Dobro jutro kolegice i kolege. Sada ćemo nastaviti sa objedinjenom raspravu o zajedničkim, da? Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, tražim stanku u ime kluba IDS-a, PGS-a i Liste za Rijeku a vezano za sustav bodovanja za male ribare sa područja Istre koji je doista nepravedan.
Dobro. Uvaženi Giovanni Sponza traži stanku. Da li još netko traži stanku? Ribari i ostali? Ne, ništa. Onda se vidimo u 9,45. STANKA U 9,35 SATI Kolegice i kolege nastavit ćemo s radom. U ime IDS-a govoriti uvaženi zastupnik Giovanni Sponza. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege zatražio sam stanku u ime kluba IDS-a, PGS-a, Liste za Rijeku jer imamo potrebu osvrnuti se na sustav kriterija i bodovanja za korištenje povlastica ne gospodarske kategorije mali obalni ribolov. Ono što želim na samom početku istaknuti da je postojeći sustav bodovanja za male ribare a sa područja Istarske županije nepravedan. Naime, trenutno važeći sustav kriterija bodovanja utemeljen na odredbama pravilnika o malom obalnom ribolovu izrađenog od strane Ministarstva poljoprivrede konkretno uprave za ribarstvo u prevelikoj se mjeri poziva na indeks razvijenosti jedinica lokalne odnosno područne samouprave u kojima žive mali ribari a što samo po sebi direktno i suštinski ne određuje socijalni status ribara te zato ne može biti okosnica pri određivanju prava za dodjelu povlastica. Naime, mali ribari iz Istarske županije su pretežno osobe starije životne dobi, dio je to njihove obiteljske tradicije te se ribarstvom bave gotovo cijeli radni vijek. To su građani koji se često nalaze u nezavidnoj socijalnoj situaciji neovisno o tome što žive u regiji sa visokim indeksom razvijenosti. Primjena kriterija i sustav bodovanja iz spomenutog pravilnika dovela je konkretno u 2016. godini da i od ukupnog broja od 3 500 dozvola koje izdaje Ministarstvo svega njih 19 izdano ribarima sa područja Istarske županije. Dakle, radi se manje od 1% od ukupnog broja izdanih dozvola, konkretno 0,6% što je brojka koja nas je neugodno iznenadila te je za nas potpuno neprihvatljiva. Iz navedenog proizlazi da su mali ribari iz Istarske županije diskriminirani, možemo reći kažnjeni samo zato što žive u županiji koja je gospodarski razvijena. Takav sustav bodovanja, izdavanja povlastica malim ribarima negira specifičnosti tradicije, dovodi do nejednakog razvoja različitih ribolovnih područja u RH. Smatramo da bi kriteriji za formiranje rang liste za dobivanje povlastica morali biti odraz stvarnog socijalnog statusa svakog pojedinog ribara, dodatnih objektivnih i jasnih kriterija podnositelja zahtjeva gdje bi se omogućilo našim ribarima koji se desetljećima tradicionalno bave malim ribarstvom da to dalje i nastave. Također, želim se kratko osvrnuti i na dosadašnje nerazumijevanje navedenog problema od strane državne administracije. Naime, u posljednjih godinu dana bilo je niz aktivnosti prema resornom ministarstvu i upravi za ribolov i od strane samih ribara, i od strane Istarske županije, i od strane župana, i od strane našeg kluba zastupnika, i putem zastupničkog pitanja koje smo u vezi ovog problema uputili nadležnima u Ministarstvo poljoprivrede. Nažalost sve te aktivnosti još uvijek nisu navele odgovorne u Ministarstvu poljoprivrede da pristupe promjenama spornog pravilnika te kriterija i sustava bodovanja. Stoga obzirom da i dalje dobivamo primjedbe i zahtjeve naših ribara za rješavanje navedene problematike pozivam nadležne u resornom ministarstvu da revidiraju kriterije, način bodovanja za izdavanje dozvola za mali obalni ribolov kako bi na zadovoljstvo svih sačuvali tradiciju, baštinu malog obalnog ribolova i omogućili jednaki razvoj svih ribolovnih područja u RH. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sada ćemo nastaviti tako da ćemo preći na objedinjenu raspravu o zakonskim prijedlozima po točkama 12. i 13. dnevnog reda to su: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima, drugo čitanje, P.Z.BR.19 i - Konačni prijedlog zakona o porezu na dohodak, drugo čitanje, P.Z.BR.23. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika u svezi sa člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal vam je dostavljen u pretince. Ove zakonske prijedloge raspravljat ćemo sukladno odredbama Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun a njihova izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Uvaženi ministar financija Zdravko Marić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene dame i gospodo zastupnici. Krenut ću od Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima. Moram odmah reći u odnosu na prvo čitanje tekst zakona o izmjenama i dopunama nije bitno mijenjan osim u djelu djelomičnog usvajanja primjedbi Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora te je brisana obveza Ministarstva financija da o obavljenoj procjeni učinaka propisa obavijesti Vladu RH budući da obveza proizlazi iz točke 7. zaključka Vlade RH donesenog na sjednici održanoj 3. studenog 2016. godine. Ja bih ipak iskoristio priliku pa ukratko zapravo sažeo ono što je najvažnije u samom originalnom a tako i sada u ovom končanom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima. S jedne strane tu se usklađuje odnosno predlaže se usklađivanje najniže mjesečne osnovice za obračun doprinosa sa minimalnom plaćom na način da se koeficijent za obračun najniže mjesečne osnovice za obračun doprinosa povećava s 0,35 na 0,38. Ono što je također važno za reći, dakle ukidaju se iznimke od obveze doprinosa za umirovljenike i sve koji stvaraju kategoriju drugog dohotka bilo da se radi o autorima ili umjetnicima. Ali isto tako, istovremeno znači idemo sa smanjivanjem stope doprinosa po osnovi drugog dohotka i druge djelatnosti za 50% što znači da će doprinos za mirovinsko osiguranje za sve iznositi 10%, a doprinos za zdravstveno osiguranje iznositi 7 i pol. Ja ću samo podsjetiti na onu raspravu koju smo imali u okviru prvog čitanja, da danas kategorija tzv. drugog dohotka koja je u smislu ukupnog poreznog prihoda poreza na dohodak odmah nakon dohotka od nesamostalnog rada. Dakle, prošle godine uprihodovano je nešto preko 800 milijuna kuna po osnovi drugog dohotka, da danas imamo zapravo 4 kategorije različita obračuna tog istog drugog dohotka. Dakle, imamo prvu kategoriju hrvatskih građana koji na drugi dohodak plaćaju mirovinsko, zdravstveno i porez i prirez u punom iznosu. Imamo zatim kategoriju naravno umirovljenika koji također mogu ostvariti drugi dohodak povrh svoje mirovine. Oni su oslobođeni u ovom trenutku mirovinskog i zdravstvenog, ali plaćaju porez i prirez u punom obliku. Potom imamo autore i autorske honorare koji također ne plaćaju mirovinsko i zdravstveno, a imaju 30% umanjenje osnovice za obračun poreza i prireza. I onda konačno imamo četvrtu kategoriju u koju između ostalog spadaju i umjetnici koji također su izuzeti od plaćanja mirovinskog i zdravstvenog, a na poreznu osnovicu poreza i prireza imaju umanjenje od 55%. Dakle, četiri različite kategorije koje kada gledate faktično, odnosno činjenično prva kategorija na sto kuna neto drugog dohotka plati 99,6 kuna svih dodatnih davanja. Dakle, još jedanput mirovinsko, zdravstveno, porez i prirez dok ova četvrta kategorija zapravo plaća na tih istih 100 kuna 14 i pol kuna davanja. Dakle, mi sa ovim prijedlogom zapravo ključnu izmjenu koju radimo ukidamo izuzeće od plaćanja mirovinskog i zdravstvenog. Dakle, svi su u obvezi plaćanja na drugi dohodak mirovinsko i zdravstveno, ali za sve kategorije ti iznosi se prepolavljaju, odnosno mirovinsko osiguranje sa 20 ide na 10%, a zdravstveno sa 15 na 7 i pol. Bilo je i nekih ostalih promjena koje smo također prezentirali u okviru prvog čitanja, pa ću ih ponoviti. Dakle, rok za plaćanje doprinosa iz inozemstva sa 8 se pomiče na 30 dana. Propisuje se osnovica za utvrđivanje obveze doprinosa člana uprave trgovačkog društva. Obveznikom izvješćivanja o obvezi doprinosa za učenike i studente na praksi, propisuje se ministarstvo u smanjenje stope doprinosa za ovu kategoriju osiguranika. Što se tiče Prijedloga zakona o porezu na dohodak o njemu smo također razgovarali intenzivno u okviru prvog čitanja, a naravno i jučer u okviru rasprave u ona prva dva bloka je bilo dosta govora. Ja ću ovdje također ponoviti ono što je zapravo najvažnije i koje su možemo reći tako najzvučnije i suštinski najbitnije izmjene koje predlažemo. Dakle, osnovni osobni odbitak za sve kategorije hrvatskih građana, odnosno sve obveznike poreza na dohodak se izjednačava, odnosno diže na 3800 kuna. Propisuje se naravno utvrđivanje dohotka kao godišnjeg dohotka i konačnog dohotka. To smo pojasnili, pa ću još jedanput iskoristiti priliku. Dakle, u tzv. godišnji dohodak ubrajaju se dohodci od nesamostalnog rada, samostalne djelatnosti i drugi dohodak. Utvrđuje se putem godišnje porezne prijave ili putem posebnog postupka po službenoj dužnosti. Godišnje porezne stope, dakle se primjenjuju od 24% do visine godišnje porezne osnovice od 210 tisuća kuna što je u prijevodu na mjesečnoj razini 17 i pol tisuća kuna, te 36% na godišnju poreznu osnovicu iznad 210 tisuća kuna. Razlika obračuna, odnosno doplate poreza na godišnjoj razini samo su za one obveznike koji ostvaruju mjesečni dohodak iznad 21300 kuna, odnosno razlika obračuna ili smanjenje za one koji traže korištenje članova koji nemaju na svojoj PK kartici. Iznimno primitci po osnovi drugog dohotka do visine peterostruke osnove, sa osnovice osobnog odbitka oporezuju se samo godišnjom stopom od 24%. To je ona kategorija koju prepoznaje između ostalog i zakonodavstvo drugih zemalja EU, to je tzv. kategorija little jobs odnosno manji poslovi nazovimo ih tako u nekakvom slobodnom prijevodu, dakle da ipak taj dio za naše građane koji ostvare tako neke manje iznose drugog dohotka da ne moraju zbog toga ulaziti u ukupni godišnji obračun. S druge strane imamo kategoriju konačnog dohotka, to je dohodak od imovine, imovinskih prava, kapitala i osiguranja. Po osnovi konačnog dohotka ne postoji mogućnost korištenja osobnog odbitka kao ni mogućnost godišnjeg podnošenja porezne prijave, ali se porez plaća po stopi od 12% uvećan za prirez i to po odbitku i to je konačno oporezivanje. Mi smo u odnosu na prvo čitanje kod ovog dijela jasno precizirali da je navedeno pravilo radi jednostavnosti. Ali ako netko želi osobni odbitak mora voditi poslovne knjige. Dakle, obveznik sam može birati s jedne strane možemo reći tako jednostavnost u odnosu na utvrđivanje dohotka. Umirovljenicima i za porezne obveznike s potpomognutih područja i područja grada Vukovara predujam poreza na dohodak obračunava se po istim stopama i poreznim osnovicama kao i za sve ostale, ali oni na mjesečnoj razini imaju umanjenje od 50%. Uvaženi zastupnik Hrelja me je to bio molio, odnosno razgovarali smo i u okviru prvog čitanja, pa ću iskoristiti i ovu priliku obzirom da nas naravno i naši umirovljenici gledaju. Dakle, da ne bi bilo neke zabune njima praktički na ovaj način de facto se ne mijenja u smislu obračuna i sigurno da one kategorije koje već sada nisu umirovljenika u poreznim škarama ovim izmjenama ne mogu osjetiti daljnje porezno rasterećenje jer ga kao takvo niti nemaju. Dok svi oni ostali, dakle govorimo o nekakvih 600 i nešto tisuća umirovljenika koji osjećaju sigurno porezno rasterećenje poreza na dohodak. Propisuje se mogućnost da porezni obveznici koji obavljaju samostalnu djelatnost ugostiteljstva ili trgovine dohodak i porez na dohodak mogu plaćati u paušalnom iznosu uz ostale propisane uvjete, te povećanje praga za utvrđivanje dohotka u paušalnom iznosu do iznosa propisanog za obvezni ulazak u sustav poreza na dodanu vrijednost. Ja ću se samo malo ovdje referirati. Jučer je uvaženi potpredsjednik Hrvatskog sabora između ostalog kada smo imali temu, ako se sjećate poreza na dobit pa smo govorili i rekli smo da je snižena stopa poreza na dobit za one do 3 milijuna kuna 12%. On je vezao na Zakon o računovodstvu i propisivanje kategorizacije malih, mikromalih, srednjih i velikih poduzetnika. Ako vidite u poreznom zakonodavstvu mi smo nastojali povezati sve te pragove, nazovimo ih tako, između različitih poreznih oblika pa između ostalog i u ovom slučaju kada govorimo o paušalistima. Oni se izravno vezuju na prag ulaska u PDV, ponovit ću da prag ulaska još uvijek ostaje 230 tisuća kuna, ali prema zakonu odnosno prijedlogu kako smo predložili, čim dobijemo suglasnost Europske komisije taj prag bi išao na 300 tisuća. 300 tisuća je vezano na tu brojku od tri milijuna kao jedna desetina okrugli broj koji se na neki način i lakše pamti ali i lakše kalkulira u svim tim ostalim izračunima i tih tri milijuna kuna se prožima također kroz sve porezne zakone kao takve. Od 1. siječnja 2018. uz uzdržavanu djecu … članovima smatrat će se bračni drug, roditelji poreznog obveznika, te punoljetne osobe kojima je porezni obveznik imenovan skrbnikom prema posebnom zakonu. Nakon rasprave koju smo vodili u okviru prvog čitanja i dobrih komentara koji ste i vi kao zastupnici i klubovi dali, a i nakon rasprave na razini Vlade, ima i nekoliko izmjena odnosno prijedloga korekcija koje smatramo da poboljšavaju, ne samo tehnički i nomotehnički nego zaista i suštinski. Dakle prije sve priznaje se uvećani osobni odbitak od 3.750 kuna za osobe koje primaju osobnu invalidninu. Cenzus za limit uzdržavanog člana povećava se sa 12,5 na 15 tisuća kuna uz napomenu da u taj cenzus ne ulaze darovanja u novcu i dobrima, te isto tako jako važno, a to je u kontekstu cjelokupne politike demografske obnove koji će i Vlada između ostalog ne samo paketom poreznih zakona nego dapače čak i jače sa mjerama iz okvira Ministarstva demografije poticati, a to je da radi poticanja demografije u cenzus uzdržavanog člana neće ulaziti zajamčena rodilja i porodiljna naknada. Za grad Vukovar predviđena olakšica za obavljanje djelatnosti je u visini 100% što je također usklađeno i sa Zakonom o porezu na dobit. Kod porijekla imovine propisana je najviša stopa koju predviđa Zakon o porezu na dohodak od 36% ali se ona uvećava za 1,5 puta, dakle de facto mi primjenjujemo u tim slučajevima i stopu od 54%. Za kapitalne dobitke propisano je da SKDD može biti platni agent. Ono što bi također rekao, a to sam siguran da će biti danas u okviru rasprave ne samo ovoga nazovimo ga tako, treće bloka nego i četvrtog bloka poglavito, a to je da moram ponoviti ono što smo od početka govorili dakle obzirom da govorimo o prihodu od poreza na dohodak kao izvornom prihodu jedinica lokalne (regionalne) i područne samouprave mi smo predvidjeli kao što smo i rekli kompenzirajuće mjere koje će biti jasno prezentirane i definirane kao odmah ću reći, prijelazno rješenje za 2017. godinu u okviru Zakona o izvršavanju proračuna koji će biti na vašim klupama kroz nekakvih tjedan i pol dana za 2017. godinu, a paralelno s tim će između ostalog ići jedna odredba koja kaže da ćemo do sredine iduće godine izraditi jedan integralni sveobuhvatni i u konačnici puno jednostavniji i efikasniji Zakon o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave. Dakle za 2017. i vi ste primijetili samim smjernicama da je predviđen iznos od nešto preko milijardu i tristo milijuna kuna u državnom proračunu za kompenzaciju lokalne samouprave. Ja vam se zahvaljujem na pažnji. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Ivana Klarina. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre. Vaša matematika je vrlo pametna u korist državnog proračuna. Jedinicama lokalne samouprave uzeli set dvije milijarde kuna, a kroz kompenzacijske mjere predviđate vratiti 1,3 milijarde. Moram konstatirati da ste jedinica lokalne samouprave mrknuli ni manje ni više nego 800 milijuna kuna i još se time hvalite. Ja ću vam postaviti sada jedno pitanje i mislim da bi kao ministar financija o tome trebali voditi računa, a ne kako staviti ruku u džep jedinicama lokalne samouprave, a time i brojnim građanima koji imaju koristi od svojih općina i gradova u RH. Ministre, ako gledate Dnevnik, a vjerujem da gledate kao ministar financija, jučer su izvijestili svi relevantni novinari da je tisuću ljudi od jučer do sljedeće srijede da će napustiti Hrvatsku, a radi se o aktivnoj radnoj snazi u RH. Kako gledate na to da domaće tvrtke trenutno traže 130 tisuća ljudi u svom sektoru, a da vi mirno gledate i u Vladi mirno spavate dok tisuću radno aktivnih Hrvata tjedno napušta našu domovinu?
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar financija Zdravko Marić.
Hvala lijepo na vašem pitanju. Dakle što se tiče proračuna jedinice lokalne (regionalne) i područne samouprave ja mislim da po prvi puta ili barem koliko se ja sjećam da od prvog dana zapravo vodimo jednu transparentnu komunikaciju u kojoj smo odmah rekli da kada govorimo o sveobuhvatnosti i cjelovitosti porezne reforme i zadiranju u sustavu u poreza na dohodak od prvog dana govorimo o načinima kako kompenzirati jedinice lokalne i područne samouprave. Nebrojeno puta sam i u ovom Hrvatskom saboru odgovarao brojnim zastupnicima koji su govorili da žele vjerovati ministru financija kada to kaže, naravno to su i dalje sve riječi, vidjet ćemo situaciju 2017. godine. Ja vam govorim da smo predvidjeli u proračunu te iznose. Vi spominjete moja matematika, nema moje ili nečije druge matematike, matematika je vrlo egzaktna znanost i u tom dijelu mi smo i rekli odnosno u okviru prvog čitanja sam vrlo jasno definirao na koji način će biti kompenzirane te mjere. Dakle razlika između prihoda od poreza na dohodak tijekom 2017. i onoga što je ostvareno 2016. će se na mjesečnoj razini do 15. u mjesecu vraćati i kompenzirati jedinice lokalne i područne samouprave. Sigurno da 2017. gledamo kao godinu u kojoj je to jedna vrsta prijelaznog rješenja a to smo vrlo jasno i otvoreno rekli, bilo je šanse i mogućnosti da čak i u kratkom roku isproduciramo i taj Zakon o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave ali smo se ipak i u suradnji sa Udrugom gradova i županija, odnosno općina dogovorili da ipak pričekamo neko vrijeme odnosno da to sve skupa napravimo nakon malo podrobnijih analiza. Dakle neće sigurno patiti lokalni proračuni. A ova druga tema o kojoj ste vi rekli gdje spominjete da li spavam ili ne spavam, to je jedno pitanje o kojem vi imate svoje mišljenje. Mislim da je Vlada vrlo jasno zauzela stav da jedan od ključnih zapravo prioriteta naše politike i programa zapravo demografska obnova, između ostalog na dugom roku ali i u kratkom roku u smislu upravo ove tematike o kojoj govorimo a to je iseljavanje naših ljudi, odnosno odlasci. Vi ste i sami govorili jučer u okviru rasprave i kritizirali kao što ćete i danas kritizirati promjene u Zakonu o porezu na dohodak a između ostalog i te izmjene i cjelokupni porezni paket je zapravo usmjeren upravo na sačuvanju hrvatskih građana odnosno njihovom ostanku u Hrvatskoj. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine ministre, upravo suprotno ljudi koji se iseljavaju iz Hrvatske u načelu to rade jer nemaju posla i drugo njima ste manje smanjili porez na dohodak jer ste smanjili sa 25 na 24 a menadžerima i ljudima koji zarađuju desetke tisuća eura ste smanjili sa 40 na 36. Moje pitanje vama je, kako to da kada kompariramo zemlje EU Hrvatska u usporedbi sa Njemačkom, Austrijom i Italijom gdje imamo banke i trgovačke centre koji rade u Hrvatskoj, kako to da u Njemačkoj, Austriji i Italiji menadžeri plaćaju veći porez nego u Hrvatskoj a radnici u tim zemljama ne plaćaju 24% porez na dohodak, nego recimo u Njemačkoj plaćaju za tu plaću 13,5% porez na dohodak. Ali u Njemačkoj menadžeri plaćaju 45% porez na dohodak a u Hrvatskoj plaćaju 36%. E pa sada mi objasnite gospodine ministre. Kako to da ste uveli porezni sistem koji stimulira menadžere a u Njemačkoj radnike? Znači u Njemačkoj je porez 13,5% na one koji zarađuju tisuću eura ili 700, 800 eura mjesečno, u Hrvatskoj 24 a na menadžere koji imaju 10 tisuća eura plaću u Njemačkoj je 45% a u Hrvatskoj 36. Vrlo jednostavno pitanje, zbog čega se menadžerima više isplati raditi u Hrvatskoj a ne u Njemačkoj a radnicima u Njemačkoj a ne u Hrvatskoj? I zbog čega, i da li mislite da je to razlog što se ti radnici u biti sele u Njemačku jer je niži porez na dohodak u Njemačkoj na njihove plaće nego u Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Hvala odgovoriti će poštovani Zdravko Marić, ministar financija.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče i na pitanju i na ovim brojkama koje ste podijelili s nama. Međunarodna usporedba je uvijek relevantna i ja se slažem sa tim pristupom. Između ostalog treba gledati i zemlje u okruženju a i šire naravno. Međutim u ovoj tematici, odnosno usporedbi koju ste vi navodili gleda li se samo isključivo oporezivanje u smislu poreza na dohodak. Naravno postoje i neka druga davanja iz plaće odnosno bruto naknade, to su prije svega mirovinski i zdravstveni doprinosi koji isto tako kada usporedite sa drugim zemljama i zemljama u okruženju na žalost ne možemo reći da je Hrvatska u potpunosti konkurentna. A ja bih kao ministar financija i kao hrvatski građanin više od svega volio da mi stvorimo uvjete i preduvjete u proračunu prije svega da bi se između ostalog i u tom području mirovinskog i zdravstvenog osiguranja dakle moglo predložiti jedno dodatno porezno rasterećenje uz ove porezne izmjene u Zakonu o porezu na dohodak. Dakle, niti je nekakva namjera, niti je nekakva ideja, vi stalno spominjete menadžere. Mislim da se i u okviru vašeg kluba, mislim da nemate baš, ili barem prema vašim istupima jedinstveno stajalište oko toga što samo po sebi govori zapravo o kompleksnosti ove teme. I ja ću opet ponoviti da upravo ta najviša stopa poreza na dohodak, prije nekoliko mjeseci kada smo mi krenuli raditi na ovoj problematici porezne reforme i kada je općenito i u općoj javnosti bila jedna rasprava mislim da je gotovo bilo konsenzualno mišljenje, ne mogu nikome i neću nikome stavljati u riječi u usta ali zapravo to je bio jedan od elementa koji se prepoznao kao nešto što čini Hrvatsku nekonkurentnom a poglavito iz perspektive ne samo onih ljudi o kojima vi govorite, top menadžeri koji zarađuju kako ste jučer govorili 50 tisuća neto i slično nego govorimo i o onoj kategoriji koji mogu, u pojedinim firmama a zapravo danas iz perspektive hijerarhije su nekakav mild manager, dakle neka srednja razina menadžmenta ali to su visoko sposobni, obrazovani, potentni ljudi koji su u isto vrijeme traženi diljem zemalja EU bilo da govorimo o IT stručnjacima, inženjerima, liječnicima ili bilo kojoj drugoj profesiji da sada jednu ne izdvajamo u odnosu na drugu. To je između ostalog namjera ovog zakona da se jednostavno i toj kategoriji naravno da jedan dodatni argument, ne samo za ostanak nego i za kvalitetan rad u Hrvatskoj.
Hvala. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Sabine Glasovac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre Marić, podržavam intenciju zakonodavca, odnosno predlagatelja da smanji doprinose i opterećenje doprinosa na vrijeme koje učenici provode na stručnoj praksi, jednako tako i studenti. Znamo da godinama Ministarstvo financija i Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta ima problema upravo sa naplatom te vrste i reći ću tako prihoda u samom proračunu. Međutim ono što nikako ne mogu podržati je uvođenje dodatni nameta na honorare, znači na zaradu honorara. Moramo biti svjesni činjenice da nažalost naš porezni sustav ne raspoznaje i ne radi distinkciju između autora s jedne strane i s druge strane nezavisnih profesionalaca kojima zapravo taj drugi dohodak, odnosno prihod na osnovu drugog dohotka nije drugi dohodak nego im je to zapravo jedini dohodak kojim si osiguravaju egzistenciju. Upravo zbog toga mislim da će ovo, obveza plaćanja mirovinskog i zdravstvenog doprinosa na isporuku autorskih djela, odnosno prihode od isporuke autorskih djela, umjetničkih djela pa i naknade po osnovi drugog dohotka za umirovljenike znatno otežati stanje znači brojnim umjetnicima, novinarima pa i znanstvenicima koji zapravo od toga u dobrom djelu žive. I ja vas molim evo da kad budemo raspravljali o amandmanima do tada još malo razmislite da vidimo na koji način se može olakšati situacija posebno toj grupaciji.
Hvala. Odgovorit će poštovani Zdravko Marić.
Hvala lijepo uvažena zastupnice i na pitanju i na komentaru. Ja ću i ovim putem reći naravno da ćemo o toj tematici razmisliti i u ovom sljedećem kratkom vremenu prije konačnog izglasavanja ali vam isto tako mogu reći da smo o toj tematici jako podrobno razmišljali i gledali koje su mogućnosti i opcije ali ipak postoji jedno osnovno temeljno načelo koje se u ovom postojećem zakonskom okviru koji imamo danas na snazi ipak stvara jedna porezna a možemo tako reći i šire od toga zapravo nepravda. Jer opet ponavljam kao što sam i uvodno rekao dakle za istu kategoriju tzv. drugog dohotka mi imamo četiri različite vrste obračuna s tim da opet treba napomenuti da koliko je možda nekome problematična ta mogućnost umanjenja porezne osnovice za autore od 30% odnosno za umjetnike 55% toliko još veći zapravo izvor nepravdi odnosno nepravednosti u smislu poreznog obuhvata činjenica ta da su jedni izuzeti a drugi nisu od plaćanja zdravstvenog i mirovinskog. Dakle, mi smo nastojali naći jedan model koji će biti u isto vrijeme ne samo fiskalno održiv jer je on jedan izdvojeni segment u cjelokupnoj priči ali jedan naravno model koji će zapravo značiti pravednost prije svega, dakle ukidaju se izuzeća od plaćanja mirovinskog i zdravstvenog ali da ipak idemo stimulativnije prema toj kategoriji tako da se između ostalog za sve njih poravna razina tih doprinosa od 50% postojeće osnovice. Dakle i to za sve one građane koji ostvaruju drugi dohodak u onom punom obliku će sigurno značiti porezno rasterećenje dok za ove ostale zapravo znači uvođenje te obveze uplate mirovinskog i zdravstvenog. Sigurno da se tu otvaraju i unutar njih, odnosno unutar kategorija autora odnosno umjetnika različite vrste. Postoje oni kojima je to naravno na puno nižim razinama i o tome smo razgovarali i ministrica kulture i ministar znanosti i moja malenkost i između ostalog bit će određenih mogućnosti koje će se rješavati izravno iz tih proračuna. Ali u smislu poreznog zakonodavstva zaista duboko smatramo da je ovo pravedno rješenje jer jednostavno imamo jednaki tretman za sve. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Nenada Stazića.
Poštovani ministre ista tema. Kažete i u uvodnom izlaganju i sada u odgovoru da postoje 4 kategorije ljudi po osnovi plaćanja doprinosa po osnovi drugog dohotka. A što to vas smeta? Pa postojali su razlozi zašto se uvode te 4 kategorije. Vi mene podsjećate na čovjeka koji umuje ovako na Prokrusta npr. to vam je lik iz grčke mitologije. I kao da umujete svi ljudi bi morali biti visoki 1,74. Pa oni koji su viši njima ćemo odrezati noge, oni koji su niži njih ćemo rastegnuti. To je Prokrust radi u svojoj postelji. Ali ta metoda nije dobra. Ta vam metoda nije dobra. Vi kažete da je to pravedno, vi ćete sada u interesu pravednosti navaliti na slikare, kipare, književnike, glazbenike, novinare, glumce koji postojali su razlozi zašto je ta iznimka uvedena. Zato što ćete vi sad s ovom vašom poreznom reformom njima smanjiti neto prihode. A ja mislim da ti ljudi ne zarađuju tako enormne svote novca. Da su često puta na rubu egzistencije a bave se jednom djelatnošću za koju trebate nadarenost jer to ne može raditi svako. To vas mora priroda, Bog vas mora naraditi da to možete raditi, ne mogu ja slikati, mogu ali kakva korist od mog slikanja? To bi bilo mazanje platna, trošenje boje. Ali ovaj slikar koji nadaren i ne zna drugo raditi to radi najbolje. Ali Bože moj živimo u društvu gdje se slike ne prodaju tako dobro jer cijelo društvo nije dovoljno bogato za to. I sada vi ovim ukidanjem izuzeća navaljujete na njega. Pa nećete skupiti jako puno novca s time. Vi kažete da hoćete biti pravedni ali nećete biti pravedni. Vi umjesto pravednosti dovodite na scenu jednu nepravdu prema ljudima koji se bave izuzetnim poslovima.
Hvala. Odgovorit će uvaženi poštovani ministar financija Zdravko Marić.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče također na vašem pitanju i komentarima. Dakle da ne ponavljam ono što sam rekao zastupnici Glasovac, dakle i dalje moram reći naravno da porezna pravednost ne znači nužno ovo što vi govorite da svako mora biti tih i tih visine i težine i slično, ali u smislu poreznog tretmana mislim da trebamo ipak težite takvom obuhvatu. Jer kao što i vi kažete dobro za umjetnike, za glumce i za ostale tako isto imamo i neke druge profesije vodoinstalater, automehaničar također ne može biti svatko. Gledano iz perspektive ukupnog poreznog sustava na ovaj način mi zapravo osiguravamo tu pravednost da nitko nije izuzet od plaćanja ali i dalje za ove kategorije koje također se slažem s ovim što ste rekli da ne može svatko biti i da je sigurno to jedan i prirodni talent kod tih ljudi, ali i dalje se zadržava ipak značajna koncesija za njih a to je umanjenje porezne osnovice od 55% što drugi konačno ako gledate i nemaju. Dakle, gledano sve skupa ova kategorija nije bila korigirana iz nekakvog fiskalnog efekta jer ako zbrojite samo kategoriju drugog dohotka ovaj prijedlog izmjena ako izdvojite iz cjelokupne porezne reforme efekt je zapravo negativan na proračun jer za sve one koji ostvaruju drugi dohodak zapravo mi umanjujemo doprinose za mirovinsko i zdravstveno dok ovoj drugoj kategoriji kojima uvodimo tu obvezu i dalje je to 50% postojećih obveza za drugih dohodak. Dakle neto efekt je negativan od otprilike 40 milijuna kuna. Dakle sigurno da se nismo vodili nekakvim fiskalnim efektom nego smo se ponavljam još jedanput prije svega vodili upravo ovim elementom pravednosti. I ako gledate i nakon ovih predloženih izmjena ako Hrvatski sabor sutra to izglasa i kada stupe na snagu upravo ti umjetnici i kada gledamo i njihovu usporedbu u ukupnim davanjima u odnosu na ostale kategorije drugog dohotka i dalje će značajnije manje plaćati poreznih davanja u ukupnim davanjima. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Pernara.
Hvala predsjedavajući. Pa htio bih reći da iduće godine na naplatu dolazi valjda 35 milijardi kuna duga preračunato u stranu valutu. Od kuda država, odnosno vi kao ministar to planirate vratiti kada nemate dovoljno novaca ni za trenutne proračunske rashode. To su jedna ozbiljna pitanja, to su jedne ozbiljne brojke. A ovo čime se vi bavite ovim vašim reformama ja ne znam zapravo kako to nazvati. Bavite se pretakanjem iz šupljeg u prazno, da li će koja tisuća ići lijevo ili desno, da li će ići kuna gore ili dolje. A ove milijarde to vama nije bitno. I jednostavno rezultat ove reforme koje vi nama sugerirate kao neophodne, nužne i ne znam ni ja kakve u biti će biti na žalost nikakav kao što su i sve prethodne reforme koje je HDZ radio, a na žalost i SDP jer osnovni uzrok naših problema u državi nije sama visina stope poreza na dohodak ili ne znam autorski honorari i šta već, već je uzrok u ulozi centralne banke. A vi i dalje, dame i gospodo bježite od toga već 22 godine od '94. I zapravo se skrivate od tog problema, a taj problem će i vama i nama svima kad-tad skinut gače, odnosno doći na naplatu jer svi znamo da imovina države iz dana u dan se smanjuje. Najavljujete i nove rasprodaje, a dug države na duge staze samo raste i naći ćemo se kad-tad u procjepu iz kojeg će jedini izlaz biti takve ekonomske mjere kakve naš narod još nije vidio i kakve nije iskusio i koje će bit usmjerene lažno s tim da se kao problemi riješe, a zapravo će se kriza samo produbljavati i bijeg ljudi iz zemlje će se nastaviti i blokirani neće biti blokirani [[Upadica Reiner: Hvala.]] Znači ne rješava se ništa. Hvala.
Hvala lijepa kolega Pernar. Ja bih vas molio sve ovo što ste rekli naravno je vaše mišljenje i vi ga ponavljate uporno kao Katon Stariji. Ali ovo što ste sad govorili nema veze sa ni jednim od ova dva zakona. Pa molim i vas i ostale kolege, ja znam da ponekad ponese čovjeka diskusija o ovakvim financijskim pitanjima, ali hajmo se držati. Zato smo i podijelili to u 4 cjeline. Hajmo se držati onih zakona o kojima se sada raspravlja, molim vas. Evo izvolite, uvaženi ministar financija Zdravko Marić.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Na pitanje i komentare uvaženi potpredsjedniče što ste mi evo dali riječ bez obzira kako i sami kažete nije izravno, iako je naravno sigurno tematika javnog duga. Evo ja mislim da je dobro bez obzira da danas nije ona tema, ali mislim da je dobro da se i u Hrvatskom saboru između ostalog vodi. Ja bih rekao da evo i prošla Vlada u kojoj sam sudjelovao kao ministar financija tako i ova Vlada se ne libi, dapače. Mislim da je to naša u konačnici i obveza da javno i transparentno i govorimo i diskutiramo i prezentiramo u konačnici sve ono što je vezano jer vi ste dobro apostrofirali. 290 milijardi kuna krajem prošle godine, javnog duga. 86,7% BDP-a je sigurno jedan od važnijih pokazatelja. Moj osobni stav je da je to jedan od ključnih makroekonomskih prioriteta. Ali baš na tom polju, evo ja ću vam reći da smo i 2016. godine što ste i vi dobro također siguran sam primijetili već činili ranije aktivnosti kako bismo se sa tom problematikom vodili. Dakle, s jedne strane je to sigurno rješenje te tematike je na gospodarskom rastu. S druge strane fiskalnoj konsolidaciji. Dakle, efikasnijem, racionalnijem korištenju proračunskih sredstava. I teći je aktivacija državne imovine. U isto vrijeme i sa ovim postojećim rashodima ja ću napomenuti i ponoviti još jedanput da je Hrvatska ove godine po prvi puta odbila, odnosno odgodila zaduživanje u inozemnoj valuti upravo iz razloga što smo procijenili u tom trenutku da to nisu dobri uvjeti za Hrvatsku. I napravili smo alternativno rješenje. I u konačnici ako gledate i prijedlog rebalansa koji smo prije dva dana ovdje izglasali, odnosno vi ste ga izglasali da je rashodi za kamate za 2016. u odnosu na originalni plan su smanjene za 318 milijuna kuna. Dobar dio toga preko 100 milijuna kuna samo na godišnjoj razini je došao upravo iz te odluke gdje smo odbili relativno skuplje i prihvatili naravno kud i kamo povoljnije refinanciranje na domaćem tržištu. Takvom politikom odnosno takvim pristupom, ali naravno javno i transparentno i otvoreno prema svima ćemo i nastaviti i sigurno da gledamo prema 2017. od prvog dana kao jednoj vrlo ja bih rekao ovako svojim rječnikom ministar financija izazovnoj, ali u isto vrijeme godini u kojoj se otvaraju velike mogućnosti kroz reprogram i refinanciranje tog duga ne samo da bi se on prolongirao, nego da bi se iskoristile mogućnost svjetskih, financijskih tržišta i naših napora u javnim financijama da se taj dug zapravo, odnosno cijena tog duga i smanji. Hvala lijepa.
Hvala. I zadnja replika uvaženog zastupnika Branka Hrga. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre. Porez na dohodak, izmjene poreza na dohodak uvijek naravno izazivaju najveće rasprave u onom dijelu lokalne samouprave. Ja moram reći da ponavljam ovdje i ponovit ću, vas ću zamoliti da još malo dodatno date jedno obrazloženje kako bi dobili jednu cjelovitu sliku onoga što se već dugo govori što će se događati sa lokalnom samoupravom. Jer po meni ovo je prvi puta kako ja to pratim, a pratim dosta godina, da se lokalnoj samoupravi sa strane Ministarstva financija u izmjenama zakona koji izravno utječe na prihode lokalnih samouprava vrlo jasno pokazuje i daje odgovor gdje će se ta sredstva namiriti i daje se odgovor da dolazi jedno prijelazno razdoblje gdje će se pratiti kretanja. I nakon toga donijeti jedan zakon koji će onda konačno trajno riješiti. Dakle, svjedoci smo ne tako davno kada su se mijenjali zakoni, pa i Zakon o porezu na dohodak da je lokalnoj samoupravi tada maznuto isto puno novaca, da je nakon toga lokalnoj samoupravi maznuto također iz drugih razina, recimo iz sredstava za županijske uprave za ceste i da se nitko nije primio za uho ni dao nikakav odgovor. Pa vas ja molim da još jedanput malo dadete još dodatno obrazloženje jer dosta to zabune izaziva iz kojih će se sve izvora namiriti te dvije milijarde za lokalnu samoupravu plus ova milijarda i tristo koju planirate u proračunu za izravnanje. A što se tiče smanjenja stope poreza na dohodak za ove kategorije najbolje plaćenih ljudi. Tko su ti ljudi? To su naši najbolji, najkvalitetniji ljudi koji nam bježe van. I ja osobno bih za jednu grupaciju još smanjio stopu i to za liječnike jer sve je dobro dok smo zdravi, a onda kada trebamo ići doktoru onda nastaje problem. A oni nam najviše i odlaze.
Hvala. Odgovorit će poštovani ministar financija Zdravko Marić.
Ja se uvaženi zahvaljujem također na pitanju i na komentaru. Kratko ću se referirati na ovaj vaš drugi dio. Mislim da i u ovoj sabornici mnogi od nas će reći mi u Hrvatskoj kako na razini državnih sektora i struktura tako isto na razini gospodarstva jedna od stvari koje sigurno možemo popraviti je zapravo upravljački dio. I ako govorimo o upravljanju i efikasnijem gospodarenju svom našom imovinom i poduzećima sigurno za to morate imati adekvatne i kvalitetne ljude, a u konačnici između ostalog i honorirane za taj posao. Da se vratim na vaše originalno pitanje, kao što sam rekao siguran sam da ćemo danas u toku dana puno o ovoj temi razgovarati, ja se ne bih kao što ste i sami primijetili ne volim se vraćati u prošlost i govoriti i uspoređivati se sa prijašnjim situacijama i promjenama ali opet ponavljam za naš slučaj od samog početka smo rekli vrlo jasno kako i na koji način. Dakle 2017. godina ide kao jedno prijelazno rješenje, ovih milijardu 325 milijuna koje je predviđeno u smjernicama to je sa razdjela državnog proračuna odnosno Ministarstva financija koje će se isplaćivati jedinice lokalne i područne samouprave kao razlika između prihoda od poreza na dohodak i onoga ostvarenoga 2016. godine. U isto vrijeme na razdjelu Ministarstva financija se zadržava ona kategorija odnosno onaj program ili aktivnost vezana za pomoći za jedinice lokalne i područne samouprave. Vi znate dobro da postoje najmanje četiri kriterija koja se koristi kod te raspodjele, evo i u okviru rebalansa vi znate da smo povećali taj iznos za nekih 20 milijuna kuna usmjeren dijelom za županije, a dijelom za gradove i općine na onim brdsko-planinskim područjima koji su zbog različite kategorizacije 2015. godine ispali iz kategorije potpomognutih područja. I treći dio je naravno onaj dio za decentralizirane funkcije, onaj dio koji će također kao takav ostati da se iz državnog proračuna usmjerava prema jedinice lokalne i područne samouprave. On će ići sa razdjela onih ministarstava koji su na neki način nadležne, dakle ako govorimo o školstvu taj će ići dio sa Ministarstva znanosti i obrazovanja ili ako govorimo o zdravstvu on će ići sa Ministarstva zdravstva. Dakle vrlo jednostavno, a u isto vrijeme vrlo transparentno. Danas sutra kada izradimo sveobuhvatni Zakon o financiranju ovaj dio pomoći ide centralizaciji i ostaje isti, dok će se ovaj dio regulirati u potpunosti da prihod od poreza na dohodak bude izvorni i konačni prihod jedinice lokalne i područne samouprave omjer je otprilike 80:20. Hvala lijepo.
Hvala. Time smo završili replike na ovo uvodno izlaganje. Žele li sada izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi se za raspravu u ime Kluba zastupnika javio uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti, vrijeme podijeliti uvaženi zastupnik Grčić i uvaženi zastupnik Maras.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Evo porez na dohodak jedna od najvažnijih tema u okviru ove reforme i naravno ja ću sada pokušati sažeti ovu našu raspravu u posljednjih desetak dana oko ovog zakona. Prije svega oko Zakona o poreza na dohodak i pokušati definirati neke ključne zamjerke koje mi kao klub imamo. Dakle, prije svega nismo zadovoljni s onim kako ova reforma poreza na dohodak utječe na distribuciju dohotka. Dakle ono što će se dogoditi, a već smo to spominjali otprilike 2, 2,5% zaposlenih će profitirati ozbiljno iz ove reforme, ovako kako je definirana. To su oni ljudi koji imaju najviše plaće, dakle plaće preko 15 tisuća kuna, njih je svega 30 tisuća od negdje milijun 600 tisuća obveznika poreza na dohodak i oni će zaista osjetiti taj progresivni rast plaća od nekih tisuću pa sve do šest, sedam i više tisuća kuna mjesečno. Svi ispod će imati minimalne korekcije plaća, između negdje 50 i 350 kuna što je zaista zanemarivo. Dakle ono što smo mi prethodnom reformom posebno napravili za srednji sloj i gdje su plaće bitno rasle više, sada se svodi na nekih 200 do 300 kuna rasta plaća u toj kategoriji gdje je zaista i bitno veći broj ljudi. Ono što se pojavljuje kao uzrok takve distribucije to je izbjegavanje progresivnog oporezivanja, znači pojednostavljenje sustava. Mi sada dolazimo na svega dvije stope oporezivanja, mi idemo prema nekoj flet … dakle prema jednoj stopi. Vjerojatno u budućnosti nekakva stopa od 20, 24% za sve što svakako mi kao socijaldemokrati ne možemo podržati. Mi smo uvijek za princip da onaj tko ima manje treba mu pomoći i da manje plaća poreza relativno, dakle apsolutno je to sigurno manje, ali relativno, a da onaj tko ima više plaća i apsolutno i relativno više poreza i to je ključni princip kojeg se držimo i pokušavamo i pokušavali smo to održati i u posljednjem krugu te reforme poreza na dohodak. Ono što je isto tako činjenica trošak ove reforme koji se procjenjuje na cca dvije milijarde kuna u najvećoj mjeri se plaća iz državnog proračuna, ne zaboravimo to, to želim posebno naglasiti upravo kroz ove kompenzacije o kojima je sada ministar govorio, dakle država će platiti jedinicama lokalne samouprave ono što oni gube. Zašto je to važno? Pa zato što se postavlja pitanje da li je baš prioritet države i državnog proračuna u ovom trenutku kompenzirati rast, ozbiljan rast plaća za 2% najbogatijih ljudi u državi ili onih koji imaju najveća primanja, neću reći najbogatijih, ali onih koji imaju najveća primanja. Da li je bilo nekih drugih prioriteta? Da li je recimo prioritet mogao biti da se korigiraju jednokratno mirovine na način da prosječna mirovina ne padne ispod 40% prosječne neto plaće, ja mislim da je to bio puno veći prioritet od ovoga. Pa ako već dajete iz državnog proračuna novce onda bi bilo jako bitno da te novce usmjerimo najpotrebitijima a to umirovljenici, dakle najveća većina njih jeste, ja bih to napravio. Zašto? Zato što već našom reformom su umirovljenici ostali u deficitu. Znači povećao se jaz između prosječne mirovine i prosječne neto plaće i to nekako treba zatvoriti, taj jaz, taj gep treba zatvoriti. Jedan od uzroka tome je i indeksacija koja je bazirana na minus stopi rasta cijene, dakle na deflaciji tako da je ta indeksacija bila svega 0,3, 0,4% u zadnjih godinu dana. Čak smo rebalansom morali vratiti nekih 60, 70 milijuna kuna koji su inače bili namijenjeni za umirovljenike i prenamijeniti u neku drugu svrhu jer su stope indeksacije bile premalene. Vidite kako je to ozbiljna zamka. Prema tome treba određivati prioritete na drugi način i ono što bi mi svakako radili jeste da bi poduprli one najpotrebitije u ovom trenutku a to većina kažem umirovljenika jeste. Još jedan aspekt koji zamjeramo jeste činjenica da se kroz ovu reformu potpuno gubi regionalna komponenta utjecaja oporezivanja poreza na dohodak. Dva su ključna argumenta. Prvo, po onome što smo čuli u raspravi planira se da će nova raspodjela prihoda od poreza na dohodak biti na način da će 80% ići jedinicama lokalne samouprave i 20% regijama. Ali bez obzira koliko su te jedinice razvijene do sada je ta diferencija ozbiljna bila tako da su jedinice koje su razvijene imale relativno niži udio dakle negdje oko 50 do 60% u porezu na dohodak a ove nerazvijene su imale i preko 80 a zadnjim izmjenama koje smo mi napravili 88%. Dakle jednostavna je podjela bila, 88% za jedinice lokalne samouprave i 12% za županije na tim područjima. A to je vrlo ozbiljan broj, to je negdje oko 270 jedinica lokalne samouprave ukupno. Sada se briše ta razlika i svi će imati isto. Očekujem da će se kod izrade Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave ipak napraviti određena korekcija i da će se napraviti na način da se vidi ta razlika između razvijenih i nerazvijenih. I drugi aspekt, ukida se potpuno razlika plaća na potpomognutim područjima i na svim ostalim razvijenim područjima. Dakle sa izjednačavanjem osobnog odbitka na 3800 kuna koji doduše i jeste nešto veći od dosadašnjeg odbitka i na tim područjima. Prema tome može neku kunu donijeti tim plaćama. Međutim neće više biti razlike u plaći profesora, učitelja, liječnika itd. koji radi recimo u Splitu u odnosu na recimo Knin, ili u Zagrebu u odnosu na Petrinju ili u Osijeku u odnosu na Beli Manastir. A do sada je ta razlika postojala i na taj način se motiviralo i stimuliralo te visoko obrazovne ljude da idu tamo raditi, da pomognu, da taj kraj ostane na neki način sa kvalitetnom socijalnom i svakom drugom infrastrukturom. To je vrlo ozbiljna stvar i o tome isto tako treba voditi računa. Dakle što je to što će sada biti motivator da netko tko je završio fakultet ne znam u Splitu ode 100 ili 150, 200 km od svoje kuće raditi, tko će ga natjerati ako nema neki dodatni stimulans koji je do sada imao. I još naravno ne mogu zaobići i ovu temu koja je već bila jutros u replikama u raspravi, to je ovo pitanje oporezivanja drugog dohotka. Šta je važno reći? Drugi dohodak da ali postoje kategorije ljudi kojima je to jedini a ne drugi dohodak. I to je upravo ovo što se spomenulo, umjetnici, kulturnjaci pa čak i novinari a honorarci tzv. itd., itd., koji ovim naravno gube zato što se … [[Govornik se ne razumije.]] smanjuje onaj odbitak od 30% prije oporezivanja koji je bio a s druge strane se uvode doprinosi, nema veze po 50% stope redovite ali se uvode. Prema tome dodatno opterećenje i ukidanje olakšice prije oporezivanja. Prema tome, njihov posao će postati bitno, bitno skuplji za sve one koji ih angažiraju a to su ljudi koji imaju autorsko djelo, tu nema dileme za razliku možda od nekih stvari u znanosti gdje se može neki posao tumačiti i ovako i onako. I da je autorsko djelo i da nije, je li, i tu je uvijek bilo nekakvih dilema ali ovdje nema dileme. Ako netko napiše neki članak autorski onda je to autorsko djelo. Ako netko oslika sliku onda je to autorsko djelo, ako netko stvori novu kompoziciju onda je to autorsko djelo. I tu bi ta diferencijacija svakako trebala biti. Dakle da zaključim, puno je ljudi koji će biti nezadovoljni ovom reformom. Nažalost ali to je tako. I zato ovdje i kroz neke amandmane koje ćemo podnijeti u ova dva dana ja bih molio Vladu da još jednom to dobro razmotri i da možda napravi određene ustupke. Hvala lijepo. Evo kolega Maras.
Gordan Maras. Izvolite uvaženi zastupniče.
Hvala lijepo. Kolega Grčić je uvodno rekao osnovne zamjerke ovog zakona a ja ću ponoviti jednu i najvažniju da naši građani još jednom čuju a to je da samo 2% ljudi u RH će osjetiti značajnije ove promjene i ta priča da svima rastu primanja, prihodi, plaće jednostavno ne stoji. Umirovljenici od ovoga neće imati nikakve koristi, 98% zaposlenih u RH će imati minimalnu ili nikakvu korist, 50% njih uopće neće imati korist a samo 2% ljudi će imati koristi od ovoga. I u biti tu MOST i HDZ vraćaju svojim biračima i onima koji su im bitni samo onima koji imaju najviše. I sa ste strane to nisam rekao ja, to je rekao profesor Vladimir Gligorov u svojem osvrtu kritičkom ove reforme gdje je rekao da HDZ i MOST vraćaju svojim biračima a to su oni koji imaju najviše u RH. Znači svi umirovljenici koji danas nas gledaju ovdje u direktnom prijenosu moraju biti svjesni da MOST i HDZ ne vode računa o njima, moraju biti svjesni da se pitanje minimalne plaće uopće nije ni otvorilo. Da MOST i HDZ ne zanima minimalna plaća jer onda bi Zakon o minimalnoj plaći bio na dnevnom redu i digli bi minimalnu plaću na 50% prosječne plaće u RH. Da MOST i HDZ ne zanimaju njihove mirovine jer inače bi vodili o tome računa da bude 40% prosječna mirovina u odnosu na prosječnu plaću šta ne vode računa, oni su se pobrinuli da 2% ljudi u RH dobe 1000, 2000, 5000 ili 10 000 kuna više mjesečno i zato govore da je to razlog što su plaćali više. E pa sada, dame i gospodo pogledajte analizu, pošto imamo jako puno banaka i trgovačkih centara, kompanija u RH, analizu između Italije, Austrije i Hrvatske i Njemačke. Znači najveći porez, najviši porez, najviši … u Austriji je 50%, u Njemačkoj 45%, u Italiji 43%. Kada to uspoređujete s RH prevedeno na najjednostavniji mogući rječnik menadžer u nekoj banci hrvatskoj odnosno talijanskoj banci majci plaća manje poreza u Italiji nego što plaća njegov kolega predsjednik uprave u Hrvatskoj. Ali onaj koji radi na šalteru ili onaj koji ima visoku stručnu spremu i radi kao zaposlenik te banke plaća veći porez. Zbog toga što je u Austriji taj porez na recimo plaću od 1200, 1300 eura 21%, u Njemačkoj do 700 eura ne plaćate uopće ništa, u Italiji je taj porez 23%. Znači opet prevedeno na ono što ljudi mogu najjednostavnije razumjeti. Ova Vlada MOST i HDZ su napravili da je menadžerima u bankama i u trgovačkim lancima plaćati manje poreza u Hrvatskoj omogućeno plaćati manje poreza u Hrvatskoj nego u Italiji, Austriji i Njemačkoj a radnici koji rade u tim istim bankama i trgovačkim centrima plaćaju više poreza nego u Italiji, Austriji i Njemačkoj. Kako je to pravedno? Zbog čega onda nije išla stopa na te plaće ljudi koje želimo zadržati u Hrvatskoj ne na 24% nego na 20 ili na 18% pa zato što MOST-u i HDZ-u ti ljudi nisu bitni. Bitni su im oni kojima vraćaju za ono što su im dali na izborima, pa nije ni jedna druga stranka dobila nego HDZ 7,2 milijuna kuna donacija. Pa zašto sada to rade? Da im vrate, vrlo jednostavno vraćaju svojoj populaciji i ljudi moraju biti svjesni HDZ-u i MOST-u nisu bitni umirovljenici zaposleni koji imaju 1000 eura ili 7000 kuna plaću, njima su bitni oni koji imaju 50 i 60 tisuća kuna plaću. Oni odgovaraju svojim interesnim skupinama vrlo jednostavno. Pogledajte samo zbog čega minimalna plaća nije došla ekspresno na dnevni red Sabora? Zbog čega to nije bitno? Stotine tisuća hrvatskih građana prima minimalnu plaću i njima niste htjeli podignuti minimalnu plaću za 250 kuna ili 500 kuna ali ste ovima ekspresno išli dignut plaću za 50, koji imaju 50 tisuća kuna za 5000 kuna mjesečno. Zbog čega su ti prioriteti vama važniji od ovih stotina tisuća hrvatskih građana koji imaju minimalne plaće? To je pravo pitanje, zašto vam umirovljenici nisu bitni koji nas danas ovdje gledaju njih preko milijun, oni neće ništa osjetiti od ovoga. Što se tiče troška, trošak ne postoji s obzirom da će rast BDP-a od 3% slijedeće godine dovesti do povećanja prihoda u državnom proračunu tako da sve ove priče, kompenzacije iz proračuna u proračun ne drže vodu, sve ovo plaća ili ova relaksacija prihoda plaća gospodarski rast, rast BDP-a koji će biti slijedeće godine veći. Sa te strane da zaključim. HDZ-u i MOST-u nisu bitni zaposleni i umirovljenici, nego oni koji imaju najviše u RH. To je ono što je bitno i to je ono što je bitno da čuju naši građani. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo ukupno pet replika. Prava je ona poštovanog zastupnika Tomislava Klarića. Izvolite.
Kolega Grčić, ima jedna poslovica „Naknadna pamet je uvijek najbolja pamet.“ Međutim, iz vaše rasprave koju su sam slušao proizlazi da su dvije pameti, jedna kad ste na vlasti a druga kad niste na vlasti. Ovo govorim iz razloga jer sam osobno bio nazočan ovdje u sabornici kod jedne žustre rasprave između vas i tadašnjem našeg zastupnika gospodina Šukera kad ste to povećanje plaće onima koji primaju više obrazlagali razlogom da se mladim, školovanim ljudima na taj način povećaju osobni dohodci pa da se spriječi taj odlazak njihov van iz naše zemlje. Isto tako kod burne rasprave koja se ovdje vodila a vezana je bila za skidanje statusa brdsko-planinskog područja o općinama i gradovima Gorskog kotara, sjećamo se njihovog prosvjeda ovdje na Markovom trgu, nikako niste htjeli prihvatiti sve one argumente koje su govorili u prilog tome da indeks razvijenosti i način izračuna indeksa razvijenosti za te općine i gradove, pa čak i župan Primorsko-goranski koji je iz vašeg svjetonazora pokušavao utjecati na vas da prihvatite te činjenice. Općine i gradovi su ostale bez čini mi se 57 milijuna kuna. Isto tada ste ovdje najavljivali te nekakve kompenzacijske mjere i kad god, koja god vlast spomene vjerujte da se čelnicima jedinica lokalne samouprave kad se spominju pomoći iz državnog proračuna ili kompenzacijske nekakve mjere diže kosa na glavi. Vi ste to uporno ovdje branili. I onda kad se nakon silnih pritisaka išlo na to kako će se općinama Gorskog kotara pomoći opet ste donijeli zakon koji nije išao na teret državnog proračuna već više na teret županijskog proračuna. Tako da kod rasprava kad govorimo sa pozicije vlasti sa vaše strane i kad govorimo sa pozicije oporbe sa vaše strane retorika nije jednaka.
Hvala. Odgovorit će poštovani zastupnik Branko Grčić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Sabora. Dakle ja sam i zadnji put pokazao liniju reforme SDP-a i ovu reformu i efekte njene na plaći. Dakle, to je nešto što ne znam da li sad ne može kamera to prikazati. Ali vrlo jasno je da je naša reforma imala najveći utjecaj na srednji sloj. To su plaće umjerene, to su recimo normalne plaće. Zašto? Zato što je sada prosječna plaća u Hrvatskoj preniska, a ove plaće su taman tu negdje za život u Hrvatskoj, normalne. I te plaće su tada rasle. A onda sve iza je bilo limitirano na rast od 1000 kuna, znači jedna ravna crta. O tome ja govorim. Ova reforma donosi jednu kosu crtu koja eksplozivno raste nakon 15000 kuna neto. To je ono čime se mi ne možemo složiti. Dakle, ovo što je kolega Maras govorio. Znači, nekoga tko ima sada 60000 kuna njemu plaća raste 10%, znači 6000 kuna. A 6000 kuna je više nego što je prosječna plaća u Hrvatskoj. Znači, nekome će porast plaća više nego što netko u prosjeku u Hrvatskoj uopće prima. E to je nešto što se mi ne možemo mirit s tim. I takav će naš amandman biti, vidjet ćete. A druga stvar, ovo što ste sada rekli o indeksu uvijek ista priča. Dakle, indeks razvijenosti. Mi nismo s time ukinuli regionalnu politiku, a ove porezne mjere sada ukidaju regionalnu politiku i u sustavu poreza na dobit i u sustavu poreza na dohodak. Vidjet ćete, svaka izmjena indeksa razvijenosti će istu reakciju proizvesti. Zadnji put sam ovdje rekao, jer svaka promjena i jednog jedinog parametra u indeksu znači da će 10 ili 20 ili 30 jedinica ispast iz sustava i bit će jako glasni, a drugih 30 će ući u sustav i neće reći ni riječi jer će bit jako zadovoljne. U našoj reformi je stotinu ušlo u sustav i muče, ništa ne govore, a 60 ih je ispalo i vrlo su glasni. To je ta razlika, znate.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Josipa Borića. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Grčić, slično kolegi Klariću ja postavljam pitanje jer porez na dohodak mijenjali ste vi, porez na dohodak mijenjamo mi. Više-manje slični su i odnosi, ali su i drugačija obrazloženja. Sjećam se tada, evo kolega Lalovac je tada govorio u ime, tj. kao ministar i na jasno pitanje zašto najnižima najmanje povećanje on je rekao vrlo jasno. Rasteretili smo ih do kraja i oni više ne mogu. I onda je dao primjere. Evo primjer, oni koji imaju plaću 3800, 3900 kuna tada su plaćali 94 kune. Po novom zakonu kojeg ste donijeli oni će plaćati svega 13 kuna. I onda bih dodao jer više ne mogu. Tako je naveo i primjer za plaću od 5500 kuna do 7000, povećalo bi se svega 168 kuna jer više kao nije moguće. I naravno da su i onda najveće plaće bile puno nešto više nego sada. Kad ste se obraćali i govorili zašto lokalnoj samoupravi, onda ste rekli nekoliko razloga zašto uzimate milijardu i 800 milijuna kuna uz obećanje da ćete vratiti kroz kompenzacijski fond. Prvi razlog je bio, povećao se broj zaposlenih u lokalnoj samoupravi za 7000 od 2009. do 2014. Oni stalno povećavaju potrošnju. Drugi razlog vam je bio u prvih 6 mjeseci te 2014. godine jer smo raspravljali u 11 mjesecu 2014. godine u plusu su 1 milijardu kuna. Neka ostave dio prihoda građanima. To je bio vaš stav. Plaće u lokalnoj samoupravi 30% su veće od državnih plaća, tj. plaća državnih službenika. I četvrti razlog je bio lokalna samouprava treba se financirati isključivo iz imovinskih poreza. To su bili vaši stavovi. Slušamo vas danas. Ispada da ti stavovi danas više ne vrijede. Mislim da smo bili korektni. Ministar je rekao kroz proračun stavit ćemo članak, vratit ćemo lokalnoj samoupravi milijardu i 300 milijuna dok ne riješimo pitanje financiranja. Mislim da malo korektnosti ali i vjerodostojnosti ne bi škodilo.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Brčić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle nastavak priče. Što se tiče ovog prvog dijela vašeg, dakle niti jednom riječju nisam rekao da je moguće povećati ovom reformom najniže plaće. Jel' tako da nisam rekao? Rekao sam nešto drugo, da ste novac koji ćete sada iz državnog proračuna dati indirektno preko jedinica lokalne samouprave najplaćenijim ljudima u državi trebali možda drugačije strateški razmišljati i usmjeriti prema najugroženijim skupinama a to je jedino moguće onda prema umirovljenicima. Ne prema zaposlenicima sa najmanjom plaćom, nego prema umirovljenicima. Tu država može intervenirati i ja kod toga čvrsto stojim i tu nema politiziranja. Znači, mirovina je u zadnjih dvije godine pala ispod 40% prosječne neto plaće, pa vi recite, objasnite umirovljenicima kako živjeti od 2100, 200 kuna. Vi im objasnite to. Dakle, ja se zalažem za to da su ove dvije milijarde mogle bitno poslužiti da se ta korekcija napravi i da se postave sidra, to sam već jednom ovdje govorio, dodatna sidra uz indeksaciju mirovina koja neće nikad više dopustiti da mirovine padnu ispod 40% prosječne plaće. Što se ovog drugog pitanja tiče, dakle hvala vam što ste mi dali još par sekundi da objasnim. Dakle, unatoč tome što je većina brdsko-planinskih po indeksu razvijenosti ispala iz sustava potpore. Mi smo te potpore dijelom vratili, a dijelom nismo imali vremena provesti zakone koji su to trebali napraviti. Znači, prvo povećali smo njihov udio u porezu na dohodak, to ste vi ovdje glasali zajedno s nama. Drugo, u Zakonu o izvršenju državnog proračuna predviđeno je bilo minimalno 40 milijuna kuna, znači 40 plus za brdsko-planinska područja i treće, povećanje šumskog doprinosa kao direktni prihod tih jedinica lokalne samouprave. Ove dvije zadnje stvari vi odnosno vaša prethodna vlada nije htjela napraviti, to je istina.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Nenada Stazića.
Zahvaljujem vam poštovani potpredsjedniče. U vladi u kojoj ste kolega Grčić vi bili potpredsjednik postalo je izuzeće od plaćanja doprinosa na honorare na autorska djela. Mi sada idemo sa amandmanom da se to zadrži i to je dokaz da nema nikakve naknadne pameti. Pamet je uvijek ista jer ste i onda, a i danas smatrate da ti ljudi moraju biti izuzeti od plaćanja doprinosa. Zašto? Pa zato što je to njima najčešće kao što ste rekli u svom izlaganju jedini prihod. Slikara, gledajte ako on ne radi ako ne predaje likovni u školi, gdje je on zaposlen? Nigdje, on slika u svom ateljeu i prodana slika to je njemu jedini prihod. Nije to njemu nikakav drugi prihod. To je jedini prihod. Koliko uopće ima tih ljudi umjetnika? Mali broj. Oni su za fiskus nebitni. Gledajte, s druge strane, svako može biti saborski zastupnik to stvarno može biti svako, ali ne može svako biti slikar, ne može svako biti književnik, ne može svako biti glumac. Vaša vlada je razumjela da je to jedna posebna kategorija ljudi. Od ministra smo čuli da je efekt ovoga za fiskus negativan, pa znači sada imamo dvostruku štetu. Em će trpjeti umjetnici, em će trpiti fiskus. Mudro je kažu spajati ugodno sa korisnim, a ministar ovaj spaja neugodno s beskorisnim.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Grčić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle ja bih ovo sada na drugačiji način pokušao objasniti. Znači osnovna ideja je da se pojednostavi porezni sustav i da se sve te olakšice koje objektivno postoje u sustavu izbrišu bile one za umjetnike, honorarce, ove, one, regionalni razvoj itd., itd. ja se s time duboko ne slažem. U vremenu u kojem je sve informatizirano i elektrizirano pa i obračuni ovih ili onih olakšica i naplate prihoda itd., itd. nema nikakve potrebe za pojednostavljenjem ovom vrstom pojednostavljenja sustava koji će pogoditi ozbiljne društvene skupine koje to na nikakav način ne zaslužuju među kojima su i kulturnjaci, umjetnici, novinari i manje razvijena područja i građani koji žive u tim područjima itd., itd. tu je greška. Evo malo prije kolega Maras je prozvao kolege iz MOST-a oni su na neki način, ja ih shvaćam kao borci za nekakvu pravednost socijalnu i svaku drugu zajedno s nama i tu smo čini mi se i bliže na neki način nego u odnosu na koaliciju u kojoj jesu i ja ih ovim putem molim da obrate pažnju na taj aspekt ove reforme i da do izglasavanja ovih zakona i sami ponude određene amandmane koji će riješiti ove probleme koje smo danas spomenuli jer ovo vjerujte mi nije politiziranje. Ovo nije politiziranje, ovo su ozbiljne stvari koje idu na štetu ja bih rekao posebnih skupina i onih ugroženijih skupina ljudi građana u našem društvu. Hvala.
Hvala. A sada replike na izlaganje uvaženog zastupnika Marasa imaju prvo uvaženi zastupnik Željko Jovanović.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Maras, u svom dijelu rasprave zapravo ste zaboravili reći onu ključnu poruku da se uopće ne radi o cjelovitoj reformi nego se radi o parcijalnim zakonskim rješenjima koji idu na korist bogatima, kapitalu i bankarima, dok najveći dio građana RH 900 tisuća zaposlenih, milijun i 200 tisuća umirovljenika neće ni na koji način osjetiti dobrobit ovog cjelovitog zakonskog paketa. Dakle da je ministar htio da ovo bude cjelovita reforma i da ide na korist svim građanima Hrvatske onda bi uz ovaj paket išla i Zakon o minimalnoj plaći, išao bi i paket koji bi osigurao da umirovljenicima mirovine ne budu manje od 40%. Ovako to je paket koji vraća osmjeh na lice donatorima, bankarima, kapitalistima i raznoraznim gazdama.
Hvala. Odgovorit će poštovani zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Ja sam kolega Jovanoviću proteklih tjedana bio prozivan upravo od te skupine, znači postoji interesna skupina kojoj je ovo interes. Nije njih briga niti za umirovljenike niti za one sa najnižim plaćama, niti za cjelovitost i bolji život većine hrvatskih građana nego im je bitno da sebe naplate. I zato su otkrivali mudrosti kao da tipa kao bolje je plaćati manji porez, pa to zna svako. Pa ja nisam protiv toga da se smanjuje porez niti poduzetnicima niti onima koji zarađuju više, ali sam u isto vrijeme protiv toga da to po ministrovoj izjavi ide na teret proračuna, a da na teret proračuna ne ide primjerice pitanje umirovljenika i prosječne mirovine od 40%. Znači o tome ne slušamo ni riječ, o minimalnoj plaći ne slušamo ni riječ. Ali još jednom pozivam ministra, da objasni ovdje zbog čega se bankaru austrijske banke više isplati raditi u Hrvatskoj nego u Austriji, gdje mu je porez 50%? Recite nam, zbog čega ste napravili takav model da se čovjeku više isplati raditi u Hrvatskoj nego u Austriji za istu plaću koju ovdje ima? Ako ovdje ima 10 tisuća eura neto više mu se isplati raditi u Hrvatskoj nego u Austriji, u Njemačkoj isto, u Italiji isto. Ali njihovim zaposlenicima se ne isplati više raditi u Hrvatskoj nego u Austriji. U Austriji su porezi i u Njemačkoj su porezi na niže plaće niži nego u Hrvatskoj. Kod nas je totalna inverzija, viši su porezi na niže plaće a niši su porezi na više plaće. I ovo što ste vi rekli da je to kontra usluga interesnoj skupini koja je podupirala HDZ i MOST, to je apsolutno tako, to ne kažem ja, to kažu ugledni ekonomisti koji to rade u svojim analizama.
Hvala lijepo kolega Maras, vi ste trebali odgovoriti kolegi Jovanoviću a vi ste ponovili svoje upite i svoje kritike ministru. Prema tome molim vas, komuniciramo na onaj način kakav je predviđen Poslovnikom. Replika na vaše izlaganje je došla i od strane uvaženog zastupnika Nikole Grmoje. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Evo kolega Maras, rekli ste da je ova porezna reforma vraćanje duga donatorima MOST-a. Ako ste vi navikli funkcionirati na određeni način ja bih vas upozorio da taj model ne preslikavate na MOST. Mi uopće nismo imali donatora u ovoj kampanji jer nismo uzimali donacije tako da nemamo kome vraćati dug. Možda ste vi tako navikli funkcionirati i vjerojatno ste funkcionirali u prošloj Vladi, ja bih vas podsjetio da se danas upravo pokušava skinuti imunitet našem saborskom zastupniku Davoru Romiću, bivšem ministru jer je odbio isplatiti znači poticaje koje je vaš ministar Jakovina vjerojatno zato jer je želio pogodovati nekima od kojih je imao interesa i koristi, znači naš ministar Romić je odbio to napraviti i sada ti njega tuže i traže da mu se skine imunitet. A znamo što je vaš ministar Jakovina radio sa poticajima i kome je pogodovao, upravo tim tajkunima o kojima pričate vi i vaš kolega Jovanović. MOST to nije nikada radio niti će raditi molio bih vas da nas ne prozivate jer nismo primili niti jednu kunu donacija.
Hvala lijepa. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepa. Ja sam u svojoj raspravi spomenuo HDZ, njihove donatore. … [[Upadica se ne čuje.]] A MOST sam spomenuo u tome da ih vi podržavate u njihovoj namjeri da vrate uslugu svojim interesnim skupinama a to je vrlo jednostavna definicija. Znači HDZ vraća, pa gledajte molim vas tko brani ovu poreznu reformu, HUP, HUB, HGK, skupine, mislim pa sve je jasno, ljudi koji nas gledaju vide o čemu se tu radi. I još jednom ću reći, objasnite mi vi ako već ne može ministar, zbog čega bankar u Italiji, Austriji i Njemačkoj za istu plaću plaća više poreza nego u Hrvatskoj? A radnik u isto vrijeme plaća više poreza u Hrvatskoj a ne u Austriji, Italiji i Njemačkoj? Pa zar je to logično? Pa ja nisam protiv toga da se, gospodine Grmoja, oslobodi ljude plaćanja poreza, pogotovo ove plaće 7, 8, 9 tisuća kuna ljudi sa visokom stručnom spremom. Ja ću dignuti ruku za to da to bude i 20% ali sam protiv toga da ljudi koji imaju najviše, a tima se vraća. Ja ne želim biti nekorektan prema ministru Mariću i reći vjerojatno šta velika većina ljudi misli, pa on je došao iz tog kruga. To je jednostavno takav krug ljudi koji imaju plaće 50, 60, 70 tisuća kuna i na ovaj način dobivaju 6, 7, 8 tisuća kuna mjesečno. Ali di su umirovljenici? Gdje su minimalne plaće? Imate stotinu tisuća ljudi u Hrvatskoj na minimalnoj plaći, pa šta je s njima je li o njima razmišljamo? Zbog čega tog zakona nema na dnevnom redu? Tko će o njima reći neku riječ? Nego govorimo o ovih 10, 15 tisuća ljudi koji imaju 30, 40, 50, 60 tisuća kuna. I onda će mi sada reći netko pa oni plaćaju više. Pa znam ja da oni plaćaju više, pa nismo mi to izmislili. Pogledajte Austriju, Njemačku, Austriju, Francusku, sve te zemlje sa puno dužom demokracijom od Hrvatske i poreznim sustavima od Hrvatske imaju progresivnu poreznu stopu, pa nije to kriminal reći da želiš, da onaj koji ima više plati više. To jedino možeš biti izložen interesnoj skupini od strane HUP-a ili HGK ili ovih malo dobrih analitičara koji od toga masno žive od bankara pa te onda počnu ismijavati kao on je da se plaćaju više porezi. Nisam ja da se plaćaju više porezi. Ja sam da porezi budu pravedni a ovo što se sada radi nije pravedno. Hvala vam lijepo.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a, sada će govoriti uvaženi zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite. reiner
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnikom, cijenjene kolegice i kolege. Dakle ono što se može reći za poreznu reformu u dijelu Konačnog prijedloga zakona o porezu na dohodak i izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima i je da je ova porezna reforma u tom dijelu grda za većinu građana Hrvatske ili finije rečeno po dubrovački grupa, naročito za radnike sa manjima plaćama i za milijun 165 tisuća umirovljenika. Milijun 165 tisuća umirovljenika neće imati nikakvog pomaka u svojim primanjima, dapače njima će vjerojatno troškovi zbog ovog supstituiranja gubitka iz poreza na dohodak lokalnoj samoupravi vjerojatno će im neke usluge porasti i njihov će se standard sigurno smanjiti. To neće biti ono kako je bilo najavljivano, neće biti tolika šteta kolika je bila kod prijedloga da raste PDV na kruh, mlijeko i na lijekove ali sigurno će tih milijun 165 tisuća umirovljenika trpjeti štetu. Ne vidim zadovoljstva života u Hrvatskoj kod onih radnica koji rade u trgovačkim centrima i koji će ovom reformom dobiti povišicu od čak 30 do 50 kuna. One će i dalje raditi 10 sati a imati će plaćenih 8 sati. I dalje će se u Hrvatskoj zgrtati profit po osnovi neplaćenog rada. Mislim da su to problemi kojima se treba baviti ova država i ministarstvo. Drugo, ova je porezna reforma elitistička i ne može biti nikako, može biti još elitističkija ako imamo jednu stopu poreza. Sa dvije stope, dvije porezne stope jeste elitistička i nije socijalno pravična, nije u skladu sa ustavnim načelima socijalne pravde da oni koji mogu više plaćaju više, a oni koji imaju manje da smo dužni vršiti a to je dužno Ministarstvo financija i Vlada vršiti preraspodjelu u korist onih koji nemaju. Ministar ima pravo reći i sučelili smo se u nekim razmišljanjima, on ima pravo reći da se borba protiv siromaštva ne može dobiti kroz porezni sustav u mirovinskom sustavu. Ja se u tome s njim slažem, ali kako dobiti borbu protiv siromaštva a 40% umirovljenika ima prihode manje od cenzusa koji ih oslobađaju od dopunskog zdravstvenog osiguranja ili 17% ukupnih građana Hrvatske ima manje prihode. Kako dobit borbu protiv siromaštva i kako ju uopće početi ako dajemo i dajemo olakšice odnosno relaksiramo u Hrvatskoj one koji imaju najveće plaće i najviše mirovine? Kako se boriti kad smo to potrošili i dali onima koji već imaju. Bili smo solidarniji dok je bio rat u Hrvatskoj, vodili smo računa o svim građanima Hrvatske. Danas dajemo onima koji imaju. Ali vidjet ćete kroz diskusiju, imam i pojedinačnu raspravu na više načina ima dajemo ne samo ovom poreznom olakšicom. Ljudi koji imaju najveće plaće u Hrvatskoj mogu izvršiti povrat više uplaćenih doprinosa. Dakle onaj koji ima 100 tisuća kuna bruto 1 plaću, plati 20 tisuća kuna doprinosa za mirovinsko ali smije uplatiti najviše 9,5 tisuća, 11 tisuća ga svaki mjesec čeka. Na kraju godine ispostavi zahtjev za povrat više uplaćenih doprinosa, dobije, plati se porez dosada po stopi od 45%, ostalo dobiva u neto iznosu. Da li smo im pored toga što imaju morali dati i ovdje tom istom čovjeku još jedno 4, 5 tisuća kuna veću plaću, veći neto prihod. Ili bi ti ljudi koji baš toliko imaju sreće da rade na takvim poslovima bilo u farmaceutskoj industriji, bilo u bankama, bilo u telekomunikacijskim firmama da li bi oni mogli biti sretniji da plaćaju doprinose iz kojih se poslije alimentira barem 5, 6 skromnih mirovina? Ili im moramo, ili m se to baš njima vraća, ili se mora to vraćati, ili možemo to ukinuti? Ja se s ovim borim od 2003. godine, napuštao sam u više navrata ovu saborsku, ovu sabornicu zbog takvih stavova svih Vlada. Ni naša Vlada nije imala osjećaja u tom djelu, ali mislim da nam trenutak u kojem živimo ne dozvoljava ovakav elitistički pristup. Jednostavno ne dozvoljava. Naravno osim kritike naše pravo i obveza zastupnika da na konačni prijedlog zakona sada kad možemo reagirati na sve članke zakona damo sugestije, prijedloge kroz amandmane što se može poboljšati i ja ću dati u ime kluba HNS-a i HSU-a jedno pet do šest amandmana za kojeg, za jednog tvrdim da je provokativan. Zašto? Zato što odražava moj stav prema poreznim stopama i mislim da smo trebali nastaviti sa povećanjem neoporezivog iznosa mirovine i zadržati tri porezne stope jer je prethodna Vlada, koalicijska Vlada Kukuriku koalicije kod zadnjeg pomicanja poreznih stopa, tri porezne stope oslobodila odnosno dala umirovljenicima pri povećanju neoporezivog iznosa sa 3400 na 3800, 130 milijuna kuna godišnje koji su završili u džepovima umirovljenika. Trebali smo s time nastaviti. Znam da to nije moguće sa ovom dvostupnom poreznom reformom jer to ispada preskupo, ali želim da se raspravlja o tom amandmanu i da Vlada raspravlja o tom amandmanu jer je ovo što mi danas radimo odstupanje od hrvatske prakse i europske prakse jer u svim zemljama, ozbiljnim zemljama EU neoporezivi iznosi mirovina su daleko veći od neoporezivih iznosa plaća a to iz razloga što se umirovljenici kroz svoj radni vijek naplaćali doprinosa i to iz razloga što oni nisu više u mogućnosti ništa zaraditi sa strane i što nemaju poreznih olakšica koje su zadržane u ovoj našoj tabeli u prijedlogu zakona nemaju troje, četvero ili petero djece na uzdržavanju. Dakle, jednostavno zbog takvih situacija u svim europskim zemljama su neoporezivi iznosi mirovina veći od neoporezivih iznosa plaća. Kod nas je na početku ove naše države bilo tri puta je bila veće neoporeziva osnovica za umirovljenike u odnosu na plaće radnika, sada trenutno je razlika 1200 kuna a prema ovom prijedlogu su neoporezive osnovice iste, potpuno iste. Želim komentirati i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima. Evo ja konačno u ovoj sabornici zaslužio gotovo jednu stranicu odgovora predlagatelja na moje komentare sa prethodnog čitanja. Počašćen sam ali sam vrlo nezadovoljan s onim što ovdje piše. Ja sam tražio da mi se kaže i obrazloži konkurentnost umirovljenika odnosno rada umirovljenika po ugovoru o djelu u odnosu na zapošljavanje mladih radnika. Ovdje je isticano da smo konkurencija i da uzimamo mladima radna mjesta. E sad, hvala ministarstvu. Dali su mi za 2015. točan podatak. 2015. godine 26162 umirovljenika ostvarilo je drugi dohodak prema kojem su bili oslobođeni plaćanja doprinosa. Znate koliki je to broj u odnosu na broj osiguranika? Manji je od statističke greške. 1,86% u odnosu na sve osiguranike je radilo umirovljenika preko ugovora o djelu povremene poslove. Još kad bi išli analizirati koje su to poslove radili, jedan mali broj je bio savjetnik u nekim svojim bivšim firmama, jedan mali broj je bio tajnika i tajnica po raznim udrugama i većina se bavila poslovima čišćenja. I mi sad, to nam je jako smetalo i sad moramo i njih ubaciti da plaćaju 10% doprinosa za mirovinsko osiguranje, pa će onda nakon svake godine za nekih 20 kuna morati se obračunavati i novi iznos mirovine jer će oni na to ostvarivat pravo. Ali u suštini mi poskupljujemo rad umirovljenika, naravno i 7 posto, 7 i pol posto zdravstvenog doprinosa će se morati plaćati po ugovoru o djelu za umirovljenike. Druga primjedba, odnosno drugi odgovor je krivi odgovor koje mi je dalo Ministarstvo financija. Naime, ja sam u svojoj raspravi u prvom čitanju spomenuo ljude koji od 2008. godine plaćaju 3% zdravstvenog doprinosa, za koje osobno smatram da je to dvostruko oporezivanje, da imamo 30000 jedinih žrtava koji plaćaju dopunsko zdravstveno osiguranje po stopi od 3%. 30000 ih imamo. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Molim? Da. Pardon, nije dopunsko, osnovno osiguranje. Dodatni doprinos, hvala na korekciji. Dodatni doprinos za zdravstveno osiguranje od 3%. Jednom sam predlagao na aktualcu da ih se barem oslobodi plaćanja police dopunskog zdravstvenog osiguranja, odnosno da iz tih sredstava im država barem na neki način tu kravu muzaru nagradi sa besplatnim dopunskim zdravstvenim osiguranjem jer bi ta sredstva mogla služiti u iste svrhe. Ovdje u odgovoru ministarstva kaže da bi to ukidanje ove obveze predstavljalo smanjenje prihoda Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje za oko 425 milijuna kuna. A ja vam kažem da je to potpuno krivo, da je ovo 6 i pol puta više nego što je to realni iznos. Realni iznos računali mi u prošloj Vladi, imali namjeru to skinut. Realni iznos je 70 milijuna kuna godišnje. Podsjećam vas da su svi branitelji, svi ratni vojni invalidi oslobođeni plaćanja doprinosa, dodatnog zdravstvenog doprinosa od 3%. Tako ako vam se potkrala greška, ako ste njih uvrstili onda bi to mogao biti ovaj iznos, ali to nije tako. To jednostavno nije tako. I nešto o čemu sam već govorio, a govorio sam o tom povratu više uplaćenih doprinosa što me jako boli. Hvala vam na informaciji da za 2016. godinu doprinos za mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnosti prema svim osnovama za jednu godinu iznosi 578664 kune. To je osnovica, odnosno 20% od toga. To je negdje 114 tisuća najviše se može platiti doprinosa. Preko toga čeka onoga koji plati više da na kraju godine uspostavi zahtjev za povrat više uplaćenih doprinosa što je, što mogu samo oni koji imaju onih 750 koji imaju najviše plaće u Hrvatskoj. To nisu niti predsjednici Vlade, ni ministri, to nisu ni saborski zastupnici da ne bi naši cijenjeni slušatelji i gledatelji mislili da smo mi korisnici ovoga. Nismo. Ali su to oni top menadžeri opet ponavljam u farmaceutskoj industriji, bankarskoj, financijskom sektoru, u telekomunikacijama koji imaju ovako pozamašne plaće. I kažem uz ovu mogućnost koju bih ja odmah izbrisao iz Zakona o porezu na dohodak kao i izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima jer nije fer da se neki kupaju u medu i mlijeku, a da neki nemaju ni za kruh u ovoj zemlji. Ova zemlja nema takvu tradiciju i zaslužuje više socijalne pravičnosti, odnosno socijalne pravde. Kažem da je ova odredba definitivno da budem prost luda odredba za jednu socijalnu državu, a pored takve odredbe još im damo povišicu kroz ovaj porezni sustav između 4 i 5 tisuća kuna na one visoke plaće koje i do sada dobivaju. Prema tome, bit će više sreće kada bude više porezni stopa, kada se razmjerno bude oporezivalo i kada u skladu sa mogućnosti građani RH budu snosili porezni teret. Klub HNS-a i HSU-a ne može podržati ovakve prijedloge zakona.
Hvala lijepa. Vaše izlaganje je izazvalo niz replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Siniše Varge. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Hrelja, evo zahvaljujem na vašem izlaganju i potaknulo me vaše pitanje i solidarnosti i međugeneracijske solidarnosti vezano za ove porezne prijedloge koje imamo pred nama. I tu ću pročitati ono i htio bih još spomenuti da i ministar i svi mi ovdje u Saboru smo položili određene zakletvene riječi vezano za očuvanje Ustava Republike Hrvatske. I pročitat ću 2. stavak članka 51. kaže: „porezni se sustav temelji na načelima jednakosti i pravednosti“. Iako se radi o vrlo nedorečenoj rečenici koja može svakojako se protumačiti naravno tu još ulazi onda ideologija u pitanje, međutim ono što mi tu danas govorimo je svakodnevni život. I kada se govori o umirovljenicima i sama međugeneracijska solidarnost i pitanje indeksacije samih mirovina vidimo da se tu nakane ove Vlade HDZ-a i MOST-a u smjeru povećavanja te razlike, a ne u njezinom smanjenju koje de facto ustavna kategorija dužnost i nas kao saborskih zastupnika i same Vlade, pa bih htio čuti vaš komentar. Hvala.
Odgovorit će poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Uvaženi kolega Varga naravno da stvaramo sve veće i veće socijalne razlike u društvu s ovim prijedlozima ove reforme i nije na odmet reći da između ostalog i zaslugom i našim inicijativama HSU-a se ta kroz razne vrste indeksacije ali mijenjali smo oblike indekasacija i prilagođavali ih trenutku. Vi znate da je 2004. bila indeksacija mirovine 4% jel bio jak rast plaća i uhvatili smo usklađivali smo samo sa rastom plaća i cijelo to vrijeme prosječna mirovina pliva negdje između 39 i 40%. Ali tome je zaslužan i dodatak od 4 do 27% koji je ugrađen u mirovinski sustav. I stvarno postoji ugroza jel bez obzira što smo ostavili taj dodatak novi umirovljenici koji ulaze u sustav donose manje mirovine u odnosu na starije umirovljenike naročito one koji su umirovljeni prije 1999. godine koji odlaze i umiru i odnose veće mirovine, tako da mi moramo naći način da te niske mirovine da nam više od 800 tisuća ljudi ima mirovine ispod dvije tisuće da to moramo naći način da to zaustavimo odnosno da njih dižemo. A kako ćemo to učiniti ako ono što smo imali na raspolaganju podijelimo onim umirovljenicima koji imaju više od šest tisuća kuna mirovine jer samo oni će biti dobitnici ovog sustava, samo oni će biti dobitnici ovog sustava, oni će dobivati od dva pa do 10, 12% dobit će neki i bivši predsjednici i neke zaslužne udovice će dobiti ova povećanja. Ako je to cilj ove reforme onda skidam kapu predlagateljima.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Josipa Borića. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Hrelja, vi često izađete ovdje za govornicu i kažete ja ovdje govorim u ime milijun i 160 tisuća umirovljenika. Znači to je jedna fina stilska figura međutim da je to tako vi biste danas bili premijer i vi biste provodili svoju politiku. Međutim vi i ja dobro znamo da to nije tako i samo zato što ste predsjednik HSU-a ne znači da vi govorite u ime svih. Tako da bih vas zamolio da to malo korigirate, to je onako fino, ali nije to to. I onda ste kazali elitistički, kaže povećanje 30, 50 kuna ništa, pa sjećamo se povećanja prethodnog Zakona o porezu na dohodak za kojeg ste vi digli ruku. Isto je bilo 30 kuna ako i je posebno na malim plaćama jer više nije moglo, ali ste rekli to je super, sada to ne valja. A još ću vas podsjetiti za što ste dignuli ruku i nije vas tada previše bilo briga za upravo tih milijun i 160 tisuća umirovljenika. 20% veća cijena ili veći računi za električnu energiju šutjeli ste, 25% veći računi ili cijena za plin šutjeli ste, 15% veći računi za vodu temeljem izmjena određenih naknada šutjeli ste, a ono najgore 40 i više posto povećanja u dijelu grijanja upravo za umirovljenike možda i najveći izdatak šutjeli ste. Znači gotovo se kroz to povećanje komunalnih računa gotovo izgubila u toku godine i jedna ili više plaća ili mirovina o kojima vi govorite. Sve ste to uredno podržali dižući svoju ruku i rekli ste to je dobro. Sada kada mi želimo to rasteretiti barem u nekom dijelu gdje to možemo da ne ugrozimo stabilnost financijskog sustava, vi kažete to je katastrofa elitistički i kod vas kao umirovljenika nema prolaz. Pa samo nastavite tako. Hvala.
Odgovorit će poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Kolega Borić ja iznimno cijenim vašu kreativnost, ali morate dobro slušati što sam rekao. Ja vam se ovdje nikad nisam predstavljao da govorim u ime milijun i 200 tisuća umirovljenika nego sam govorio da će od ukupnog broja umirovljenika milijun 165 tisuća umirovljenika neće osjetiti nikakvu korist odnosno da mogu biti smo u minusu. Molim vas slušajte što se govori. Što se tiče naravno da i naše promjene u poreznom sustavu nisu bile bog zna što i davale veliki manevarski prostor, ali nismo nudili i debeloj guski mazali vrat, nismo davali onima koji imaju. Dali smo što smo mogli jer je bilo reformsko vrijeme, ali debeloj guski ni sa najvećim plaćama ni sa najvećim mirovinama nismo mazali vrat. Prema tome ja vas molim, a treću stvar, odgovor na vašu repliku, od kada mi ovdje utječemo na cijene komunalnih usluga. Mi donosimo zakone, ali cijenu konačnu prema određenim strukturama stanovništva određujete vi u gradovima i općinama, prema tome ja vas molim da ne nabacujete blato koje nije moje.
sljedeća replika i poštovani zastupnika Nenada Stazića.
Kažete kolega Hrelja za ovaj paket zakona da zapravo nisu solidarni i da smo bili solidarniji u ratu, da smo u rat u pokazivali više solidarnosti. Pa nismo. Jedino što u ratu nije tada još bilo bogatih ljudi u Hrvatskoj, oni su se tek u ratu stvarali. U rat su odlazili kao vozači, kao harmonikaši, kao vodoinstalateri, a iz rata su se vratili kao milijunaši. I njihovo bogatstvo se od kraja rata do danas samo povećavalo. I ova porezna reforma je ne samo očekivana, ona je logična, ona je nastavak onoga što HDZ radi od kada je osnovan. To je pogodovanje onima koji su se obogatili bilo u privatizaciji koju su oni provodili, u pretvorbi koju su oni provodili ili u ratnom profiterstvu. I sa svojim radom sasvim se sigurno nisu obogatili. Ona je na štetu koga? Onih najsiromašnijih koji kopaju po kontejnerima. Doduše, njihova nacionalna samosvijest može biti zadovoljena time što su to sada hrvatski kontejneri ali to im je zapravo jedina utjeha.
Odgovoriti će uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Bez obzira na vašu primjedbu kolega Stazić ja neću odustati od moje tvrdnje da smo u ratu bili solidarniji kao društvo a da su neki ljudi iskoristili i rat da bi stvorili početni kapital koji bi se dalje oplođivao, s time se s vama slažem. Ali i natjerali ste me na jedno drugačije razmišljanje, znate, nije li ovo možda nagrada čuvarima revolucije. Znate pazdrarani ne moraju biti svi u uniformi, mogu biti i financijeri. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine Hrelja. Molim vas da mi komentirate kao predsjednik Hrvatske stranke umirovljenika činjenicu koja je neosporna a to je da preko milijun hrvatskih umirovljenika neće dobiti ni kunu ovom reformom, znači neće je uopće osjetiti. Činjenicu da ova Vlada ne haje i ne mari za to da je prosječna mirovina pala ispod 40% prosječne plaće a ovim lošim matematičarima iz HDZ-a to gospodin Marić nije, on je svjestan toga da je prošla porezna reforma limitirala najviše povećanje plaće na oko 1000 kuna. Znači nikome plaća nije skočila poreznom reformom više od tisuću kuna, niti onome koji ima 15, niti 30, niti 60 tisuća kuna zbog toga što se mijenjala međustopa i razred u međustopi. Sada, smanjenjem sa 40 na 36 što veća plaća veći porast plaće, veće smanjenje troška, znači to je elementarna razlika, nemojte da vam itko objašnjava da je ovo što se sada radi isto kao što se radilo prije godinu i pol dana. Najviše plaće su prije godinu dana mogle narasti najviše 1000 kuna, sada onaj koji ima 50, 60 tisuća kuna će dobiti još jednu prosječnu plaću, to je ono šta ovdje ne valja. I nitko, nemojte nitko da vam objašnjava da je Hrvatska inventor, da je smislila najbolji porezni sustav. Kako to da takve stvari ne postoje u Velikoj Britaniji, u Francuskoj, u Italiji, u Austriji. I još jednom ću reći, niže plaće tamo imaju niže poreze za razliku od Hrvatske a više plaće tamo imaju više poreze. I ovo ste apsolutno u pravu, to je vraćanje koncesija iz kampanje. Samo pogledajte tko brani poreznu reformu sve će vam biti jasno.
Hvala. Odgovoriti će poštovani zastupnik Hrelja.
Pa uvaženi kolega Maras, pa vi ste dali dodatne neke argumente na moju tvrdnju da je ovo elitistički pristup a ja sam već obrazlagao da smo mi učinili sve da dobiju oni sa najnižim plaćama najviše i u masi je to bilo najviše i sa najmanjim mirovinama jer smo, odnosno najmanjim dijelom još uvijek oporezivih mirovina. Dakle time smo oslobodili nekih 130 tisuća umirovljenika i prema njima usmjerili oko 130 milijuna kuna godišnje zbog povećanja neoporezivog iznosa mirovine. Ovdje je točan broj, milijun 100 tisuća, 165 tisuća umirovljenika koji neće dobiti ništa, odnosno imati će manje ali će zato 65 tisuća umirovljenika od čega je svega 15 tisuća umirovljenika po Zakonu o mirovinskom osiguranju a sve ostalo su umirovljenici po posebnim propisima, dakle policijski službenici, vojnici, branitelji, saborski zastupnici, članovi Vlade, oni će dobiti i podijeliti će otprilike 70 milijuna kuna na ovih 65 tisuća građana RH. Dakle to je prava istina o ovoj reformi. I dakle tko se može oteti dojmu da ovo nije elitistički pristup.
Sljedeća replika je ona uvaženog zastupnika Davora Vlaovića. Izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče. Kolega Hrelja u svojoj raspravi ste rekli da ova porezna reforma, izmjena poreza na dohodak relaksira porezni sustav ali znate ovi top menadžeri oni da bi bili uspješni menadžeri moraju ići na relaksacije, oni već sada imaju uplaćena zimovanja u Austriji i Francuskoj i Italiji i razumijte da oni moraju imati veći prihod da bi mogli si te troškove pokriti. Tako da ova intencija da se ovom poreznom reformom poveća osobna potrošnja u Hrvatskoj nažalost vjerojatno neće se dogoditi jer će taj višak prihoda koji će imati trošiti kao što su i do sada trošili na stranim destinacijama, na krstarenjima i slično. A ja a i vi sigurno mislite da je trebalo potaknuti ovu skupinu srednjeg stanovništva koje imaju plaće između 5 i 12 tisuća kuna, to su najveći dio ljudi sa visokom stručnom spremom, kojima će ovom poreznom reformom osobni dohodak rasti između 50 i 150 kuna i oni će to i potrošiti u Hrvatskoj i oni će nositi teret i ovoga što umirovljenicima se ne pomaže, većina njih ima nekog od roditelja koji su umirovljenici, koji imaju male mirovine pa će tih 100, 200 ili 300 kuna potrošiti na njih. A isto tako nitko ne spominje umirovljenike koji su stekli mirovinu iz poljoprivrede, koji imaju mirovine od 500 do 600 kuna a preko 40 tisuća ih je u RH. Kada će oni doseći bar onu granicu što po Eurostatu je granica siromaštva 1800 kuna, znam da se ovom poreznom reformom njima ne može pomoći ali ne vidimo nikakve druge mjere i najave da će se njima pomoći a najavljeno je da će i njihove mirovine rasti i približiti se prosječnim plaćama u RH. Što vi mislite o tome? Hvala.
Hvala. S time da bih ja ponovno pokušao vratiti diskusiju u onaj tijek a to su o ova dva zakona. Izvolite odgovoriti uvaženi kolega.
Uvaženi potpredsjedniče ja mislim da se držim ove teme i da ću odgovarati u tom kontekstu. Ja ne bih, mogu samo reći da ste me možda otkrili da novu kreativnost daje tema building i da se može i financijski ostvariti i relaksacija, ali nisam mislio na takvu relaksaciju. Ali kad ste spomenuli poljoprivredne mirovine doista oni su svi, sve su među onim mirovinama za koje će biti samo teže a nikako bolje i oni imaju, te mirovine imaju potrebe kako i sve one niske mirovine da se uključimo, da se mi svi zajedno uključimo u borbu protiv siromaštva. U borbu protiv siromaštva se može ići na tri načina. Naravno za to treba stvoriti uvjete u poreznom sustavu, dakle ne davati kako sam rekao debeloj guski mazati vrat nego čuvati i rješavati socijalne slučajeve, usmjeriti u socijalu. Možemo i u samom mirovinskom sustavu ako drugačije uredimo obiteljske mirovine, ako drugačije uredimo, odnosno prestanemo penalizirati nakon isteka godina odlaska u prijevremenu mirovinu i ako uvedemo jedan zaštitni dodatak za te najniže mirovine. Ja vas podsjećam da susjedna Republika Slovenija ima dodataka na mirovine u kojem recimo državljanima Slovenije koji primaju mirovinu iz BIH ili Srbije jamči doplatu mirovine do određenog socijalnog iznosa. Mi tih mehanizama nemamo, morat ćemo ih stvoriti a da bi ih stvorili moramo imati materijala, a materijal smo sada podijelili onima koji u Hrvatskoj imaju najviše.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Božice Makar. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Pa uvaženi kolega Hrelja, u svojoj raspravi govorili ste o uvođenju plaćanja doprinosa za pojedine kategorije. Vi ste se osvrnuli na rad umirovljenika i na plaćanje doprinosa u toj kategoriji. Postoji još jedna kategorija gdje se uvodi plaćanje doprinosa a to su autorski honorani. Radi se naime o radnicima u kulturi i svi se volimo hvaliti kako su oni naše nacionalno bogatstvo, kako je kultura nacionalno bogatstvo Hrvatske. Međutim, mene plaši da povećanjem davanja na ove honorare doći će do situacije da jednostavno će neki izbjegavati plaćanje jer već i sad su u teškoj situaciji. Pa me zanima da li imate podatke s obzirom da ste dobro proučavali ovu materiju, da li se još gdje u svijetu plaćaju doprinosi ili bilo kakva druga davanja osim poreza na dohodak na te autorske honorare. I da li vam je poznato da li je napravljeni izračun procjene učinka ove mjere na prihod proračuna i koliko je to, da li je ona beznačajna ili je stvarno toliko značajna da moramo to uvesti? Hvala.
Odgovorit će poštovani zastupnik Hrelja.
Hvala vam najljepša kolegice na nečem što sam ja u suštini propustio a vezano je uz rad umirovljenika odnosno u istoj situaciji su i korisnici autorskih honorara. Da ispitivao sam da li to postoji još negdje u svijetu ili u Europi. Nisam dobio da ni u jednoj zemlji se osim poreza plaćaju doprinosi za zdravstveno odnosno mirovinsko osiguranje. Dakle očito da mi i tu moramo biti u nečemu prvi, da smo voljni eksperimentirati na živo. A kad se tako eksperimentira onda je moguća odnosno logična je posljedica da će doći do izbjegavanja prijavljivanja takvih prihoda odnosno može vrlo lako ova porezna reforma donijeti povećanje rada na crno. Hvala vam lijepo.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Gorana Aleksića.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Da uvaženi kolega Hrelja, govorili ste o top menadžerima i to je nagrada, porez na dohodak je nagrada top menadžerima banaka koji su omogućili da hrvatski građani plaćaju nezakonite kamatne stope. To je nagrada menadžerima u državnom sektoru koji su nepotistički namješteni od strane svojih stranaka, koji ostvaruju štetu u svojim poduzećima npr. vidimo da su ledene kiše izazvale štetu u Hrvatskim šumama i to drveće koje je popadalo nije nitko uspio maknuti iz šuma pa imamo sada i štetočinu zbog toga u šumama. Dakle to je nagrada takvim menadžerima. Umjesto da imamo ovu reformu koja ustvari nije reforma koja je ustvari samo zahvat u pojedine porezne zakone trebali bismo sveobuhvatno imati gospodarsku i poreznu reformu i monetarnu reformu i na taj način bismo puno više doprinijeli našem društvu. Dakle umjesto da se bavimo takvim zahvatima trebali bismo svake godine povećavati minimalac, povećavati neoporezivi dio plaće i na taj način bismo pomogli građanima da uistinu bolje žive. Međutim, za to je potrebna sveobuhvatna reforma a ne samo zahvati u porezne zakone.
Hvala. Odgovorit će poštovani zastupnik Hrelja.
Zahvaljujem kolega Aleksić. Naravno za povećanje minimalne plaće, za povećanje najnižih socijalnih kriterija država mora imati novac. Ako ga daje bogatima onda za te potrebe ga nema. Ja sam samo spomenuo moguće vraćanje dugova, moguće čuvanje nagrada čuvarima revolucije, moguće ne znam što ali ne mogu shvatiti jer ja smatram da u HDZ-u nisu ili u MOST-u nisu ljudi koji ne razumiju poteškoće, životne teškoće naših građana. Pa ne razumijem tu se slažem sa vama, ne razumijem temeljne motive ovakve porezne reforme da se manjima daje najmanje, umirovljenicima njima njih milijun 165000 ništa, a da se nešto odnosno značajno daje onima koji imaju visoke plaće i visoke mirovine. Ne mogu razumjeti tu motivaciju.
Hvala. I zadnja replika je ona uvaženog zastupnika Tomislava Klarića. Izvolite.
Uvaženi kolega Hrelja, ja se vama zaista divim. Svaki put pominjete 165 milijuna umirovljenika i vašu brigu za njih. Milijun 165 tisuća umirovljenika, ispričavam se i silnu brigu za njih. Neću ponavljati što je rekao Borić. Ali činjenica je da niste ovako govorili svaki put kad su se donosili zakoni koji su direktno išli na novčanik umirovljenika i po pitanju poskupljenja električne energije, po pitanju svih onih nameta koji su im bili davani. Iz tog osnova ne možete se branit da niste debeloj guski mazali vrat. To je jedna stvar. Ali ste spomenuli i razgovor sa ministrom Marićem i rekli ste da ste se složili s njim, da se poreznom politikom ne rješavaju problemi umirovljenika. I to je činjenica. Ali se problematikom poreza, ali i kompletnog vođenja države rješava nešto drugo. I ako ovo o čemu razgovaramo ide u tom smjeru, onda mislim da bi ti umirovljenici za koje se vi navodno brinete bili zadovoljni, jer će značiti i razvoj gospodarstva i radna mjesta za one koji ne rade. Samim tim i veće prihode u državni proračun iz kojeg će se moći osiguravati mirovine za umirovljenike. Dakle, ne stoji da je vaša briga baš tolika za te umirovljenike. Ako jednom kad ste na vlasti zajedno sa SDP-om govorite jedno i glasujete za to, a sada kad je HDZ na vlasti predlaže nešto cjelovito u smislu izvlačenja države iz krize, razvoja gospodarstva, e onda ste protiv toga. Debeloj guski mazali ste itekako vrat.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Uvaženi kolega Klarić, divljenje je obostrano. I ja se divim vašoj zaboravljivosti, jer činjenica je da nikada nismo neograničeno davali kao što vi dajete onima koji već imaju. A vi ćete se sjetiti ako želite da smo tražili povećanje neoporezivog iznosa za umirovljenike i da smo ga dobili, da bez obzira što smo bili u koaliciji da smo vodili kampanju, izračunavali našoj Vladi koliko to iznosi jer su i oni bili napisali kao što je sad ova Vlada napisala da nešto je teško 400 milijuna, a u stvari je bilo 130. Prema tome, nije bilo predaha za poboljšanje imovinskog, dakle dohodovnog stanja i umirovljenika i radnika. Međutim, ja bih ovo, ovu reformu priznao kad se ne bi davalo onima koji već imaju, nego kad bi se povećale stavke proračuna za sljedeću godinu na stavcima socijale i borbe protiv siromaštva. To ja vas ne razumijem kako vi to ne razumijete, ne razumijete što vam ja hoću reći, da ne treba davati svinji koja je predebela.
Hvala. Nakon što ste se međusobno jedan drugoga pohvalili, možemo prijeći na sljedeći klub zastupnika a to je onaj MOST-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Maro Kristić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, ministre sa suradnikom, kolegice i kolege zastupnici. Ja ću u ime MOST-a nezavisnih lista iznijeti naš osvrt na ovaj treći paket poreznih zakona u okviru sveobuhvatne porezne reforme. Dakle, prvo što želim reći što se tiče Zakona o porezu na dohodak pozdravljamo da je naš prijedlog uvedena izmjena koja se odnosi na povećanje limita za uzdržavanog člana obitelji na 15000 kuna godišnjih primitaka i humanu odredbu kojom darovanja za zdravstvene potrebe neće ući u taj limit. Također smo prethodnih dana, prije nekoliko dana na adresu našeg kluba dobili jednu zamolbu koju smatramo također utemeljenom a vezana je za potpore za školovanje maloljetne djece nakon smrti roditelja. Smatramo da bi bilo logično da se primitci za potpore djetetu nakon smrti roditelja izjednače u novom prijedlogu zakona sa obiteljskim mirovinama, te da se i njih uvrsti u primitke koji se ne uzimaju u obzir pri utvrđivanju prava na osobni odbitak. Također posebno pozdravljamo izmjenu prema kojoj se porez na utvrđeni nesrazmjer imovine i prihoda povećava za 50%, pa će sad efektivna stopa iznositi 54%. Do sada je to bilo u prvotnoj inicijativi 36%. Praktički ta stopa je bila izjednačena sa stopom kojom se oporezivala zakonita, najvećom stopom kojom se oporezivala zakonita imovina. Ono s čime se ne slažemo je obrazloženje kojim je odbijen naš prijedlog da bi propisivanje drugačijih rokova zastare uvelo pravnu nesigurnost, odnosno ovim prijedlogom se nezakonito stečena imovina može provjeravati samo unatrag šest godina. To smatramo neprimjerenim, jer prema važećim propisima porijeklo imovine se može provjeravati za proteklih 12 godina, dakle od 1.1.2005. godine bez ograničenja u roku zastare. I mi nismo uopće htjeli dovoditi u bilo kakvo pitanje pravnu utemeljenost ove odredbe. Dakle, kako će sad ova imovina moći provjeravati samo za posljednjih šest godina praktički imamo situaciju da se taj rok zastare stalno pomiče za jednu godinu unaprijed. Smatramo da je ovo pitanje nedokazanog porijekla imovine i neprijavljenog dohotka jedno od glavnih poreznih pitanja i da bi se baš radi pravne sigurnosti poštenih građana provjera imovine ne bi trebala nikako ograničavati bilo kakvim rokovima zastare. Svi znamo da ima jako puno slučajeva vrijednih nekretnina, jahta, brodova i plovila u vlasništvu osoba koje to nisu nikako mogli steći na zakoniti način. Primjenom stope poreza od 54% mogla bi se svakako za proračun ostvariti milijunska sredstva. Stoga mi još jedan put ukazujemo na ovu manjkavost i pozivamo ministra i suradnike da do konačnog usvajanja ovog prijedloga odnosno paketa zakona razmotri mogućnost ostavljanja rokova zastare kako je to propisano važećim zakonima. Nadalje, također trebamo istaknuti kada je riječ o oporezivanju nezakonito stečene imovine da se ne bi stekao pogrešan dojam da je porezni postupak i kazneni postupak su dva potpuno odvojena postupka i međusobno neovisna. Plaćanje poreza na imovinu bez porijekla ne legalizira nezakonito stečenu imovinu ako se u kaznenom postupku utvrdi da je ta imovina stečena na kaznenim djelom, ona će se oduzeti. Nadalje, želim reći nešto po pitanju pojednostavljenja propisa za same poduzetnike, osobito male poduzetnike. Jedan od ciljeva porezne reforme je jednostavnost, međutim primjena propisa za poduzetnike je i dalje ostala poprilično složena. Zakoni se u tom dijelu nisu nešto posebno pojednostavili, zato smo u prvom čitanju ovog paketa poreznih zakona i predložili da se rok za podnošenje JOPPD obrasca poveća na osam dana, to nije uvaženo uz obrazloženje da se sredstva za mirovinsko i zdravstveno osiguranje moraju rasporediti isti dan. To je uredu. Međutim, nije nam jasno zašto se taj raspored ne bi mogao obaviti u roku od osam dana, a produženje roka bi značajno rasteretilo resurse malih poreznih obveznika i ne bi morali sve radnje obavljati isti dan. Stoga evo pozivamo da se i ovaj detalj razmotri kako bi se pomoglo malim poduzetnicima. Isto tako prijedlog da se akontacije poreza na dohodak mijenjaju automatski prema prijavi obveznika odbijanje uz napomenu da je za ovu vrstu porezne obveze potrebno provesti porezni postupak, a riječ je o akontacijama poreza, a ne o konačnoj poreznoj obvezi koja se inače utvrđuje temeljem podataka iz godišnje porezne prijave. Ovaj prijedlog je također odbijen i za akontacije poreza na dobit gdje se godišnja obveza utvrđuje putem obračunske prijave bez posebnog poreznog postupka. Ovaj prijedlog je išao u smjeru ubrzavanja postupka kako mali poduzetnici ne bi bili zadušivani visokim predujmovima po dva, tri mjeseca nakon što podnesu zahtjev za smanjenje predujmova. Također predlažemo ukoliko već treba provesti porezni postupak da se pripadajućim pravilnikom propiše određeno ograničenje roka u kojem treba riješiti zahtjev, npr. da se utvrdi rok od 15 dana kako poduzetnici kojima je obujam poslovanja pao u odnosu na prethodnu godinu ne bi bili zaduživani visokim akontacijama poreza dok čekaju da se njihov zahtjev riješi. Zahvaljujem.
Hvala vam lijepa. Evo niste uspjeli ni gotovo završiti rečenicu već je bilo nekoliko replika pa onda su se one namnožile. Idemo redom. Prva je bila uvaženog zastupnika Ivana Klarina. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega iz MOST-a vi ste za mene dvolični. Znate iz kojeg razloga? Vi ste kompletnu svoju političku platformu gradili na nezavisnim listama, nezavisnim gradonačelnicima i načelnicima općina u RH i da ste vi danas u svojoj raspravi u ime kluba jednom rečenicom spomenuli da jedinice lokalne samouprave u RH ostaju bez 800 milijuna kuna. Ja samo postavljam pitanje, svi vaših gradonačelnika, ne morate kolega Grmoja držati povredu Poslovnika ispod stola, neću dalje biti nepristojan, da vi želite zaštiti svoje gradonačelnike i načelnike onda bi danas jasno ispred kluba rekli da se vi protivite da je ministar financija na najjednostavniji način, što je napravio, stavio je ruku u džep gradonačelnicima i načelnicima, ma ne nama, nego studentima, učenicima, umirovljenicima. Pa vi znate da struktura jedinica lokalne samouprave pokriva sve to. Ja se pitam za one manje jedinice lokalne samouprave koje će izgubiti od 500 tisuća do milijun kuna do onih većih evo vidim.
Kolega Klarin, ja sam već više puta danas molio držimo se teme sada raspravljamo o Zakonu o doprinosima i Zakonu o porezu na dohodak, popodne ćemo raspravljati o ovome o čem vi sada govorite.
Vi ćete mi sada nadoknaditi ovih 15 sekundi što ste mi oduzeli, ja vas molim, s obzirom da izmjene stopa poreza na dohodak su ne da se tiču ove teme nego su 110% ova tema. Znači izmjene stopa poreza na dohodak jedinica lokalne samouprave, ja mislim da mi raspravljamo o paketu zakona izmjena stopa poreza na dohodak, ne znam, vi me ispravite ako griješim. Mislim da nisam toliko bedast … … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Završite, izvolite.
Ja vas potpredsjedniče Sabora mogu … iako ste vi akademik i to nije pristojno od mene, ali da jedinica lokalne samouprave isključivo egzistiraju od poreza na dohodak i da smo izgubili ovom poreznom reformom 800 milijuna kuna. I repliciram kolegi Kristiću iz MOST-a i govorim mu da bi bilo korektno da je u svojoj raspravi s obzirom da svoju politiku platformu temelje na nezavisnim gradonačelnicima i načelnicima da su tako dobili 15 saborskih mandata da se založio i rekao da drage kolege, vi ćete ovom poreznom reformom ostati bez 800 milijuna kuna ili kolege iz MOST-a i gradonačelnici iz redova HDZ-a imaju figu u džepu, imaju broj od ministra financija i 15 ostalih ministara koji će nazvati i reći koga briga za one gradonačelnike i načelnike iz SDP-a ili one koji nisu u MOST-u dajete vi našoj općini ili gradu od ne znam 100, 500 milijuna kuna da mi riješimo svoje probleme ono što ste nam oduzeli ovom poreznom reformom. To je kolega … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije.]]
Obilato ste nadoknadili ono što sam ja rekao. Odgovorit će vam uvaženi zastupnik Maro Kristić.
Evo zahvaljujem kolega. Samo bih prethodno napomenuo da ste i vi i potpredsjednik u krivu, niti ste mi vi replicirali na moju raspravu niti je bila tema, međutim to sada i nije toliko bitno. Ja sam zaista očekivao od vas da ćete replicirati na moje izlaganje, očito smatrate da je sve ono što sam rekao i uredu, očekivao sam da podržite ove izmjene po pitanju porezne stope kada je riječ o oporezivanju nezakonito stečene imovine i čudi me da se vi kao velike političke stranke niste sjetili toga, niste primijetili tu anomaliju. A što se tiče rasprave o oduzimanju sredstava jedinica lokalne samouprave mi smo i u prvom čitanju, sigurno će biti i drugih kolega koji će govoriti o tome i govoriti će se o tome.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Nenada Stazića. Izvolite.
Poštovani kolega. Hvalite se da ste unaprijedili ovaj zakon u odnosu na ono kako ga je predložio ministar i njegovo ministarstvo, da je to MOST napravio i ja vjerujem i na tome vam čestitam. I očekujem od vas da nastavite u tom pravcu pa da kada se bude raspravljalo i glasalo o amandmanu koji smo dali a koji ide za tim da zaštiti slikare, kipare, književnike, glazbenike, novinare, da nam ovdje pružite ruku, da ne dopustite tu nepravdu, to bezumlje koje ministarstvo nudi da smanji fiskus, da smanji prihod proračuna a da istovremeno ošteti ovu kategoriju ljudi. Ne mogu vjerovati da je MOST s obzirom na sva svoja obećanja, ne mogu vjerovati da će se i MOST kada već HDZ nije briga za ovu grupaciju ljudi, a to da HDZ nije briga za njih, to je meni jasno, pa ja HDZ poznajem jako dugo. HDZ se brine o svojim tajkunima, o svojim tajkunima se brine a ne o slikarima i kiparima, pa šta njih briga za slikare i kipare. Ali od vas očekujem, kolege iz MOST-a da nam tu pružite ruku.
Odgovoriti će poštovani zastupnik Maro Kristić.
Zahvaljujem. Poštovani kolega naravno svakako da ćemo vaše amandmane uzeti u obzir. Naravno da treba također sagledati kakav će to učinak imati na cjelokupni proračun. Ja mislim da sam upravo u današnjem izlaganju a i ministarstvo i ministar koji su prihvatili uvođenje ovog visokog poreza na nesrazmjer imovine otvorili jednu mogućnost da u kratkom roku ukoliko se svi založimo i prestanemo štititi tajkune s jedne i s druge strane prikupimo dovoljno sredstava da će proračun biti itekako socijalan i onda ćemo moći osloboditi i kulturnjake i sve skupine o kojima ste govorili imati će jednu izuzetno komotnu situaciju. Evo pa vas pozivam da čim zakon stupi na snagu da počnemo prijavljivati one za koje smatramo da imaju utvrđeni nesrazmjer imovine.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo. Gospodine Kristiću, molim vas da mi objasnite zbog čega podržavate reformu koja ovako progresivno omogućava rast plaće. Zbog čega je problem da najviša stopa oporezivanja ostane 40% a ne bude po novome 36%, amandman koji je podnio Klub zastupnika SDP-a što bi opet isto omogućilo najviši porast plaća 1000 kuna za one koje imaju plaću 13, 14, 15 tisuća kuna. Nakon toga se progresivno raste. Gledajte, kada dođete na plaću od 42 tisuće kuna tu raste 3,5, kada dođete do 60 tu raste 6 tisuća kuna. Zbog čega podržavate takvu, progresivni, smanjenje oporezivanja onih koji imaju najviše? Razlika je između naše reforme i ove što je naša reforma omogućila srednjem sloju da dobije do 1000 kuna mjesečno više a oni najbogatiji nisu mogli dobiti više od 1000 kuna nego su ostali na tome. To možete napraviti i sada, podržite ove naše izmjene, opet ćemo srednjem sloju dignuti tisuću kuna a ovima preko nećemo dizati 4, 5, 6, 7 itd., tisuća kuna. Zbog čega to podržavate? Ja to zbilja ne razumijem. Mogao bih vas zamoliti da ministru Mariću prenesete na Europskom vijeću da pozdravi gospodina Schäuble Spindeleggera ili gospodina Pier Carlo Padoana pa da im kaže da je on smislio bolji model nego što je u Austriji, Italiji i Njemačkoj gdje su najviše stope više nego u Hrvatskoj za 15%. Gospodin Schäuble poznati i istaknuti član CDU-a, desne stranke koji nije sada da bi čovjek rekao da mu je mrzak kapital ali tamo u Njemačkoj vam je 45% plus 5,5% solidarni porez koji plaćaju najbogatiji da bi pomogli najsiromašnijima. Ali mi nije, jasno mi je za HDZ, ali mi nije jasno zašto vi iz MOST-a podržavate ovo.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Maro Kristić.
Evo kolege, iako ovo zaista nije bila replika na moje izlaganje, ja ću vam odgovoriti da smo se mi u tijeku razgovora sa partnerima zalagali da se dodatno rasterete plaće o kojima vi govorite međutim to bi u ovom trenutku bio izniman udar na proračun od 800 milijuna kuna. I imamo jamstvo ministra koji je rekao da ćemo se svi skupa potruditi da sljedeće godine uvedemo takva rasterećenja. A evo mi smo predložili izvore iz kojih bi mogli financirati ta rasterećenja pa vas pozivam da svi skupa poradimo na tome.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branimira Bunjca. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Uvaženi kolega Kristić, vi ste se zadnjih nekoliko dana hvalili pred novinarima kako uvodite stopu 54% za nezakonito stečenu imovinu međutim danas ste već priznali da se ta stopa neće na nikome primjenjivati s obzirom na zastarne rokove koji se nalaze u ovom prijedlogu izmjena Poreznih zakona. Pa prema tome i onda što je vrlo zanimljivo, vi se obraćate ministru Mariću kao da ste vi oporba a vi ste ustvari vlast. Znači vi tražite od njega sada da on izmijeni nešto što ste ustvari trebali vi sami izmijeniti i predati ovdje u Saboru dakle bez ikakvih amandmana a to je da se opći zastarni rok uvede, odnosno ukine i da se omoguće dakle kažnjavanje onih koji su sudjelovali u nezakonitoj pretvorbi i privatizaciji, da se kazne ratni profiteri. Ja ne znam da li vam je poznato da je opći zastarni rok u Njemačkoj 30 godina a vi sada ovim izmjenama zakona predviđate da se ukine i ovaj zastarni rok prekratak koji je do sada bio 12 godina i da se sada uvede apsolutna zastara od 6 godina što znači da po ovoj stopi ustvari nitko neće biti kažnjen a po najmanje će biti kažnjeni oni veliki kriminalci koji su državu doveli u ovu krizu u kojoj se sada nalazimo. Pa stoga ja vas lijepo molim dakle da ovu mjeru učinite konkretnom i stvarno a ne da ona predstavlja nekakve mjere poput one o otpisu dugova po kojima nikome nije otpisan dug ili mjere s faksa na posao s koje nitko nije s faksa prešao na posao. Prema tome, prije nego što iziđete u javnost sa bombastičnim vijestima bilo bi dobro da sami učinite ono što je potrebno da bi takva vijesti doista bila vjerodostojna. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Kristić.
Zahvaljujem poštovani zastupniče na vašoj replici. Htio bi reći da je očito niste dovoljno dobro upoznati s procedurom i načinom na koji se donosi ova porezna reforma. Dakle predlagatelj ove porezne reforme je ministarstvo. Dakle mi smo već u prvom čitanju ukazali na anomaliju prilikom utvrđivanja ove stope, zatražili njezino povećanje na 54% tražeći također i da zastarni rokovi uopće ne postoje upravo iz razloga i slučajeva koje vi spominjete. Naravno da ukoliko ostane ovako da se zastarni rok računa samo za zadnjih 6 godina. Da će obuhvat onih koji bi trebali biti obuhvaćeni ovim, ovakvom vrstom poreznog nadzora biti manji. Zato smo sada i kroz drugo čitanje ukazali na tu nepravilnost i zatražili od predlagatelja da prihvati to da se ne ukidaju zastarni rokovi, odnosno barem da se zadrže od 1.1.2005. kako je to u važećim propisima. Hvala.
I zadnja replika je ona uvaženog zastupnika Nikole Grmoje. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, evo kolega Kristić složio bi se s vama da nam je drago što je ministar Marić uvažio našu primjedbu koju sam ja izlagao ovdje u ime kluba koju smo tijekom rasprave u više navrata ponovili prema kojoj bi se oporezivanje nesrazmjera imovine smanjilo s 43% na 36 i da je ostalo tako time bi to bilo izjednačeno s najvišom stopom za zakonitu imovinu što nikako nije dobra poruka koja se šalje onima koji ne mogu dokazati porijeklo imovine odnosno koji imaju nesrazmjer imovine. Ovako je ministarstvo ne samo uvažilo primjedbu nego i povećalo to na 54% što je jako dobra poruka i šalje se jedna poruka svima onima da će država imati strog odnos ako ne možete, ako imate nesrazmjer imovine a samim tim naravno ono za što se mi zalažemo da se dokaže sva nezakonito stečena imovina. I ja bi imao jedan prijedlog da se ako vidimo da npr. ovaj samostalni sektor znači kako ga volimo nazvati porezni USKOK ima dobre rezultate da se osnuje jedno tijelo koje će istraživati nezakonito stečenu imovinu. I naravno da ovo što ste rekli da se ovi zastarni rokovi da ih uopće nema, ne da budu u 6 godina kako je predviđeno nego da ih uopće nema i da sam uvjeren da bi se tu mogle pronaći milijarde, da bi onda bilo novca i za kulturnjake, da bi proračun bio socijalan, da bismo mogli zakrpati i proračunsku rupu koju imamo jer znamo svi što se događalo u proteklih godina u Hrvatskoj. I za vrijeme SDP-ovih i za vrijeme HDZ-ovih vlada i to je nešto na čemu svim trebamo inzistirati. Kolega Bunjac, očito dobro ne poznaje proceduru. Mi smo dali primjedbe, neke primjedbe su uvažene, neke nisu, voljeli bismo evo da ministar i njegov stručni tim u ministarstvu razmisli o ovim zastarnim rokovima jer od toga korist može imati i državni proračun a i svi naši građani. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći će odgovor dati uvaženi zastupnik Maro Kristić.
Ma evo praktički nemam nešto posebno dodati na ovo izlaganje kolege Grmoje osim naravno zamoliti još jedan put ministra sa suradnicima da razmotre ove odredbe po pitanju zastarnih rokova jer one su ovdje ključne, jer većina tog kriminala se dogodila prije tog vremena od 6 godina, dakle u doba pretvorbe i privatizacije. I ne vidimo zaista razloga da se zastara na bilo kakav način ograniči.
Nastavit ćemo sa klubovima zastupnika. I sada će u ime kluba SDSS-a riječ uzeti uvaženi zastupnik Boris Milošević. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolegice zastupnice i kolege zastupnici. Ova porezna reforma je set zakona u drugom čitanju i mislim da sad u raspravi u drugom čitanju teško možemo reći nešto novo što nismo rekli u prvom čitanju. Ja neću ići previše u detalje ali ću reći nešto načelnih i nekoliko konkretnih stvari. Porezna reforma se prezentirala već na prvoj sjednici Vlade i od tada su i medije i javnost preplavili tekstovi i analize o njenim dobrim i lošim stranama, dobrim i lošim učincima, o tome tko su gubitnici ove porezne reforme, tko su dobitnici. Valjda ima sreću i dočekala je stabilan gospodarski rast kojeg želi iskoristiti sveobuhvatnijim poreznim zahvatima. Za razliku od Milanovićeve vlade koja je zapravo prva počela reformu ali nije po meni onda do kraja razradila i provela kako je vjerojatno bilo tada zamišljeno zbog loših ekonomskih uvjeta koji su tada vladali i zbog političkih udara koji su se tada događali. Sad imamo situaciju da nam BDP raste 8 kvartala zaredom, dok je primjerice tadašnja mini porezna reforma upravo izglasana u prvom kvartalu kada je BDP porastao, dakle prvi kvartal rastao. Porezno rasterećenje puno lakše je sada provoditi u uvjetima gospodarskog oporavka a dakako i politički je itekako i to prihvatljivo i popularno i lakše je dakle za razliku od kresanja restrikcija. Jer Europska komisija nam je kroz instrumente europskog semestra tražila rezanje javne potrošnje, kresanje socijalnih davanja, brojne restrikcije što nudili nametali zapravo kako jedno antikrizno rješenje. Očekivanja su naravno da porezni sustav bude socijalno pravedniji ali istovremeno da rezultira stabilnim prihodima i da je dugoročno održiv. Kad je riječ o pravednosti poreznog sustava to se upravo odnosi na porez na dohodak, iznosi porezne reforme trebaju biti usklađeni sa poreznom snagom poreznog obveznika. Svi znamo sad zbog ovih izmjena poreza na dohodak da neće porasti plaće ljudima zaposlenima koji imaju najniže plaće već samo onima s višim plaćama. Razlog je vrlo jednostavan. Najniže plaće neće porasti u pravo i stoga što oni ni do sad nisu plaćali porezni dohodak. Tu je najviše prigovora i povika, ali smo svi svjesni, dakle da ova zakonska promjena jednostavno ne može rezultirati povećanjem najnižih plaća. A svjesni smo svi ovdje dok raspravljamo i da se poreznom politikom, isključivo poreznom politikom ne može voditi socijalna politika. U raspravi se dosta govorilo o učincima ovog, izmjena ovog poreza na dohodak, na financiranje i funkcioniranje lokalne samouprave. Svaka promjena u sustavu poreza na dohodak utječe na financiranje općina, gradova i županija. Jer porez na dohodak čini negdje oko 53% prihoda lokalne samouprave. U 2015. su jedinice lokalne samouprave prikupile negdje oko, preko više od 9 milijardi kuna. Način kompenzacije koji je zamišljen kako bi se nadoknadio ovaj gubitak, očekivani gubitak od prihoda od poreza na dohodak bi trebao biti na mjesečnoj razini. I smatram da je vrlo ambiciozan, strah me kako će to funkcionirati. Jer ako ne bude funkcionirao, ako kompenzacija ne bude funkcionirati onako kako je zamišljena može doći do toga da jedinice lokalne samouprave počnu razmišljati o tome da povise svoje lokalne prireze čime bi poništili učinke ovog zahvata u ovaj porezni zakon. Međutim, ministar je obećao, ali to proizlazi iz zakona da će državni proračun podnijeti sve negativne učinke ovih poreznih izmjena na lokalne proračune, odnosno da jedinice lokalne samouprave za sljedeću godinu mogu planirati svoje proračune na način da neće imati gubitke što je pohvalno. U odnosu na plaćanje poreza na nezakonitu imovinu, ja bih samo rekao da uvođenje stope od 54% treba pozdraviti, šteta što to nije ranije urađeno. Samo treba vidjeti kako će to funkcionirati u praksi. U odnosu na Zakon o doprinosima reći ću samo da je ministar obrazložio koji su motivi bili vođeni za ove zakonske izmjene, dakle povećao bi se broj osoba koje bi plaćale doprinose jer su se željele smanjiti prisutne nejednakosti u fiskalnom opterećenju poreznih obveznika koji ostvaruju, dakle drugi dohodak izvan radnog odnosa, odnosno izvan registrirane samostalne djelatnosti. Doprinosi su zapravo sve sličniji porezu na dohodak i obveznici ih smatraju na neki način poreznim teretom. Činjenica je da dosta institucija i dosta ljudi koji ostvaruju taj drugi dohodak ili jedini dohodak pribjegavaju, dakle ovim načinima isplate upravo kako bi izbjegli plaćanje doprinosa. Time se sada pokušava ovdje to ispraviti. Ja mogu razumjeti ove stručne argumente, smatram da je zanatski to dobro odrađeno. Međutim, ostaje nam onaj socijalni, politički i društveni kontekst. Mislim da bi predlagatelj trebao razmotriti kako olakšati poziciju onima kojima je taj drugi dohodak zapravo jedini dohodak. Tu mislim na umjetnike, mislim na novinare. Dakle, kojima egzistencija ovisi o autorskim ugovorima. Na kraju bih još upozorio na dvije stvari koje smatram da treba reći. Mislim da se dobro krenulo što se tiče ove porezne reforme u smislu pripreme. Znamo da je radila skupina stručnjaka, da je dugo vremena brusila ove prijedloge. Politička volja je tu postojala da to oblikuje. Vlada je stala iza toga. Međutim, ono što je loše, mislim da je bilo premalo vremena za kvalitetnu javnu raspravu. To je trebalo zapravo proći više vremena, ali razumijem. Dakle, da smo došli do situacije pri kraju godine da zakoni trebaju, ako ćemo ići u ovu reformu trebaju biti izglasani do kraja godine kako bi stupili do 1.1. I jednostavno vrijeme nas zapravo tjera da se i javna rasprava i prijedlog proračuna koji treba uklopiti, dakle ove efekte porezne reforme zapravo u jedan vremenski zeit not smo došli. To treba sve u vrlo kratko vrijeme izglasati, raspraviti i izglasati. Kažem na žalost. Mislim da je struka ovo dobro pripremila, ali završni tach ta javna rasprava je po meni trebala, ipak trajati nešto duže. Ali evo, kažem jednostavno smo došli u vremenski zeit not. Na kraju nije tema ove reforme, porezne rekli smo da se socijalna politika ne može voditi isključivo poreznom reformom. Međutim, Hrvatska je socijalna država. Stoga smatram kad se ova porezna reforma izglasa da bi Vlada, pa i ministar financija trebali pokušati kao prioritet uzeti da nam pronađu rješenja za blokirane. Svi znamo da imamo preko 300 tisuća građana koji su blokirani, da su njihova ukupna dugovanja skoro preko 40 milijardi kuna. I mislim da je to jedna stvar koju zapravo trebamo riješiti pod hitno. Evo toliko.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, uvaženog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine Milošević, vi ste u svojoj raspravi spomenuli notornu činjenicu. Od toga ne treba bježati, to treba sto puta ponoviti danas ako treba bez obzira koliko se predsjedavajući ljutio, da oni koji imaju plaće niske ili niže ili prosječne neće dobiti ništa. Evo sad sam šetao hodnicima ovdje po Saboru i susreo me jedan namještenik i pitao je gospodine Maras, kolika će biti moja plaća nakon porezne reforme ministra Marića, HDZ-a i MOST-a? A ja kažem kolika vam je plaća sada? Pa kaže 4 i pol tisuće kuna. Pa kažem, a dobit ćete možda 40, 50 kuna, to je maksimum što možete očekivati i čovjek je razočarano otišao jer ovi napisi u medijima, ovaj hvalospjev od strane HUP-a, menadžera, analitičara koji u skupim odijelima u dnevnicima dijele savjete, pa normalno da će oni biti zato kada je on dobiti pet tisuća kuna. Vrlo jednostavna je samo treba pogledati tko hvali reformu. Jeste li vidjeli da umirovljenici hvale, jeste li vidjeli da sindikati hvale, jeste li vidjeli da zaposlenici hvale reformu? Pa ne hvale zato što nemaju apsolutno nikakvu niti korist, niti vide da se uopće o njima iko išta brine. I još jednom ću reći, ne možemo mi u poreznom smislu, mada ja se nadam će jednog dana naš ministar Marić dobiti Nobelovu nagradu za ekonomiju, ima vremena, mlad je, dobro je krenuo, ali ne mogu vjerovati da mislite da je on smislio nešto što ne znaju u Njemačkoj, Austriji i u Italiji. Kako je moguće da tamo imaju progresivni pet stopa oporezivanja, a kod nas dvije i sada mi kažemo mi smo smislili nešto bolje. Pa ja očekujem da jednostavno sada na sljedećoj sjednici vijeća vidimo Schaeublea kako poteže za rukav Marića. Znači bit će Wofgang Schaeuble i gospodine Marić i kao on u biti daj mi reci Zdravko kako si ti to uspio smisliti. Pa to jednostavno nema apsolutno nikakve logike.
Hvala lijepo. Kako bi mogli vi kolega Maras uopće pomisliti da bi se ja ljutio na vas. Odgovorit će vam uvaženi zastupnik Milošević.
Kolega Maras pa ja vjerujem da je SDP na vlasti da bi vjerojatno i ministar vjerojatno bi bio ministar Lalovac, predložio vrlo sličnu reformu. Kada je bila mini porezna reforma prije dvije godine on je isto također napadan da pogoduje bogatima, da raste u biti da se ne oslobađaju, da ne raste plaća onima koji imaju najnižu plaću i on se branio vrlo sličnim argumentima. Upravo je govorio da oni koji imaju niske plaće svejedno ne plaćaju porez. Ja se slažem s vama da trebamo razmisliti kako poboljšati socijalni položaj onih sa najnižim plaćama, a prvenstveno prioritet nam trebaju biti oni koji su blokirani, a kažem u tom smislu očekujem i vaš doprinos SDP-a kao ljevice da date konkretne dobre prijedloge kako da poboljšamo položaj onih koji imaju najniže prihode u RH.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika HDZ-a u ime kojega će govoriti uvažena zastupnica Grozdana Perić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Evo u odnosu na ova dva zakona potrebno je naime naglasiti ponovno da je osobni odbitak po ovom prijedlogu Zakona o porezu na dohodak sada 3.800 kuna što je znatno više u odnosu na prethodno razdoblje. I ono što je važno isto tako ponovno spomenuti da se to dobro čuje, da preko 915 tisuća osoba do sada nije plaćalo porez nikakav. Ovim zakonom se povećava taj broj za još 580 tisuća znači jer se granica podigla, a preostalih cca 360 tisuća osoba će plaćati svega 5% dosadašnjeg poreza odnosno one mase poreza koje su do sada plaćali. Dakle kada gledamo u odnosu na broj ukupan broj onih osoba koje neće uopće plaćati porez, to je milijun i 495 tisuća od ukupno 2,7 milijuna osoba. Dakle sigurno će neki kolege reći pa mi bi željeli da te i takve osobe plaćaju porez pa bi to značilo da imaju puno veće plaće ili mirovine. Pa sigurno da bi to bilo dobro, ali je dobro i to da se ova razina odbitka, osobnog odbitka podigla da bi olakšice bile isto tako značajne. Ovim zakonom se pojednostavio način obračuna pa su sada se primjenjuju dvije porezne stope, to je 24 i 36% i to je znači do porezne osnovice od 210 tisuća kuna je 24%, a preko 36%. Ono što je bitno da se kod recimo poreza na imovinu i slično ostale su porene stope 12%, kod poreznih obveznika koji obavljaju samostalnu djelatnost bitno je da oni svoj porez na dohodak mogu prijaviti i plaćati u paušalnom iznosu što sigurno da će olakšati mnogim ugostiteljima poslovanje. Ovdje se često spominje kako to da će država platiti i nadoknaditi jedinicama lokalne samouprave to su državni novci. Pa ja ne mislim tako, sve ono što se ubere na nivou proračuna RH su i naši novci, dakle i jedinica lokalne samouprave jer se taj dohodak ostvaruje u svakoj pojedinoj jedinici. Dakle ovdje je pravednost Vlade utoliko što želi nadomjestiti upravo te iznose jedinicama lokalne samouprave odnosno ne želi ih ošteti na bilo koji način iako ima i onih koji kažu ali dugoročno će one biti zakinute. Pa ako govorimo o tome da se porezna osnovica, odnosno broj onih koji će na bilo koji način plaćati dio porezne obveze onda mislim da u konačnici sa povećanjem i proširenjem te baze a isto tako sa pravednijim rasporedom odnosno zahvaćanjem i kontrolom svih prihoda i primitaka ćemo i na razini jedinica lokalne samouprave biti puno manje zakinuti nego što smo bili do sada. Kada se govori o umirovljenicima, da, ovim prijedlogom zakona su neoporezivi, se izjednačio na 3800 kuna I ovdje kada neki kolege spominju kako to da u nekim državama se plaćaju progresivne stope onda možemo samo reći isto tako da kada uspoređujemo te i takve sustave onda moramo razmisliti na koji način se plaćaju doprinosi u tim državama, odnosno kakav je oblik zdravstvenog i mirovinskog osiguranja, nije to identično. Dakle iz ovih progresivnih stopa te i takve osobe plaćaju i nadomještaju jedan dio upravo onoga što u tim državama je drugačije regulirano plaćanje doprinosa, odnosno oni imaju bruto primanja iz kojega se to servisira a onda isto tako postoje drugačiji modeli kako se ostvaruje osnovna, zdravstveno osiguranje a sve ostalo na koji način se onda servisira kroz druge oblike osiguranja i nekakvih špar kasa i ostalo. Prema tome u odnosu na drugi zakon a to je Zakon na doprinosima, u sustavu su uočene određene kategorije obveznika koje su previše opterećene teretom doprinosa u odnosu na one koji te obveze nemaju odnosno bili su izuzeti. Poznato nam je da je Zakon o minimalnoj plaći prvi donesen 1. srpnja 2008. i da je on poslije, on se mijenjao, pa je sljedeća bila izmjena naknadno gdje je zapravo najniža mjesečna osnovica za obračun, to je bila osnovica za obračun doprinosa kojim je poslodavac trebao uplaćivati minimalne doprinose. I taj umnožak, te minimalne osnovice bio je 0,35 što je za 2016. on iznosio 2812 kuna i 90 lipa da bi se naknadno ona povećala uredbom na 3120 kuna. Evo upravo sada ovim zakonom želi se smanjiti razlika između te minimalne plaće i najniže mjesečne osnovice za obračun doprinosa tako da je taj koeficijent se zapravo povećava i on je sada predložen na razini od 0,38%, odnosno koeficijent 0,38. Zbog čega se to sve radi? Pa upravo iz razloga da bi zapravo količina i osnovica za obračun doprinosa bio što kvalitetniji, odnosno da bi se iz toga moglo servisirati, konstantna zapravo nedostataka upravo onog dijela prihoda koji se ne ostvare kroz doprinose a potrebni su da bi se mogle isplatiti mirovine socijalne i druge naknade a znamo da je taj nesrazmjer ogroman, skoro dvostruk. Ovim izmjenama isto tako predviđa se korištenje instituta da se u roku od 8 dana uplaćuju doprinosi za osobe koje imaju sjedište poslovnih jedinica izvan RH a isto tako se produžuje rok plaćanja za one građane koje rok od 30 dana odnosno obveznike koji imaju sjedište, poslodavci imaju sjedište u drugoj državi, članici EU. Isto tako sa ovim zakonom o doprinosima se mijenja da je osnovica zapravo doprinosa se povećava za te i takve koji imaju sjedišta u drugoj državi, dakle njihove izvršne direktore ili članove uprave i slično, tako da njihova osnovica ne može biti manja za obračun doprinosa od doprinosa zapravo i osnovice za one koji plaćaju naši obrtnici što povećava dakle osnovicu sa 3120 na 5200. A isto tako ovim se izmjenama predlaže izjednačavanje obveza na način da će mjesečna osnovica za navedene kategorije biti propisana u visini osnovice propisane za osiguranike, dakle koji to plaćaju temeljem poslovne knjige. Dakle, i ovim izmjenama mijenjaju se u odnosu na dosadašnja zakonska rješenja za drugi dohodak, ovo što je zapravo predmet isto tako polemika zbog čega se na drugi dohodak uvode plaćanja doprinosa. Pa na ovaj način možemo reći da je to isto u cilju određenih pravednosti da bi ipak rasterećenje zapravo prosječnog uplatioca bio sa 100 zapravo kuna ili 100% smanjen na 63% kako bi zapravo što šira baza omogućila zapravo što veću količinu sredstava za servisiranje svih ostalih potreba odnosno da ti doprinosi pokriju što veći dio zapravo potrebnih, i da bi se spriječilo na taj način određena porezna evazija. Evo mi kao klub HDZ-a dakle podržavamo promjene i naročito i isto tako u odnosu na ono što se smanjio doprinos za mirovinsko osiguranje kod studenata i kod učenika koji ostvaruju isto tako određene prihode, a to je evo kao što znate sa 5% za mirovinsko na 1% i posebnog doprinosa za zaštitu zdravlja sa 0,5 na 0,1%. Hvala lijepa.
Hvala. I na vaše izlaganje ima nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo. Gospođo Perić, u vašem izlaganju ste iščitali dosta obrazloženja koja je dalo i ministarstvo i sve ono šta se tu mijenja ali sva ta pusta obrazloženja i tehničke stvari koje se mijenjaju zasjenjuje jedna jedina činjenica a koju ovdje ističemo cijeli dan. A ta je zbog čega podržavate reformu koja ne rješava problem umirovljenika, ne rješava problem zaposlenih naših kolega ovdje u Saboru koji rade s nama kako državni službenici i namještenici, nego njima daje 20, 30 kuna ako im išta i daje. A ljudima od 50 tisuća kuna plaće daje 5 tisuća kuna. To je osnovno pitanje, zašto to podržavate? I zašto vi kao vladajuća stranka ni jednom riječju sada u svom govoru, ja sam se nadao kada ste počeli govoriti da ćete spomenuti, evo ići će sada uskoro i Zakon o minimalnoj plaći, ići će uskoro i neka rješenja HDZ-a da se prosječna mirovina pređe 40% prosječne plaće. O tome ni a. Vi govorite samo o jednom uskom krugu ljudi koji će dobiti enormne beneficije koje dosada nisu imale. I to je ono što nas brine. Vi predstavljate stranku koja je ovo predložila i ne možemo jednostavno vjerovati da vas uopće ne dira preko milijun i 160 tisuća umirovljenika i preko milijun zaposlenih koji od ovoga apsolutno neće imati ništa. Recite nam zbog čega ne primjenjujete modele koji imaju razvijenije zemlje od Hrvatske i koje su te sustave razrađivale godinama? Zbog čega idete u korist samo onih koji imaju najviše menadžera, bankara, velikih poduzetnika i svih onih od kojih naši sugrađani nažalost neće imati ništa.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Upravo kolega suprotno. Dapače itekako me brine i nastojim sustavno shvaćati metodologiju kojom ova Vlada i skupa s nama pokušava riješiti problem, zapravo stvoriti kvalitetne i dobre preduvjete da bi imali i da bi stvorili nešto što onda možemo kvalitetno i podijeliti. Ukoliko to što očekujemo da podijelimo našim umirovljenicima i zaposlenicima benefite onda ih prije toga moramo stvoriti, stvoriti pretpostavke da ćemo to zaista zaraditi i da ćemo im imati onda mogućnosti dakle mijenjati i Zakon o minimalnim plaćama i mijenjati osnovicu i podići mirovine. Dakle, itekako nas to brine i ovo su sve preduvjeti koji se stvaraju da bi stvorili upravo kvalitetnu osnovu za tako nešto.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Tulija Demetlike. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Cijenjena kolegica Perić, iz vašeg onog što je već spomenuto podražavate ovu reformu, dolazit i vi iz jedinice lokalne samouprave gdje imate veliko iskustvo i to je ono što mene pogotovo i posebno čudi. Naime, i u prethodnim izlaganjima tražili smo mi iz kluba IDS-a jasne kriterije i vi nas opet uvjeravate da će se onaj gubitak koji će jedinice lokalne samouprave izgubiti ovim poreznim reformama da će se one nadomjestiti. Ja postavljam jasno i glasno pitanje zbog čega neki novci moraju iz jedinica lokalne samouprave otići u centar da bi se onda sutra opet vratili? Ostavite nam ih odmah u jedinicama lokalne samouprave jer ovaj pravedniji raspored kojega vi spominjete nas na neki način tjera da mislimo da je to još jedan način na koji se ova država centralizira. Znači opet uzimamo novce na jedinicama lokalne samouprave i regionalne, nosimo ih u centar da bi onda centar po vama pravednije to rasporedio. Iz svih ovih prijedloga mi ne vidimo na koji način će se pravednije rasporediti i postavlja se ono pitanje da li će ta raspodjela opet ići po onom stranačkom ključu ili po kriterijima koje će vladajući odrediti. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Ma poštovani kolega, porez na dohodak je zajednički porez. Dakle, ono što je do sada se dijelio na državu, na grad ili općinu i jedinicu regionalne samouprave ili županiju dakle sada će se svesti na dva dionika, a to su samo jedinica regionalne i lokalne samouprave. Dakle, upravo je to vid da se cijeli taj dohodak decentralizira u korist koga? Ponovno nas jedinica lokalne i regionalne samouprave, a ne države. Sve ovo što će se nadomjestiti dolazi, do sada je iz ukupne mase pristizalo upravo na taj način da se dijelilo na tri dijela. Sada kada se taj dohodak stvara tamo gdje mi jesmo, on će se dodjeljivati odnosno prazniti iz zajedničkog računa ponovno se vraća na nivo regionalne i lokalne i ništa se ne slijeva u državni proračun. Iz državnog proračuna sve što dobijemo dobit ćemo iz ostalih izvora prihoda poreznih koji su nenamjenski i koji će na taj način moći se disperzirati. E pa sada je, sad vi meni recite kako je onda to centralizacija, a ne decentralizacija.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Josipa Borića. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolegice Perić, moramo danas ispravljati ove neistine koje dolaze s lijeve strane zato što sto put ponovljena laž u jednom trenutku se može uhvatiti kao istina. Ja uzimam prezentaciju gospodina Lalovca na Vladi u 11 mjesecu 2014. gdje on prezentira učinke Zakona o porezu na dohodak kojeg mijenja i kaže tada ta prezentacija. Onaj tko ima plaću 2400 neto 30 kuna dobiva, 3700 dobiva 56 kuna, onaj od 5500 dobiva 363 kune, onaj od 11380 kuna dobiva 1427 kuna. I što da mi više danas pričamo o njihovim primjedbama? Što da pričamo kad je jasno da smo povećali osnovni odbitak sa 2600 na 3800 kuna, da smo odbitke za uzdržavane članove povećali za uzdržavanog člana sa 0,5 na 0,7, za prvo dijete također sa 0,5 na 0,7. Drugo 0,7 na 1, treće sa 1 na 1,4. I jasno se zbraja kad sve to primijenimo na obračun plaće da osoba sa jednim djetetom do sada, do 3840 kuna nije plaćala nikakav porez. Sada se to podiže na 5520 kuna. Osoba sa dvoje djece do sada je do 5680 kuna nije plaćala. Sada do 8000 ne plaća nikakav porez. I oni nas uvjeravaju da su oni ovim najnižim plaćama podizali valjda za par stotina kuna te plaće, iako sami znaju da nisu jer nisu ni mogli, jer se plaćalo poreza koliko se plaćalo, a da mi kao mažemo vrat masnoj guski. A njihov razred i kažem onaj zadnji na 11000 već je na 1400 podizao onu plaću i bilo je 50 puta više od onoga koji je imao plaću od 2400 kuna. Znači, nisu uopće shvatili zašto ih je narod smijenio. Oni su kao nekakva ljevica, a cijelo vrijeme su povlačili poteze upravo prema onima koji je danas najviše kritiziraju, a zovu ih bogatima.
A to baš nije bila replika, ali uvažena zastupnica Perić će reći.
Pa evo, hvala kolege. Zapravo vi ste ponovili ono što sam ja i već prije ove rasprave, odnosno u prvom čitanju što sam govorila upravo da osobe sa jednim djetetom, jer se predlaže amandman da se povećava osobni odbitak na 5000 kuna što je po vjerojatno sadašnjoj matematici nemoguće. Jer da je bilo moguće bi to Vlada bila i predložila. Ali već ovo povećanje na 3800 je značajno povećanje, a uz to kada ovo što ste izračunali da obitelj sa jednim djetetom ima već zapravo neoporezivi dio dohotka od preko 5400 kuna je ono što itekako veseli, jer to je ta srednja klasa o kojoj govorimo, kojoj treba itekako pomoći. A onda uz ovo sve skupa poboljšanje i povećanje ukupne situacije, odnosno povećanju i broja zaposlenih, a isto tako i oporavljanju gospodarstva koje je evo krenulo nadam se da onda će se stvoriti itekako bolji uvjeti da svi skupa bolje živimo.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Nenada Stazića. Izvolite.
Poštovana kolegice, pokušavajući prilično nevješto opravdati ukidanje izuzeća od plaćanja doprinosa za slikare, kipare, književnike, glazbenike, glumce i novinare vi kažete s time će se ostvariti određena pravednost jer će obuhvat onih koji plaćaju te doprinose biti veći, pa će biti i više novca za te opće potrebe. Vi kao da niste slušali ministra koji je rekao, da će kad se gleda ukupnosti sve promjene s obzirom na drugi dohodak prihod fiskusa biti manji 40 milijuna kuna. Znači s jedne, vi to niste slušali, vi govorite nešto drugo. Znači, s jedne strane država će imati manje 40 milijuna kuna, a s druge strane umjetnici će imati svoj manji neto. Oni će morati plaćati više. I vi to sad nazivate novom pravednošću. Hajte vi meni objasnite što je tu pravedno?
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Pravednost se mora očitovati u tome da evo svi ti umjetnici i autorski honorari imaju isto tako odbitak poreza, odnosno porezne olakšice 30 odnosno 55%. To je znatno više od svih ostalih zaposlenika koji su u sustavu osobnih odbitaka. A pravednost je utolika da svi, sve te osobe isto tako koriste benefite i mirovinskog i zdravstvenog osiguranja. Dakle ako smo svi mi dužni uplaćivati u Fond mirovinskog i zdravstvenog osiguranja onda mislim da je na isti način to dužnost i svih ostalih osoba koje na bilo koji način zarađuju, ali to ne znači nužno da će njihovi honorari biti manji.
I zadnja replika uvaženog zastupnika Ivana Pernara.
Eto pa opet se nalazimo u priči o reformama, međutim ovaj put glavna zvijezda tih reformi je HDZ i HDZ koji 26 godina vodi određenu politiku i s vremena na vrijeme provodi nekakve reforme, danas tvrdi da će od ovih izmjena zakona o porezu na dohodak i što već da će građani bolje živjeti. Pa evo ja imam pitanje, da li vi mislite znači povijesno gledano da se od ovih vaših reformi koje ste u prošlosti donosili građani imali ikakve koristi? Da li od vaših reformi građani zapravo žive sve gore i da li od te vaše politike koja je u suštini ona Alan Fordovska uzmimo siromašnima da bi dali bogatima odnosno u maniri Super Hika, kakve će biti korist za građane? Mi vidimo sa korist će imati u suštini samo oni na vrhu piramide moći, a vi ste nama govorili da predložimo jedan amandman. Evo gospođo Perić nećemo se zadržati na demagogiji, a amandman naš je sljedeći na Konačni prijedlog Zakona o porezu na dohodak u članku 88. dodaje se stavak 5. u postupku ispitivanja izvora imovine ispitivat će cjelokupne imovine fizičke osobe bez obzira na vrijeme njenog stjecanja. Naime, najveća pljačka ove države koja se dogodila, nije se dogodila nedavno nego se dogodila devedesetih kada je su u pretvorbi su članovi određene stranke, nećemo govoriti koje, građani će prepoznati koje, stekli ogromnu imovinu na nepošten način. Zanima nas da li će se vašim ovim izmjenama zakona ići i na tu imovinu ili ćemo se samo baviti nedavnim događajima. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je Klub zastupnika Živoga zida u ime kojeg će govoriti uvaženi zastupnik Branimir Bunjac. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege. Danas raspravljamo o porezu na dohodak i ostalim zakonima odnosno izmjenama zakona koji se tiču porezne reforme. Tijekom ove rasprave današnje već smo čuli da su neka pitanja otvorena, između ostaloga zastupnici MOST-a kojih ovdje nama upozorili su me da ne poznajem proceduru da naime se u ovom čitanju trebaju davati sugestije i primjedbe, međutim ovo je drugo čitanje i u drugom čitanju se ne daju sugestije i primjedbe, one se daju u prvom čitanju, a u drugom čitanju se trebaju davati amandmani. Mi dakle nismo do sada čuli da je MOST dao bilo kakav amandman pa evo kao što je rekao kolega Pernar mi smo pripremili cijeli niz amandmana pa im predlažemo da ako već ne znaju proceduru da onda barem naše amandmane prepišu ili da za njih glasuju, to bi bilo još jednostavnije. Naime, kolega iz MOST-a Kristić hvalio se zadnja dva dana kako su oni pripremili stopu poreza koja će oporezivati nezakonito stečenu imovinu, međutim kao što smo već vidjeli zbog zastarnoga roka koji se uvodi ovim izmjenama zakona ta stopa se neće na nikomu primjenjivati. Dakle Živi zid će predložiti amandman da se za ispitivanje izvora imovine ne stavljaju zastarni rokovi, što znači da je moguće oporezivati svu nezakonito stečenu imovinu unazad zadnjih 26 godina odnosno da je moguće oporezivati imovinu koja je nastala nezakonitom pretvorbom, privatizacijom i ratnim profiterstvom. Ne smijemo zaboraviti da su posljedice privatizacije bile takve da su kojekakvi novopečeni tajkuni skorojevići kupovali tvrtke bez jedne kune u džepu, ponavljam, kupovali tvrtke bez jedne kune u džepu, tko je to dozvolio, i da su slijedom toga stotine tisuća građana ostale bez posla ali i udjela u tim tvrtkama koje su gradile desetljećima svojim vlastitim trudom doprinosima i odricanjima. Prema tome, uvođenje ovakvog zastarnog roka kakav … predlagatelj da zastarni rok i to apsolutni samo šest godina, to znači da smo mi abolirali kompletni kriminal u pretvorbi i privatizaciji. Pa dobro, da li je to zaista moguće da će ovaj Sabor dignuti ruku za ovakvu izmjenu zakona? Da li će se bilo tko crveniti zbog ovoga? Ponavljam, mi smo amandman podijeli pa evo nadam se da će biti sluha, ali i odgovornosti i morala da se jedan takav zaključak prihvati. Što se tiče nekih drugih članaka, također bi željeli apelirati na to da se u ovomu Zakonu o doprinosima ne kažnjavaju ljudi koji rade u obrazovanju, kulturi i znanosti koji ostvaruju drugi dohodak u tim branšama. Htio bih upozoriti da se za znanost, kulturu i obrazovanje već godinama smanjuju izdvajanja i sada ćemo još dodatno, umjesto da povećamo izdvajanja, mi ćemo sada još dodatno te ljude opteretiti time što ćemo ih tjerati da plaćaju doprinose koje do sada nisu plaćali pri čemu ima i cijeli niz nelogičnosti. Npr. nelogičnost je u tome da se za slobodne umjetnike država već plaća mirovinsko i socijalno. A da li ćemo sada onda mirovinsko i socijalno dva puta plaćati? Ja bih volio da mi to predlagatelj zakona razjasni. Znači s obzirom na ovu mjeru i odnosno na smanjivanje ovih proračunski sredstava o kojima sam sada govorimo mi imamo pravo posumnjati da se ovdje ne radi o nikakvom ispravljanju jednakosti ili nekakve nepravde nego da se radi o svjesnomu zatiranju hrvatskog identiteta. Dakle predlagatelj zakona koji ima u svojem imenu dakle ime Hrvatska radi na uništenju hrvatske kulture i onoga što nam je u biti omogućilo da stvorimo našu vlastitu državu. Znači mi umjesto da ne znam pokušavamo stvoriti nekakvog novog Ivana Meštrovića ili recimo nekog novog Augusta Šenou. Mi želimo stvoriti kulturu kojoj će vrhunsko umjetničko dostignuće biti logotipi velikih korporacija, po kojima će umjetničke slike zamijeniti posteri iz dnevnih novina i kultura nasilja i smrti koja nam svakodnevno dolazi iz države, koja je nastala na nasilju i koja živi na nasilju, koja promovira filmove u kojima se krv lije od prve do zadnje minute i iste takve video igrice i koja nam donosi blagdane koji nemaju nikakve veze sa Hrvatskom poput Halloweena. I sada umjesto dakle da se posvetimo i ovom 12 mjesecu, nekakvim tradicijskim blagdanima, šta ćemo opet? Provoditi ćemo vrijeme u trgovačkim centrima i ustvari zatrti sve one vrijednosti na koje smo trebali biti ponosni koje su nam omogućile dakle opće dakle egzistenciju, opstojnost i dakle vrhunski kulturni proizvod će biti ne znam odlazak u Mc Donald's. A za to se vi zalažete, vi smanjujete sredstva za kulturu, umjetnost i evo sada za kulturne radnike. Zbog čega to radite? Znači vi želite postići efekt globalizacije kojem smo cijelo vrijeme izloženi, znači sa ovim tzv. naprednim integracijama da Hrvatska prestane postojati osim eventualno na papiru i na svojoj zastavi i na grbu. Nemojte to raditi. Znači izmijenite ove, Zakon o doprinosima na način da radnicima u kulturi i umjetnicima ostavite ovakve stope kakve su oni do sada plaćali a moj je prijedlog ustvari da im još i više olakšate nego što je do sada bio slučaj. Na koncu konca ako ste pratili rasprave zadnjih dana u javnosti primijetili ste da apsolutno cijela javnost ove mjere odbacuje. I zašto ne reagirate? Zato što niste odgovorni prema javnosti nego ste odgovorni prema onima koji vam šalju direktive o kojima mi ne smijemo glasati. Pa ako je već tako, ja vam onda predlažem da se više ne zovete HDZ nego biselska demokratska zajednica ili ako hoćete NATO-a, svejedno. Također bih htio napomenuti još jednu stvar a to je oporezivanje stranih mirovina koje se vrši u zadnje vrijeme retroaktivno što samo po sebi i nije takav problem nego je problem u tome što porezna uprava nije dala jasne upute stranim umirovljenicima na koji način trebaju plaćati porez. Napravljena je vrlo loša komunikacija između dakle odgovarajućih subjekata. Sam postupak oporezivanja bio je vrlo kompliciran, on je naime podrazumijevao da umirovljenik sam dolazi u poreznu upravu, obračunava porez i plaća ga i to na mjesečnoj bazi. I ljudi jednostavno nisu mogli, uopće nisu znali da moraju to raditi. I sada se dešava to da nekim umirovljenicima dolaze računi za naplatu u iznosu 100 pa i više tisuća kuna. Kako sada neki umirovljenik može platiti porez zadnjih 5 godina u tako visokom iznosu od jedne mirovine? I što je najgore od svega na taj porezni dug se njima dakle zaračunavaju kamate koje su vrlo visoke. Pa bi prema tome bilo vrlo važno poduzeti mjeru da se ovo retroaktivno oporezivanje mirovina a i vi se između ostaloga zalažete za prava dijaspore. Evo žao mi je što i sada nema predstavnika dijaspore, dakle da se ono obustavi a da se porezna uprava bavi onim što je puno važnije a to je naplatom poreznog duga velikim utajivačima i dužnicima. Također bismo željeli još jednom upozoriti da se ovim izmjenama zakona ukida pojam malog poreznog obveznika. Znači mali porezni obveznici to su oni obveznici koji do sada nisu mogli ulaziti u sustav fiskalizacije jer su imali vrlo mala primanja odnosno jedva su preživljavali, opstajali na tržištu, najčešće na način da su cijeli posao obavljali sami i sami sebi isplaćivali vrlo nisku plaću. Do sada im je država išla u susret na način da su oni mogli plaćati jedan paušal, dakle bez ulaganja u fiskalizaciju, bez potrebe da se plaća knjigovodstvo, da se kupuju obrasci i oprema u tu svrhu, međutim sada se ta kategorija građana malih poreznih obveznika ukida što znači da opet ova porezna reforma udara na one najslabije. Znači ponovno vidimo a već smo čuli nebrojeni niz dokaza da ova porezna refoma ne štiti socijalno ugrožene kategorije građana nego da štiti bogataše. Znači što smo vidjeli prošlih dana? Znači vidjeli smo da se ukida pred porez ne znam na nuklearne reaktore, vidjeli smo da se ukida PDV na kupnju vozila i zrakoplova, osobnih automobila a vidimo da mali porezni obveznik recimo evo konkretno slučaj frizer koji vodi jedan mali lokal i ima ne znam dvije, tri mušterije dnevno jedva preživljava da bi kako se zove financirao svoju obitelj. Sada se njemu nameću obveze fiskalizacije potpuno nepotrebno kako da će to spasiti dakle proračun. I to proračun u kojemu postoje rast BDP-a za dakle navodnih 3% i proračun u kojemu se rashodi povećavaju za 4 milijarde kuna. Dakle još jedan krucijalni dokaz da ova porezna reforma ne radi u korist prosječnoga hrvatskoga građanina. Eto, nadamo se da će tijekom glasanja o amandmanima Živoga zida doći do dobre volje da se ove stvari poprave. Također, je oporba predložila cijeli niz kvalitetnih amandmana da bi ova porezna reforma poprimila nekakvo humano naličje potrebno ju je značajno izmijeniti. U ovim izmjenama koje je predložila Vlada jasno je i vidljivo da do nikakvih bitnih promjena u odnosu na prvo čitanje nije došlo pa ako takav oblik ostane i za konačno glasanje Živi zid definitivno takav Porezni zakon neće prihvatiti. A vi prihvatite svu onu odgovornost koja će proizaći iz donošenja ovakvih izmjena zakon. Hvala lijepa.
Hvala lijepa kolega Bunjac. Ja vas moram samo na nešto upozoriti krivi navod koji ste rekli. Naime, mi imamo još od 2011. Zakon o nezastarijevanju kaznenih djela ratnog profiterstva i djela iz procesa pretvorbe i privatizacije. Tako da taj zakon postoji i nema potrebe ga rješavati ovim zakonom. On postoji samo ga se treba provoditi. Ali ima više replika na vaše izlaganje. … [[Upadica se ne čuje.]] Ja uopće ne polemiziram, ja vam samo ukazujem na postojeći zakon. Imamo nekoliko replika, prva je ona uvažene zastupnice Sabine Glasovac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bunjac, dijelim vaše nezadovoljstvo i brigu za umjetnike, za intelektualce, znanstvenike koji će itekako pretrpjeti štetu predloženim rješenjima, konkretno u ovih par prijedloga zakona o kojima danas raspravljamo. Međutim, vidite kad govorimo o ostvarenim prihodima temeljem drugog dohotka tu imamo dvije kategorije. Znači neće baš svi biti na neki način zakinuti zbog toga jer kad govorimo o osobama koje zapravo nemaju sklopljen radni odnos nego prihode ostvaruju temeljem ugovora o djelu njima se ovdje na neki način kad govorimo o neto iznosima koje oni na neki način primaju za poslove koje rade njima se ide na ruku jer se smanjuju upola doprinosi za mirovinsko i zdravstveno osiguranje. Pa će tako neto iznosi, bruto će vjerojatno se snižavati, a neto iznosi povećavati za članstvu u skupštinama i nadzornim odborima trgovačkih društava, upravnih odbora, upravnih vijeća i za neke druge jednokratne i povremene poslove koji nisu podrazumijevali sklapanje ugovora o radu. Ali s druge strane kad govorimo o osobama koje preživljavaju, kojima je čak to jedini prihod a to su na temelju toga što isporučuju određeno autorsko ili srodno pravo ili neko umjetničko djelo. E kod njih, sukladno tome što će se povećavati odnosno uvodi se obveza plaćanja doprinosa za zdravstveno i mirovinsko osiguranje, to će se zasigurno reflektirati u konačnici na neto iznose naknada koje će ti ljudi primati. To zasigurno nije dobro, to destimulira razvoj kulturnog, kreativnog, obrazovnog i znanstvenog sektora s posebnim naglaskom na znanstveni sektor koji je nažalost kada govorimo o izdvajanjima BDP-a za znanost u RH jedan od najnižih u Europi. I nije dobro da ih i na ovakav način dodatno destimuliramo. Jer to je zapravo kreativni intelektualni potencijal RH koji na ovaj način kažnjavan.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Branimir Bunjac. Izvolite.
Zahvaljujem kolegici Glasovac. Da vi ste u pravu da dolazi dakle do kažnjavanja ljudi koji bi trebali biti perjanica svake države jer na koncu konca na što smo mi ponosni kada se predstavljamo svijetu? Da li ćemo mi kad se predstavljamo svijetu pokazati ne znam sliku ministra financija ili ćemo mi pokazati ne znam kip Ivana Meštrovića u New Yorku ili ćemo prikazati kako se zove roman „Seljačka buna“ ili ustvari ove izmjene Zakona o doprinosima. Znači ti umjetnici oni su u biti ono s čime se mi svi ponosimo i u biti ono što stvara dakle nekakvo naličje hrvatske države. A sve se to dešava zato što se predlagatelj zakona uopće ne konzultira sa stručnom javnosti. Znači njih ta stručna javnost ne zanima šta oni misle, njih samo zanima da sami sebe naslikaju ovim kič slikama koje imamo po hodnicima zgrade Sabora koje plaćaju po 50 tisuća kuna, da sam se svojoj slici divim a nekakvom stvarnom umjetničkomu djelu koje je nastalo sa jako puno ljubavi, sa jako puno idealizma u kojemu čovjek ulaže sve svoje potencijale koje ima i koje je na koncu konca stvarao desetljećima to njih ne zanima, to sve zajedno može propasti, zalijepit ćemo na zid kalendar pive Pan i to će biti umjetnost dakle po mjeri predlagatelja ovoga zakona. Ja vjerujem da on u biti niti ne zna šta je to kultura. Bitno je ne znam staviti skupi sat i eto to je dakle ono nekakvo kako se zove kultura koja je na razini onih koji takve zakone donose. Hvala lijepa.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Silvana Hrelje. Izvolite.
Uvaženi kolega Bunjac, vi ste govorili o problematici oporezivanja inozemnih mirovina. Dakako da se ja sa vama slažem da zbog inertnosti i greške sustava ne bi smjelo biti retroaktivnog oporezivanja inozemnih mirovina. Dakle, nisu ljudi krivi što je sustav inertan, što se zakoni promijene ili međudržavni sporazumi na primjer 2009. je Njemačka promijenila svoj socijalni sporazum sa Republikom Hrvatskom i najavila da ako mi nećemo oporezivati umirovljenike, da će ona to činiti. Dakle da mi za umirovljenike iz Njemačke ne naplaćujemo poreze, nego naplaćuje ih Njemačka po zadnjem mjestu prebivališta a mi plaćamo zdravstvene doprinose. Isto tako se slažem ako je 2012. promijenjen zakon po kojem su se uvele obveze plaćanja poreza iz Republike Slovenije nije bilo nikakvog razloga da Porezna uprava nije komunicirala sa svim korisnicima mirovine iz inozemstva, odnosno a mogla je kroz razmjenu podataka dobit sve podatke o njima i na neki način prikupljala podatke i pozivala ih, komunicirala sa njima i davala rješenja. Mi pored ove tehnologije koju danas imamo očekujemo da nam lisica nosi poštu i da na taj način komuniciramo sa ljudima. Ja mislim da to vrijeme treba ići za nama, a te greške su teške, kazne su razne i jako ih teško kao društvo plaćamo i na kraju maltretiramo naše građane zbog inertnosti sustava. Mene dnevno zovu umirovljenici koji imaju takve probleme, a o jednom takvom problemu dati ću, odnosno dao sam u proceduru amandman pa ćete ga imati prilike podržati.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Bunjac.
Hvala kolega Hrelja. Da, tu se ponovno vraćamo na isti problem, a taj je dakle da predlagatelja zakona ne interesira što građani misle. Dakle, vi ste predsjednik stranke umirovljenika, a čak i ja koji dakle sam zastupnik Živoga zida imam zatrpan e-mail i inbox ne znam na Facebooku porukama umirovljenika koji su mi javili da su dobili neki od njih porezni dug da plate u iznosu od 200 tisuća kuna. Znači njemu se u 4 do 5 godina s time da nije bio pravilno informiran o svojoj obavezi dug nakupio sa kamatama toliko, da on sada mora platiti jedan abnormalan iznos koji je u biti nemoguće platiti. Što bi sad umirovljenici trebali? Sad bi umirovljenici se trebali odreći godinu dana svoje mirovine, praktički ne jesti, ne plaćati režije ništa, da bi platili taj porezni dug, a znamo da je to nemoguće. I sada će doći do blokada i iz tih blokada kao što znamo nema izlaza. Opet će biti troškovi ovrhe, opet će biti troškove FINA-e i taj dug će porasti ne znam na takve iznose da će se i potomci tih ljudi morati odricati nasljedstva, morati će se odricati ne znam nekretnina i svega ostaloga, pokretnina da bi se spasili tih dugovanja. Prema tome, odgovornost u ovom slučaju nije na umirovljenicima, nego je odgovornost na Poreznoj upravi koja je vrlo loše iskomunicirala dakle ove izmjene zakona iz 2012. godine koje ste rekli, a osim toga uvela krajnje komplicirane zakone, znači krajnje komplicirane metode naplate poreza da su umirovljenici sami i to na mjesečnoj bazi morali dolaziti u Poreznu upravu, izračunavati svoj porez i uplaćivati državi. Prema tome, ponavljam još jednom. Porezna uprava umjesto što maltretira umirovljenike bilo bi bolje da se uhvati pravoga posla, pa da uhvati sve ove utajivače poreza koji koriste transferne cijene i vrijednosne kupone.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Bože Ljubića.
Gospodine predsjedatelju Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Dakle, nemam namjeru govoriti o meritumu niti rasprave, niti zakona jer smatram da je ovo samo jedan dio, dakle ovaj zakon dio porezne reforme koja na jedan cjelovit, koherentan način rješava problem, pa naravno onda svi segmenti društva zapravo i narod da bi trebali imati od toga benefite. Što se tiče, dakle oporezivanja inozemnih mirovina problem postoji, problem treba rješavati. Umirovljenici iz nekih zemalja je problem dijelom riješen kao što su oni iz Njemačke bilateralnim sporazumima. Onaj iz Švicarske nije riješen. I ja vjerujem da će ova Vlada sigurno naći način da se to riješi. Međutim, javio sam se prvenstveno da odgovorim kolegi zastupniku koji je rekao ne vidim ovdje predstavnika dijaspore. Zapravo ja jesam predstavnik dijaspore iako nisam dio dijaspore, jer sam dio konstitutivnog Hrvatskog naroda iz BiH. Ako zastupnik ne vidi, onda neka pregleda oči, uzme druge naočale. Ja to radim s vremena na vrijeme također.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Bunjac.
Ispričavam vam se kolega zastupniče što vas nisam spomenuo. Naime, bio mi je pogled usmjeren na kolegu Glasnovića, a vas nisam vidio. I drago mi je također što ste napomenuli da će predlagatelj ovu vašu primjedbu uvažiti. Evo konačno smo se složili i mi iz oporbe sa vama iz HDZ-a. Dakle, treba uvažiti primjedbu da se oporezivanje stranih imovina obustavi retroaktivno iz razloga jer umirovljenici za tu, dakle za to neplaćanje ne snose odgovornost. Hvala lijepa.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani kolega. Evo mene zanima jedno pitanje u svojoj raspravi ste istaknuli veliku nejednakost koja se i pojačava u našem društvu zbog ovakve porezne reforme. Moje pitanje je šta mislite zbog čega HDZ to radi? Evo vrlo jednostavno pitanje. Imate li uopće ideju zbog čega HDZ na ovaj način pojačava nejednakosti u hrvatskom društvu?
Odgovorit će uvaženi zastupnik Bunjac.
Kolega Maras, radi se o jednom mentalitetu koji u Hrvatskoj prevladava, a taj mentalitet je stvorio ja moram reći istinu, prvi predsjednik samostalne Hrvatske s jednim zakonom koji je dozvoljavao da se kupuju nacionalizirane vile po vrlo niskim cijenama i onda nakon toga je nastao eldorado u kojemu je bilo najvažnije od svega uzeti imovinu, stvoriti imovinu sam sebi, napraviti dobrobit sam sebi, a zaboravili su se svi oni ideali na kojima je ova država 1990. i 1991. godine bila stvorena. I to traje sve do danas. Znači to je jedan grijeh svojedobno ga je kardinal Bozanić nazvao grijehom struktura koji neće prestati tako dugo dok se promijene generacije u Hrvatskoj, a to je da svi oni koji dođu na vlast putem te velike stranke zaborava sve ono što su bili prije i nakon toga odrađuju sve ono što je u korist jedne vrlo uske grupice ljudi, a to su oni koji su na vlasti političari i oni koji su od njih nastali, a to su tajkuni, pretvorbeni kriminalci i ratni profiteri. I nažalost to se ne može nikako iskorijeniti, ponavljam još jednom to je već ušlo u jedan mentalni sklop u jedan kod, to je kodiranje mozga gdje čak i oni najčvršći koji dođu, a ja vidim da se u ovaj saziv Sabora došli neki vrlo zanimljivi mladi ljudi, ali budite sasvim sigurni da će oni i njih vrlo brzo preokrenuti, vrlo brzo slomiti i dizat će oni ruke onako kako se njima naredi jednako kao što su dizali ruke kada su se trebali svojega kolege odreći u petak, oni će se odreći svoje vlastite rodbine ako treba, ako im je došlo takvo naređenje izvana.
Sada bismo nastavili sa pojedinačnom raspravom, međutim prije toga bih samo jednu obavijest vam pročitao. Dakle, članovima i članicama Odbora za ravnopravnost poslova druga sjednica Odbora za ravnopravnost spolova Sabora održat će se danas u dvorani Janka Draškovića, soba 202 s početkom rada u 14 sati. A sada bih dao riječ uvaženom zastupniku Gordanu Marasu. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Evo ga približavamo se već lagano pauzi i drugi dan je rasprave o poreznoj reformi. Ono što je bitno reći i što nas sve skupa ovdje zastupnike u Hrvatskom saboru muči, a šta uporno ističemo tijekom ova dva dana je to da jednostavno ne možemo razumjeti zašto porezna reforma u ovom trenutku dolazi na dnevni red kada ne rješava osnovna pitanja koja muče naše građane. Znači mi imamo pitanje koje je broj jedan u RH, a to je pitanje minimalne plaće koja je sada definirana ispod svake moguće granice kako bi ljudi mogli dostojanstveno živjeti od svoga rada i ono na čemu SDP inzistira odnosno Klub zastupnika SDP-a inzistira je da se pitanje minimalne plaće što prije uvrsti u dnevni red i da ona bude definirana kao 50% prosječne plaće u RH što bi u ovom trenutku stotinama tisuća naših sugrađana omogućilo da imaju 500 kuna veću plaću nego što imaju do sada. Sa druge strane pitanje umirovljenika odnosno minimalne mirovine odnosno prosječne mirovine koja je sada pala ispod 40% i koja na neki način ne zadovoljava niti najosnovnije potrebe naših umirovljenika i mjere koje hrvatska Vlada mora poduzeti kako bi se ta mirovina vratila preko 40%. To su pitanja za koja smo očekivali da će svaka odgovorna vlada, da će svaki odgovorni ministar otvoriti njih prve u ovom trenutku i postaviti ih kao top prioritet na dnevni red Hrvatskog sabora i hrvatske Vlade. Ne da otvara prvo temu kako da se poveća plaća onima koji imaju previše ili imaju puno ili imaju dovoljno da bi mogli sa te strane dostojanstveno živjeti, a obrazloženje je da će se na taj način povećati osobna potrošnja. Ja sam uvjeren upravo suprotno. Ako neko ima 35, 40 ili 50 tisuća kuna plaću on u ovom trenutku tih dodatnih pet tisuća kuna koje mu daje HDZ-ova i MOST-ova Vlada neće potrošiti u hrvatskim trgovinama nego u najboljem slučaju će spremiti u štednju jer mu to ostane kao dio nečega što može ulagati u svoju imovinu. Znači nema govora da će ova porezna reforma povećati osobnu potrošnju i da ćemo od toga vidjeti određeni efekt sutra u RH na BDP. Sa druge strane proteklih mjeseci su me dosta napadali raznorazni analitičari, ekonomisti, savjetnici banaka, savjetnici interesnih skupina, HUB-a, HUP-a i sličnih i govorili su mi da pričamo bez veze, da je to u biti obična demagogija da ne mogu obrazlagati i argumentirati da oni koji nemaju dovoljno veliku plaću da plaćaju više poreza da oni ne mogu dobiti više, da zašto se ja bunim da se njima i onako ne može pomoći. Ja kažem upravo suprotno. Može se pomoći samo drugačijom politikom i drugačijim načinom. Mi smo mogli odabrati primjerice doprinose na sve plaće u RH smanjimo 2% i u toj situaciji pošteni poduzetnici bi mogli napraviti to da nekome tko ima pet tisuća kuna plaću poraste plaća za 2% za preko 100 kuna mjesečno. Znači moglo je biti načina, moglo je biti rješenja, ali se odabralo rješenje gdje onaj sa pet tisuća kuna ne dobija ništa, a onaj sa 50 tisuća kuna dobija pet tisuća kuna. I još su mi govorili da smo mi kao nešto antipoduzetnički nastrojeni, ja osobno vas ovdje uvjeravam da nisam za povećanje poreza poduzetnicima ni građanima nego upravo suprotno, za smanjenje poreza poduzetnicima i građanima. nego upravo suprotno, za smanjenje poreza poduzetnicima i građanima. To ne znači da mislim da je ovaj primjer idealan. Ja bih umjesto rasterećenja onih najbogatijih odabrao da smanjimo stopu 25% ne na 24 nego na 22 ili 21. Bilo je prostora i ima prostora da se to napravi ali nažalost to nismo napravili. I još jednom ću vam reći, pogledajte usporedno primjere iz Austrije, Njemačke, Italije, Velike Britanije, Francuske, svih razvijenih zemalja, sve one imaju progresivne stope, nigdje nema flat tax šta očito zagovara ova Vlada. Nigdje nema samo dvije stope, svagdje je onaj koji ima veću plaću plaća veći porez. I sa te strane još jedna nelogičnost i moram je istaknuti ovdje. Menadžeri, direktori, članovi uprava, banaka, trgovačkih lanaca u RH plaćaju manje poreza nego njihovi kolege u Austriji, Italiji i Njemačkoj. U Austriji maksimalna stopa poreza je 50%, u Njemačkoj 45% plus porez solidarnosti, 5,5%, u Italiji 43%. Zašto je tamo to moguće, zašto te zemlje nisu antipoduzetničke a kada netko sličnu stvar predloži u Hrvatskoj onda je antipoduzetnički nastrojen zbog toga šta interesne skupine onih koji imaju pristup medijima forsiraju takve teorije i daju podršku ministru Mariću jer je to isti interesni krug, iste skupine ljudi kojima je u interesu da guraju samo svoj, svoju agendu, i da guraju samo svoj interes i da na kraju krajeva imaju više novaca od onoga što će ministar Marić usvojiti. To je ono što mene muči i to je ono šta ja ne mogu nikako shvatiti da ministar financija njemačke Wolfgang Schäuble može na taj način oporezivati menadžera u trgovačkom društvu u Njemačkoj a ne možemo mi u Hrvatskoj. Znači netko tko ima 10 tisuća eura neto, 70 tisuća eura, 70 tisuća kuna neto mjesečne plaće dame i gospodo po ovom prijedlogu plaćati će više poreza u Njemačkoj nego u Hrvatskoj. Šta ne bi bilo sporno da u isti trenutak onaj koji radi kod tog menadžera u banci ili u trgovačkom lancu ne plaća više poreza u Hrvatskoj nego što plaća njegov kolega u Njemačkoj. Znači mi smo radnicima napravili veće, zaposlenicima veće opterećenje u RH a manje smo dali predsjednicima i članovima uprava. Je li vidite koja je to logička inverzija. Ja bih bio sretan da kao u Njemačkoj u Hrvatskoj bude 14% porez na dohodak za plaće koje su ne znam 6, 7 tisuća kuna ili 1200, 1300 eura, do 10 tisuća kuna, ja bih bio sretan da je to tako u Hrvatskoj. Nažalost ne, u Hrvatskoj je taj porez 24%. Ali bih bio isto tako sretan da zadržimo ovu stopu od 40% jer ona pojačava nejednakosti u našoj zemlji. Pokazati ću vam još jednom graf koja je razlika između SDP-ove reforme i HDZ-ove reforme. SDP-ova reforma je definirala da srednje plaće, da srednje plaće rastu da taj rast plaće bude tisuću kuna i da se on zaustavi na nekih 13, 14, 15 tisuća kuna neto. Nakon toga imali 60 tisuća kuna, 50, 30, svejedno vam raste plaća 1000 kuna. Po prijedlogu ministra Marića, HDZ-a i MOST-a to ide 1000 kuna opet raste do nekih 15, 16 tisuća kuna, nakon toga ide strelica prema gore, graf ide prema gore i vidite da ta plaća raste i raste i raste. Što veća plaća, veći porast. I sada će reći netko opet vrlo mudro kao da to nitko živ ne zna, zato kaj oni plaćaju više poreza. Pa plaćaju više poreza i u Njemačkoj i u Italiji i u Austriji i u Danskoj i u Finskoj, u 17 ili 18 zemalja Europske unije ta stopa će biti viša nego u Hrvatskoj. Jedino u zemljama koje su odabrale flat tax tamo će porezna stopa biti niža poput Slovačke, poput Estonije, ovih zemalja koje su taj model uvrstile. Ako to želimo, ja to ne želim, ja sam socijal demokrat, ljevičar, ja želim da onaj tko ima više više doprinosi društvu a da zaštitimo one koji su najsiromašniji i koji nemaju ništa. I na taj način trebamo rezonirati a ne na način kako bi pomogli onima koji ionako već dovoljno imaju. A najviše me boli od svega ministre Mariću šta ste upravo sa tim krenuli. Zašto na prvoj sjednici Vlade nije bio Zakon o minimalnoj plaći? Zašto na prvoj sjednici Vlade nisu bile mjere koje će pomoći našim umirovljenicima? Ne na prvoj sjednici Vlade su bile mjere koje će pomoći članovima uprava koji zarađuju 50 i više tisuća kuna da dobiju 5, 6, 7, 8 tisuća kuna više mjesečno. I to je ono što će nažalost obilježiti ovu poreznu reformu i to je ono zbog čega ja tu reformu ne mogu apsolutno nikada i nikako prihvatiti. Hvala vam lijepa.
Hvala vam lijepa. Imamo nekoliko replika. Uvaženi Silvano Hrelja je prvi se javio.
Uvaženi kolega Maras, vi ste spomenuli prosječne mirovine, međutim ja vam moram reći da mi imamo točno definiran problem u mirovinskom sustavu ako ćemo se boriti protiv siromaštva. Imamo 40% umirovljenika koji su ispod prihodovnih cenzusa kojima ih država oslobađa plaćanja dopunskog zdravstvenog osiguranja a vi znate da je to 1516 kuna prihoda po osobi ili 1936 kuna ako je netko samac. To su kriteriji postavljeni još 2004. godine. Dakle nije problem ako imamo dvije mirovine po 2700 kuna u kući, problem je ovih 40% umirovljenika koji nemaju drugih prihoda. I tu se moramo, tu se moram boriti i zato sam i u svojoj diskusiji i razumijem ovo što govorite ustvrdio da bacamo materijal onima koji imaju, dakle sredstva, novac bacamo onima koji imaju umjesto da rješavamo problem siromaštva. Podsjećam da stare demokracije, Kraljevina Danska, Italija ima raspone među plaćama 1:2,5, kod nas se pregovara sa najmanjim rasponom 1:3,2. Pa mi onda, i država pregovara na taj način kao potpisnik kolektivnog ugovora. Pa mi recite i dajte mi argumente da ovo nije elitistički pristup plaćama i mirovinama. Moramo shvatiti da od plaće i mirovine svi moraju živjeti. Ne radimo sve ove godine ništa na tom planu, a još je predsjednik HDZ-a 2003. premijer Sanader potpisao sa HSU-om sporazum da će prosječna mirovina za trajanje prvog njegovog mandata biti 70% prosječne plaće.
Hvala. Odgovorit će poštovani zastupnik Maras.
Gospodine Hrelja, ovo je apsolutno elitistički pristup. Da je elitistički pristup govori vam niz podataka. Jedan od tih podataka je da je ova reforma okrenuta samo prema 2% građana RH. Umirovljenici neće imati ništa od nje, 0 kuna. 50% zaposlenih ništa od nje, 0 kuna. 48% zaposlenih će imati 50, 60, 70 kuna mjesečno, 2% zaposlenih prema kojima je ova reforma i dobro ste je nazvali elitistička reforma okrenuta će imati 1000, 2, 5, 7 pa da najviših plaća i po desetke tisuća kuna više mjesečno. I sada će oni opet reći pa mi više i plaćamo. Ali normalno je da onaj ko ima više, više i društvu vrati a da oni koji imaju najmanje da njih društvo štiti.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Pernara. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Da gospodin Maras čak je koristio svojedobno i usporedbu ove Vlade, odnosno njene politike sa Superhikom. Međutim, ja bi se usudio reći da postoji jedna razlika. Naime, Superhik je u stripu Alan Ford prikazan kao negativac, štoviše glavni negativac a politiku ove Vlade pokušava se putem medija prikazati kao neku pozitivnu promjenu ali se ne govori o njenim posljedicama što će reći da kao što je naveo i kolega Bunjac da će samostalni umjetnici odnosno znači glazbenici kojima država već sada plaća doprinose plaćat će ih dva puta. I mogu se samo složiti sa svime što je gospodin Maras rekao i reći da dijelim njegovu osudu te i takve politike koja će se prelomiti na najsiromašnijima. Jer imajte na umu da će siromašni dobiti zanemarivo, a oni s najvećim plaćama jako puno. Međutim, cijene osnovnih namirnica će poskupiti. U konačnici će doći do toga da će siromašnima ostati manje novaca, a bogatima više. Jer bogati ne mogu jesti, ne može netko s 50 tisuća kuna plaće jesti puno više ne znam količinski od nekoga ko ima 5 tisuća kuna plaću recimo. I u konačnici što će se dogodit malo se, zapravo udara se po sirotinji, bogatima se povećavaju prihodi i u konačnici se to sve nivelira i opet dolazimo na kraju da se pretače iz šupljeg u prazno, da zapravo rupa u proračunu će i dalje biti u milijardama. A u konačnici niti će socijalni problemi biti riješeni, niti će deficit biti riješen. Mi smo danas zahvaljujući politici ove Vlade u potpunoj financijskoj katastrofi. Hvala.
Hvala. Odgovorit će poštovani zastupnik Maras.
Hvala lijepo gospodine Pernar. Sve što ste rekli utemeljeno je na činjenicama. Znači niti Vlada razmišlja o velikoj većini naših građana, niti nešto radi da joj pomogne, niti vidim da će od ovoga biti išta korisno. Rekli ste dobro da netko tko ima 50 tisuća kuna taj novac koji će dobiti više mjesečno neće potrošiti uopće. Ne može ga potrošiti, stavit će ga u banku, na kraju će taj novac koji stavi u banku vjerojatno kroz minuse građana posuđivati oni najsiromašniji. Znači duplo će na kraju biti šteta za naše sugrađane. Znači s te strane umjesto da se razmišljalo o tome da se pomogne svima ili da se pokuša pomoći svima na kraju se pomoglo vrlo malom broju ljudi. A ovo da mediji to hvale, pa samo pogledajte ko hvali, oni koji imaju najviše, analitičari, ekonomisti, tzv. libertijanci. Oni kao su za apsolutne slobode, njima država uopće ne treba. Znači njima država opterećenje, šta će država da socijalno štiti one koji su najugroženiji. Takvi kritiziraju, takvi se ponašaju i moraliziraju i objašnjavaju meni kao da ja ne znam da je dobro plaćati manje poreza ali moramo doći u tu situaciju da vidimo šta je pravedno. Ja sam da plaćaju ljudi manje poreza ali oni sa manjim plaćama, a ne oni sa najvećim plaćama. Mi smo to sa ovom reformom napravili da oni koji imaju najviše plaće plaćaju manje poreze. Pa to je totalni nonsense.
Hvala lijepa. I zadnja replika je ona uvaženog zastupnika Furija Radina.
Hvala lijepa. Slažem se s vama kolega Maras da oni koji imaju više trebaju vratiti više a oni koji su na rubu egzistencije bi trebali biti zaštićeni maksimalno. Ali javio sam se zbog druge, radi objektivnosti, zbog druge stvari koju ste rekli. Rekli ste da je u nekim zemljama na primjer u Italiji da poduzetnici plaćaju enormno visoki takav porez i da nitko se ne žali. Kolega Maras, svi se žale od malog do srednjeg, do velikog. To je jedna od najvećih tema uopće u Italiji porez i porez na dohodak i razni oblici poreza. I zato u Italiji delokaliziraju u Rumunjsku pogotovo i u nekim drugim zemljama. Kod nas malo, a jedino što takvih reforma očekujemo ili jednu od stvari koje od takvih reformi očekujemo je da delokaliziraju kod nas. Tako da nije istina da se ne bune, svi se bune oko toga. Ne samo da se bune, nego su očajni radi toga, a ostale stvari koje ste rekli podržavam, ostale stvari.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo gospodine Radin. Nisam ja govorio ovdje o poduzetnicima, ja sam govorio o porezu na dohodak. Vi vjerojatno znate tko je Pier Carlo Padovan, znači to je ministar financija Republike Italije kojeg naš ministar vjerojatno sreće na europskim vijećima. I ja ću vam reći u Italiji imate 5 stopa po kojima se oporezuje porez na dohodak. Znači do 15000 eura je najniža stopa 23%. Ja bih ovdje dao podršku da ministar smanji na 23% umjesto na 24. To znači da bi 1% ostalo više opet građanima. Znači, onda bi umjesto netko umjesto 50, 60 kuna ovi naši kolege u Saboru dobili 120 kuna. Znači s te strane odmah bi to dao. Znači, do 15000 eura je neoporezivo, nakon toga ide 23%. Znači evo, 15000 eura. Znači s te strane, pardon. Ne, do 15000 je 23%. Ali s te strane bih ja podržao ministra Marića da on smanji za 1% ovu srednju stopu, ali ne za 4% najvišu stopu. Pa kakve to logike ima. Pa to nema apsolutno nikakve logike osim da pomogneš nekom tko ima 50000 kuna. I sa te strane ja sam uvjeren da će ljudi zapamtiti ovu reformu upravo prema tome. Nema veze da li će se ona zvati Superhik ovako ili onako. Ljudi će zapamtit ovu reformu prema tome da je pomogla isključivo sloju ljudi koji već dobro živi i koji na neki način nema potrebe da im se pomaže. Sa druge strane nije pomogla onima kojima je najpotrebitije i oni koji imaju najniže plaće, a apsolutno nikako nije pomogla umirovljenicima. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sada ćemo napraviti stanku i nastavit ćemo sa radom u 15,00 sati. Imamo još nekoliko pojedinačnih rasprava. STANKA U 13,35 SATI
Poštovane zastupnice i zastupnici nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Sljedeći se za raspravu pojedinačno javio uvaženi kolega Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Ja sam si svoju pojedinačnu raspravu ostavio sa pojašnjene amandmana Kluba zastupnika HNS-a i HSU-a pa bih zamolio kolege iz ministarstva za trenutak pažnje, s obzirom da se radi o po meni i prihvatljivim amandmanima i nečeg što poboljšava sam tekst Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak. Veoma je teško kada se rade samo izmjene i dopune intervenirati na neke gluposti koje postoje dugo u našim zakonima, ali sada kada pred sobom imamo Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak dakle imamo integralni tekst cijelog zakona, onda možemo intervenirati gdje i prije nismo. Dakle amandman prvi vezan je uz članak 8. gdje ste napisali pohvaljujem neke intervencije u članku 8. ali da bi one bile do kraja precizne predlažem da izbrišete riječ doživotna ispred mirovine jer sve su mirovine koje se konzumiraju doživotne ili pak se stave u stanje mirovanja pa se nastavljaju do pozicije doživotnosti, a mi imamo podjelu na ne na doživotne i ne doživotne mirovine nego na starosne, obiteljske, invalidske, prijevremene mirovine ako ćemo o podjelama govoriti, dakle mi taj termin ne poznamo kao takav. I predlažem da se onako kako je u Zakonu o doživotnoj otpremnini odnosno dokupu mirovine koji je novijeg datuma koji je donio Hrvatski sabor 2013. godine da se završetak tog članka prilagodi i da se umjesto dokupljene mirovine isplate dokupljene mirovine govori o doživotnoj otpremnini uz mirovinu. Dakle mislim da je ovo korektno i to onda zajedno sa člankom 21. koji ste vi preformulirali stavkom 2. točkom 2. ovog zakona daje jednu cjelinu sasvim konkretno. Drugi amandman je vezan uz to da baš ne moramo pisati kako smo došli do cifre 3.800 jer ovdje predlagatelj objašnjava da je došlo do cifre 3.800 na način da je pomnožio osnovicu osobnog odbitka za 1,5 i onda je taj broj zaokružio na stoticu. Valjda je trebalo napisati ili višu stoticu ili mogao je napisati da je uvećao taj broj za 50 kuna. Mislim da je nepotrebno objašnjavati s obzirom da se to ne mora vezivati uz osnovicu da je nepotrebno objašnjavati na koji način se došlo do brojke 3.800 kuna kao nove neoporezive osnovice. Naravno, amandman tri već unaprijed znam da ga nećete prihvatiti jer on se konceptualno vezuje uz više poreznih stopa, tri i više poreznih stopa, ali je to nešto što umirovljeničke udruge i umirovljenici zagovaraju uz ostanak više stopa uz opstanak progresivnog oporezivanja dakle da porezni teret nose više oni koji mogu od onih koji mogu manje. Prema tome to je želja i prijedlog i udruga umirovljenika i Hrvatske stranke umirovljenika i kluba HNS-a i HSU-a u kontekstu postojećih stopa ovo bi bilo ovo naravno da ćete odbiti jer bi bilo preskupo sada sa dvije porezne stope. To bi bilo još skuplje nego što ste vi dali i bilo bi još više davanja onima što imaju velike plaće i mirovine. Ali zbog različitog pristupa mi se zalažemo za ono što smo i do sada govorili. Nadalje, amandman četvrti govori dodajemo u članku 19. novi stavak koji glasi porezne stope iz stavka 1. ovog članka umanjuju se za 50% isplate mirovina. Dakle niste upisali olakšicu za umirovljenike niti u točkama u kojim definirate porezne stope, niti u točkama u kojem su olakšice nego u točki 24. stavku 5. gdje ste rekli da se predujam poreza za umirovljenike umanjuje za 50%. Znate činite problem onima koji žele pronaći uporište u zakonu umirovljenicima jer mislim da nisu baš skloni apstraktnom doživljaju zakona nego vole direktne odnose, vole pročitati ono što ustvari je. Ova odredba je previše skrivena u članku 24. stavku 5. pa predlažemo da je, ne znam zašto se skrivamo. Dal nešto imamo skriti od Europske komisije, zbog čega ne možemo u članku 19. pisati da kod isplate mirovina se primjenjuje stopa koja je 50% manja od ove dvije stope iz stavka 1. članka 19. Amandman peti odnosi se na članak 25. dakle to je nešto što stoji u ovom zakonu, a ne funkcionira od 7. mjeseca 2001. godine onda kada se ustanovila Državna riznica. Dakle ne postoji taj način koji je opisan u tom stavku 1. članka 25. da HZMO obustavlja poreze i da ga je dužan doznačiti do kraja mjeseca za prethodni mjesec u državnu riznicu. Oni već 15 godina niti su čuli šuškanje novca, niti su osjetili miris novca niti se oni time bave. Prema tome, ne razumijem zašto to mora pisati u članku 25 ovog zakona kada je u praksi sasvim nešto drugo. Oni izračunaju i kažu Ministarstvu financija isplatite to ponaosob svakom naravno a porez si zadržite. Dakle ovog cash flow koji je ovdje napisan nema, ne postoji, pa nema potrebe ni da postoji ova odredba zakona. Amandman 4. je interesantan s obzirom na našu dosadašnju praksu. Mi imamo dvostruko postupanje porezne uprave. Naime, porezna uprava upravo umirovljenicima koji dobivaju mirovine iz 2 ili više izvora, može dobiti i iz tri izvora, može dobiti i iz Hrvatske, iz BiH ili Njemačke, ili Slovenije. Dakle Njemačka je drugi problem jer oni oporezuju svoje mirovine kod sebe, ali pretpostavimo da je to Hrvatska, BiH-a i Slovenija. Imamo situaciju da ako je ukupno zbrojena mirovina manja od 3800, porezna uprava kaže oslobođeni ste poreza. Dakle u tom slučaju porezna uprava zbraja sve mirovine i određuje rješenjem da nema mirovine. Ali ako netko ima 2000 iz Hrvatske a 2000 iz Slovenije u tom slučaju se ne zbraja, u tom slučaju se taj dio koji dolazi iz Slovenije tretira kao drugi dohodak i oporezuju se ukupan iznos od 2 tisuće sa 12%, sa 12% poreza, sa stopom od 12%, znači plaća se 240 kuna mjesečno iako je stvarni porez koji bi umirovljenik trebao platiti svega na 200 kuna odnosno 24 kune plus par kuna prireza, ukupno 26 kuna. Dakle umirovljenik cijelu godinu plaća svaki mjesec 24 kuna, dakle, uplatio je poreznoj upravi 2400 i ona na kraju godine mora dati zahtjev za povrat više uplaćenih poreza da mu se to vrati nazad. Pa zar smo mi spali na to da umirovljenici sa takvim primanjima kreditiraju državu? Zato smo vam predložili da u ovom članku 81 kažemo da se, da su to dakle dijelovi dohotka, jednog dohotka da to nije drugi dohodak, da se ima porezna uprava ponašati na način da zbroji istovrsne dohotke, jer su sve to dohoci od nesamostalnog rada i vi ste preciznije utvrdili u člancima 39. stavak 2, točka 1. i u članku 21., stavak 2, točka 1 ovog zakona pa je ovo u suštini samo povezivanje, bolje uređena ova dva članka da se točno zna da nema odstupanja od ovog pravila. Pa bih vas ja molio da imate razumijevanja za ove amandmane, ni u primisli nisu politički nego je ovo doprinos kvaliteti ovog zakona neovisno o osobnog glasanju ili o glasanju našeg kluba. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Hrelji na raspravi. Imamo jednu repliku. Uvaženi kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Da, gospodine Hrelja, pitanje je koliko će prosječan umirovljenik imati koristi od ovih reformi. Ja sam slušao vaše izlaganje koliko sam vremenski mogao i došao sam do zaključka da umirovljenici neće profitirati ovom reformom kao što nisu ni drugim HDZ-ovim reformama. I to na kraju vidimo po tome kada hodamo ulicama našeg grada i kada ih vidimo kako kopaju po smeću ili naravno pred redovima pučke kuhinje u Jukićevoj, Branimirovoj, Bože mili, Bože mi oprosti što se sa tim ljudima događa. I sada što se događa? Umjesto da ova Vlada nešto učini za njih, da podigne mirovine, da spasi te ljude jer ja se sjećam kada je meni jedna penzička rekla u autobusu ZET-ovom, rekla je sinko moj ja bih njih žive mogla peći. To mi je rekla, aludirajući na te zastupnike koji vode tu politiku da su mirovine 500, 800, 1500 kuna, tko od toga može živjeti. Nažalost mi vidimo da ova Vlada jednostavno sluha za umirovljenike nema i da se ova agonija, ta patnja, to stradanje tog velikog broja ljudi ovom reformom, oni su nas papirima zatrpali, ja ovdje imam pun stol papira imaju i svi drugi kolege, ovo je sve, ja ne znam što raditi sa ovim papirima, ovo je jedno bombardiranje birokracijom a u suštini se za ljude ne mijenja ništa. I s tim razlogom podupirem u suštini izlaganje kolege Hrelje.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Hrelja. Izvolite.
Ma zahvaljujem na podršci ali ja moram neke stvari reći. Ja sam vrlo iskren u svojim odnosima sa prijedlozima zakona i ministrima i onima koji predlažu određene. Ja sam i jutros rekao da se u dijelu slažem sa ministrom i polemikom koju sam imao s njim da se borba protiv siromaštva ne može voditi kroz porezni sustav. Ma kako mi se ovo interpretiralo i uzelo ja ću to opet ponoviti. Jer mi smo svašta natrpali u mirovinski sustav, mi smo svašta natrpali u mirovinski sustav i teško je da možemo iz njega izvlačiti nešto povoljnije za borbu protiv siromaštva a da ne radimo nove nepravde. Nepravdi u mirovinskom sustavu ima i previše, utrpano je svega i svašta unutra i ono što tu spada i što ne spada. Ali ono s čime bih se složio da borbu protiv siromaštva moramo započeti, da to mora postojati socijalni fond ove države kojim se borimo protiv siromaštva. Ne mora biti prvenstveno mirovinski sustav koji će to trpjeti. On dovoljno trpi međugeneracijske solidarnosti i uzajamnosti po tim načelima. Ali treba stvoriti pretpostavke da imao novac koji ovdje dajemo onima koji inače primaju najveće mirovine i najveće plaće bez potrebe i bez da nas je to itko pitao i suprotno našim predizbornim obećanjima svih stranaka ovdje se ovo radi, dakle potpuno odstupamo od svojih riječi uključujući i HDZ, MOST i svih nas kad bi zagovarali ovakav jedan porezni sustav. Dakle, hoću reći da se za to treba pripremiti i čuvati resurse da se možemo boriti protiv siromaštva u ovoj zemlji koje postaje svakim danom sve više neizdrživo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Hrelji na odgovoru na repliku. Krećemo na slijedeću raspravu, prelazimo na slijedeću raspravu uvaženi kolega Mirando Mrsić.
… [[Govornik naknadno uključen.]] gospodine potpredsjedniče. Pa osvrnuo bi se na konačni prijedlog Zakona o porezu na dohodak koji je jedan od zakona koji se tiče svih građana RH od punoljetnosti pa do duboke starosti. Kao što je rekao ministar Marić jedan od ciljeva promjena u sustavu porezu na dohodak i rasterećenje rada posebno visokoobrazovanih radnika. Prema podacima Državnog zavoda za statistiku prosječna mjesečna bruto plaća radnika s visokom stručnom spremom u 2014. godini to je zadnji službeni podatak koji imamo iznosila je 12 652 kune a jasno da je najviša bila u djelatnostima koje imaju i najveće plaće. Tako da visokoobrazovani stručnjaci u financijskim djelatnostima imaju 14 911 kuna bruto a ovaj IT stručnjaci otprilike negdje oko, dakle u financijskim službama 17 099 kuna a u IT sektoru 14 911 kuna. Žao mi je što u ovoj zakon nije praćen i sa procjenama učinka samog zakona na sve one na koje se odnosi. Puna su nam usta hvale da je to rasterećenje rada, da će radnici u Hrvatskoj imati veće plaće posebno visokoobrazovanih koje želimo zadržati u RH. Pa evo nekih simulacija koje jasno kazuju da to neće biti slučaj i da je ovo samo jedan paravan za sve ono drugo što se kreće u ovoj poreznoj reformi a to je da se što više na strani poslodavaca omogući da imaju što više profita, da imaju što više zarada i da radnici u Hrvatskoj ne osjete efekat ove porezne reforme. Tako da povećanje neto plaće visokoobrazovanih samaca će rasti između 91 kunu do 133 kune. Jer je to nekakav porast koji će omogućiti da u Hrvatskoj se poveća potrošnja, da na taj način se poveća proizvodnja i da to bude zamašnjak za samu našu ekonomiju. A dok IT stručnjaci o kojima puno govorimo će imati prosječno povećanje plaće za 112 kuna. Pitam vas je li to nešto o čemu se možemo hvaliti ili je potrebno napraviti, bilo potrebno napraviti i neke druge iskorake a ne robovati zahtjevima financijskog kapitala i poslodavaca koji se jasno vidi kroz cijeli ovaj paket poreznih reformi. Drugo, jedan od ciljeva ovih poreznih zakona to je i Ministarstvo financija jasno naglasilo, a ministar Marić je više puta ponovio a evo i ja ću ponoviti postizanje socijalne pravednosti, ali kad pogledamo ove zakone oni idu potpuno u suprotnom pravcu. Postizanje socijalne nejednakosti i to će ovi zakoni i proizvesti nakon njihove promjene. Porast će razlika u primanjima između radnika koji imaju najniža primanja i radnika koji imaju najviša primanja. Tome govori u prilog podatak Državnog zavoda za statistiku iz ožujka 2015. godine da samo 6,6% od ukupno zaposlenih radnika u pravnim osobama prima neto plaću od 10 tisuća kuna i više. 1 milijun i 300, 1 milijun i 400 tisuća je zaposlenih od toga 6,6% ima plaću veću od 1000 kuna koji će osjetiti ovu reformu a većina ostalih tu reformu neće ni vidjeti. Budući da je radnicima koji imaju plaću između 6 i 10 tisuća kuna bruto, odnosno 4,5 i 6 750 kuna njima će ustvari plaće najmanje rasti dok onim našim radnicima i građanima koji imaju minimalnu plaću neće rasti niti kunu. Stoga je bilo pametno u ovom zakonu se osvrnuti na one koji su gro radništva u Hrvatskoj, gro zaposlenih u Hrvatskoj a to su svi oni koji imaju plaću do 10 tisuća kuna i tu napraviti određena rasterećenja koja bi dovela do toga da i oni osjete efekat ove reforme. Stoga je SDP uputio u proceduru amandman kojim predlaže vraćanje tri stope oporezivanja dohotka na osnovicu do 2 200 kuna 12%, na osnovicu do 17 400 kuna 24%, a preko 40%. To bi izazvalo i dovelo do stimuliranja potrošnje jer mi simuliranjem podataka vrlo jasno se vidi da bi neto plaće rasle u visokoobrazovnom kadru između 400 i 445 kuna umjesto trenutno predloženih 91 i 112 kuna a također bi rasle i ostalim našim građanima koji imaju bitno manje plaće od ovih 6,6% koji su navedeni i koji će imati koristi od ovoga zakona. Da je Vlada socijalno osjetljiva onda bi razmišljala o povećanju neoporezive osnovice za 3800 na 5000 kuna, da i ovi naši sugrađani koji imaju niska primanja, rasterećenjem poreznim od strane države dobiju dio onoga što imaju i naši sugrađani koji imaju relativno visoke plaće gledajući na plaće većine građana u Republici Hrvatskoj. Žao mi je što uz ovaj zakon nije Vlada se usudila donijeti i još da uvijek nemamo podataka, nije se usudila donijeti novi iznos visine nove minimalne plaće. Ona u Hrvatskoj u ovom trenutku je negdje otprilike oko 40,3% prosječne plaće i u postojećem zakonu je vrlo jasno navedeno da je bilo potrebno kroz provedbu zakona doći do 50% udjela minimalne plaće u prosječnoj plaći. Zakon koji je donesen je doveo do deblokade minimalne plaće 2013. godine, ali nije postigao cilj koji je bio, a to znači da 50% prosječne plaće bude minimalna plaća. Stoga će biti zanimljivo vidjeti kako će Ministarstvo rada i mirovinskog sustava odgovoriti na taj izazov, jer u Hrvatskoj imamo sve više zahtjeva poslodavaca za radnicima, ali ne radnih mjesta koja su slabo plaćena, koja su nesigurna nego dobro plaćena radna mjesta, a minimalna plaća je nešto što je garant države da ispod toga cijena rada u Hrvatskoj ne može i ne smije biti. Ono što je jasno da plaća sada kada govorimo o minimalnoj plaći da ona ne može rasti na 50% odmah, ali u jednom postupnom porastu od 5% godišnje možemo doći do onog cilja koji je, a da to znači da u Hrvatskoj građani kad govorimo o minimalnoj plaći, da ta minimalna plaća bude 50% prosječne plaće što negdje otprilike bi u 2018. ako zadržimo ovakav trend bi bila u bruto iznosu negdje oko 3800 kuna što znači da bi naši sugrađani ako to povećamo kroz dvije godine godišnje do mjesečno imali 250 kuna veću minimalnu plaću nego što su imali do sada i da njihova neto minimalna plaća u 2018. treba biti najmanje 3000 kuna, odnosno 3800 u bruto iznosu. Kroz ove izmjene treba gledati i izmjene Zakona o mirovinskom osiguranju gdje se ukida onaj dio koji je vezan uz razdvajanje mirovina i ide se na usklađenje mirovina po posebnim propisima sa mirovinama koje su usklađene prema Zakonu o mirovinskom osiguranju što znači da će one rasti po stopi od 1,1% puno više nego mirovine koje su vezane uz Zakon o mirovinskom osiguranju tzv. radničke mirovine što će izazvati trošak državi od 97 milijuna od 2017. do 250 milijuna 2018. a negdje 2022. i treće preko pola milijarde. Ti koji imaju visoke mirovine sa ovim će dobiti rasterećenje, imat će veće mirovine i sa ovim što Vlada predlaže dobit će još jedan dodatni impuls i tu ćemo napraviti socijalnu nejednakost između onih koji imaju relativno visoke mirovine i oni koji te mirovine nemaju. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mirandi Mrsiću na ovoj raspravi. Imamo jednu repliku. Uvaženi kolega Ivan Klarin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Mrsić, vi ste rekli u svojoj raspravi o deficitu radne snage u Republici Hrvatskoj. Mene naprosto kao mladog čovjeka zabrinjava podatak što sam i jutros u replici kazao da se od danas do sljedećeg četvrtka, da će 1000 ljudi, dakle aktivne radne snage napustiti RH dok istodobno s druge strane preko 140000 radnika traže naše tvrtke posebno u građevini. Toliko smo vapili u vrijeme gospodarske krize da se pokrene sektor građevine, međutim sad vidimo da jednostavno oni, ti ljudi koji se bave s time, a znamo što to znači za državu i za ukupni budžet neće imati koga zaposliti. Osim što će se iseliti ti ljudi, to su pretežno mladi ljudi jer nakon majke ili oca koji idu u Njemačku raditi kao aktivna radna snaga u najboljim godinama naravno da će povući i cijele obitelji. Mene zabrinjava uistinu taj podatak, jer kažem da tvrtke u Hrvatskoj traže 140 tisuća novih radnih mjesta. Ne samo da ih nemamo, nego jednostavno hrvatske tvrtke neće biti u mogućnosti izvršavati te poslove. Mi smo konkretno, većina jedinica lokalne samouprave u Dalmaciji je povukla iz europskih fondova preko milijardu kuna za izgradnju sustava odvodnje. Meni se vlasnici građevinskih tvrtki dole žale da oni jednostavno nemaju potencijala u radnoj snazi da izgrade sve te naše sustave. Evo imate na primjer u Šibeniku gdje se već javila jedna tvrtka iz Španjolske koja će graditi sustav odvodnje konkretno Šibenika.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Klarinu na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepo. Imamo isti stav oko nezaposlenosti i potrebe za radnom snagom u Hrvatskoj. Jasno da u vrijeme krize i u vrijeme kada se zatvaraju radna mjesta da se ne može odobriti uvoz radne snage iz zemalja okruženja, zemalja izvan EU. Ali ono što nam sada je jasno, što je evo HDZ u protekle četiri godine jako trubi o tome da se ih Hrvatske iseljavaju mladi ljudi, ali evo sada ono niti jednog glasa kao da se ništa ne događa, ali se ne vuku ni potezi da ti mladi ljudi ostanu u Hrvatskoj, a jedini pravi potez je pošteno platiti radnika za njegov rad, osigurati mu sigurno radno mjesto, sigurnu plaću da od te plaće može živjeti. Na Zavodu za zapošljavanje je preko 26 tisuća radnika građevinske struke, 40 tisuća radnika turističkih zanimanja, prema tome bazen imamo ali moramo ih platiti. Ako ne damo dobru plaću, ako se konačno poslodavci ne počnu odricati svog ekstra profita i to pretvarati u plaću radnika, ostat će i bez posla u Hrvatskoj, a ostat će i bez radnika. Jel ako se Španjolcu isplati raditi i španjolskom radniku u Hrvatskoj za puno veću plaću koju ima u Španjolskoj, nema razloga zašto u Hrvatskoj naši poslodavci posebno u građevini i posebno u turizmu ne bi radnicima davali pristojnu plaću jer za pet tisuća kuna konobar u Dubrovniku kada plati smještaj i prehranu ne ostane mu ništa. Prema tome, poslodavci vrijeme je da ekstra profit koji ste imali godinama pretočite u plaće radnika, ostat će mladi ljudi ali će nam doći i radnici iz drugih zemalja ako budu plaće dobre i veće nego u njihovim zemljama.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mrsiću na odgovoru na repliku. Sljedeći se za raspravu javio uvaženi kolega Marko VEšligaj. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažene kolegice i kolege zastupnici. Evo cijela ova reforma u kojoj je izmjene u porezu na dohodak jedno od ključnih mjesta prelama se preko leđa lokalne i područne samouprave. Pričali smo o tome ovdje u Hrvatskom saboru već puno puta Hrvatska ostaje visoko centralizirana zemlja, zemlja u kojoj se zapravo samo na lokalne jedinice prebacuju obaveze, a prave financijske decentralizacije nema. Porez na dohodak dizanjem ovog neoporezivoga dijela dohotka mijenjanjem poreznih razreda odnosno ukidanjem najveće stope poreza na dohodak lokalne jedinice izgubit će prema izračunima raznih neovisnih ekonomskih analitičara oko dvije milijarde kune. Dodamo li još ovdje još porez na tvrtku dolazimo na iznos od dvije milijarde i sto milijuna kuna, kompenzacijske mjere čuli smo predviđene su u iznosu od 1,3 milijarde kuna kroz pomoći u samom državnom proračunu iduće godine. No one predstavljaju samo privremene mjere, predstavljaju mjere kojima će kompenzirati u 2017. godini i za 2018. još ne znamo ništa točno, no u 2017. zapravo ono što je glavni problem da ulazimo u jednu neizvjesnost. Ulazimo u neizvjesnost iz razloga što ne znamo niti model kroz koji će se to raditi, a niti nisu uvažene potencijalni rast koje su imale lokalne jedinice u 2016. godini u odnosu na 2015. godinu U Krapinsko-zagorskoj županiji evo na razini županije taj rast iznosi oko dva milijuna kuna, lokalne jedinice imaju od 10 do 18%, grad Klanjec ima rast od poreza na dohodak u 2016. godini u ovih prvih 10 odnosno 11 mjeseci u odnosu na isto razdoblje prošle godine. Dakle sukladno tome planirale su se i proračuni lokalnih jedinica, sukladno tome ti proračuni stavljeni su i na javne rasprave stavljeni su i na javne tribine našim građanima kako bi mogli ipak imati benfit toga rasta i na jedan participativan način da zajednički sa građanima odlučimo na koji način ćemo potrošiti ta sredstva. Kroz ovu reformu naravno tih sredstava nema i mi ćemo morati ići u rebalanse već početkom iduće godine. Ukidanje poreza na tvrtku također gubi se 120 milijuna kuna za lokalne jedinice, znamo koliko je to veliki gubitak ali neću se ovdje osvrtati s obzirom da je sama tema porez na dohodak. Ono što je još uvelike problematično kod samoga poreza na dohodak jest način kojem se pristupilo izradi ovog novog Zakona o porezu na dohodak, ukidanje jedne stope one najviše stope od 40% smatram da se ovdje gubi jedno načelo da se porezi plaćaju prema ekonomskoj snazi, da oni koji imaju više moraju plaćati i postotno više. Smatram da je to izuzetno važno i potrebno radi postizanja i socijalne pravednosti, ali i jednoga načela kojega bi svi morali poštivati u društvu. No to je očito dolaskom ove Vlade palo u drugi plan. Ovdje su prijedlozi amandmana koje je predložio Klub zastupnika SDP-a vjerujem da će saborski zastupnici barem dijelom razmisliti o ovim amandmanima i možda ih i uvažiti makar ne očekujem to. Dakle kroz ove amandmane vodili smo se svim onim načelima koje sam ovdje i naveo, načelima koje danas poznaju svi razvijeni sustavi zapadne Europe kojoj toliko težimo doći. Recimo SAD imaju ovdje je bilo to spomenuto osam razreda poreza na dohodak. Činjenica jest da ćemo ovu reformu i ovaj porez, a i ostale vjerojatno usvojiti, dakle prihodi lokalnih jedinica će se smanjiti iz svih ovih razloga koje sam naveo, dakle kompenzacijske mjere neće biti dovoljne kako bi pokrile sav ovaj manjak koji ćemo imati. Porez na tvrtku nema nikakvih kompenzacijskih mjera makar je bilo u raspravi kroz pitanja koja sam ja osobno postavljao ministru financija da će se to pokušati kroz određene modele također uzeti u obzir, nažalost, toga ovdje nemamo, nismo dobili te simulacijske modele. I još jedanput ponavljam, ulazimo u neizvjesnost, ulazimo u to da ćemo imati iduće godine za one potrebe koje su izuzetno važne kod lokalnih jedinica, dakle manje iznosa za stipendije, manje iznosa za naše najugroženije, manje će biti iznosa za prijevoz srednjoškolaca. Dakle sve ono što čini život u jednoj lokalnoj zajednici. Lokalna zajednica recimo iz koje ja dolazim to je par tisuća stanovnika, županije naše oko, nešto više oko 120 tisuća stanovnika, izuzetno su važne takve stvari jer jedino na taj način možete ljude tamo zadržati ako imate mogućnost da im pružite naravno ove osnovne usluge, za njihovu djecu, za njihove najmlađe, da im izgradite komunalnu infrastrukturu koja također spada u ovlasti lokalnih jedinica, da poduprite i dijelom civilno društvo. Evo kroz izmjene ovoga Zakona o doprinosima i kulturni amateri recimo koji stvaraju nekakav kulturni život u toj jednoj zajednici kroz predstave, kroz KUD-ove znači, kroz razno razne glazbene aktivnosti, koncerte, također će sada morati plaćati na te autorske honorare doprinose i također vrlo upitnim će doći njihovo postojanje jer morate biti svjesni da oni također moraju platiti svoje voditelje. Dakle ključna poruka prihodi lokalnih jedinica se smanjuju, smanjuje se zapravo onima koji imaju najmanje, onima koji najracionalnije posluju a pogoduje se opet onim najbogatijima. Apeliram na vas da ipak prihvatite barem ove amandmane u porezu na dohodak koji smo predložili, da prihvatite ovo što je predloženo i za da se autorski honorari kroz sve kulturnjake, zapravo ja sam se ovdje na kulturni amaterizam referirao posebno jer je to važno jer KUD-ovi se recimo financiraju iz gradskih proračuna i naravno da će oni doći prema gradu ili općini i da će tražiti od njih povećanje određenih sredstava Evo, toliko od mene, ja ću sa time završiti i apelirati još jedanput na vas da ne uzimamo onima koji imaju najmanje i koji najracionalnije posluju. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vešligaju na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi za repliku se javio uvaženi kolega Branko Hrg.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Vešligaj, kada slušam vas danas ovdje onda se prisjećam 7. saziva Sabora koliko puta smo s ove strane tada nešto slično govorili o ovome što vi govorite sad. Ali ima jedna razlika što se je u tom vremenu vršila jedna gruba, ružna centralizacija države, što se je sve na lokalnoj razini gazilo, drobilo. Pa čak od onih državnih institucija kao što su porezna uprava i razno razne druge institucije, dakle sve se je gasilo na lokalnoj razini, sve se je centraliziralo i vuklo na jedno mjesto. I ja pozdravljam ovu vašu želju za i novi pristup SDP-a za decentralizaciju. Stvarno mi je drago da to čujem. Nadam se da to ozbiljno i mislite, da ozbiljno govorite, da to jest stav. A ja ću vas podsjeti. U tom vremenu te centralizacije i rasturanja sustava na lokalnoj razini, slanja ljudi, desecima km dalje na sudove, porezne uprave, sve institucije koje su dakle državne, sve se je to gasilo u gradovima, slalo se negdje dalje. Ja ću vas onda podsjetiti da je i fiskalna centralizacija tada bila izuzetno naglašena i da definitivno u vremenu izmjena zakona nije bilo ni jednog elementa nikakvog nadomjeska onoga što lokalna samouprava gubi. Ja se osobno zalažem da lokalna samouprava ima barem 30% poreznih … [[Govornik se ne razumije.]] A moje je pitanje vama, porez na tvrtku, a što je to porez na tvrtku? Da li taj porez plaćaju i oni najmanji i oni najveći. Da li je to porez koji stvarno nema smisla i koji su ljudi plaćali, plaćaju ne znamo za što.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Hrgu na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Marko Vešligaj, izvolite.
Kolega Hrg. Kolega Hrg, evo vi se konstantno u ovim vašim istupima kada god razgovaramo a razgovaramo puno sada o lokalnoj samoupravi vraćate na ono što je bilo prije. Ja neću reći da je bila ona reforma idealna porezna, naravno da nije bila, naravno da su ovdje, da su tamo onda lokalne jedinice dosta izgubile, naravno da niti onda nisu bile kompenzacijske mjere dostatne. Ali ja ću vas podsjetiti na jedan pa i naš razgovor u Udruzi gradova, sjećam se kada ste rekli, kada mi dođemo vratiti ćemo sve na staro. Pa ja vas pitam sad da li je ovo povratak na staro? Naravno da nije. Naravno da nije, naravno da lokalna samouprava nažalost opet tu gubi unutra i gubi možda i puno više nego prije. Podsjetiti ću vas naravno da su tu bile i tamo određene kompenzacijske mreže, vi ste rekli da nisu bile. Bilo je, bilo je isto određena povećanja u porezu na dohodak, znate da su bile i određene podrške za prvu i drugu skupinu, nemojte mahati s glavom znate da su bile, znate da su bile a sada šutite, sada šutite nažalost, niste istupali u medijima oko ove reforme a vaša lokalna jedinica će opet izgubiti. A porez na tvrtku kada ste me već pitali šta znači. Pa znači, znači, gledajte. Kod mene u gradskom proračunu znači nekakvih 2% proračuna, to nije malo, negdje znači 3%, negdje 3,5% proračuna. Ali on ono što je po meni ključno ovdje kod poreza na tvrtku samoga jest da u porezu na tvrtku, znači da ga lokalne jedinice mogu i ne trebaju uvesti. Tu ja mislim da se direktno zadire pa čak i u samu autonomiju lokalnih jedinica i u njihovo odlučivanje. Nažalost vi znate da je to jedno od jamstava MOST-a kojeg, možda ga vi osobno ne podupirete, ja neću ulaziti unutra u to ali to je autonomija lokalnih jedinica. Podržavamo svako rasterećenje gospodarstva, još jedanput ponavljam ali ne na teret lokalnih jedinica, neka lokalne jedinice samostalno o tome odluče, zato i jesu zapravo lokalne jedinice, zato i jesu lokalna samouprava. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vešligaju na odgovoru na repliku. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Anđelko Stričak.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa evo kolega Vešligaj, vi ste puno toga dotaknuli ali ste zaboravili napomenuti recimo da u vrijeme Kukuriku vlade Zorana Milanovića su 44 puta mijenjane porezne odredbe, porezni zakon što je dovelo do potpune porezne nestabilnosti. U više navrate ste danas naveli da će prihodi jedinice lokalne samouprave doživjeti pad prihoda, ali ste zaboravili također napomenuti da je recimo ta ista Milanovićeva vlada 14.11.2014. godine mijenjala Zakon o porezu na dohodak zbog kojeg je recimo sam proračun Varaždinske županije u prošloj godini doživio pad od 18 milijuna kuna. Proračun Grada Lepoglave punih 56%. I tada nije bilo nikakvi kompenzacijskih mjera, a sada je u ovom poreznom setu i u proračunu za iduću godinu predviđena milijarda i 300 milijuna kuna kompenzacijskih mjera. Pa prema tome smatram da se malo strpimo da vidimo na koji način će to sve na kraju ići. Ja smatram da će ići dobro jer ovo je prva Vlada koja odmah na početku svog mandata krenula s jednom takvom sveobuhvatnom reformom poreznog sustava što bi svakako trebalo donijeti jednu poreznu stabilnost. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Stričaku na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Vešligaj. Izvolite.
Hvala. Pa evo kolega Stričak, vidim da ova rasprava vodi samo prema prošlosti, pa ajmo se onda, onda ću se i ja malo vratiti u prošlost pa ću podsjetiti na 2010. godinu kada je također Vlada HDZ-a kojoj je bila na čelu Jadranka Kosor također kroz reformu uzela, mislim da je 1 milijardu, do 1,5 milijardu lokalnim jedinicama. Pa ajmo se vratiti na 2007. godinu kad je Vlada Ive Sanadera smanjila zapravo, odnosno ukinula udio lokalnim jedinicama u porezu na dobit pa je na taj način kaznila one najrazvijenije lokalne jedinice reći ću vam evo ga općinu susjednu općinu, znači Gradu Pregradi, općinu Hum na Sutli koja je onda izgubila 5 milijuna kuna a jedna je od najuspješnijih općina u RH sa stvarno jakim gospodarskim gigantima. Vjerujem da su vam poznati, od Vetropack Straža, od OMCO Croatie. Bilo je tu dosta i općina i gradova u kojima su, koje vode i znači čelnici iz vaše stranke. Pa evo ako se vraćamo ne znam do kuda bi došli. Gledajte 44 puta to ste vi naveli, ali evo to je valjda bilo u 4 godine. Vi ste sad krenuli, koliko ste tu malo više od mjesec dana pa imate već dosta ozbiljno. Možda i ugrozite taj rekord ko zna, ako izdržite četiri godine naravno. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vešligaju na odgovoru na repliku. Podsjećam kolegice i kolege da smo u 2016. godini. Slijedeći se za repliku javio uvaženi kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa evo moram reći da kolegu Vešligaja duboko poštujem i cijenim i s njim sam znao ponekad iskreno razgovarati o raznim pitanjima. I htio bi objektivnosti radi navesti jednu stvar, a to je da problemi s kojima se mi danas susrećemo kao društvo i državna riznica odnosno kao proračun su isti problemi s kojima smo se susretali i u doba SDP-a. I nažalost šta je SDP radio? Nastavio je bio tada s politikom HDZ-ovom dizanja PDV-a, čak je uveo i fiskalizaciju, uveo je fiskalizaciju na tržnice, na trešnjevačkom placu sve odozada je sada prazno i pustoš. Prodavači kokica moraju biti fiskalizirani, vršio se porezni teror i to pazite kakvog tipa za 10 kuna viška u blagajni ministar Linić je ljudima zatvarao kasu tj. radnju za 10 kuna. I netko mu je recimo stao na žulj, slao bi mu inspekciju, koristio je državne institucije za obračun s neistomišljenicima. I sad pazite ovaj apsurd netko za 10 kuna zatvori mu se lokal, a ovaj ministar Marić koji vodi državni proračun on ima manjak ne 10 kuna nego 10 milijardi kuna i njegova radnja se ne zatvara, njemu se otkaz ne daje, naprotiv on će vjerojatno dobivati razne nagrade itd. I jednostavno što vam hoću reći? Ovi svi problemi koje danas vidimo su nažalost naslijeđeni od prije a vi ste ih naslijedili opet od prije od HDZ-a i u suštini nažalost ništa niste napravili da se to riješi. I danas imamo samo jedan retro light motiv koji se opet rasteže i mučit će nas još ko zna koliko nažalost dok ste i jedni i drugi na vlasti. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Vešligaj. Izvolite.
Evo pa kolega Pernar, složit ću se sa djelom vaše rasprave, neću se složiti s onim djelom koji se odnosi na fiskalizaciju. Vi ćete to nazvati poreznim terorom ali mislim da je općenito reakcija javnosti uz određene naravno greške kad nešto novo uvodite uvijek postoje greške i na greškama se uči ali mislim da se generalno svi možemo ovdje složiti da je bila riječ o jednom dobrom projektu, da je riječ o uvođenju reda i to su prepoznale i neke od članica EU koje su i razvijenije od RH i primjenjuju ili razmišljaju da će primijeniti taj model. A naravno problemi jesu koji se vuku 25 godina ovdje u Hrvatskoj koji se ne rješavaju, ne trebam podsjećati ko je u tom periodu bio većinu vremena na vlasti. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vešligaju na odgovoru. Slijedeći se za repliku javio uvaženi kolega Giovanni Sponza. Izvolite.
Evo poštovani kolega, temeljem vaše rasprave osvrnut ću se na 4 točke iz mog kuta gledanja, važne 4 točke. Prvo ste spominjali nastavak i kontinuitet procesa centralizacije i ovako rigidno centralizirane Hrvatske gdje ću kazati samo jednu rečenicu da bi bilo što se vjerodostojnosti tiče jako dobro bili mi danas u opoziciji ili jučer u poziciji da uvijek zastupamo isti stav. Drugo, druga točka koju ste vi spomenuli rekli ste da lokalni proračuni, pa tako i županijski temeljem zakona jesu trebali biti dostavljeni predstavničkim tijelima do 15. studenog ove godine. To zakon nameće. To znači da državna razina ne respektira zakonom propisane obaveze. Svi govore o kompenzacijskim mjerama, a nismo imali prilike do sada čuti koje su to kompenzacijske mjere i nismo imali prilike čuti točan izračun kompenzacijskih mjera. Najvrjednije što čini jednu državu, a time općine i gradove su građani. Opet će se sve lomit preko leđa građana. Treće, svi govorimo da treba težiti što većem stupnju suglasja i konsenzusa, a mi smo jednim slovom pera Strategiju razvoja turizma koja je u ovom Saboru usvojena jednoglasno kroz Zakon o PDV-u jednostavno negirali. Jedno pričamo, drugo mislimo, treće radimo. Spomenuli ste porez na tvrtku. Za neke jedinice lokalne samouprave to je prihod od nekoliko desetaka tisuća kuna, a za neke jedinice lokalne samouprave nekoliko milijuna kuna. Ovim zakonom nagrađujemo loše, penaliziramo dobre i opet idemo u krivom pravcu.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Giovanniu Sponzi na replici. Prelazimo na sljedeću raspravu. Za pojedinačnu raspravu se prijavila uvažena kolegica potpredsjednica Hrvatskog sabora, gospođa Milanka Opačić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodo iz ministarstva, kolegice i kolege zastupnici. Kao i jučer o PDV-u ja ću danas o porezu na dohodak govoriti samo o jednom segmentu za koje smatram da bi trebali razmotriti do odlučivanja o amandmanima, jer vam je veliki broj ljudi ispao iz poreznih olakšica. Naime, ne bih htjela ovdje ustvrditi da je to politika po kojoj porezne olakšice mogu imati samo oni koji su u braku, a svi oni koji ne žive u bračnoj zajednici da nemaju pravo na porezne olakšice. Ja vjerujem da se dogodila jedna omaška u pisanju zakona, jer na žalost puno je razvoda brakova oko nas, puno je djece koja ostaju u raznim drugim oblicima obiteljskih zajednica i ne bi bilo dobro da imamo tu vrstu diskriminacije, da oni koji su u braku imaju pravo na poreznu olakšicu drugi nemaju. Na žalost vama su i očuh i pomajka ispali iz ovog zakona kao i članovi uže obitelji. I sve se svodi na skrbništvo što nije uzdržavanje. Dakle, skrbništvo može imati jedna osoba rješenjem na primjer Centra za socijalnu skrb, a dijete može biti smješteno u nekoj od ustanova i država plaća za to dijete sve troškove. Dakle, nitko ga ne uzdržava, ali je netko skrbnik jer tako piše po Obiteljskom zakonu. Dakle, skrbnik i onaj tko uzdržava nekoga to su dvije različite stvari. Imate situacija na primjer ne znam evo plastično vam mogu ispričati na primjer na primjeru dvoje ljudi, nazvat ću ih ne znam Pero i Ana radi lakše komunikacije. Pero je otac djeteta, Ana je pomajka. Pero ostane bez posla, Ana ima posao. Ona uzdržava dakle Perino dijete, dakle ona nije njezin roditelj ili dakle pomajka dakle jednog djeteta muškog ili ženskog, nije skrbnik ali ih uzdržava. Budući da nema pomajke ni poočima u ovom zakonu oni nemaju pravo na poreznu olakšicu. Meni se čini da to nije pravedno i da nije dobro i mislim da biste to trebali razmotriti do drugog čitanja. Nema niti drugih oblika životnih zajednica. Nema na primjer olakšica za one partnere koji žive u izvanbračnim zajednicama. Sviđalo se to nama ili ne sviđalo treba percipirati život oko nas. Dakle, jako je puno ljudi koji žive u izvanbračnim zajednicama. Po zadnjem popisu stanovništva negdje oko 230 tisuća obitelji i u tim zajednicama živi oko 300 tisuća djece. Hoćemo li i tu djecu staviti onda na neki način u drugi plan i onemogućiti tim roditeljima da imaju poreznu olakšicu za svoju djecu koju uzdržavaju. Dakle, da ne duljim ja mislim da ste me shvatili što se dogodilo u zakonu. I dalje ću do glasanja o amandmanu koje sam dala u ime kluba SDP-a vjerovati da je riječ o jednom propustu koji vam se dogodio i jedan dio imate u Općem poreznom zakonu. Međutim, mislim da bi popis svih onih osoba koje imaju pravo na porezne olakšice, dakle i članovi uže obitelji koji se uzdržavaju i ovo što sam sada navela trebali biti u Zakonu o porezu na dohodak. I nakon, dakle vašeg ili usvajanja ili odbijanja zakona moći ću reći da li je doista riječ o jednom propustu. Jer kada se radi ovakav jedan veliki projekt kao što je porezna reforma može doći i do propusta. Ne bih voljela da se protumači da je ovo politika, da mogu porezne olakšice imati samo oni roditelji koji žive u bračnoj zajednici jer to bi naprosto bilo degradiranje svih onih drugih koji žive na neki drugi način, a mislim da su jednako vrijedni za našu zajednicu kao i ovi koji žive u braku. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Milanki Opačić na ovoj raspravi. Sljedeći se za raspravu prijavio uvaženi kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Danas imam iznimnu čast govoriti u ovome Domu na temu koja je svima znana, znači izmjene Zakona o porezu na dobit. I u suštini mi vidimo da se Vlade mijenjaju, mijenjaju se čak i predsjednici tih Vlada. Ljudi koji su do jučer vodili stranke danas ih ne vode, međutim svi problemi koje smo mi kao društvo imali jučer imamo ih danas. A ako se nastavi ovim putem imat ćemo ih i sutra. Mi smo danas kao što sam ranije napomenuo zatrpani smo papirima. Naši stolovi su prepuni tih papira. Ja ne znam da li itko uopće čita sve te papire, jer mislim da je nemoguće fizički stići to sve pročitati. I na kraju će se glasat o nečemu što ova Vlada naziva reformom. Međutim, reforma po svojoj prirodi bi trebala biti promjena koja je sustavne naravi, promjena čijom primjenom se određene stvari, odnosno problemi otklanjaju i gdje zapravo mi imamo kvalitetnije rješenje za mnoga društvena pitanja u ovom slučaju dijela poreznog zakona. Međutim, ja vam garantiram da dan nakon day after ili kako bi rekla naša bivša premijerka, day after yasterday i sutradan i danas isti problemi koje imamo će ostati, ništa se promijeniti neće. I onda se postavlja pitanje koji je smisao ove reforme? Dal će građani živjeti bolje nakon izmjene poreznog zakona? Iskreno ne vjerujem. Hoće li proračunska rupa biti manja? Iskreno ne vjerujem. Hoće li se nastaviti rast državnog duga u ukupnom BDP-u? Hoće. Hoće li ukupan dug države rasti? Hoće. Malo prije sam napomenuo da je ministar Linić zatvarao radnje za deset kuna, naš ministar financija ima rupu veću od deset milijardi i njega se smatra uspješnim ministrom. Kada sam spomenuo pitanje njegovog načina rukovođenja financijama i toga da će iduće godine na naplatu doći 35 milijardi kuna, on je meni rekao, da kaže, gospodine Pernar ali mi smo uštedili na kamatama 300. A što je 300 milijuna spram 35 milijardi. Ako pomičete decimalu doći ćete do zaključka da je uspio svojim akrobacijama uštediti 1% jer 300 milijuna je 1% od 35 milijardi odnosno još čak i manje. Što će reći da sve mjere koje ova Vlada provodi, kao sve mjere koje su bivše vlade provodile nisu uopće bile sustavne naravi, niti se doticale centralnog pitanja, centralno pitanje proces stvaranja novca, zašto kuna u opticaju nema, zašto država nije u stanju vratiti kredite, zašto državni dug iz godine u godinu raste i na kraju krajeva zašto smo prisiljeni rezat socijalna prava, rasprodavati društvenu imovinu, smanjivati mirovine, plaće odnosno ne poštivat kolektivne ugovore, radit mirovinske reforme. Jer gledajte sjećam se kada je mirovinska reforma bila onda su svi govorili evo imamo reformu taj drugi stup riješit će probleme. Koji je rezultat mirovinske reforme bio u konačnici za umirovljenike? Smanjenje mirovina. Koji će rezultat biti porezne reforme? Veće cijene osnovnih proizvoda, nesporno broj jedan, broj dva udar na ugostitelje, broj tri pazite vi ovaj apsurd, kaže kolega VEšligaj iz SDP-a je veli ali Ivane mi smo uveli reda. A gdje smo uveli reda? Uveli smo reda među najmanje jer gledajte banke koje stvaraju ogromnu dobit one su izuzete iz Zakona o PDV-u zamislite koji je to apsurd. Znači banka izda kredit od ne znam deset tisuća kuna, vi joj vratite recimo 16, onih šest tisuća banka sprema sebi ne mora platiti ni kune PDV-a jer je banka oslobođena plaćanja PDV-a. A netko tko prodaje kokice koji je utajio 100 kuna, 200 kuna e mladiću evo tebe ćemo fiskalizirati uvest ćemo reda. I u konačnici gdje smo se našli? Našli smo se u stanju dugotrajne agonije, bez perspektive mladi ljudi autobusima odlaze iz zemlje, ljudi kopaju po smeću. I ako se zapitate jeli ova reforma ide u pravom smjeru? Pa dame i gospodo, pitajte se sljedeće pitanje, hoće li gospodo iz HDZ-a nakon ove reforme autobusi s mladim ljudima prestat izlazit van. Broj jedan. Broj dva. Hoće li nakon ove vaš reforme doći do porasta zaposlenosti? Broj tri. Hoće li se išta dogoditi da se smanji ovo užasno siromaštvo što ljudi kopaju po smeću što stoje u redovima pred pučkim kuhinjama, što prose na ulici? Ništa od toga neće se riješiti. Dal će se riješiti pitanje državnog deficita? Neće, on će i dalje biti u milijardama kuna. Neko mi je rekao, ne smijem reći tko od vas da je cilj ove reforme uzeti milijardu kuna ugostiteljima, da će to biti efekt povećanja PDV-a. od kuda da vam ti ljudi daju milijardu kuna jeli se to itko od vas pitao. Osjećam se nekada kao da se nalazim u kavezu vezan luđačkom košuljom i ne mogu ništa učiniti. Svojedobno mi je kolega Lacković rekao Ivane moj dragi jedina stvar o kojoj mi ovdje u Saboru odlučujemo je duljina rasprave i ja osjećam nažalost da je tome tako. Što god ja govorio, što god kolege iz SDP-a govorili bez obzira koliko bili ti argumenti racionalni svi argumenti biti će dobiveni tj. odbijeni kada dođe glasanje vi ćete se pojavit, glasat ćete i to je to. I onda se sjećam paradoksalne situacije kada je situacija bila obratna, kada je SDP imao većinu, kada je HDZ bio u manjini, tada je HDZ isto tako kao i SDP danas davao racionalne prigovore, racionalne prijedloge, apelirao na zdrav razum itd. i istom metodikom kojom je HDZ odbacivao prijedloge oporbe sada bez obzira što su oni recimo utemeljeni ili davao amandmane na proračun na isti način sada SDP predlaže te prijedloge oni će biti odbijeni kao što su i prijedlozi HDZ bili odbijeni kada je SDP bio na vlasti. I zapravo što o čem, gdje se mi sada nalazimo, koji je smisao ove rasprave, a unaprijed je sve odlučeno? Ljudi moji unaprijed je sve odlučeno da ova reforma ide dalje. I zapravo jedino što imam, jedino oružje koje imam je ova govornica, ovaj mikrofon i apeliranje birače da se zapitaju da li ova Vlada ide za tim da riješi njihove probleme, da li ova Vlada ide za tim da riješi njihove probleme? Hoće li ovo što vi predlažete riješiti nelikvidnost, nelikvidnost pravnih subjekata u milijardama? Znate kako je Linić rješavao? Likvidacijom pravnih osoba. Međutim šta se dogodilo budući se uzrok nelikvidnosti nije micao? Počela je rast nelikvidnost fizičkih osoba, budući da fizičke osobe nije mogao likvidirati. Našli smo se u situaciji da je nelikvidnost fizičkih osoba premašila nelikvidnost pravnih i sam Bog zna kamo će nas ova politika odvesti. Dame i gospodo, u uvjetima fiksnog tečaja odnosno kvazi fiksnog gdje je kuna vezana uz euro, gdje je sav novac vanjski dug, gdje svaka kuna u novčaniku koji mi imamo je vanjski dug koji moramo vratiti uz kamatu. Kakva je perspektiva nas? Kakav će biti učinak ove reforme? Kakav? Što će se promijeniti za ljude? Hoću ja imati 100 kuna veću plaću? Pa što će to promijeniti kada ćete mi uzeti 100 kuna na drugi način? Jer suštinska stvar svake porezne reforme koja se dovodila je bila da se u suštini povećavaju porezni prihodi. Znači, ne radi ministar Marić ovu reformu zato da bi ostavio više novca građanima, već naprotiv, da bi im uzeo više novaca. A razlog zašto se neke stavke smanjuju, a neke povećavaju, pa ljudi moji ono što je spominjao kolega Bunjac uvoz radioaktivnog materijala, ne znam reaktora će se oslobađati poreza ili smanjit će se PDV-e na ljesove ili što već, pa to je sve ludost ljudi moji, na zubala itd. Čudi me da nitko iz vladajuće viče nije u stanju to vidjeti, nije u stanju percipirati taj problem. Ali najveći problem o kojem vi nećete govoriti je tzv. porez po odbitku. To je porez koji strane banke, strani telecom i strani farmaceuti plaćaju kada izvlače dobit iz naše zemlje. Trenutno kada oni izvlače recimo milijardu kuna dobiti, porez po odbitku je samo 15%. Ako je država htjela povećati prihod, mogla je komotno umjesto ovog povećanja PDV-a i poreza na dobit mogla je jednostavno povećati porez po odbitku. Taj porez pogodio bi samo strane firme koje izvlače novac iz naše zemlje i u konačnici bi državi ostalo više novca i taj novac bi ostao ovdje jer bi ga država opet potrošila. Ali na žalost, ove porezne reforme nisu usmjerene protiv stranih banaka i stranih korporacija niti sa ciljem uvođenja reda u krupnu igru, nego se bave samo iživljavanjem nad sirotinjom. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru na ovoj replici malo dužoj. Namjerno sam rekao replici dužoj – 50 sekundi kao da je u replici. Hvala lijepo na raspravi. Imamo nekoliko replika na vašu raspravu. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Blaženko Boban. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi mladi kolega, ja sam očekivao da ćete vi predložiti amandman u stilu da vi kao saborski zastupnik i oni koje vi hvalite budu oslobođeni plaćanja PDV-a za tramvajske karte na račun umirovljenika. Kako to niste predložili, ja odustajem od replike.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bobanu na replici. Odgovor na repliku minutu i 10 sekundi. Izvolite.
Evo poštovani gospodine, kada je došla kontrola u tramvaj tražili su me kartu, a svi vi znate da se ja zalažem za besplatan javni prijevoz. Da sam ja kojim slučajem kupio kartu, ja bih pregazio sve ono za što se borim. Ljudi bi meni rekli – gospodine Pernar vi ste licemjer, vi govorite da ste za besplatan javni prijevoz, a vi prvi plaćate kartu. Ja sam čovjek koji djelima stoji iza svojih riječi i ako ja kažem da sam za besplatan javni prijevoz, ja ako ću ići s tom kampanjom za gradonačelnika ja stvarno to i mislim. A što se tiče amandmana, dao sam amandman na prijedlog vaših izmjena Zakona o PDV-u konkretan da se ugostiteljima ne digne na 25%. Nadam se da ćete ga vi prvi podržati. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru na odgovoru i na jasnom stavu. Molio bih vas za pozornost. Slijedeći se za repliku javio uvaženi kolega Goran Aleksić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Pernar žao mi je, ali PDV-e na poslovanje banaka ne bi bilo dobro uvesti jer bismo to plaćali mi, a ne banke. Dakle, apsolutno protiv toga. Ali problem s bankama je taj da banke nezakonito naplaćuju kamatne stope i to nitko ne vidi već godinama i to je naš problem i problem je što su kroz van bilancu banke iznijele 6 milijardi kuna bankama majkama bez i jedne kune naplate poreza. To je problem s bankama i to je problem koji ovaj Sabor mora riješiti, a prvenstveno Ministarstvo financija koje ništa ne poduzima u tom smjeru.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Aleksiću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Pernar. Izvolite.
Pa gospodin Aleksić da, banke izvlače milijarde iz naše zemlje, a porez po odbitku je samo 15%. Zašto država ne digne porez po odbitku? Zašto banka kada izvlači milijardu kuna iz naše zemlje umjesto da plati samo 150 milijuna kuna ne bi platila recimo 300 milijuna kuna? Mi bismo tog trena imali 150 milijuna više u kasi naše države. Imali bismo 150 kuna manje novca koji su izbačeni iz opticaja. Znači, ostala bi likvidnost unutar zemlje i mogli bismo poreznu presiju odnosno od porezne presije sačuvati vlastite građane. Zašto država to ne želi napraviti? Zato jer su banke te koje vladaju državom. Vi kažete kada bi se uveo bankama PDV-e, to bi plaćali građani. A tko plaća cijelo vrijeme PDV-e? Tko plaća na sve što mi napravimo PDV-e? Pa mi građani. Znači time, to je kao da kažete ako biste oslobodili banke da … bankama uopće da imaju porez jer opet ćemo ih mi plaćati. Pa naravno da ćemo ih mi plaćati. Ali ja ne vidim zašto banke koje stvaraju milijarde kuna dobiti ne bi trebale biti u sustavu PDV-e, a zadnji neki pekar koji ostvaruje ne znam ni ja kakvu siću od prometa on mora plaćati PDV-e. A Azgan Qenaje je čak bio teroriziran zato jer je dijelio kruh. Vidite li kakvo je ovo licemjerje, kakvi su ovi zakoni i kamo nas ova politika vodi ljudi moji. Cijela zemlja se kotrlja u propast. Ljudi iz njih izlaze, imate mortalizaciju društva, djeca se ne rađaju, a o suštinskim stvarima se ne raspravlja, nego ja ovdje sjedim sa ovim svim papirima, tko od vas ovo čita dame i gospodo? Tko od vas čita ove papire? Nitko! Nitko dame i gospodo! Koja je korist onda od svega toga? Zašto mi danas ovdje sjedimo? Zašto mi primamo plaću kada društvo koristi od nas nema? Bolje da ovaj Sabor ne zasjeda, barem bi onda bila ušteda na nama. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio Giovanni Sponza. Izvolite.
Galamom nećemo postići ništa. Mi ovih dana raspravljamo o 16 zakona koje je netko nazvao reformama. Osobno, isključivo ponavljam, moj osobni stav, za mene reforme znače ako sutra velika većina građanki i građana u RH hoće živjeti bolje. Stoga ovdje je riječ o nekoliko zakona a niti slučajno o nekakvim ozbiljnim reformama. Ako pogledamo unazad onda se možemo, možemo svjedočiti da ima onih u RH koji su imali velike benefite, velike koristi i od zakona i od poticaja i temeljeno pitanje kolega koji si moramo svi skupa postaviti je sljedeće. Da li ovi zakoni, oni koji su socijalno neosjetljivi a do sada su imali koristi od države i jeli samo meso da se slikovito izrazim da li ih moramo natjerati da zagrizu i kost, da počinju za svoje zaposlenike graditi dječje vrtiće, za one koji su gradili sustave izdvajati novac za domove za starije. Ako hoćemo promišljati u budućnosti o mlađim naraštajima, onima koji će biti nositelji i društvenih i gospodarskih aktivnosti da li su u sklopu svojih korporacija spremni izdvajati za investiranje u mlade, konkretno mislim na stipendije. Socijalna osviještenost kod velikih poduzetnika osim fasade, ona ne postoji. I držim da svojim djelovanjem i zakonskim rješenjima trebamo pridonositi da ih na to natjeramo jer mora netko, moramo svi zajedno u ovim teškim vremenima dobiti i mesa ali bogami pojedinci moraju gristi i kost.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Giovanniu Sponzi na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Pernar. Izvolite.
Gospodine Sponza hvala vam na vašem komentaru i vi ste rekli zapravo, ono što je bit cijele priče, a bit cijele priče je da bude bolje i građanima i državi. I kada bi ova reforma i ove izmjene zakona dovele do toga da se država oporavi ili da se ljudi ili gospodarstvo oporave, pa prvi bih ih ja podržao. Nisam ja protiv toga zato jer je HDZ taj koji to predlaže. Kada bi HDZ predložio smanjenje PDV-a ne bih ja bio protiv toga, ja bih bio za, ja bih prvi bio za ali nažalost mi vidimo da HDZ ne predlaže mjere u korist građana niti čini ništa da se onaj užasan proces koji su započeli '90.-tih stvaranja društva 200 bogatih obitelji na teret milijuna ostalih građana koji su gurnuti ispod praga siromaštva da se taj trend preokrene nego se zapravo nastavlja sa politikom da tih 200 bogatih obitelji imati će još više ovim izmjenama a društvo siromaštva koje su ostavili s druge strane imati će sve manje. I ono što meni, ali ja ne krivim zato HDZ nego krivim tu sirotinju koja za njih glasa, koji nemaju ni za zubalo, makar će se smanjiti PDV na zubala, koji su stvarno svojim izborom HDZ-a pokazali kojim putem su gurnuli sami sebe u propast. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Pernar u vašoj raspravi ste dotaknuli mnoge stvari koje HDZ očito boli. Jedna od tih stvari je i stvaranje društvenog raslojavanja većeg nego što je danas. 200 obitelji '90.-tih su malo ekspandirali. Sada su to prebacili na 2% zaposlenih u našem društvu koji će dobivati tisuće i tisuće kuna više. I sa te strane, to je isti model, isti obrazac ponašanja, samo malo ljepše upakiran. Ali ono što je poanta, građani od svega ovoga imati ništa neće, niti umirovljenici, niti zaposleni, imati će 40, 50 kuna i to ste dobro primijetili. Dati će im 50 kuna a sa druge strane će im uzeti 100. I sa te strane dobro je da ne možete podržati ovu reformu jer svatko tko razmišlja o građanima to ne bi napravio. Ja se čudim zbilja potrebi da se, pazite ovo, niža stopa poreza na dohodak spusti sa 25 na 24 a višak koji uplaćuju bogatiji sa 40 na 36. Samo ta poruka je već totalno nevjerojatna i nejasna. Zbog čega višu stopu spuštati tako da oni koji imaju više da im ostane više. Jednostavno jasan je odgovor. Krug ljudi iz kojeg dolaze predlagači je taj koji zarađuje 50 hiljada kuna. I ljudi gledaju po sebi, nažalost ne razmišljaju u HDZ-u o građanima RH nego gledaju po sebi ako će meni biti bolje, to je to a to što će milijuni naših sugrađana, umirovljenika ne imati ništa njih previše ne briga. I sa te strane dobro je da niste podržali ovu reformu jer bi vam onda opravdano građani na cesti govorili svi ste isti. A nemojte biti isti jer sa te strane pomažete i kvaliteti ovog doma i nije istina da smo beskorisni. Ljudi govore šta misle a građani biraju. I sa te strane neka vide tko se zalaže za njih, a tko se zalaže za bogate.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Marasu na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Pernar. Izvolite.
Gospodine Maras, ja se sjećam kao dijete tada je bila 1999. godina i tada su mnogi se nadali odlaskom HDZ-a sve će biti bolje, pa i moja obitelj. I sjećam se one parole „Dobar život svima, a ne samo njima.“ Pod tim njima aludiralo se na to društvo bogatih obitelji koje ste maloprije spomenuli da je ekspandiralo, nažalost dio tog društva su djelomično i prijatelji Zorana Milanovića s kojima se redovito slikao. Nažalost, nažalost volio bi gospodine Maras da jednog dana zajedno formiramo Vladu i da prekinemo ovu agoniju i da prestane ovo prepucavanje nas u Saboru jer ovo ljudi moji nema smisla. I ja pozivam vas gospodo iz HDZ-a skupite hrabrosti, držite sve institucije, možemo osloboditi našu zemlju terora banaka, možemo zaustaviti odljev kapitala, možemo napraviti monetarnu reformu. Ja vjerujem da kad biste to učinili da bi kolega Maras kad bi vidio vašu hrabrost da bi i on stao uz vas. I da mi možemo zapravo iskoračiti naprijed a ne stalno se vriti korak naprijed, dva koraka nazad. Gospodine Maras, hvala vam od srca. Vi ste čovjek koji mi je najsimpatičniji u ovom Saboru i da se mene pitalo da sam član SDP-a ja bi za vas glasao na unutarstranačkim izborima.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru na odgovoru na repliku. Slijedeća se za pojedinačnu raspravu javila uvažena kolega Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Teško je ozbiljno raspravljati nakon ovakvih izlijeva simpatija i ljubavi. Što sam tražila to sam dobila. Dakle, idemo se koncentrirati, bez upadica gospodine Pernar. Sjećam se u predizbornoj kampanji MOST je bio stranka koja je snažno zagovarala stav i branila ga da kada dođe na vlast ako bude u prilici upravljati državom da neće biti povećanja poreza. Ono što vidimo iz paketa poreznih zakona o kojima smo djelom raspravljali jučer, djelom danas i još ćemo do kraja dana, možemo vidjeti da tome baš nije tako. Potpuno je jasno da su najveći zapravo gubitnici ove porezne reforme, o tome smo razgovarali i jučer zapravo ugostitelji, da se ugostiteljskom sektoru privilegira odnosno preferencijalna stopa poreza povećava na 25% s 13%. Međutim, ništa manje zapravo ovom poreznom reformom neće biti pogođeni ni neki radnici koji zarađuju za život a nemaju tu sreću da rade na ugovore na određeno ili na neodređeno vrijeme odnosno da su u radnom odnosu. I ja ću svoju raspravu posvetiti zakonskim, prijedlozima zakonskih rješenja koja se odnose dakle i poreza na dohodak, ali i doprinose na druge dohotke. Znači u RH prema podacima porezne uprave prošle godine je bilo registrirano 361 968 građana koji su ostvarili drugi dohodak koji im je bio jedini ili drugi, odnosno dodatni izvor prihoda a zaradili su ukupno 3,8 milijardi kuna. Govorimo naravno o bruto zaradi. Ovdje možemo vidjeti da jedan dobar dio radno aktivnog stanovništva zapravo na neki način uz postojeće radne odnose, uz primarne dohotke zarađuju i ostvaruju određene primitke na temelju kao drugi dohodak ali u ovoj kategoriji ovih građana koji su ostvarili drugi dohodak ima i jako puno onih čiji se primici zovu odnosno definiraju kao da su to primici ostvareni od drugog dohotka. Međutim, to su im jedini primici i to je zapravo njihov jedini izvor zarade. Ako pogledamo prijedlog zakona vezan uz porez na dohodak onda možemo vidjeti zapravo da bi se vrlo izvjesno moglo dogoditi to da destimuliramo razvoj kreativnog, kulturnog, obrazovnog i znanstvenog sektora i da budu po prilično pogođeni sveučilišni profesori, liječnici i znanstvenici. Zašto? Dosada su se svi primici koji su ostvareni iz drugog dohotka zapravo oporezivali univerzalnom stopom od 25%. Izmjenama, predloženim izmjenama zapravo to se mijenja i oni se zapravo izjednačavaju. Prvo se uvodi drugi dohodak kao sintetička naknada, znači zbraja se godišnji prihodio koji su ostvareni recimo od nesamostalnog rada, a njima će se dodavati i oni primici koji su ostvareni iz drugog dohotka i svi oni koji su, koji prelaze prihode iznad 210 tisuća kuna morat će na razliku od 210 pa na više plaćati progresivnu stopu poreza od 36%. A oni su do jučer zapravo plaćali na te primitke, odnosno na taj dohodak 25%. Je za one koji će ostvarivati godišnje manje od 210 tisuća kuna naravno da će se primjenjivati ova niža stopa od 24, ali pitanje, mislim problem je cijele ove porezne reforme što mi nemamo apsolutno nikakvu analitičku podlogu. I mi zapravo ne možemo iz ovog prijedloga u nekakvom popratnome materijalu niti u procesu predstavljanja ovih zakona ne možemo vidjeti zapravo koliki to dio osoba koje ostvaruju druge dohotke bi mogle u ovom trenutku spadati u ovu kategoriju koji će biti dodatno oporezovani sa ovom stopom od 36% koje do jučer naprosto nije bilo. Ali jedno je sigurno. Znači, naši sveučilišni profesori, liječnici, znanstvenici koji imaju svoja radna mjesta, koji imaju ugovore o radu ali dodatno se bave istraživanjima, dodatno rade na sveučilištima, fakultetima sigurno će se ovo reflektirati na njih. I postoji realan rizik od toga da će se, da će upravo ti primatelji s višim primanjima potražiti alternativne načine izbjegavanja progresivnog oporezivanja i možda neki od njih pribjeći radu u sivoj zoni, a samim time onda učinci ovakvih poreznih rješenja nemaju svoju svrhu. Za same naručitelje usluga bez obzira radilo se o ugovorima o djelu, autorskim ugovorima tu nema bitnih promjena. Znači, porezi se obračunavaju što se tiče naručitelja na isti način, način obračuna je isti. Izvještavaju zapravo na isti način i to je što se tiče ovog dijela poreza na dohodak. Kad govorimo o izmjenama koje se predlažu za doprinose o tome je već bilo govora danas prije podne, tu postoji zaista ozbiljna opasnost da budu bitno ugrožene kreativni i intelektualni potencijali Hrvatske. Znači problem poreznog sustava je taj što on naprosto ne raspoznaje, dakle kad govorimo o autorskim djelima, kad govorimo o isporuci umjetničkih djela, kad govorimo o umirovljenicima koji ostvaruju određene prihode kao drugi dohodak naprosto nije jasno. Kroz porezni zakon isto se tretiraju i oni kojima je to stvarno dodatna zarada taj drugi dohodak i oni koji jadni kao što su novinari, kao što su slikari, kao što su kipari, kao što su glumci, kao što su glazbenici, kao što su novinari, kao što su prevoditelji oni su vrlo često zapravo osobe koje rijetko kada imaju ugovore o radu i njima su njihovi honorari bez obzira bili to umjetnički, autorski honorari jedini izvor prihoda, jedino čime si osiguravaju egzistenciju. E sad, ako se smanji, odnosno ako se uvede, a uvest će se, to je sad potpuno izgledno jer ovaj prijedlog zakona nije nikakve izmjene doživio između prvog i drugog čitanja. Ako se uvede, znači obveza plaćanja doprinosa na mirovinsko i zdravstveno osiguranje, dakle sa jedne strane na mirovinsko 10%, na zdravstveno osiguranje 7,5% pitanje je hoće li poslodavci primjerice za zdravstveni doprinos koji se plaća na bruto iznos izdvajati dodatno, znači sebi činiti veći trošak rada, a znamo da je većina tih ugovora se zapravo sklapa na bruto iznos to će značiti da će trenutan trošak vjerojatno poslodavci, odnosno naručitelji usluga zadržati, a da će se smanjivati neto iznosi ovih, dakle ovih kategorija o kojima sam malo prije govorila. Zaštita u smislu zdravstvenog ili mirovinskog osiguranja onima kojima je ovo zaista stvarni dohodak neće se ništa bitno promijeniti jer oni određena prava već ostvaruju ondje gdje ostvaruju ugovore o radu. A onima kojima je tzv. drugi dohodak u obliku honorara jedini dohodak, budući će im se smanjiti neto iznos honorara, moguće će se potaknuti poslovanje na crno čime će postati još nezaštićeniji, iako ih zapravo na ovaj način možda i želimo zaštititi. Oni se već i danas suočavaju s velikim problemima nenaplate honorara, s velikim problemima kašnjenja isplate honorara. Mnogi mladi autori djeluju u područjima u suvremenim inovativnim profesijama i autorski ugovor im je ne samo jedini način izvora prihoda, nego jedini način da uopće uđu u svijet nazovimo to tako rada, da steknu praksu, steknu realna iskustva bitnih za daljnji profesionalni i osobni razvoj. I ovo što je rekao i kolega Bunjac u jednoj od svojih replika, znači naša kultura, naša umjetnost, naš potencijal je cijenjen u Europi i u svijetu. On ima svoju vrijednost isto kao što su i naši liječnici, obrazovani liječnici cijenjeni u svijetu. E sad, ako mi na ovakav način ovakvom poreznom politikom kažemo baš nas briga, nije nam stalo bez obzira na sve one povlastice pa i one nekakve odbitke koje imamo 30% za autorske ugovore, 50% za umjetnička djela, odnosno za autorska prava. Nisam sigurna da ćemo na ovakav način potaknuti ostanak umjetnika, kulturnjaka u Republici Hrvatskoj. Bojim se da će oni eventualno svoju sreću potražiti izvan Hrvatske u nekim zemljama u kojima od toga što rade, od svog talenta koji se ne može kupiti, koji se ne može izmisliti u nekim zemljama gdje je on zaista cijenjen, gdje nije toliko oporezovan i gdje zapravo oni od njega mogu pristojno živjeti.
Zahvaljujem na raspravi uvaženoj kolegici Sabini Glasovac. Imamo jednu repliku. Uvaženi kolega Bunjac. Izvolite.
Evo hvala potpredsjedniče, uvažena kolegice Glasovac. Da evo sa ovim vašim izlaganjem ste me potaknuli da se prisjetim nekih događaja koje sam nedavno osobno doživio. Naime, razgovarao sam sa jednom vrhunskom slikaricom koja je upravo završila Likovnu akademiju u Ljubljani i nakon toga me pitala da li se isplati doći u Hrvatsku nazad da se vrati. Vjerujte mi da sam ostao u šoku, jer jednostavno sam joj morao reći da to nema smisla. Ja zaista ne vidim način na koji bi netko tko je vrhunski umjetnik mogao egzistirati u Hrvatskoj kad mi ne uspijevamo zaposliti čak ni ona zanimanja koja su u Hrvatskoj deficitarna. Evo sad opet imamo prijedlog došao na Vladu da se uveze 19000 stranih radnika, jer mi u stvari trebamo samo one radnike koji rade za 2495 kuna. To su jedini nama dobro došli djelatnici i s izuzetkom naravno političara i bankara. A šta će nama nekakvi umjetnici koji su u sebe ulagali ne znam 20 godina rada od djetinjstva pa sad do završetka akademije. Tko će kupovati njihova djela, koga oni uopće zanimaju. Kod nas se novci troše dakle na plovila, na zrakoplove, na jahte, a vjerujem da nekakva umjetnička djela mladih ljudi niti koga zanimaju, niti su za njih ikada čuli i stoga razloga sam i preporučio da se za sada u Hrvatsku ne vraća. Isto tako sam upravo prije dva dana upoznao jednoga slikara koji je rekao da svoje slike u Hrvatskoj ne može prodati čak niti za 500 kuna iako je akademski slikar. Također je spakirao sva platna koja ima i otišao u inozemstvo. Prema tome, ova država ne brine za svoje umjetnike, niti za kulturne radnike, a ovim predloženim izmjenama poreza u poreznoj reformi samo to dodatno potvrđuje uz sva ona smanjenja, izdvajanja za znanost, kulturu i obrazovanje koja već iz godine u godinu rapidno padaju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Branimiru Bunjcu na replici. Odgovor na repliku uvažena kolegica Glasovac. Izvolite.
U pravu ste kolega Bunjac. Evo vidite, mi sada kada usvojimo ove zakone onda ćemo mi biti jedna od rijetkih ako ne i jedina zemlja u Europi gdje se plaćaju doprinosi na autorske honorare. U svijetu, Europi plaćaju se porezi na autorske honorare, doprinosi ne. Međutim evo mi uvodimo neke nove trendove. I dalje držim da će ove izmjene ozbiljno naštetiti pojedincima ali i kulturnoj i kreativnoj industriji u Hrvatskoj. Dobila sam jedan opsežniji materijal koji pišu naši kreativci, znači taj sektor kreativnih i kulturnih industrija recimo u obuhvatu kreativne ekonomije zapošljava 124 tisuće ljudi. Znači ukupno u radno aktivnom stanovništvu to je negdje oko 8,9% i oni su zaista jedan od najprogresivnijeg sektora u Republici Hrvatskoj. Oni su sektor koji je jedan od najmobilnijih što znači da on naprosto cirkulira. On nije osuđen na Hrvatsku. On je konkurentan u Europi, on je konkurentan u svijetu i sada, kakvu mi poruku šaljemo ovom sektoru koji zapravo je umjetnost i je onaj dio koji gradi hrvatski nacionalni identitet jer kultura je jedna od ključnih stavki ako ne i najbitnija, nije najbitnija ali jedna od ključnih stavki hrvatskog identiteta, znači kavu mi poruku zapravo ovdje šaljemo ako se ovako odnosimo prema našoj kulturi i ovom jednom najpotentnijem dijelu zapravo hrvatskog društva koji treba voditi napredak koji je cijenjen u svijetu, kojeg trebamo poticati? Kažemo a gledajte, uvjeti su takvi kakvi jesu, … tamo gdje vam je možda bolje. Nije to dobar pristup. Ali da je bilo procjene učinaka, da je bilo analitičke podloge, da je bilo analitičke podloge, da je bilo razgovora s nekim ljudima da se ova reforma radila obuhvatno uz puno više dijaloga onda ne bismo radili ovakve propuste ili bismo barem ako već moramo raditi neke izmjene u porezu, jer one će biti neznatne zaista. Država će ovdje ubrati neznatne prihode na ovom dijelu. Ali da je bilo pameti moglo se naći neka kompromisna rješenja da se spriječi možda one koji zaista imaju visoke prihode, kroz ovaj porez na dohodak sada imaju progresivnu stopu 36% to je uredu. Ali čemu ovaj dio da ovako se odnosimo prema kreativnoj kulturnoj industriji, meni nije jasno.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Glasovac na odgovoru na repliku. Ovime smo iscrpili raspravu po ovim točkama 12. i 13. dnevnoga reda. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Sljedeći je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima, drugo čitanje, P.Z. br. 19. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnici Nenad Stazić, Bojan Glavašević, Sabina Glasovac, i Klub zastupnika HSS-a. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Prvi amandman je od zastupnika Nenada Stazića, Bojana Glavaševića i Sabine Glasovac.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman. U raspravi je puno toga rečeno o ovoj kategoriji drugog dohotka. Ja ću samo ponoviti da kako bi se postiglo ujednačavanje obveze i pravedniji raspored tereta doprinosa poštujući odredbe članka 51. Ustava kojim je propisano da je svatko dužan sudjelovati u podmirenju javnih troškova u skladu sa svojim gospodarskim mogućnostima te da se porezni sustav temelji na načelima jednakosti i pravednosti. Hvala.
Zahvaljujem. Molim da se poštovani zastupnici očituju o tome jesu li za to da se navedeni amandman uvrsti u konačni prijedlog zakona? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je sa 79 glasova protiv, 3 suzdržana i 3 za navedeni amandman neće biti uvršten u Konačni prijedlog zakona. Sljedeći amandman je od zastupnika Kluba HSS-a.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman.
Molim poštovane zastupnike da se očituju o tome jesu li za to da se navedeni amandman Kluba zastupnika HSS-a uvrsti u konačni prijedlog zakona. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 protiv, 2 suzdržana i 2 za navedeni amandman odbijen da se uključi u konačni prijedlog zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima. Molim uključite se, glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 83 za, 2 suzdržana i 1 protiv donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima.
Sada prelazimo na objedinjenu raspravu o zakonskim prijedlozima pod točkama 14., 15. i 16. dnevnoga reda, a to su: - Konačni prijedlog zakona o porezu na promet nekretnina, drugo čitanje, P.Z. br. 16 - Konačni prijedlog zakona o lokalnim porezima, drugo čitanje, P.Z. br. 17 - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 39. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Nas temelju članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članka 172. Poslovnika u vezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Materijal vam je dostavljen u pretince. Ove zakonske prijedloge raspravljat ćemo sukladno odredbama Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje. Amandmane možete podnositi do kraja rasprave, članak 197. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Raspravu su proveli matični odbori Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste također primili na sjednici. Želi li možda predstavnik predlagatelja? Izvolite, gospodin Zdravko Marić, ministar financija.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Dame i gospodo zastupnici. Dakle, nekoliko riječi kao i u prijašnjim blokovima, evo četvrti blok je ispred nas ova tri prijedloga zakona. Dakle, kod Prijedloga zakona o porezu na promet nekretnina kao što znate i u okviru prvog čitanja porezna stopa se smanjuje sa 5 na 4% uz ukidanje prava na oslobođenje od plaćanja poreza na promet nekretnina za građane koji kupnjom nekretnine rješavaju vlastito stambeno pitanje. Ali isto tako, ukida se obveza prijave prometa od strane poreznih obveznika te se porez utvrđuje po službenoj dužnosti. Žalba izjavljena na Rješenje o porezu ne odgađa izvršenje rješenja. Ono što je također važno spomenuti jer je u ovom cjelokupnom paketu, dakle pripadnost ovoga poreza odnosno prihoda od poreza na promet nekretnina u cijelosti se prepušta jedinicama lokalne samouprave, dakle županijama. Što znači iz njihove perspektive kako s jedne strane imamo smanjivanje opće stope, a sada ako dobivaju onih postojećih 20% koji je išlo u državni proračun za njihove proračune ova promjena je neutralna. Drugo je Prijedlog zakona o lokalnim porezima. Ovim zakonom se postojeći porezi preuzimaju iz Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave. Porezi ostaju uglavnom mogu reći tako isti kao i do sada. Međutim, naravno ima i određene promjene, to sam prezentirao i u okviru prvog čitanja, pa ću ponoviti one najvažnije. Porez na nasljedstva i darove, prijava i stopa usklađuju se s porezom na promet nekretnina, dakle s 5 na 4% prije svega. Prijavljuju ih javni bilježnici i sudovi. Ovi postupci po službenoj dužnosti kao i u prethodno rečenoj temi. Porez na cestovna motorna vozila će se od sada plaćati pri registraciji odnosno prema ovom konačnom prijedlogu pri registraciji vozila što smatramo da će uvelike naravno olakšati u smislu toga da na jednom mjestu rješavate svu problematiku i taj proces neće biti novi i stran u smislu upravnog postupka jer se i danas upravni postupak pri registraciji vozila provodim, a za županije naravno to znači njihovu maksimalnu odnosno možemo reći 100%-nu naplatu ovoga oblika. Ukida se plaćanje poreza na tvrtku ili naziv tvrtke. To znamo i sami još od prvog čitanja, a to je procijenjeni fiskalni efekt od negdje oko 120 milijuna kuna. Od 1.1.2018. dakle rekli smo da predlažemo da se uvodi jednostavni porez na nekretnine. To je zapravo supstitut komunalne naknade. Dakle, uz paralelno ukidanje poreza na kuće za odmor i spomeničke rente. Dakle, ova transformacija odnosno možemo reći tako uključivanje ova dva porezna oblika u ovaj jednostavni porez na nekretnine. Transformacijom u porez oslobađa se korištenje prihoda. Dakle, ono što je važno za reći on i dalje naravno ostaje prihod jedinica lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave, ali isto tako posebno je potrebno spomenuti da on više nema svoju isključivu namjenu. Dakle, nije namjenski prihod nego postaje naravno u tom smislu izvorni. Predmet oporezivanja kao kod komunalne, dakle naknade prošireno je naravno na druge izgrađene nekretnine i građevinsko zemljište. Porezni obveznik je posjednik samostalni ili nesamostalni, odnosno nekretnina slično kao i u komunalnoj naknadi. Kod komunalne naknade oslobođenje su samostalno određivale jedinice lokalne i područne samouprave. Sada se zakonom propisuje za same jedinice za sakralne objekte u kojima se obavljaju vjerski obredi, te se propisuje da jedinica može sama platiti porez za socijalno osjetljive skupine građana. Ali ona kao takva kada donosi ovakvu odluku o oslobođenju mora naravno imati osigurana sredstva u smislu da neće naravno proračun njihov zbog toga trpiti. Porezni obveznik je i država za svoje nekretnine. Porez će se računati po istom principu kao komunalna naknada. Ponavljam ono što vi jako dobro znate, dakle postojeća tri kriterija koja jesu prije svega fizički indikator kvadrature. S druge strane to je namjena da li je za poslovne ili stambene svrhe, te ukoliko u pojedinoj općini ili gradu postoji zoniranje, onda i ta zona kao dodatni faktor ili čimbenik korekcije. Sada prema ovome novome uvodimo dva dodatna kriterija, a to je dob u smislu kada je nekretnina izgrađena, odnosno kada je adaptirana zadnji puta. I isto tako stanje same te nekretnine kao što sam i u okviru prvog čitanja rekao ni u kojem slučaju nije namjera da se kroz ova dva dodatna kriterija nabildavaju i uvode dodatni troškovi jer to bi onda bilo naravno kontra produktivno i ne bi imalo punog smisla kako iz porezne tako i bilo koje druge perspektive. Dakle, ovo će biti na jedan jednostavniji način procjena u kakvom je stanju ta nekretnina. I tu je ono što smo komunicirali i prema jedinicama lokalne i područne odnosno regionalne samouprave da će i Porezna uprava i svi ostale institucije državne uprave biti na raspolaganju lokalnoj samoupravi da se ovo što bolje i jednostavnije, efikasnije procijeni. A u konačnici ono što sigurno smatramo da će pomoći i gradovima i općinama u smislu bolje ažurnosti, odnosno evidencija. Što se tiče promjena u odnosu na prvo čitanje bilo je određenih primjedba kako u okviru rasprave na Odboru za lokalnu i područnu odnosno regionalnu samoupravu nekoliko saborskih zastupnika, uvaženi zastupnik Batinić, Panenić i Vešligaj su između ostalog to smo mi notirali, možda je još netko rekao, ja se ispričavam. Ali njihove opaske smo uvažili, odnosno propisana je mogućnost da se oslobađaju od plaćanja poreza na nekretnine oni gospodarstvenici koji su danas oslobođeni plaćanja komunalne naknade na određeni rok, znači radi ulaganja u komunalnu infrastrukturu i između ostalog naravno da je i sam izričaj tehnički i nomotehnički usklađen. Tu su bile kvalitetne i valjane opaske Odbora za zakonodavstvo ali i općenito smo mi na razini Vlade sa mjerodavnim ministarstvom to u potpunosti uskladili. I treći zakon to je bio zakon zapravo koji je ipak na kraju postao taj šesnaesti zakon ovoga paketa, ali to nije onaj o kojemu mi u pravilu govorimo, a to je Zakon o financiranju jedinica lokalne, odnosno područne samouprave. Dakle, donošenje ovog zakona je inicirao Odbor za zakonodavstvo iz jednostavnog razloga da se ovim zakonom zapravo promijene i odnosno izbace one odredbe koje ulaze u Zakon o lokalnim porezima. Dakle, to je čisto jedna tehnička stvar. Dakle, on je pripremljen naknadno i to je jedini zakon od svih ovih 16 koji ide u hitni postupak. Evo to možemo iskoristiti. Ja ću ovu priliku, naravno da iskažem i naše isprike, ali opet ponavljam to je bila ideja, odnosno prijedlog Odbora za zakonodavstvo. Mi smo ga kao takvoga usvojili. Ali ono što također želim reći, jer je to bilo između ostalog govora i u tijeku jutrašnje rasprave. Ponovit ću još jedanput da ćemo mi zapravo u sljedećih 6 mjeseci, odnosno do sredine iduće godine izraditi novi jedan integralni, sveobuhvatni Zakon o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave koji bi trebao stupiti na snagu 1.1.2018. Za 2017. držimo se privremenog rješenja, dakle prijelaznog rješenja kako i na koji način kompenzirati jedinicama lokalne i područne odnosno regionalne samouprave. Ovaj gubitak od, nastao uslijed predloženih promjena u sustavu poreza na dohodak. Pa ću još jedanput ponoviti, dakle da će se ta kompenzacija raditi u visini razlike između prihoda od poreza na dohodak koji se ostvaruje tijekom 2016. i prihoda od poreza na dohodak koji će ostvarivati tijekom 2017. Tehnika i cijeli mehanizam će biti propisan kao što je bio slučaj i prethodne godine u Zakonu o izvršavanju proračuna za 2017. godinu koji će biti na klupama kroz nekakva dva tjedna, a on između ostalog će predvidjeti da do petnaestog u mjesecu na mjesečnoj razini će ova kompenzacija, odnosno razlika isplaćivati. U isto vrijeme zadržava se naravno i aktivnost u državnom proračunu u okviru razdjela Ministarstva financija za pomoć jedinicama lokalne i područne odnosno regionalne samouprave. Rekao sam jutros u ovom trenutku su najmanje 4 kriterija prema kojima to raspodjeljujemo. Sigurno da problematika financiranja lokalne samouprave treba biti između ostalog gledana ne samo iz perspektive jednog zakona, nego možemo reći tako i šire perspektive, regionalnog razvitka i svega onoga što se vezuje uz to, pa i ono o čemu smo i prije govorili. Dakle i revizija indeksa razvijenosti, odnosno svih tih kriterija koji u konačnici ulaze u obuhvat bilo financiranja, bilo sveopće politike regionalnog razvitka, odnosno ravnomjernijeg ravnomjernog razvitka. I naravno onaj treći element to su izdvajanja za tzv. decentralizirane funkcije koje smo i najavili da će u okviru proračuna za 2017. ići sa razdjela resornih ministarstava koji inače i imaju u svom obuhvatu upravo te decentralizirane funkcije. Pa ako govorimo o školstvu sigurno da će ići sa razdjela Ministarstva znanosti, zdravstva, sa Ministarstva zdravstva ili recimo slična priča sa socijalnom politikom. Evo, to je što se tiče mog uvodnog izlaganja. Naravno, stojimo na raspolaganju za vaše komentare. Hvala lijepo.
Zahvaljujem predstavniku predlagatelja, ministru u Vladi gospodinu Zdravku Mariću. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Goran Aleksić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Uvaženi ministre Mariću, ja sam apsolutno protiv uvođenja ponovnog poreza na promet nekretnina za prvu nekretninu u onom obimu od 50 kvadrata plus 15 kvadrata za svakog sljedećeg obitelji. Imao sam namjeru uložiti amandman. Međutim, vidio sam da već postoje 2 takva amandmana, pa ću ja te amandmane podržati. Mislim da to nije dobro zato jer je to u državnom proračunu nekakva mala stavka, nije ogromna stavka. Ali je ogromna stavka u džepu onoga čovjeka koji kupuje tu prvu nekretninu, ali prije svega se radi naravno o mladim obiteljima. Ako želimo pomoći u demografiji onda moramo pomoći mladim obiteljima da nemaju velike troškove kod kupovine prve nekretnine. Dapače, bilo bi dobro čak i uvesti porezne olakšice na kamatu koju plaćaju zbog toga jer će na tu kamatu ionako država u jednom dijelu naplatiti porez na dobit jer u kamati je dobit banke. Eto toliko. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Goranu Aleksiću na replici. Odgovor na repliku ministar Marić. Izvolite.
Hvala uvaženi zastupniče na vašem komentaru odnosno nije bilo pitanja, ali u konačnici komentar. Ja ću još jedanput pojasniti ono što smo govorili u okviru prvog čitanja. Sigurno da je to jedna od mjera koju predlažemo, a koju između ostaloga i gledano širi aspekt van samog poreznog sustava ne možemo reći da smo u potpunosti zadovoljni i sretni kao što se imputiralo meni u okviru prvog čitanja. Ali ću ja svejedno još jedanput ponoviti. Dakle, u ovom trenutku, praktički od 1.1.2015. godine kada je izašlo odnosno isteklo to prijelazno razdoblje od godinu i pol dana nakon našeg formalnog početka članstva u Europskoj uniji vi zapravo tu olakšicu za prvokup nekretnine niste mogli koristiti za nove nekretnine iz jednostavnog razloga jer nove nekretnine sukladno direktivi zapravo više niti nisu u obuhvatu poreza na promet nekretnina, nego isključivo u obuhvatu poreza na dodanu vrijednosti, dok se ta olakšica isključivo zadržala za rabljene nekretnine. Iz razloga poravnanja i ujednačavanja tih kriterija mi smo išli s ovim prijedlogom. Jedna manja kompenzirajuća mjera je smanjivanje opće stope poreza na promet nekretnina s 5 na 4. Vi ste i sami svi dobro naučili da ja ne volim baš puno obećavati, pa tako ni u Hrvatskom saboru. Ali sigurno ćemo gledati i u narednim fazama da se ova stopa dodatno smanji i spusti. Bilo je naših razmišljanja da već sada u ovoj fazi idemo sa 3%. Međutim, ono što želim apostrofirati to ste i čuli vjerojatno iako još uvijek cijeli paket nije spreman za javnu raspravu odnosno za prezentaciju da se na razini Vlade u okviru resornog ministarstva, Ministarstva graditeljstva na čelu kojeg je ministar Kuščević radi između ostaloga na jednom modelu koji bi između ostalog naravno značio kompenzaciju puno značajniju od ove prve o kojoj sam govorio i koja bi sigurno olakšala kupnju prve nekretnine za mlade obitelji odnosno nove obitelji koji rade prvokup gdje neće biti nikakve razlike između nove i rabljene nekretnine. Ja sam u okviru prve nekretnine spomenuo recimo Nuštar ili možemo spomenuti bilo koji drugi grad ili općinu u Hrvatskoj u kojoj jednostavno nema novih nekretnina. Dakle, želi naći i na taj način jedno sustavno rješenje koje s jedne strane rješava problematiku prvokupa, ali u isto vrijeme šalje jednu jasnu poruku da nije samo socijalni moment u tome važan, nego je važan naravno i gospodarski. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom ministru Zdravku Mariću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi ministre Mariću, vrlo ste uvjereno govorili. Vjerujem da vjerujete u to što govorite. Međutim, moram vas upozoriti na životno iskustvo koje kao što sam neki dan rekao u replici, nekada morate slušati i starije da bi možda nešto shvatili. Ne mislim tu na sebe i ja sam slušao starije. Vidite, kad sam ja bio dijete onda sam čuo od starijih rekli su – on je meo tavane. Ja sam mislio da je to bio čovjek koji je bio čistač ili je tako nešto redio. Tek sam kasnije shvatio da je to bila vrsta poreza poslije II. Svjetskog rata kada je bila vrlo teška situacija. Ljudima su došli i pokupili su im sa tavana ono što su imali žitarice. Međutim, ljudi su to prihvaćali jer je trebalo nahraniti vojsku. A ima smisla hraniti vojsku jer tu nas, ne vole nas Bugari, Austrougari, mrze nas Japanci, … i u tom smislu svaki porez ako ima smisla ljudi ga i prihvaćaju. Dakle, kada vi kažete da će porez na nekretnine biti zamjena, supstitucija za komunalnu naknadu to nikako ne mogu prihvatiti. Jednom kada se ovaj porez uvede on više nikakve veze neće imati sa komunalnom naknadom. Ili ukinite komunalnu naknadu ili ju ostavite, ili recite uvodimo porez na nekretnine jer ovo jedno s drugim nema nikakve veze. Komunalna naknada je bila namjenski porez. Ja mogu svom načelniku sutra reći – gospodine načelniče, ja do groblja moram ići u čizmama, a plaćam vam komunalnu naknadu. Porez na nekretnine s tim nema veze. Dakle, niti je namjenski, niti ga on mora koristiti u tu svrhu. Dakle, nije dobro zbog ljudi govoriti da je to zamjena za komunalnu naknadu i s tim se neću nikada složiti. A vjerujte mi jedanput kada se porez na nekretnine uvede, on će samo rasti i na kraju će se zapravo i zaboraviti ovo što ste vi danas rekli i bit će to velik udar na građane, posebno zato što kod nas valjda je u mentalitetu tako velika većina građana posjeduje svoju nekretninu.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Žagaru na replici. Odgovor na repliku gospodin ministar Zdravko Marić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče, hvala lijepo na komentaru i pitanju odnosno sve što je vezano uz to. Mogu se naravno složiti dijelom sa vama ovo što govorite i uvodno sam spomenuo dakle, kako god mi sada nazvali je li to supstitut umjesto ili slično, ali činjenica je dakle, od 1.1.2018. prema ovom prijedlogu komunalne naknade više kao takve nema. Ali se neki osnovni principi i načela komunalne naknade uključuju u taj jednostavni porez na nekretnine. Ponovit ću još jedanput. Radi s prije svega o tim kriterijima koji zapravo znače da mi još uvijek nismo spremni za vrijednosni porez na nekretnine odnosno prije svega radimo ga po principu određenih fizičkih indikatora, prije svega kvadrature i nekih drugih kriterija kojima njemu dodajemo. Nećemo biti jedina zemlja EU koja nema vrijednosno uređen sustav poreza na nekretnine. Između ostalog i jedna od nama relativno bliskih ali puno veća od Hrvatske, Poljska ima ovaj model o kojem smo mi ovdje i koji predlažemo, ima puno sličnosti sa onim što se, što ima i Norveška i da sada ne nabrajam dalje. Ali činjenica je da smatramo da na ovaj način mi činimo nekoliko stvari. Između ostalog također za lokalnu samoupravu velika stvar je upravo skidanje ove namjene jer to zaista postaje pravi porez a ne naknada, dakle nema više namjenskog trošenja, u isto vrijeme, konstantno i stalno ponavljam, mislim da i mnogi od vas koji su čelnici gradova i općina a koji su recimo išli sa ažuriranjem tih evidencija i svega u proteklim godinama su zapravo i zabilježili značajno povećanje prihoda. To su i nekakve druge zemlje EU, zapravo iskustva njihova pokazala. I općenito gledano mi smatramo da je ovo jedan korak naprijed. Ali isto tako moram ukazati da je ovo između ostalog jedna mjera koju smo i u nacionalnom programu reformi koju je od nas tražila Europska komisija, jer po svim pokazateljima, što god mi ukalkulirali i komunalnu naknadu i sve što je vezano uz nju, Hrvatska u smislu oporezivanja imovine dakle nekretnina je daleko ispod bilo kakvih prosjeka EU. Sigurno da i ovaj element koji ste vi rekli je točan naravno a to je da je vlasništvo stambenog fonda u Hrvatskoj isto iznadprosječno. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženom ministru gospodinu Zdravku Mariću. Sljedeća se za repliku javila uvažena kolegica Ana-Marija Petin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa poštovani ministre evo mene zanima naplata poreza na cestovna, motorna vozila budući da se ovdje radi, znači u konkretnom slučaju u obavljanju usluge platnog prometa za 3 osobu, dakle u svoje ime i za svoj račun u funkciji posrednika, pravna osoba koju vi predlažete dužna je sukladno Zakonu o platnom prometu imati ugovor sa financijskom institucijom u čije ime i račun će obavljati platni promet kao što je to slučaj i sa Tiskom, sa benzinskim postajama te drugim pravnim osobama koje obavljaju uslugu platnog prometa kao posrednici banaka. Na taj način postiže se da je cijena usluge platnog prometa za građane daleko niža nego da tu istu uslugu plaćaju u stanicama za tehničke preglede vozila. Dakle, prema sadašnjem prijedlogu i sadašnjem stanju ovog zakona ja vas pitam budući da će se taj porez plaćati u stanicama za tehnički pregled, koliko će građani morati platiti tu naknadu stanicama za tehnički pregled koja će također biti uvećana za 25% PDV-a naravno dok su do sada taj porez mogli platiti internetom za maksimalno dvije kune bankarske provizije ili u Tisku za 3,5 kune provizije i to sve bez PDV-a jer su financijske usluge oslobođene plaćanja PDV-a. U slučaju obvezne primjene Zakona o platnom prometu za obavljanje platnih usluga i u stanicama za tehnički pregled vozila javni prihodi biti će već isti ili sljedeći radni dan na računima korisnika te nema potrebe za njihovom raspodjelom te naknadnim prebacivanjem na račun korisnika. Isti slučaj koji se predlaže ovim zakonom već se u praksi primjenjuje za naplatu godišnje naknade za ceste i naknadu za zaštitu okoliša pa se postavlja opravdano pitanje tko je i zašto omogućujete da stanice za tehnički pregled obavljaju usluge platnog prometa za treće osobe suprotno odredbama Zakona o platnom prometu te da su građani za tu uslugu prisiljeni temeljem podzakonskih akata plaćati po 6 puta veću cijenu u odnosu na tržišne cijene.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Ana-Mariji Petin na replici. I odgovor na repliku uvaženi ministar gospodin Zdravko Marić. Izvolite.
Hvala lijepo. Mi smo tu raspravu imali i u okviru komunikacije sa Udrugom županija. Mislim mogu prihvatiti naravno vaše komentare cijenjena zastupnice jer ukazujete i pokazujete brigu naravno za hrvatske građane ali o toj brizi, naravno o tome vodimo i mi računa. Ponavljam još jedanput, ključni element za koji smatramo da upravo građanima izlazimo u susret na ovaj način, da na jednom mjestu rješavaju sve svoje obaveze a sigurno da možete očekivati da neće biti jedino ovaj zakon koji će propisivati nego da će biti i određeni podzakonski akti odnosno pravilnici koji će propisivati odnosno koji će donositi jedinice lokalne samouprave koje će u konačnici o tome voditi računa da ne uđemo u nekakvu stupicu o kojoj vi govorite. Ali isto mislim da je i to do danas regulirano i riješeno na jedan adekvatan način prije svega kod ove naknade za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost dakle onaj zeleni formular koji svi ispunjavamo i plaćamo u konačnici na licu mjesta pri registraciji vozila. Dakle, sigurno da vodimo računa o tim financijskim aspektima, da ne napravimo nekakvo dodatno opterećenje za građane ali mislim da u ovom slučaju ipak je ključni element pojednostavljenje cijelog procesa da vi zapravo ne morate ići na više lokacija za jedno te istu osnovu. Do sada kako je bila praksa da se to šalje poštom i sa nekakvim određenim odmakom pa su se događali, normalno određeni propusti, kako za jedinice lokalne samouprave, problematično iz razloga naplate a isto tako i za građane da danas sutra normalno imaju problema oko toga. Dakle, mislimo da je tu ipak puno kvalitetnije rješenje i ova opasnost o kojima vi ukazujete, hvala lijepo na tome, ali ja mislim da će one adekvatno biti u pravilnicima i u podzakonskim aktima riješeni, regulirani. Hvala.
Zahvaljujem na odgovoru na repliku uvaženom ministru gospodinu Zdravku Mariću. Prelazimo na rasprave po ovim točkama dnevnog reda. U ime Kluba zastupnika SDSS-a za raspravu se prijavio uvaženi kolega Mile Horvat. Izvolite.
Zahvaljujem se potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi ministre sa suradnicima. Ja ću iznijeti stav SDSS-a po ova dva zakona, zakona, Prijedlog zakona o porezu na promet nekretnina i Prijedlog zakona o lokalnim porezima. Dakle Prijedlog zakona o porezu na promet nekretnina, odnosno porez na promet nekretnina nije nikakva novost, on je stari porezni sustav, smanjili smo sada stopu poreza sa 5 na 4%. Vjerojatno je predlagatelj procijenio da je to, da će to imati određene efekte. Ono što je osnovno pitanje ovdje, dakle da bi se kvalitetno provodio ovaj Zakon o porezu na promet nekretnina, moraju se stvoriti opće nekakve društvene pretpostavke. Prije svega mi moramo konačno završiti posao sređivanja gruntovnica, konačno moramo urediti katastar i moramo završiti legalizaciju objekata. Zašto to kažem? Zato što podaci govore da u RH ima negdje oko 3350 katastarskih općina a za 219 općina uopće ne postoje zemljišne knjige. 64 katastarske općine su u postupku obnove zemljišnih knjiga ili osnivanja novih zemljišnih knjiga. I sad kad vi kažete da u jednom Gorskom kotaru na području Ogulina u 17 katastarskih općina nemate zemljišne knjige i da su neke zemljišne knjige od 95. godine stavljene van snage. Mi ovdje govorimo o nekakvom prometu nekretnina, govorimo o nekakvoj perspektivi za razvoj, o europskim fondovima, o fondovskim novcima, o projektima koji treba da se vežu na nekretnine. Dakle, ove stvari su osnovna pretpostavka da bi se provodio Zakon o prometu nekretnina. Ovdje bi postavio nekakve dvije dileme iako one nisu od nekog velikog značaja ali kad se govori o kategoriji poreznog obveznika govorio se da je onaj ko kupuje stjecatelj nekretnine, dakle onaj tko kupuje nekretninu je porezni obveznik. Dakle moja nekakva dilema je i pitanje je, mi smo na fakultetu učili da porezni obveznik ko stječe korist od prometa nekretnina, dakle onaj ko prodaje nekretninu. Ovdje sad vidimo da je to onaj ko kupuje nekretninu i to je uglavnom građanin jer su svi oni ostali oslobođeni od plaćanja poreza. Stvar je za raspravu. Druga stvar koju bih rekao u članku 13. su propisani oblici oslobađanja. Vrlo je dobro što ste kategoriju građana koji kupuju stambenu zgradu na kojoj su imali stanarsko pravo ili ona kategorija građana koja je bila zaštićeni najmoprimac njih ste oslobodili od plaćanja poreza. Ja ću podsjetiti da smo mi 2013. godine uputili u jedan amandman u tom smislu gdje smo tražili upravo ovakvo oslobađanje od poreza na promet nekretnina. I zato je dobro što ste to ovdje uvrstili. Međutim, u točki 6. članka 13. ste rekli da je oslobođen od plaćanja, su oslobođeni od plaćanja poreza na promet nekretnina osobe koje stječu nekretnine u skladu sa propisima kojima se uređuje pretvorba društvenog vlasništva druge oblike vlasništva. Prilično općenita definicija ali je osnovno pitanje zašto mi oslobađamo osobe koje učestvuju u pretvorbi, zašto oslobađamo njih od plaćanja poreza na premet nekretnina? Jedna digresija mi ovdje govorimo o nekakvim vrstama poreza koji treba da pojačaju fiskalni kapacitet općina i onda kažem tamo u onom drugom djelu, u drugom zakonu da su to igre na sreću, plovila, registracija automobila itd. a nećemo reći osnovnu stvar. Mi smo programom o raspolaganjem poljoprivrednim zemljištem omogućili ljudima da kupe stotine i stotine hektara. U mojoj okolini ljudi imaju tisuću hektara u vlasništvu i sad onaj tko je kupio takve hektare dobiva od države poticaj od 300 eura po hektaru a državi ne daje ništa. Još gora varijanta koncesije na takvu zemlju su apsolutno izvrni prihod lokalne samouprave. I ako je netko u Baranji dobio pretvorbom 15 tisuća ili 20 tisuća hektara zemlje na koju plaća 350 kuna koncesije na 30 godina a seljak plaća 200 eura 1500 kuna rente tu razliku dakle do tržišne kategorije bi trebalo biti izvorni prihod općina. Koliko bi se vrtića, društvenih domova, sportskih objekata moglo napraviti kad bi ta koncesija bila realna? Ovako smo dali čovjeku odnosno vlasniku 300 eura po hektaru i iz poreza porez iz građana smo mu platili koncesiju od 50 kuna i oštetili proračun lokalne samouprave. I tu leže milijuni i milijuni novaca a mi ovdje govorimo kako ćemo nekakvim fiskalnim potezima ojačati fiskalne kapacitete lokalne samouprave. Naravno da mislimo da je trebalo zadržati porez na prvu nekretninu zbog stimuliranja mladih ljudi, ali dobio sam sad objašnjenje od ministra i prihvatljivo je. Mislim da ćete vi naći nekakav supstitut za tu vrstu stimulacije, ne sumnjam uopće iako realno govoreći iskustvo iz zadnjih 2 godine govori da onaj tko ne može dobiti posao ne može ni kupit prvu nekretninu, ne može je ni otplaćivati i nije mu to nikakva nažalost stimulacija. Dakle, to se odnosi na one ljude koji ipak imaju određen stabilno radno mjesto i koje mogu prema bankama imati određen bonitet da bi dobili kredit za kupovinu prve nekretnine. Što se tiče samog zakona, prijedloga Zakona o lokalnim porezima ovdje je jasno rečeno stupa na snagu ovaj prijedlog od 1.1.2018. godine i to po principu jednostavnih poreza čije smo kriterije mi ovdje u ovom prijedlogu utvrdili a od 1. mjeseca, 1.1.2020. ćemo imati obavezu oporezivanja svih nekretnina po tzv. punom principu, po principu vrijednosti nekretnine što će biti sasvim jedan drugi kriterij i jedna druga porezna obveza za građane. I to smo dužni građanima reći. Ali to nije naš proizvod, to je nešto što je zadano određenim elementima Europske komisije, europskog semestra, država je to, Vlada je to ugradila u svoj program, u 4. mjesecu Vlada je to prijavila europskom semestru i to su okviri u kojima se mi moramo kretati, dakle to ljudima treba reći. I sad unutar tih okvira mi pokušavamo razraditi sistem koji će biti funkcionalan za nas ako sam ja to dobro shvatio. U tom sistemu ja sam malo proanalizirao sad i u drugom čitanju ova poglavlja i samo bi prokomentirao dakle porezi jedinica regionalne samouprave, porez na nasljedstva, darove, cestovna, motorna vozila, plovila, automati za zabavne igre je nešto što ovdje je dato na raspolaganje. Međutim, dolazim iz sredine gdje to neće imati nekakav veliki fiskalni efekat. A zamislite kako je to u jednim Kistanjama, kako je to u Voćinu, kako je to u Markušici, kakav će financijski efekat imati te mjere kada nemate darovanja nikakvih. Nasljedstva gotovo da i nemate. Cestovna motorna vozila su oldtimeri, dakle kada se kupi novi auto onda je to senzacija. Svi su uglavnom stari peko 10 godina. Znači nemamo nekakav očekivani prihod. Jasno je da ćemo tamo kod registracije onda morati platiti sve ono, pa ćemo morati platiti prvo sve kazne koje imamo na računu, pa tek onda platiti porez i onda tek registrirati auto koji je otprilike star 10-tak, 15 godina i onda gotovo da tu neće biti nekakvih velikih zarada. Plovila, plovila u ovom dijelu nema za registraciju, a i automati i igre na sreću u jednoj kafani selskoj imate jedan, eventualno dva automata tako da to i nije nekakav poseban izvor prihoda. Ali evo, stavljeno je na raspolaganje. U potrošnji, zapravo u porezu na potrošnju, ovdje bih rekao nešto što me iznenadilo, članak 22. porez na potrošnju plaća se na potrošnju alkoholnih pića (vinjak, rakija, žestoka pića), prirodna vina, specijalna vina, piva, bezalkoholna pića ugostiteljskim objektima i on je 3% i on je na disponiranju lokalne samouprave. Ako oni odluče mogu taj porez uvesti. Ako ga odluče onda mi porez povećanja od 25% dakle, digli smo PDV-e u turizmu o čemu raspravljamo na pića alkoholna na 25%, onda to nije PDV-e na 25%. To je još plus 3% ovoga lokalnoga poreza. Znači da će to biti 28% i to ljudima treba reći da se ne iznenade. Ili sam pogrešno izračunao? Dozvoljavam da me demantirate. Ono što je za nas najvažnije je porez na nekretnine. Koeficijent na nekretnine je jedna interesantna kategorija. To će biti stvar na disponiranju lokalnoj samoupravi odnosno vijeću. Postoji jedna samo rezerva hoće li to biti predmet manipulacije u političke svrhe, pa će netko kategorizirati ovako, netko kategorizirati onako tko je nekakve druge političke opcije. Pogotovo kada se radi o vrijednosnim objektima kao što su hoteli, apartmani tu gdje su ta klizanja vrlo velika i vrlo moguća. Dakle, to je jedna naša rezerva. Mi bi ovdje rekli da predlažemo da se u članku 37. i to smo amandmanom predložili, unese jedna korekcija da se od koeficijenta stanja, dakle stanja objekta kakvo je da se doda nova definicija gdje bi se objekti koji su obuhvaćeni državnim projektom koji se zove projekt obnove i povratka za koji postoji evidencija i gdje nije više od hiljadu takvih slučajeva gdje bi se omogućilo da se koeficijent takvog stanja procijeni na 0.0. Dakle, oni su porezni obveznici. Izdalo bi se porezno rješenje, ali bi se dok se obnova ne završi i ti objekti ne stave u funkciju sasvim logično nisu u nekakvom normalnom stanju za upotrebu, trebao bi taj koeficijent biti 0.0. Mislim da je to nešto što bi bilo kao model zadovoljavajuće i predlagatelju, a i onoj kategoriji ljudi koja čeka da se završi obnova. Ovdje smo rekli da će cijeli taj posao raditi lokalna samouprava. Oni će dakle morati procjenjivati, svake godine izdavati rješenja, izlaziti na teren, kategorizirati ove stvari. U malim općinama to nije problem. U velikim gradovima će biti problem. U većim mjestima će biti problem. I onda kažemo da ćemo tim ljudima u lokalnoj samoupravi ograničiti plaće i ograničiti sredstva na 15% prihoda. Plaće će biti ograničene na 15% izvornih prihoda, to je nešto što se priča u javnosti itd. A s ovim dodajemo im nove poslove pored onih kojih već imaju, opterećujemo ih sa nekim novim stvarima, a imamo u razmišljanju da lokalnu samoupravu svedemo na činjenicu da mogu raspolagati svojom plaćom u okviru 15% izvornih prihoda. Mislim da to nije dobro i mislim da na ovaj način ne činimo dobro manjim lokalnim samoupravama. Mi ćemo ove zakonske prijedloge podržati jer cijenimo vaš napor u ovom poslu koji ste radili i ideju da napravite određenu poresku reformu. Ali ostaje nekakav naš utisak da će ova porezna reforma ići u korist razvijenijim prostorima, manje će to osjetiti ili gotovo nikako će to osjetiti ovi prostori koji su pasivniji, prostori sa depopulacijom stanovništva. Naravno da mi koji smo sa kontinenta živimo u toj situaciji sa određenom dozom zavisti. Gledamo na prostor Jadrana, mora gdje su nekretnine i promet nekretnina vrlo atraktivan, poželjan i unosan posao u odnosu na neke prostore oko Zapadne Slavonije, Like tamo gdje nemate nigdje nikoga, a ne očekujete da će se zaraditi nešto od prodaje nekretnina. Isto tako je veliko pitanje i veliku, dakle veliku pravednost se mora na terenu provesti kada se budu procjenjivale i vrijednosti onih proizvodnih nus objekata pored objekata za stanovanje da ne ispadne da onaj tamo čovjek koji ima prostor za 20 ovaca mora na to platiti porez kao ovaj koji se bavi ozbiljnim biznisom. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mili Horvatu na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Horvat, hvala vam na pojašnjenju vezanom uz poreza na nekretnine, dakle da je to zapravo usklađivanje s propisima Europske unije. Ako tako razmišljam onda stvarno dođem u situaciju da mnoge direktive, mnoge propise koje smo usvojili nismo za njih spremni. Logički ako promatram, ja smatram to ovako, da je komunalna naknada nešto što plaćamo da bi poboljšali uvjete života oko kuće, oko nekretnine. Dakle, misleći na vodoopskrbu, odvodnju, rasvjetu, sve ono što zapravo čini život boljim. Porez na nekretnine on je vezan baš uz nekretninu. Kada ste spomenuli Voćin, podsjetili ste me da mnogi građani iz općine Voćin to su Hrvati koji su došli iz Kosova iz općine Letičan, još uvijek nemaju riješene imovinsko pravne odnose. Ne znam da li će do 1.1.2018. godine to biti napravljeno. Što ako ne bude? Oni vjerojatno sada plaćaju komunalnu naknadu jer to ima smisla kažem, jer to nije vezano direktno uz nekretninu nego je vezano uz njihove uvjete života. Što će onda biti? Hoće li onda oni morati plaćati porez na nekretninu koja uopće nije u njihovom vlasništvu? I hoće li to uopće biti pravno moguće? Dakle, prije nego što se ovaj porez bude zaživio, treba napraviti mnoge predradnje, a mislim da je malo vremena i opet tvrdim da će građani biti veoma neugodno iznenađeni kada ovaj porez stupi na snagu i s vremenu će on biti samo veći i doći se u opasnost mnogi, mnogi vlasnici. Mislim da ovo što je kolega Pernar govorio o opasnostima koje danas vidimo u ovrhama bilo za HRT-e je dječja igra u odnosu na ono što nam se može dogoditi u budućnosti ako ljudi ne budu mogli plaćati ovaj porez. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Žagaru na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Mile Horvat. Izvolite.
Uvaženi kolega Žagar, dakle činjenica jeste, ja sam rekao da je ovo zadana veličina ovih, ovaj set poreskih zakona je nešto što se zahtjeva od nas i mi tu nismo imali nekakvog velikog prostora osim da napravimo u ovom prijelaznom periodu do punog oporezovanja, do punog modela koji će se bazirati isključivo na procijenjenoj vrijednosti nekretnine koji će biti dakle u tom slučaju će poreska obveza biti sasvim drastičnija u odnosu na ovaj oblik oporezivanja. Dakle, to smo morali uraditi. Jedina mogućnost je da u tom prijelaznom periodu prilagodimo se i kažemo ljudima što će se desiti. Naravno da je komunalna naknada imala svoju funkciju, imala je svoju svrhu i mislim da ovaj porez neće ispuniti tu svrhu koju je imala komunalna naknada, to je nekakvo moje mišljenje i moje iskustvo. Ali bi bilo dobro da je predlagatelj ipak napravio nekakvu procjenu, nekakvu aproksimaciju učinaka ovih poreznih rješenja i onda bi nam možda bilo lakše raspravljati.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Horvatu na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega u svom izlaganju ste spomenuli uvođenje poreza na nekretnine i spomenuli niz općina koje su slabog fiskalnog kapaciteta, a uz to treba reći da uz načelnika rijetko koja ta općina ima još jednog ili dvojicu zaposlenih obično za upravo ove neke komunalne poslove, uređenje groblja i slično. I da hoću reći nemaju kapaciteta da same izrade elaborate o procjeni vrijednosti nekretnine, zoniranje iako je ministar rekao da će imati na usluzi i gruntovnicu i katastar i sve. Ali očito da će morati zaposliti ili unajmiti neku agenciju koja će za njih to učiniti, jer sami nemaju tih kapaciteta pa je moj prijedlog i vama i onima koji su predlagali zakon da bi upravo za te općine prve, druge skupine potpomognuta područja to država trebala napraviti o svom trošku jer to jedinice lokalne samouprave neće moći same napraviti. Isto tako spomenuto je u tom zakonu da određene nekretnine u vlasništvu jedinica lokalne samouprave ne podliježu plaćanju poreza na nekretnine, a znamo da u nekim sredinama postoje dobrovoljna vatrogasna društva koja su sama izradila dobrovoljne vatrogasne domove i da ih gruntovno posjeduju. Pa bilo je u prvom čitanju prijedloga da se i to uvrsti u oslobađanje od plaćanja poreza na nekretnine. Ne vidim da je to uvaženo i mislim da se i vi sa mnom slažete da bi to trebalo uvrstiti. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vlaoviću na replici. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Horvat. Izvolite.
Apsolutno se slažem sa vama da bi trebalo krug korisnika koji su oslobođeni od plaćanja poreza na nekretnine proširiti i na ove. Ali je činjenica da mi prevelik pritisak radimo u zadnje vrijeme na lokalnu samoupravu. Umjesto da obrnemo stvari i da je decentraliziramo i stvorimo lokalnoj samoupravi što više prostora i sredstava za rad. Dakle, mi ćemo, dajemo ovdje poslove i zadatke, a svest ćemo na kraju to sve skupa na načelnika i jednog čovjeka što naravno nije dobro. I nije to logika lokalne samouprave. Ja mislim da su jedinice lokalne samouprave i u ovih 25 godina dobro funkcionirale, da su sazrele, da su da kolokvijalno kažem naučile posao raditi, da su se pripremile i za ovu drugu fazu. Neke nisu, ali većina jesu fazu komunikacije sa europskim fondovima. Prema tome, mislim da lokalnu samoupravu treba financijski ojačati, dakle sredstva maksimalno decentralizirati i ne gušiti ju. I to bi bio pravi put.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Horvatu na odgovoru. Sljedeća se za repliku javila uvažena kolegica Marija Puh. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa evo ja bih isto na sličnu temu spomenula, rekli ste kao da neće biti problem manjim jedinicama lokalne samouprave da utvrde činjenice i popišu. Ja se ne bih sa vama složila. Znači, općine i gradovi ostaju bez prihoda od poreza na tvrtku. Ukida se porez na kuće za odmor, ukida se komunalna naknada. Općine koje su i sada imale uspostavljenu komunalnu naknadu i koje su obračunavale komunalnu naknadu iako imaju postojeći popis one će taj popis morati nadopunjavati, morat će stavljati starost objekat, morat će stavljati stanje objekata. Ja vas pitam tko će zapravo to raditi jer do sad kad je bilo u pitanju prodaja ili nešto nekretnine, znači stanje objekta i starost objekta su određivali sudski vještaci. Da li će možda općine i gradovi morati plaćati sudskim vještacima da se to utvrdi, to nisu mali iznosi. A i recimo manje općine iz mojega kraja vam u pravilu imaju tri zaposlena na 50 kvadratnih kilometara i 5.200 stanovnika. Znači oni već sada u svojem opsegu posla stvarno su opterećeni i rade apsolutno sve. Ko bude sad još izlazio na teren ponovno popisivao sve objekte koje postoje mislim da je to gotovo nemoguće, plus toga što će oni morati kontinuirano ažurirati podatke, pratiti stanje i promjene koje će se dešavati.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Mariji Puh na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Horvat. Izvolite.
Ja bih vam se kolegice zahvalio na ovome što ste rekli. Dakle ja sada imam još jedna nova saznanja, vi sigurno u tom dijelu posla imate puno više iskustva i vidim da baratate sa činjenicom. Ja ovdje ne bih ništa imao dodati, osim ono što sam rekao, mislim da smo lokalnu samoupravu podcijenili, mislim da treba obrnuti stvari, trebaju ojačati, treba decentralizirati i dati joj dodatne izvore prihoda kako bi se s ovim poslovima i s onim koji će tek doći nosili na pravi kvalitetan način.
Zahvaljujem uvaženoj kolegi Horvatu na odgovor na repliku. Ovima smo iscrpili sve replike po ovoj raspravi. Sljedeći se za raspravu u ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku i SNAGA-e prijavo uvaženi kolega Ivan Lovrinović. Nema ga, izočan je. Hvala. Sljedeća se za raspravu u ime Kluba zastupnika HSS-a uvažena kolegica Ana-Marija Petin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa evo ja moram se ponovno osvrnuti na ove porez na cestovna vozila zato što nismo dobili odgovor od našeg ministra financija, a to je zbog čega se jednostavno nameće obaveza da se porez naplaćuje u stanicama za tehnički pregled i kolika će to biti naknada, jel mi imamo saznanja da će naknada biti odnosno tolika se plaća za ostale poreze koje se plaćaju u stanicama za tehnički pregled odnosno naknade da će biti od 17,5 kuna uvećano za 25% PDV-a to iznosi preko 20 kuna. Pa sada kada se računa milijun i pol automobila koji se godišnje registrira to je prihod stanicama za tehnički pregled od nekih tridesetak milijuna kuna i naravno država tu sebi uzme nekoliko milijuna kuna PDV-a, tako da smatramo da je ovo potpuno nepotrebno jer nažalost ljudi jako loše danas žive u Hrvatskoj i za razlike u cijeni jogurta, kruha ili mlijeka hodaju nekoliko stotina metara od trgovine do trgovine da bi jeftinije prošli, tako da vjerujemo da bi se i za ovaj iznos prošetali ili provozali do FINA-e do nekog drugog mjesta gdje će platiti puno manju naknadu. Tako da smatramo da je ovo potpuno nepotrebno i da se na ovaj način nije se trebala ovakvu zakonsku odredbu stavljati da je obavezno plaćanje poreza u stanicama za tehnički pregled. I kao što je pitanje bilo jučer pitamo i sada, kome se ovdje ide na ruku? Jednako tako i kada govorimo o porezu na promet nekretnina u ime kluba HSS-a predložili smo i amandman o kojem se će glasati sutra. Ja vas molim da ga usvojite jer dosadašnji koeficijent za obračun komunalne naknade sukladno članku 27. Zakona o komunalnom gospodarstvu za neizgrađeno građevinsko zemljište ima propisani koeficijent namjene za neizgrađeno građevinsko zemljište od 0,05 pa sada njegovo određivanje od 0,5 znači povećanje deset puta bez ikakvog obrazloženja za tu promjenu. U obrazloženju zakona navodi se da se ništa ne mijenja u odnosu na postojeće koeficijente za obračun komunalne naknade i sada mi vjerujemo da je došlo do nenamjernog propusta u pripremi teksta ovog prijedloga zakona, pa evo onda molimo predlagača da uvaženi naš amandman i da vrati postotak na 0,05, a ne 0,5 kako je predviđeno ovim prijedlogom zakona. Jednako tako kada govorimo o porezu na nekretnine evo imamo nekoliko konkretnih slučajeva baš iz moje županije Virovitičko-podravske, iz moga grada, radi se o evo primjer nedovršene kuće koja se započela graditi prije nekih dvadesetak godina. Kuća je izgrađena do prve deke i tako stoji jel ljudi nisu mogli ju dovršiti, nisu imali financijskih mogućnosti. Na tu kuću do sada se nije plaćala komunalna naknada ali uvođenjem poreza na nekretnine vlasnici će morati plaćati porez na nekretninu upravo na takvu kuću zbog toga što je u zakonu određeno da čim je započeta gradnja da se mora plaćati i porez na nekretnine. Jednako tako pitam ovim putem i predlagača što se tiče naših poljoprivrednika, što se tiče naših farmi koje su izgrađene iz operativnog programa. Svi znamo u kojim su silnim problemima i da su kreditno svi puno opterećeni, da su te farme najvećim dijelom puste. Isto tako do sada su bili oslobođeni plaćanja komunalne naknade, a od sada će naši poljoprivrednici i na ta zdanja koja jednostavno više ne služe svrsi zbog toga što su nažalost propala, jednostavno od 1.1.2018. godine i na ta zdanja morat će se plaćati porez na nekretnine. Postoji mogućnost naravno da općine i gradovi oslobode takve slučajeve plaćanja poreza na nekretnine, ali u tom slučaju oni u svom proračunu moraju osigurati sredstva na rashodovnoj strani, a budući da znamo kako jedinice lokalne samouprave kao i županije isto tako jako loše financijski stoje velika većina, a sa ovom poreznom reformom još će ostati bez više sredstava. Vjerojatno neće moći osigurati ta sredstva na rashodovnoj strani i pa će tako i u ovakvim slučajevima i našim poljoprivrednicima i socijalnim slučajevima jednostavno biti prisiljeni i morati naplaćivati porez na nekretnine. Evo zamoljavamo predlagača da još jednom dobro prouči ovaj zakon koji su dali ovdje u Sabor na drugo čitanje. Smatramo da on nije dobar. Smatramo da ide na štetu i na teret svojim građanima i jednostavno zbog svih građana koji će nakon 1.1.2018. morati plaćati još jedan dakle dodatni teret, a i sada loše žive. Evo apeliramo da se ovaj zakon povuče. Hvala.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Ani-Mariji Petin na ovoj raspravi. Imamo dvije replike. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Ante Sanader. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, za uvažene predstavnike ministarstva. Poštovana kolegice Petin, evo želim čisto vama replicirati vezano za raspravu ovih naplata u stanicama za tehnički pregled. Vi isto radite u lokalnoj upravi koliko znam. I vi znate koliko je teško naplatiti porez kad to radi grad, županija. Imamo tu silne probleme. Ako se sjećate kada smo naplaćivali javnu rasvjetu pa smo onda to kroz cijenu struje naplaćivali. Jer kad dođe onaj naplatiti struju onda će sigurno se platiti javna rasvjeta. Danas su veliki problemi kad idete naplatiti javnu rasvjetu. Isto vam je sa svim porezima koje grad ima. I tamo bi morali zaposliti neke ljude koji će raditi, ili županija, koji će raditi na naplati poreza, i naplata je problematična odnosno vrlo teško to naplatite kao što se naplaćuje i komunalna naknada. Vi znate da imamo neke gradove i općine koje uopće ili vrlo, vrlo teško naplate komunalnu naknadu ili vrlo mali postotak komunalne naknade. Pa onda idete ovrhe, odvjetnike i sto novih problema. Nije popularno i sigurno kad s tim izađemo u javnost pa kažemo: Znate sada ćete to naplaćivati 17 i pol kuna, kao što ste vi rekli. Može da se kupi jogurt i mlijeko i kad tako kažemo ljudima onda sigurno da će reći: E to nije u redu. Ali kad bi zbrojili troškove koje imate u jedinicama lokalne samouprave ili regionalne, onda bi te cijene bile isto tako velike, kao i građevinsko zemljište. Građevinsko zemljište je resurs i svi mi kad mijenjamo prostorne planove želimo proširiti građevinsko zemljište. Svatko kaže: Daj nam moju parcelu građevinskog zemljišta. Ali nije korektno ni prema jedinici lokalne uprave da netko rezervira sebi građevinsko zemljište i drži ga rezerviranog neki veliki broj godina. Jer onda onemogućujete drugima koji bi željeli graditi, raditi, širiti građevinsko zemljište za stvarne potrebe i za građane. Tako da mislim da evo o tome se može polemizirati o tim pitanjima.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Anti Sanaderu na replici. Odgovor na repliku uvažena kolegica Ana-Marija Petin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani kolega na vašoj replici i ja znam da općine i gradovi kao i županije jako teško dolaze do svojih sredstava. Ali jednostavno ne želimo da bude na teret građanima i želimo da se omogući plaćanje ovog poreza i na drugim mjestima. Ne mora biti samo isključivo u stanicama za tehnički pregled. Može biti i na drugim mjestima gdje će im biti puno, puno jeftinija ta naknada, a opet će općine, gradovi i županije doći do svojih sredstava. Što se tiče neizgrađenog građevinskog zemljišta, evo upravo sam vam ispričala jedan slučaj. Dakle, radi se već sad o starijoj obitelji koja nije imala sredstava da svoju kuću dovrši do kraja. Jednostavno čak ta kuća nije ni na nekakvoj atraktivnoj lokaciji, nema svoga kupca. Znate da se iz Slavonije iz malih mjesta, da se ljudi iseljavaju. Nema baš velike potražnje za takvim objektima. Kuće su prazne i sad uvođenjem ovog poreza na nekretninu morat će se plaćati porez jer ako općine i gradovi oslobode plaćanja poreza morat će rezervirati, dakle, to u proračunu na rashodovnoj strani i tu automatski sebi blokiraju sredstva. O tome sam govorila. O konkretnim slučajevima. Hvala.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Ani-Mariji Petin na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Uvažena kolegice, ja bih se osvrnuo na neizgrađeno građevinsko zemljište koje u biti može postati problem razvoja određenih naselja i lokalnih samouprava. Jer je činjenica da ako 50 posto neizgrađenog građevinskoga zemljišta, da ne možete dobiti proširenje za nekoga kome je potrebnije građevinsko zemljište, znači, netko tko drži desetljećima građevinsko zemljište neizgrađeno, a 50 posto građevinskog zemljišta je neizgrađeno, jednostavno u tome naselju, na toj katastarskoj čestici, ta osoba ne može po zakonu znači dobiti proširenje. Ja imam primjera to u svome naselju da ogromni hektari su zavedeni davnih godina u građevinsko zemljište i da osoba uopće ne planira izgrađivati tu, niti isparcelizirati niti graditi i jednostavno koči razvoj sela. Znači, građevinsko zemljište o tome bi se dalo raspravljati i konkretno govoriti pa čak zbog više godina da bude i skuplje to građevinsko zemljište koje je ne neizgrađeno. Jer ono koči razvoj znači određenih naselja jer ne može dobiti onaj kome je puno potrebnije za kuću, ne znam, za građevinsko zemljište, jer nažalost brojni ljudi koji ne mogu svoje zemljište pretvoriti u građevinsko u određenim naseljima, doslovno su prisiljeni kupovati od drugih ljudi u drugim mjestima, u drugim naseljima građevinsko zemljište, jer jednostavno to građevinsko zemljište koje stoji tu desetljećima koči taj razvoj. To je prvo. A što se tiče farma, što se tiče nekakvih objekata kojim su načinjene štete, a znamo i kako su im načinjene štete i zbog čega, ne njihovom krivnjom nego krivnjom hrvatske politike, zaista treba razmišljati da te objekte jednostavno se izbjegne oporezivati jer nisu krivci zbog dovedenoga stanja ni hrvatski seljak ni poljoprivrednik. Hvala lijepa. Jer treba kazniti one koji su opljačkali. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bulju na replici. Odgovor na repliku uvažena kolegica Ana-Marija Petin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovanom kolegi gospodinu Bulju. Pa naravno da mi u HSS-u ne želimo kočiti razvoj općina. Pa znate da su i najuspješnije općine i gradovi upravo na čelu su im načelnici, gradonačelnici iz Hrvatske seljačke stranke većina, da. Ne želimo naravno kočiti razvoj općina već jednostavno želimo da se pronađe kompromis da taj teret ne ide na leđa građana ali vi dolazite iz drugog kraja, u Slavoniji je potpuno druga priča. U Slavoniji su vam sela, mjesta pusta, tamo možete kupiti cijelo domaćinstvo, cijelo imanje za 30 tisuća eura, ni ta niska cijena sada evo kolega kaže za 10 tisuća eura ni ta mala cijena nema svoga kupca, u Slavoniju ne žele ljudi doći i živjeti, poljoprivreda nam je uništena i Slavonija ako ovako ostane nama budućnosti i nema perspketive.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Ana-Mariji Petin na odgovoru na repliku. Ovime smo iscrpili replike po ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a uvažena kolegica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. U ovom zadnjem setu su zakoni koji su već u prvom čitanju izazvali dosta veliku zainteresiranost. To nije čudno, naime, tradicionalno Hrvati nisu štedjeli u dionicama, nisu štedjeli u zlatu i dijamantima, štedjeli su u nekretninama. Ja zaista sa respektom mogu reći da je iz Ministarstva financija došao jedan set od 15 zakona što idu kroz 2 čitanja, što je zaista za pohvaliti. No međutim, često je kvaliteta i kvantiteta, nije baš u srazmjeru. Naime ja mogu ovo usporediti i sa jednom činjenicom, tamo kada sam imala 15 godina onda sam mislila da sam najpametnija da u životu nemam više ništa naučiti i sve što mi je moja mama govorila mislila sam da govori krivo. A kako sam išla sa godinama, onda sam shvatila da sve što je govorila je govorila kako treba i jednako tako danas znam koliko toga još ne znam. Sve ono što sam sa 15 godina mislila da znam, danas znam da ne znam. Tako bih ja voljela da je iz one diskusije koja je bila u prvom čitanju zakona zaista bila, da su se malo više potrudili i slušali što smo diskutirali jer su diskutirali ljudi koji o tome dosta znaju. Diskutirali su načelnici, diskutirali su gradonačelnici iz redova saborskih zastupnika. Ja sebi ne mislim da o tome, puno toga znam, no međutim radila sam Prijedlog zakona o komunalnom gospodarstvu, bavila sam se sa time, gledala sam kako da se iz Zakona o komunalnom gospodarstvu komunalna naknada pretvori u nešto što se zove Zakon o nekretninama iz jednostavnog razloga što kroz europske semestre naši kolege iz EU cijelo vrijeme govore ono što je potencijal u Hrvatskoj je potencijal u nekretninama. Tu možete i osigurati i određene prihode i učinite nešto. Kada sam govorila u ime kluba u prvom čitanju spomenula sam 2003. godinu i projekte koje sam imala iz 2003. godine. A sada dopustite da samo u dvije rečenice se osvrnem na Zakon o porezu na promet nekretnina. Dakle na naše stolove je došlo do sada 4 amandmana i sva četiri amandmana govore isto. Govore da treba dalje vratiti oslobađanje za prvu nekretninu. Ja sam nedavno bila čak i u nekoj emisiji gdje se je mlade ljude na cesti intervjuiralo, dakle to je bila dobra mjera, bila je demografska mjera, bila je vrlo korisna mjera. Ako se je već željelo iz te mjere preći u neku drugu, onda je to trebao biti paket koji dolazi zajedno a ne da sada imamo ovo a onda imamo vjerovanje vjerujte mi biti će nešto. To smo davnih dana prošli. Prema tome još jedanput molim obratite pažnju, dobra mjera je bila, dakle oslobađanja od plaćanja poreza na prvu nekretninu. A sada bih se htjela malo više skoncentrirati na ovaj Zakon o lokalnim porezima. Ja sam sinoć išla to detaljno čitati i gledati i mislila sam ajde idemo probati amandmanima to nešto popraviti no međutim stvar je uopće u pristupu. Često radite nekakav zakon za koji ste svjesni da možda ima nekakve male manjkavosti ili nešto ali nešto što sigurno znate da će taj zakon dati poruku. Poruka koju ja čitam iz ovog zakona je sljedeća. Poruka je prema EU, evo Hrvatska radi napor i uvesti će porez na nekretnine. No međutim i to se govori kao jednostavan porez. UN-Habitat je radio analizu 42 zemlje iz područja Europe i vezano je uz porez na nekretnine i samo 3 zemlje imaju površinu kao osnov, to je Ukrajina, Poljska i Češka. Druge imaju vrijednosni porez. Recimo Austrija je 55 godine uvela porez na nekretnine, Njemačka je uvela '65. godine po određenim kriterijima, po određenim načinima kao vrijednosni porez. Ministar je u uvodnom slovu i kada je bio na prvom čitanju zakona i sada rekao mi uvodimo jedan jednostavni porez, pretvaramo komunalnu naknadu u porez na nekretnine. I to je najjednostavnija moguća metodologija i način. Pri tome moramo znati sljedeće i biti svjesni sljedećeg a to je, od 556 jedinica lokalne samouprave ima ih 20-ak, neću sada reći točan broj da ne pogriješim koji uopće ne naplaćuju komunalnu naknadu. Ove ostale naplaćuju po različitom postotku, je udio komunalne naknade u prihodu jedinice lokalne samouprave. Pri tome moramo znati što je komunalna naknada. Komunalna naknada je bila uvedena i uvodi se gdje vi plaćate svoje jedinice lokalne samouprave to što imate napravljenu cestu, što imate napravljenu infrastrukturu, što imate javni prostor i javni sadržaj, javnu, nekakve javne prostore i plaćate komunalnu naknadu iz koje se to održava pa je onda budući da su imali veliki nesrazmjer vezan uz komunalnu naknadu smo napravili jednu izmjenu Zakona o komunalnom gospodarstvu gdje se iz komunalne naknade osim održavanja moglo i ulagati u nešto drugo osim za plaće. Naravno da je meni interesantan primjer grada Zagreba. Grad Zagreb ima 384 tisuće 333 stana. Uspješnost u naplati komunalne naknade je 70%. U prihodima grada Zagreba u tih 7 milijardi koliko Grad Zagreb ima komunalna naknada je na 10%. Primjera radi Grad Rijeka je na 15%, Osijek je na 12% a Split je na 14%. Razlika između ovih 10 i ovih 15% što ima Grad Rijeka su oslobađanja. Dakle to su oslobađanja komunalne naknade i tu će sigurno se otvoriti veliki problem. Ja sam apsolutno i uvijek se zalažem da se zakonom, i zalagala sam se da je bilo vremena to bi se možda i napravilo, da se zakonom točno definira za što i pod kojim uvjetima se može biti oslobađanje jer je oslobađanje uvijek se koristi ili u predizborne svrhe, ili se koristi za pojedine skupine. Dakle to oslobađanje je uvijek problem. No, međutim jednako tako morate znati da uvođenje ovog djela poreza na nekretnine će sigurno biti problem. Problem će biti iz razloga nekoliko. Prva stvar je evidencija, da bi mogli uvesti porez nekretnine morate imati evidentirane. Moramo reći jasno i glasno, gledam tko je tu bio sa Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo kojeg smo danas imali gdje smo utvrdili da tome tako u Hrvatskoj nije slučaj. Svi vi koji ste načelnici ili gradonačelnici jako dobro znate da nemate evidentirane sve nekretnine, ali nije tu priči kraj. Idemo dalje, da bi se mogao naplaćivati porez na nekretnine morate imati utvrđenu dob nekretnine, i morate imati utvrđeno stanje nekretnine. E sad, oko dobi tu će biti sigurno rasprave jer po ovim kriterijima se može desiti da stan u neposrednoj blizini ove sabornice će plaćati manji porez na nekretninu nego stan koji je recimo iz sustava POS-a napravljen u Svetoj Klari ili u Zapruđu. Zapruđe je bilo po 1034 eura po kvadratu. Dakle, po elementu dobit stan iste površine tu ulicu dalje ovaj će plaćati veći porez nego što je porez ulicu dalje od ove sabornice. Nije ni tu priči kraj, stanje, e na stanju ko će utvrditi kakvo je stanje, kako će se utvrđivati i vjerovali ili ne svi vi koji ste načelnici i gradonačelnici koji naravno znate jako dobro o čemu govorim i znate da je 21. svibnja da su lokalni izbori u Hrvatskoj, ako su u odnosu, znamo kad je to je 3 nedjelja u svibnju bojim se da do lokalnih izbora baš nitko od načelnika neće krenuti s tim jer neće si baš nekako baš na toj temi svojim sugrađanima dati nešto novo a nakon lokalnih izbora ako budu oni isti onda će biti u velikim problemima a neki novi u još većim problemima. Jer da bi se mogao uvesti porez na nekretnine moraju biti ispunjeni osnovni uvjeti da ih imate evidentirane, da ih imate evidentirane u površini u kojoj je, da ih imate evidentirane vlasnike, da imate, da znate kakvo je stanje i da znate kakva je dob. I to sve me baš živo zanima kako će se u Gradu Zagrebu utvrditi za 384 333 stana. Tu nisu poslovni prostori, tu nisu ove druge stvari. Što to drugim riječima znači? Ja tu moram priznati kao netko tko ima određene, ne određene nego stvarne opcije građanskog centra, liberalne, poduzetničke i sve ostalo vidim odličnu priliku za mlade ljude, za mlade poduzetnike da lijepo osnuju firme i da svoje usluge nude općinama i gradovima, odlično barataju kompjuterima, imamo u realnom vremenu se putem razno raznih mapa može dobiti situacija koja je. Dosta toga na portalima je sigurno i to apsolutno u tom smislu otvaramo novu djelatnost na što ja ministru zahvaljujem jer je to odlična nova djelatnost koja će jedno vrijeme trajati i zaista biti od određene koristi. Ja stvarno mislim da treba imati evidentirane nekretnine i tu nemam nikakva problem. Zbog toga i u prvom čitanju i sad puno više sam se zalagala i zalagala bi se da se kroz Zakon o komunalnom gospodarstvu kroz ovih godinu dana su se definirale određene elemente i određene odredbe. Jednako tako da se uloži maksimalna napor za portal koji se zove e.nekretnine. Da taj portal bude sa svim svojim elementima na kojima treba biti i da onda kada se uvodi porez na nekretnine se uvodi ono što je vrijednosni poreze. Dakle zemlje se muče s porezima na nekretnine na različite načine od američkih zemalja pa do Europe. I da to onda bude vrijednosni porez ali kad je vrijednosni porez onda je tu i da se do određene vrijednosti ne plaća porez i tako imaju zemlje to na taj način definirane. Na ovaj način ćemo doći u realnu opasnost da ćemo uvesti porez na nekretnine, izdavat će se rješenja, ja ću se prva na svoje rješenje žaliti jer ću tvrditi da mi stanje nije dobro utvrđeno jer ću utvrditi da mi je recimo od susjeda procurila kupaona u moju kuhinju što je činjenica. Pa me zanima kakvo mi je sad stanje, jer mi je bilo bolje nego prije nego što mi je procurilo to sve zajedno. Prema tome, tu postoji i ona priča o masovnim procjenama, dakle tu ima niz, niz priča. Dakle kad idemo s takvom jednom novinom, kad idemo s takvom jednom pričom moramo se dobro pripremiti. Na ovaj način smo mi zadovoljili formu ali nismo zadovoljili suštinu. Mi ćemo kad ćemo prikazivati svoje reforme EU tamo gdje je porez za nekretnine, stavit ćemo kvačicu i oni će nas ocijeniti evo Hrvatska je pokazala napor, uvela porez i sve ostalo. Ali ajdemo vidjeti ono što stvarno imamo na terenu, stvarno imamo na terenu primjera radi zajednički informacijski sustav katastra i gruntovnice odličan program, super program za ono što je dobro evidentirano. Kad vam je dobro evidentirano u katastru i kad vam je dobro evidentirano u gruntovnici vi ovako dobijete podatak, savršeno stanje a to vam je otprilike za nekakvih 5 do 6% svega u Hrvatskoj. Kad vam je u katastru jedna površina, u gruntovnici draga površina, u katastru stvarni posjednik, u gruntovnici onaj vlasnik koji je djed kojeg više nema ZIS vam kaže error jer ima dva različita podatka i ne može vam dati točan podatak. Stoga je zaista trebalo napor, energiju i trud napraviti da kad to već radimo i kad ćemo tamo dobiti jednu kvačicu da onda to bude napravljeno kako treba. I ja bih se još samo evo za kraj koliko imam referirala na odredbu članka 29. Zakona gdje kaže javna površina. Ja sam i u raspravi i inače rekla ljudima dajte se čujte sa Ministarstvom graditeljstva i prostornog uređenja, definirajte to na isti način. Što je javna površina u odnosu na ovaj porez ja ne znam, jer ja ću si dopustiti pročitati što piše u Zakonu o prostornom uređenju. Tamo piše površina javne namjene je svaka površina čije je korištenje namijenjeno svima i pod jednakim uvjetima. Javne ceste, nerazvrstane ceste, ulice, biciklističke staze, pješačke staze i prolazi, trgovi, tržnice, igrališta, parkirališta, groblja, parkovi i zelene površine u naselju, rekreacijske površine. Jer tom odredbom je porez i za korištenje tamo piše javne površine. Ovo su površine javne namjene. Kao takove su definirane u Zakonu o prostornom uređenju, kao takove su u prostornim planovima i sad ja ne znam na kojim javnim površinama će se plaćati porez ili su to ove površine. Dakle, trebalo je samo malo sjesti i vidjeti o čemu je riječ jer ja ne znam da li ovaj porez znači i porez na groblju i porez kad je u parku kiosk što će značiti odredba vašeg članka 29. u odnosu na Zakon o prostornom uređenju. Mi imamo, dakle različito zakonodavstvo možemo imati to su iskustva i Europe i Hrvatske. Možete imati i sektorski pristup i možete imati integralni pristup. Ja sam se uvijek zalagala za integralni pristup. Što to znači? Da se isti pojmovi, da isto nazivlje bude za iste pojmove u svakom zakonu. Pa ako je u Zakonu o prostornom uređenju koji je krovni zakon površine javne namjene, onda to treba biti i u ovom zakonu i u svim drugim zakonima. Hvala najljepša.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Anki Mrak Taritaš na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Tomislav Klarić. Izvolite.
Uvažena gospođo Mrak Taritaš, ovo što ste rekli da problem evidencija nekretnina i činjenica je da možda neki gradovi i općine to nemaju. Ja se toga kod sebe ne bojim. Imamo doslovno fotografiranu svaku kuću, pa čak i vrtnu kućicu na području našega grada i točno njene dimenzije i znamo sve podatke. Međutim, ja vidim tu jedan drugi problem. Vi se sjećate zakona koji je stupio 2015. na snagu, a izmjena Zakona o PDV-u, dakle tu ja vidim smanjenje prihoda za jedinice lokalne samouprave. Jer za sve zemljište za koje je izdan izvršni akt o gradnji lokacijska, građevinska dozvola ili potvrda glavnog projekta, pa da pod PDV, dakle prihod države 25% ne može ići porez na promet nekretnina. Isto tako i ovo smanjenje sa 5 na 4 za jedan postotni poen iznosi 20% ukupno manje prihoda jedinica lokalne samouprave. O tome možemo govoriti podosta što se odnosi na jedince lokalne samouprave. Iz svega ovog što ste vi govorili, što mi govorimo kao čelnici jedinica lokalne samouprave najveći teret i u ovom trenutku kao i svih prethodnih Vlada na neki način izgleda da pada na jedinice lokalne samouprave, a govorimo o gospodarskom napretku. Ja se iskreno nadam, a i ministar je to obećao da će Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave koji bi trebali donijeti do 6 mjeseca iduće godine podosta stvari u tom dijelu nivelirati. Jer i činjenica je da najveći teret će morati snositi kao i uvijek od '94. od kad su se formirale jedinice lokalne samouprave, gradovi i općine i mislim da smo toga svi svjesni. Ali ako želimo krenuti u nekakvu cjelovitu reformu negdje moramo početi.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Klariću na replici. Odgovor na repliku uvažena kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Klarić, mi se znamo dugi niz godina i izvan ove sabornice. Vjerojatno ćemo se sretati i u budućnosti, pa ću vas i ja vam želim da budete i dalje gradonačelnik morala sam samo da li ste grad ili općina. Pa ću vas za jedno godinu, dvije pitati i podsjetiti na ovu diskusiju. Kao što vidite ja da imam pet različitih prstiju na ruci, tako ima svatko od nas, tako je 556 različitih općina i gradova svatko sa svojim problemima. I probleme koje imate vi. Ja sam zaista i zadovoljna da imate evidentirane jer im je tako puno jednostavnije upravljati prostorom. Sigurna sam da druge probleme i drugi način imaju kolege i kolegice, a vjerujte mi Slavonija ima nešto. Kako će oni izaći iz toga to se ne usudim ni misliti. Kad je riječ o slavonskim općinama i gradovima i kad je riječ redimo o Nuštru koji je ministar vrlo rado spominje, Nuštar vam ima dva posto njihovih prihoda. Ja sam to išla pogledati, jer imam prihode od svih 556 općina i gradova koliki je prihod komunalna naknada u njihovom proračunu 2% u proračunu Nuštra je prihod od komunalne naknade. I oni su tamo oslobodili od komunalne naknade sve lokacije, odnosno sve kuće gdje ljudi ne žive. Sada nema mogućnosti oslobađanja, moraju razrezati porez, moraju dostaviti rješenje tamo gdje nitko ne živi. To rješenje će tamo lutati, biti, pa netko će se u jednom danu žaliti. Ja mu stalno spominjem, znate jedan čovjek zna malo, ali svi ljudi znaju sve. Slovenija je 10 godina uvodila porez. Nakon 10 godina kad je uvela imala je 2 milijuna žalbi. Nakon toga je Ustavni sud poništio taj Zakon o nekretninama. Ja moram priznati da zadnjih pola godine ili godinu nisam pratila što se s tim dešavalo. Ovo je jedan proizvod koji je napravljen na jednostavniji mogući način. Nešto što je bila jabuka pretvorili smo u krušku, a vjerujte dobit ćemo svinjsku polovicu na terenu stvarno kad dobijem da se tako imam prilike našaliti, već je kasno i već smo umorni svi od toga. Ono što sam se ja zalagala i cijelo vrijeme govorim napravite bazu, napravite sve, iskoristite 2017. i moglo se je možda to jednostavnije napraviti. Hvala.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Anki Mrak-Taritaš na odgovoru. Sljedeća se za repliku javila uvažena kolegica Ana- Marija Petin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa evo poštovana kolegice, vi ste spomenuli da će te nekretnine bit potrebno evidentirati, procijenit odnosno odredit dob, odredit stanje, pa tko će to raditi i na čiji trošak će to ići. Da li će ponovo ići preko leđa građana ili će taj trošak snositi država ili lokalna samouprava ili županije, dakle to ništa nije definirano zakonom. Što se tiče ovog vašeg prijedloga imam krasnih prijatelja koji su završili građevinske fakultete, nažalost ne rade nigdje pa evo ja ću ih savjetovati da počnu otvarati svoje firme i s obzirom da će imati uskoro osiguran posao ovdje u Hrvatskoj i kako se čini vrlo dobru zaradu. I još jedno pitanje što nije rečeno, a što ako se taj porez na nekretnine ne plati? Što ako naši stariji umirovljenici koji žive od mirovine nemaju od čega platiti taj porez, što će se desiti onda? Hoće li ih država ovršit, deložirati, iseliti iz svojih domova, što će se tada desiti? I jednako tako pitam vas, da li ste i vi za to da se ove stočne farme koje su napravljene iz Operativnog programa gdje su ljudi u problemima da idemo sa prijedlogom evo možemo prema ići sa amandmanom još stignemo, da se oni oslobode definitivno plaćanja toga poreza na nekretnine jer mislim da nam je cilj svima da pomognemo svojim građanima posebno onima koji su u problemu, posebno poljoprivrednicima koji nisu kako je tu rečeno došli zbog sebe u te probleme nego zbog drugih stvari i situacija koji su kreditno opterećeni da im na ovaj način ako već nismo mogli direktno kroz poreznu reformu o kojoj se sutra glasa pa bar na ovaj način da im bar malo pomognemo u poljoprivredi.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Ani-Mariji Petin na replici. Odgovor na repliku uvažena kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Petin, vi ste ovdje postavili nekoliko pitanja pa da možda krenem od zadnjih. Ja sam apsolutno osoba koja se zalaže da sve što treba biti definirano da bude definirano maksimalno što može. Ne možete baš sve odredbama zakona i da se što manji prostor daje slobodnim ocjenama. Znate, slobodne ocjene kao što je u klizanju pa onda suci različito ocijene, tako da ako je tema oslobađanja da tema oslobađanja tko i pod kojim uvjetima može biti oslobođen od poreza na nekretnine, sigurno mora biti u zakonu i ne treba dati mogućnost da to čini jedinica lokalne samouprave iz jednostavnog razloga što to donosi do nereda i dovodi do nereda i jednako tako nema nekakvog učinka. Dakle u svakom slučaju amandman. Ja moram pri tom reći da naš klub zastupnika HNS-HSU mi ćemo dati amandman kojim predlažemo da cijela ta glava koja se odnosi na porez na nekretnine se ovaj čas briše, a da se to definira kroz Zakon o komunalnom gospodarstvu, a kada se steknu uvjeti za pola godine ili devet mjeseci ponovo dođe pred ovaj uvaženi Dom i tada možemo o tome raspravljati pod uvjetima pod kojim treba biti. Jednako tako ja moram priznati da mene vesele kada se otvore neki novi poslovi, jednako tako me veseli kada se otvore neki novi poslovi za mlade ljude jer za ovaj posao trebate imati volju, trebate imati kompjuter, trebate imati određena kompjuterska znanja i trebate imati dobre cipele ili čizme i kabanicu ovisno o vremenu kada radi, kompjuterski odraditi sve, otići na teren, snimit, izvadit podatke koje imate. Ja često navodim primjer, primjera radi o čemu govorim. Moji roditelji su napravili vikendicu '67. godine, za tu vikendicu imamo i građevinsku dozvolu i uporabnu dozvolu. A ja kada idem u katastra još uvijek je jedna velika čestica sa jedno stotinjak vikendica, a i vikendica napravljena temeljem dozvole sukladno PUP-u parcelacija ono by the book sve zajedno, a u katastru još uvijek je jedna velika čestica i nikako da se upišem u gruntovnicu. Hvala.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Mrak TAritaš na odgovoru. Sljedeći za repliku se javio uvaženi kolega Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice Anka Mrak Taritaš. U svojoj raspravi ste spomenuli upravo potrebu sređivanja stanja gruntovnice, katastra kao preduvjeta da bi se moglo nekretninu locirati, odrediti kvadraturu, stanje, vlasnika itd. I jedan dio nekretnina je u vlasništvu države, to još niste spomenuli jer država i sam ministar novog ministarstva je rekao da još uvijek ne zna koliko ima nekretnina na terenu i na koji način ćemo mi očekivati da će novo ministarstvo, novi ministar u godinu dana uspjeti riješiti stanje državnih nekretnina, urediti to u katastru i gruntovnici i usuglasiti to sa načelnicima i gradonačelnicima, a pogotovo u kontekstu predstojećih lokalnih izbora. Jer u ovom trenutku je upravo veliki pritisak na načelnike da preuzmu poslove Hrvatskih voda u naplati odvodnje uz komunalnu naknadu da izdaju i ta rješenja kroz jedno rješenje. Znam da je to kod većine načelnika neprovedivo jer su neusuglašena stanja i kvadrature između općina, gradova i Hrvatskih voda jer se jednostavno načelnici boje pred izbore sada izdati nova rješenja sa većom kvadraturom, sa većim troškom za naše građane. Bojim se da će se slično dogoditi sa ovim porezom za nekretnine i mislim da bolje ga je u ovom trenutku povuć, kvalitetnije pripremit i prepustiti one nekretnine koje nisu od interesa za Ministarstvo obrane i za druga državna tijela na upravljanje jedinica lokalne samouprave i vjerujem da bi do sada bili stavljene u funkciju i bilo bi sigurno nekakvih gospodarskih aktivnosti i na taj način omogućili jedinicama lokalne samouprave dodatne prihode, a ne da im se stalno samo uzimaju prihodi. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Davoru Vlaoviću na replici. Odgovor na repliku uvažena kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Koristim priliku da možda odgovorim na dio pitanja kolegici Petin koju nisam odgovorila, a to je tko će sve platiti. Pa platit će sve one koji u čiji proračun ide porez. Dakle jasno je da je to lokalni porez da ide u proračun jedinica lokalne samouprave, da si oni to moraju sve riješiti i prema tome tu nema dilema. Tko ima dovoljno snage neke općine, gradovi, dovoljno ljudi kolegica evo koja sjedi kraj mene je gradonačelnica Kraljevice, ona ima troje ljudi pa možda će ti ljudi nešto moći napraviti, ima odličnu evidenciju. Ne znam kako ima kolega koji je gradonačelnik Bakra možda isto ima dobru evidenciju pa će to moći riješiti, ali sigurno ima onih koji to neće moć. Ali onda vidi čuda. Oni koji to mogu riješiti su vam oni čiji su općine i gradovi u onoj najboljoj skupini od pet skupina, a oni koji to nisu riješili i koji ne ubiru komunalnu naknadu i koji imaju problema su oni u najlošijim skupinama, skupine jedan, dva, dakle tri one najlošije skupine. To samo znači koliki će to biti još dodatan teret. No, međutim, to se mora napraviti. Ja sam se zalagala i dosta govorila o tome da se evidencija nekretnine napravi kroz program koji se zove Nekretnine program, koji će biti financiran s državne razine, program koji će biti financiran od strane Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja i financija kao zajednički program, da on bude osnov svega, da se njemu bazira sve ostalo jer kad imate dobro evidentirano, dobar program, onda je igrica što hoćete i kako hoćete. Ali kad nemate evidentirano nekretninu onda sigurno onoliko koliko nema evidentiranog i krivo se ustanovi površina, vjerujte mi bit će i toliko žalbi. Ja se nadam da je ekipirano nadležno tijelo za rješavanje žalbi. Kad krenu sve žalbe koje su vezane uz nekretnine, jer vjerujte, druga je stvar; vi se mora žaliti odmah jer ako se ne žalite tad nećete ono, otišlo, prošlo vrijeme. Prema tome, sigurno je bilo vremena kroz godinu, koje nam dolaze, sve dobro evidentirate i biti spremni za 1.1.2018. Hvala.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Anki Mrak-Taritaš na odgovoru. Sljedeća se za repliku javila uvažena kolegica Nada Turina-Đurić. Izvolite.
Hvala. Kolegice Taritaš, moram naglasiti, mi smo i pred nekakvih par godina razgovarali unutar naše Vlade o uvođenju poreza na nekretnine o vrlo sličnom modelu koji se sad predlaže. Hrvatska narodna stranka je taba bila protiv ne zato što smo mi protiv samo tako nego zato što smo i tada upozoravali da nismo spremni za uvođenje poreza na nekretnine. I situacija u ove tri godine između ovog prijašnjeg prijedloga i ovog sadašnjeg prijedloga se ustvari bitno nije promijenila. Ovo što pojedine jedinice lokalne samouprave imaju evidencije pripremljene na način da će uz određenu prilagodbu, naravno uz dodatne troškove možda i moći napraviti, ajmo reći, jedno 50, 60 posto korektnih rješenja koja će ići van. Ja sam uvjerena da će ih biti barem 30, 40 posto koja će nam se vratiti iz raznoraznih razloga. Između ostalog, i iz ovog razloga gdje će trebati napraviti procjenu stanja nekretnine na što će sigurno biti žalbi. Jer nije definirano na koji način ćemo procjenjivati stanje nekretnine. Da ne govorim o tome da će netko sutra reći, ili preksutra, napraviti novu fasadu, povećati vrijednost svoje nekretnine što znači da ćemo već u narednom periodu to isto rješenje morati mijenjati. Pred nama stoji jedan ogroman posao. Samouprava u kojoj sam ja na čelu je uložila do sada skoro milijun kuna u proteklih 5, 6 godina u ove evidencije, i još uvijek te evidencije nisu dovoljno dobre, da bi mi sada bez ikakvih problema tokom naredne godine mogli izdati rješenja koja se predviđaju ovim zakonom. Apsolutno to odgovorno tvrdim. I kad to napravimo temeljem ovog zakona, mi ćemo imati samo problem, dodatne troškove jer nismo za to pripremljeni. Na to smo ukazivali i onda. Sad kao HNS ukazujemo i sada. Ajmo napraviti posao kako bog zapovijeda pa onda uvodimo porez na nekretnine odnosno mi se zalažemo za porez na imovinu.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Nadi Turini-Đurić na replici. Odgovor na repliku uvažena kolegica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo kolegice Turina-Đurić. Sve što ste rekli je tako. Zaista kada smo u Vladi i kada je pokušao tada resorni ministar Linić na otprilike sličan način, vrlo, vrlo sličan način uvesti porez na nekretnine, mi smo tada bili protiv. Govorili samo o porezu na imovinu, govorili smo o čemu, što to znači. Tada smo ponavljali otprilike slične riječi kao i ovaj put. Ja moram priznati da ministar Linić jedno tri mjeseca sa mnom uopće nije razgovarao. Okretao je glavu ili je bio strašno ljut na mene jer sam i tada govorila isto što govorim i sad. Govorim iz razloga što se ja zaista prostornim planiranjem bavim cijeli svoj vijek. Dosta toga znam o katastru, dosta toga znam o gruntovnici, dosta toga znam o stanju na terenu i dosta toga znam uopće kako se procjenjuju nekretnine, što znači nekretnine, što znači posao s nekretninama. I tad sam ponavljala kao što i ovaj put ponavljam i nebrojeni put ću ponavljati. Može se uvesti ako imate dobru evidenciju, ako imate dobro evidentirano. I bit će zaista općina i gradova gdje to neće biti problem. Ja u raspravi, kad je bila rasprava na prvo čitanje, namjerno nisam rekla o kojoj je općini riječ. Općina Vir. Ima odlično evidentirane nekretnine. Zašto? Zato što je bilo puno bespravnih. Ovi bespravni nisu htjeli plaćati. Imali su mladog, ambicioznog načelnika koji je usput platio firmu koja je to sve evidentirala. On ima točno evidentiranu nekretninu. Tamo kad netko dogradi 2 kvadrata, on mu isti čas komunalnu naknadu za 2 kvadrata dodatno doda, i on neće imati problema. Tamo će ljudima biti bolje. Oni sad plaćaju porez na vikendice i plaćaju komunalnu naknadu. Iza 1.1.2018. bit će samo jedno, bit će porez na nekretnine, neće biti komunalne naknade i poreza na vikendice. Dakle, tamo će biti i nešto manje nego što je. Dakle, ljudi će plaćati nešto manje nego što plaćaju sad. Dakle, apel, ponavljam, ima još vremena. Ovu sljedeću godinu s državne razine napraviti program, evidentirati sve, a onda zaista uvesti porez na nekretnine kao vrijednosti. Hvala.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Anki Mrak-Taritaš na odgovoru. Ovime smo iscrpili sve replike po raspravi. Sljedeći se za raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a prijavio uvaženi kolega Davor Miličević. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici, poštovani ministre sa suradnicima. Pred nama se sada nalaze u raspravi 3 zakona iz tzv. paketa porezne reforme. Prijedlog Zakona o porezu na nekretninama, prijedlog Zakona o lokalnim porezima, prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne, područne i regionalne samouprave. Prvi iz ove grupe zakona je prijedlog Zakona o porezu na nekretninama koji ima mali broj izmjena, odnosno u većem dijelu je onakav kakav je bio u prvom čitanju odnosno drugom čitanju. U pravnom jednom tehničkom smislu prijedlog zakona je dobro uređen i nije potrebna dodatna intervencija. Ono što je ipak novo u odnosu na drugo čitanje jeste činjenica da se oslobađanje priznaje sada i životnim partnerima što se djelomično prihvaća na način da i isto za sve porezne postupke propisano Općim poreznim zakonom zbog čega nema više potrebe za donošenje posebnih poreznih propisa. Nadalje, druga izmjena u prijedlogu zakona odnosi se na član 25. koji je dopunjen stavkom 2 koji propisuje da se rješenja ne donosi ako se porezni obveznik temeljem posebnog propisa oslobađa plaćanja poreza. Ovakav prijedlog izmjene zakona mi u Klubu HDZ-a u cijelosti podržavamo i pozdravljamo jer smatramo da je to upravo put kojim bi se trebalo i ubuduće ići odnosno praktično primjenjivati proklamirana načela nepotrebnog administratiranja. Predloženom zakonskom odredbom štedi se vrijeme i novac, a posebno rasterećuje rad državnih službenika koji zbog kojekakvih zakonskih normi nepotrebno gube dragocjeno vrijeme umjesto da ga koriste radeći svoj posao. Nadalje, isto tako za primijetiti je bitna primjedba Odbora za zakonodavstvo u kojem se navodi: Radi pravne sigurnosti nije dopušteno jednim zakonom mijenjati ili ukidati pojedine odredbe drugog zakona već je potrebno donijeti izmjene i eventualno dopune toga drugog zakona. To upravo iz razloga što smo svjedoci iz ranijeg vremena da to često nije bilo tako te su često zakoni donošeni suprotno gore opisanom načinu, padaju na Ustavnom sudu, su zasigurno nije dobra praksa i takve se prakse ubuduće treba kloniti kao što je to u ovom prijedlogu i učinjeno. Drugi prijedlog zakona o lokalnim porezima. U drugom čitanju ima izvjesne razlike koje su posljedica uvažavanja stajališta iznesenih tijekom prvog čitanja prijedloga zakona. A u cilju poboljšanja odredbi i konačnog prijedloga zakona. Ono što bih htio posebno istaknuti jeste prihvaćena primjedba Odbora za lokalnu, područnu i regionalnu samoupravu, su objedinjene rasprave reforme poreznog sustava u kojoj je predloženo da se oslobode plaćanja poreza na nekretnine oni gospodarstvenici koji su dosad bili oslobođeni plaćanja komunalne naknade za određeni period. Unošenje ovakve jedne odredbe u tekst zakona prema mom mišljenju, i kao jednog od čelnika koji dolazi iz lokalne samouprave, omogućava daljnji razvoj jedinica lokalne i područne samouprave jer na takav se način omogućava da se projekti od općeg interesa ili posebnog interesa za lokalnu i područnu samoupravu za koje nema dostatnih sredstava u proračunu jedinica u lokalnoj i područnoj samoupravi, a koji se odnose na ulaganje u komunalnu infrastrukturu, financiraju novcima gospodarstvenika. A da se njima za uzvrat dok traje taj investicijski projekt da određena motivacija i satisfakcija kroz oslobađanje od plaćanja poreza na nekretnine. Takvom zakonskom mogućnošću omogućuje se i u budućnosti financiranje projekata značajnih za jedinice lokalne i područne samouprave kroz ulaganja gospodarstvenika. Kao što sam to već naveo i u raspravi vezanoj za Zakon o porezu na nekretnine i u ovom slučaju je predlagatelj zakona prihvatio primjedbu Odbora za zakonodavstvo da se radi pravne sigurnosti ne dopušta jednim zakonom mijenjanje ili ukidanje pojedinih odredbi drugog zakona, što bi trebalo i postati dobra praksa ovog Doma. I na kraju, treći zakon iz ovog paketa zakona sveobuhvatne porezne reforme odnosi se na prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave. Donošenje ovog zakona i to po hitnoj proceduri, nužno je zbog pravne sigurnosti odnosno onemogućavanja pravne nesigurnosti preklapanjem ovog zakona sa Zakonom o porezu na promet nekretninama, te Zakona o lokalnim porezima koji su već u drugom čitanju. Ovaj zakon uvodi jednu novinu u hrvatskom zakonodavstvu, te jasno razlučuje odredbe o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave od odredbi o lokalnim porezima. Iz prijedloga novog zakona izbačeni su zakonski tekstovi koji su implementirani na nove zakone, a prije svega Zakon o porezu na promet nekretninama te Zakon o lokalnim porezima. Ovo što je za pohvaliti jest upravo činjenica da s ovim zakonskim prijedlogom donekle se rasterećuje gospodarstvo, neki će reći simbolično, ali za početak dobar korak u pravom smjeru jer se u potpunosti izbacuje porez na tvrtku ili naziv. HDZ će u svakom slučaju podržati ovaj zakon. Ja bih ovu iskoristio priliku da se zahvalim ministru i svim njegovim suradnicima koji su poradili dosta studiozno na reformi poreza, jer ovo je jedini način da Hrvatska krene na bolje. Mi koji dolazimo iz Slavonije znamo kako nam je teško. Osim ponuđenih rješenja mi ne vidimo bolja rješenja i stoga ćemo podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Miličeviću na ovoj raspravi. Imamo jednu repliku, uvažena kolegica Nada Turina-Đurić. Izvolite.
Pa htjela sam samo kolegu pitati što se dogodilo unatrag tri godine. Naime, maloprije sam rekla znači jedan vrlo sličan prijedlog koji doduše nije došao u saborsku proceduru jer se nismo unutar koalicije dogovorili da tako bude odnosno povučen je. Jer bio je prije dvije, tri godine, puno je bilo razgovora o njemu da li treba ili ne treba. U tom vremenu ste vi, kolege iz HDZ-a, isto tako javno se svi izjašnjavali protiv uvođenja poreza na nekretnine. I sličnu argumentaciju otprilike imali kao što je ova danas s ove strane oporbe, da naprosto nismo spremni na takvo nešto, da ima previše nepoznanica i da će nažalost iz takvog ishitrenog rješenja i provedbe takvog rješenja doći do jednog popriličnog kaosa u smislu žalbi na izdana rješenja za te poreze. Jer, recimo, jedan od primjera je i taj, porez na nekretnine će se plaćati i na one nekretnine koje se trenutno ne koriste, na kojima ima više vlasnika, pa recimo, imate cijeli niz ljudi koji žive recimo u Rijeci, koji su porijeklom iz Like pa imate nekakvu nekretninu, nekakvu staru kuću u Lici čija vrijednost nije nikakva upotrebna vrijednost, nije nikakva, ali na nju ćete morati plaćati porez. Znači, to je sve nešto što otvara jako puno dilema i pitanja pa s obzirom da ste svojevremeno se jako zalagali za to da nikako ne dođe takav zakon u proceduru i da nismo spremni za njega, ne znam što se u međuvremenu dogodilo osim novog ministra odnosno nove Vlade. Ovaj, da ste sad tako silno zalažete da taj porez hitno uvedemo.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Nadi Turini-Đurić na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Davor Miličević. Izvolite.
Ja prije svega zahvaljujem se na replici. Prije svega rekao jednu frazu. To je ekonomska kategorija. Svojevremeno jedan ekonomista je bio na jednom sastanku i dogovorili su jednu priču i usvojili određeni zaključak, jer kad je izašao van, kad se vratio, više nije bio za tu priču. Pa kažu zašto? Zato što je dobio nove informacije. U međuvremenu se puno toga desilo. Ja sam siguran da ljudi na čelu s ministrom su dobro odradili posao. Ja mislim da dugo nije bilo ovakvog ministra koji je detaljno primao udarce od svih nas u proteklih dva, tri mjeseca, i siguran sam da je ovo zadnji pokušaj da se u Hrvatskoj nešto promijeni. Ima dijelova u Hrvatskoj u kojima se dobro živi. Ja dolazim iz kraja u kojem se jako teško živi i danas puno pričamo o porezu na promet nekretninama, da li će biti 5 ili 4 posto. Ako vam ja kažem da u Županji jedna kuća vrijedi 10 tisuća eura, da li će netko platiti 500 eura ili porez od 400 eura. To je manje bitno. Mislim da mi trebamo razmišljati o tome da mi našim građanima pronađemo mogućnost da dobiju posao, a ove su porezne reforme na tragu toga da se otvori mogućnost da se u Hrvatsku investira da se počne bolje živjeti. Jer žao mi je što sam i zastupnik pa kad sve slušam nas ovdje, meni se čini što se mi više brinemo o našim građanima, njima je svima sve teže. S time bih završio.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Davoru Miličeviću na odgovoru. Ovime smo iscrpili sve replike po ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću, pojedinačnu, se javio uvaženi kolega Gordan Maras. Nema ga. Hvala. Sljedeći se za pojedinačnu raspravu javio uvaženi kolega Kažimir Varda. Izvolite.
Neću dužiti i ne ponavljati onaj dio rasprave koji sam imao kod prvog čitanja. Referirat ću se samo na amandmane koje sam podnio vezano za zamjenu nekretnina. Naime, pročitao sam i jedno i drugo obrazloženje i kod prijedloga zakona i kod konačnog prijedloga zakona. Znate, ne drži vodu, ipak se radi o dva različita pravna posla. Jedan pravni posao je kupoprodaja, a drugi pravni posao je zamjena. Bez obzira o čemu se radi. Vi i u jednom i drugom obrazloženju ste to sve sveli pod istu kapu. No, dobro. Ja sam zapravo krenuo u svoju raspravu i u prvom čitanju, a vezano i za amandmane obrazloženje da imamo zamjenu nekretnina ne samo stanova, dakle ne samo građevina nego imamo i zamjenu zemljišta. Vi znate da kod zemljišta ako se ne provede komasacija za koju treba i program Sabora osigurati sredstva itd., itd., da su naše parcele razjedinjene, male. Ako mi želimo razvijati našu poljoprivredu, ja mislim da bi morali omogućiti našim zemljoposjednicima sa tim malim parcelama da bez poreza na promet nekretnina mijenjaju i okrupnjavaju svoja zemljišta. Kod stanova, krenuo sam od toga da uistinu poučen i situacijom u Gradu Zagrebu, a tvrdim i u većim gradovima. Imate starih obitelji, samaca, korisnika obiteljskih mirovina koji imaju veliku kvadraturu jer su djeca otišla, stvorila su svoja obiteljska gnijezda. A imate mlade ljude koji i po vašem prijedlogu odnosno po prijedlogu ministra u odnosu na subvencije za prvu nekretninu pa više ne bih o tome govorio, trebaju veći stan. Oni ako za 100 tisuća eura, da bi dobili subvenciju, kupe stan, mogu kupiti 60-tak kvadrata u Gradu Zagrebu. Tih 60 kvadrata je jedna spavaća soba, dnevni boravak, kuhinja, sanitarije. Ostalo su hodnici. Je li mi želimo pronatalitetnu politiku provoditi. Jer njima treba danas-sutra veći stan. Zbog čega ne dozvoliti ovim starijima, umirovljenicima da bez poreza dođu do manjeg stana, a njima da dođu do većeg stana i da se plati samo razlika na tržnoj vrijednosti stana. I to je sve. Takvu smo situaciju imali do 1997. godine. Takva situacija je šljakala. Ja sam pokušao dobiti informaciju koliki je porez naplaćen kod zamjene nekretnina. Takvu informaciju nisam mogao, takva analitika se ne vodi. Jer je sve porez na promet nekretnina. Da ste u obrazloženju napisali kod konačnog teksta da ćemo pratiti kroz godinu dana naplatu tog poreza, vjerujte mi digao bih obje ruke za ovaj zakon. Pa bih čekao godinu dana rezultat da vidite da to neće dovesti do ove situacije za koju se ja zalažem. Neće dovesti do okrupnjavanja zemljišta bez komasacije. Za to nemamo novaca i neće dovesti do zamjene stanova u kojima bi mladim obiteljima osigurali veći stambeni prostor i na taj način i mogućnost da imaju i više djece. Evo s time završavam. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Kažimiru Vardi na ovoj raspravi. Sljedeći se za raspravu javio pojedinačnu, uvaženi kolega Ivan Klarin. Izvolite.
Evo, ja se poštovani gospodine potpredsjedniče, zahvaljujem. Poštovani gospodine ministre sa suradnicima, cijenjene kolegice i kolege. Znam da nema puno smisla s obzirom da je jako kasno. Ja sam mislio da će ova rasprava biti sutra ujutro, ali ne umanjuje važnost da rečem ono što me najviše boli u ovoj poreznoj reformi, nazvano takozvano porezna reforma, koja se sastoji od 15, 16 zakona. To je konačni prijedlog Zakona o porezu na promet nekretnina. Ja bih se usudio kazati i bit ću nepristojan i reći da su mi sramotni članci 12. i 13. i to iz razloga što ste, gospodine ministre, ukinuli porezno oslobođenje za sve one koji nekretninu kupuju po prvi puta, za sve one mlade obitelji, i kasnije ste nam pokušali to nama i javnosti pokriti jednom krpom nekim kompenzacijskim mjerama. To vam je dosta popularna riječ ministra Kuščevića, kako će on kreditirati sljedeće četiri godine sve one mlade obitelji koji gle čuda nemaju uopće ništa štednje. Znači, koje doslovno tjerate da postanu financijski robovi hrvatskih banaka u stranom vlasništvu, koji će se zaduživati da bi mogli ostvariti to svoje pravo. Ja ne znam što vas je navelo na takvu mjeru da onima [[Upadica: …ne sluša.]] Molim? Nek' ne sluša, meni nije važno. Ne znam što vas je navelo vas, gospodine ministre, i cijelu Vladu na to mladim obiteljima koji nemaju nekretninu uvedete stopu poreza od čak 4 posto, a svima onima koji imaju 2, 3, 5, 10, 15 nekretnina tu stopu spustite s 5 na 4 posto. Vi ste u uvodnom izlaganju, nisam želio replicirati da ne ispadne da ja nešto osobno imam protiv vas pa na svaku vašu raspravu da vam dižem repliku. Ali jednostavno mi je nevjerojatno da to pravdate nekakvim mjerama koje će stabilizirati proračune jedinica lokalne samouprave. Mi smo u ovom poreznom paketu vidjeli zapravo sve ono što jedinice lokalne samouprave gube ovom poreznom reformom i mislim da sam danas kroz replike u više puta i u više navrata to i govorio. Kažem, kao mladog čovjeka, mladog roditelja boli me ta vaša mjera jer smatram da je bilo puno drugih i konkretnijih mjera koje ste mogli napraviti u ovoj poreznoj reformi, a ne se dirati u prve nekretnine, to jest, ne se dirati u sve one mlade obitelji koje stječu svoju prvu nekretninu da bi riješili svoje vlastito stambeno pitanje. Ne znam što je sljedeći korak u ovom općem oslobođenju, da li su to građani koji kupuju svoju stambenu nekretninu koju su stekli na temelju stanarskog prava, da li su to obitelji bračni drug i potomci koji stječu nekretnine na temelju ugovora o doživotnom uzdržavanju, ne znam što je sljedeće, ali kažem da mi se ovo nikako ne sviđa i kažem, iako je kasno moram ponoviti da se duboko ne slažem s ovom reformom, a pogotovo s ovim zakonom koji imam sad u ruci. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Ivanu Klarinu na ovoj raspravi. Sljedeći se za raspravu javio uvaženi kolega Željko Lacković. Izvolite.
Zahvaljujem cijenjeni potpredsjedniče, gospodo iz ministarstva. Dakle, bit ću kratak na kraju ove rasprave. Dakle, svi porezi koje će ovaj Dom izglasati morat će se i primjenjivati. Dakle, morat će ljudi plaćati porez i porezi se moraju plaćati bez obzira da li su oni pošteni ili nisu. Ali ključni cilj je na koji način će sredstva prikupljena porezom biti utrošena. Tu postoji najveći problem i nije bez razloga upravo komunalna naknada imala svoju prvenstvenu namjeru, namjenu odnosno svrhu da se iz nje financira održavanje komunalne infrastrukture. Kasnije je moguće bilo i izgradnja komunalne infrastrukture. Sada ta obveza više ne postoji za jedinice lokalne samouprave i možete imati situaciju da ćete naplaćivati sada ne više komunalnu naknadu nego porez na nekretnine, da će to biti izvorni prihod i da si možete bez problema trošiti na plaći i tko zna kakva druga ulaganja a da vam komunalna infrastruktura propada. Zašto ja ovo želim naglasiti? Zato jer se to već do sada dogodilo u nekoliko navrata i dat ću jedan konkretan primjer iz prakse. Recimo, Zakonom o financiranju vodnog gospodarstva sada je omogućeno, o kojem smo prethodno imali mogućnost raspravljati, da iz sredstava komunalne naknade budu financirana gradnja građevina urbane oborinske odvodnje i akumulacije. Taj prihod za Hrvatske vode ubiru jedinice lokalne samouprave i kada smo mi uveli u svom gradu naplatu, uz komunalnu naknadu i naknadu za uređenje voda, mi smo godišnji iznos od 400 tisuća kuna digli na milijun i 200 tisuća kuna, ali od takvog boljeg ubiranja ovog prihoda nemamo apsolutno nikakvu korist s obzirom da se taj prihod koristi prema načelu solidarnosti i prvenstva prema potrebama na državnom području. Dakle, mi smo tri puta veći prihod za Hrvatske vode uprihodovali, a oni se nisu udostojali jedan potok koji imamo u gradu pokositi onako kako bi to trebalo. Dakle, to je primjer iz prakse. A primjer koji smo imali prilike vidjeti kada nismo regulirali za što će se točno određeni prihod koji uberemo od građana koristiti vam je upravo primjer legalizacije nezakonito izgrađenih objekata. Dakle, to je bio jedan harač, jedna mogu slobodno reći pljačka svih onih koji su dobrovoljno ušli u postupak legalizacije, morali su plaćati raznorazna grafička arhitektonska rješenja koja bi radili studenti i vježbenici. To bi masno arhitekti naplatili. Gradovi i općine koliko su mogli odriješili su se komunalnog doprinosa, ali onda smo imali jednu naknadu koja se zove naknada za zadržavanje nezakonito izgrađenih građevina u prostoru. Ona je 20 posto pojela sam postupak provođenja legalizacije. 30 posto otišlo je jedinicama lokalne samouprave gdje su bili smješteni ti objekti, a 50 posto je bio prihod državnog proračuna koji je bio prema namjeni sastavljen samo Ministarstvo graditeljstva, trebao biti iskorišten za uklanjanje bespravnih zgrada i slično. Pa ja sada postavljam pitanje gdje su ta silna sufinancijska sredstva, naknade za zadržavanje nezakonito izgrađenih objekata odnosno građevina u prostoru ako on je trebao biti i služiti izravnavanju dakle komunalnog standarda na područjima gdje je ta naknada plaćena, a ona se nikad nije vratila. Tako možete imati isti primjer i sada čuo sam bivša ministrica Mrak-Taritaš već zaziva odrede studenata koji će vršiti procjene i stanje kvalitete stanova i jedinica po gradovima, pa će valjda opet to ići na teret jedinica lokalne samouprave. A jasno je da kvalitetnog uvođenja poreza na nekretnine bez sređenih gruntovnica i katastara neće biti, a vi kad idete prema gruntovnici ili želite nešto upisati onda ćete platiti posebnu taksu, platit ćete PDV na različite usluge. Izlazak suda ćete platiti, a ja mislim da bi trebalo biti u interesu prvenstveno sređivanje ZIS-a odnosno stanja evidencija u gruntovnici i katastru da bi mogli onda i kvalitetno uvoditi ovakve poreze. Dakle, porez će se uvesti, ali kontrolnog mehanizma kako će se trošiti ta sredstva nemamo i tamo gdje su neodgovorni čelnici, gdje su neodgovorni ljudi u lokalnim samoupravama može doći do značajnih zloupotreba jer to je jedna naknada koja bi trebala biti ekvivalent onome što se prima na ime vlasništva te nekretnine. Dakle, plaćat ćete porez, a neće vam nitko uređivati niti staze niti ovu malu komunalnu infrastrukturu. Na taj način vama vrijednost objekta pada, smanjuje se, a vi uredno plaćate porez. Dakle, tu treba značajno voditi računa i uvesti nekakve kontrolne mehanizme da se zaštiti ulaganje u komunalnu infrastrukturu jer će sada loše financijsko stanje jedinica lokalne samouprave upravo sanirati bježeći u ovaj prihod koji će prikupljati od poreza na nekretnine. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Željku Lackoviću na ovoj raspravi. Imamo jednu repliku. Uvaženi kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Lacković, osvrnuli ste se na proces legalizacije i ja bih samo se na to referirao na način da je svakom vlasniku nezakonito izgrađene zgrade usprkos svim troškovima koje je predstavljao i donosio Zakon o legalizaciji, dakle trošak geodeta, trošak arhitekta ili građevinara, trošak komunalnog doprinosa, trošak vodnog doprinosa, trošak naknade za zadržavanje zgrade u prostoru, bio desetak puta manji nego da je on gradio kuću legalno još ovu proceduru ishođenja građevinske dozvole. Tako da se ne bih s vama složio da je to, da su ti ljudi nastradali jer je maksimalno pojedino, i vi ste gradonačelnik i vi siguran sam da ste njima smanjili komunalni doprinos onima koji idu u legalizaciju i da je tu i vaša jedinica lokalne samouprave bila oštećena u odnosu da je taj isti vlasnik imao građevinsku dozvolu kao svi oni koji su bili normalni graditelji. Što se tiče ove druge vaše opaske, ja mislim da ne može na vlasnika zgrade pasti trošak procjene njegove zgrade. To je obaveza jedinice lokalne samouprave da utvrdi sukladno zakonu starost zgrade, lokaciju, kvalitetu, itd., itd. Tako da ja ne bih tu očekivao da će to biti trošak vlasnika, dapače to će morati jedinica lokalne samouprave. Kako će i na koji način se angažirati oko utvrđivanja definiranja podataka potrebnih za razrez poreza na promet nekretnina, to ovisi o njemu. A slažem se s vama da bi moglo s obzirom na činjenicu da se uvodi novi porez, nema toga donačelnika i načelnika koji netko će se uspjeti otrgnuti zovu novih povećanih prihoda i da će kroz porez na promet nekretnina povećati iznos koji ima temeljem komunalne naknade. Tu mislim da ministarstvo mora reagirati da ne bi došlo do značajnog povećanja prihoda jedinice lokalne samouprave temeljem ovog novog poreza.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Branku Bačiću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Lacković. Izvolite.
Cijenjeni kolega Bačić, ja sam upravo htio upozoriti da ne bi ovo bio biznis radi biznisa. Dakle, treba se platiti usluga arhitekta, ali ovo što se radilo u legalizaciji, to nije bio ekvivalent vrijednosti. Dakle, to su vam radili studenti u raznim računalnim projektima i naplaćivali kao stvarne arhitektonske projekte. Dakle, snimak izvedenog stanja se naplaćivao ne znam koliko, ljudi su plaćali 500 kuna za jedan snimak avionski da bi dokazali da je njihova građevina sagrađena prije 1968. Isto tako nema na koga drugog nego na same građane će pasti upravo ovaj trošak, ako ne direktno onda indirektno jer oni su ti koji pune sa svojim porezima lokalni proračun. A ono što sam htio reći i što me zasmetalo je da u tome opet ova arhitektonska struka vidi biznis i to vidi više ministrica biznis u tome. One bi odrede studenata radila koji bi onda hodali po Zagrebu i popisivali zgrade i to naplaćivali. Ja smatram da trebamo vjerovati i poduzetnicima i građanima i da svatko od nas može dostaviti u svoju jedinicu lokalne samouprave podatak o starosti, o stanju. Popuniti jedan jednostavan upitnik koji će biti osnov za utvrđivanje obveze, a ukoliko se posumnja i provjerom utvrdi da je drukčije, onda mu naplatiti takvom pojedincu punu vrijednost i trošak takve procjene. Dakle, ne bih želio da ova dva nova elementa koja uvodimo: starost i stanje nekretnine, budu nova prilika za poslove koji nužno nisu potrebni i koji će opet opteretiti vlasnika. Hvala.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi Lackoviću na odgovor na repliku. U ime predlagatelja ministar gospodin Zdravko Marić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo zastupnici, ja evo zaista neću duljiti, ali ću iskoristiti svoje pravo, a i na neki način smatram da imam i obvezu da vam se svima skupa zahvalim na komentarima i na raspravi. Mislim da smo ušli prema nekoj mojoj evidenciji u 43. sat rasprave kad zbrojimo prvo i drugo čitanje, a vjerujte mi da je toj raspravi presudilo još puno više sati koje smo vodili u okviru i te stručne radne skupine i mog tima u Ministarstvu financija na pripremi ovih svih silnih prijedloga. Neću reći kao da je bilo jučer, ali sjećamo se 3. mjeseca, sjedili smo u mom kabinetu i raspravljali između ostalog o poreznom sustavu. Onda smo isto rekli, idemo probati napraviti nešto što smatramo ili što ćemo smatrati u konačnici da je kvalitetno i da će pomoći tom poreznom sustavu. Pozvali smo i struku, uključili smo naravno sve naše kapacitete kako bismo ne samo isproducirali ovih 15 odnosno sada 16 zakona, ali ipak napravili nešto što smo od početka definirali. S jedne strane porezni sustav pojednostaviti jer mislim da se tu možemo složiti gotovo svi ili ja bih čak i rekao svi unatoč možda i razmimoilaženja u pojedinim detaljima, ali zaista da je potrebno jedno kvalitetno pojednostavljenje sustava, učiniti ga efikasnijim u nekim elementima. Tu se sigurno ne možemo svi skupa složiti. Mi smatramo i pravednijim. Naravno da ne možemo uvijek biti sa svim odredbama u potpunosti svi skupa sigurni da se slažemo, ali isto tako učiniti ga stabilnijim, učiniti ga dosljednijim, učiniti ga konkurentnijim ako hoćete. Jer to je jedan od važnih kotačića našeg ukupnog gospodarstva i društva i sigurno treba biti usmjeren prema svim naporima koje Vlada čini. Paralelno s tim naravno da smo razmišljali o poreznom rasterećenju. Ja ću vam vrlo jasno i odgovorno reći kao ministar financija duboko smatram da je, to ponavljam opet, ključ javnih financija Hrvatske na rashodnoj strani proračuna, prihoda strana proračuna je ona na koju trebamo također voditi računa i fokus staviti, ali prihodna strana proračuna između ostalog treba biti usmjerena ka rasterećenju gospodarstva odnosno daljnjem smanjenju deficita. To je ono s čime smo išli 2016. godine. Mislim da su rezultati dosta dobro vidljivi i svima nama znani, a vjerujem da ćete to prepoznati i u prijedlogu proračuna za 2017. godinu. Nastojali smo tu mogućnost rasterećenja već u prvoj godini probati rasporediti što je moguće da zahvati što je veći broj hrvatskih građana. Evo i sami smo danas u okviru rasprave čuli i u tijeku jutrašnje rasprave spominjali smo i uspoređujemo. Naravno, i nama je isto tako cilj da što veći broj hrvatskih građana osjeti te promjene, pa evo i naše kolege ovdje koji rade u Hrvatskom saboru. I jučer, jedan mi je zaštitar prišao, i blagajnica u dućanu itd., i naravno imamo manje-više slična pitanja što to za svakog od njih ponaosob znači. Ja opet ponavljam, dakle porez na dohodak je jedna tema koja zapravo je važna, izuzetno važna, ali ona ipak ne definira svima nama naše plaće nego koliko je poreza i posebnog prireza se usteže. Čuli smo naravno i o ovim visokim plaćama, neto plaćama koje dosežu i na razine od 50 tisuća i dalje. Ja moram reći, dakle, da u Hrvatskoj sve skupa kada zbrojite mi govorimo o nekakvih 1.039 ljudi koji su ostvarili takav dohodak prošle godine. Dakle, nećemo zanemariti ni tu kategoriju, ali ipak mislim da trebamo gledati onu široku sliku. I ono što bih zadnje rekao, a također smatramo da je izuzetno važno, dakle, porezna reforma niti može niti joj je intencija da riješi sve probleme našeg gospodarstva i da bude jedini taj kotač zamašnjak u ne samo gospodarskom daljnjem oporavku nego stvarno stvaranju jedne stabilnije i održivije gospodarske slike Republike Hrvatske. Ali to je prvi korak. Evo meni je drago da ste i vi prepoznali jer je Vlada zaista praktički već u ranoj svojoj fazi vas kao novi saziv Hrvatskog sabora zaista zapljusnula s ovim jednim velikim brojem poreznih zakona, što mi je jako drago. I klubovi i pojedinačne rasprave su pokazale da su zastupnici na mjestu po pitanju naravno rasprave i kroz sve ove rasprave i u konačnici i komentare koje ste dali, a u konačnici i amandmane, dali ste svoje mišljenje. Mi na amandmanima radimo kako danas cijeli dan u odnosu na jučerašnju raspravu. Tako možete očekivati noćas i sutra ćemo nastojati se očitovati o njima. Imamo glasanje. Neke od tih amandmana stvarno smo uzeli duboko, duboko u obzir. Evo samo o amandmanu kolege Grbina, odnosno zastupnika Grbina, potrošili smo mislim već dosta tih sati. Danas sam ukratko samo napomenuo na koji način i kako će biti naše očitovanje. Evo iskreno se nadam da ćemo sutra uspješno izglasati sav ovaj paket zakona, stupanja na snagu s 1.1.2017. A ono što mislim da za sve nas poglavito nas u izvršnoj vlasti u Vladi stoji kao sigurni ključni prioritet da se na ovome ne smije stati odnosno da nakon porezne reforme treba doći čitav niz prijedloga zakonskih i inih koji će značiti jedne strukturne mjere, strukturne reforme općenito ono što svi skupa smatramo da je potrebno da hrvatsko gospodarstvo i društvo, opet ponavljam, krene jednim pravim putom, onim putom koji svi skupa mi zavređujemo. I nemojte se ljutiti, nemojte mi zamjeriti, gospodine potpredsjedniče, ali i ovaj put ću primijetiti da su nam naše drage gospođe zastupnice danas na kraju rasprave u nešto većem broju od zastupnika. Hvala lijepa.
Zahvaljujem predstavniku predlagatelju ministru Zdravku Mariću. Imamo jednu repliku. Uvaženi kolega Ivan Klarin. Izvolite.
Ja ne bih, ministre, mirno zaspao da nisam digao ovu repliku. Ja vas molim, apeliram na vas, da ne zaboravite jedinice lokalne samouprave. Jedinice lokalne samouprave su oštećene i 2010. za vrijeme Vlade Jadranke Kosor i 2015. za vrijeme Vlade Zorana Milanovića. Namjerno sam rekao i jednog i drugog predsjednika, tj. predsjednice i predsjednika Vlade. I sada za vrijeme mandata gospodina Plenkovića. Ja znam da gradonačelnici kolege iz HDZ-a, što zbog stranačke stege, što zbog stava da ćete možda im nadoknaditi kroz neke projekte, nisu kritizirali manjak koji će se neminovno dogoditi u proračunima jedinica lokalne samouprave. Ali i vi i oni i mi moramo biti svjesni činjenice da ni vi ni bilo koji vaš prethodnik niste tu za stalno, niste tu za vječno, a jedinice lokalne samouprave ostaju, općine i gradovi ostaju, njihove financijske obveze ostaju tako da vas molim da uistinu te kompenzacijske mjere budu iskrene te da jedinice lokalne samouprave na kraju ne budu najveći gubitnik ove porezne reforme.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Klarinu na replici. Odgovor na repliku ministar Zdravko Marić. Izvolite.
Evo hvala lijepo. Mislim da smo na tu temu već dosta potrošili komentara i sugestija jedni drugima. Možda jednu stvar koju nisam izgovorio u ova protekla dva dana, ali zaista to tako je. Dakle, evo vidjeli ste i u samim smjernicama za izradu proračuna za 2017. predviđen je državni proračun deficit od 1,9, ali kada se ukalkuliraju naravno rezultati izvan proračunskih fondova i planovi lokalne samouprave, deficit opće države je 1,6 posto bruto domaćeg proizvoda za iduću godinu projiciran. Što hoću time reći? Dakle, iz perspektive ako hoćete i ministra financija bilo bi krajnje, s jedne strane neodgovorno, a s druge strane, nemojte mi zamjeriti, možda malo i ludo da zanemari proračune lokalne samouprave. Jer u konačnici one su integralni dio ukupnog proračuna opće države. Taj transfer, ta kompenzacija kako s jedne strane državnom proračunu rashod u isto vrijeme i prihod lokalne samouprave, to sve skupa iskonsolidira i imamo jedinstveni rezultat. Dakle, mislim da o tome treba voditi računa. Vi ste se kratko vratili u prošlost bez naravno namjere da neću reći da komentiram tu prošlost, i opet ponavljam, mislim da su uvijek bile i dobrim dijelom dobre namjere, ali ne možemo dozvoliti ne samo iz perspektive ukupnih rezultata lokalne samouprave, ali činjenica je da recimo ove godine neke od lokalne zajednice odnosno lokalne države zapravo su doveli svoje proračune da nemaju osigurana sredstva recimo za sufinanciranje europskih projekata. To ja mislim isto nedopustivo i kao takvo neodrživo i sigurno da i na ovaj način nekoliko puta smo to ponavljali da smo svjesni da činimo samo kompenzirajuću privremenu mjeru za 2017., a nakon toga nadam se da ćemo napraviti jedno sustavno rješenje. Ali mislim da za cjelokupnu tematiku decentralizacije jedinica lokalne i područne samouprave koliko je važna ta fiskalna i financijska decentralizacija toliko je važna i ona funkcionalna. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se ministru Mariću na odgovoru na repliku. Ovim zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Zahvaljujem se ministru Mariću i njegovim suradnicima gospodinu Tufekčiću i gospodinu Zrinušiću na tumačenju ovih prijedloga. Ovime završavamo današnji dan. Nastavak plenarne sjednice je sutra u 9:30 s točkom 17. dnevnog reda i podsjećam vas sve da ćemo u 12 sati glasovati o raspravljanim točkama. Još jednom vam se zahvaljujem na raspravama i nazočnosti i ugodan ostatak dana vam želim.
Sljedeći zakon je konačni prijedlog Zakona o porezu na promet nekretnina. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnik Ivan Lovrinović, zastupnici Saša Đujić, Sabina Glasovac, Peđa Grbin, Nenad Stazić, Marko Vešligaj, Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti, Reformista i Nezavisnih zastupnika, Klub zastupnika HNS-a i HSU-a i također još jedan od Kluba zastupnika HNS-a i HSU-a. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Prvi amandman je od zastupnika kluba Stranke rada, solidarnosti, Reformista i Nezavisnih zastupnika.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman. Porezni obveznik je osoba koja stječe nekretninu a ne osoba koja utuđuje svoju nekretninu stoga u ovom slučaju nije smisleno raditi iznimku i poreznim obveznikom smatrati osobu koja daje nekretninu u zamjenu. Hvala.
Zahvaljujem. Molim poštovane zastupnike da pristupe glasovanju. Tko je za to da se prvi amandman uvrsti u konačni prijedlog zakona? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da većinom glasova 79 protiv, 5 suzdržanih i bez glasova za navedeni amandman neće biti uvršten u konačni prijedlog zakona. Sljedeći amandman je također od Kluba zastupnika stranke rada, solidarnosti, Reformista i Nezavisnih zastupnika.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman.
Molim poštovane zastupnike da pristupe glasovanju. Tko je za to da se drugi amandman uvrsti u konačni prijedlog zakona? Glasovanje je završeno. Sa 81 glasom protiv, 3 suzdržana i bez glasova za, navedeni amandman drugi po redu neće biti uvršten u konačni prijedlog zakona. Sljedeći 3. amandman je od kluba zastupnika HNS-a i HSU-a.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman. Kao što je u ovom i u sljedećih dva, dakle već smo u raspravi govorili, dakle sigurno da ovim prijedlogom rješenja, odnosno odbijanjem ovoga amandmana smatramo da štitimo Ustavom zajamčena, zajamčenu jednakost svih pred zakonom jer i građani koji kupuju prvu nekretninu kojom rješavaju vlastito stambeno pitanje u ovom trenutku nemaju jednak porezni tretman u primjeni poreza na promet nekretnina. Ovim zakonom se to čini ali isto tako ono što smo također napomenuli, jedna mala kompenzirajuća mjera je kroz smanjivanje opće stope poreza na promet nekretnina sa 5 na 4 a puno veće će biti i one otprilike na tragu općih načela poreznih izmjena koje smo predlagali a to je da se porezni sustav čim više pojednostavi a da se zapravo kako socijalne tako i neki drugi efekti reguliraju izravno putem rashodne strane proračuna. U ovom slučaju govorimo dakle o mjerama koje će Vlada uskoro predložiti u okviru djelokruga Ministarstva graditeljstva a tiče se između ostalog subvencioniranja upravo za mlade obitelji, odnosno za sve one koji stječu svoju prvu nekretninu nevezano o tome da li se radi o novoj ili rabljenoj nekretnini. To će sigurno imati puno veći efekt ne samo iz perspektive socijalne pravednosti nego mi smatramo i ekonomske učinkovitosti obzirom da će utjecati na i oživljavanje tržišta nekretnina koje je proteklih godina u dosta uspavanom stanju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Molim cijenjene zastupnike da glasuju jesu li za to da se 3. amandman uvrsti u konačni prijedlog zakona? Glasovanje je završeno. Sa 80 glasova protiv, 2 suzdržana i 1 za navedeni amandman neće se uvrstiti u konačni prijedlog zakona. 4. amandman podnijeli su zastupnici Saša Đujić, Sabina Glasovac, Peđa Grbin, Nenad Stazić, Marko Vešligaj.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman a obrazloženje sam malo prije rekao. Hvala.
Molim vas glasujte o tome jeste li za to da se navedeni amandman uvrsti u konačni prijedlog zakona. Završeno glasovanje. Sa 79 glasova protiv, 2 suzdržana i 1 za navedeni amandman neće se uvrstiti u Konačni prijedlog zakona. Amandman koji je podnio zastupnik Ivan Lovrinović nije podnesen u skladu sa Poslovnikom Hrvatskoga sabora budući da nije navedeno na koji se članak amandman odnosi. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, ukazano mi je na taj propust ali molim vas dopustite mi pošto sam ostao da govorim dvije minute, ako nećete onda recite, nema problema da kažem što mislim.
Izvolite.
Evo gospodo, evo prilike za sve one koji nastupaju na političkom tržištu i govore da se bore za mlade ljude da pokažu danas hoće li biti za to da oni u budućnosti plaćaju više teret kamata na svoje kredite ili ne. Ovaj prijedlog je duboko protiv nove demografske politike što mi je čudno, HDZ se zalaže za tu novu demografsku politiku a ova mjera snažno ide protiv toga. Ajmo biti konkretni da … [[Govornik se ne razumije.]] Uzmimo primjer da mladi bračni par uzme kredit od 750 tisuća kuna na 20 godina, uz 4,8% kamatnu stopu kao što se predlaže u ovom zakonu i to se smatra kvalitetnom, odnosno povoljnom kamatnom stopom, to je vrlo visoka kamatna stopa. U 20 godina, mladi bračni par će platiti samo kamata ukupno 418 tisuća 123 kune. Je li to prihvatljivo? Kaže se da će 4 godine plaćati država po 50% rate. Gospodo to vam iznosi 116 tisuća 808 kuna. Kada odbijete teret ukupnih kamata od ove subvencije još je mladi par dužan 301 tisuću 315 kuna. Vidite koji je to teret kamata, iznio sam prijedlog prije tjedan dana da se mladim ljudima odobravaju stambeni krediti. Pa uzmimo isti primjer, 20 godina 750 tisuća kuna uz fiksnu stopu od 2%. Tada bi ukupne kamate za 20 godina bile 160 tisuća kuna. Gospodo evo prilike, uključimo svoju savjest, nemojmo glasovati protiv ove demografske, znači ovo će biti vrlo negativno za demografsku politiku, a ako ipak podržite ovaj prijedlog molim vas kao roditelje dužni ste kao roditelji kad dođete svojim kućama reći vašoj djeci da ste ih upravo danas u budućnosti potencijalno preopteretili za dvostruko veće kamate nego što bi to bilo ovako. Hvala.
Budući da, molio bi cijenjene zastupnike za još malo strpljenja, budući da amandman nije donesen u skladu sa Poslovnikom Hrvatskog sabora o njemu se ne može glasovati. Dajem na glasovanje konačni prijedlog Zakona o porezu na promet nekretnina. Molim uključite se glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je sa 81 glasom za, 2 suzdržana i 3 protiv donesen Zakon o porezu na promet nekretnina. Poštovane zastupnice i zastupnici, nastavljamo sa dnevnim redom. Zastupnik Salapić.