljednjih mjesec dana neistine objavama, izjavama, pojedinaca a te izjave pojedinaca odnose se na mene, dakle, povrijeđena temeljna ljudska prava Miroslava Kraljevića, kao sobe obiteljskog čovjeka, hrvatskog branitelja i kao državno odvjetničkog dužnosnika, kaže se u priopćenju … [[Govornik se ne razumije.]] tada. Dakle, jasno i nedvosmisleno se može izvući zaključak da je Branimir Glavaš bio lažov kada je sudjelovao u raspravi, ne spominjući ime na koju osobu se to odnosi, međutim, Državno odvjetništvo ŽDO Osijek se u tome prepoznao. Međutim, ima očito ta reakcija i priopćenje Županijsko državno odvjetništvo me jednostavno natjerano da nastavim tu priču do kraja. Raspolažem sa znanjima kako je današnji zamjenik ŽDO Osijek Miroslav Kraljević još u rujnu mjesecu '91. g. potpisao prijavu za upis dobrovoljaca jugo slovensku narodnu armiju VP broj 3747 PD-623-1761-09-01-1991 po doznakom vojna tajna, povjerljivo. U navedenoj prijavi za upis dobrovoljaca, … [[Govornik se ne razumije.]] jasno i citiram, ja Kraljević Miroslav rođen 26.1.'59. u mjestu Sotop općina Šilja republika SFRJ, sa mjestom prebivališta u Šolju Karađorđeva broj 17. broj … [[Govornik se ne razumije.]] 01452 izdana u Supašilj ima ratni rasporaed 11207 prijavljujem se kao dobrovoljac u vojnu poštu 37 47 … [[Govornik se ne razumije.]] Šilj. Izjavljujem da ću odgovorno i disciplinarno izvršavati postavljene zadatke i da ću se pridržavati postojećih saveznih zakona i drugih akata i naređenja koje reguliraju odnose i život i rad u jugoslovenskoj narodnoj armiji. Moja prijava me poziva u Šidu 9.9.'91. g. u svojevrsni potpis Kraljević Miroslava, a izjava je ovjerena i pečatom saveznog sekrijata za neodobrenu … [[Govornik se ne razumije.]] oružanih snaga SFRJ, treća uprava povjerljivo, broj 3-2391 od 9.9.1991. Nastavljam sa drugim dokumentom, ukazujem na datum koji ću sada izgovoriti, u glavi dokumenta Republika Srbija, Ministarstvo obrane, Sektor za ljudske resurse, Uprava za kadrove, broj 1196-4 od 13. travnja 2018. g. Dakle, stara je potvrda svega jedno 5, 6 dana. Uvjerenje potvrđuje se da je vojni obveznik Kraljević (ime majke Ljubica) Miroslav JMBG 2601959890049 sa adresom stanovanja u Šidu Karađorđeva broj 17. rođen 26.1.'59. u Sotu, vojna pošta 3747 šifrovano broj TO3044/26O Šid bio učesnik rata. I sada nabraja, pod 1. na pravcu borbenog dejstva Šid, ka pravcu borbenog dejstva Tovarnik Ilača u periodu od 10. rujna 1991. g. do 30. rujna 1991. g. Pod 2. na pravcu borbenog dejstva Ilinci Batrovci u pravcu borbenog dejstva Apšinci Lipovac u periodu od 25.10.1991. do 20.11.1991. dakle, dva dana nakon pada Vukovara. I pod 3. na pravcu borbenog dejstva Morović i Jamena u pravcu borbenog dejstva Strošinci u periodu 16.12.1991. do 9. siječnja 1992.g. Uvjerenje se izdaje na osnovu službene evidencije podataka iz jedinstvenog kartona JK, pretpostavlja jedinstvenog kartona vojnog obveznika, strana 8. redni broj 14. Ovo uvjerenje oslobođeno je plaćanje takse shodno članku 19. 1. točke 8 Zakona o republičkim administrativnim taksama, službeni glasnik Republike Srbije br. 43/03 i 65/13. Uvjerenje ima značajan isprave u smislu čl. 29. stav 2 ZUP-a i služi u svrhu regulisanja penzionog staža, te se u druge svrhe ne može okoristiti u potpisu zamjenik načelnika, pukovnik doktor Rade Slavković, dostavljeno imenovana i arhivi. Dužan sam posjetiti i one koje slabo pamte, a još brže zaboravljaju da je Tovarnik dao ogromnu žrtvu o stvaranju neovisne Hrvatske države, da je napad na Tovarnik agresorskih snaga izvršen u vremenu od 19.-22. rujna kada je Tovarnik okupiran. Tovarnik je prije 27 g. dao veliku žrtvu u stvaranju slobodne i neovisne Hrvatske. Imena njih, 75 poginulih na spomen obilježja, obilježju trajno podsjećaju na žrtvu koju su podnijeli. Poslije okupacije sela, mnogo ljudi je mučeno i barbarski ubijeno. Žene su silovani, veliki veliki broj mještana odvođen je u srpske koncentracijske logore, mnoge kuće porušene i spaljene. Postavljam pitanje, da li bi hrvatski građani srpske nacionalnosti koji je bio branitelj i pripadnik HV-a 1991.-1992. godine, ako i za koju godinu preseli ili je preselio u Republiku Srbiju bio izabran za zamjenika državnog odvjetnika u Republici Srbiji? Ne bi jer ne bi prošao sigurnosnu provjeru BIA-e, bezbednosno-izveštajne agencije ili koja joj je skraćenica. Ukoliko se utvrdi točnost saznanja, mojih saznanja sa kojima raspolažem, tražim da se pokrene postupak njegovog razrješenja pred Državno-odvjetničkim vijećem. Još jednom dajem potporu novom državnom odvjetniku, glavnom državnom odvjetniku Draženu Jeliniću, dajem mu kao saborski zastupnik i u zadatak da se izvrše ove provjere preko Sigurnosno-obavještajne agencije i drugih državnih institucija i da se u slučaju utvrđivanja točnosti ovoga što govorim obavezno pokrene postupak razrješenja Miroslava Kraljevića kao zamjenika županijskog državnog odvjetnika u Osijeku. Jedan detalj iz kancelarije današnjeg zamjenika županijskog državnog odvjetnika u Osijeku, na zidu u njegovoj kancelariji poput životnog mota, životnog gesla, stoji, junaštvo je kada sebe branimo od drugoga, čojstvo je kada drugog branimo od sebe. Izreka je Marka Milanova Popovića Drekalovića, Srbina iz Crne Gore, narodnog književnika, vojskovođe i vojvode iz plemena Kuća, u mladosti perjanik kod kneza Crne Gore Danila Petrovića. Interesantno je kako Miroslav Kraljević ima upravo to geslo, taj životni moto koji ga vodi u njegovom radu. Vrijeme pomalo ističe, dakle, još jednom ponavljam, u ime Kluba HSLS-a, HDS-a i HDSSB-a, podržavamo izbor novog glavnog državnog odvjetnika gospodina Dražena Jelenčića, a u ime HDSSB-a i u moje osobno ime podsjećam i glavnog državnog odvjetnika i Sigurnosno-obavještajnu agenciju RH, kao i sve ostale institucije koje su bile dužne raditi na tome da izvrše dodatnu provjeru. Dobili su sve brojeve, sve podatke, kako sam ja došao do toga, mislim da oni mogu taj dio posla odraditi lijevom rukom. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Glavašu na ovoj raspravi. Poštovani gospodine Glavaš, tema je Prijedlog odluke o imenovanju glavnog državnog odvjetnika, vi ste govorili o određenim kadrovskim problemima unutar državnog odvjetništva, ali u duhu demokracije pustio sam vas da govorite iako je tema malo drugačija. Hvala vam lijepo. Imamo jednu povredu Poslovnika. Gospodin Predrag Matić, izvolite. Onda ispričavam se, poštovani kolega Peđa Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Ispravno ste detektirali jednu povredu Poslovnika, a to je ona koja se odnosi na govor izvan teme. Međutim, povrijeđen je čl. 238. i u dijelu gdje je govornik odstupio od općih pravila ponašanja u Saboru. Naime, umjesto da govori o temi, gospodin Glavaš je iskoristio gotovo čitavo svoje izlaganje za difamaciju osobe koja je bila tužitelj u postupku koji se protiv njega vodio. Mislim da je to nešto na što treba reagirati i na što ste vi kao predsjedatelj trebali ukazati, prekinuti ga i izreći mu opomenu. Hvala.
Poštovani gospodine Grbin, već sam ukazao gospodinu Glavašu. Moja je procjena bila da ga ne želim prekidati i mislim da nije povrijeđen Poslovnik, a ako niste zadovoljni odgovorom, molim vas da vašu žalbu proslijedite nadležnom Odboru za Ustav. Hvala lijepo. Slijedeća povreda Poslovnika, gospodin Matić Predrag. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Nakon što je izvršilo izlaganje gospodina Glavaša, vi ste rekli ono što ste u stvari trebali i ranije reći. Naime, ili sam ja promašio temu ili ja ne znam što je pisac htio reći. Naime, ovdje raspravljamo o novom državnom odvjetniku, a mi smo čuli ovdje puno toga o liku i djelu gospodina Miroslava Kraljevića kojeg ja inače ni ne znam ni tko je, nit me zanima u životu, ali ako je gospodin Glavaš htio govoriti o ljudima koji su u državnim službama i visoki dužnosnici, a '91. su bili u JNA i napadali na RH, moram ga podsjetiti da čak i u ovom Saboru sjede takve osobe, a imamo ih i u Vladi, imamo ih i u drugim institucijama, pa mislim da ovo nije bilo mjesto i vrijeme da se govori o dotičnom Miroslavu Kraljeviću. Hvala.
Hvala gospodine Matiću. Na početku povrede Poslovnika trebali ste spomenuti članak, koji niste spomenuli. Niste ispoštivali Poslovnik jer ste prekršili vrijeme, ali eto, ja sam vas pustio u duhu demokracije. Već sam dao odgovor gospodinu Grbinu pa isto je takav odgovor za vas. Ne smatram da je povrijeđen Poslovnik, a vama hvala na pomoći kako bi trebao voditi sjednicu. Imamo još jednu povredu Poslovnika. Poštovani kolega Branimir Glavaš, izvolite.
… [[Govornik nije uključio mikrofon, ne čuje se.]] I gospodin Peđa i gospodin Matić su povrijedili Poslovnik i zloupotrebljavaju Poslovnik kako bi dali meni repliku. Gospodin Miroslav Kraljević je bio županijski državni odvjetnik u mom slučaju, apsolutno s indignacijom odbacujem da je to jedan promil motiva što sam ja progovorio o ovome slučaju. Gospodin Miroslav Kraljević je za mene završen slučaj, ali ovo je istina i pozadina što se događa u državnom odvjetništvu i novi glavni državni odvjetnik to stanje mora riješiti jer to njihovi prethodnici nisu riješili.
Zahvaljujem gospodine Glavaš. Ponovno isti odgovor kao i kolega, tako da molim vas, nemojte zlorabiti institut povrede Poslovnika u buduće. Hvala vam lijepo. Izvolite gospodine Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Sukladno članku 248. Poslovnika Hrvatskog sabora, a vezano uz ovu točku dnevnog reda kao i izlaganje kolege Glavaša molim da mi se odnosno da se našem klubu odobri stanka u trajanju od 10 minuta, a isto tako molim da mi se u skladu sa člankom 248. stavkom 2. omogući da u trajanju o 2 minute izložim razloge za traženje ove stanke.
Zahvaljujem. Stanke se kao što znate po novom Poslovniku mogu odobriti od 13 sati pa na dalje.
Ne ovo je ono o čemu vi govorite je slobodna rasprava u ime kluba. Ovdje se radi o stanci kojom govorimo o nekakvim problemima koji su se dogodili vezano uz raspravu. Ovo što vi kažete je iznošenje stajališta kluba zastupnika.
Slobodno se vi ustanite i obrazložite.
Da li mogu za govornicu ili moram s mjesta?
Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi gospodine potpredsjedniče. Jučer smo na žalost svjedočili nemilim događajima u srpskoj Skupštini, gdje je jedan osuđeni ratni zločinac uvrijedio i napao Republiku Hrvatsku napavši naše simbole. Nadao sam se da smo mi u našem Parlamentu imuni od toga, jer mi u našem Parlamentu nemamo ratne zločince. Imamo samo one protiv kojih se vode postupci zbog ratnog zločina, ali nisam očekivao da će ti protiv kojih se vode postupci iskoristiti raspravu o imenovanju novog glavnog državnog odvjetnika kako bi se obračunali sa onim tužiteljima, državnim odvjetnicima koji su u okviru svojeg posla vodili postupke protiv njih. Međutim, prevario sam se. Zbog toga tražimo ovu stanku, ali i ne samo zbog toga. Kolega Glavaš je citirajući dopis Državnog odvjetništva iz Osijeka pročitao gotovo sve, ali nije pročitao sve. Nije pročitao jedan izuzetno važan pasos, nije pročitao pasos koji potvrđuje da je gospodin Kraljević bio na bojišnici. Taj pasos potvrđuje da je gospodin Kraljević na bojišnici proveo dva mjeseca. Ta bojišnica je bila u Nuštru. Koliko se tamo pucalo ne znam, ali vjerujem da pripadnicima Desete domobranske pukovnije Hrvatske vojske kojoj je gospodin Kraljević bio član nije bilo lako kada su bili izloženi napadu srpskog agresora. Međutim, gospodin Glavaš je to prešutio jer se koncentrirao samo na jedno jedino, a to je difamirati onoga tko protiv njega vodi postupak. Takvo čemu u Hrvatskom saboru nije mjesto i zbog toga tražim da nam se omogući stanka u trajanju od 10 minuta kako bi malo smirili tenzije i onda ovu raspravu vratili na ono što je njen predmet, a to je rasprava o glavnom državnom odvjetniku Republike Hrvatske i osobi koja bi od sljedećeg tjedna trebala vršiti tu dužnost. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Grbinu. Poštovani kolega Grbin vi govorite o smirivanju tenzija, a vi ih dodatno podpirujete i na jedan način omalovažavate saborske zastupnike, kolegu Glavaša sa svojim izjavama i svojim ponašanjem odstupate od općih pravila o ponašanju u Hrvatskom saboru. Tako da molim vas da se u buduće klonite takvih situacija. Izvolite gospodine Glavaš, odobrena će vam bit stanka u trajanju od, iza 13 sati kao što je to Poslovnik predvidio. Hvala lijepo. Izvolite gospodine Glavaš.
U ime kluba HSLS-a, HDS-a tražim i ja dvije minute da objasnim zašto tražim stanku.
Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege i ja tražim stanku. I ja tražim priliku da odgovorim na neistine gospodina Grbina. Nije uopće sporno da je Državno odvjetništvo u svom priopćenju od 9. ožujka navelo taj datum od 16. prosinca do 8. ili 9. rujna. Sporno je to što je zatajilo u dva navrata aktivno sudjelovanje u oružanoj agresiji i odredilo točno pravce borbenog djelovanja koje je ili zatajio Miroslav Kraljević Državnom odvjetništvu i Sigurnosno-obavještajnoj agenciji i u provjerama ili ga Državno odvjetništvo, Županijsko Državno odvjetništvo namjerno skriva. I još nešto. Gospodin Kraljević ne vodi moj proces, on ga je vodio, sada ga ne vodi i proces ide u sasvim drugačijem smjeru nego što bi to želio učiniti gospodin Kraljević. Gospodin Kraljević je dežurna osoba za vođenje takvih političkih montiranih procesa. On ga je vodio u prvoj fazi protiv mene, vodio ga je protiv Đure Brodarca, a i sada ovih dana on dobiva nalog od bivšeg državnog odvjetnika da vodi konkretne procese uskočkog značaja protiv određenih ljudi i poznatih hrvatskih nogometaša. Odjednom se prekvalificirao od stručnjaka za ratne zločine, sada i za stručnjaka za lažna svjedočenja. To vam sve govori. Molim i ja stanku od 10 minuta.
Zahvaljujem gospodinu Glavašu. Imamo povredu Poslovnika gospodin Peđa Grbin, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine predsjedniče dva puta ste povrijedili, dva puta ste povrijedili Poslovnik. Prvi puta kada me sukladno članku 238. niste opomenuli ako sam odstupio od pravila ponašanja u Hrvatskom saboru što ako ste utvrdili takvo odstupanje ste bili dužni učiniti a drugi put kada ne činite razliku između stanke i članka 248. i iznošenja stajališta kluba zastupnika i članka 249. Sukladno novom Poslovniku, klubovi zastupnika mogu jednom svakog dana tražiti stanku. Ne mogu obrazlagati prije, pardon poslije, ali mogu prije u trajanju od 2 minute. Hvala.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine predsjedniče dva puta ste povrijedili, dva puta ste povrijedili Poslovnik. Prvi puta kada me sukladno članku 238. niste opomenuli ako sam odstupio od pravila ponašanja u Hrvatskom saboru što ako ste utvrdili takvo odstupanje ste bili dužni učiniti a drugi put kada ne činite razliku između stanke i članka 248. i iznošenja stajališta kluba zastupnika i članka 249. Sukladno novom Poslovniku, klubovi zastupnika mogu jednom svakog dana tražiti stanku. Ne mogu obrazlagati prije, pardon poslije, ali mogu prije u trajanju od 2 minute. Hvala.
Gospodine predsjedavajući, vi ste prekršili članak 248., uvijek se zahtjev za stanku obrazlaže s mjesta a ne odovuda. Druga stvar, mijenjali smo Poslovnik da ne bude stanke ovako kao što je, prema tome, kolege kad su tražile stanku su trebale obrazlagati sa mjesta a ne iza govornice i druga stvar, stanke se odobravaju temeljem članka 249. a).
Zahvaljujem kolega Šuker. Ja sam odobrio gospodinu Grbinu da dođe tu za govornicu tako da nije on odgovoran za to. … [[Upadica Šuker, ne čuje se.]] Nemojte se vi brinuti, ne mislim da je povrijeđen Poslovnik temeljem toga što ste vi iznijeli tako da idemo dalje sa radom odnosno budući da zatražene su dvije stanke. Imamo još jednu povredu Poslovnika, poštovani gospodin Branimir Bunjac, izvolite.
Potpredsjedniče Sabora, prekršili ste članak 248. i 249. jer vi očito ne znate razlikovati stanku i stajalište kluba zastupnika. Znači članak 248. govori o stanki nakon koje nema nikakve dalje diskusije, ona se jednostavno služi tome da se zastupnici u klubu konzultiraju o nekoj temi, a stajalište kluba zastupnika je drugo, znači to je članak 249. koji kaže da se u vremenu između 13 i 15 sati iznosi stajalište za govornicom dolje ovdje u ovoj dvorani. Prema tome, to su dva potpuno različita pojma koja ne znam da li vi dovoljno razumijete, evo došao vam je tajnik pa vam možda on može pomoći. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodine Bunjac. Mislim da niste dobro pratili izlaganje onih koji su to govorili tako da ne smatram da je povrijeđen Poslovnik. Imamo još gospodina … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Dobro, nastavljamo onda s radom. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite. Recite.
S obzirom da sam tražio stanku, i da ju vi niste odobrili u trajanju od 10 minuta, sukladno odredbama Poslovnika, najavljujem da ću od Odbora za Ustav tražiti tumačenje kako bi se ovo utvrdilo. Dakle možete ili odobriti sada stanku u trajanju od 10 minuta sukladno članku 248. nakon kojeg nema izlaganja stajališta ili ćemo morati pokrenuti cijeli mehanizam sa glasanjem u Saboru i svemu ostalom, pa vas molim da to razmotrite, ako se ne složite, ja ću se morati obratiti Odboru za Ustav. Hvala.
Znači vi sad tražite stanku u trajanju od 10 minuta? Ok, dobro. Jel' ima još netko? Dobro, određujem onda stanku, do 13,00 nastavljamo s radom. STANKA U 12,50 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Još jednom pozdrav, nastavljamo sa Prijedlogom odluke o imenovanje glavnog državnog odvjetnika RH. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovani ministre. Mi još ni dandanas nismo dobili odgovor zbog čega je izvršena smjena gospodina Dinka Cvitana, glavnog državnog odvjetnika. Mi smo tek jučer raspravili izvješća o kojima se nismo očitovali, ne znamo da li su ona prihvaćena, da li su ona odbijena, ne znamo kakva je ocjena njegovoga rada, sve skupa djeluje vrlo neozbiljno. Sve se napravilo u zadnji čas, napravilo se pod pritiskom oporbe, isključivo zahvaljujući novome Poslovniku i onda u utorak, znači prije dva dana mijenja se dnevni red, oko 14 sati dobijemo obavijest da je već izabrani novi glavni državni odvjetnik, da je to gospodin Dražen Jelinić o kojemu nitko izvan struke u biti ništa ne zna i ponovno kao i u slučaju Povjerenstva za sukob interesa, po HDZ-ovom demokratskom načelu, biramo između čega, biramo za jednoga čovjeka. Znači to je izbor koji u biti to nije. Doduše oni tako biraju predsjednika stranke, pa onda misle da tako treba birati predsjednika Povjerenstva za sukob interesa, pa da tako treba birati glavnog državnog odvjetnika, jedan čovjek pa onda ili možete za njega dati glas ili možete napustiti sabornicu, to je dakle demokracija po mjeri vladajuće većine. Ono što također nije jasno, zbog čega kad smijenimo državnog odvjetnika, zamjenjuje ga njegov zamjenik koji u biti je sve isto radio što je glavni državni odvjetnik, to su bila dva najbliža suradnika u Državnom odvjetništvu. Pa ako jedan nije bio dobar, onda vjerovatno ni njegov zamjenik nije bio dobar. Smjena čini se, nije bila ni potrebna. Osim ako je ona čisto kadrovske naravi, kozmetičke, osobne. Imali smo jedan takav slučaj, jel' da, u Agrokoru, gdje je eto, maknut gospodin Ramljak da bi ga naslijedio Peruško, isto njegov zamjenik a sve to ustvari pokazuje da prave promjene nema, nego da se ustvari provodi politika kontinuiteta a onda je tu nešto na osobnoj razini, ovako ili onako važno zbog čega se određeni čovjek miče. Znači bira se uvijek jedan čovjek, politika ostaje jedna te ista, a to me podsjeća na ono doba u mračnoj Jugoslaviji kad se govorilo „I nakon Tita, bit će Tito“. Što se tiče gospodina Jelinića, dobili smo nekakav njegov životopis, jučer u naše klubove, tamo su diploma, navedeno je gdje je on prije radio, ali nije naveden nikakav plan rada, plana rada nije bilo. I onda s obzirom da nismo dobili te informacije, preostalo nam je da danas dođemo na saborski odbor ujutro u 9, da se upoznamo s gospodinom i da mu postavljamo pitanja. I to svoje pravo smo iskoristili, sjednica je trajala zamalo pa 3 sata. Međutim na ona pitanja koja smo postavljali kandidatu za glavnog državnog odvjetnika, nismo dobili nekakve precizne odgovore nego smo dobili filozofske odgovore, izbjegavanje odgovora slično kao i njegov prethodnik, gospodin se služio meta jezikom, služio se pravnim terminima, sakrivao se iza fraza ali konkretno nije rekao ništa. Evo npr. za javnost koja nije mogla prisustvovat sjednici odbora da samo kratko ilustriram što se tamo dogodilo. Npr. kolege su ga pitale, kolegica konkretno za ratne zločine, kako napreduje istraživanje u tom području a da bi kandidat rekao pa neki dokazi su se možda izgubili. Da li vam to djeluje uvjerljivo? Da li vam to djeluje nekako poticajno da bi za takvog čovjeka s povjerenjem mogli dignuti ruku? Pitao sam gospodina Jelinića da li politika pokušava utjecati na rad DORH-a, što bi on učinio kada bi ona to pokušala, nisam dobio odgovore i onda jedino što mi preostaje u ovakvo kratkom roku kada nemamo vremena za dublju analizu, osloniti se na informacije koje u posljednjih 48 sati dolaze u klub Živoga zida, a vjerujem i u sve klubove zastupnika. Na primjer, jedna od informacija kaže da je gospodin Jelinić kao zamjenik ravnatelja USKOK-a živio u Zagrebu a imao prebivalište izvan Zagreba što možda ne bi bilo sve skupa toliko sporno da cijelo to vrijeme nije uzimao putne troškove. Navodno to sve zna i gospodin Bošnjaković, pa ako zna, ja ga molim da to ili potvrdi ili da opovrgne. Dalje se govori da je cilj određenih skupina u HDZ-u odnosno parlamentarnoj većini opstruirati optužnice koje bi mogle ugroziti opstanak Vlade. Konkretno, da je gospodin Jelinić Šeksov i Glavašev, odnosno Bošnjakovićev čovjek. Čovjek zvuči vrlo opskurno jer nas vladajuća većina želi uvjeriti da se radi o stručnoj osobi a ne o osobi koja je u dogovoru s nekim. I možda bi smo mogli na trenutak pomisliti, gle to su možda doista kuloari, to je nekakva teorija zavjere, da onda ovdje prije mene za ovu istu govornicu ne dođe Branimir Glavaš, član vladajuće većine i intimus Vladimira Šeksa kojega u teatru apsurda naziva borcem za ljudska prava, koji javno poručuje, pazite sad ovo da on glavnom državnom odvjetniku daje zadatak. Pazite, on mu daje zadatak. Pazite vi koji je to ton. Ja dajem zadatak glavnom državnom odvjetniku, neovisnoj instituciji prema Ustavu RH. I onda nakon toga zastupnik Glavaš 15 minuta napada županijskog državnog odvjetnika koji se njega usudio tužiti. I tu vidimo dakle svu bijedu hrvatske politike u zadnjih 28 godina, baš zato što je gospodin Glavaš jedan od zastupnika sa najdužim stažem u Hrvatskom saboru jer on naime smatra da je zadatak državnih institucija da rade u njegovom osobnom interesu. To je zadatak glavnog državnog odvjetnika. U interesu njegove stranke, što ću ja dobiti, što će moja stranka imati. To je zadatak, ne progon kriminala neovisno o tome tko je iz koje stranke, tko je iz koje županije, tko je koje nacionalnosti, vjeroispovijesti, spola, ne, glavni državni odvjetnik po zadatku gospodina Glavaša, treba sudjelovati u progonu onih kojih se usuđuju njega progoniti i u osveti. To je zastrašujuće, to je zaista zastrašujuće a posebno je zastrašujuća poruka ta da zastupnik Glavaš kaže da u svemu trebaju sudjelovati i obavještajne službe. I sad pazite, kad se usudite stati nekome od ove ovdje polovice na žulj, oni će protiv vas poslati i državne institucije ali i tajne službe koje će o vama raditi sigurnosne procjene ma što god to značilo jer nikad nitko nije uspio saznati što je to sigurnosna provjera i na koji način ona može o vam odlučivati ili ne, a očito može. I to je upravo paradoksalno da oni koji osuđuju navodno mračno doba komunizma uz pomoć obavještajnih službi, danas provode političke obračune. Ako netko ne vjeruje ovim riječima, slobodno neka evo, još uvijek svježe izlaganje gospodina Glavaša posluša i neka se zapita kakvi ljudi vladaju u Hrvatskoj. To što je gospodin Glavaš došao za ovu govornicu, indirektno je potvrdio glasine koje već kruže u javnosti i kad je rekao ustvari da podržava glavnog državnog odvjetnika novoga, to je najgora moguća preporuka. Čim to čuje, pametan čovjek će glasati protiv, sve šta on kaže da je za, pošten čovjek mora reći ne, ja to ne mogu podržati. Iz tog razloga da možda i nije bilo tog glasanja, možda bi i razmislili, ali na ovaj način sigurno nećemo podržati izbor glavnog državnog odvjetnika, jednostavno zato što s obzirom na kompletno stanje u pravosuđu i državi općenito, mi u Živom zidu ne možemo vjerovati kadroviranju HDZ-a a tim prije jer kako sam već rekao, radi se o netransparentnom i tehnički neurednom i razrješenju i imenovanju. Još jedna stvar na koju bi volio dobiti odgovor i postavio sam ga direktno kandidatu Jeliniću, bilo je da li je istina da je tijekom istrage u aferi Agrokor otkriveno da je gospodin Todorić financirao kampanje pojedinih dužnosnika u HDZ-u sve do samoga vrha stranke i da li je istina da sada ti za koje se zna da su bili povezani sa Agrokorom, traže da se makne županijska državna odvjetnica u Zagrebu, Sani Ljubičić. Pitao sam gospodina Jelinića da li je on spreman stati u obranu gospođe Ljubičić. Odgovorio mi je ona će se obraniti sama. Je li to odgovor koji može zadovoljiti hrvatsku javnost koja očekuje neke promjene? Nije. Vrlo loš odgovor. Dakle ako imate sukob sa politikom, obranite se sami. Prema tome, iz svega ovoga što se dogodilo u ovom vrlo kratkom roku nekoliko dana, sukladno odgovorima koje smo dobili od gospodina Jelinića na saborskom odboru, sukladno govoru koji smo čuli od zastupnika Glavaša, sukladno šutnji ministra Bošnjakovića, mi u Živom zidu duboko sumnjamo da ova smjena gospodina Cvitana i postavljanje novoga kandidata u Hrvatskoj ne samo da ne rješavaju probleme nego ih produbljuju. Ja bih iskreno volio da me netko razuvjeri u to u slijedeći nekoliko mjeseci ili godina ali ne pričom nego djelima. To je jedino po čemu ćemo moći vrednovati rad budućeg glavnog državnog odvjetnika u kojega ponavljam još jednom, mi trenutno nemamo povjerenja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prije prelaska na slijedeći klub zastupnika, pozdravimo na galeriji učenike Srpske pravoslavne opće gimnazije Kantakuzina Katarina Branković, dobrodošli. [[Pljesak.]] Nastavljamo sa klubom zastupnika, slijedeći je u ime Kluba zastupnika HSS-a kolega Mladen Madjer, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, kolegice i kolege saborski zastupnici. HSS će biti suzdržan u izboru glavnog državnog odvjetnika a prvenstveno razlog je isključivo što se imenovanje provodi na brzinu, imenovanje glavnom državnom odvjetniku. Znamo da mandat gospodinu Cvitanu ističe za par dana, točnije 24. travnja. Jednostavno smatramo kako nemamo uvjete i nismo imali uvjete da se kvalitetno provede javna rasprava i da se radi o jednom od najodgovornijih funkcija u državi i smatramo da je ovo prekratko vrijeme da se provela jedna kvalitetna rasprava o kandidatu za novog državnog odvjetnika. Također ovom prilikom htio bih naglasiti da kako se klub HSS-a znači ne slaže sa ovakvom procedurom izbora glavnog državnog odvjetnika koju pokreće Vlada RH jer evo i sada u raspravi oko glavnog državnog odvjetnika nema nas puno u Hrvatskom saboru što je jedna od činjenica koliko nas ima ovdje a sutra kada bude trebalo se glasati jasno da se bude većina sakupila i da će biti izglasan glavni državni odvjetnik. Klub HSS-a ukoliko se biraju neke stvari, znači načelnici, gradonačelnici i župani se biraju neposredno i klub HSS-a će se zalagati da se i državni tajnik bira, da ga biraju građani RH. Da ga biraju građani RH a ne da ga bira većina u Hrvatskom saboru i gdje onda možemo uvijek imati jednu misao da ima i većina utjecaj na izbor glavnog državnog odvjetnika. Znači da se izborom, automatski se nameće sumnja u neovisnost pravosuđa koja u očima građana je na vrlo niskim granama. Svi smo svjesni koliko građani RH misle o funkcionalnosti pravosuđa kod nas. Građani svojim pritužbama tvrde da je pravosuđe netransparentno, neučinkovito i korumpirano. A to znamo da prema nekim istraživanjima 70% ispitanika nažalost nema povjerenje u pravosuđe. Znači iako bi trebalo biti većina građana misli da pravosuđe nije neovisno od politike, građani očekuju poštena suđenja a znamo nažalost i svjesni smo toga da postoje povlašteni građani pred zakonom. To je žalosno i tužno ali je istinito i zato 70% građana RH ne vjeruje u pravosuđe. Jasno da tome treba stati na kraj. I svjesni smo i znamo da se vode brojni procesi sa zvučnim imenima, odnosno i sami politički procesi, Sanader, Kalmeta, Bandić, Horvatinčić. Pitanje je tko će i koliko biti osuđen ili će imati možda sinkopu pa neće biti osuđen nažalost. Pitanje koliko odvjetništvo ima razrješenje ruke u vođenju i dovršavanje procesa pojedinog. Upravo što sam i napomenuo, koliko politika utječe na neovisni rad pravosuđa. Hoće li oni dopustiti da građani biraju predstavnika pravde? No, ukoliko već nećemo to omogućiti zašto onda ne odlučuje dvotrećinska većina u Saboru a ne vladajući i njihovi sateliti. Također svjesni smo da treba osigurati dovoljno financijskih sredstava i prostora za neometani rad državnog odvjetništva. Kao što sam napomenuo da će klub HSS-a će biti suzdržan oko izbora državnog odvjetnika a isto kao što je i kolega Bunjac zašto uopće dolazilo do smjene sadašnjeg državnog tajnika Cvitana a nasljeđuje ga onaj čovjek koji je bio njegov zamjenik pa ne vidimo koliko će to unesti noviteta u rad državnog odvjetništva. Međutim, napomenuti da sama profesionalnost i kompetencija gospodina Dražena Jelenića ne dovodimo u pitanje. I nadamo se kako će odgovorno i kvalitetno obnašati dužnost glavnog državnog odvjetnika i da će DORH konačno krenuti naprijed i prestati biti u službi vladajući. I evo opet napominjem klub HSS-a će biti suzdržani. Hvala.
Zahvaljujem. Nakon rasprave kolege Madjera u ime kluba HSS-a, sljedeći je kolega Milorad Pupovac u ime Kluba zastupnika SDSS-a. Izvolite kolega Pupovac.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani gospodine ministre. Klub zastupnika SDSS-a izražava žaljenje zbog toga što je izvještaj državnog odvjetnika trebao tako dugo vremena da dođe na raspravu u ovaj Dom. Ako je bilo određenih prijepora i pitanja u svezi sa radom državnog odvjetništva, nije ta stvar smjela biti stavljena na teret Hrvatskoga sabora kao tijela koje treba nadzirati rad posredstvom izvještaja svih važnih državnih institucija. I šteta je što smo mi kao Sabor propustili priliku, njegovo predsjedništvo u sadašnjim i u ranijim sazivima da ne upozorimo na to. Neki odbori su obavljali svoj dio posla ali plenum nije sve do jučer. I u pravu je kolegica Pusić kada je kazala, ako želimo da nečiji mandat završi pogotovo po isteku, sasvim je normalno da nakon isteka mandata odlučujemo hoćemo li produžiti nekom mandat ili ćemo izabrati nekog drugog. Mehanizam ne prihvaćanja izvještaja je otprilike neka vrsta časnog, nečasnoga otpusta u vojnoj terminologiji govoreno a to ne treba nikome, pogotovo ako nije riječ o nečasnim ljudima i o nečasnom poslu. Mi nismo primijetili da se još uvijek aktualni državni odvjetnik nečasno ponaša ili da nije nastojao obavljati svoje poslove u skladu sa zakonom. Možda nije napravio sve što je netko očekivao, ali državno odvjetništvo, kao ni druge državne institucije nisu one koje ispunjavaju želje, ni moje, ni bilo koga drugoga. Mi smo tu da istaknemo probleme kojima se bavi državno odvjetništvo. Da upozorimo na to kako i na koji način se nositi tim problemima, ali ništa više od toga. Problem koji je Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih zajednica posebno istakao, nakon rasprave i u zaključcima koji su usvojeni jeste pitanje o kojem smo često ovdje s ove govornice i ja kao i drugi kolege koji su o tome govori, jeste permanentni nedostatak sredstava rada za rad državnog odvjetništva. Državno odvjetništvo je ponekad funkcioniralo po modelu nevladinih organizacija koje je trebalo dobivati donacije od međunarodnih vlada ili međunarodnih organizacija da bi pojačalo svoje kapacitete. A onda mi ovdje zastupnici izražavamo nezadovoljstvo što nema više borbi protiv korupcije, što nema više borbi protiv organiziranog kriminala, što nema više borbe protiv nesavjesnog poslovanja, što nema više borbe u zaštiti temeljnih prva zaštićenih Ustavom. Nerijetko ih ne može ni biti zato što su ljudi potplaćeni i zato što nerijetko nemaju elementarnih pretpostavki za rad. Zato ću ponoviti zaključak ovoga odbora koji je tražio i vjerujem da će to Vlada usvojiti, Odbor za ljudska prava jest da se pri sljedećem izradi proračuna obavezno povećaju sredstva za intelektualne usluge i za vježbenike u državnom odvjetništvu. Državno odvjetništvo treba pojačati njegovim kapacitetima, na ova dva područja minimalno, zbog čega? Pa zbog toga što odvjetnici i odvjetničke kuće postaju moćnije i financijski i kadrovski i na razne druge načine nego što su to pravosudne institucije u RH, uključujući državno odvjetništvo. I da taj proces ne bi bio nastavljen na štetu pravosudnih institucija u RH, uključujući i državno odvjetništvo, naša je primarna zadaća da tražimo od Vlade da poveća izdvajanja za rad državnog odvjetništva, posebno nekih njegovih djelova kao što je građansko pravni odjel. Ministar sigurno zna za to. Dužina trajanja predmeta i sporova, nedostatak ljudi koji će se time baviti, nedostatak intelektualnih usluge koje za takve stvari, posebno za tako teške i komplicirane predmete kao što je npr. Agrokor. Ovdje ima kolega koji su isticali to da je neophodno da neki ljudi odgovaraju zbog toga što se dogodilo u Agrokoru ili događalo u Agrokoru. Sa kojim kapacitetima mi možemo očekivati da će državno odvjetništvo bez sredstava za intelektualne usluge, bez adekvatnog broja vježbenika obaviti te zadaće? Dakle ako to tražimo i ako netko misli da ima opravdanja da se to traži, onda je nužna pretpostavka da se državnom odvjetništvu osiguraju sredstva da to može raditi. Onaj tko to traži, a ne traži sredstva za državno odvjetništvo, taj zapravo ne traži pravu stvar. Taj želi da se čuje njegov glas, a ne da se posao obavi. Što se tiče ovoga izbora, Klub zastupnika SDSS-a, kao dio vladajuće koalicije će podržati kandidata koji je predložen od strane Vlade. Podržat će ga iz sljedećih razloga, prvo podržat će ga zbog toga što dolazi iz redova zamjenika, onih koji su najveći dio svoje profesionalne karijere proveli u državnom odvjetništvu. Oni koji su dobar dio svoje karijere se bavili upravo poslovima koji su im omogućili da steknu adekvatno iskustvo, adekvatne vještine i adekvatna znanja da bi mogli obavljati tako zahtjevnu, moralno i profesionalno zahtjevnu ulogu kao što je uloga državnog odvjetništva. Naša zadaća je ovdje dvije stvari, osim sredstava koje sam spomenuo. A to je da osiguramo da nema nikakvog pritiska, dakle sredstva da mogu profesionalno raditi svoj posao i da se mogu nositi sa onima koji brane u skladu sa zakonom, brane one protiv kojih DORH pokreće postupke. Da budu koliko toliko ravnopravni u tom postupku, koliko toliko. A sad im je država neravnopravna u odnosu na one koji imaju novac i moć. Netko je ovdje spominjao neke slučajeve prije mene, pa to je zato što je država neravnopravna. Njezin važan segment DORH je neravnopravan u odnosu na niz aktera u predmetima koji su ovdje spominjani. A onda je najgore, ukoliko se u to upletemo mi i upleće politika i pokušava arbitrirat ili pokušava utjecat, a znamo da je to godinama bila karakteristika. Posebno u predmetima suđenja za ratne zločine koji opterećuju odnose u našem društvu i danas, koji opterećuju odnose između naše države i susjednih država, jedan takav incident je bio jučer o kojem se narušila najbolja volja da se ti odnosi unaprijede. Pokušavamo li mi danas ovdje na sličan način utjecati na odluke državnog odvjetništva ili slati poruke bilo kome drugome u našem sustavu radimo stvari kojima narušavamo taj sustav. I iz tog razloga klub SDSS-a očekuje da u tom pitanju nema ni poticanja ni ometanja, a nažalost mnogi predmeti služenja za ratne zločine čekaju i kada je u pitanju Bljesak gdje nitko nije odgovarao ni za jedan zločin počinjen prema srpskim civilima i kad je u pitanju Oluja gdje nitko nije odgovarao ni za masovne progone ni za ubojstva. Ako me želite zamijeniti ovdje za govornicom prepustit ću mojih pet minuta, sigurno možete nešto pametnije reći od mene i sigurno smatrate da imate više prava ovdje da govorite nego ja. A da ste u nekim drugim okolnostima bili biste manji od makovog zrna jer za više i niste.
Molim vas kolega, bez upadica. Molim vas. Nastavljamo s Klubom zastupnika HNS-a kolega Stjepan ČUraj.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani ministre, kolegice i kolege. Klub HNS-a će podržati Prijedlog imenovanja novog državnog odvjetnika. Naime, osim kao osobu koja nam je prihvatljiva zbog stručnosti i same činjenice da dugi niz godina u sustavu pravosuđa odnosno i samog državnog odvjetništva zapravo ovdje imamo i jedan svojevrstan kontinuitet, pa mogu čak povući paralelu i kontinuitet koji je bio i kod prethodnog imenovanja prijašnjeg državnog odvjetnika, kada je isti došao umjesto gospodina Bajića, također smo i tada i kao dio pozicije podržali tada je to isto bio jedan svojevrstan kontinuitet pošto znamo odakle je gospodin Cvitan došao na ovo mjesto. Sada jedan od njegovih zamjenika nastavlja i dalje, vjerujem da novim elanom i novim žarom kako je i sam rekao sa nekim novim i dodatnim ciljevima. Što se tiče njegovih najava koje smo imali prilike čuti na odboru, svakako ih možemo pozdraviti. Prije svega upravo najava na boljem odnosu između samog odvjetništva i policije odnosno Kriminalističke policije na istražnim radnjama i na svemu onome što mora dovesti do pravomoćnosti same optužnice. Naravno uvijek rad državnog odvjetnika gledamo i kroz rezultat, ali kao što smo imali prilike jučer čuti nije samo rezultat taj koji daje neku sliku. Vidimo da ako ćemo samo govoriti o rezultatu da nisu ni sada brojevi toliko loši, ali mi umjesto na kvantiteti moramo razmišljati o kvaliteti. Dakle ne mogu biti dio statistike isti postupci koji su dovedeni do pravomoćnih presuda u manjim vrijednostima, ne toliko medijski disponirani, kada govorimo o malim ljudima, znate uvijek je onaj dojam u narodu se sve prelama preko leđa malih ljudi i da oni uvijek svoje plate kazne i odrade i nekad možda se neko osjeća i nepravedno, dobiju presude, a oni koji su napravili nešta deset, tisuću, milijun puta više ako govorimo o nekim vrijednostima oni i dan danas svojedobno možemo vidjeti u medijima kao rugaju se sustavu. Dakle moramo imati u vidu i taj dio i medija i medijske percepcije, ali prije svega i same kvalitete dakle postupka jer smo čuli i danas na odboru da po nekim predmetima pet, šest i više zamjenika državnih odvjetnika u jedno vrijeme. I upravo u tom smjeru je išao i moj upit i zapravo svojevrstan i prijedlog i ministarstvu, ali i nadam se i budućem državnom odvjetniku da se sve pretpostavke moraju ispuniti da to mora biti „Condicio sine qua non“, dakle o tome nema rasprave, a to su uvjeti u kojima rade ti državni odvjetnici. Ja imam evo primjer kolega iz Slavonije i Baranje iz općinskih državnih odvjetništva tamo gdje doslovno nemaju prostora za spis, a kamoli za jedan radni stol, kada govorimo o običnom inventaru, kada govorimo o mjestima. Zato tu mogu pozdraviti najavu i promišljanja gospodina Jelinića, a i samog ministra koji su naveli da će se doći do reorganizacije kada govorimo o samim pretpostavkama za normalni rad, … govorimo o nekim infrastrukturnim i tehničkim pretpostavkama, dakle samom mjestu za radit, a onda ako hoćete i uredskog inventara. I naravno ako govorimo to kao o nekom hardveru onda ne smijemo zaboraviti softver, a to su ljudi i to je najbitnije. Danas mi je bilo drago čuti da je u postupku pred Odvjetničkim vijećem 38 novih zamjenika i zamjenica državnih odvjetnika i to je ono što moramo gajiti, da nam ti ljudi dolaze što više kvalitetnih ljudi, da ti onda postupci budu brzi. Jel znamo kada gledamo općenito, sada to nema veze možda direktno sa sudstvom, ali jedno od stvari koje građani uvijek padamo na ispitima, to je povjerenje građana u ovu državu u njene institucije, pogotovo kada govorimo o sudu, da ne govorimo o doing business analiza i šta znači imati učinkovito pravosuđe, a i državno odvjetništvo je dio tog pravosuđa. Možda oni nisu pojedinačno krivi za neke predmete, ali svakako da su dio tog sustava. Ona mislim da su to sigurno neke stvari koje se ne trebaju olako shvatiti. Naravno i kod samih ljudi uvijek … različito, nisu ni dva brata ista ni dva čovjeka ne mogu biti ista pa tako niti dva čovjeka koja rade sličan posao u pravilu imaju jednaku plaću, a čuli smo da baš ne rade jednakim intenzitetom samo ne zato što možda jedan bolji ili lošiji, o drugom se ne radi, nego možda i zato što jedan ima posla jer je tamo na mjesnoj nadležnosti pripada neka županija gdje dobije možda 20 predmeta godišnje, a neki, kao što znamo, u velikim središtima imaju pod stotinama ukupno kad gledamo cijelo odvjetništvo, dakle, cijeli ured. Zato tu treba isto razmišljati o tome, razmišljati o nagrađivanju državnih odvjetnika. Oni snose veliki dio odgovornosti i ne smije nam se dogoditi da ne žele preuzeti taj dio odgovornosti, nego ajmo mi najbolje stari pustiti na sud, pa neka sud odluči, mi peremo sa sebe svu odgovornost. I bilo je takvih slučajeva, gdje onako, vidi se ipak da tu nema elemenata, ali što će netko reći, što će javnost reći da se nije podigla optužnica, reći će opet netko drži negdje u ladici, pa najbolje mi idemo pustiti na sud nešto što se možda već u startu može procijeniti da nema elemenata. Zašto? Možda zato što ti ljudi nisu dovoljno plaćeni da preuzmu taj dio odgovornosti. Nije lako. Naravno kad govorimo o onima koji takve možda prijedloge namjerno ustraju i uništavaju. Tu govorimo o ljudskim sudbinama ne mali broj puta i to nije za igranje. Ti ljudi zbilja zaslužuju svu našu potporu i svakako i da se to na adekvatan i financijski način vrati, odnosno nagradi. Ovdje smo čuli priče oko same procedure. Ja mogu reći, naravno da procedura je poštovana, možemo sada gledati da smo nešto trebali ili se trebalo u nekim prethodnim mandatima mijenjati, ali ako govorimo o samome dužini mandata ili duljini mandata, ja vjerujem da ovdje da je, da su partneri došli sa prijedlogom da se ovaj mandat produžava 7 godina, onda bi rekli kako idu činiti iz nekog svog čovjeka nezamjenjivim, pa evo ga, produžuju mu mandat na 7 godina da ide kroz više mandata. Sada kažemo da je to možda dobro. S druge strane, kažemo da je to navrat-nanos, a da je to bilo prošli tjedan, onda bi svi, ja vjerujem, rekli da je to skrivanje pod tepih Istanbulske konvencije, glasanje o nepovjerenju, pa da smo to prošli tjedan raspravljali, mislim da ne bi bilo sigurno dobilo dovoljno pozornosti kako treba, tako da je ovo drugi tjedan rada nakon uskršnje stanke. E sad, da li je možda trebalo ići nešto to još mjesecima ranije, mi moramo znati da čovjek mora raditi svoj posao i ne treba se previše opterećivati tome dva mjeseca prije kraja. Pretpostavljam da ćemo imati sve u skladu sa zakonom, što se tiče i procedure imenovanja. I na kraju, još jednom ponavljam da će klub HNS-a podržati ovo imenovanje, odnosno prijedlog novog državnog odvjetnika jer kažem, smatramo da je svojevrstan kontinuitet, pa i sami način imenovanja, može se reći da je sličan i onome prethodnome kada je gospodina Bajića zamijenio upravo gospodin Cvitan i tada smo to podržali i mislim da treba dati punu potporu ovdje i kroz proračun jer tada onda možemo govoriti nešto o pravosuđu i samom državnom odvjetništvu, naravno i ostalim sudovima kako bi uvijek došli do onog cilja krajnjeg, a to je imati učinkovito, efikasno, ja ću reći pravedno pravosuđe i sudstvo. Naravno da pravo i pravda se, nažalost, ne mali broj puta budu na oprečnim stranama. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Ćuraju. Sad smo završili sa raspravama u ime klubova zastupnika i sada nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Prvi se javio kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Uvažena ministrice, kolegice i kolege, govorimo o državnom odvjetniku premda nekakvom logikom, kad govorimo o predloženom, bilo bi dobro da je čovjek tu, bez obzira šta smo dobili životopis. Kad govorimo o pravosuđu, evo sad je ministar tu, znači narod ne vjeruje u pravosuđe i to je jedan od većih problema u RH. Naravno, slijedom toga ne vjeruju ni u državno odvjetništvo jer je činjenica i to je jedan od ključnih rezultata slabog razvoja gospodarskog tj. ekonomskog i naravno i demografski pokazatelji su zbog toga loši jer gdje nije sigurna pravna država, naravno da i gospodarski razvoj nije dobar. Mi ovdje sad govorimo o novom državnom odvjetniku predloženome. U biti, to je čovjek koji dolazi, koji je bio zamjenik gospodinu Cvitanu, sadašnjem odvjetniku. U biti to je jedan kontinuitet. Nitko od nas ne očekuje da će to biti kontinuitet, nego očekujemo rješavanje brojnih problema znači, od privatizacije i pljačke. Netko kaže da je to teško riješiti, međutim ratnog profiterstva, smatram da je to nije baš teško riješiti jer je vrlo jednostavno utvrditi oni koji nisu imali 5 kuna u džepu ili 5 dinara nisu imali 90-ih godina, danas su, upravljaju sa 90% gospodarstva RH i brojni loši radovi. Znači, jedan kontinuitet lošeg pravosuđa općenito, a i državnog odvjetništva, jučer sam o tome govorio, a i sustava naravno i ostalih institucija je dovelo da RH izumire nažalost, zbog lošeg upravljanja. Evo, ja bi krenio od onoga što je vrlo ključno. Jučer sam spomenio državnom odvjetniku, međutim ovdje čovjeka nema, ali vjerojatno će slušati. Osobno sam 21.4.2017. godine podigao kaznenu prijavu protiv guvernera i njegovih zamjenika, viceguvernera i protiv HANFA-e koji su u vijeću za stabilnost sistemskih tvrtki. Nisam nikakav odgovor dobio. To je za 10 milijardi mjenica bez pokrića koje je koristila znači, Agrokor u RH. To je i po priznanju javnoj izjavi i guvernera HNB-a, prema tome smatram da je tu monetarna politika, financijska stabilnost ugrožena, ali smatram da državni odvjetnik ima obavezu prema svim građanima RH, poglavito prema onima koja su ta sredstva trebala biti namijenjena, poglavito zbog gospodarske krize koju je izazvao Agrokor, kao sustav upravljanja, ne samo Todorić jer je, o Todoriću je sada najlakše govoriti, sad ga najviše spominju oni koji mu bili uz njega non-stop, slikali se kao ministri, hodali uz njega i naravno da je se ... [[Govornik se ne razumije.]] čovjeku govoriti. Nego, sustav upravljanja politički sustav RH koji je bio ovisan o Agrokoru da je vrijeme da se razriješi taj čvor pošto je čovjek, a on je bio zamjenik gospodinu Cvitan, sad će Cvitan biti njemu kao prije Bajić, u biti ja očekujem da će biti promjene, nadam se, a ubiti čini mi se da je to jedan kontinuitet ali vidjet ćemo naravno uskoro. Državno odvjetništvo mora raditi svoj posao u skladu sa zakonom, činjenica je još jednom da tajkunizacija Hrvatske je u najgorem obliku bila i tu ima posla. Idemo oko ratnih zločina. Naravno ja se ne mogu nikako složiti sa činjenicom da još ne znamo gdje su kosti od dr. Šretera, ja sam čak predložio i zakonsku proceduru, dao zahtjev za dan mirotvorstva i dan dr. Šretera da se sjetimo ali sigurno da bi ljudi koji su iz toga vremena bili pregovarači, ovdje je bio maloprije kolega Pupovac, vjerojatno bi mogli nam puno pomoći, znači da riješimo i te slučajeve jer ipak poginuli i nestali su vrlo bitni, za vrijeme agresije velikosrpske naravno da očekujemo i tu rješavanje tih problema. Znači imamo problema gospodarskog kriminala, ne smije se dozvoliti da šetaju slobodno oni koji su opljačkali Hrvatsku a također koji su sudjelovali u velikosrpskoj agresiji. Ministre, hrvatski građani ne vjeruju pravosuđu, ne vjeruju Državnom odvjetništvu, ne vjeruju institucijama, ne vjeruju ni Parlamentu jer po političkom ključu jer je izgubio u biti ulogu bez obzira što je Ustavom propisano, izgubili smo ulogu da donosimo odluku, naravno i promjene Poslovnika koje su bile, vidimo da je problem, da je demokratski rasprava u ovome Parlamentu, zbog toga očekujem od vas ministre da kao ministar pravosuđa, naravno ne možete utjecati direktno na državnog odvjetnika, on je neovisno tijelo ali žao mi je šta nemamo mogućnost zakonsko jer ne znam zbog čega nije ovdje danas državni odvjetnik, predloženi državni odvjetnik budući ako ga izaberemo većinom naravno. Ja osobno neću glasati za iz toga razloga što smatram da je kontinuitet nastavak istih politika Državnog odvjetništva. Još jednom ponavljam, oni koji nisu imali 5 kuna u džepu 90-ih godina ili 5 dinara, danas su najbogatiji ljudi u mome gradu Sinju tako i u RH. To je vrlo jednostavno vidjeti kroz porezne kartice međutim je činjenica da imamo u porezni USKOK i brojne druge institucije koje treba koristiti Državno odvjetništvo zajedno u sinergiji sa institucijama, međutim očito ovdje sirotinja, nitko ne vodi brigu o njoj, tajkuni su zaštićeni i jednostavno ovdje pravosuđe nema p od pravde, to vi znate ministre da nema p od pravde, to je slučaj INA gdje je hrvatska država zbog INA-e i presude INA-e tj. Ustavnog suda koji je dao tu rješenje da je u biti Hrvatska na arbitraži izgubila zbog toga od MOL-a arbitražu. Pa bilokoga da osudite za krivce, dobili bi presudu, međutim oni šta su opljačkali normalno šetaju, nema problem, jedino onaj što je lajao, on je presuđen, svi oni šta su državu ogolili, zbog toga imamo 2/3 Hrvatske prazne. Imamo znači Slavoniju praznu, sredstva za poljoprivredu koja su bila namijenjena za OPG-ove otišla su u tuđe džepove, brodogradnja je uništena, zna se na koji način je to otišlo, koliko se novaca se uplaćuje za brodogradnju, nenamjenski. Državna revizija nam svake godine govori o milijardama kuna koje se nenamjenski troše, primjera u brodogradnji, u poljoprivredi. I oni to šalju na Državno odvjetništvo, Državno odvjetništvo bi trebalo taj posao odraditi, međutim ne odrađuje. Smatram da ministre pravosuđe, budete li samo tapkali u mjestu, kao što sad tapkate, da će Hrvatska biti sve praznija zemlja, sve manje gospodarski sigurna za razvoj jer naravno neće nitko dolaziti, pravno nije sigurnost osigurana. Vidim da je to u Hrvatskoj takav primjer. Zbog toga još jednom očekujem Državno odvjetništvo da radi svoj posao u interesu građana RH šta im je i obaveza. Hvala lijepo.
Hvala kolegi Bulju. Imamo dvije replike, prvi je kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovani kolega Bulj, kao što ste istaknuli ovdje imamo jedan kontinuitet koji pitanje je dali je dobar kontinuitet jer ja ću ovdje sada vama kratko ukazati na jedan problem, baš me zanima vaše mišljenje. Imamo protestiranje hrvatskih branitelja u BiH-u i u Republici Srpskoj, imamo u Srbiji, s druge strane Državno odvjetništvo nije procesuiralo Hrvatsko, znači oni koji su vršili agresiju na Hrvatsko adekvatno. Znači ovdje imamo stvarno jedan veliki, veliki propust. Vi ste imali o privatizaciji, tim propustima ali o ovom propustu nitko ne govori, da je Državno odvjetništvo u ovom jednom periodu dugačkom zapravo propustilo napraviti ono što je trebalo. Odnosno na osnovu brojnih dokaza materijalnih koji postoje, procesuirati sve one koji su odgovorni za ratne zločine u RH. Tako da u tom kontekstu smatram da ovaj kontinuitet koji imamo sa ovom rotacijom, zapravo nije dobar.
Hvala. Odgovor, izvolite kolega Bulj.
Pa naravno da je uopće žalosno govoriti da ratni zločinci koji su vršili agresiju na BiH i Hrvatsku danas žive u Hrvatskoj i hodaju Hrvatskom. Žalosno je šta ne znamo za mrtve i poginule a naše kolege su ovdje u Parlamentu koje bi morale znati za dr. Šretera, ja sam ga spomenuo, još jednom zamolio bi ovdje i predsjedavajuće, vjerojatno će čuti predsjednik Sabor i predsjedništvo da uvrste točku od dr. Ivanu Šreteru, dan mirotvorstva. Nitko nije odgovarao za te kosti. Naravno daj zločin je zločin. Nitko ne mora opravdati zločin ali je činjenica da agresorska vojska koja je izvršila agresiju zajedno sa četnicima, vrlo malo i nitko ne odgovara pa čak za Branu Peruču nismo imali nikakvu dignutu kaznenu prijavu, državno odvjetništvo nije odradilo u HAAG-u za Ratka Mlača koji je minirao Branu Peruču i koji je napravio zločin u vašem Šibeniku i mom Sinju, tj. u zaleđu Ogromne. Znači više su se bavile drugim problemima i radili tko zna u čijem interesu, ali očekujemo da će napokon državno odvjetništvo odraditi i kazniti krivca za velike zločine u Domovinskom ratu.
Hvala. Kolega Tomislav Sokol, izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče. Pa gospodine Bulj, vi ste spomenuli slučaj INA MOL i mislim da ste pomiješali neke stvari pa evo čisto bih vam pojasnio, a i radi javnosti da bude informirana. Znači u slučaju INA MOL Ustavni sud je ukinuo pravomoćnu presudu bivšem predsjedniku Hrvatske Vlade zbog toga što su po njemu bila povrijeđena njegova određena ljudska, odnosno procesna prava. Znači pravo na pravično suđenje itd. znači to je jedan postupak, ali što je bitno taj postupak je vraćen sudu i o njemu se još odlučuje, znači ništa nije pravomoćno okončano, nitko nije pravomoćno oslobođen i još je pitanje kako će taj postupak završit. Arbitražni postupak pak je posve drugi postupak koji nije direktno povezan s ovim i mislim da tu ne bi trebalo miješati različite stvari da se javnost ne dovodi u zabludu. Hvala.
Odgovor. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Pa kolega ja sam samo kazao da je činjenica da nitko nije presuđen za slučaj INE, … [[Govornik se ne razumije.]] nastaviti dalje, telekomunikacije, čak je Mudrinić postao šef onog stranog teleoperatera, a oduzeo ono što je vaš roditelj, moji roditelji i neki stariji ovde kolege zastupnici plaćali svojim novcem, nitko nije kažnjen, nego je nagrađen. Tako i u slučaju INA, tko je kažnjen? Jel itko odgovarao? Pa šta ćemo očekivat mi od arbitraže ako hrvatsko pravosuđe nije dokazalo da smo predali neprijateljski u tuđe ruke, mi smo krivi, MOL-u INA-u, bijele noći. Znači bijele noći od Slavke Linića pa vamo od kad krenu, tko je odgovarao? Nitko. To je činjenica. Ja znan kako je iša postupak i da je ustavni sud napravio šta je napravio, naravno kad je kumski rješavan Ustavni sud, kad isti čovjek … [[Govornik se ne razumije.]] i u pravosuđu, od ministra do predstavnika Ustavnog suda, moraju mu bit kumovi, šta će Šeks drugo radit, to mu je posao, naravno. Hvala.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Kolega Goran Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani podpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi ministre. Moram reći da nisam zadovoljan načinom izbora, da se 5 do 12 odlučuje tko će biti kandidat, međutim tu smo pred svršenim činom i tu sad nema uzmaka. Za razliku od mojih kolega iz Živog zida, ja ću glasati za državnog odvjetnika, imam svoje razloge zašto je tako. U prethodnom razdoblju državno odvjetništvo nije obavilo kvalitetno posao u koji sam ja najviše gledao i najviše upirao svoje oči, a to je posao oko procesuiranja hrvatskih banaka u stranom vlasništvu koje su pelješile zadnjih 15 godina, još uvijek pelješe hrvatske građane, zbog toga što nezakonito posluju, zbog toga što još uvijek imaju nezakonito ugovorene kamatne stope i zbog toga što će možda uskoro na sudu biti dokazano da je nezakonito ugovorena i valutna klauzula CHF. Dakle u prethodnom razdoblju, državno odvjetništvo propustilo je procesuirati banke. Drugi razlog zašto ću glasati za državnog odvjetnika je taj da ću mu dati šansu da te propuste ispravi. Kao prvo možda i važnije od ovoga o čemu sad govorim, na prvom mjestu treba zaštititi RH u arbitražnom procesu koji se vodi u Washingtonu koji je pokrenuo Uni kredit i još navodno 3 banke. Taj arbitražni proces kontaminiran je time, činjenicom da je arbitražni proces u Washingtonu suprotan EU pravu. To je utvrdio sud EU-a svojom nedavnom presudom, odlukom o prethodnom pitanju gdje je utvrđeno nedvojbeno da su zaštitne klauzule u bilateralnim ugovorima koje su članice EU-a međusobno sklapale prije nego što su ušle u EU, da su te zaštitne klauzule suprotne EU pravu. Zbog toga što su te zaštitne klauzule suprotne EU pravu, zbog toga je i arbitraža u Washingtonu kontaminirana, ona se ne smije provesti i po mojem mišljenju čak pravni subjekti koji su pokrenuli tu arbitražu, trebali bi od arbitraže odustati jer su to pravni subjekti iz EU koji bi trebali poštovani EU pravo. Ponudio sam budućem državnom odvjetniku da pomognem ekipi koja se bavi tom arbitražom kao svjedok. Ja puno o tome znam i ukoliko se arbitraža nastavi ja mogu apsolutno pomoći da se neke stvari iz prve ruke kažu na licu mjesta. A koje su to stvari? Kao prvo pravomoćno je utvrđeno da su banke ugovarale nepoštene ugovorne odredbe o kamatnoj stopi. Time su banke hrvatskim građanima opelješile do sad više od 5 milijardi kuna. Druga stvar, nakon nove presude Visokog trgovačkog suda, gdje se ponavlja postupak o slučaju franak, možda će biti u tvrđeno da je nepoštena i valutna klauzula CHF. To će biti dodatni element za arbitražu da se kaže evo vidite, što je zakonito uopće u poslovanju hrvatskih banaka? Te nepoštene banke koje su ugovarale nepoštene ugovorne odredbe s hrvatskim građanima, tužile su RH zbog toga što su izgubile neka svoja ulaganja, a ustvari su one te koje su opljačkale hrvatske građane. Što su banke radile kad je u pitanju valutna klauzula CHF? To već i vrapci na granama znaju da CHF valute u Hrvatskoj nema. Dakle, za ugovaranje tih kredita nije plasiran novac iz CHF depozita, nego je plasiran novac iz kunskih i euro depozita. I što su banke radile, budući da nisu imale taj novac u franku, a morale su ga pokriti frankom, onda su novac iz bilance u kunama i eurima prebacivali u van bilancu, radili su kratkoročne knjigovodstvene poslove, tzv. … [[Govornik se ne razumije.]] i prividno stvarale sliku kao da je pokriće u francima. A pokriće u francima ustvari nije bilo. Kompletna razlika tečaja otišla je bankama majkama, dakle, banke majke zaradile su razliku od tečaja i sada te banke majke tuže RH zbog toga jer su izgubile nekakva novac. A nisu izgubile nego su dobile razliku u tečaja. Htjeli bi dobiti duplo. Dakle, htjeli bi dobiti razliku tečaja koju su već dobili kroz van bilance kroz te forvard ugovore, i još bi htjeli dobiti ovo što su imali kao trošak konverzije. Ne može, to tako neće ići. Međutim, to je samo ona kranja situacija ako se u arbitraži ostane, ako se od arbitraže ne odustane, onda je potrebna jedna takav vrsta svjedočenja. Ja se ipak nadam da će banke odustati od arbitraže, jer, kao što sam rekao, proces je suprotan EU pravu i banke iz toga moraju izaći van ako žele poštovati EU prava. Kao što sam rekao, banke su ugovarale nepoštene kamatne stope i time su otele građanima 5 milijardi kuna. Ako se dogodi da je i valutna klauzula CHF nepoštena, to je još dodatnih 10 milijardi kuna koje moraju vratiti hrvatskim građanima, kroz privatne sudske procese, koji će kasnije uslijediti. Prema tome, banke su u ovom trenutku hrvatskim građanima to je moje mišljenje, moj stav, ukupno oko 15 milijardi kuna. Te banke koje su dakle, opelješile građane za 15 milijardi kuna, žele od Hrvatske trošak konverzije. Pa evo očekujem da budući državni odvjetnik, ukoliko se arbitraža nastavi, primi ponuđenu ruku i da me uzme za svjedoka u tom arbitražnom procesu. Ja sigurno mogu puno pomoći, da to bude bolje provedeno. A drugo što očekujem od državnog odvjetnika, je da nakon što drugi stupanj ponovno odluči, ako odluči pozitivno u korist dužnika i ako odluči pozitivno i za … [[Govornik se ne razumije.]] banku što se tiče kamatne stope otvaraju se širom vrata za kazneni progon banaka. U tom slučaju, državni odvjetnik i njegovi zamjenici, morati će na temelju kazane prijave koja će sigurno uslijediti kazneno goniti hrvatske banke, jer ukoliko su hrvatske banke uistinu, nepošteno ugovarale kamatnu stopu, što je već utvrđeno i dodatno još i valutnu klauzulu CHF, onda one jednostavno moraju biti kazneno gonjene, jer one su sustavno sve na jednak način, bez razlike ugovarale nepoštene ugovore odredbe, to je očigledno sustavno udruženo djelovanje, koje se mora kazneno goniti. A da se mora kazneno goniti, imam dokaz i u činjenici, da je to učinio francuski državni tužitelj. Naime u Francuskoj jedna je banka plasirala samo CHF kredite, bilo ih je negdje oko 5, 6 tisuća, utvrđeno je pravomoćno da su ti krediti nepošteni, zbog valutne klauzule CHF i nakon toga što je pravomoćno utvrđeno da su ti krediti nepošteni, državni tužitelj francuske pokrenuo je kazneni progon te banke. To je sada u tijeku, na sudu u Francuskoj. Dakle, očekujem da se te stvari dogode u Hrvatskoj i ukoliko se te stvari dogode u Hrvatskoj, budući državni odvjetnik, kojem ću dati svoj glas za novi posao, koji će raditi, dobiti će konačnu i pozitivnu ocjenu. Ali, najprije mora dokazati tu pozitivnu ocjenu na temelju ovih tvari koje sam govorio. Hvala.
Hvala. Dvije replike, prvi je kolega Zekanović Hrvoje, izvolite.
Cijenjeni kolega Aleksić, evo volio bi čuti vaš stav vezano uz rad, odnosno, nerad Državnog odvjetništva po pitanju privatizacije. Kao što znate i pitanje sam postavio gospodinu Bulju, vezano uz … [[Govornik se ne razumije.]] brojnih ratnih zločinaca koji danas šetaju slobodno Hrvatskom. Ovdje postoje brojni materijalni dokazi za stotine i stotine hrvatskih tajkuna koji su opljačkali našu državu, ranih '90. g. a ja bi se usudio reći, osim Kutle i … [[Govornik se ne razumije.]] različitih slučajeva, nitko nije procesuiran. S obzirom da ste rekli podržati znači ovu novu rošadu, odnosno, novog državnog odvjetnika, zanima me vaš stav o njihovom radu, odnosno, neradu u tom periodu?
Izvolite odgovor.
Svi znamo iz medija o toj privatizaciji, o toj pretvorbi, koja je to bila pljačka, koliko je to bilo stvari pseudo poduzetništvo gdje je omogućeno malim ljudima koji su vozili romobile prije Domovinskog rata da se obogate. I to je zločin najgore moguće vrste i naravno Državno odvjetništvo tu vjerojatno nije odradilo svoj posao kvalitetno ili nije dobio kvalitetnu informaciju ili samo nije kvalitetno odradilo svoj posao i tu oni kod mene nemaju prolaz nitko tko je radio u Državnom odvjetništvu, pa niti budući državni odvjetnik, ali ja se bavim jednim uskim segmentom i u tom uskom segmentu rekao sam što me zanima i zbog toga, moram podržati tog novog državnog odvjetnika. S druge strane, nemamo mogućnost mi kao manjina, sada smo mi zajedno u toj manjini, nemamo mogućnost izabrati nekog drugog, pa onda zbog toga iz pragmatičnog razloga ja ću biti za. A ne iz stvarnih razloga, da je sad to nešto super kvalitetno. Hvala.
I kolega Peđa Grbin, izvolite, replika.
Poštovani kolega, molim vas, samo da mi pojasnite, nešto što me inače jako zbunjuje o postupcima koji se vode protiv RH, zbog gubitka banaka. Kako banke tuže RH zbog troška konverzije nad kojem su navodno ostvarile gubitak, kada su sve banke u RH tijekom cijele krize ostvarivale dobit, a takvu su dobit ostvarile i nakon konverzije. Ja sam možda neuk, ja možda to ne razumijem, ali to su podaci koje su one same napravile i same podastirale javnost. Dakle, pao im je udjel loših kredita, krediti se vraćaju, oni ostvaruju dobit i sad je odjednom RH kriva za to. Ja dosita ne razumijem.
Odgovor na repliku, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Kolega Grbin, u pravu ste, radi se o tome da banke koriste ono što mogu, imaju te bilateralne sporazume pa su onda pokrenule arbitražu ne bi li ušićarili ekstra profit a ustvari činjenica jest da one nisu u gubitku. Prvo zato jer su imali poreznu olakšicu, drugo zato jer svi dužnici koji tuže nakon konverzije gube proces za preplaćene kamate, dakle taj dio su dobile. I dodatno izgubile su loše kredite, pod navodnicima izgubile. Dakle one su totalni dobitnik. U situaciji nakon konverzije CHF kredita postoji jedna istinska win win win situacija gdje smo svi dobili. Dužnici su dobili smanjenje svojih glavnica, banke su se riješile loših kredita i u budućnosti posluju puno zdravije, dobili su i poreznu olakšicu a država je riješila problem građanima gdje je pokazala svoju socijalnu i pravnu osjetljivost. Hvala.
Hvala i vama. Idemo na iduću pojedinačnu raspravu. Poštovani kolega Ivan Vilibor Sinčić. Nažalost nije ovdje pa gubi pravo govora. Sada je na redu poštovani kolega Stazić. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedniče Sabora. Kada se bira ravnatelj Gradskog kazališta u Zagrebu onda se on bira na način da godinu dana prije isteka mandata postojećeg ravnatelja se raspisuje natječaj za izbor novoga. Zadnja se smjena dogodila prije nekoliko dana u Gradskom kazalištu Kerempuh. Proces odabira novog ravnatelja je obavljen prije godinu dana i znalo se da će gospodina Ljuštinu zamijeniti gospodin Šušković jer je on prije godinu dana izabran na tu dužnost. Njih dvojca su stari ravnatelj i novo imenovani ravnatelj su godinu dana radili zajedno. Stari nije više donosio ni jednu odluku bez konzultacija sa onim koji će ga naslijediti, novi se potpuno uputio u situaciju u ustanovi koju će voditi. Tako to otprilike izgleda ozbiljno, tako bi to inače trebalo izgledati. A kako radi ova Vlada? Ravnatelj agencije za zaštitu osobnih podataka, mandat mu je istekao 11. travnja a Vlada je 10. travnja jedan dan prije isteka mandata u Sabor poslala materijal sa prijedlogom za nastavak mandata toga starog ravnatelja ali zapravo izboru novoga. Dok mi to raspravimo nastavio je interregnum, dok mi izglasamo i potvrdimo novoga, interregnum od 11. pa do sutra je interregnum, nema ravnatelja, potpuno neuredno, potpuno neuredno kao u dječjem vrtiću. Isto tako je bilo i sa Povjerenstvom o sprječavanju sukoba interesa a sada evo i sa glavnim državnim odvjetnikom. Pa kao da se radi o nekoj posve nebitnoj funkciji pa se to radi u zadnji čas. U petak ćemo izabrati novoga, on drugi tjedan nastupa na dužnost. Kada je ministar govorio o tome da nema ništa protiv gospodina Cvitana ali da je njemu jednostavno istekao mandat, da je normalo da se odredi novi, to ne mora biti onaj koji je do sada obnašao dužnost i ja se s time potpuno slažem. Nitko nije pretplaćen na neku dužnost, istekao mu je mandat i pravo je Vlade da imenuje i predloži nekog drugoga. U tome nema ali apsolutno ničega spornoga i ja u tom smislu ne mislim da se smjenjuje gospodina Cvitana jer je njemu istekao mandat. Ali mislim da je ministar bio prilično neiskren kada je rekao da on nema apsolutno ništa kao ni cijela Vlada protiv gospodina Cvitana. Dokaz za to je to što klub HDZ-a ne želi prihvatiti Cvitanovo izvješće, nego ih tek prima na znanje. E sad pazite, tu postoje 3 stupnja, izvješća se ili prihvaćaju ili primaju na znanje ili odbijaju. I to su formule, one imaju svoja značenja, one nisu bezvezne. Kada se nečije izvješće prima na znanje onda se odaje priznanje radu onoga koji je ta izvješća podnosio. Onda se kaže, da čovječe ti si radio dobro i mi priznajemo tvoj rad. Kada se prima samo na znanje, onda se izražava sumnja u njegov rad. E sada mene bi zanimalo zbog čega sumnja, zašto HDZ ne želi prihvatiti ta izvješća, po sugestiji, naravno premijera, predsjednika HDZ-a. Što to oni zamjeraju Cvitanu jer nešto mu očito zamjeraju? Jučer sam rekao da inače Cvitan može biti ponosan na to što ga HDZ ne podržava. Jer onaj koga HDZ ne podržava sasvim sigurno je radio dobro, sasvim sigurno, većeg dokaza za to ne treba. Glavna opasnost za rad državnog odvjetnika je pritisak politike, nema veće opasnosti. Mi smo u Hrvatskoj od njezina nastanka imali različite situacije. Jedno vrijeme od 10 travnja pa tamo do kolovoza '92. glavni državni odvjetnik je bio gospodin Šeks, čovjek iz vrha stranke tada. I to nije bilo ništa neobično u RH, dakle da jedna eminentno politička figura bude ujedno i državni odvjetnik. U takvoj situaciji naravno ne može biti govora o državnom odvjetništvu kao o samostalnoj instituciji. Ona je sluga politike, doslovno. Tu situaciju treba izbjegavati, to su prošla imena, nećemo o tome, govorim to samo kao primjer. Najvažnije je da taj bude oslobođen pritiska politike a dana smo nažalost čuli, naš kolega Branimir Glavaš iskoristio je cijelo svoje vrijeme da novom državnom odvjetniku kaže vi trebate istražiti što je radio taj zamjenik županijskog državnog odvjetnika u Osijeku. Gledajte, kolega Glavaš, ja mogu shvatiti vašu ogorčenost, sve mogu, ali ne mogu shvatiti da vi u političkom tijelu, u Saboru, još ga nismo ni izabrali novog državnog odvjetnika, govorite što on treba raditi javno ovdje da vas svi čuju. Pa to je u najmanju ruku prisila nad pravosudnim dužnosnikom. To se ne radi, to se u pristojnim zemljama ne radi bez obzira na vašu ogorčenost. To je vaš privatni slučaj. Sredstva, gledajte, u 2016. godini za DORH, ali i za USKOK i za sva državna odvjetništva država je dala 342 milijuna kuna. Za katoličku crkvu, samo po Vatikanskim ugovorima 600 milijuna kuna. Pa dobro, što je nama važnije kao državi? Šta nam je važnije? Možemo, dajmo još duplo crkvi i ukinimo potpuno državno odvjetništvo. Zašto da progonimo kriminal? Ili zašto se pravimo da ga progonimo, a ne damo novce? Pa kako će raditi ljudi ako im ne damo novce. Ako ti novci idu katoličkoj crkvi koja ništa drugo zadnjih mjesec dana nije radila, nego napadala državu i vladajuću stranku zbog Istanbulske konvencije. Pa sad, ako je to nama važnije, onda nastavimo tako. I treća, zadnja stvar izbor, način izbora. Dakle, nisam prvi ministre, koji će vam ovo predložiti. Rekli ste da spremate se u izmjene zakona o glavnom državnom odvjetništvu. Prijedlozi koje smo ovdje čuli su posve razumni. Jedan mandat, produljeni 7 godina. Zašto jedan? Zašto jedan mandat? Pa zato da nema šta se kome dodvoravati. Uopće ne očekuje reizbor. Ne zanima ga, s tim jednostavno ne računa i zna da ne može s time računati jer to će bitno pojačati neovisnost državnog odvjetništva. Da li je taj mandat 7 godina, dali je 6 godina, da li je 8 godina manje je važno. Pa da je i 8, da je dupli mandat, da je dupli mandat, možda bi bilo bolje da je neparan broj. Zašto? Da se ne poklapa sa mandatima parlamentarnih ciklusa, da se ne bi to dogodilo da se preklope, da budu u isto vrijeme. I na koncu, razlog suzdržanosti. Zašto ću glasati suzdržano? Ne zato što imam bilo šta protiv gospodina Dražena Jelinića, ja njega ne poznam, o njemu čujem sve najbolje što govore o njemu kolege koje poznaju njegov rad, nego razlog suzdržanosti je ovaj, dajmo mu priliku, odgovornost je vladajućih da predlože glavnog državnog odvjetnika. To je odgovornost i ne mala odgovornost, možete pogriješiti, može čovjek radit loše, može vam htjeti služiti, možda vam hoće i napakostiti, ne znam. Može biti i objektivan i neobjektivan. Biti ću presretan ako budemo mogli prihvatiti sa zadovoljstvom njegovo prvo izvješće, kad vidimo da je njegov rad dobar jer će to značiti da ste predložili najboljeg mogućeg čovjeka jer će to značiti da ga mi onda možemo prilikom usvajanja njegovog prvog izvješća i potvrditi. Ovako, odgovornost je na vama, neka bude izabran vašim glasovima, mi ćemo u tom dijelu biti suzdržani, ne zbog osobe nego iz principa. Hvala vam.
Hvala. Tri replike imamo. Prvi je na redu poštovani kolega Glavaš. Izvolite.
Gospodine Staziću, ja nisam davao zadaću novom budućem državnom odvjetniku da on to izvrši. Sutrašnji novi državni odvjetnik je danas predsjednik državnog odvjetničkog vijeća. Ja sam predložio državnom odvjetniku da se izvrši dodatna sigurnosna provjera. U svom izlaganju sam se obratio i SOA-i, sigurnosno-obavještajnoj agenciji u čijoj je nadležnosti da izvrši provjere. Ona je izvršila vjerojatno jednu provjeru, drugu provjeru, one nisu kompletne, argumentirao sam sa određenim dokumentima, datumima, urudžbenim brojevima, ta dokumentacija postoji i posao je SOA-e da samo utvrdi točnost toga ili ne. Ako je to točno, logično je da glavni državni odvjetnik predlaže državnom odvjetničkom vijeću da raspravi o tom problemu i eventualno potvrdi status ... [[Govornik se ne razumije.]] državnog odvjetnika ili uskrati suglasnost.
Hvala. Odgovor na repliku, izvolite.
Kolega Glavaš, pažljivo sam vas slušao. Nikakvog razloga nemam da vam bilo šta imputiram što niste rekli. Ton, izričaj u vašem govoru je bio neprimjeren prema budućem državnom odvjetniku. Na vama je da podnesete kaznenu prijavu, ako mislite da je netko počinio kazneno djelo. To je ono što građani rade. To podnesete državnom odvjetništvu pa, ako nemamo povjerenja u državnog odvjetnika, onda nemojte glasati za njega. Rekli ste da hoćete. Ali, vi podnesite kaznenu prijavu protiv onoga koga mislite da je napravio kazneno djelo, ali nemojte javno tražiti od budućeg državnog odvjetnika da čini ovo ili ono.
Druga replika, poštovani kolega Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Stazić, što se tiče agencije za zaštitu osobnih podataka, vi ste bili predsjedavajući ovdje kao potpredsjednik kada se vodila rasprava o smjeni na temelju odluke Vlade. SDP nikad nije proveo smjenu, znate da je to ostalo i ostalo je očito do današnjeg dana i sve što se tamo događalo, odnosno sukob interesa i ta agencija. Tako da ne, lažno ne informirate javnost. Što se tiče progona tj. optužbe na neke saborske kolege da pritišću DORH, vi ste bili taj koji se u jednom slučaju, slučaju kamioni, gdje ste jednog ministra pritiskali do toga da je trajao postupak, sudski postupak, pravomoćno oslobođen i nikad mu se niste ispričali i s ove govornice ovdje iako je taj pritisak bio možda jedan od najvećih što ja pamtim u političkom svijetu. A što se tiče priče o Državnom odvjetniku, mislim da imam premalo vremena, a zašto vi to ne podržavate, vjerojatno imate razlog. Što ne znači da Vlada u ovoj proceduri koja je zadana, koja je zakonita, nema pravo napraviti ovo što je napravila, a to je da predloži novog.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Govorio sam o ravnatelju Agencije za zaštitu osobnih podataka, kojemu je mandat istekao 11. travnja, a mi nismo potvrdili novoga. Čijom greškom? Greškom Vlade, kažnjavanjem vlade. Nikakav pritisak ni na koga nikada nisam vršio zbog afere kamioni. Bilo je osnovano istražno povjerenstvo, ono je ispitalo sve, cijeli materijal je uputilo DORH-u DORH je podignuo optužnicu, sud je tu optužnicu potvrdio, provedeno je suđenje Rončević je osuđen nepravomoćno na 4 g. viši sud je vratio na ponovno suđenje, zamislite s kojom uputom. Ne smije se ispitivati, da li je Rončević kupio najskuplje moguće kamione, kada je u javnoj ponudi imao jeftinije. Nego, samo, da li je tu najskuplju ponudu, u toj najskupljoj ponudi, platio više nego što je u ponudi pisalo. Da sa takvom uputom, nema toga, tko ne bi bio oslobođen, što god da je napravio, to govori o radu naših sudova.
Hvala vam. Idemo sada, poštovani kolega Sokol, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa kolega Stazić, vi ste, ako sam dobro shvatio rekli nešto u stilu, pa evo, HDZ daje novac Katoličkoj crkvi, a eto, crkva nije na strani HDZ-a u … [[Govornik se ne razumije.]] situaciji itd. Mislim to je interesantno poimanje politike. Dakle, ako sam dobro shvatio, ono što vi želite reći, mi ćemo davati proračunske novce, a vi ćete za uzvrat nama davati političku podršku. HDZ tako ne funkcionira. Doduše možda tako funkcionira SDP, jer vidimo da izvršni direktori, nekih nezavisnih vladinih ugovora, danas su na toj funkciji, a sutra su izvršni tajnici SDP-a. Tako da, očito ste se navikli na neki način, načine djelovanja, koji vjerojatno u demokratskoj državi ne bi tako trebali funkcionirati kako vi to vidite. Što se katoličke crkve tiče, tu idu sredstva i za obrazovne programe i za socijalne programe, itd. koji su mislim, puno korisniji od razno raznih politikantskih udruga, koji guraju jednu političku platformu, koja eto, vama odgovora pa ju zato i podržavate. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, izvolite.
Krivo ste vi mene citirali, nisam ja rekao da HDZ daje novac Katoličkoj crkvi, ako hoćete dajte, još uvijek vam je u blagajni, jer nemate pravomoćnu presudu, da vratite onih 23 milijuna. Dajte, nek HDZ plaća Katoličku crkvu, ja neću riječ reći. Ali, Katolička crkva se plaća iz državnog proračuna, u koju uplaćuju svi, ne samo HDZ-ovci, i ne samo vjernici, nego i ateisti. A iz tog proračuna treba financirati i DORH, treba financirati i školstvo, treba financirati zdravstvo, treba financirati penzije. Ako vi hoćete, daj Bože, preuzmite tu obavezu na sebe, svi sretni.
Idemo dalje, poštovani kolega Peđa Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovane kolegice i kolege, poštovani gospodine predsjedniče. Ja ću započeti, tamo gdje je kolega Stazić stao, a vidim da je iz replika, koje su uslijedile, potrebne vrlo jasno obrazložiti što je to procedura i što je u ovom izboru prekršena. Dakle, izbor Glavnog državnog odvjetnika RH, uređen je Ustavom, čl. 125. Ustava, ali isto tako Zakonom o Državnom odvjetništvu. Zakon o Državnom odvjetništvu, u čl. 95. propisao je proceduru, ali i rokove, u kojima Vlada predlaže, a Sabor bira glavnog državnog odvjetnika. Čuli smo prije od jednog kolege, da se ništa sporno nije dogodilo, ali to je očito tako u ovoj državi, u kojoj Sabor odredi određene rokove, a onda ih nitko živ ne poštuje. Jer zašto bi mi Hrvati, poštovali rokove jer da parafraziram jednog kolegu, nije ovo bundesliga pa da se zna tko će postati trener Bayerna 6 mjeseci unaprijed. A očito ovo danas više nije bundesliga ali je nekada bila. Jer prije 4 g. prijedlog za gl. državnog odvjetnika, Vlada je u proceduru uputila 2 mjeseca prije isteka njegovog mandata. A znate li zašto je to bitno? To je bitno iz više razloga. Možda najmanje, zato, da bivši i novi glavni državni odvjetnik, imaju vremena kako bi pripremili primopredaju, ili kao što je to u slučaju kazališta slikovito opisao kolega Stazić, da imaju jedno određeno vremensko razdoblje, kako bi se uhodali. Posao zamjenika gl. državnog odvjetnika i gl. državnog odvjetnika nije isto. Isto kao ni posao predsjednika Vlada i ministra u Vladi nije isti i ne može biti. Odgovornost gl. državnog odvjetnika je nemjerljiva u odnosu na odgovornost njegovih kolega. On je lice, on je glas čitave organizacije. Mi smo nažalost, kolegi Jeleniću, kojeg ja iznimno cijenim, ustvari otežali početak obnašanja njegovog mandata. Mi smo ga doveli u situaciju, da već u početku imamo sumnju zbog čega se ovaj izbor vrši ovako preko koljena. Mi nemamo obrazloženje, zbog čega se odustaje od gospodina Cvitana, iako je točno, da onaj kojemu je Ustav dao mogućnost da predlaže glavnog državnog odvjetnika, a to je Vlada Republike Hrvatske ima pravo po isteku mandat prethodnoga, predložiti novog po svojem nahođenju. Ali, mi od Vlade nismo čuli niti jednu jedinu riječ, o tome što zamjera prethodnom. Koji su to razlozi, da čovjek koji još uvijek ima nešto za dati, nije dobio priliku da nastavi ono što je po mojem mišljenju, ne odlično, ali jako dobro radi, ne odlično. Jer gafova je bilo, o tome smo jučer razgovarali, da se ne ponavljam. Dakle, kolega Jelenić je doveden u vrlo nezgodnu situaciju. Kolega Jelenić je doveden u vrlo nezgodnu situaciju i u pogledu kolega koji sjede u Hrvatskom saboru i koji će sutra trebati o njemu odlučivati. Ja sam imao prilike, jer, sam i te struke i jer sam sudjelovao godinu dana u radu Državnog odvjetničkog vijeća upoznati kolegu i vidjeti da se radi o profesionalcu, vidjeti da se radi o osobi koja je nepristrana i osobi koja je po mojem dubokom uvjerenju časna. Kolege iz mojeg kluba ali isto tako i kolege uz vašeg kluba, uvaženi kolege iz vladajuće većine, nisu to imali prilike. A budući se radi o samozatajnom čovjeku, niste imali prilike niti posebno ga proguglati i naći nešto o njegovoj karijeri što bi vam zapelo za oko jer je to sačuvano za profesionalne krugove. I zato je normalno da će pretežita većina oporbe biti suzdržana jer o njemu ne znaju ništa i nisu ga imali prilike upoznati. Nažalost kao što je i kolega Stazić rekao, to je postala ustaljena praksa ove Vlade. Sjetimo se samo situacije doduše, za to je kriva Predsjednica Republike, ali ona je ipak dio vašeg političkog kruga, sjetimo se situacije oko predsjednika Vrhovnog suda, niti tamo nismo imali prilike provesti adekvatnu raspravu. Srećom pa kod kolege Jelenića nemamo takvu situaciju dasmo morali tražiti njegove imovinske kartice kako bi ispitali određene nelogičnosti oko porijekla njegove imovine pa onda kad smo shvatili da nismo dobili sve imovinske kartice, da vladajuća većina odluči da nam uskrati pravo da izvršimo uvid u ostale a onda kad su one ipak dospjele u javnost, onda smo imali prilike vidjeti i zašto jer je predsjednik Vrhovnog suda današnji muljao sa prikazivanjem imovine u imovinskoj kartici, da je za njegovu imovinsku karticu nadležno Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa kao što smo nedavno vidjeli u slučaju gospođe Rimac, dobio bi kaznu. Nadalje, Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa, opet smo čekali zadnji trenutak. Dapače, ne da smo čekali zadnji trenutak nego smo odlučivali nakon što su protekli rokovi. Agencija za zaštitu osobnih podataka, također mi trenutno nemamo osobu koja bi trebala biti na čelu Agencije za zaštitu osobnih podataka dok se na razini EU-a događa jedna revolucija na pitanje zaštite privatnosti i na onome što bi ta agencija trebala raditi. Mislim da smo i raspravljali nedavno o zakonu koji uređuje to područje a nemamo osobu koja bi trebala provoditi tu zaštitu prava hrvatskih građana. Ekspertna radna skupina, pa sada Državno odvjetništvo itd., itd. Poštovane kolegice i kolege, procedura je izuzetno bitna. Demokracija počiva na proceduri. Ako u zakonu piše da je rok u kojem Vlada mora predložiti kandidata 3 mjeseca, onda mi taj rok ne možemo odbaciti i praviti se kao da on nije bitan. Onda promijenimo zakon i recimo da Vlada predlaže kandidata tjedan dana prije nego što sadašnjem istekne mandat. Ali to nećemo učini jer sami znamo kako bi izgledala i javna rasprava i saborska rasprava o takvom zakonu. Dopustite mi da ovu raspravu iskoristim i za jednu poruku koju ću uputiti najvjerojatnije novom glavnom državnom odvjetniku Jeliniću. On moju podršku ima jer kao što sam rekao, imao sam prilike raditi i upoznati ga kroz praksu i znam zbog čega ću za njega glasati ali to nije bianco podrška. Ja od njega očekujem velike stvari i nadam se da će biti dostojan povjerenja koje će sutra dobiti. Od njega prije svega očekujem da bude nepristran, potpuno nepristran. Od njega očekujem da si ne dopusti one gafove kakve je jučer i sam sadašnji glavni državni odvjetnik kolega Cvitan priznao. Od njega očekujem da kad predsjednik Vlade eventualno zatraži da se s njim pojavi na pressici, kaže odlučno ne jer se to ne smije. Međutim od njega očekujem i da se postavi prema ministru pravosuđa iako vjerujem da će ministar pravosuđa i bez toga imati sluha i da proračunu već za 2019. godinu osiguramo adekvatna sredstva kako bi se poboljšao rad državnih odvjetništava i to ne samo USKOK-a čije je stanje kritično već i Državnog odvjetništva u Zagrebu, pogotovo njegovog građansko-upravnog odjela itd. To su sve stvari za koje moramo izdvojiti sredstva, one su važne. Nadalje, očekujem od glavnog državnog odvjetnika da poradi na edukaciji kolega koje rade u odvjetništvu, to je izuzetno bitno jer nije samo trenutak izabran sam, skupio sam najviše bodova na pravosudnom, skupio sam najviše bodova u državnoj školi i to je to, miran sam do 70. godine. Ne, državni odvjetnici moraju se educirati tijekom cijele svoje karijere i to je nešto na čemu očekujem da će glavni državni odvjetnik raditi. I najvažnije, očekujem da još više truda nego što su njegovi prethodnici uložili, uloži u borbu protiv kriminala. Očekujem od njega da shvati koliki je značaj eksponiranih slučaja. Eksponirani slučajevi su oni slučajevi koji definiraju percepciju javnosti o progonu kaznenih djela u RH. Statistike koje pokazuju koliko je ova zemlja sigurna, statistike koje pokazuju koliko je sitnih prevaranata i lopova kažnjeno, nažalost ili na sreću ne zanimaju nikoga. Za percepciju sigurnosti bitan je progon najrazvikanijih počinitelja kaznenih djela a percepcija sigurnosti često je za građane bitnija od stvarne sigurnosti koja proizlazi samo iz statističkih podataka, građani statistiku ne čitaju. Zbog toga i tu ću završiti, od državnog odvjetnika RH, od glavnog državnog odvjetnika očekujem da promijeni način svojeg komuniciranja sa javnošću. Vremena zakopčanih tužitelja su prošlost. Hvala vam i završavam.
Hvala i vama. Idemo na iduću raspravu, poštovani kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi kandidatu za glavnog državnog odvjetnika, htio bih vas pitati o jednoj, ne znam jel' bi to nazvao aferi ili kako već, ali uglavnom dogodilo se to da je Wikileaks objavio… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Recite, šta? Hoće li doć kandidat? Ako je bio jutros, a sad ga nema koji je smisao onda ove rasprave? Gospodine Bošnjaković pa gdje nam je kandidat? Nema ga. I onda se očekuje od mene da dam komentar na kandidata, eto to nisam u mogućnosti. I što da radim onda? Što ćemo? Pa zamislite, to je kao da dolazite na razgovor za posao, potencijalni poslodavci su tu, njih barem 76 morate uvjerit, a vi kažete ma imam ja bitnijeg posla. To se danas dogodilo. Pa to je neozbiljan kandidat ministre Bošnjaković. Je li moguće da je zapravo ova rasprava suvišna? Da je kandidat već unaprijed odlučen i da zapravo ovo sve što činimo, činimo samo pro forme? Jel to moguće ministre dragi? Moguće je. Stvarno sam iznenađen ovakvim ponašanjem, netko će reć tko je optimist, reći će imaju važnijeg posla. A netko tko je pesimist će reć njemu nije stalno, njega nije briga zapravo za to što mi mislimo o njemu i reći ću vam ukratko mišljenje svoje o njemu, a to je da ako je lijen da uopće dođe tu da se predstavi, da odgovori na pitanja, da komunicira, onda ne vidim razloga zašto bi ga podržao i iz tog razloga ga neću podržat. Mislim da je to minimum, ne samo profesionalnosti, nego kulture i to zapravo pokazuje na koji način se kadrira u vladajućoj stranci, jednostavno se unaprijed sve dogovori, mi tu možemo raspravljat, evo jadni ljudi javili su se tu za raspravu, ima ih puno iza mene, mogu raspravljat do sudnjeg dana, ništa od toga. To je sve kažu Nijemci zeitverschwendung. Gubitak vremena. Jednostavno smo se našli kao u nekakvoj, kako bih nazvao uopće ovu situaciju. Ja bi ovo nazvao jednim kazalištem u kojem smo mi performeri, performeri koji kao trebamo odradit svoju ulogu, kao diskutirat, a u biti sve uzalud. A rezultat, ishod je poznat unaprijed. I tako je jako često kod zakona, zakoni dolaze tu kao na raspravu, a u biti o njima rasprave, mislim rasprave ima, ali rasprava je nebitna onom koji predlaže, to se sve tehnički odrađuje i to je to. Vrijeme prolazi, ali znate što ću vam reći? Pa DORH općenito tako radi. Tamo gdje bi trebao bit ga nema, kada bi trebao doć, dođe sa zakašnjenjem, nekad od 4 godine, nekad od jedan dan, onaj zanimljiv slučaj je bio gdje se za jedan dan se zakasnilo sa procesuiranjem, e prekasno, jedan dan. I to je jedan amaterizam vrlo, vrlo neozbiljan pristup. Čak i saborski zastupnici, inače su rasprave više-manje su ljudi odsutni, sad ima prilično puno zastupnika, ali čak ni naš dolazak nije mogao utjecat na cijenjenog gospodina da se odazove, da čuje zapravo što zastupnici misle. I ja pozivam sad zastupnike vladajuće većine da zbog takvog odnosa tog čovjeka, da ga ne podrže. Da kažu gospodine, niste se udostojili doć uopće nama predstavit, vi nas ne poštujete, ovo nije korektno od vas. Međutim, naravno, vi ćete glasat za njega, jednoglasno, kao i uvijek, pitanje je samo hoće li bit 77 ili 76 ruku. Što će reći da sve što radim je zapravo besmisleno, to je najveći paradoks u cijeloj priči, a ono što je bitno u svemu je da imate podršku naroda za to, da narod glasa za ovakvu politiku, podupire ju u kritičnom broju. Znači kritična masa građana podupire ovakav sustav upravljanja i zemljom i institucijama i rezultat takvog upravljanja svi možemo vidjeti. Pa bih htio pitati, budući da nema ovdje tog uvaženog gospodina, mislio sam bar ću ga upoznat, ali evo nažalost ni to. Pa sam htio pitat onda ministra Bošnjakovića, samo jedno pitanje imamo za vas. Mnogi građani su uvjereni da je Hrvatska korumpirana zemlja. Zanima me da li vi mislite da je Hrvatska učinila dovoljno u borbi protiv korupcije? Odnosno bolje rečeno jeste li zadovoljni borbom protiv korupcije od strane pravosudnih institucija. Hvala.
Hvala kolegi Pernaru. Samo jedna informacija, jedno objašnjenje. Dakle potencijalni kandidat za ovo mjesto, kao i svi ostali koji će tek biti izglasovani u Hrvatskom saboru ne mogu nazočiti na plenarnoj sjednici, on je bio danas na Odboru za pravosuđe, tamo su bili članice i članovi odbora i svi zastupnici koji su željeli upoznati, vidjeti ili pitati kandidata za državnog odvjetnika, mogli su biti na odboru. Dakle nije gospodin Jelinić kriv, mislim da je to važno reći zbog javnosti, on jednostavno nije danas mogao biti ovdje, a bio je na odboru. Samo ta informacija. Sada je na redu poštovani kolega Tomislav Sokol, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, ne gospodine Jelinić nego gospodine ministre, gospođo pomoćnice, kolege zastupnici. Znači danas se govorilo o raznoraznim temama, uglavnom radi skupljanja dnevnopolitičkih bodova, to je posve prirodno, ali ja bih pokušao malo govoriti o širem kontekstu djelovanja državnog odvjetništva i možda i nekim razlozima osim unutar samog državnog odvjetništva i šireg okvira koji dovode do određenih problema koji se percipiraju u javnosti. Činjenica je da je percepcija rada DORH-a dosta loša, to znamo, pogotovo u ovim razvikanim slučajevima, poznatim predmetima, vrlo često je to sporost, ukidanje odluka, vraćanje na prethodni stupanj itd. Međutim da bismo razumjeli kontekst u kojem djeluje DORH mislim da treba objasniti malo i reći nešto i o zakonodavnom okviru, a to je ključni zakon, Zakon o kaznenom postupku. Znači Hrvatska je 2008. godine napravila veliku reformu kaznenog postupka kada je umjesto inkvizitornog modela gdje istražni suci imaju tu ajmo reći ključnu riječ o istražnom dijelu samog postupka, veliki dio odgovornosti, nadležnosti prebacila na državne odvjetnike. Znači uvela je taj … pristup gdje državni odvjetnici imaju puno aktivniju ulogu i puno veće ovlasti nego što su imali do tada. E sada mi u tom slučaju imamo dva načela koja dolaze u međusobnu koliziju, znači načelo učinkovitosti, brzine djelovanja, ekonomičnosti, a drugo načelo je načelo odnosno zaštita okrivljenika i pravo na obranu. Nažalost, taj zakon kakav je donesen tada je pokazao određene manjkavosti i to dosta manjkavosti i zbog toga ga je Ustavni sud ukinuo odnosno ukinuo je dosta njegovih odredaba čak 43 članka. I upravo smo tada došli do situacije da od jednog postupka kada se intenzivno krenulo procesuiranje mnogih krupnih riba što bi rekli, upravo zbog tih promjena zakona i kasnije novela zakona koje su bile uzrokovane i tom odlukom Ustavnog suda su doveli do toga da se ti postupci razvuku. Jer činjenica je da je učinkovitost i brzina bitna ali to ne smije ići na uštrb temeljnog prava na obranu. I to je taj disbalans i to je ta situacija koju imamo i dana danas i koju smo imali i kasnije i kroz mnoge izmjene zakona itd. i to je ono što treba objasniti. Znači postoji razlog zašto postoje temeljna ljudska prava, zašto postoji pravo na obranu i ona ima svoju povijesnu težinu i povijesni razvoj, a temeljni uzrok prava obrane je da pojedinac bude zaštićen od prevelike vlasti države i prevelikih ovlasti, pogotovo izvršne vlasti. I u tom dijelu činjenica je da on može dovesti i u nekim slučajevima i do otezanja postupaka, vraćanja odluka na prvi stupanj i na kraju krajeva jedna od odluka koje smo spomenuli, poznatih odluka o slučaju INA-MOL je bila upravo ukinuta zbog povrede tih temeljnih načela i to je nešto što treba naglasiti. Činjenica da se pokazalo da je trenutno zakonodavni okvir dosta manjkav, mnogo se problema javilo u praksi i svakako ovim putem pozivam i ministra, znam da i on razmatra to na jedno potrebno redefiniranje cjelokupnog sustava, samog kaznenog postupka i traženja novog balansa između temeljnog prava na obranu i samog načela učinkovitosti i procesuiranja kaznenih djela. I mislim da je to okvir u kojem će se i državno odvjetništvo svakako morati snaći i novi glavni državni odvjetnik. Drugo što bih naveo, a o čemu se dosta često govori je pitanje autonomije državnog odvjetništva. Znači državno odvjetništvo ima vrlo veliku autonomiju odlučivanja hoće li uopće postupati po kaznenim prijavama, hoće li dovesti do pokretanja istrage, hoće li odbaciti kaznenu prijavu, hoće li doći do sklapanja nagodbi u određenim slučajevima kako bi se ulovile krupnije s nekim optuženicima kako bi se ulovile krupnije ribe što bi rekli itd. Ono do čega tu dolazi međutim isto tako do određenih tenzija nerazumijevanja pa i različitih tumačenja u samoj sudskoj praksi. Ono što smatram da je izuzetno bitno da taj postupak odlučivanja samog državnog odvjetništva bude što transparentniji i mogući, da sve odluke budu maksimalno obrazložene i da bude potpuno jasno u slučaju kada je državno odvjetništvo donijelo neku odluku o procesuiranju ili ne procesuiranju da te odluke budu vrlo i razvidne i jasne i da svakom bude jasno o čemu se radilo. Također na odboru smo čuli da se te odluke dosta često donose vrlo dugo, da se o nekim kaznenim prijavama odlučivalo i četiri godine, to su rekli neki naši kolege saborski zastupnici, ne sumnjam u njihov izvor informacije, to je nešto što svakako treba promijeniti. Mislim da su takve situacija zbog pravne sigurnosti i zbog zaštite temeljnih prava nedopustive, da državno odvjetništvo svakako treba i tu poraditi na percepciji, a pogotovo da ne bi ispalo da državno odvjetništvo selektivno procesuira neke slučajeve, a druge slučajeve ono što smo rekli kolokvijalno drži u ladici. Znači ja vjerujem da to nije tako, ali svakako je potrebno imati što transparentniji postupak odlučivanja, uvijek obrazloženu odluku, a i da kroz statistike vidimo koliko traje da državno odvjetništvo donese odluku o nekoj kaznenoj prijavi. Također ono što bih posebno naveo, a što se danas spominjalo više puta, a što se inače rijetko spominje, a to je pitanje građanskog odjela. Ja bih tu skrenuo pažnju na to da državno odvjetništvo zastupa RH u mnogim parnicama i tu su rezultati takvi da bi mogli biti bolji. Znači konkretno čak 40% parnica u kojima državno odvjetništvo zastupa RH, RH izgubili. Naravno puno je razloga za to, to su vrlo kompleksna pitanja od samog postupka od samog postupanja državnih tijela koja možda neke postupke odugovlače više nego što bi trebali itd., ali svakako mislim da se taj postupak može poboljšati. Posebno bih naglasio, a znam da takvih slučajeva ima u praksi da se često događa da se neki postupci gdje je država tužena, gdje ih ne može dobiti da se svejedno razvlače praktički do kraja do pravomoćne presude, što znači dodatne troškove za državu, znači dodatne zatezne kamate koje idu, a s druge strane se ne omogućava pravnim subjektima znači fizičkim i pravnim osobama da realiziraju svoja potraživanja prema državi u nekom razumnom roku. Mislim da to nije dobro, mislim da se svakako treba analizirati zašto do toga dolazi. A također jedna stvar koja bi bila dobra i u budućim izvještajima, a koja nisam vidio u izvještaju za 2016., da se isto tako jasno navede koliko je država zapravo moramo platiti zateznih kamata u tim postupcima. Mislim da su brojke, moj dojam neki subjektivni ali nemam punu informaciju, dosta velike i to je nešto na čemu bi se svakako trebalo poraditi. Znači dodatno kadrovsko ekipiranje građanskih odjela, dodatno praćenje samih postupaka, a isto tako bolja komunikacija sa samim državnim tijelima kako bi se zajednički donijela odluka o tome kada neki postupak treba obustaviti, sklopiti nagodbu ili nešto slično. Također bih ovim putem spomenuo i postupak vezan i ulogu državnog odvjetništva vezano uz europski uhidbeni nalog. Mi se sjećamo da smo prije nekoliko godina imali određene postupke gdje se državno odvjetništvo zapravo našlo u paradoksalnoj situaciji. S jedne strane, moralo je zastupati državu koja je izdala nalog s jedne strane, s druge strane, morala je poštivati svoju ustavnu i zakonsku obvezu da štiti zakon, odnosno svoje tumačenje zakona. Mi smo tada imali situaciju da su državno odvjetništvo zapravo nastupala protiv, na neki način, interesa odnosno zahtjeva održava koje su te naloge izdale, a da, znači, i to neka državno odvjetništvo u jednom smjeru neka, a neka u drugom smjeru. Mislim da ta je ta dvojna uloga dosta problematična, zapravo je paradoksalno. Mislim da je nešto i stručna literatura pisala o tome i da je to nešto što bi se isto tako trebalo razmisliti kako urediti dalje. Činjenica je da smo mi imali novelu zakona o pravosudnoj suradnji 2015., gdje je ta izričita odredba da državno odvjetništvo zastupa država izdavatelja naloga uklonjena, međutim i dalje de facto ostaje državno odvjetništvo to koje mora tu ulogu izvršavati. Znači, tu je riječ o jednoj paradoksalnoj situaciji koja može dovesti do toga da imamo onakve sporove i onakve dosta čudne pravne situacije, pravne zavrzlame kakove su imali u onim poznatim slučajevima predaje određenih osumnjičenika u Njemačku, odnosno okrivljenika. Tako da mislim da su to neke stvari na kojima svakako treba poraditi i država kao pravni, kao zapravo i zakonodavac i mi svi skupa i ministarstvo pravosuđa, ali to isto tako i to su isto tako izazovi s kojima se novi glavni državni odvjetnik treba suočiti. Uglavnom, što se tiče svega drugoga, da se ne ponavljam, naravno, podržavam znači, koliko god je moguće povećanje proračuna, odnosno sredstava za državno odvjetništvo, pogotovo na USKOK za koji znamo da radi u vrlo teškim uvjetima, koji se mora baviti jednim širokim kolopletom vrlo složenih predmeta, s tim da bi također bilo interesantno razmisliti i da se možda suzi nadležnost USKOK-a da se zbilja mogu koncentrirati na one najvažnije predmete radi kojih je USKOK zapravo i osnovan. Ali isto tako, mislim da treba izbjegavati situacije da možda nekad i USKOK ode možda previše u širinu nekim putevima istrage koji možda nisu nužni, nego da se stvarno onda postavi prioritetno ono što je najvažnije. Na taj način se neće onda niti razvlačiti postupci, a i konačne odluke će biti bolje. Što se samog kandidata tiče, znači, ja sam životopis pročitao, mislim da je to dovoljno informacija da se svatko od zastupnika mogao uvjeriti u njegove reference. Mislim da tu nema ništa dvojbeno i smatram da mu kao čovjeku koji poznaje sustav, koji zna funkcioniranje državnog odvjetništva svakako treba dati šansu i evo, ja ovim putem ga podržavam i želim mu sreću u daljnjem radu. Hvala.
Četiri replike. Prvi je na redu poštovani kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega, rekli ste da presuda tj. da je Ustavni sud zbog načela, procedure u biti, poništio presudu u slučaju INA Mol. Pa naravno da je Ustavni sud i cijelo pravosuđe, narod ne vjeruje nit će vjerovati, kao ni u državno odvjetništvo zbog rodbinske ideologije, ne rodne, da me krivo ne shvatite. Naravno, svi znamo da je na čelu Ustavnog suda kum Vladimira Šeksa. To može potvrditi ovdje gospodin Bačić ili ministar i cijeli taj sustav je kontroliran i naravno da u datim trenucima se aktivira taj sustav u zlouporabi zaštite javnoga dobra. U ovome slučaju INE-a i to nema ništa čudno. Nije ovdje više problem pravosuđa. Ovdje je problem rodbinske ideologije unutar pravosuđa i zbog toga narod ne vjeruje ni pravosuđu, a time ni državnom odvjetništvu. Hvala.
Hvala. Kolega Sokol, izvolite.
Hvala lijepa. Pa evo kolega Bulj, mislim da se vama stvarno gospodin Šeks priviđa gdje god hodate. Znači, od jedne teme do druge, do treće, uvijek gospodin Šeks. Znači, ja tu ne bih stvarno ulazio u nagađanja o tome tko je s kim u kakvim odnosima, a isto tako ne bih komentirao konkretne predmete. Mislim da nije potrebno niti je dobro, a pogotovo što je riječ o predmetu koji još uvijek traje. Znači, taj predmet je opet naglašavam, nije pravomoćno okončan u smislu da je gospodin o kojem se radi oslobođen, nego taj postupak još traje. Što se tiče samih standarda zaštite temeljnih prava, jedan od, ne bih opet ulazio u vaša nagađanja o nekakvim vezama, urotama itd., ali bih naglasio da je upravo jedan od temeljnih problema ovo što sam rekao. Znači, zakonodavni okvir koji je takav kakav je, gdje je Ustavni sud ukidao dijelove ZKP-a, gdje se on mijenjao upravo zbog te tenzije između s jedne strane, prava na obranu i potrebe učinkovitog postupka. I upravo da mislim da je taj zakonodavni okvir jedan od temeljnih uzroka zašto smo u ovoj situaciji. Treba razmisliti o njegovom poboljšanju.
Hvala. Druga replika poštovana kolegica Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Uvaženi kolega Sokol, vi ste u svojoj raspravi se dotakli jedne izuzetno važne teme, a to je način na koji državno odvjetništvo zastupa interese RH i nešto što se pokazalo otprilike da je u 40% slučajeva to uspješno. No međutim, u praksi se pokazuju još neke stvari, a to je da se uopće žali i tamo gdje se zna da će se izgubiti i tu vam je jedan pragmatičan odnos. Kao, žalim se, pa onda tu sad ne bih se htio miješati. Mislim da je to apsolutno važna tema, tema koja naravno, imenovanje glavnog državnog odvjetnika pobuđuje i takvu raspravu, ali zasigurno jedna tema kojom se valja pobrinuti, kojom valja pridodati pažnju uz izmjenu slijedećeg zakonodavstva iz jednostavnog razloga što moramo znati da će nam na vratima biti i više milijunske parnice, što u eurima, što u dolarima, što u nečem drugom i tu ćemo morati zaista voditi računa.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Pa kolegice Mrak-Taritaš, to je upravo ono na što sam ciljao. Znači, da su u nekim slučajevima, znam iz osobnog iskustva, praktički iz prve ruke, da se postupci vode dulje nego što bi trebali i onda idu i zato sam rekao da bi recimo, bilo vrlo korisno vidjeti kolike zatezne kamate plaća država zbog toga što su u takvim postupcima koji su možda mogli biti okončani i prije. I upravo je to nešto sam spomenuo i na Odboru za pravosuđe kad smo razgovarali s kandidatom za novog glavnog državnog odvjetnika. Ono što bih tu naglasio je da je tu najčešće podijeljena odgovornost. Znači, s jedne strane imate državno odvjetništvo koje zastupa, koje daje svoje pravno mišljenje, ali imate i određena državna tijela koja iz nekog razloga ne žele postupak završiti. I tu je uvijek pitanje tog balansa, ali ja isto mislim da bi državno odvjetništvo u mnogim slučajevima kada bi htjelo, moglo kroz svoje pravno mišljenje zapravo navesti i državna tijela da odustanu od postupaka koji se ne mogu dobit. I ono što bih naglasio je jedan od prioriteta koji se često spominje u upravo građanskom pravu je više nagodbi, više mirnog rješavanja sporova i mislim da tu postoji veliki prostor za napredak.
Treća replika poštovani kolega Orepić, izvolite.
Poštovani kolega Sokol. Vidim skloni ste docirati pa i nastojite ostaviti da razumijete kako formu, ali i stvarni život, kako to sve skupa funkcionira u stvarnom životu. Između ostalog, ono što želim izdvojiti, napomenuli ste i lošu percepciju rada DORH-a pa evo kad nastojite ostaviti dojam da razumijete formu, to vidim da znate, ali i stvarni život kako to funkcionira, u čemu vi vidite razlog te loše percepcije? Da li se tu radi o neefikasnosti DORH-a ili o nečemu drugom?
Hvala kolega Orepić na pitanju, nisam imao dojam da dociram, dociram to što gospodin Bulj i ja imamo određeni način komunikacije, mislim da niti on meni zamjera, niti ja njemu. Što se tiče loše percepcije, mislim da je više razloga. Jedan od razloga je naveo kolega Grbin, evo čak se mogu složiti s njim, a to je pitanje načina komunikacije. Mi vrlo često imamo situaciju da informacije ne dolaze možda na pravi način, da se ne komuniciraju na vrijeme, ne komuniciraju na način koji bi građanima bio razumljiv i to je nešto gdje se svakako treba poraditi. Također je činjenica, nažalost, e sad, teško je raspravljati o tome koji su uzroci, da određene društvene skupine smatraju da je državno odvjetništvo u nekim slučajevima djelovalo selektivno, to ovo što sam rekao u raspravi, da su se negdje nisu rješavale kaznene prijave na vrijeme, da je negdje išlo puno brže i to je nešto čemu se državno odvjetništvo kroz još transparentnije djelovanje, obrazloženje, statistike itd. treba objasniti je li tako ili nije. To ovo što sam već i spomenuo u raspravi. Ali puno je razloga sad, možemo o tome do sutra.
Hvala. I zadnja replika, poštovani kolega Đakić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre, pomoćnice. Kolega Sokol, naveli ste sve primjere kada je bilo propusta kod rada državnog odvjetništva i rekli ste što bi trebalo učiniti kako bi to bolje i kvalitetnije funkcioniralo. Pa ja bi htio još samo još dodati da postoje i one stvari koje su se bitno smanjila, a u prijašnjim vremenima su bile stalne i aktualne i tu je bilo narušavanje temeljnih sloboda i ljudskih prava, a to je bilo curenje informacija iz državnog odvjetništva i iz MUP-a. Do dana današnjega nismo vidjeli da je itko sankcioniran i da su provedeni postupci protiv onih koji su prije svega i prije sudova davali transkripte konkretnih slučajeva i velikih afera novinara. I ti transkripti su izlazili u novinama. To je ono što je nedopustivo i to je ono što ruši temelje pravosuđa, to se ne smije dogoditi i novi državni odvjetnik mora i o tome povesti brigu.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala kolega Đakić. Pa evo, upravo je to jedna od ovih stvari na koje sam ciljao kad sam spomenuo taj dojam o javnosti, dojam selektivnosti. Jer ako vi puštate neke informacije neformalnim kanalima, a neke druge zadržavate, naravno da tu dajete prednost nekim okrivljenicima ili nekima koji žele optužiti na štetu nekih drugih i na štetu javnog interesa. To nije dobro, to narušava institucije, povjerenje u institucije i to je jedan od razloga zašto smo ovdje. Tako da jedna od stvari koje svakako očekujem od novog budućeg, ako bude izabran, glavnog državnog odvjetnika, da se takva praksa više nikada ne dogodi i u tom smislu se potpuno slažem s vama pa evo i to je jedan od elemenata za odgovor i kolegi Orepiću koji nisam stigao spomenut.
Idemo dalje s pojedinačnim raspravama. Poštovani kolega Dodig, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, poštovani ministre, pomoćnice ministra. Ja sam ostao ovako dugo da bi sudjelovao u pojedinačnoj raspravi pokušavajući na taj način, barem simbolično dati značaj temi o kojoj danas govorimo. U tom kontekstu ja kao ne pravnik, kao čovjek sa skromnim ili gotovo nikakvim znanjem iz pravne struke, pogledao sam što znači zapravo državno odvjetništvo, ali i zbog toga sam pogledao što sam kao saborski zastupnik sutra u poziciji da dignem ruku za državnog odvjetnika ili ne dignem ruku. Pa kad tamo piše da je to organizacija koja ima 15 županijskih državnih odvjetništava, 22 općinske, ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta kao posebnog djela državnog odvjetništva, a da je u opisu njihovih poslova mora progoniti počinitelje kaznenih djela, poduzimati pravne radnje zaštite imovine prava RH, suzbijanja korupcije i organiziranog kriminaliteta i procesuiranje ratnih zločina. Iz svega ovoga proizlazi da se radi o iznimno, iznimno važnoj instituciji koja zavređuje posebnu pažnju. U obraćanju javnosti državnog odvjetnika, ne znam je li još danas ili već sutra bi mogao ne biti, vjerojatno neće biti, gospodina Cvitana, među ostalim on kaže da za rad osim općih činjenica za uspješan rad državnog odvjetništva RH potrebno je i povjerenje građana. Ja ću se zadržati samo na tom još jednom ili dva problema koja su spomenuta ovdje. Povjerenje građana. O čemu se radi? Ovdje je nekoliko puta konstatirano da nemamo povjerenja građana. I ne samo državno odvjetništvo, vjerojatno nijedna institucija pa ni ovaj Sabor. Postavlja se pitanje kako je došlo do toga? Jel to iz objektivnih razloga, ako jeste koliki su ti objektivni razlozi i ima li nekih drugih razloga zbog čega je tome tako? Objektivnih razloga ima. Postoje ozbiljne primjedbe na rad državnog odvjetništvo i to ne samo od sada, ali apstrahirajući čak ove pojedinačna nezadovoljstva ili ne samo pojedinačna nezadovoljstva određenim postupcima rada državnog odvjetništva, ima jedan detalj koji je sada spomenuo zastupnik Đakić, curenje informacija iz državnog odvjetništva. Ako postoji institucija u kojoj se to ne bi smjelo događati, onda to je zaista državno odvjetništvo. I kad ne bi bio ... [[Govornik se ne razumije.]] ni jedan razlog nepovjerenja javnosti u tu instituciju, onda je ovo dovoljan razlog zašto nepovjerenje mora postojati. Nepovjerenje. Cvitan kaže da moramo imati povjerenje građana. Ovo je jedan od objektivnih razloga koje ja kao pravnik vidim, a pravnici vjerojatno vide još i mnoge druge. Međutim, povjerenje je dvosmjeran odnos, dvosmjeran odnos. Što to konkretno znači? Konkretno znači da da bi se stvorilo povjerenje mora onaj u koga se želi da se ima povjerenje imati povjerenje i u građane. Mnogi su procesi se dogodili u ovoj instituciji tako važnoj da se podcjenjuje građane i to na način da je gurnuta jedna priča o percepciji i povjerenja isforsirana do mjere za koju nitko nije siguran kolika je, ali svi smo mi u ovom Saboru skloni uzimati to kao parametar funkcioniranja ili nefunkcioniranja. Pa ćemo reći, povjerenje građana da ova država ide u krivom smjeru je 15%. Pa ćemo reći, nepovjerenje ovih građana u instituciju, u ovaj Sabor je 50% ili sasvim svejedno. Po deseti put govorim u ovom Saboru da je to nametnuta priča na koju smo nasjeli. Povjerenje je gospodo opažaj, koji je različit kod svakog pojedinca. Ovo više nije politika, ovo je struka koja je egzaktna. Ja vas molim, da ne možete očekivati da povjerenje imaju ljudi u ono što vi govorite ako stalno širite nepovjerenje. Imate pravo kritizirati, imate pravo upozoravati na greške, ali na ovu jednu sistemsku grešku o povjerenju ili nepovjerenju suditi na temelju anketa je potpuno kriva priča koja će nas uvesti u opasan kaos. Jednom je u nevezanom razgovoru kolega Orepić rekao da RH nije u krizi nego je u neredu. Ja ga molim, je li točno tako bilo rečeno? I apsolutno se s tim slažem. To je, ovo povjerenje o kojem se govori ili nepovjerenje je način da se uvede Hrvatska u nered. Nitko ne želi reći ovdje da se radi o, da u funkcioniranju hrvatske države nema nepravilnosti i to velikih nepravilnosti. Ali ovo koristi kao opći podatak nepravilnosti, jednu statističku priču o povjerenju ili nepovjerenju je apsolutno krivo i vodi nas u još veći nered. Druga stvar, o kojem bi htio nešto reći, govorilo se o političkom pritisku na državno odvjetništvo koji vjerojatno ima svugdje u svijetu. Međutim, zaboravljamo da mi na određeni način već sada radimo pritisak na budućeg državnog odvjetnika. Već mu sada kažemo da je, iako on nije za to kriv, što je napravljeno, što nije. Nije to upozoravanje na nešto što nije napravljeno nego jednostavno građanska dužnost jeste da je dobro upozoriti da se nešto nije dogodilo što se moralo dogoditi. Ali govoriti unaprijed da će politika biti ta koje će mu određivati što će raditi, to nije dobro. O sigurnosti o kojoj je ovdje bilo govoreno i percepciji sigurnosti, gdje je kolega Grbin govorio mislim da opet na temelju percepcije, pitanje je o kojoj vrsti sigurnosti se radi. Da li se radi o sigurnosti radnog mjesta? Da li se radi o ovršenim, o njihovom psihološkom osjećaju sigurnosti? Da li se radi o blokiranim, o njihovom osjećaju sigurnosti? Sve to skupa utječe na opću sigurnost. Tako da kad se govori o sigurnosti, onda moramo točno voditi računa o kojoj vrsti sigurnosti govorimo. O tome jel nas strah da će se negdje mina baciti ili ne, teško je o tome govoriti. U svakom slučaju, nije dobro ministre, zbog procedure, prihvaćam da je to tako, ali nije dobro da ne možemo postaviti pitanje budućem državnom odvjetniku bez obzira tko je donosio takav Pravilnik, mislim da to nije dobro jer meni je teško objasniti ljudima zašto sam sutra glasao za toga čovjeka. Ali znate zašto ću glasati? Jer vjerujem vama, jer vas poznajem. Delegirani autoritet, nikad nije dobro da je presudan u nečijoj odluci jer za dobro funkcioniranje potreban je pravni sustav, a potreban je i izravan dojam o tome o kakvom se čovjeku radi. Hvala vam lijepa.
Hvala vam lijepo. Još jednom bih ponovio, na odboru je bio gospodin koji će sutra biti kandidat za državnog odvjetnika. Poslovnik daje mogućnost svakom zastupniku i svakoj zastupnici da ode na odbor, da razgovara, pita, sluša, a to nije planirano na plenarnoj sjednici. Kolega Mišić, izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Kolega Dodig, u vašem izlaganju ste dosta puta spomenuli povjerenje i nepovjerenje. Pa vas želim pitati, rekli ste da je državni odvjetnik, državno odvjetništvo progonitelj počinitelja kaznenih djela ratnih zločina djela u privredi i svemu. Međutim kakva je percepcija naroda hrvatskog danas i kako vi to vidite, ako smo slušali kolegu Glavaša i slušali primjer Osječki, a vi ste u onom sustavu bili u zatvoru pa želio bih čuti od vas malo poređenje današnjeg sudstva i prijašnjeg sudstva. Da li to ima nekakve veze i da li to slično radi ili se šta izmijenilo? Ja naravno vjerujem ovoj Vladi i vjerujem ovim danas, upravo govorim o ovoj Vladi da će se tu nešto pomjeriti i da ćemo kreniti u jednu da kažemo pravnu bitku i da bude jednom zauvijek da postane pravna država.
Hvala. Odgovor na repliku, izvolite.
… [[Govornik isključen, ne čuje se.]] i to je temeljna stvar na koju želim danas, o čemu sam želio govoriti. Ja ne znam kakvo je povjerenje, ja komuniciram sa možda par tisuća ljudi. Par tisuća ljudi, ozbiljno, komuniciram na ovaj ili onaj način. Ima ljudi koji kažu, koji imaju različite ocjene o tome, ali kad netko vam servira podatak da je 70% građana u nepovjerenju prema državnim institucijama, onda se treba zamisliti. Da ima, ja ću više nabrojit grešaka u funkcioniranju ove države, nego što će možda netko drugi nabrojit. Ali ne mogu se nikako pomirit s činjenicom da se stalno manipulira sa statistikama koje su problematične. Ovaj sustav u kojeg vjerujemo da je demokratski, pokazao je mnoge deficitne.
Vrijeme, hvala. Idemo sad na poštovanog kolegu Miru Bulja. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi profesore, kazali ste da nepovjerenje u sustav, tj. u ovom slučaju državno odvjetništvo, ja smatram da je sustav dobro složen kako su ga interesne skupine složile, jer su ga posložile interesne skupine, a to možemo se vratiti u slučaj kad se uhićivalo, lociralo, transferirao najistaknutije hrvatske branitelje u HAAG, Gotovinu i ostale, da je bila najveća pljačka izvršena i da tada institucije i državno odvjetništvo i pravosuđe nisu radili po pitanju pljačke hrvatskih strateških i prodaji strateških interesa, nego kako uhititi najistaknutije generale i dodvorit se EU, HAAG-u, Bruxellskim činovnicima. Još bih vam samo postavio pitanje jedno kratko. Kako vi promatrate činjenicu oko dr. Ivana Šretera koji je nestao i ne zna mu se za kosti gdje državno odvjetništvo ništa nije do sad poduzelo, a ni točku u dnevni red koji sam ja predložio kao dar mirotvorstva nikako da predsjednik sabora uvrsti u dnevni red. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Izvolite odgovor.
Kolega Bulj, inače mi smo na Miro. Meni je sve to jasno što ste rekli. Odgovor kako gledam na to što nije procesuirana ili barem mogući počinitelji zločina nad dr. Šreterom, ja mislim da vam ne treba odgovorit, da ga vi znate. To je užasna stvar. Dakle tu nema dvojbe. Ali bih vas molio da mi nekad predložite što učiniti, što učiniti u konkretnom slučaju? Govorit ćemo stalno o tome što je bilo loše … [[Upadica se ne čuje.]] Predložite, uvijek ću bit za to. Hvala lipo.
Ja vas molim da ne ometate zastupnika da govori. Treća replika. Poštovani kolega Vlaho Orepić, izvolite.
Poštovani kolega Dodig. Uvijek vas uistinu sa zanimanjem i s radošću volim čuti i saslušati. Ključna riječ je povjerenje. Ali nedostatak argumenata ne možemo uzet kao argument, to je vama vrlo dobro jasno, niti snagu i argument koji dolazi isključivo od autoriteta ne možemo prisvajati pri donošenju odluka. Slijedom prošle replike pa i slijedom vašeg izlaganja postavit ću vam isto pitanje. Da li je nepovjerenje u DORH posljedica njegove neefikasnosti ili je posljedica nekakve kreirane percepcije? I to je ono što moramo razlučiti da bi sa punom savješću i kvalitetno odlučili.
Hvala lijepa na ovom pitanju i to je pravo pitanje. Posljedica nepovjerenja je jedno i drugo. Dakle i ne funkcioniranje DORH-a kako treba, ali i smišljeno kreirane situacije. Možda je ona još gora nego što nam se čini, ali na temelju tog nepovjerenja javnosti ne možemo sudit o tome, ne možemo. To bi bila potrebna jedna šira analiza. Hvala lipa.
Idemo dalje. Poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Riječ je o jednoj temi koja zasigurno može otvoriti niz, niz stvari o kojima treba progovoriti i o kojima treba reći nekoliko riječi. Ja ću u ovoj svojoj raspravi se dotaknuti nekoliko tema. Jedna tema koju uvaženi kolega Sokol spomenuo, a to je posao državnog odvjetništva ajmo biti pošteni i vidjeti koliko je široki dijapazon posla koji radi i da smo spremni za određene izmjene zakona, pri tom prvenstveno i osnovno mislim onaj dio gdje državno odvjetništvo zastupa interes RH. Ja mogu evo u dve, tri minute ispričati jedan slučaj koji smo imali, bilo je riječ o tome i tog će biti sve više i više. Došao je jedan investitor na području RH, ne sa željom da investira jer je znao da ne može investirati nego sa željom da proba zaraditi nešto na račun RH, dobio je jedan papir vrlo neobičnog sadržaja na razini lokalne samouprave, dakle odgovornost za to je jednako tako država. On je tužio RH, tužio je na sudu u Londonu i ja moram priznati da je to bio jedan od sporova koji smo mi dobili, on je naravno u medijima relativno malo prostora zauzeo jer nije bio, dakle da smo izgubili vjerojatno bi zauzeo puno više, ali RH je dobila taj spor. Dobila je samo taj spor sinergijom svih. Dakle bila je sinergija resornog ministarstva koje je to je otprilike bio jedan kubik svih mogućih dokaza i materijala kojim se je pokazalo o čemu je riječ. Jednako tako je cijelo vrijeme bio razgovor sa državnim odvjetništvom i naravno imali smo odgovarajućeg advokata koje smo morali odnosno advokatsku kuću koju smo morali angažirati. Evo ja to namjerno govorim u par rečenica odnosno dve, tri minute da shvatimo obim posla o kojem je riječ. Riječ je o DORH-u na čelu s glavnim državnim odvjetnikom koji je institucija. Naši građani su izgubili povjerenje u instituciju. Pogledajte malo kako nas uopće ocjenjuju i oni nemaju povjerenje u institucije jer sve dok imamo određene presude. Jednako tako ajmo biti pošteni i reći pa nije lako biti glavni državni odvjetnik u RH. Mi unaprijed već znamo i već unaprijed znamo što neće raditi dobro, zašto neće raditi dobro, a riječ je o jednom izuzetno važnom, zahtjevnom i fizički i psihički teškom poslu. I moramo u ovoj raspravi moramo to pošteno reći da odabir glavnog državnog odvjetnika i da netko tko se odlučio primiti tog odgovornog posla u trenutku kada se odlučio primiti tog odgovornog posla mora se pomiriti sa svojim privatnim životom, mora se pomiriti sa niz stvari i ući u neke druge sfere o kojima imamo prilike ovih trenutaka vidjeti i čitati po medijima. Što mi u tom smislu možemo učiniti da pomognemo, da vratimo nekako vjeru u rad institucija? Možemo učiniti da mi poštujemo procedure, da mi poštujemo neke hodograme, da mi zapravo sami pokazujemo kako to treba raditi. I zato nije dobro da u posljednji trenutak dobivamo da u ponedjeljak su svi mediji puni rasprava je tko će biti prijedlog Vlade za glavnog državnog odvjetnika pa se naravno tu barata o raznoraznim imenima i svako izvlači određene kandidate, a onda s tim izvlači i čiji su to kandidati. Jednako tako nije dobro da se Izvješće o radu DORH-a za 2015., 2016. onako u petak odluči da će biti na dnevnom redu u srijedu, nije bilo razloga da to ne bude i prije i da ga ne ocjenjujemo i dobrim i lošim i ovakvim i onakvim i da evo dan prije nego što će se glasati mi o tome raspravljamo. E sad, tu uvijek postoji pitanje zašto je tome tako, ako to tako odlučite onda zapravo mi svi u raspravi govorimo o proceduri, govorimo da smo se doveli u nekakvo vrijeme koje nije odgovarajuće, ne raspravljamo nekako o srži i tome što bi to trebalo biti pa to ide na dušu onima koji su to predložili i ja ću tu ponoviti iz jednostavnog razloga meni se čini da kada postoji jasan hodogram, kada postoji procedure koje poštivamo da nam je onda neusporedivo lakše. Čim nemamo hodogram, čim nemamo procedure onda se dovedemo u jednu drugu situaciju. I nešto o čemu valja promisliti i o čemu treba voditi računa nadalje, svijet se mijenja. Ono što je vrijedilo danas nije vrijedilo pred deset godina, a još manje će vrijediti za sljedećih pet ili šest godina. Malo pogledajte Cambridge analitika do čega je dovela u svijetu gdje ono što je medijski objavljeno i što je onda to uzimamo kao činjenica koje se zapravo pokazala na način na koji dolazimo do informacija, na način na koji su svi životi i svi privatni životi odjedanput postali javno dostupni svima i u kontekstu toga bi htjela samo nekoliko rečenica upozoriti i mislim da je došlo vrijeme da i državno odvjetništvo i to je nekako mi se čini jedan od zadataka novog glavnog državnog odvjetnika oko kojeg ćemo mi kao što smo u klubu rekli i ja osobno biti suzdržana, to su neke stvari o kojima treba voditi računa. Dakle način da rad državnog odvjetništva bude javniji nego što je sada, da bude otvoreniji, da bude transparentniji. I postoji još jedna stvar koju smo mi posve zaboravili, a to vam je stvar edukacije, stvar obrazovanja, stvar kontinuirane edukacije čini mi se da kada bi u to više ulagali da bi nam do nekih stvari bilo jednostavnije. Ono što svi govorimo, a što sam sigurna da je i zadaća državnog odvjetništva, a to je u jednačena praksa, da otprilike imamo da znamo kakva je to praksa u RH, mislim da bi onda neke presude bile znatno manje pod lupom javnosti ili da barem da ne dobijemo za isti slučaj različite presude. Dakle u radu državnog odvjetništva zasigurno postoji niz tema koji se kada imate izvješće o radu onda ih možete otvoriti, no međutim kada raspravljate i o novom glavnom državnom odvjetniku onda bez obzira što ne treba biti na plenarnoj sjednici, možda nekad nije loše da i posluša neke saborske zastupnike, ne samo zato što će oni unaprijed govoriti ne znam čak i negativno nego iz jednostavnog razloga sa željom da se poboljša rad. Taj rad se može poboljšati, na način, da kada imate neke jake razvikane procese, da zapravo budete vrlo operativni i da te procese vrlo brzo završite. To je onda jedna poruka, to je poruka, da zapravo vi, jedan ozbiljan proces sa nekim, tko je jako razvikani i sa nekakvim imenom, probate zatvoriti relativno brzo, a ne slučajeve koje smo imali i kada malo razgovarate sa kolegama ili u USKOK-u ili u Državnom odvjetništvu, onda kaže imam cijelu sobu, razno raznih materijala. A mi ne samo da ne dođemo do optužnice, dakle, čak ni u tim slučajevima ne dolazimo niti do optužnice. Ja unaprijed zaista ne želim osuditi na bilo koji način, ja pretpostavljam da će biti sasvim u dovoljnu ruku, da se izglasa, sutra je novi glavni Državni odvjetnik, ja mu želim svako dobro. Želim mu naravno i kao svaki put da bude bolji od prethodnog, da sve ono što je prethodni, recimo loše ili krivo radio, da te greške ne ponovim. Ali, nekako sam apsolutno sve bliže, nekoliko stvari što bi trebali izvući kao pouku. Jedna od pouka bi bila, zaista da je Državni odvjetnik, da ga imenujemo ona određeni broj godina, da to bude u jednom mandatu i da možda godinu dana pred kraj mandata se otprilike vidi koji smjer je daljnji. Ja inače mislim da je dobra metodologija da se netko, nekako obrazuju i educira, da nastavi nekakvu dionicu puta. Mislim da, ja jako volim sve vrste sportova i jedna od, nešto što jako rado gledam je štafeta. U štafeti, najbolja štafeta je ona koja najbrže predaje i koja su najbrži, gdje su 4 ako trčimo, dakle, govorim, kada se trči i ako se u štafetu i u plivanju, kad oni su svi podjednako dobri i podjednako brzi. Jednako tako i u radu Državnog odvjetništva, dobar rad glavnog Državnog odvjetništva, karakterizira i rad njegovih zamjenika za pojedine resore. Tako da principilno, ja ne mislim da je loš odabir način da netko tko je bio zamjenik naslijedi gl. državnog odvjetnika, no međutim, ne bi bilo dobro da zapravo već kada novi dođe, sljedeći zamjenik mu dahće za vratom i vidi sebe na njegovom mjestu, jer to su onda neke predispozicije, da možda baš i neće biti sve uspješno oko gospodina Jelinića, ja ću biti suzdržana. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo 5 replika, prvi je kolega Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče, poštovana kolegice Taritaš, mislio sam ovo pitanje i repliku dati kolegi Čuraju, ali on je povukao pojedinačnu raspravu. Dakle, kada govorimo i cijela ova rasprava ovdje, zadnjih nekakvih 20-tak min, bila je u tome, je li, problem percepcije rada Državnog odvjetništva ili je stvarno problem učinkovitosti rada i otvorenost. Zato ću se uhvati jednog konkretnog slučaja, radi se o kaznenoj prijavi, koju je ministar gospodarstva, Tomislav Panenić, podigao u kolovozu 2016. g. protiv odgovorne osobe u Ministarstvu gospodarstva, a to je vjerojatno bivši ministar Vrdoljak. Radi se o rezultatima nadzora nad postupcima provedbe javnih poziva za dodjelu bespovratnih sredstava iz 2015. g. znači iz vremena Vlade u koju ste bili vi, a u kojoj je bio ministar Vrdoljak, gdje imamo situaciju da određene prijave [[Upadica: Vrijeme kolega Grmoja]] nisu otvarane, da nisu ocjenjene sve pristigle prijave itd. I ja bi vas pitao, kako komentirate da mi uopće još nemamo rezultat toga, da DORH nije rekao, da li odbacuje tu prijavu i ima li to veze sa sastavljanjem ove Vlade i sa onim punktovima, koje je spominjao Vladimir Šeks kod sastavljanja ove Vlade.
Kolega Gromja, 25 sekundi ste prebacili vrijeme ja vas molim da to ne činite. … [[Upadica se ne čuje.]] Sve je to po zakonima. Izvolite.
Hvala lijepo, obzirom da ja imam svega 1 minutu, neću uspjeti odgovoriti na sve ono što je gospodin Grmoja pitao. Ja bi za dio njegove replike rekla, da se ipak treba obratiti u drugom dijelu, u drugi dio ove sabornice, ja tu ne mogu dati odgovor. Prema tome, morati ću ipak to pitanje uputiti u jednom drugom, nekom drugom, možda će biti prilike i u ovim pojedinačnim raspravama. No, zaista izuzetna važna i percepcija o radu Državnog odvjetništva, važno je da bude brzo, da bude učinkovito, ali je u tom dijelu i važno, da se informacije jasno znaju, da one budu javno dostupne, jer će se onda tu otvoriti, puno puno manje pitanje. Možda je to već riješeno, ali naravno, ja vam tu ne mogu dati odgovor, odgovor je negdje drugdje.
Druga replika, poštovani kolega Sladoljev, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovana kolegica Taritaša, govorili ste o povjerenju institucije, ja se tu s vama slažem. Međutim, mi smo imali jednu instituciju, koju su građani imali povjerenja, koja po meni, fenomenalno radi, a to je samostalni porezni USKOK. Dakle, to su ljudi koji su bili obučeni u Americi i koja je, ajde, hrvatska vlast htjela na neki način utopiti u Ministarstvu financija, za što smo se mi žestoko borili, da se to ne dogodi i na svu sreću se nije dogodilo. I u percepciji javnosti, dakle, ta institucija ima odlične rezultate, i evo, suđenje u Osijeku, koje imamo i rezultat tih ljudi i ne samo toga. Tako da mi institucije koje imaju povjerenje hrvatske javnosti, na neki način želimo srušiti.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Ja se kolega Sladoljev s vama slažem. Dakle, mi moramo vratiti vjeru u građane u institucije. No, međutim, postoji jedan način na koji vi to možete vratiti. Ne samo da ljudi se educirani vani, pa onda imamo, pokažemo kako to zapravo, i nešto što vani funkcionira može i kod nas, ali kada je riječ o pravosuđu i kada je riječ, onda se to može vratiti brzinom rješavanja pojedinih sporova i pojedinih slučajeva. Ja apsolutno dopuštam da nije svaki put i brzina pravi način. No, međutim, ako vi brzo rješavate, ako brzo imate tu mogućnost, da se brzo podižu optužnice, da idu sporovi, da se sporovi ne odugovlače, onda ćete zapravo vratiti povjerenje u institucije, jer će ljudi vidjeti, gle, pa oni su u godini dana nekoga osudili ili u pola godine nekoga osudili, a ne, prošlo je 3 g. nije podignuta ni optužnica i nema od optužnice ništa.
Idemo 3 replika, kolega Orepić, izvolite.
Poštovana kolegice Mrak-Taritaš, evo umislit ću malo da sam ja jedan od onih koji znaju kako funkcionira DORH i koliko je to težak posao ali jednostavno ne smijemo ići u tom smjeru i argumentirati stanje sa činjenicom da je to teško, moramo dijagnosticirati stanje i moramo mijenjati stvari. Naši građani ne dobivaju uslugu koju očekuju. Na nama je da jednostavno nađemo što je to što treba promijeniti, mijenjati odmah bez obzira jel' to nekome teško ili ne. evo, samo sam htio komentar na to.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Ja nekako uvijek mislim da u raspravama čovjek treba i detektirati sve činjenice i u tom biti pošten pa bez obzira s koje strane ove sabornice sjedi, da li je to taj trud vladajućih ili ne. Postoje zaista neki poslovi koji nisu jednostavni no međutim stvari treba mijenjati. Između ostaloga i naša zadaća je ovdje da se mijenja, ja sam apsolutno sigurna da je rasprava o glavnom državnom odvjetniku trajala na način da je to bio jedan duži vremenski period odnosno da su se poštivale određene stvari, mi ne bi raspravljali i ne bi ostavljali onu sumnju. Ja sam danas bila na odboru gdje se jedan gospodin počešao po nosu i jedna gospođa koja je tamo bila, rekla je ja sam psiholog i ja vama ne vjerujem kad se češete po nosu, to vam znači da lažete. E sad, bilo bi dobro da se je što manje i u ovom našim raspravama bude tih govora tijela gdje zapravo vi formalno stojite iza nečeg a i sami sumnjate u to i ne vidim razloga zašto si otvaramo bokove tamo gdje ne treba.
Hvala. Kolega Pranić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice Anka, pa normalno je zaista da ljudi gube povjerenje u naše pravosuđe, uzet ću jedan primjer. Mjesec i pol dana nakon što sam postao gradonačelnik, točnije sad sam našao podatak, 22. kolovoza 2016., poslao sam kaznenu prijavu protiv bivšeg gradonačelnika grada Vrgorca i njegovog savjetnika koji je imao srednju stručnu spremu kojeg je gradonačelnik zaposlio na neodređeno na mjesto savjetnika bez sistematizacije, bez plana prijema, bez natječaja. I milijun kuna mu isplatio plaća. Znači od 2016. ta kaznena prijava stoji, sve smo uredno dostavili, znači plan prijema kojeg nije bilo, nije bilo natječaja, nije bio u sistematizaciji, znači jednostavno kao da ja vas kao gradonačelnik zaposlim na mjesto savjetnika na neodređeno, isplaćujem vam mjesečne plaće. i sve smo to uredno dostavili 20. kolovoza 2016. Do dandanas nemam odgovora i normalno, svaki dan kad susretnem moje građane i sugrađane, pitaju me šta je sa kaznenom prijavom. I šta ću ja, slegnem ramenima … [[Govornik se ne razumije.]] i onda govorimo o povjerenju da ljudi vjeruju u pravosuđe. Hvala.
Hvala, odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Zaista to povjerenje i nepovjerenje ovisi o nama svima. I kad je riječ uopće o pravosuđu, onda je jedan od razloga kako možemo vratiti da poboljšamo efikasnost. To je apsolutno jedne od metoda da onda na taj način vratite povjerenje građana. Ja uvijek nastojim ispričati neke priče koje i sami prođete i kao što ste i ovo ispričali. Dakle u Ministarstvu graditeljstva je jedan od velikih problema bio dugi drugostupanjski postupak gdje su od trenutka kad je upućena žalba do rješenja to trajalo između 9 i 12 mjeseci. I naravno da je to bilo doba, to je bio opći prostor u kojem je netko nekog zvao pa su uvijek tu bilo obavijeno velom tajne, mi smo to uspjeli da se rješava između 30 i 60 dana. Jedanput je sve počelo funkcionirati, više nitko nikog nije zvao. E to vam je kad sustav funkcionira. Tako i naš interes treba biti da sustav funkcionira, da bude efikasan i da bude brži.
Hvala. Kolega bačić, vi ste zadnji.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovana kolegice Mrak-Taritaš, cijeli dan a i sada ste vi, govori se o transparentnosti odnosno netransparentnosti ovog postupka. Ja bih vas podsjetio, svih nas zajedno, dakle da je Vlada sukladno zakonskom roku prije isteka mandata sadašnjeg aktualnog državnog odvjetnika Dinka Cvitana, uputila u proceduru prijedlog novog kandidata za državnog odvjetnika. Sukladno Poslovniku Hrvatskog sabora matično radno tijelo Odbor za pravosuđe je to raspravio i mi sada na plenarnoj sjednici o tome raspravljamo i ja se nadam da će biti izabran prije isteka roka postojećeg državnog odvjetnika. Ja bi vas podsjetio da je prije 4 godine kada ste vi bili dio vladajuće većine i dio Vlade, također je ovaj Sabor podržavao rad prijašnjeg odvjetnika gospodina Mladena Bajića, mi smo usvajali njegova izvješća, tada je i vaša Vlada čija ste i vi bili član bez ikakvog obrazloženja prijedlog za gospodina Dinka Cvitana i mi smo tada u HDZ-u kao oporbeni zastupnici, nismo se pozivali na transparentnost … [[Govornik se ne razumije.]] podržali jer smo ocijenili da je to pravo Vlade da predloži glavnog državnog odvjetnika. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo kolega Bačić na poduci, hvala lijepo da smo se konačno opet vratili evo malo nešto vremena nismo koristili ono kad ste vi, onda ste vi tako pa sad i mi tako. Pa budite bolji. Pa budite drugačiji, pa pokažite to što je nekakva Vlada prije radila, nije dobro i da vi radite drugačije. Dakle, nitko ne dvoji u činjenicu da vi imate pravo predložiti no međutim apsolutno imamo pravo konstatirati ono što je istina. U ponedjeljak, ne neki ponedjeljak su svi mediji i sve televizije bile pune naklapanja tko će to biti i onda je bilo veliko iznenađenje. U srijedu smo raspravljali o izvješću za 2015., 2016., u četvrtak raspravljamo o novom i u petak ćemo glasati na ovom. Sve to je moglo biti napravljeno i kroz neki duži period, ja svaki put kad nema resornog ministra kažem da nedolazak ministra znači da dovoljno ne cijeni ili zakon koji je predložio ili saborske zastupnike.
Hvala. Idemo dalje, sada je na redu poštovani kolega Glavaš, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Pa evo i da ja kažem nekoliko riječi za kraj. Obzirom da sam danas govorio u ime kluba 15 minuta, kratko bi se samo osvrnuo obzirom da je bilo i kritika sa moje desne strane odnosno lijeve strane sabornice i na to mogu samo konstatirati da sam zadovoljan obzirom da kritike stižu iz SDP-a na moje izlaganje, smatram da sam pogodio srž u svojoj rasprava a o kojoj nitko ne želi raspravljati. Zastupnik sam u puno mandata tijekom zadnjih 28 godina puno se državnih odvjetnika promijenilo i što sam primijetio kroz sve te godine ili situacije kada su se mijenjali državni odvjetnici? Manje-više nitko ili rijetki su bili oni koji su se usudili iznijeti nekakvu kritiku na rad državnog odvjetništva kao institucije pa i pojedinca odnosno čelnika te državne institucije. Svaki zastupnik, svaki klub je išao linijom manjeg otpora, povuci ručnu, ne zamjeraj se državnom odvjetniku, ne zamjeraj se državnom odvjetništvu jer bi ti se to jedan dan moglo razbiti o glavu. Tako je nešto slično i danas. Nitko nije ukazao ni na jedan problem, konkretan problem unutar samog državnog odvjetništva koje zapošljava na tisuće ljudi. Pa nije istina da su u DORH-u zaposleni anđeli, sveci bez grijeha. U državnom odvjetništvu su isto ljudi od krvi i mesa sa svim svojim manama i vrlinama, sa greškama i mislim da od 151, barem svatko može naći jednu konkretnu situaciju koja zaslužuje kritiku saborskog zastupnika i općenito hrvatskog parlamenta na radu državnog odvjetništva. To se nikad nije dogodilo. Osobno nemam nikakvog straha ni od glavnog državnog odvjetnika ni od DORH-a kao represivnog državnog tijela koje služi za progon. Iza mene je veliko iskustvo i osjetio sam i mač i oštricu i snagu DORH-a, ali u meni nisu suzbili osjećaj odlučnosti i čvrstog stava da kad govorim o toj instituciji da progovorim i kritički. I u tom tonu je i moje današnje izlaganje pred Saborom u ime kluba u trajanju od 15 minuta bilo. Generalno, iznio sam stav da podržavam i da će Klub HDSSB-a, HSLS-a i HDS-a glasovati za gospodina Dražena Jelinića kao glavnog državnog odvjetnika, a u nastavku rasprave veći dio moje rasprave ukazao sam na jedan konkretan primjer koji se već godinama, godinama gura pod tepih, a to je slučaj zamjenika državnog odvjetnika u Osijeku kojem sam tada rekao ime i prezime, sada neću jer je već to opće poznato i to nisam iznosio iz razloga osobnih nekakvih frustracija što je ta osoba u prvom pravosudnom progonu u 2006.-2009. godine zastupala optužnicu protiv mene. Ne iz toga razloga jer taj lik je potpuno nebitan i nevažan bez obzira obnaša li dužnost zamjenika državnog, županijskog državnog odvjetnika, županijskog državnog odvjetnika ili zamjenika glavnog državnog odvjetnika, moje mišljenje ja neću promijeniti jer poznajem situaciju. Sve činjenice koje sam iznio tijekom jutrošnje rasprave, iza njih stojim. Iznio sam ih sa namjerom da ih čuje hrvatska javnost, sa namjerom i otvorenom prozivkom sigurnosno-obavještajnoj agenciji da ju prozovem da izanalizira moj govor, ima sve podatke navedene, urudžbene brojeve, datume, klasifikacijske oznake i nek izvoli tražiti, provjeriti ono što sam danas rekao. Da li je to istina ili ne? Ako nije istina, OK. Nek izvrši dodatnu sigurnosnu provjeru. Ako je istina, sigurnosno-obavještajna agencija mora izvijestiti državno odvjetničko vijeće da u redovima zaposlenika ili dužnosnika državnog odvjetništva postoje ljudi koji jednostavno iz moralnih razloga ne mogu biti dio toga sustava. Gospodin Stazić je spomenuo i rekao podnesite kaznenu prijavu. Pa nije moj posao podnositi kaznene prijave, nego je posao sigurnosno-obavještajne agencije i državnog odvjetničkog vijeća voditi o tome brigu tko može i tko može raditi, obnašati dužnosti u državnom odvjetništvu od najnižih razina, općinskih, županijskih do nacionalne razine. Što ja želim reći? Zašto podržavam gospodina Jelenića? Podržavam ga iz razloga, predložila ga je Vlada, vjerujem Vladi, ali što me je navelo da bez puno razmišljanja to podržim, a to je činjenica da je taj čovjek u državnom odvjetništvu od '92. godine. Dakle, nije dio onog starog sustava do demokratskih promjena, nije kontinuitet nekakav starog sustava i sada, iako ima kontinuirani rad, profesionalni rad u državnom odvjetništvu, ipak se nadam da će biti samostalan u svom radu, a ne da će biti eksponent bivših glavnih državnih odvjetnika, počevši od gospodina Cvitana, pa preko gospodina Bajića koji su i danas zamjenici glavnog državnog odvjetnika. Očekujem od gospodina Jelenića da ne radi ono što je radio gospodin Bajić, a to da odlazi u strana veleposlanstva, primjerice u američko veleposlanstvo po svoje mišljenje. Gospodin Bajić je sve one godine odlazio u američko veleposlanstvo, izvješćivao američko veleposlanstvo, obavještajce američkog veleposlanstva koji predmeti se obrađuju, u kojoj su fazi, procjene kako će završiti, što je u jednoj normalnoj, demokratskoj i modernoj državi nedopustivo. Kada je to tadašnjih saziv Hrvatskog sabora saznao, istoga trenutka su trebali razriješiti gospodina Bajića. Dakle, očekujem samostalan rad gospodina Jelenića i da ne čini greške svojih prethodnika. Želim se još osvrnuti na postotak 98% osuđujućih presuda. Taj postotak jednostavno govori sve. Ili ne funkcionira u državnom odvjetništvu ili je to batina u rukama pojedinaca, kako napišu nekome optužnicu, taj bude presuđen ili nešto ne funkcionira u hrvatskom pravosuđu. Taj postotak ne postoji nigdje u svijetu. To postoji u Hrvatskoj. Dakle ako je to tako onda nešto ne funkcionira u Državnom odvjetništvu ili ne funkcionira u hrvatskom pravosuđu ili na i na jednoj strani i na drugoj strani. Još sam nešto htio reći, a to je recimo pristići, pritisci koje radi Državno odvjetništvo. Državno odvjetništvo kontinuirano je radilo pritiske u vođenju koje kakovih pravosudnih postupka, pokretanja tog pravosudnog žrvnja, protiv istaknutih pojedinaca, bez obzira na koju političku opciju se to odnosilo, jer odnosilo se i na jednu i na drugu u određenim političkim trenucima su se podnosile kaznene prijave i dizale optužnice protiv političkih nepodobnih ljudi, koji su se tada nalazili u oporbi, da bi se za 4 g. promijenilo, da bi se dodvorili novoj vlasti pa su onda okrenuli kaput i mijenjali svoju taktiku i strategiju. Spomenuti ću samo još jedan najsvježiji primjer koji je poznat u hrvatskoj javnosti. Podizanje optužnice u slučaju nogometnom slučaju, ova dva nogometaša Lovrena i Modrića u fazi kada nije završen sudski postupak i kada nije izrečena presuda ni prvostupanjska, da je nedopustivo, da Državno odvjetništvo podnosi kaznene prijave, odnosno, optužnice diže radi lažnog svjedočenja, prije nego što sud izrekne svoju pravorijek. Pa evo, apeliram na novog državnog odvjetnika, ako nije u tom sudjelovao, da otkloni tu anomaliju, zaustavi to i sačeka dok hrvatski sud, županijski sud u Osijeku, Vrhovni sud, stavi svoju konačnu točku na I kako bi se moglo ocijeniti dali je netko dao lažni iskaz ili nije dao lažni iskaz. Hvala lijepo.
2 su replike, prvi je poštovani kolega Đakić, izvolite.
Pa evo, ja ću se replicirati na kolegu Glavaša, s obzirom da je spomenuo puno dvojbenih situacija, o kojem je Državno odvjetništvo postupalo, i to je činjenica da su zastupnici u nekim momentima javno i govorili o tome. Ja ću se sjetiti slučajeva Doris hrast, Rijeka, koliko dugo je držana optužnica za neke predmete u ladici i nije aktivirana. U ovom Saboru smo govorili o tome, što se događalo u Koprivnici sa gradonačelnikom, počistačom i također je tamo robinska sprega sa gradonačelnikom utjecalo na to, da nema optužnica, jer kako ćeš protiv muža i protiv kćerke koju je gradonačelnik zaposlio, … [[Govornik se ne razumije.]] gradonačelnika. Te situacije postoje i one su neprimjerene, one ruše sustav, kao i niz situacija, ratnih zločina, nad hrvatskim civilima u Četikovcu, … [[Govornik se ne razumije.]] , Balencima, Voćinu i diljem Hrvatske, nisu … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Izvolite kolega Glavaš.
Da, to je pokazatelj, da postoje anomalije u Državnom odvjetništvu, ne samo te. Iskoristiti ću ovu repliku, nepotizam. Nepotizam je karakteristika Državnog odvjetništva, nepotizam u Državnom odvjetništvu postoji, nisu rijetki slučajevi, da su očevi današnjih državnih odvjetnika cijeli radni vijek proveli u Državnom odvjetništvu. Nisu rijetki slučajevi, da današnji sinovi tih očeva zapošljavaju, već sada svoju djecu u Državnim odvjetništvima. Pa i ova slučaj zamjenika županijskog državnog odvjetnika gospodina Miroslava Kraljevića, mogu posebno istaknuti. Prošle godine, je gospodin Miroslav Kraljević, zaposlio svoju kćer, u Općinsko državno odvjetništvo u Vukovaru. Molim vas lijepo, po kojoj osnovi? Hoće možda kraljević reći, da je bila najbolji student i najpametniji.
Hvala. Kolega Bulj, izvolite.
Kolega Glavaš, složio bi se s vama da je unutar institucija i Državnog odvjetništva monarhijski sustavi, da nasljedno sa oca na sina nasljeđuju znači dužnosti u Državnom odvjetništvu. A također, bi se složio s vama da Državno odvjetništvo ili državni odvjetnik da iđe kod stranih veleposlanika na savjetovanje ili odavanje informacija je katastrofalno za jednu državu, tj. pokazuje državu kao bananom državom. Postavljam vam jedno pitanje, dolazite iz krajeva, gdje je djelovao doktor Ivo Šreter na početku Domovinskog rata. Činjenica je da još ne znamo za njegove kosti, ali znamo za sudionike pregovora, države što … [[Govornik se ne razumije.]] Pupovac, da se riješi taj slučaj čovjeka mirotvorca. Predložio sam ovome Saboru i točku dnevnog reda da proglasimo dan mirotvorca i doktora Ivana Šretera. Međutim, ni predsjednik Sabora nikako da da tu točku dnevnoga reda na dnevni red. Pa što vi mislite, kolika je uloga Državnog odvjetništva u tom slučaju, koliko politika i sva policija ima utjecaja na to. Hvala vam.
Hvala vam. Kolega Bulj, sada ćete imati priliku, to znadete da jednom mjesečno, 30 zastupnika mogu zatražiti točku dnevnoga reda, dogovorite se i ja onda čak i da ne bi htio, moram uvrstiti točku. Dakle, imate poslovničku mogućnost, sada da ta točka dođe na dnevni red. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro znamo, ja sam iz tog kraja, tko je doktor Šreter. Izvolite kolega Glavaš.
Ja osobno nemam puno informacija vezano uz slučaj doktora Šretera, ali duboko, duboko vjerujem, da je to Državno odvjetništvo RH moglo riješiti da je željelo. Nisu željeli rješavati taj problem, zbog toga šta im je netko naredio, ostavite to po strani i ne miješajte se u to. Onoga trenutka kada sam ja bio persona novog rata na političkoj sceni u Hrvatskoj, tada je krenuo mehanizam, treba smjeniti Glavaša, montirati mu proces, strpati ga na sud, strpati ga u zatvor, a što će se dogoditi kasnije za 10, 15 g. nas ne zanima, Glavaš ima 65, 70 godina i neće nam više biti politička opasnost. Dakle kad sam ja bio u situaciji, tada je bilo novaca, tada je bilo političke volje, tada je bilo profesionalnog znanja i krenulo se na mene svim sredstvima.
Idući na redu je poštovani kolega Zekanović, međutim njega nema pa gubi pravo govora. I onda idemo na zadnju pojedinačnu raspravu, poštovani kolega Orepić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, ministre, kolegice i kolege. Možda nevezano, ali je, za temu. Danas u čitav niz rasprava sam osjetio tu političku kalkulaciju, odnosno autocenzuru šta reć, šta ne reć itd. i to me iskreno zabrinjava i što je najgore što se ta autocenzura ponovo počela zvat i politička mudrost. Nije to politička mudrost i ne smijemo kao društvo ići u tom smjeru. Ključne riječi oko kojih se vrte sve diskusije danas, suvisle, su povjerenje, efikasnost, kontinuitet ili negacija tih pojmova. U ovakvom žurnom procesu konkretnija rasprava uistinu nema smisla, nit ima smisla raspravljati o predloženom kandidatu. Uistinu, forma je zadovoljena, čovjek je stručan i tu se nema šta ni dodat, ni oduzet. Znači iz ovakvog postupka tog predloženog i takvog kandidata iznošene argumentacije, jasno možemo iščitati cilj predlagatelja. Cilj predlagatelja je održati kontinuitet, održati kontinuitet stanja ovakvog kakvo jest. Cilj predlagatelja je održati kontinuitet u smislu navodne efikasnosti jer nismo dovoljno argumenata dali da je to sve skupa efikasno, ali jedan opći konsenzus koji smo danas mogli zaključiti da je percepcija javnosti loša, odnosno možemo reći i vezati je uz riječ nepovjerenje. Znači predlaže se osoba iz sustava, pazite prvi ide na drugo mjesto, drugi ide na prvo mjesto. I to se događa već drugi put. Molim vas, ja ne govorim o imenima i prezimenima i ja iznimno poštujem gospodina Cvitana i kolege i njihov rad koji se tamo događa, ali želim osvijetlit ambijent u kojem se sve to skupa događa i s čime se trebamo pozabaviti. Znači, biramo čovjeka koji je dio te neefikasnosti, koji je dio tog nepovjerenja. Kako god bilo, ali je. Neću uistinu problematizirati osobu, jer nije mi to cilj, jer stvarno sam čuo sve o njemu najbolje i neka osobna iskustva imam tako da tu se neću puno, u dobrom smjeru, tako da se neću zadržavat. Ali ću problematizirati tu navodnu efikasnost. Želim se osvrnuti na to. I stvarno ne optužujem, ali moramo reći, DORH nije efikasan. Prvenstveno zbog uistinu nedopustivog nedostatka i ljudskog i materijalnog potencijala, zbog uvjeta rada u kojem ti ljudi rade, to je istina, to je činjenica i DORH ima značajna u svom djelovanju, ima značajna ograničenja u tom djelu. DORH nije efikasan jer imamo i nedostatak države tamo gdje bi država trebala biti, a imamo slučajeve gdje se država miješa, gdje ne bi smjela nikako biti. Također, DORH nije efikasan, ne zbog onoga što je učinio, učinio je dosta. Ali nije efikasan zbog onoga što nije učinio i dovoljna je asocijacija na to što nije učinio, to je proces, ja kad kažem Agrokor ne kažem o trenutku, ne kažem o trenutnom nekakvom trenu, govorim o procesu koji se događa čitav niz godina. I INA-u možemo staviti u isti koš. I DORH nije efikasan konačno jer je nepovjerenje osnovna percepcija. To su činjenice. Zaključno, neću dužiti, znači imamo nekakav kontinuitet nepovjerenja i to je činjenica. Imamo kontinuitet neefikasnosti, ali sve su to molim vas indikatori ne samo DORH-a, nego to su indikatori lošeg, odnosno nefunkcioniranja same države. I kad promatramo i kad stavljamo neke otegotne okolnosti na DORH, trebamo biti svjesni da DORH ne možemo izolirani promišljati jer jednostavno on živi stvarnost kakva je i koja je vezana uz sve druge institucije itd. i čitav niz ograničenja koja u tom smjeru idu. Zato uistinu vjerujem da trebamo ljude izvan tog sustava, trebamo jedan mandat koji će trajati 7 ili 8 godina, što omogućava efikasnost onome tko odluči biti efikasan i neovisan o politici. Zato ne mogu podržat ovaj izbor, ne zbog toga što je predloženi kandidat dobar ili loš, već zato što ovaj prijedlog nema ambiciju mijenjati postojeće stanje. Hvala lijepo.
Hvala. Nema replika. Pa onda idemo na završno izlaganje. Javio se poštovani kolega Bulj u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Uvaženi ministre sa pomoćnicom, kolegice zastupnice i zastupnici. Još jednom ću ponoviti što se cijelo vrijeme ovdje provlači, narod ne vjeruje institucijama, poglavito pravosuđu, a u tome djelu je i DORH i zbog načina izbora koji ima ogroman utjecaj politika i u biti politika određuje tko će biti državni odvjetnik i vrijeme je da se taj način nađe najbolji mogući način da politika ima što manji utjecaj, što manji utjecaj kao što su kolege rekle na mandat ili reizbor, da se točno definira način izbora bez političkih utjecaja ili činjenica da zbog političkih utjecaja kriminal je cvao godinama, ponavljam, dok se uhićivalo najistaknutije hrvatske sinove da bi se dodvorili ili nekakvim stranim institucijama, a kriminal je u to vrijeme cvjetao. Nećemo ponavljati što je se događalo INA Mol, teleoperateri, telekomunikacije, brodogradnja, sve je uništeno zbog toga što državne institucije nisu radile svoj posao, a poglavito zbog šape politike koja ima utjecaja u izborima ključnih ljudi i DORH-a i ostalih institucija. Zbog toga ministre, vrijeme je da se razmišlja o novome zakonu, o načinu izbora ljudi koji će voditi ovako važne institucije kao što je državno odvjetništvo i drugih institucija i da se vrati narodu povjerenje. Ne smiju političari odlučivati o, većina u Saboru ili nebitno, saborski zastupnici, Vlada, na način da toliku šapu imaju na tim ljudima. Ali je činjenica da je do sada to tako bilo i zbog toga su tako loši rezultati u pravosuđu. Od vas osobno, a u ime kluba očekujem da svi zajedno donesemo bolji zakon, bolji način izbora ljudi, ljudi koji će biti neovisni u svome mandatu i koji će raditi u interesu naroda, a nikako u interesu bilo kojih elita, bilo političkih, bilo interesnih, bilo gospodarskih, nego da bude pravedno za sve jer javno je dobro iznad svega. Ničiji ostali, a nikako ostali interesi. I još jednom ponavljam da se krene u donošenje zakona o ovakvim bitnim institucijama gdje tolku ulogu važnu dajemo pojedincu kao što je državni odvjetnik, da se nađe bolji način izbora. A to je moguće. Ako u drugim državama, onda je moguće jer je u RH moguće da u državnom sudbenom vijeću, da bude saborski zastupnik, da bude u tijelu gdje bira suce i da ujedno taj tuži saborskog zastupnika, to je slučaj bio Lacković-Grmoja. Znači, jednostavno u cijelom krugu od odlučivanja izbora jedna osoba, a tako je vjerojatno i u državno odvjetničkom vijeću. Nađimo mogućnost, pa makar birali na sasvim drukčiji način. Ako nas bira narod, nema razloga da ne bira i državnog odvjetnika i da ima legitimitet naroda, a ne legitimitet političkih elita koje su uništile ovu državu. Hvala lijepo.
Idemo na završnu raspravu, u ime predlagatelja, poštovani ministar Dražen Bošnjaković.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Žao mi je što sad velikog broja zastupnika nema jer mnogi od njih i zaslužuju odgovore, ali svejedno radi zapisnika želim ipak nekoliko osnovnih napomena reći. Ono što se provlačilo zapravo vrlo često kroz cijelu ovu raspravu je da mnogi od klubova su rekli da neće podržati ovu izbor glavnog državnog odvjetnika jer nije im jasno zbog čega je smjena sadašnjeg i da nismo obrazložili zašto smjenjujemo. Ja hoću ovdje još jednom biti jasan, iako to govorim već više puta, ovdje nema smjene niti u formalnom niti u stvarnom smislu. Dakle, glavnom državnom odvjetniku Dinku Cvitanu izlazi mandat 24.4. i mi kao Vlada predlažemo naprosto drugog kandidata za glavnog državnog odvjetnika, smatramo da je relevantan, da je stručan. Evo, cijela stručna javnost, ja do sad nisam čuo niti jedan loš komentar o tom čovjeku i ja mislim da njegove reference koje ima, da nam daju vjeru i nadu da smo dobro, da ćemo dobro odabrati i da će zapravo on donesti neke nove procese, nekakav novi vjetar i da će zapravo stvari biti uspješnije. Ja ovdje neću ostati na onoj retorici da mu želim sreću i svako dobro jer to nije do mene. Do mene je da mu sa svojim timom osiguram bolje uvjete da on dođe do tog boljeg i do tog snažnijeg i već smo najavili da ćemo mijenjati, da ćemo ići na donošenje novog zakona o kaznenom postupku koji će omogućiti puno bolje procese, koji će omogućiti brže procesuiranje nego što je to sada. Također i izmjene Zakona o USKOK-u najavljujemo gdje zapravo ćemo USKOK kao specijalizirani dio DORH-a koristi samo za one najteže, zaista najteža kaznena djela korupcije i organiziranog kriminala. Ovdje je bilo puno riječi i o načinu imenovanja, da smo zakasnili, da smo u ziet-notu i te stvari. Ja mogu reći da doista bilo bi bolje da smo možda mogli doći i ranije, ali formalnih propusta ovdje nema i ono što je činjenica, taj postupak predlaganja imenovanja on je podnormiran. On je u Zakonu o državnom odvjetništvu podnormiran, tu je dio i moje krivnje jer sam bio ministar '10. i '11., možda smo to mogli tada urediti, ali dio krivnje je i onih koji su bili prije mene i onih koji su bili poslije mene. Ali svi vi koji ste u Saboru znate da smo prošli prvo čitanje novog Zakona o državnom odvjetništvu gdje idemo na jedan transparentniji sustav imenovanja gdje će biti javni poziv, tako da slijedeći put kad budemo išli u imenovanje glavnog državnog odvjetnika, to će biti transparentnije i bolje kao i imenovanje predsjednika Vrhovnog suda. Ovdje je bilo nekih riječi, čak i neistina, da je bilo postavljeno na Odboru za pravosuđe pitanje kandidatu za glavnog državnog odvjetnika vezano za političke pritiske, da li ih je ikad u karijeri imao, što bi napravio kad bi to bilo, pa je bilo rečeno da on nije odgovorio na to pitanje. Bio sam naravno i na tom Odboru. Kandidat za glavnog državnog odvjetnika je rekao da u svojoj karijeri nikada nije bilo na njega političkih pritisaka, a kada bi bilo, naravno da on to odbacuje jer jasno je da je to neprihvatljivo ponašanje. Stoga, ja se ovim putem zahvaljujem svima na raspravi. Bilo je riječi ovdje u izlaganju da izbor ovog kandidata znači kontinuitet. Ja bih rekao ne. Mi želimo zapravo, želimo snažniji napredak. Kada bismo željeli kontinuitet, možda bismo ostali kod ovoga što sad imamo, ali upravo ovom promjenom, promjenom zakona o kaznenom postupku, svim ovim materijalnim, kadrovskim osnaženjima koja planiramo želimo snažnije iskorake naprijed i kontinuitet u ovom smislu, gdje mi imamo sjajne i dobre statistike, a zapravo ovdje u ovoj raspravi svi ste otvorili da smo nezadovoljni i sa procesima vezano za korupciju i sa procesima vezano za procesuiranje i sankcioniranje ratnih zločina i sa svim drugim procesima nismo zadovoljni, oni veliki nemaju sudski epilog i mi upravo ne želimo takav kontinuitet, nego želimo brže procese i na taj način želimo naravno i vraćati povjerenje. Hvala vam lijepo svima na raspravama.
Zahvaljujem i ministru. Ovim smo došli do kraja rasprave, zaključujem ju. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti, to je sutra. Nastavit ćemo inače radom u petak, sutra sa točkom dnevnog reda Prijedlog zakona o hrvatskoj poljoprivrednoj komori, prvo čitanje P.Z. broj 317. Vidimo se onda sutra u 9,30. Hvala lijepa. SJEDNICA PREKINUTA U 18,00 SATI. Prijedlog odluke o imenovanju glavnog državnog odvjetnika RH, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prethodnom mišljenju Odbora za pravosuđe dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju Dražena Jelenića glavnim državnim odvjetnikom RH. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 81 za, 42 suzdržana i 7 glasova protiv donijeta odluka o imenovanju Dražena Jelenića glavnim državnim odvjetnikom RH. Čestitam novom glavnom državnom odvjetniku. Poželjeti ćemo mu i puno uspjeha u radu a danas će i prisegnuti.