Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Nastavljamo s radom. Raspravit ćemo: - Prijedlog odluke o davanju suglasnosti Vladi Republike Hrvatske na donošenje obavijesti o namjeri davanja koncesije i dodjelu koncesije na pomorskom dobru u svrhu izgradnje i gospodarskog korištenja plaže na dijelu K.O. Brašina, a u svrhu realizacije Turističkog razvojnog projekta Kupari, na lokaciji Kupari I. u Općini Župa dubrovačka. Predlagateljica odluke je Vlada RH na temelju članka 20. Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama. Prijedlog akta ste primili. Kod donošenja odluke primjenjuju se odredbe Poslovnika koji se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu je proveo Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagateljice dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Zdenko Antešić zamjenik ministra pomorstva, prometa i infrastrukture. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Ovom odlukom se daje suglasnost Vladi RH na donošenju obavijesti o namjeri davanja koncesije i dodjelu koncesije na pomorskom dobru u svrhu izgradnje i gospodarskog korištenja plaže na dijelu K.O. Brašina, a u svrhu realizacije Turističkog razvojnog projekta Kupari, na lokaciji Kupari I. u Općini Župa dubrovačka. Na svojoj sjednici održanoj 25.rujna 2014.godine Vlada RH donijela je odluku o utvrđivanju uvjeta i objavi javnog poziva da dostavu obvezujućih ponuda za realizaciju turističkog razvojnog projekta Kupari na lokaciji Kupari I. u Općini Župa dubrovačka kojom je Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture zaduženo pokrenuti postupak ishođenja suglasnosti Hrvatskog sabora na dodjelu koncesije u svrhu izgradnje i gospodarskog korištenja plaže na dijelu K.O. Brašina, na rok do 99 godina. Naime, člankom 20.stavkom 4. Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama propisano je da Vlada RH koncesiju koja obuhvaća gradnju novih građevina od važnosti za RH koja zahtijeva velika ulaganja te se ukupni gospodarski učinci ne mogu ostvariti u roku od 50 godina daje na rok preko 50 godina uz suglasnost Hrvatskog sabora. Turistički razvojni projekt Kupari na lokaciji Kupari I. realizirat će se na dijelu kompleksa bivšeg Vojnog odmarališta Kupari na nekretninama u vlasništvu RH, nekretninama u vlasništvu Općine Župa dubrovačka, nekretninama u suvlasništvu RH i trećih osoba, a koje nekretnine će se izvlastiti u korist RH, te česticama zemljišta upisanim kao pomorsko dobro, a koje bi trebale biti predmetom koncesije u svrhu izgradnje i korištenja plaže. Lokacija Kupari I. uključuje pet hotela zajedno sa pripadajućim objektima smješteni neposredno uz morsku obalu hoteli Grand, Pelegrin, Kupari, Goričina I. i Goričina II., trenutačno nisu u funkciji. Ukupni smještajni kapaciteti hotela iznosili su 1626 kreveta. Svi objekti su u vrlo lošem stanku i zahtijevaju znatna ulaganja. Realizacija projekta pretpostavlja nekoliko režima ustupanja nekretnina, osnivanje prava građenja, zakupa na kulturnom dobru kao Hotel Grand, kao i upotreba pomorskog dobra kroz koncesiju na plaži sve na jedinstveni rok od 99 godina. Zainteresirani investitori će biti pozvani na dostavu obvezujuće ponude objavom jedinstvenog javnog poziva za dostavu obvezujućih ponuda za realizaciju Turističkog razvojnog projekta Kupari na lokaciji Kupari I. u Općini Župa dubrovačka koji će obuhvatiti javni poziv za prikupljanje ponuda za dodjelu koncesije na pomorskom dobru u svrhu izgradnje i gospodarskog korištenja plaže. Ukupno investicijsko ulaganje u cjelokupan projekt procjenjuje se između 100 i 250 milijuna eura te se temelji na minimalnom ulaganju od 100 tisuća eura po smještajnoj jedinici. Za realizaciju projekta, izgradnju i kategorizaciju hotela određen je rok od 48 mjeseci koji počinje teći s danom pravomoćnosti građevinske dozvole kojom se dozvoljava građenje dok rok za pripremu realizacije projekta uključujući i ishođenje lokacijske ili građevinske dozvole ne može biti duži od 12 mjeseci počevši od dana sklapanja ugovora i realizaciji projekta. Na predmetnom području granica pomorskog dobra utvrđena je Uredbom Vlade RH o određivanju granice pomorskog dobra na dijelu katastarske Općine Brašina te su temeljem iste čestice zemljišta brojeva 2344, 2343 i 2345/1 katastarske Općine Brašina upisane kao dobro u zemljišnoj knjizi. Smjernice za utvrđivanje obuhvata i sadržaja koncesije na pomorskom dobru unutar Turističkog razvojnog projekta Kupari utvrđeni su zaključkom Općinskog vijeća Općine Župa dubrovačka o prihvaćanju odluke otuđivanju zona pomorskog dobra unutar ugostiteljsko-turističke zone izvan naselja Kupari I., te načina i uvjeta istih, od dana 8.prosinca 2014.godine doneseno je na 12.sjednici općinskog vijeća održanoj 8.prosinca 2014.godine. Sukladno analizi zona pomorskog dobra unutar ugostiteljsko-turističke zone Kupari I. pomorsko dobro koje je predmet koncesije podijeljeno je na zone te je za svaku zonu propisana namjena i mogući sadržaj po zonama kao i granice kupališta. Na plaži se predviđa postavljanje pontonskih platformi, sunčališta, morski poligoni sa sadržajima za djecu, sadržaji za djecu na kopnu, bazeni, sanitarni čvorovi te sportski i ugostiteljski sadržaji. Na manjem dijelu obuhvata koncesije u zoni 5 predviđena je mogućnost isključenja dijela plaže iz opće uporabe i to isključivo na kopnenom dijelu plaže a na način da nije onemogućen pristup moru niti prolaz uz more. Na području koje se daje u koncesiju predviđa se postavljanje dvaju sjedišta za plovila, oba površine cca. tisuću i pol kvadratnih metara te pontonski privezi za plovila sve izvan zaštićenog dijela plaže. Nasipavanje plaže predviđa se u četiri zone na površini od 2024 metara kvadratna a radi vraćanja plaže u prvobitno stanje s dužnošću kasnijeg održavanja u sklopu redovito … [[Govornik se ne razumije.]] Ukupna površina pomorskog dobra koje se želi dati u koncesiju u okviru turističkog razvojnog projekta Kupari jedan iznosi 78 tisuća 834,64 metra kvadratnih od čega je površina kopnenog dijela 32 tisuće 545 metara a površina aquatorija 46 tisuća 286 metara kvadratnih. Unutar obuhvata područja koja se daju u koncesiju nalazi se luka otvorena za javni promet lokalnog značaja. Hvala lijepa.
Zahvaljujem zamjeniku ministra. Imamo jednu repliku. Poštovana Vesna Škare-Ožbolt.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine zamjeniče ministra, ja moram priznati bila sam jako zadovoljna kada je ova tema, ova točka stavljena na dnevni red, međutim, kada sam malo bolje gledala ove materijale koji su bili uz ovu točku, neugodno sam se iznenadila činjenicom da se vi danas pozivate na nekretnine koje su predmet ove koncesije posebno kada je riječ o pomorskom dobru a da tu uopće nisu skinute zabilježbe sa tih nekretnina. Kada sam bolje pogledala kakve su to vrste zabilježbe u, a to možete vrlo lako provjeriti, sudu treba 7 mjeseci da skine jednu zabilježbu koja još nije riješena na svim tim nekretninama koje su predmet koncesije na pomorskom dobru. Prema tome, vi dolazite ovdje pred, u Hrvatski sabor sa zahtjevom, za koncesijom, za suglasnost na koncesiju, na nekretninama koje nisu do kraja čiste. Kada govorimo o nekretninama koje su u suvlasništvu Republike Hrvatske i privatnih osoba onda možete vidjeti da je na tim nekretninama 51 suvlasnik a da tim nekretninama još nije ni započeo postupak izvlaštenja. I ja vidim to kao ozbiljan problem. Ako vi predviđate ovakvu milijunsku investiciju, kapitalnu investiciju a da nisu čiste nekretnine onda se postavlja pitanje za koga to, tko će vam se javiti na ovaj natječaj. To su ozbiljna pitanja. Na žalost pristup je vrlo površan i vrlo loš. I mislim da se na ovaj način podcjenjuje Hrvatski sabor kada se sa nečistim nekretninama, odnosno s nekretninama koje imaju ili barem su još uvijek prisutni tereti dolazi i traži koncesija.
Zamjeniče hoćete li odgovarati? Odgovor na repliku Zdenko Antešić.
Hvala lijepa. Gospođo zastupnice, vi ste dakako u pravu, dakle postoje zabilježbe međutim, vi također jako dobro znate da vlasništvo na pomorskom dobru zapravo po samom smislu problematike ne postoji. A DUDI će u postupku, dakle DUDI, naš Ured za upravljanje državnom imovinom će prilikom raspisivanja koncesije, odnosno objedinjavanja cijele te problematike svakako ići u raščišćavanje tih odnosa prije samog bilo kakvog odnosa sa potencijalnim koncesionarom, odnosno zaključenja ugovora.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Poštovana Nada Turina-Đurić, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, zamjeniče sa suradnicima. Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu je jednoglasno podržao ovaj Prijedlog odluke o davanju suglasnosti Vladi Republike Hrvatske za namjeru davanja koncesije na području Kupara. Ono što bih ja samo htjela naglasiti ovdje je to da je odbor u raspravi i nakon rasprave predložio i jedan amandman. Znači odluka koja je u prijedlogu je da se koncesija daje na 99 godina. Odbor sugerira da se to promijeni do 99 godina kako bi onda natječajni uvjeti a i kod ponuda bili fleksibilniji, odnosno moguće je da dođe i ponuda koja će odrediti kraće vremensko razdoblje u kojem će se realizirati koncesija na predmetnom prostoru. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. U ime kluba nezavisnih zastupnika Linića, Vukšića i Hodžića, govoriti će poštovani zastupnik Slavko Linić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Naš klub će također podržati Prijedlog odluke o davanju suglasnosti Vladi na donošenje obavijesti o namjeri davanja koncesije. Također kao i odbor predlažemo amandman da ne piše od 99 godina nego do 99 godina. I to proizlazi iz samog obrazloženja hrvatske Vlade koja veli da investicija može biti od 100 milijuna eura do 250 milijuna eura a ako bude 250 milijuna eura investicija onda je evidentno da će trebati 99 godina ali ako bude 100 onda će to biti ipak nešto niže a vjerojatno više od 50. Pa prema tome, fleksibilnost za odlučivanje Vladi Republike Hrvatske. I u biti ne bi se trebalo ništa više reći oko donošenja ove odluke, ali bi u biti na ovoj odluci trebali reći što je to efikasnost Vlade Republike Hrvatske. Najgore podatke u hrvatskom gospodarstvu bilježi građevinski sektor. Nema što raditi, većina njih koji su se uspjeli restrukturirat odlaze iz Hrvatske i rade u Europi, uspjeli su se i uspješno probiti. Samo se sjetimo Dalekovoda što je sve prošao u Hrvatskoj, u sukobu sa određenim sucima trgovačkog suda, a danas je jedna od najuspješnijih europskih tvrtki u investicijama. Ali posla u Hrvatskoj nema, posla u Hrvatskoj nema. Onda se vratimo i prisjetimo a što je to Dubrovnik, što se u zadnjih 20 godina u Dubrovniku dogodilo. Bum u ulaganju u hotelske kapacitete. Ali tko, na sreću privatni sektor. Ali onda možemo uspoređivati kakav je odnos države prema svojoj imovini. Ogromna ulaganja u dubrovačke hotele. Dubrovnik je svjetska destinacija. Ogroman broj gostiju dolaze, privatni sektor uspio je uložena sredstva polako počet vraćat i razmišlja o daljnjim ulaganjima. I nikakvih problema nije bilo i ako je i bilo problema i imovinskih i ja bih rekao problema sa dozvolama, problema sa upravom koja se miješala na svakakve načine i nastojala onemogućit privatni sektor ulaganja, sve su oni to pobijedili. To je dokaz koliko je privatni sektor odgovoran i koliko je zainteresiran kad vidi mogućnost ulaganja i to u isplative investicije. A onda se sad okrenimo kako se to ponaša država. Najljepša destinacija po kvaliteti hotelskog smještaja bile su Kupari, najljepša. Iako ja bih rekao vojni objekti, ali su bili poznati u Europi. Uništeni za vrijeme agresije na Hrvatsku i nakon toga napušteni, ruglo, ruglo. Nikakva ulaganja, nikakva razmišljanja. Neću govoriti o propustima svih Vlada, govorim o ovoj Vladi, ovo je četvrta godina mandata. Vojni objekti predani na upravljanje DUDI-ju. I sad što možemo konstatirati? Da li je ova investicija u narednih 3 godine uopće u mogućosti krenut? Odgovor je nije. Nije, iz jednostavnog razloga što imovinski odnosi su potpuno neriješeni. Potpuno. Država, lokalna samouprava, privatni sektor, potpuno neriješeni. Istina, donijeli smo mi nekakav zakon o poticanju investicijama, kako se ono zovu, strateškim investicijama, ali ja nisam nigdje ovdje u programu vidio da ćemo mi koristiti taj zakon da preko noći donesemo rješenje pa ćemo naknadno pokušati razriješiti ako nešto nije na brzinu. Nemamo taj program, ne vidimo da je to. Pitamo se zašto to do danas nije načinjeno, zašto. Zakon je donesen prije 2 godine. Zašto po tom zakonu ta najljepša lokacija, ja bih rekao ta interesantna lokacija za povećanje smještajnih kapaciteta 1600 ležaja je nekad bilo u Kuparima, vrhunske, 5 zvjezdica kategorije. Znači nismo koristili zakon, nismo se ozbiljno pripremili i to je vrlo jasna poruka, nema uopće mogućnosti da krenemo u to. Raspisivanje natječaja ne vidim da l' je pametno jer opet ćemo zavlačiti ozbiljne investitore, opet ćemo poslat poruku investitorima da smo nepripremljeni za ovako velike natječaje. Nismo pripremljeni. To je nešto što onda se pitamo da li je uopće prijedlog koji je pred nama ozbiljan prijedlog. Ako ocijenimo da investicije neće u naredne 3 godine biti u mogućnosti se pokrenuti zbog neadministrativnih zapreka koje nismo riješili i koje u ovoj izbornoj godini upravo neće bit u stanju riješiti, neće. Jer nitko se neće usudit donositi nekakve odluke, iznimke jer će i sudovi jednostavno u tom dijelu biti na pravi način ali smetnja jer će tražit poštivanje svih onih potrebnih zakona. I da li se onda čudimo zašto graditeljstvo nema gospodarske aktivnosti, zašto nema posla. Da li se onda čudimo zašto su nam porezi preveliki, zašto se samo na poreznoj strani donose rješenja kad u biti pokazujemo da nismo u stanju upravljati sa najvrjednijim resursima Republike Hrvatske, a to su ogroman broj nekretnina koje nisu u funkciji i koje bi itekako mogle doprinijeti gospodarskom rastu. Da li se onda čudimo da ta ista Vlada je bila protiv Zakona o oporezivanju imovine ili nekretnina jer je u tom zakonu bilo predviđeno da i država plaća porez na sve nekretnine koje nisu u funkciji pa i na ove razrušene nekretnine, samo zato da bi bila veća odgovornost u upravljanju resursom koji se zove imovina. I koliko god, kao što je moja kolegica to naznačila, je zadovoljstvo da napokon možemo priči ovako jednom velikom projektu, toliko smo uvjereni da je to projekt koji nije moguće provesti, da je to natječaj koji nije pametno raspisati. Nije pametno jer ga nismo pripremili, a bojimo se da u ovih godinu dana ga ni nećemo. U tom ja bih rekao razmišljanju da li prihvatit ili ne, ipak dat ćemo suglasnost pa nek Vlada radi. Možda Vladu samo uputiti da pokuša na niz iznimaka, ali ozbiljnom ekipom koja bi radila na tome koristiti te Zakone o poticanju investicija da na neki način ubrzamo cijelu proceduru i cijeli postupak. Mislim da je to moguće, da je moguće i Zakonom o izvlaštenju preuzeti imovinu, pa onda probati naknadno osigurati svim privatnim vlasnicima pravičnu naknadu i da na taj način zaposlimo građevinarstvo RH i pokrenemo radna mjesta. Jer ako to učinimo budimo svjesni projekcija Vlade da ćemo ovu godinu sa milijun 340 tisuća zaposlenih doći na milijun 300 tisuća možda i ne bi bila tako crna. Sa milijun i 300 tisuća zaposlenih u Hrvatskoj nećemo riješiti naše trajne probleme u mirovinskom sustavu ni u zdravstvenom sustavu. Zaključujem da ćemo podržati prijedlog, ali ocjenjujemo da osim političke poruke, izborne poruke ozbiljno projekt ne doživljava Vlada RH i to nam smeta.
Zahvaljuem. Prelazimo na replike. Prvo poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Liniću, da podržat ćemo ovaj zakon sa skepsom. Vi ste otvorili niz pitanja u svojoj raspravi. Jedno vrlo važno i ohrabrujuće je upravo sam Dubrovnik sam po sebi što ste rekli svjetska destinacija i ulaganja u dubrovačko hotelijerstvo govore da ima zainteresiranih za Hrvatsku, ima zainteresiranih za ulaganja. Rekli ste da se privatni sektor ponaša odgovorno. Ja bih rekao zainteresirano, a Vlada se ponaša nezainteresirano, a onda znači čim je nezainteresirana da omogući ulaganja ili da sama ulaže znači da je i neodgovorna. Na hrvatskoj obali ali i u čitavoj Hrvatskoj je nevjerojatan broj zapuštenih objekata koji kad bi se stavili u funkciju, a što nije samo problem ove Vlade, nego svih dosadašnjih Vlada. Ali sasvim sigurno da treba raspravljati o ovoj, jer je to već četvrta godina mandata. Kada bi Vlada odgovorno i zainteresirano pristupila rješavanju tih problema stavljanja tih objekata u funkciju sasvim sigurno da ono što je najvažnije da bi se zaposlilo više ljudi i o tome ste govorili o milijun i tristo tisuća zaposlenih koji sasvim sigurno neće riješiti. Jer je više ili će biti uskoro više umirovljenika nego što je zaposlenih što je nemoguće održavati tu ravnotežu. Osnovno pitanje jesmo li u mogućnosti upravljati tim bogatstvom? I onda se javljaju oni koji kažu država nije sposobna upravljati. Sposobna je kad ima sposobnu Vladu.
Odgovor na repliku, poštovani Slavko Linić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Stalno vodimo polemiku da li ima velik broj zaposlenih u javnom sektoru, u upravi. Kad promatramo što je učinjeno u posljednjih tri godine na upravljanju imovine zaključili bi da nemamo dovoljno ljudi i da treba više ljudi, jer ovo je nepripremljen projekt koji ide u proceduru. Ali postoji niz praksi iz same Hrvatske. Ja se uvijek vraćam na Hrvatsku. Znate tamo negdje 2000. također dio vojnih objekata je formirano u trgovačko društvo, pa smo formirali trgovačko društvo u kom trgovačkom društvu su direktno bili zainteresirani da probaju obnoviti, upravljati i privatizirati. Prema tome i to su modeli koje ova Vlada nije upotrijebila. Dapače, ako ste bili na Kuparima to je strava i užas. Nitko nije čuvao, nitko nije bio prisutan, čak i devastirane objekte trebate čuvati da se nešto ne dogodi. Prema tome, niz mogućnosti da je netko u posljednje tri godine mogao ozbiljno se uhvatiti posla i odraditi. Samo se pitamo gdje je odgovornost? Koje ministarstvo je to trebalo? Je, reorganizirali smo fond, pa smo dobili DUDI, pa CERP itd. Ali nigdje odgovornog ponašanja i nigdje ja bih rekao mjere koje smo mogli poduzeti. Moglo je bit trgovačko društvo, da je bilo trgovačko društvo zaposleno par ljudi mi danas imali riješeno imovinsko-pravne odnose, vjerojatno i projekte za zaštitu okoliša i sve ostalo što treba načiniti. Imali bi projekt koji možemo itekako skupo ponuditi budućim izvođačima, a ovako se bojim da nećemo postići puni efekt.
Replika poštovana Vesna Škare-Ožbolt.
Poštovani kolega Linić, rekli ste da nam je građevinski sektor u krizi što je točno. Nezaposlenost je velika, imamo turistički sektor koji je tako osrednje kvalitete u odnosu na druge zemlje, imamo te krasne Kupare koji su devastirani od '91. godine. 2011. godine je Vlada već počela vući poteze vezane za Kupare. Sada je 2015. a da se mi ponovno vrtimo oko imovinsko-pravnih odnosa to je čudo jedno. Ja mislim da smo čudnovati kljunaš na ovoj planeti kao zemlja, kao državna administracija koja nije u stanju riješiti u pet godina imovinsko-pravne odnose. Dakle, donijeli smo zakone o strateškim investicijama. Donijeli smo nedavno, prošle godine smo donijeli Zakon o izvlaštenju. Tu smo se prepirali oko toga kako taj zakon što efikasnije donijeti i kojom brzinom provesti izvlaštenje. Izvlaštenje na ovim nekretninama nije ni počelo, jer da je počelo onda bi bilo zabilježeno. Dakle, ovo je 2015. godina. Prošle godine je premijer na Vladi rekao 2016. godine stavit ćemo, počet ćemo sa Kuparima, sa investicijom, počet ćemo ih stavljati u funkciju. Sad je 2015., iduće godine nema šanse uz ovakav način rada, uz ovakav pristup da se bilo što dogodi sa Kuparima.
Odgovor, poštovani Slavko Linić.
Slažem se s vama da će to biti dugotrajni proces. Sjećam se jednog primjera, zagrebački HUP koji je krenuo u investiciju vrlo blizu Kupara, 7 godina nije uspio riješiti imovinsko-pravne odnose niti dobiti dozvole za rušiti stari objekt i na istim lokacijama i gabaritima dobiti drugi. Moram reći da su neki ministri u današnjoj Vladi bili vrlo veliki kritičari. Zašto? Kao u privatizaciji su dobili taj objekt pa su smatrali da su ga dobili na poklon, pa onda su bili ljuti jer su dobili kredite u HBOR-u. Znači, vrlo žestoko kritiziramo poduzetnike koji muku muče sa administracijom upravo ovakvim postupkom. 7 godina, 7 godina nisu uspjeli riješiti sve što je potrebno da bi mogli. Negdje krajem godine zagrebački HUP će uspjeti napokon staviti u funkciju sve te objekte. Ali to je poruka koliko će trajati, znate što znači kad je privatnik se 7 godina borio, koliko će to trajati samoj administraciji da riješi. I moje mišljenje je da bi ubrzali trebali bi formirati poduzeće u osnivanju i da ozbiljno ljudi profesionalno počnu raditi 24 sata na ovom projektu i možda ćemo nešto ubrzati. To su rješenja koja sam ja očekivao da ću ovdje pročitati, ali nažalost ih nema.
Nova replika, uvažena Jadranka Kosor.
Hvala lijepa. Kolega Liniću slažem se s vama da ovaj prijedlog treba podržati, slažem se s vama također u konstataciji da u ovoj godini koja je zadnja, koja je izborna će teško biti pokretati više bilo što i to je činjenica. Ona je politička i ona je iskustvena i tu nema dvojbe. Ali, ja se sad pitam zašto Vlada nije nastavila provoditi realizaciju projekata koji su bili pripremljeni. Ovdje imam ugovor za projekt Brijuni Rivijera, potpisan krajem srpnja 2011. godine. Dakle Vlada, Istarska županija, grad Pula, Vodnjan, Fažana i društvo Brijuni Rivijera. Ovo je projekt koji je bio pripremljen. Dosada, barem ja nisam načula nitijednu riječ, o tome što se na tome radi oko nekih novih prijepora. Vi ste isto jedan lijepi dio tog vremena bili u Vladi, vjerojatno ste upoznati. Dakle, mene zanima zašto se s takvim projektima nije nastavilo, odnosno na takvim projektima nastavilo raditi? Svi ćete se sjetiti tog projekta jer tada kad smo potpisivali taj ugovor na Brijunima je pukla veza između gospodina Jakovčića i gospodina Milanovića. Bio je to veliki prijepor, stvar velikoga prijepora. Potpisali smo i Sporazum o gradnji pulske bolnice. Evo vidimo tek sada je premijer sa suradnicima bio na početku otvaranja radova. Dakle, to je nešto što je općenito boljka hrvatske politike da uvijek oni koji dođu misle da je od njih počelo računanje vremena i da sve ono što su radile prošle Vlade ništa ne valja, da sve treba potaracati i krenuti ispočetka. I jedan od razloga zašto smo tu gdje jesmo i zašto smo nezadovoljni jest i to što svatko misli da od njega svijet počinje. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovani Slavko Linić.
U potpunosti se slažem sa kolegicom Kosor da i taj projekt je trebao. Mogli bi nabrajati još neke gdje je jednostavno trebalo ubrzati pogotovo u hotelskom poslovanju dio privatizacije potpuno neuspješnih državnih tvrtki. Zašto? Jer privatni sektor tada ulaže. I opravdanja za to nema jer tako se otvaraju radna mjesta i tako se zbrinjava građevinski sektor koji je sa ja bih rekao ulaganja u poslovne prostore u većim gradovima u Hrvatskoj trebao ići na destinacije kvalitetnih hotelskih kapaciteta 5 ili 4 zvjezdice. Jer i projekt Brijuni je upravo to imao kao ja bih rekao ulaganje u još jednu hrvatsku destinaciju. Osim Dubrovnika to je i Istra. Nažalost, toga nema i to je ono što je najveći problem ove Vlade. Prihode koje je mogla ostvariti sa upravljanjem imovinom, gospodarski rast. Jer uvijek smo se kao ja bih rekao ekonomisti znali svađati da li je to privatna investicija ili je državna investicija. Ali neovisno o tome toliko imovine imamo u vlasništvu da i državna investicija i ulaganje u imovinu države itekako može značajno imati utjecaj na gospodarski rast. To je izostalo i kao što vidite sad se pokušava sa ovakvim prijedlozima odluka barem poslati poruka da će se nešto pokrenuti.
Slijedi replika poštovanog Ivana Šukera.
Hvala lijepa. Kolega Linić jedna mogu reći totalno nezapaženo je prošla izjava ministra pravosuđa kad je tu predlagao jedan zakon da samo 18% vlasnika u gruntovnici je evidentirano putem OIB-a, samo 18%. Druga stvar, nikako da shvatimo da za uspješne investicije je potreban ekipan rad. Ne može stalno netko nekome u državnim institucijama podmetati noge iz ovog ili onog razloga pa da dođemo do investicija. Međutim, ono što je ključno u temi o kojoj danas govorimo a to je vlasništvo silnih gospodarskih nekretnina u MORH-u. I vi dobro znate dok nije bilo suglasnosti da te nekretnine nitko nije smio taknuti, a kamoli bilo što o njima govoriti. A što se tiče upravljanja tim nekretninama, onim hotelima koji su bar trebali raditi, posebno onaj famozni Adriatic Club ili kako se zove, ali od tog upravljanja sačuvaj me Bože. Dakle, mislim da ova tema danas o koncesiji u principu otvara jedno sasvim drugo pitanje zašto u Hrvatskoj nema investicija. Mi, bez obzira što se priča da je danas u DUDI-ju sve stavljeno na jednom mjestu da se može vidjeti, to naprosto nije istina. Preko 100 objekata gospodarskih koji nisu bili vojno perspektivni je u vlasništvu MORH-a. Ja moram reći da sadašnja zamjenica ministra je silni trud napravila tada sa vladom da se bar evidentira stanje, a o tome da se imovinski riješi, daleko smo od toga. I sada se postavlja jedno pitanje, ako smo mi spremni u jednom slučaju donositi određene zakone i pravo na koncesiju ako nemamo riješene imovinskopravne odnose umjesto da natjeramo institucije da slože te papire, pitanje da li će Hrvatska imati ikad složene papire. Ali ponavljam, prošlo je nezapaženo da samo 18% vlasnika je evidentirano putem OIB-a.
Odgovor na repliku poštovani Slavko Linić.
25 godina Hrvatske, e sada ja vas pitam da li je 25 godina dovoljno da sredimo zemljišne knjige? I onda kada se vratimo u daleku prošlost onda ćemo vidjeti da su europske zemlje sa olovkom i papirom, sa olovkom i papirom ne sa računalima, to riješili u desetak godina. I kada je velika pomoć Europe po priznavanju Hrvatske dolazila, najvećim dijelom dolazila za sređivanje zemljišnih knjiga jer je to za gospodarski rast jedna od najvažnijih točaka sigurnosti ulaganja. Nažalost svi smo se čudili ajme 10 godina pa to je predugo. 25 godina Hrvatske mi nismo riješili knjige, nismo, svega 18% putem OIB-a. nažalost, to je ona efikasnost hrvatske uprave, da li ih ima puno, da li ih ima malo, najmanji problem. Da su riješene zemljišne knjige nitko ne bi rekao da ih ima puno, one su efikasne i brze. Nažalost to ne možemo potvrditi i to je naš najveći problem. I slažem se s vama, upravljanje od strane države, pa samo se podsjetimo niz hotela u Dalmaciji su u rukama države. Tek sada kada smo ih kod predstečajne nagodbe privatizirali vidimo nove vlasnike, dokapitalizaciju, vidimo ulaganje, dizanje zvjezdica što nažalost u državnim rukama da je bilo političko upravljanje nismo imali. To je bila direktna šteta i lokalnim samoupravama i pojedinim destinacijama. Tako da ja uvijek smatram svako upravljanje vrlo kratko i trenutno. Najviše da se pripremi projekt i privatizira.
Posljednja replika poštovana Vesna Sabolić.
Poštovani gospodine Linić samo jedno kratko slaganje ustvari. Naime, u vašem izlaganju ste mi uspjeli razriješiti moju dilemu jer je u materijalu sam pronašla jednu zanimljivu rečenicu da se radi o neperspektivnoj državnoj imovini. Sjećamo se prije desetak godina se započelo sa velikim zbrinjavanjem neperspektivnog kadra i jučer smo puno slušali o tome da su zbrinjavani neperspektivni kadrovi i sa dvadesetak, tridesetak godina. hoću reći da se apsolutno slažem sa vašom raspravom, naravno i činjenica je koju smo i kasnije čuli da u ovih 25 godina je pitanje ustvari da li se radilo o neefikasnosti uprave, da li se samo radilo o birokratskim zaprekama ili se ustvari radilo o tome da se državna imovina namjerno uništi i devastira da bi kasnije bila olako pretvarana u privatnu imovinu. Zaštita od toga je samo efikasna reforma pravosuđa. I sve ove probleme razriješiti ćemo samo ako vrlo brzo i efikasno reformiramo pravosuđe što je ova Vlada počela i nadamo se da će vrlo skoro sa tim procesima i završiti. Hvala.
Odgovor na repliku poštovani Slavko Linić.
Nije samo neperspektivna imovina, gledajte materijale, 800 zaposlenika je godišnje radilo u tim hotelima 800. Nećemo govoriti koliko je dodatnih privatnih tvrtki bilo vezano za snabdijevanje, pranje veša, održavanje prema tome to je ogroman broj radnih mjesta koje jednostavno nismo stavili u funkciju. Prema tome to je ta najveća odgovornost. Čujte, reforma pravosuđa je dugotrajna, bojim se da će dugo trajati. I budimo iskreni, samo onog trenutka kada svoj nerad plaćate brže ćete i efikasnije raditi i djelovati. I zato probajmo se vratiti oporezivanju nekretnina. Prema tome onaj tko ima nekretninu ima je u funkciji, stanuje, gospodarski djeluje u njoj vrlo niski porez. Ali ovako kada pokazujete neodgovornost prema svojoj imovini, visoki porezi. I MORH je trebao platiti poreze i DUDI treba platiti poreze. Znate što, preko noći bimo riješili probleme. Znači, ja se slažem trajno rješenje je pravosuđe ali će biti dugotrajni proces. Poreze možete u jednoj godini donijeti i ubirati novce. Budite uvjereni da će to podignuti efikasnost svih dijela uprave.
Zahvaljujem. Prijavio se i klub Grubišića i Kajina nezavisnih zastupnika, nema nijednog, ni drugog. Gube pravo na raspravu. U ime kluba HDZ-a poštovani Branko Bačić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani zamjeniče ministra sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege zastupnici. I klub HDZ-a podržati će Prijedlog odluke o davanju suglasnosti Vladi Republike Hrvatske na donošenje obavijesti o namjeri davanja koncesije i dodjelu koncesije na pomorskom dobru. No kao što je to već i ranije kolega Linić rekao ova naša suglasnost daje se isključivo kako bi se dala politička politička potpora rješavanju ovog vrlo važnog turističkog projekta u Republici Hrvatskoj koji je projekt obuhvaćen i Strategijom razvoja turizma do 2020. godine. Ali uz sve one ograde koje smo do sada čuli u raspravi a koje se odnose na neriješene imovinsko pravne odnose na pojedinim česticama koje nalaze u okviru obuhvata projekta Kupari 1 mi ćemo iz kluba Hrvatske demokratske zajednice navesti još nekoliko razloga koji ukazuju da je Vlada u ovaj projekt ušla šlampavo. Prije svega gospodine zamjeniče mi danas u Hrvatskom saboru raspravljamo o prijedlogu odluke kojom ja se nadam će Sabor dati suglasnost Vladi da provede natječaj na pomorskom dobru a koja će i dodijeli koncesiju koja će biti preko 50 godina odnosno do '99. godina kako je to predviđeno Zakonom o pomorskom dobru. No međutim, nama u klubu Hrvatske demokratske zajednice nije jasno kako ćete i na koji način objediniti dva natječaja i to natječaj za zaleđe, odnosno za kopneni dio odnosno za hotelski kompleks i Zakon o pomorskom dobru. Naime Zakon o pomorskom dobru ne predviđa da je moguće dati koncesiju za gospodarsko korištenje pomorskog dobra nekome tko nije najpovoljniji ponuđač na pomorskom dobru. Jer za pretpostaviti je da najpovoljniji ponuđač na pomorskom dobru može ne biti ujedno i najpovoljniji ponuđač na cjelokupnom projektu Kupari 1 pa će onda moći vjerojatno i tražiti sudsku zaštiti zbog toga što je koncesiju na pomorskom dobru dobio netko drugi tko ima povoljniju ponudu za preostali dio hotela i kompleksa. Zato sada možemo vidjeti kolika je bila apsurdnost što je Hrvatski sabor odbio Prijedlog zakona o pomorskom dobru i morskim lukama kojega je predložio klub Hrvatske demokratske zajednice prije 3, 4 mjeseca jer tim zakonom smo prevenirali i ovakvu mogućnost a to je što bi onda Vlada u tom slučaju da smo taj zakon prihvatili bila u mogućnosti posve zakonito raspisati natječaj za hotelski kompleks i utvrditi najpovoljnijeg investitora za hotelski kompleks na cjelokupnom projektu Kupari a onda temeljem zahtjeva tog istog investitora dobiti tzv. … [[Govornik se ne razumije.]] koncesiju na plaži odnosno pomorskome dobru. Jer činjenica je da ćemo mi ovakvom odlukom omogućiti nekome na pomorskom dobru da dobije koncesiju na rok do 99 godina a premda je ulaganje na tom pomorskom dobru može se, jer je malo i to vam piše u samom obrazloženju može se gospodarskih opravdati u svega možda 15 i 20 godina. Prema tome netko će na pomorskom dobru dobiti koncesiju na 99 godina ili na 80 godina to će vjerojatno po završetku natječaja biti definirano a ulaganja na pomorskom dobru će možda biti onakva da bi se opravdala u svega 15 i 20 godina. Ja razumijem i mi u klubu Hrvatske demokratske zajednice razumijemo ovakav stav Vlade da je nelogično da netko upravlja hotelskim kompleksom a netko drugi upravlja plažom i pomorskim dobrom koji je ispred njega ali ste za to trebali poštovana gospodo u Vladi najprije donijeti zakon ili prihvatiti zakon kojega je klub Hrvatske demokratske zajednice predlagao prije 3 mjeseca onda bi ova situacija bila posve zakonita, logična i jednostavna za rješavanje. Ovako se bojimo da će koncesionar koji će dobiti cjelokupan projekt uređenja hotelskog kompleksa Kupari da neće u isto vrijeme biti i najpovoljniji ponuđač na pomorskom dobru a to onda nije u skladu sa Zakonom o pomorskom dobru. Ja se nadam da ćete u međuvremenu dok se ovaj projekt bude realizirao i u tom dijelu uskladiti zakon kako ne bi kasnije kroz sudsku zaštitu se rušio ovakav projekt koji je prevažan za hrvatski turizam, za hrvatsko graditeljstvo i za hrvatsko gospodarstvo. To je naša opaska u klubu Hrvatske demokratske zajednice jer mislimo da je trebalo prije svega ili zakon promijeniti ili da ide novi zakon i onda ovo na takav način omogućiti. Druga naša opaska, mi držimo da je Dubrovačka rivijera, grad Dubrovnik najznačajniji hrvatski turistički brand i sve ono što se događalo u posljednje vrijeme na prostoru Dubrovačke rivijere, na području Dubrovnika išlo je za time da se na najviše razine luksuznih smještajnih kapaciteta podignu hotelski kapaciteti u Dubrovniku. Na tom tragu sam i očekivao i mi smo u klubu Hrvatske demokratske zajednice očekivali da Vlada onda u svom natječaju propiše upravo uvjete koji će na određeni način primorati buduće investicije da hotelski kompleks Kupari digne na tu razinu 5 zvjezdica ili razinu još većih luksuznih kapaciteta. Ovako, kada očekujemo da ponuda za 1500 smještajnih jedinica može biti i 100 milijuna eura onda nam se čini da to nije u skladu sa proklamiranom i donesenom Strategijom turizma koja je išla za time da se upravo hotelski kompleks Kupari digne na najvišu razinu. Jer su i 1960.-ih i '70.-ih godina kada su Kupari rađeni bili na razini najboljih, najkvalitetnijih, najljenijih svjetskih turističkih destinacija. Prema tome danas 2015. godine očekivali smo da će Vlada postaviti letvicu toliko visoko da se neće moći očekivati za 1500 smještajnih jedinica ponuda od 100 milijuna eura ako se zna da je za izgradnju jedne smještajne jedinice u hotelskom kompleksu od 5 i više zvjezdica najmanje 100 tisuća eura onda je ovaj natječaj u svom izvornom smislu trebao biti preko 150 odnosno 200 milijuna eura očekivana ponuda. Ako Vlada očekuje i onu ponudu od 100 milijuna eura i onu od 250 onda nam se čini da nema viziju, da ne zna koji je stvarni cilj obnove i uređenja hotelskog kompleksa Kupari. Dakle mi prema ovako postavljenom natječaju možemo očekivati ponudu koja će po smještajnoj jedinici iznositi 67 000 eura i 167 000 eura. Čini nam se da je raspon od 2,5 puta između najniže i najpovoljnije ponude preveliki da bi mogao jasno uputiti poruku investitorima: mi od vas očekujemo da uložite onoliko sredstava koji će tu destinaciju koja je, ponavljam, još '60.-ih godina bila na razini najboljih, najelitnijih svjetskih turističkih destinacija doista u tom smislu i uspostaviti. Treća naša primjedba iz kluba HDZ-a je ta da je prije i ove današnje odluke u Hrvatskom saboru trebalo uspostaviti i potpisati sporazum sa Općinom Župa dubrovačka i riješiti brojne neriješene odnose između Općine Župa dubrovačka i Vlade Republike Hrvatske. O čemu se radi? Mi smo 2011. godine u Vladi pripremili ugovor o međusobnim pravima i obvezama između Vlade i Općine Župa dubrovačka. U tom smo ugovoru utvrdili koliko će od naknade za korištenje zemljište i za pravo građenja participirali Republika Hrvatska, a koliko Župa dubrovačka jer je i Župa dubrovačka vlasnik određenih nekretnina, a prije svega prometnica na prostoru ovog kompleksa. I tim ugovorom, tim prijedlogom ugovora bilo je planirano da će Općini Župa dubrovačka pripasti 25% sredstava, a Republici Hrvatskoj 75% sredstava što bi bilo pošteno, pravično, kako za ostvarivanje interesa Republike Hrvatske tako i ostvarivanje interesa Župe dubrovačke. Nadalje, trebalo je definirati da će kroz natječaj sve prometnice na prostoru ovog kompleksa Kupari I., a koje su opće dobro u javnoj upotrebi i da li će nakon što se ovaj prostor uredi biti na raspolaganju svim građanima kako Župe dubrovačke tako i Republike Hrvatske, kako se ne bi došlo u situaciju da po realizaciji ovog projekta građani koji danas taj prostor koriste za prometovanje ne bi bili ograničeni od strane budućeg investitora. I također nije riješen odnos za uređenje i izgradnju komunalne infrastrukture u kojoj će sudjelovati i Općina Župa dubrovačka i budući investitor i prije samog natječaja i prije ove današnje odluke trebalo je ugovornim odnosom riješiti međusobna prava i obveze između Republike Hrvatske i Općine Župa dubrovačka. Poštovane kolegice i kolege, upravo ova odluka o kojoj danas raspravljamo ukazuje koliko je nepotreban, promašen bio Zakon o strateškim investicijskim projektima. Mi danas u Hrvatskom saboru raspravljamo o jednoj od najvažnijih investicija u Hrvatskoj, turizmu, od stvaranja suverene i samostalne Republike Hrvatske i svakako da je to strateški projekt. Međutim, u ovoj odluci se taj zakona kojega je Vlada pompozno najavila i mi u Hrvatskom saboru usvojili, iako smo mi u klubu HDZ-a bili protiv onakvog teksta zakona nigdje se ne spominje što sam po sebi govori da je bio i nepotreban. Jer bez osnovnih zakona kao što je Zakon o građevinskom zemljištu, Zakon o turističkom zemljištu, Zakon o pomorskom dobru, niti jedna investicija se ne može realizirati, a da se ti zakoni ne poštuju. Prema tome, taj zakon koji je trebao omogućiti ubrzamo postupanje u strateškim projektima što je svakako ovaj, na nikakav način taj zakon nije ovom projektu pomogao. Prema tome tvrdili smo i onda, tvrdimo i sada da taj zakon nema nikakvog smisla niti ima potrebe. Jer ako ne poštujemo osnovne zakone koji lex specialis rješava ju pojedinu djelatnost i pojedini prostor, bilo to šumsko zemljište, građevinsko zemljište, pomorsko dobro, bez poštivanja tih izvornih zakona mi niti jedan projekt ne možemo realizirati pa bio on i ovako strateški kao što je ovaj o kojemu je ovdje riječ. I nadalje, mi tvrdimo u klubu HDZ-a da je pretpostavka bilo kom strateškom investicijskom projektu rješavanje imovinsko pravnih odnosa na čitavom zemljištu u Republici Hrvatskoj, kako na onom u vlasništvu Republike Hrvatske, kako na onom u vlasništvu jedinica lokalne samouprave, tako i ono u vlasništvu svih građana. Stoga smo ako se sjećate, to smo puno puta u Saboru govorili, da dok se ne riješe imovinsko pravni odnosi neće moći se ići u nikakav investicijski ciklus, a najbolja potvrda tome je i problem sa neriješenim imovinsko pravnim odnosima na prostoru Kupara. Iako ti neriješeni imovinsko pravni odnosi odnose se na samo jedan dio i to periferni dio samog projekta, na kojim parcelama i na kojima nisu riješeni imovinsko pravni odnosi neće se zasnivati pravo građenja kako je to predviđeno prostornim planovima i urbanističkim planom uređenja, svejedno u obuhvatu plana nisu riješeni svi imovinsko pravni odnosi. Zato nas i čudi što je Vlada Republike Hrvatske … odnosno Hrvatski sabor na prijedlog Vlade Republike Hrvatske donoseći novi Zakon o postupanju s nezakonito izgrađenim objektima odustao je od prvotne varijante da se od naknade koju Republika Hrvatska ubire za legalizaciju nezakonito izgrađenih zgrada najveći dio tih novaca, a nisu mali, da ta sredstva nisu uložili u izradu novog katastarskog operata, nove zemljišne knjige, nove katastarske izmjere čime bi se riješili svi oni nesređeni imovinsko pravni odnosi u Republici Hrvatskoj, a njih je jako puno. U Republici Hrvatskoj ima oko 3500 katastarskih općina, svega njih 10% odnosno 320 je riješilo odnosno u postupku rješavanja nove katastarske izmjere čime se onda može potaknuti investiranje u Republici Hrvatskoj i gradnja i provedba strateških objekata, potaknuti graditeljstvo itd., itd., što evo ova Vlada od tog zakona doista nije napravila. Prema tome, da zaključim, mi u klubu HDZ-a podržat ćemo ovakvu odluku, svjesni svih mogućnosti i problema koji se mogu pojaviti u realizaciji projekta, a koji na nesreću mogu umjesto želje da ubrzamo njegovu realizaciju zbog eventualnih sudskih sporova koji mogu nastati, u konačnici i odugovlačiti sa realizacijom ovog projekta. Bilo bi bolje da je Vlada prije svega usvojila Zakona o pomorskom dobru kojega je predložio klub HDZ-a ili da je išla kako je najavila sa vlastitim zakonom o pomorskom dobru i morskim lukama gdje bi ovakvu situaciju prevenirala to je jedna stvar. Druga stvar, bilo je nužno da je Vlada na nadležnom jedinicom lokalne samouprave uspostavila ugovorni odnos kojim će unaprijed i prije raspisivanja natječaja biti poznati odnosi između RH i nadležne jedinice lokalne samouprave. I treća stvar, da Vlada ima jasan cilj [[Upadica Stazić: Privedite kraju.]] Završavam gospodine potpredsjedniče. Prema Strategiji razvoja turizma do 2020. godine da je ta lokacija, taj prostor isključivo i jedino predviđen za iznimno luksuzni turistički kapacitet. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvo poštovana Nada Turina-Đurić, izvolite.
Poštovani kolega Bačić, reagirat ću prvo na onaj dio gdje ste rekli da je ova Vlada ušla šlampavo u ovaj posao. Pa ja bih rekla da će vrijeme pokazati da li je ovo šlampav posao. Ono što sigurno znamo da sve bivše Vlade, pa uključujući i onu kojoj ste vi bili ministar nije poduzela ništa oko ovog problema i nije nikad predložila rješenje ovog problema. To znamo. Znači, da li će ovo bit šlampavo to ćemo tek vidjeti. Znamo da nije bilo ništa. Ono na što isto želim reagirati. Vi ste bili ministar u onoj prošloj Vladi, a do sad su se uglavnom isto za raspravu javljali ministri od ministara financija bivših do ministara pravosuđa, pa se pitam što su oni svi skupa poduzimali u prošlih 15, 20 godina da to stanje koje će moguće u ovom projektu donosit probleme i zaustavljat u nekim koracima ovaj projekt u onom tempu u koji se očekuje. Što su oni učinili da to danas tako ne bude? Znači sad kad ova Vlada čini jedan korak na jedan transparentan način, znači prvo traži od Sabora RH da da suglasnost da se ide u koncesioniranje koje omogućuje jednu takvu veliku investiciju, a nakon toga naravno i sve druge postupke koji će slijediti a pretpostavljam da Vlada ima instrumente kroz DUDI, kroz nadležna ministarstva, da i pitanje vlasništva na ovom zemljištu u dogledno vrijeme riješi ako u prvom koraku to zemljište izvlasti, odnosno obešteti na onaj rok u kojem će uprihodovat koncesiju koja se na ovom prostoru očekuje. Tako da ova, opće crnilo znači mi ćemo podržati ali imamo 1000 problema toga smo svi svjesni od lokalne samouprave do države da smo naslijedili cijeli niz problema i da ih moramo rješavati. Ali mislim da je ovo jedan ispravan [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] početak kojeg treba podržati sa malo više optimizma i dobre vjere nego što to čine evo bivši ministri redom koji su se javljali do sada za raspravu. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovani Branko Bačić.
Poštovana kolegice, na žalost niste upoznati sa ovim problemom do kraja, jer da ste upoznati onda bi vam bilo jasno da od 2011. godine pa do danas ništa se bitno u Kuparima nije promijenilo. Dakle, 2011. godine bio je na snazi Prostorni plan Općine Župa dubrovačka i urbanistički plan uređenja kao podloga raspisivanju natječaja. Bila je utvrđena granica pomorskog dobra na prostoru Kupara. Dakle i u tom dijelu je bilo riješeno i rekao sam to uvodno bio je sačinjen prijedlog ugovora između Općine Župa dubrovačka i Vlade RH nakon kojeg bi potpisivanja se bilo moglo krenuti u raspisivanje natječaja uz ono što sam i rekao prethodnu izmjenu Zakona o pomorskom dobru. Dakle, Vladi je trebalo tri godine da pripremi dokumentaciju temeljem koje bi krenula u raspisivanje natječaja. Ja držim da je to neprimjeren rok tim više što u te tri godine smo trebali riješiti sve ove dvojbe koje sam ja u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice izložio. Da su te dvojbe riješene, a to je izmjena Zakona o pomorskom dobru, definiranje odnosa sa lokalnom jedinicom, jedinicom lokalne samouprave i pitanje stvarne vizije na koju razinu kvalitete ovaj hotelski kompleks želimo, pa onda tu viziju predočiti u sam natječaj. Onda bi Vlada opravdala bila taj period od tri godine koliko po nama je bespotrebno potrošen, a moglo se je riješiti. Jer sada kada to nije napravljeno, onda ja ne vidim razloga zašto Vlada već 2012. godine to nije napravila.
Nova replika poštovana Vesna Sabolić. Izvolite.
Poštovani gospodine Bačić, referiram se najprije na vašu primjedbu da je Vlada pogriješila zašto nije sredstva od nezakonito izgrađenih zgrada utrošila u geodetsku izmjeru ili rješavanje imovinsko-pravnih odnosa ako sam dobro shvatila. Znači li to da ste vi protiv odluke Vlade da značajan dio tih sredstava se uloži u izgradnju kuća građanima pogođenih katastrofom što je ova Vlada učinila, naravno jer je ova vlast najprije socijalna. A drugo moje pitanje se isto tako odnosi na ovu vašu primjedbu da je Vlada u ovaj projekt ušla šlampavo. Pitam se za tri godine da ste gradili garažu ne znam da li biste je mogli izgraditi tako brzo. I ono što mene zanima što ste vi radili do 2011. godine i zašto niste u ono vrijeme, dakle četvrta, peta, šesta, sedma kad je to bila, to su godine u kojima su rasle investicije. To je bilo vrijeme kada je bio gospodarski rast kako vi govorite. Zašto do tada niste riješili to pitanje? Hvala.
Odgovor na repliku, poštovani Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice ja sam autor Zakona o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama i jako dobro znam kakva je raspodjela sredstava ostvarenih od naknade za legalizaciju. I nimalo nisam protiv da Vlada Republike Hrvatske obnavlja zgrade na poplavljenim područjima sredstvima državnog proračuna. No to nisu morala biti nužno sredstva koja se obiru od naknade za legalizaciju nezakonito izgrađenih zgrada. Ako su prijašnje Vlade RH mogle nakon rata obnoviti preko 30 tisuća objekata bez takve naknade koja se sada obire od legalizacije onda mislim da nije bio problem Vladi RH iznaći 500 puta manja sredstva za sufinanciranje obnove poplavljenih kuća. Ja nemam ništa protiv toga, dapače, i mislim da ide sporo realizacija obnovljenih kuća u Posavini, jako sporo ide, ali to što ja tvrdim da se ta naknada koja bi namjenski bila za rješavanje gorućeg problema u Hrvatskoj, a to je rješavanje neriješenih imovinsko-pravnih odnosa svih građana RH pa i državne imovine to jedno s drugim nema veze. A što se druge stvari tiče, vi kažete gdje su ranije vlade bile zbog čega to nije riješeno? Pa ja mislim da vi trebate znati da je taj prostor bio pod upravom MORH-a. Da je jedno vrijeme tamo bilo zapovjedništvo južnog sektora. Da je tek tada kada je vojska taj prostor napustila on mogao ići u civilnu uporabu i u rješavanja. I tada kad je to država prepustila DUDI-ju onda se išlo u izradu plana uređenja tog prostora, onda se išlo u utvrđivanje granice pomorskog dobra, onda se napravio taj sporazum. I tek tada su, 2011. godine, što se tih vlada koje vi govorite se stekli uvjeti da se može ići u njegovu realizaciju. Ja držim da otada pa do danas nije se napravilo ništa što bi moglo opravdati ovaj rok od 3 godine koji po nama je bezrazložno izgubljen, a u tom se vremenu već moglo krenuti sa ovakvim natječajem.
Nova replika, poštovana Vesna Škare-Ožbolt.
Poštovani kolega Bačić slažem se da je ovo jedan od strateških projekata u turizmu. Slažem se i sa vašom konstatacijom da je Vlada ovom projektu pristupila površno. Naime, ako je vrijednost ulaganja 250 do 300 milijuna eura, e onda je to doista zvono za mobilizaciju svih struktura i svih ureda državne uprave i ministarstava na razini cijele zemlje. Naime, ovdje su koraci definitivno pomiješani. Prvo je trebalo riješiti prostorno-plansku dokumentaciju, nakon toga je trebalo utvrditi granice pomorskog dobra, nakon toga je trebalo riješiti kompletne imovinsko-pravne odnose. Nakon toga je RH kao vlasnik svih nekretnina u prostoru obuhvata turističkog projekta Kupari trebala napraviti jasnu strategiju što želi i na koji način predočiti investitorima tu svoju viziju. Dakle, dati im pravo građenja, dati im pravo služnosti. Koliko će tu biti investicija, koliko će tu biti prava građenja, kolik će tu biti prava služnosti, da li za pojedini hotel, da li za cjelokupni projekt, da li u ovom smjeru jedno za turističke komplekse, drugo za pomorsko dobro to je stvar ozbiljne strategije koju mi nažalost ovdje nismo vidjeli. I to je problem. Mi danas kao zakonodavno tijelo odlučujemo i donosimo i trebamo dati političku potporu Vladi a ustvari uopće ne vidimo strategiju cijelog ovog projekta.
Odgovor, poštovani Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Škare-Ožbolt u pravu ste, jasno se zna procedura kako i na koji način provesti jedan strateški projekt. Činjenica je da je urbanistički plan uređenja za taj prostor donesen, da je utvrđena granica pomorskog dobra, no činjenica je također da nisu riješeni imovinsko-pravni odnosi na cjelokupnom prostoru turističkog naselja Kupari 1. To je ozbiljna prepreka kvalitetnom rješavanju ovog natječaja iz razloga što je teško očekivati da će budući investitor bez jamstva države da će te čestice i te nekretnine i nesređeni imovinsko-pravni odnosi biti riješeni, da će ići u investiciju koja za očekivati će biti svakako preko 200 milijuna eura ako Vlada bude inzistirala da ovaj hotelski kompleks bude 5 i više zvjezdica i da bude još luksuzniji turistički kompleks. Prema tome, to je teško očekivati. Zato sam rekao da je trebalo riješiti kao prethodno pitanje trebalo je riješiti imovinsko-pravne odnose čime bi se budućem investitoru jamčilo da će moći realizirati projekt na cjelokupnom obuhvatu ovoga plana i tek onda raspisati natječaj a prije toga riješiti dubioze oko istodobnog raspisivanja natječaja na pomorskom dobru i na zaleđu tog pomorskog dobra, odnosno na ovom turističkom zemljištu i hotelima koji su gotovo razrušeni i koji nisu u funkciji. Te su se dvije stvari trebale riješiti i tada bi onda Vlada opravdala ovo vrijeme koje je proteklo od 3 godine, ovako ništa se bitno nije dogodilo, Vlada je iskoristila dokumentaciju koju je imala i tek sada krenula u postupak realizacije samog projekta.
Posljednja replika, poštovani Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Bačić ja stvarno vas ne razumijem. Kako se vi usudite ovako raspravljati u ime kluba HDZ-a kad u proteklih 20 godina nitko ništa nije radio? Jer vjerojatno je netko drugi završio pregovore, ulazak u NATO, a isto tako vjerojatno netko i preskače da se o Kuparima nije moglo niti razgovarati bez suglasnosti predsjednika države. Jer to je vojna imovina. Ali bitno je reći da netko nešto nije napravio upravo da bi se opravdalo ovo sve o čemu ste vi govorili. Jer jučer smo bili svjedoci da se ne može baš tumačiti Poslovnik ovako ali sad smo svjedoci da se zbog nekakvih viših ciljeva ne znam kojih mogu zakoni tumačiti ovako i onako. E vidite, tu je razlika u nekima koji rade i ne rade bez obzira što si neki plaćaju PR agencije za ljepšu sliku, a neki za gospodarski program. No, ponavljam ključna priča kod svih ovih 100 i još nešto vojnih objekata što su oni bili u vlasništvu MORH-a i točno se zna kako i po kojoj proceduri se moglo o tim objektima moglo razgovarati i Vlada je pristupila izradi projekata za aktiviranje tih gospodarskih subjekata tek u onom trenutku kada je bila suglasnost sa drugog brijega i kada je vojska donijela odluku da su te nekretnine za njih neperspektivne. Zašto se u protekle tri godine nisu riješili imovinskopravni odnosi i sve drugo? To je drugi par cipela. Ali je vrlo bitna ova koncesija od 99 godina. koncesija od 99 godina je praktički znak jednakosti sa prodajom.
Odgovor na repliku Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Upravu ste kolega Šuker. Već je danas rečeno da život u Hrvatskoj nije niti započeo niti će završiti s bilo kojom vladom. Svi projekti pogotovo ovako veliki investicijski, strateški projekti moraju podrazumijevati kontinuitet nekoliko vlada i nije ga moguće riješiti bilo niti u jednom mandatu niti u jednom mjesecu. Zbog toga je i bilo nužno nakon što je donesena odluka o napuštanju Kupara od strane vojske sve ove predradnje napraviti koje su u 99% slučajeva napravljana u mandatu prošle vlade vi to jako dobro znate i to je nešto što je realizirano, na čemu je ova Vlada je nastavila. Mislim da je lutala ove tri godine, no bolje da je i sada raspisan natječaj ali je po meni i po nama u klubu HDZ-a potrebno riješiti određene predradnje da ne bi se ovaj projekt kasnije obio o glavu i da umjesto da bude riješen što prije zbog sudskih sporova, zbog sudske zaštite ne bude beskonačno odugovlačen. No možda je bilo vrijeme danas spomenuti jednu drugu obvezu koju Vlada osim ove koju ste vi rekli, a koja se odnosi na rješavanje besperspektivne vojne imovine, a to je rješavanje turističkog zemljišta neprocijenjenog u postupku pretvorbe i privatizacije. Vi znate da je donesen zakon o tom turističkom zemljištu, do danas koliko je meni poznato Vlada nije okončala niti jedan predmet koji se odnosi na rješavanje tog turističkog zemljišta, a to su veliki ogromni turistički kompleksi kao što je Medena, kao što je Borik, kao što su brojni kampovi u Istri itd., itd. Prema tome iako je taj zakon donesen 2011.godine do danas koliko je meni poznato nije riješen niti jedan kompleks turistički, a koji u svom obuhvatu ima i turističko zemljište koje je ostalo neprocijenjeno u postupku pretvorbe i privatizacije. Hvala.
Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime kluba HNS-a poštovana Nada Turina-Đurić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine zamjeniče sa suradnicima, kolegice i kolege. HNS Liberalni demokrati će podržati ovu odluku da se da Vladi suglasnost za davanje koncesije za Kupare. I na početku bih naglasila da bez obzira na to što mi želimo prikazati ponekad sve crnim iako možda nije tako da mi se čini da ulazak u ovako jedan veliki projekt daje nadu da ćemo pa makar za 3 ili 4 godine kao što je rečeno doći konačno do jedne velike investicije koja će pokrenuti i dio našeg gospodarstva i novo zapošljavanje, a pogotovo zato što ćemo i na ovom modelu možda u jednom narednom periodu imati mogućnost staviti u funkciju cijeli niz sličnih, možda manjih, možda i manje komercijalno gospodarski interesantnih ali cijeli niz objekata koji stoje ne iskorišteni duž naše obale. I to ne samo onih koji su zaostali iza napuštanja vojske tih objekata nego i nekih drugih. Ovdje je već odmah na samom početku i u raspravama bilo prijepora o tome zašto i kako se dogodilo da toliki dugi niz godina jedan takav atraktivan prostor turistički neposredno uz Dubrovnik nije se poduzelo da se stavlja u funkciju odnosno da se omogući gospodarska i turistička djelatnost. Pa sigurno da je bilo i onih nekih pravnih prepreka, da je bilo možda i ponekad mišljenja takvih da se u datom trenutku htjelo zaustaviti na tom prostoru nekakav razvoj, ima uvijek u politici svega. Međutim ono što ja se sjećam je davno govorio upravo predsjednik Mesić, bivši predsjednik Mesić, kada se radi o takvim objektima i raspolaganju takvim resursima u vlasništvu RH posebno uz pomorsko dobro, da je jedini model i jedini kvalitetni model u kojeg možemo ići u raspolaganje odnosno davanje u raspolaganje tim prostorima model koncesije. Vi znate da se u nažalost u periodu unatrag 15 20 godina nama previše puta dogodilo da smo ključne resurse ove države prodali i to nepovratno. Nećemo sada ovdje otvarati teme INA-e pa i HT-a ja bih rekla i još nekih velikih tvrtki Plive itd. i kako su one prepuštene i zakoliko novaca su prepuštene i što mi danas od takvih velikih tvrtki imamo. Upravo primjer Kupara i danas sutra Brijuna, ja se nadam da će i taj projekt krenuti ili ne znam potencijala koji ima Mali Lošinj vojnih objekata na Malom Lošinju je nešto što ovaj model znači koncesija je nešto što apsolutno treba podržati vjerojatno je jedan od razloga što se sve tako otegnulo, što su neki koji su imali utjecaja tada da se takvi objekte stave u funkciju nisu htjeli pristati na nijedan drugi model nego na model koncesioniranje. Ovo je jedan specifičan projekt, znači radi se o tome da je pomorsko dobro u jednom dijelu, u jednom dijelu će se davati pravo građenja, u jednom dijelu imamo čak i kulturno dobro pa će se i tu morati davati suglasnosti znači vrlo je složen. I složila bih se u onom dijelu rasprave koju je vodio kolega Bačić da je hitno da u Republici Hrvatskoj, da ovaj Sabor donese zakon, novi Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama. Budući da uistinu ako Hrvatska ima negdje potencijal da u relativno kratkom vremenu privuče investicije i da je turizam ustvari jedna od rijetkih kod nas dosta stabilnih grana gospodarstva da tu možemo očekivati investicije i otvaranja novih radnih mjesta i angažiranje naše građevinske operative znači jedno ukupno dizanje. Međutim istina jest da mi sa zakonom, postojećim Zakonom o pomorskom dobru a tu je bilo puno govora upravo o problemima izvlaštenja odnosno određenih objekata i prava na određene objekte i vlasništvo nad pomorskom dobru iz nekih prethodnih vremena i perioda i način na koji to riješiti obeštećenje tih vlasnika. To je nešto što je ključno. Isto tako i da riješimo ulaganje na pomorskom dobru, znači onaj tko ulazi u veliku investiciju a sami znamo što većina nas zna što znači investirati na pomorskom dobru pogotovo kada se radi na lukama da netko sigurno neće milijarde ubaciti u pomorsko dobro koje je opće dobro. I nakon ne znam roka od 10, 20 ili 30 godina razmišljati o tome na koji način će ako odustaje od koncesije ili ako više ne dobije koncesiju na koji način će povratiti svoju investiciju. To je nešto što je suštinsko pitanje, nešto šta moramo hitno rješavati. I meni je žao iako sam ja i kao predsjednica Odbora za pomorstvo, promet i infrastrukturu u više navrata inzistirala da čim prije krenemo u proceduru da taj novi zakon koji bi riješio ta neka ključna pitanja koja se i ovdje otvaraju na ovom projektu da ih riješimo i zavrtimo jedan po meni osobno a mogu mislim govoriti i u tom smislu i u ime Hrvatske narodne stranke, zavrtjeti jednu veliku lavinu novih investicija duž cijele naše obale. Pa evo u tom smislu bih sugerirala da s time krenemo čim prije, Vlada odnosno ministarstvo nadležno je to u više navrata najavljivalo, bila je već i javna rasprava ali konačni tekst zakona nismo još vidjeli. Bilo je ovdje spomena i o tome kolika je, da li je cijena, odnosno da li je ova vrijednost koja, o kojoj se govori o 200, najviše 200 milijuna eura da li je to nešto šta ćemo dostići, odnosno da li smo ciljeve postavili. Pa mislim da trebamo biti fleksibilni i da moramo prije svega biti razumni. Znači neku fleksibilnost treba dati u tome. Mi svi znamo da su Kupari, evo spomenuto je ovdje, kaže, bila je to destinacija 5 zvjezdica. Međutim, destinacija 5 zvjezdica prije 40 godina i danas je nešto sasvim drugo. Ja mogu reći iz vlastitog iskustva na prostoru recimo naše županije pa konkretno i moje samouprave je bilo jedno hotelsko naselje, jedan resort, u to vrijeme je to bio u stavari resort je tada bio resort s 4 zvjezdice, danas on nema kategorizacije uopće. Znači nešto što je bilo prije 30, 40 godina i Kupari prije 30, 40 godina i danas je nešto sasvim različito. Mislim da, naravno trebamo inzistirati na što višoj razini, kod ponude za realizaciju ovog projekta ali da istovremeno moramo biti i realni. Tu će se raditi negdje između 1500 odnosno 2000 smještajnih jedinica i vrlo je vjerojatno da investitor neće baciti sve u isti koš i ići na cijelu destinaciju od 5 zvjezdica nego da će vjerojatno kombinirati u jednom dijelu različitu ponudu i različiti standard kako bi taj kompleks mogao živjeti ajmo reći što duže vremena u sezoni i prihvatiti što više turista različitih ja bih rekla mogućnosti i različitog standarda. Ali na koncu konca tržište će pokazati u stvarno šta mi možemo očekivati. Znači mi možemo procijeniti i ovdje je procijenjeno da će to biti između 150 i 200, ja sam u nekim napisima vidjela da se čak govori i o više, znači više od 2 milijarde kuna što znači da je možda i jest za očekivati da ćemo dobiti bolju ponudu s obzirom da znamo i 6 potencijalnih ponuđača od kojih sigurno velika većina i svi znamo o kome se radi su vrlo ozbiljni ponuđači. I ja pretpostavljam, i mi pretpostavljamo u HNS-u da se ne bi ni javili kao neobvezujuća ponuda da ovaj projekt ipak ne smatraju vrijednim i da ne smatraju da ga je moguće realizirati. Jer takve tvrtke se vjerojatno ne bi, ozbiljne tvrtke ne bi ni pojavljivale u prvim ponudama. Znači ja ne vidim ovo uopće crnim dapače, vrlo optimističnim, mislim da Dubrovnik i taj cijeli prostor, nažalost bila sam prije jednog godinu ili dvije dana, šetala tim, ne znam tko je bio od nas ili od vas, znači kada to vidite onda razmišljate na način da bi bilo bolje da toga svega nema nego da je samo priroda čista, kako to danas izgleda i mislim da to u ovom trenutku bitno ruši kvalitetu cijele destinacije Dubrovnika i da je hitno da ne može biti hitnije da u okruženju Dubrovnika dobijemo jedan kvalitetan sadržaj. Da li će oni biti 150, 200 ili više milijuna eura mislim da čak i nije važno, važno je da dobijemo investitora i da se tamo dogodi nešto novo i dobro i kvalitetno. I u tom smislu naravno da će HNS podržati ovu odluku. Hvala vam lijepo.
Sad ćemo čuti replike. Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovana kolegice Turina-Đurić, meni je žao što ste vi našu kritiku iz kluba HDZ-a o ovoj odluci shvatili kao zlonamjernu. Prije svega ona je dobronamjerna kako bi Vladi pomogli da u vremenu koje je ispred nas, a prije konačnog raspisivanja natječaja pripremi kako zakonodavnu regulativu tako i uredi odnose sa nadležnom jedinicom lokalne samouprave kako se kasnije po završetku natječaja ne bi otvarali bespotrebni upravni ili možda i sudski sporovi koji bi onda ovaj projekt … doprinijela da se on odugovlači i da se ne riješi brzo, a nama je ta investicija i na području Dubrovačko-neretvanske županije i na području Republike Hrvatske iznimno važna s obzirom da se radi o 1500 smještajnih jedinica, po nama u očekivanom turističkom kompleksu od 5 zvjezdica. I druga stvar, kad Vlada u svom natječaju utvrđuje uvjetima prema kojima očekuje investiciju između 100 i 250 milijuna eura to je ogroman raspon koji ukazuje da Vlada ni sama nije sigurna kakav će na kraju taj kompleks izgledati. A mi mislimo da tu nema razloga s obzirom da je proveden prvi krug u kom je krugu utvrđeno 6 zainteresiranih, ozbiljnih, vrlo ozbiljnih ponuđača koji imaju i raspolažu sa već brojnim sličnim, možda manje vrijednim kompleksima, ali neki od njih iznimno vrijednim kompleksima i koji mogu odgovoriti onom zahtjevu kojega je postavila Strategija razvoja hrvatskog turizma. Zato nije dobro da smo dali raspon od izgradnje smještajnog kapaciteta koji gotovo nije ni 4 zvjezdice, a i mogućnost izgradnje onog kompleksa koji je više od 5 ili 6 zvjezdica. Prema tome, u tom je smislu išla naša kritika.
Odgovor na repliku, Nada Turina-Đurić.
Naravno kolega Bačić da vi imate pravo i obavezu ustvari upozoravati, diskutirati o temi, sugerirati Vladi što i kako. To je vaša i obaveza i pravo. Međutim, ponekad kad razgovaramo o investicijama u javnosti mi kao politika znači kad šaljemo poruke mislim da nije dobro kad šaljemo poruke da ova država ne zna raditi, da je ova država potpuno neuredna, da u ovoj državi se ustvari želi prevariti. Znate u toj raspravi možete i to izvući. Znači Vlada želi prevariti potencijalne investitore, a svi imamo pogled uperen prema nebu i očekujemo da nam ti investitori padaju s neba i da dolaze i da troše svoje novce. Znači u tom smislu sam ja htjela. To je sve u redu kad vi upozoravate, međutim kad plašite odnosno kad odbijate te potencijalne investitore onda te poruke sa ovakvog mjesta kao što je Sabor Republike Hrvatske od ljudi koji su kažem bili čak i bivši ministri sigurno da to prate oni koji bi trebali svoje novce staviti kao ulog u taj budući posao koji im mi nudimo. Evo ja sam u tom smislu reagirala, a ne želeći oduzet vama pravo da diskutirate i sugerirate, odnosno upozoravate. Hvala.
Ante Sanader, replika.
Hvala gospođo potpredsjednice. Pozdravljam zamjenika ministra i suradnike. Evo kolegice vi ste o širem kontekstu govorili i o pomorskom dobru i o problemima, jasno je koji je to resurs i koja je to važnost pomorskog dobra, ali ulaganje na pomorskom dobru je često naučna fantastika. Ovi ljudi naši u ministarstvu i ove vrijedne žene koje su tu one godinama tu rade, možemo ih samo pohvalit jer su vrijedne i marljive, ali u metežu naših propisa to je često nemoguće. Evo ja imam konkretan primjer. Prvo, granica pomorskog dobra. Granica pomorskog dobra je nešto što je praktično nemoguće. Jedna osoba je radila gore na granicama pomorskog dobra, ne znam ovo zadnje vrijeme jel se to šta promijenilo, ali sad promislite cijela Hrvatska a vi to sigurno dobro znate jer ste vi načelnica priobalne općine grada. Granica pomorskog dobra je nešto što je vrlo, vrlo teško doći do kraja, a onda kada rješavate tu granicu pomorskog dobra, ja sam imao konkretan slučaj u našem objektu znači županijskom objektu, naš objekat je bila jedna bolnica kojoj je županija vlasnik, koja je 30 godina bolnica, da bi se onda javile Hrvatske šume da je to njihovo pa onda mi sa Hrvatskim šumama raspravljamo granice pomorskog dobra i o njihovom vlasništvu. I to je cijeli set zavrzlama koje nijedna županija ne može riješiti ili neki grad ili općina, a promislite onda kako je privatnom investitoru i nekom tko kao privatni investitor pokuša riješit granicu pomorskog dobra. Tako da mislim da je bilo vrlo važno i apeliram ovdje na zamjenika ministra koju poznaje ovu problematiku dobro da se ide konačno sa Zakonom o pomorskom dobru i da se tu usuglasi i nađe načina da se to riješi i da se riješe problemi da stvarno investicije mogu krenuti i da tih zapreka koje znamo kroz dugi period da se te zapreke riješe i da onda i privatni i javni i županije, gradovi, općine mogu krenut sa investicijama na pomorskom dobru.
Nada Turina-Đurić, odgovor na repliku.
Kolega Sanader, znate da sam ja pobornik da se Zakon o pomorskom dobru čim prije donese novi zakon, da se izmjene odredbe koje prije svega evo baš na ovoj temi kad jesmo na neki način koče ustvari investicije, da bar taj dio riješimo, a onda kako ćemo, da li će tu više županije, manje lokalna samouprava. Mi uglavnom padnemo na tim političkim našim nekakvim interesima tko će tamo negdje na terenu da li će to iz ministarstva ili će malo više županije ili će biti jedna lučka uprava ili će ih biti pet, deset. Mislim da je to u ovom trenutku manje bitno, ali ovaj dio koji se odnosi na koncesije na pomorskom dobru mislim da je nešto što bi hitno trebali promijeniti jer su tu veliki potencijali. Na žalost i ova Vlada prije, znači HDZ-ova Vlada je napravila prijedlog, više prijedloga Zakona o pomorskom dobru. Ni jedan nije ugledao svjetlo dana, ni jedan nije konačno donesen. Bilo je tu problema i sa Državnim odvjetništvom. Ova Vlada je već pokušala na samom početku, pa u toj javnoj raspravi nije išlo onako kao što se očekivalo. Navodno je nekakav prijedlog napravljen. Međutim, stvarno evo ako ta poruka danas nešto znači jer tu su i predstavnici ministarstva. Mislim da je krajnje vrijeme pogotovo u ovom dijelu oko mogućih investicija na pomorskom dobru da taj zakon izmijenimo i da napravimo barem nešto, barem jedan korak ako ne u cijelosti promijenimo zakonu. U tom smislu ste potpuno u pravu gospodine Sanader. Hvala.
Stjepan Milinković, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolega Turina-Đurić ja ne želim nikoga plašiti i poglavito ne one koji su možda spremni uložiti nekoliko stotina milijuna eura. Vjerujem da ni ne bi ih moje plašenje baš puno ni zaplašilo, ali se želim u jednom dijelu suglasit s vama to da je turizam strateška grana i da ima velike potencijale isto kao što i ona grana o kojoj ja stalno govorim poljoprivreda. Poljoprivreda je strateška grana, ima velike potencijale i zagovornik sam, dakle stalno govorim o tome vezanje ono zelene i plave Hrvatske da se unaprijedi i o tome neumorno govorim jest da ne uspijevam baš uvjeriti. Ali držim da svaki napor koji želi unaprijediti, ojačati ovo je dobro došao. Pa i ovo, ja u ovom dijelu baš nisam dovoljno stručan, ali vi ste rekli o velikoj mogućnosti koncesija. Dobro, hajde nek' i ovdje u ovom dijelu bude. Ali vidite mi u poljoprivredi je glede raspolaganja poljoprivrednim zemljištem se govorilo jako puno o koncesijama kako su one jako dobre, kako će one strašno unaprijediti, kako će dati dosta zemlje onima kojima treba i tako. Ali vidite sad evo imamo već na dnevnom redu izmjene, baš ne ide taj posao kako treba i kojom dinamikom bismo željeli. Ne ide, jednostavno ne ide, jer oni mali koje mi zagovaramo, koji bi trebali, koji su i u ovom potrošačkom kreditiranju. Vidite neki dan su isto izuzeti mali ovi OPG-i. Oni ne mogu ni kandidirati tamo za ovaj dio za, ne mogu uspjeti se s bodovanjima ti sa ovim velikima nositi i jednostavno ne ide. Zato danas na žalost imamo 70% blokiranih OPG-a, zato imamo takve padove proizvodnje. I sve je to loše o čemu smo doživjeli suglasje prošli tjedan kad smo govorili o poljoprivredi. Hvala lijepo.
Branka Juričev-Martinčev, replika.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice, poštovani zamjeniče sa suradnicama. Pa kolegice Turina u više navrata ste spominjali novi Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama. Ja bih vas podsjetila da je Vlada zadužila nadležno ministarstvo još 7. ožujka 2013. i da je nadležno ministarstvo dužno bilo uputiti Vladi do kraja trećeg tromjesečja 2013. novi zakon. Nije to učinjeno ni do kraja trećeg tromjesečja 2014. Veselilo bi nas da bude do kraja prvog tromjesečja 2015. Svi mi koji očekujemo rješenja svojih problema imamo ih na pomorskom dobru. Od nadležnog ministarstva znamo da čekamo i da moramo čekati godinama i stoga je neophodno ako želimo, ali ako stvarno želimo zaštititi to pomorsko dobro i što prije staviti u funkciju brojne objekte i bogatstvo koje imamo na pomorskom dobru, a isto tako ako želimo realizirati i ne kočiti projekte koji se trebaju financirati iz EU fondova pod hitno donijeti novi zakon ali i službe u nadležnom ministarstvu dodatno ojačati i ekipirati. Jer stvarno njih je malo. Godinama već surađujem sa njima. To je malo ljudi. Od njih se puno očekuje, veliko bogatstvo imamo i svi smo se danas složili kako tu leži novac, kako su potencijalni investitori zakočeni različitim odlukama. Pa evo apeliram na sve da se akcent stavi na ekipiranje i ojačanje te službe unutar ministarstva.
Nada Turina-Đurić, odgovor na repliku.
Kolegice ja se samo mogu pridružiti ovom vašem apelu, ovdje su kolege iz ministarstva. Mi kao odbor smo u više navrata na tome inzistirali. Ja se nadam da ćemo do kraja ovog mandata taj prijedlog zakona imati na klupama. Hvala lijepa.
Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolegice Turina-Đurić vi ste u evo jednom hvalospjevu ovom zakonskom prijedlogu kojim bi se riješio problem turističkog kompleksa Kupari ili vojnog kompleksa u Kuparima koji je prije bio vojni spomenuli i ono što nije valjalo i što svi znamo i za privatizaciju INA-e, HT-a ste rekli, Plive, banaka, dakle svega toga skupa iako je i vlada od 2000. do 2004. sudjelovala u privatizaciji INA-e. No, ono što sam vam htio reći da bi valjalo nabrajati i dalje, pa bi valjalo znati da su i poglavito kad ste spominjali HNS, dakle strukture i čelnici vaše stranke i oni koji su proizišli od vas zapravo doveli Đuru Đakovića u tešku poziciju, RIZ-Odašiljače u tešku poziciju, HŽ-Cargo gotovo uništen, a nadasve brodogradilište u Kraljevici koje je prije godinu, dvije dana, a vi ste gradonačelnica otišlo u da ne kažem u likvidaciju. I to je naredba od vrha, bivšeg vrha HNS-ovog, od čelnika HNS-a. Pa kako objasniti upropaštavanje dalje gospodarstva Hrvatske i u ovoj Vladi a ističemo ovakvu jednu investiciju? Naravno da se podržava investicija svaka u RH, ali nemojte govoriti stvari koje evo imamo primjere i u vašem dvorištu koje su naštetile gospodarstvu RH, poglavito brodogradilište Kraljevica koje je tiho, tiho i potiho otišlo u stečaj a to je najstarije brodogradilište u RH a da vi nijednu riječ kao gradonačelnica niste o tome rekli.
Nada Turina-Đurić, odgovor na repliku.
Hvala kolega Grubišić što se vi brinete oko našeg brodogradilišta u Kraljevici. Nije bila to nikakva naredba, to vrlo dobro znate, ali volite tako to interpretirati. Vi znate da smo mi bili u obavezi restrukturiranja svih brodogradilišta i da je većina hrvatskih brodogradilišta spašena. Kraljevica je bila u jednoj specifičnoj situaciji. Međutim, evo ja ću vas iznenaditi jednom dobrom viješću, Kraljevica brodogradnja nije umrla i nije likvidirana. Upravo je ministarstvo uz suglasnost lokalne i regionalne samouprave prenijelo koncesiju sa brodogradilišta u stečaju na privatnog poduzetnika koji sada ima tamo koncesiju koji zapošljava 150 djelatnika. Planovi su mu da u roku od 2 do 3 godine dođe do 300 djelatnika, da počinje proizvoditi i novogradnju a ne samo raditi remont, da se na tom području koncesije nalaze još tri podkoncesionara koji se isto tako bave brodograđevnom djelatnošću. Da će na taj prostor koncesije uskoro ući još vjerojatno neki podkoncesionari. Da će grad imati itekako koristi jer ćemo jedan dio brodogradilišta koji je ustvari dio upravnih zgrada, a koji nisu potrebni za samu proizvodnu djelatnost priključiti gradu, odnosno staviti u društvenu funkciju. Prema tome, ja bih voljela da se vi ne brinete oko brodogradilišta Kraljevica i tog prostora jer će ono sigurno živjeti i dalje na temeljima brodogradnje, a i još nekih drugih djelatnosti vezanih uz more i uz pomorsko dobro.
U ime Kluba zastupnika SDP-a kolegica Tatjana Šimac-Bonačić.
Poštovani zamjeniče ministra sa suradnicama, evo u ime kluba SDP-a podržavamo prijedlog Odluke o davanju suglasnosti na donošenje obavijesti o namjeri davanja koncesije i dodjeli koncesije na pomorskom dobru naravno u svrhu izgradnje gospodarskog korištenja plaže radi realizacije turističkog razvojnog projekta Kupari koji je vrlo bitan za razvoj turizma kad pogledate prema aktualnoj Strategiji razvoja turizma koju smo usvojili. Cilj je znači povećavanje atraktivnosti i konkurentnosti što naravno dovodi nove investicije, odnosno nova radna mjesta. I upravo je ovakav turistički razvojni projekt Kupari on je zapravo i tom strategijom prepoznat kao projekt koji je upravo usmjeren ka aktiviranju s jedne strane državne imovine pri čemu se zapravo upravo lokacije koju on obuhvaća spominju u strategiji kao vrlo perspektivne razvojne investicijske lokacije. Naravno da takva investicija produžava sezonu, otvara dodatne sadržaje i na takav način zapravo povećava kvalitetu života lokalno i općine i županije, a isto tako ima velike dugoročne fiskalne učinke na prihodovnoj strani i što se tiče lokalnog i nacionalnog nivoa. Projekt o kojem govorimo obuhvaća izgradnju hotelskog kompleksa s 5 zvjezdica i to na temelju osnivanja prava građenja, zakupa na kulturnom dobru i dodjeli u koncesije na pomorskom dobru. Kad pogledamo Kupare moramo se prisjetiti da je već 1920. godine izgrađen prvi hotel. Zatim su tu bile, uređivale su se plaže, parkovi, sportski tereni, objekti za rekreaciju i odmor. Zapravo to je bio kompleks koji je bio cjelogodišnji, i zimski i ljetni turizam. Prije hotela na istoj lokaciji je bila zapravo jedna tvornica cigli – kupa. Zato se zapravo i ovo područje i ovaj dio zovu se Kupari. Rekla sam da je 1920. godine izgrađen hotel Grand, poznati hotel Grand koji je u tom kompleksu bio. Na ulazu je čak imao ugraviranu pločicu 1919. godina. Prema tome, možemo reći i da sa sjetom se sjećati Kupari su bili najbolji i najluksuzniji doduše vojni hotelski kompleks u tadašnjoj državi. I prije Domovinskog rata, to smo čuli i danas u par navrata, taj turistički kompleks je ostvarivao više od milijun i pol noćenja godišnje. I u hotelima je radilo i do 800, sezonski i do 800 ljudi. A onda sljedećih 20 godina zapravo cijeli se taj kompleks urušavao, propadao i vrlo često se govorilo da Kupari su ostajali kao mrtvac na jugu Hrvatske. Ovdje moram spomenuti i '91. godinu, zapravo uzrok tih urušavanja odnosno devastiranja, bio je rat, počeo je, zapravo napredovali su opustošili su Konavle, došli su do Kupara i na Kuparima je izvršen desant i zapravo sve je uništeno. Nakon toga je slijedila pljačka, nažalost sve se odnijelo. Ne znam dali ste bili dolje pa da vidite taj kompleks na što to sliči to je strašno. I možemo reći da je to sramota državne vlasti i danas je to ruševina koja podsjeća na sva ona ratna zbivanja. Na sjednici održanoj 25.rujna 2014.godine Vlada RH donijela je odluku o utvrđivanju uvjeta i objavi javnog poziva za dostavu obvezujućih ponuda za realizaciju Turističkog razvojnog projekta Kupari na lokaciji Kupari I. Naravno da lokalna zajednica vapi za ovim projektom i … Turistički razvojni projekt Kupari bi se trebao realizirati na dijelu kompleksa bivšeg vojnog odmarališta na nekretninama u vlasništvu RH, nekretninama u vlasništvu Općina Župa dubrovačka, nekretnine u suvlasništvu RH i trećih osoba i ove nekretnine bi se trebale izvlastiti u korist RH, te česticama zemljišta upisanim kao pomorsko dobro, a koje bi trebalo biti predmetom koncesije u svrhu izgradnje i gospodarskog korištenja plaže. Danas smo čuli ovdje i sumnje da će se to moći adekvatno odraditi odnosno na vrijeme napraviti. Isto tako u uvodnom izlaganju predlagatelja čuli smo da je pomorsko dobro koje je predmet koncesije podijeljeno na zone te za svaku zonu je propisana namjena i mogući sadržaj po zonama. Bilo je dilema u vezi roka u odnosu na razloge dodjele koncesije za predmetnu plažu na roko od 99 zapravo do 99 godina, mislim da će se usvojiti ovaj amandman koji je dat. to je razvidno da ulaganja u plažu ne mogu biti toliko velika da se ukupni gospodarski učinci ne mogu ostvariti u roku od 55 godina. Međutim plaža je jedinstvena gospodarska cjelina sa cjelokupnim razvojnim projektom. Vrijednost projekta se naravno mnogostruko povećava obuhvaćanjem koncesija na plaži, isto tako i gospodarska vrijednost same plaće manja ukoliko se ne realizira ovo što se planira u pozadini. Evo mi znamo nakon provedenog prvog kruga koji je neobvezujući krug u prvom tromjesečju prošle godine pismima namjere javilo se 6 potencijalnih investitora i to ozbiljnih investitora i investicija je procijenjena na minimalno 100 milijuna eura. Moram se još jednom vratiti da je od mogućnosti djelovanja na lokacije odnosno od oslobođenja lokacije da je prošlo 20 godina u kojima se ništa nije učinilo da se u Kupare zapravo počne ulagati. Sadašnjoj Vladi je isto tako trebalo dvije godine da započne taj proces, međutim ako ćemo uspoređivati dvije godine naspram 20 godina kada je sve ležalo onda nemamo tu opće šta razmišljati. Isto tako obnova je vjerojatno mogla biti pokrenuta i prije kada su bili zainteresirani investitori još više ali nadamo se da će i sada ih biti. Za kraj možemo reći da je prije rata ovaj kompleks imao više od tisuću kreveta i bio je popunjen cijelu godinu, bilo je ponavljam 800 zaposlenih. Prema tome krajnje je vrijeme bilo da se počne raditi da na ovoj najatraktivnijoj lokaciji za razvitak turizma. Naravno da Vlada mora biti ta koja će uloga je zapravo otkloniti sve prepreke, zapreke naravno investitorima da se ova investicija može ostvariti. I danas je bilo raznoraznih primjedbi, ja ih neću shvatiti kao zlonamjerne. Meni je drago što se vidi jedan konsenzus u cijelom našem Parlamentu da smo uvidjeli važnost ovog investicijskog projekta. A isto tako mislim da će i predlagači uvažiti sve ove primjedbe jer smo ovdje otvorili problematiku i zemljišnih knjiga, problematiku pomorskog dobra itd. i da ćemo na radost svih bilo lokalne bilo nacionalne razine idemo u pravcu ostvarivanja ovog projekta i nadamo se da će saživjeti. Hvala lijepo.
Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolegice Šimac-Bonačić vi dolazite iz tog kraja i znam da ste dobro upoznati sa situacijom poglavito oko Kupara. Kažete da je bilo 800 zaposlenih na 1600 kreveta u Hotelskom naselju Kupari, prije svega to je bilo vojno odmaralište znamo svi. Međutim ovdje u ovom materijalu piše da će se omogućiti zaposlenje oko 300 djelatnika nakon rekonstrukcije izgradnje novog kompleksa. Dakle vidna je razlika između broja zaposlenika prije u ono vrijeme one trule bivše države i evo izgradnje novog kompleksa sa 4 i 5 zvjezdica. To je jedno. A drugo ja bih vas pitao kao građanku Dubrovnika, gdje možete otići na plažu u Dubrovniku, a da ne platite ulaznicu npr. 50 kuna koliko je za Banju ulaznica ili za neku drugu plažu? Gdje to u Dubrovniku građanin Dubrovnika može otići slobodno osim na neku morsku hrid ili hridinu ili kamečugu da se okupa slobodno u našem Jadranskom moru koje je pomorsko dobro svih građana RH pa tako i građana grada Dubrovnika? Evo to mi odgovorite pa da znamo.
Odgovor na repliku Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Grubišiću evo ja imam sreću kupam se ispod kuće. Tako ako me pitate na moje osobno ge se kupam. Međutim, bez obzira što su privatizirani hoteli, odnosno kupljeni su od privatnika, građani Dubrovnika imaju se gdje kupati. Zašto? Zato šta je i lokalna samouprava svjesna, svjesna toga pa onda radimo mi male plažice negdje da se imaju gdje zapravo i građani Dubrovnika okupati. Prema tome može se razgovarati i sa, i razgovaramo i sa vlasnicima hotela i nisu baš svi zatvoreni, nije to baš takva priča kao što je išla u javnost. Hvala lijepa.
Vesna Škare-Ožbolt, replika.
Poštovana kolegice referirati ću se na onu vašu konstataciju da se nadate da nema ovdje zlonamjernih primjedbi. I ja vjerujem da svi koji su raspravljali danas nisu ni u najmanju ruku zlonamjerni nego dobronamjerni sa sugestijama da se stvari poprave i što brže da se ostvare uvjeti kako bi ova investicija od 100 do 300 milijuna eura ovisi o rasponu počela se realizirati. Međutim, ja ovdje želim napomenuti jednu stvar. Ovdje je država gospodar situacije. Ovo je projekt od kojeg će država imati najviše koristi. Pa si ja postavljam pitanje zbog čega je toliko sve sporo? Zbog čega treba od prvog, evo od prve do druge ponude, prva ponuda je bila prošle godine neobvezujuća, sada raspravljamo i najavljujemo drugu obvezujuću ponudu. Dakle u godini dana se nisu uspjeli riješiti imovinsko pravni odnosi a država je gospodar situacije i drži konce u rukama. To je jednostavno nerazumljivo. I koji će vam investitor uči u zemlju, uložiti silne novce kada vidi da država ga uopće ne može zaštiti je ne može zaštiti ni samu sebe, ne može zaštiti, ne može riješiti jednu zabilježbu 7 mjeseci na jednoj nekretnini. Pa kako će onda zaštiti investitora od kojeg se očekuju ulaganja do 300 milijuna eura?
Tatjana Šimac-Bonačić, odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Zapravo gospođo Škare-Ožbolt, sve ovo govori zapravo da je vrlo kompleksni su problemi u vezi investicija. I to se slažemo. Isto tako rekli ste da je država gospodar i ovakve situacije. Država je vrlo često bila gospodar razno raznih situacija. Nije ovo problem koji danas vidimo, nije to od danas. Prema tome i vi ste bila ministrica u jednoj od Vlada, prema tome, problemi su bili, problemi su se trebali rješavati jako puno. Ova Vlada je počela rješavati, prema tome ne možete reći da se nije počelo, hvala Bogu.
I Dražen Đurović, replika.
Hvala. Pa potpuno se slažem s vama da ovakva vrsta investicija zapravo nema alternative i Republika Hrvatska od turizma uprihoduje gotovo 8 milijardi eura ako ne griješim. To je jedan ogroman prihod na kojem Republika Hrvatska u ovim recesijskim godinama bez obzira što god mi mislili praktički preživljava ili od kojeg preživljava. I sigurno da hrvatski turizam ima još puno potencijala za razvoj i da je naše Jadransko more vjerojatno i najveći biser i najveća dragocjenost koju zapravo Republika Hrvatska ima. I ono što mene osobno zgraža to je ideja da mi gradimo Kupare a istodobno da se sa tih Kupara u daljini mogu vidjeti buduće naftne platforme. I da li smo mi zaista svjesni i da li mi možemo kao Hrvatska se upustiti u takvu avanturu kao država koja, čiji državni proračun ovisi o turizmu a ovisi o prihodima od turizma u ovim godinama ovisiti će nažalost i u godinama koje dolaze, dopustiti si jedan takav rizik, preuzeti da zbog nekoliko stotina potencijalnih milijuna kuna dovedemo u opasnost zapravo tu najveću dragocjenost koju Republika Hrvatska ima, to je sigurno Jadransko more ali s druge strane i prihod koji se ostvaruje od turizma jer samo pad od 10% ako im, do kojeg može doći do praktički nekim minimalnim incidentom bio bi puno veći gubitak za Republiku Hrvatsku nego što Republika Hrvatska će na bilo koji način u godinama koje dolaze prihodovati od te nesretne, moguće nesretne nafte u Jadranu?
Tatjana Šimac-Bonačić odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega slažem se da Hrvatska ima velikih potencijala koji su zapravo još neiskorišteni. A ovo što smo govorili danas o kompleksu Kupari naravno da je to jedna ogromna investicija, jedan ogromni potencijal koji će donijeti sigurno i u državni proračun i u lokalni što se tiče recimo i rast BDP-a, sigurno da će na to zapravo djelovati. A što se tiče rekli ste da se iz tih Kupara mogu vidjeti ta nekakva buduća, moguća naftna polja, platforme itd., pa ja se nadam da Vlada je toliko svjesna da se ne smije sa recimo takvim stvarima ugrožavati turizam i ja recimo u to ne vjerujem. Prema tome, ja vjerujem ovoj Vladi da će razmišljati i da razmišlja o ekologiji. Odnosno da će razmišljati da potezi koje čini što se tiče takvih istraživanja i platformi da sigurno neće ugrožavati niti pogled na takvu jednu veliku investiciju koja će biti. Jer sigurno i taj investitor koji će znati da će platformu vidjeti da neće zapravo ulaziti uopće u posao takav. Hvala.
U ime Kluba zastupnika DC-a, Novog vala i Narodne stranke reformista kolegica Vesna Škare-Ožbolt.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani zamjeniče ministra sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Naš klub će naravno poduprijeti i glasati za ovaj prijedlog, međutim slobodni smo iznijeti naše primjedbe koje se odnose upravo na ovu sporost u rješavanju i u pristupu ovom velikom strateškom projektu, a on je strateški projekt za turizam i za razvoj i Dubrovačko-neretvanske županije, ali i cijele Hrvatske. Kad imate i planirate projekt od 300 milijuna eura onda to zahtijeva opću mobilizaciju svih državnih struktura, svih lokalnih struktura na području kojem je takav projekt namijenjen i doista maksimalnu brzinu u rješavanju. Nažalost, kod ovog primjera to nije slučaj. Već 2011. godine je projekt najavljen, sada je 2015., da se praktički nismo maknuli od početka, doista od početka. I danas ćemo donijeti zaključak i glasat ćemo za ovaj prijedlog predlagatelja, raspisat će se natječaj za obvezujuću ponudu, doći će veliki investitori, pozvat će svoje pravnike da im pogledaju stanje stvari, onda će oni konstatirati da tu ima nekretnina na kojima je još 51 suvlasnik, da ima nekretnina na kojima postoje zabilježbe i jednostavno Republika Hrvatska u očima investitora koji dolazi uložit 300 milijuna eura bit će jedna vrlo neozbiljna država. I doista ukoliko mislite zvati velike investitore u ovaj projekt prvo raščistite imovinsko pravne odnose, razriješite sve moguće dvojbe kako ne bi investitore kasnije vukli po sudovima i vježbali pravnu državu na investitorima od 300 milijuna eura. Mislim da takvoj praksi koja je vrlo česta u našoj zemlji konačno treba reći dosta. Kroz ovaj primjer i kroz današnju raspravu otvorilo se dosta tema. Što se napravilo, što se nije napravilo to procjenjuju svi u ovoj zemlji, od građana birača do investitora. Međutim ono što bih htjela pohvaliti, dakle nije sve negativno, nije da se ništa nije napravilo, ono apsolutno dobro što se napravilo i što je Vlada dobro napravila, da je konačno počela popisivati, evidentirati i objavljivati popise nekretnina u državnom vlasništvu kroz Državni ured za upravljanje državnom imovinom koji je puno ozbiljnije počeo raspolagati državnom imovinom nego što se to činilo prije. Međutim, ta imovina još uvijek nije imovinsko pravno čista, prostorni planovi na mnogim lokacijama na kojima su npr. bili vojni objekti nisu doneseni i postavlja se pitanje zašto Hrvatska sa onim svojim najljepšim i najboljim i najpropulzivnijim dijelom ne raspolaže kako treba i ne stavlja u funkciju. Mi danas govorimo o zaduženosti, o nezaposlenosti, a s druge strane imamo praktički nekretnine koje vrlo brzo možemo staviti u funkciju, samo da država počne doista na pravi način gospodariti svojim nekretninama. I evo upravo iz tih razloga neću ponavljati sve ono što sam već rekla kroz replike jer to doista ne bi imalo smisla, do ovog drugog kruga učiniti maksimalne napore i razriješiti sve dvojbe kako se ne bi blamirali pred investitorima jer onaj tko dođe u Hrvatsku i ponudi toliki novac nakon što se razočara nikad se više neće vratiti ponovno investirati u zemlju. Prema tome, metoda pokušaja i pogrešaka, metoda površnog pristupa ne može biti način kako se voditi kada je riječ o projektu Kupari. Hvala.
Branko Vukšić, replika.
Poštovana kolegice Vesna Škare-Ožbolt, pitanje je kad ste govorili o državnoj imovini, sad ne govorimo samo o ovoj Vladi, govorim o svim vladama, što rade sve te silne institucije, sve te silne agencije, vijeća, svi ti silni dudiji ili kako se zvali, mijenjamo imena, preslagujemo, pretačemo iz šupljeg u prazno i svaki put ovo što ste vi rekli sad se bolje gospodari sa državnom imovinom. Jest, ova Vlada je učinila napore, konačno smo počeli popisivati, konačno, ali mene zapravo zaprepaštava činjenica da u Hrvatskoj postoji samo jedan kontinuitet, a to je kontinuitet lošeg rada državnih institucija. I kad Vlada preuzme vlast tad se sukobi sa nevladinim institucijama, sektorima koje Vlada nadgleda, ali to što je jedanput rekao prvi potpredsjednik Vlade Čačić mi smo izgubili u jednom trenutku bitku protiv birokracije, jer ovo što se sve događa treba i uprijeti prstom u birokraciju. Zašto su te zabilježbe toliko dugo, zašto to nikog nije mučilo. Postoje ljudi koji su u ovoj državi plaćeni da bi rješavali takve probleme, da bi upozoravali. Međutim, prije je gospodin Linić govorio o problemima koje imaju isto tako u gradnji hotela, 7 godina ne mogu raščistit stvari, 7 godina, a Hrvatska vapi za poslovima, za novim radnim mjestima i onda se tu pita tko je tu lud.
Vesna Škare-Ožbolt, odgovor na repliku.
Da, to je doista dobro pitanje tko je tu lud. Dakle, kada na projektu od 300 milijuna eura imate zabilježbu koja se 7 mjeseci ne rješava i koja, dakle a to ovisi o jednom referentu tamo u zemljišno-knjižnom odjelu na Općinskom sudu u Dubrovniku onda se doista postavlja pitanje tko je tu lud i da li država u pravom smislu riječi kontrolira investiciju od koje očekuje strašnu dobit, zapošljavanje, gradnju, razvoj turizma. Na ovakvim malim stvarima vrag je u detaljima. Na ovakvim stvarima padaju velike investicije i neobjašnjivo je ovo ponašanje. Dakle, za ovakav primjer nisu krivi ni bivše Vlade, ni bivši ministri, ni ne znam tko, ni budući. Krivi su oni koji dopuštaju ovakvu situaciju da jedan tamo službenik ne rješava 7 mjeseci zabilježbu, a Vlada priprema veliki natječaj i misli pozvati velike investitore iz cijelog svijeta. I sad postavljamo pitanje da tko je tu lud?
U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospodine zamjeniče ministra sa suradnicima koje odoše ali dobro. Evo i mi ćemo nešto iz Slavonije reći o prijedlogu odluke o davanju suglasnosti Vlade Republike Hrvatske za donošenje kaže obavijesti o namjeri davanja u koncesiju hotelskog naselja Kupari. Iako je to daleko malo od Slavonije, ali imam određene ideje, jer kažu u Dalmaciji da je čovjek i magare pametniji od samog čovjeka. Pa tako i ova rasprava ovdje danas u Saboru i ovi prijedlozi, pa neću reći kritike ali dobronamjerna zapažanja koja iznosimo nisu za to da se izjasnimo protiv koncesije ovog hotelskog naselja nego li da pomognemo Vladi RH da svojom raspravom ukažemo na neke probleme koji se mogu javiti prilikom objave natječaja za obvezujuće ponude za hotelsko naselje Kupari. Ja bih malo najprije o zemljopisu. Kupari i Župa dubrovačka koja pripada, dakle Kupari pripadaju Općini Župa dubrovačka su najtanji kad gledamo da kažem zemljopis najtanji dio Hrvatske. Na tom dijelu ono mjesto Ivanjica koje je u Bosni i Hercegovini je što bi se reklo po starinski puškometom se može doći do teritorija Bosne i Hercegovine. I to su ljudi kada je bilo da ne kažem bezvlašće u Kuparima i kada se Kupari u ovom stanju, odnosno plaža u Kuparima kakvi jesu ti koristili da bi ono što kažu Rolling Stonesi sišli i okupali se u našem Jadranskom moru i za pet minuta bili ponovo u Bosni i Hercegovini. Kupari koji su kako piše ovdje u ovom materijalu toliko devastirani i zapušteni da je potrebno rušenje svih objekata osim onog koji ima povijesno-kulturno značenje kao hotel Grand, odnosno ostaci hotela Grand kojega bi trebalo renovirati. Ovdje u ovom materijalu se ne spominje gospodine Antešić i Titova vila. Dakle, ne znam je li to neka zabrana spominjanja tog imena ili kako je netko rekao da se zove Šeherezada ili tako nekako koja je na vrhu, dakle ne uvale nego onog zemljopisnog dijela koji pripada ovoj uvali koja je najatraktivnija za plažu, za izgradnju plaže, obnovu plaže u Kuparima. Dakle, ne vidim je li i to ulazi u taj kompleks koji će biti dat u koncesiju ili ne ulazi to. Nadalje, Općina Župa dubrovačka i gospodin načelnik čini mi se da se zove Nardeli Silvio je također, bi trebala sudjelovati u nekim, u rješavanju nekih problema koje proistječu iz ove koncesije koja se misli dati na rok do 99, kao Hong Kong kao što su Englezi i Kinezi potpisali za 99 godina tako i ovo. Iako ne vidim razloga da to netko možda i uzme i u kraćem vremenskom roku. Možda se nekom nakon par godina neće isplatiti ili ne znam ni ja što pa će odustati, ima toga još u smislu tih rokova na koje bi koncesija trebala trajati u Kuparima. Dakle, na tom najtanjem dijelu Republike Hrvatske su u slučaju koncesije na ovo hotelsko naselje upitne prometnice, prometnice Župe dubrovačke, prometnice Općine Župa dubrovačka kako je netko već upozorio ovdje. Dalje, nadalje. Hotelski kompleks sasvim sigurno velikim dijelom participira u korištenju infrastrukture Općine Župa dubrovačka. Dakle, počevši od potrošnje vode i distribucije vode, plina, struje itd. I to treba riješiti sa Općinom Župa dubrovačka i treba naći zajedničko rješenje u svezi, dakle opravdanih neću reći strahova, ali upita koje bi mogla postaviti općina u odnosu na državu. Kaže se da će se zaposliti 300 djelatnika. U Općini Župa dubrovačka gdje je velika nezaposlenost a dobar natalitet s obzirom na pridošlo stanovništvo poglavito iz onih da kažem dijelova u kojoj Hercegovinu nastanjuju Hrvati i gdje imamo, kažem dobar primjer možda i jedini u Hrvatskoj nataliteta i povećanog nataliteta. Dakle, dobro je da se može zaposliti 300 ljudi ako će to biti ljudi iz Župe dubrovačke. To da će kaže ovdje plaža biti slobodna ja tu slobodu, ta se sloboda plaća novcem kao i u Dubrovniku kada hoćete na plažu morate dati 50 kuna građani Dubrovnika ili će skakati tamo po stijenama i ne znam ni ja kakvim divljim plažama ili netko reče ovdje, kolegica Bonačić je rekla da se prave ove plažice male za lokalno građanstvo, male plažice pa će oni tu doći da se zna da su to za ove naše domicilne ljude, a ova velika lijepa plaža e ona će biti ograđena žicom kao i na Baliju, kao u San City u Južnoj Africi itd. gdje će imati pravo doći samo gosti. Čak će biti i zaštitarska služba pa i ronilačka služba koja će zabraniti dolazak domaćih ljudi do takvih plaža. I kaže bit će slobodna plaža. Slobodna ako platiš, naravno. Pa slobodno možeš ići i u Tajland ako platiš, hvala Bogu. Dakle, klub HDSSB-a nije da se razumijemo protiv ovog zakonskog prijedloga, protiv koncesije na eto ovaj devastirani hotelski kompleks, ali evo moram iznijeti određene primjedbe. Kaže da se to zove turističko razvojni projekt Kupari. Prije je bio turističko vojni projekt Kupari sad je razvojni. Sad više nije vojni, sad je razvojni u Kuparima. Nadalje, u raspravi sam htio istaći i problem ukupne površine pomorskog dobra. Ovdje to u materijalu koji je dostavljen uz prijedlog odluke su navedene površine u kvadratnim metrima. Pa kaže da je ukupna površina koja se želi dati u koncesiju u okviru turističkog razvojnog projekta Kupari 1 iznosi 79 tisuća ajmo zaokružiti kvadratnih metara ili to se može ako gledamo u hektarima kao kod nas u Slavoniji dakle 8 hektara. A površina akvatorija, dakle morske površine, vodene površine kako god hoćete je 46 tisuća kvadratnih metara ili 4 hektara i jutro ajde da kažem, tako bi se nekako moglo još jedno jutro k tome. Možemo i u dulumima jel' ako hoćemo, ali nećemo o tome. Dakle, ono što mene zanima zaista ova površina, poglavito pomorska, koja će biti zahvaćena koncesijom, što to domaći građani i stanovništvo u njoj kako mogu doći ili mogu li čamcem doći ili ne znam kojim putem se mogu, ili helikopterom se spustiti da bi mogli možda uživati u tom našem hrvatskom pomorskom dobru? Tako kažu da je sve to hrvatsko pomorsko dobro. Premijer je rekao prilikom posjete Kuparima u pratnji šefa DUDI-ja gospodina Pejnovića da će Kupari otvoriti vrata 2016. Možda vrata bagerima ili građevinskim radovima jer ovako kako se provodi sve skupa ovo u svezi Kupara, lani smo imali neobvezujuće ponude, godinu dana nam treba da raspišemo obvezujuće ponude a pri tome kako je istakla prije svega gospođa Škare-Ožbolt nismo riješili imovinsko-pravne odnose što je glavna kočnica za investitore. Druga kočnica za investitore je krasan pogled na pučinu našega Jadranskog mora a rečeno je da u južnom Jadranu da su najveća potencijalna nalazišta nafte i plina. Pa onda platforme koje će imati romantična imena kao što imaju i sada romantična imena te platforme jel' će biti. Pitam se što će se dogoditi sa investitorima kada doznaju da je RH da kažem u strateškom svom cilju i namjerama odlučila dati koncesije za istraživanje i eksploataciju plina i nafte poglavito u južnom Jadranu. Taj preduvjet ili uvjet nije postojao prije godinu dana. Tada se nije znalo da Hrvatska smjera i ući u naftašku industriju eksploatacije plina i nafte u južnom Jadranu, sad se zna, sad je to dakle najveće dostignuće i postignuće ministra gospodarstva gospodina Vrdoljaka. Nafta, i to u Jadranu! Pa kako će onda netko onda uzeti uopće kada postoji neizvjesnost ekološke katastrofe o čemu svi znamo, počevši od Meksičkog zaljeva i firme British Petroleuma koja je izazvala katastrofu u Meksičkom zaljevu, u jednom velikom zaljevu koji je 20 puta veći od Jadranskog mora pa je došlo do teške ekološke katastrofe, a što će se tek dogoditi ako se takva stvar dogodi u jednom zatvorenom da kažem relativno malom mogu kao što je Jadransko more. Hoće li onda koncesionar koji je sve to izgradio možda odustati od koncesije? Hoće li reći da mu se nadoknadi šteta što je uložio u koncesiju, a ima to što ima. Jesmo li mi svjesni da imamo kontradiktorne strategije? Jedno je naftaška i ova industrija o kojoj govori ministar Vrdoljak, a drugo je naša strateška grana turizam. One nisu spojive. Još imamo riješiti TE Ploče koja isto nije daleko u slučaju sjeverozapadnih vjetrova od Ploča prema Kuparima i Dubrovniku. Što će se dogoditi sa Kuparima tada? I to na ugljen, na gorivo 19. stoljeća. Na čemu uporno, uporno inzistira Hrvatska vlada. Zašto? Pa ne znam ja zašto, valjda je s nekim tko proizvodi ugljen nekakav dogovor postignut. Samo zbog toga. Što bi drugo čovjek mogao misliti, ja pretpostavljam tako. Kažem pretpostavljam tako. Zbog toga klub HDSSB-a će podržati ovaj zakonski prijedlog ali problemi koji su vezani uz to nisu riješeni. Nadalje, ovdje se govori o tome da ova Vlada i ona Vlada nije riješila problem Kupara. Dajte ove glasače koji dođu petkom umirite malo. dakle točno je to da i jedna i druga vlada koje su se izmjenjivale, a pretežno je bila HDZ-ova nije riješio problem Kupara i on je danas devastiran tako kako je devastiran. Točno je to da je Ministarstvo obrane RH da su sva vojna odmarališta pripala Ministarstvu obrane i da je to jedan od problema koji je bio prilikom, ali to se riješi u sedam dana prijenos vlasništva i DUDI i ostalo pa to treba riješiti za sedam dana, a ne 2,5 desetljeća, 25 godina skoro imamo našu Hrvatsku državu i to nije riješeno. Da ne govorimo o argumentima koje je iznijela Vesna Škare Ožbolt da one fizičke osobe koje imaju teret koje su stavile teret na bilo što da to ne mogu riješiti u gruntovnicama ne znam koliko mjesecima i mjesecima. Dakle hoćemo turizam, hoćemo naftu u Jadranu, ne može se da prostite i jedno i drugo i stisnuti i još nešto drugo. Prema tome kako će na to reagirati investitori koji imaju sada obvezujuću ponudu? Hoće li spustiti cijenu ukoliko Hrvatska država inzistira na naftnim platformama istraživanja Jadrana i eksploataciji nafte i plina? Hoće reći pa čekajte malo vi ćete tu pred nama staviti naftne platforme, a šta ćemo mi investirati onda. Hoće li to umanjiti cijenu koju bi mogla Hrvatska država postići prilikom natječaja za koncesiju ove investiciju za koncesionara ili ćemo dobiti situaciju da će koncesionari možda odustati od ovoga zbog situacije o kojoj govorimo? Dakle to je ozbiljna stvar. Dakle ta turistifikacija i naftalizacija ne idu skupa nikako, kako ovdje piše turistifikacija hrvatske obale kao da već nije turistička. Vrlo je zanimljiv izraz koji se upotrebljava u našim materijalima, turistifikacija. Nikad nisam čuo za tu riječ, ali moglo se to i drugačije prevesti, a sada neću ulaziti u lingvistikaciju ovdje. Ali turistifikacija je zaista riječ koju bi trebalo zamijeniti nekom drugom riječju ovdje. Evo toliko od kluba HDSSB-a s obzirom da je glasovanje u 12,00 … da još i Borić govori. Hvala lijepo.
E nije samo toliko jer imate tri replike. Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Grubišić malo prije ste spomenuli Titovu vilu, Titova vila jest u okviru Kupara međutim ne u okviru ovog projekta Kupar I već je ona ostala i dalje u zoni rezidencijalnog kojim upravlja Ministarstvo obrane, a ima još jedna zona za koju nije raspisan natječaj koja je isključivo samo građevinsko zemljište gdje je moguće razvijati druge projekte. Što se pak tiče Župe dubrovačke, ja moram reći da je Župa dubrovačka i onako iznimno veliko gradilište jer se u ovom trenutku u Župi dubrovačkoj obnavljaju dva hotela Hotel … … sheraton i Hotel Mlini gdje su ukupne investicije preko 50 milijuna eura. I treća stvar, s pravom ste primijetili da je novost u odnosu na prvi natječaj raspisivanje natječaja za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika. Prema programu raspisivanja natječaja za eksploataciju ugljikovodika taj pojas se nalazi svega 10km od KUpara, tako da će svakako ta činjenica dodatno valorizirati ovakvu ovu lokaciju i to po meni jedno s drugim ne ide. Ja vjerujem da se dolje se kod nas polako i priča i parafrazira pjesma s Ponistre se vidi Šolta da će u buduće biti s ponistre se vidi platforma pa će se to odnositi očito izgleda na ove goste koje budu u kompleksu Kupara.
Boro Grubišić odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Bačić vi ste, nitko nije u raspravi spomenuo ovu Titovu vilu koja postoji u tom kompleksu, evo vi ste rekli da je ona u sastavu tog novog kompleksa. Međutim nije navedeno u ovom materijalu. Onda Kupari II će biti. Hvala lijepo na upozorenju, ali dobro je da znamo i tu stvar jer imamo mi i Vile Zagore i ne znam ni ja kakvih vila koje isto nisu riješeni. Čak imamo skupo sjedište predsjednika ili predsjednice, nije bitno. No ono što ste vi rekli za platforme evo zaista kada bih ja imao toliko novaca i bio investitor jako bi dobro razmislio, mislim da bi odustao najvjerojatnije ako će mi za vedra dana sa prozora sobe sa pogledom na more biti pogled na platformu jer se nekada za vedra dana može kažu u Dalmaciji ili sa Velebita do Italije vidjeti. A nažalost ovdje je samo 10km od obale od plaće ćemo imati najvjerojatnije platforme koje gura jedan ministar, a ovaj drugi gura turizam neka se dogovore ti ministri šta oni žele, turizam ili platforme.
Mladen Marelić, replika.
Hvala gospođo potpredsjednice. Kolega Grubišić rekli ste da je stvarno devastirano područje KUpara, ali nažalost devastacija je nastala i poslije rata jer mi se možemo sjećati kada smo se igrali vatropol u bazenu u Kuparima koji je sada također devastiran. Tako da nije devastacija nastala nego nažalost i poslije 2000.godine. Pričamo što nismo radili ranije, ako znamo da je Općina Župa dubrovačka tek donijela plan uređenja prostora upravljanja pomorskim dobrom za to područje, a donijela ga je koncem '14. Znači Vlada nije ni vremenski imala ranije da može se uključiti u to. I sljedeće pričamo o bušotinama, da, ali daleko od nas deseta milja od naših nalazišta već Talijani buše svoje od nas 20 milja, znači da je to taka blizina. Da li je 10 milja bliže na jednu stranu to nije, a sigurno ćemo mi više pozornosti dati i pratiti ekološki na te bušotine nego Talijani. Hvala.
Boro Grubišić odgovor na repliku.
Hvala lijepo kolega. Vi kažete milja gore, milja dolje, nema veze, buše Talijani, bušimo i mi. Međutim Talijani su vezani i za talijansku obalu i talijansko teritorijalno more. Prema tome, teško da osim za zaista krasnoga dana možete vidjeti a osim tog s obzirom na zakrivljenost zemaljske kugle teško možete vidjeti talijansku platformu. A naša će se vidjeti jer se mi ovdje izražavamo u kilometrima a ne u miljama. Da je 10 milja to bi bilo 16, 17 kilometara, zavisi ili morska ili morska ili ova druga milja. Međutim, ovo je 10 kilometara, piše 10 kilometara od obale. A što se tiče paljetkovanja kako kažu u Slavoniji, pa kažu da su četnici i agresori u Hrvatskoj napravili veliku štetu i odnijeli što su god mogli ali kada naši počnu nositi onda je to dobro oguljeno ili paljetkovano je li, hvala lijepa. Tako i Kupari na što liče možemo vidjeti. Ni prozora ni vrata, ni kablova za struju, ni vodovodnih cijevi. Sve se to proda u otpadu, željezo i sve ostalo, ima toga dosta.
Tatjana Šimac-Bonačić, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega Grubišić spomenuli ste malo prije o uključivanju i lokalnih čelnika lokalne samouprave za ovakve projekte i tu se s vama slažem. Spomenuli ste i gospodina Nardelija koji je načelnik općine Župa dubrovačka. Zašto se slažem? Zato što postoji jedan veliki problem u Župi dubrovačkoj a to je velike poplave koje su nedavno bile, svjedočili smo o tome, poplave, poplave zbog slabe odvodnje. Prema tome i ovo je sada prilika, obzirom da se ti kanali nalaze na tom području, da se sada stavi, definiraju se u uvjetima natječaja da se … [[Govornik se ne razumije.]] recimo, prema DUDI-ju da se ide ispred lokalne samouprave, da se napravi i još jedan kanal ispod tog kompleksa koji će biti, da se zapravo riješi i ovim načinom da se riješi odvodnja, odnosno da se spriječe poplave u Župi dubrovačkoj.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa evo Brodosplit je napravio i pravi za Veneciju balone željezne pa možda bi mogli na neke druge načine još riješiti problem poplava u Župi dubrovačkoj. Ali s obzirom na zemljopisni smještaj i da je tu zaista Hrvatska, ne znam ima li zračne linije 2 km do granice sa Bosnom i Hercegovinom. Tehničke mogućnosti na kopnu su vrlo male jer imate i ostalu infrastrukturu, ceste i sve ostalo, cijelu ostalu infrastrukturu. Zato bi i valjalo, zato sam i u raspravi istakao značaj razgovora čelnika lokalne i jedinice lokalne samouprave Župe dubrovačke sa državom Hrvatskom kako bi se to i u natječaju za koncesiju možda definiralo i izreguliralo. Bilo bi dobro da to riješimo. Dobronamjerno raspravljam i ja i vi. Evo, hvala lijepo.
Poštovane kolegice i kolege imamo još jednu raspravu pojedinačno, mislim da je trebamo završiti pa onda ćemo preći uobičajenom postupku glasovanja u Hrvatskom saboru. Poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Pa evo želim ja na kraju ove točke tj. kao zadnji raspraviti nešto o ovoj odluci da se da suglasnost Vladi u namjeri da da koncesiju za realizaciju Razvojnog projekta Kupari. Svoju raspravu početi ću jednom znamenitom izjavom našeg premijera koje je ne tako davno rekao, mi ne gradimo fontane u Aroši, mi gradimo povijesne projekte. I zaista u ovih 3 godine mnogi ti povijesni projekti su pokrenuti. Ja osobno nažalost nisam uspio uhvatiti niti jednog. Vjerojatno je ovaj povijesni ali za budućnost za sljedećih gotovo 100 godina. I meni je ovakav prijedlog bez obzira na sve ovo što smo danas čuli u raspravi na jednu imovinsko pravnu nedorečenost tj. neriješene određene odnose u imovinsko pravnim odnosima prihvatljiv. Međutim, želim upozoriti na ovaj moment od 99 godina. Za mene je tih 99 godina možda i klasična prodaja. Zaista je to veliko i dugačkoj razdoblje. Što ćemo i gdje ćemo biti 2114. ne trebamo puno ni razmišljati, ne trebamo puno i pričati. To su projekti o kojima će valjda unuci naših unuka biti korisnici svih pozitivnih, moguće i negativnih posljedica ovakvog jednog projekta. To je samo 25 mandata budućih Vlada, 20 mandata budućih predsjednika Države i zaista je 99 godina upitno. Imamo ovdje amandman koji kaže na razdoblje od 50 do 99 godina. S obzirom na ova područja smatram da je možda ipak uputnije da taj predviđeni vremenski rok bude ipak nešto kraći. Međutim, kako smo u vijek u ovim temama u Saboru, kako raspravljamo široko, ja ću na ovu temu o davanju koncesije ovog turističkog kompleksa koji je razrušen, nije u funkciji spojiti procese koji su u tijeku a tiču se također turističkih kompleksa. Jedno od njih je Hotelsko poduzeće Imperial sa otoka Raba s kojeg dolazim a drugi je Hotelsko poduzeće Plat. To su dva hotelska poduzeća, dva kompleksa koja je ova Vlada odlučila prodati. Ova Vlada odlučila ih je prodati u drugom pokušaju. Prvi pokušaj je neslavno propao jer jednostavno nisu se našli zainteresirani koji bi ta dva kompleksa i kupila po danim uvjetima. A uvjeti su bili sljedeći. Za Hotelsko turističko poduzeće Imperial bilo je predviđeno 250 milijuna kuna vrijednosti dionica i 200 milijuna kuna dodatnih ulaganja u sadržaje. Međutim što se desilo? Pokušavao sam u ovom Domu otvoriti tu temu i na moje pitanje premijeru pa zašto prodajete nešto što je u državnom vlasništvu u trenutku kada su najnepovoljniji uvjeti za tržištu, zašto prodajete firmu koja posluje pozitivno, koja ostvaruje dobit iz godine u godinu, koja ima 300 zaposlenih u svojem poduzeću i zašto te zaposlene dovodite u jednu situaciju da možda sutra više neće biti zaposleni tj. da im je spreman i Zavod za zapošljavanje. Tada mi je premijer rekao da žele prodati to poduzeće jer da je osnovni uvjet da se podigne razina smještaja i sadržaja na 4 zvjezdice. Tu razinu nije prihvatio nijedan investitor. Nažalost, pao je i taj prvi natječaj tj. pokušaj i nije Vlada dugo čekala, raspisala je ponovni poziv i u prvom krugu za prodaju te hotelske tvrtke javila su se ponovno 4 ponuđača, međutim sada po sasvim drugačijim uvjetima. Sada prodajemo nešto za 250 milijuna kuna, ali više nema uvjeta da se mora podignuti sadržaj, da se moraju podignuti vrijednosti smještajnih jedinica. Ne treba budući investitor uložiti 200 milijuna kuna u bilo kakve sadržaje, jedino što treba dati je jamstvo da neće iznevjeriti kupoprodajni ugovor u iznosu od 25 milijuna kuna i sve ono što unutra bude pisalo. Što se desilo? Desilo se to da između dva kruga tj. između prvog i drugog pokušaja ova Vlada nije uspjela u tome da onim ljudima koji su zaposleni, a to je stalnih 270 radnih mjesta, da im osigura bilo kakvu zaštitu. Znači ne žele apsolutno osigurati kroz prodaju hotelskog poduzeća zaštitu radnika iako se to do sada uvijek radilo, iako su to uvijek bile klauzule u svim mogućim prodajama državne imovine. Njima nije stalo do radnika koji rade u tom poduzeću i prepustili su to jednostavno tržištu. Želimo samo 250 milijuna kuna i nije nas više briga što će se dešavati na tom otoku. To je zaista žalosno i dokazuje da ova Vlada ne zna što radi jer ako je u prvom krugu tražila podizanje kapaciteta, uvođenje novih sadržaja i za to tražila 200 milijuna kuna uloga, u drugom krugu odustaje i kaže evo izvolite samo kupiti za 250 milijuna kuna. Očito da je to nekome namijenjeno, očito da se traži investitor koji će to preuzeti, a brigo moja onda pređi na drugoga koji će s time upravljati na najlakši način jer nema problem ni radnika. Znači nema nikakvih klauzula gdje će se zaštititi statusi tih koji su stalno zaposleni. Pa kome je stalo do takvih privatizacija? Jer što reći o tom poduzeću, 2013. završili su sa 13 milijuna kuna dobiti, 2014. u prvih 9 mjeseci 32 milijuna kuna dobiti, do kraja godine planiraju nešto manju ukupnu dobit nego u 2013. Znači firma funkcionira, sve je u redu, ljudi su zaposleni, plaćaju se sva davanja, plaća državi sve poreze. Prvi puta dijele se dividende malim dioničarima. I sada je netko odlučio u CERP-u prodati jednostavno za vrijednost dionice i gotovo i onda kad prodamo možete s tim ljudima raditi što god hoćete, nemate nikakvih prepreka. Meni je stalo da o tome govorim u ovom domu jer jednostavno i ovo ljudi gledaju i da znaju kako se Vlada ponaša. Ista je situacija i sa hotelskim poduzećem Plat. Tamo su se radnici samoorganizirali i rekli i mi ćemo ponuditi 100 milijuna kuna koliko se traži za tu firmu i evo naša budućnost neki hoteli su u funkciji, a mnogi nisu. I ne želimo ostati pod ovakvim uvjetima, ljudi koji će sutra završiti na birou za zapošljavanje. To su jedine istine i nije mi jasno zašto je problem sa budućim vlasnicima, ako se već želi prodati, zaštititi ljude koji tamo rade. Zašto je to toliki problem kada se to uvijek do sada radilo? Ali naravno i danas sa strane pričamo priču. Evo HEP, idemo na prodaju dionica građanima 25%, prodat ćemo ne znam Hrvatsku lutriju i tu možete dobiti svoje dionice kao građani, ali zaposlenima e njima ne želimo dati ništa, a rade u dobrim firmama i ne smeta im činjenica da rade u firmi koja je u većinskom državnom vlasništvu. Pa kakve su to pravde i istine? To je osnovno pitanje. Nažalost, ne možete dobiti odgovor ni od koga, sve se to vrti u nekakvom velu tajnosti, nema transparentnosti, ništa ne smijete znati i samo čekamo tko je budući gospodar otoka Raba jer Imperijal je kičma našeg gospodarstva i funkcionira, a da ne govorim o tome kako se percipiraju lokalne samouprave na tom otoku. Dvije lokalne samouprave ni u jednom trenutku nisu konzultirane iako raspolažu sa desecima tisuća kvadratnih metara unutar obuhvata s kojima posluje upravo to poduzeće. Deseci tisuća metara kvadratnih tzv. turističkog zemljišta i nitko ih ništa ne pita. I možemo i to riješiti bez ikakvih problema, kao što ćemo riješiti Kupare na ovakav način gdje nisu do kraja riješeni imovinsko pravni odnosi. Ali priča je lijepa, dobro se može čuti, a živimo u godini u kojoj će sve biti lijepo, svi će biti sretni i čekamo izbore. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani kolega. Poštovani zastupnik Boro Grubišić ima repliku. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Borić, vi ste govorili prije svega o problemu sa zaposlenicima dakle tvrtki koje idu u privatizaciju i da nema puno brige, da se ne vodi dovoljna briga o njima. Međutim ovdje kada govorimo konkretno o ovom prijedlogu odluke, o davanju koncesije Kupari ili kako ovdje piše konkretno katastarska općina … ajde nećemo sad navodit, dakle govori se, Brašina, evo da sad kažemo konkretno, o hotelu Grand. I piše lijepo u tim uvjetima, kaže ovako, uvjeti i kriteriji za odabir najboljeg ponuditelja, hotel Grand predat će se u posjed investitoru i pišu uvjeti pod kojima se to predaje, godišnji najam itd. Dakle ima tu i da kažem specijalnih caka i posebnih uvjeta koji onda zapravo bude sumnju, blago rečeno bude sumnju u sve skupa ovo. Ili ono što ste rekli da ima onih za koje bismo mogli nazrijeti da će biti, da će ići u natječaj za koncesiju. I već sada znamo i koji i znamo i tko gradi ili tko je napravio hotel Sheraton u samoj blizini Kupara. Dakle, neke stvari se mogu nazrijeti, ali vidjet ćemo ako se raspiše kako kažu popularno tenderi za koncesiju, onda ćemo vidjeti tko će biti taj tko će dobiti koncesiju na Kupare. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Time smo iscrpili listu prijavljenih za raspravu. Predstavnik predlagateljice poštovani zamjenik ministra Zdenko Antešić, završna riječ.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Evo na kraju ovako iscrpne rasprave o relativno na prvi pogled jednostavnoj temi, dakle davanje suglasnosti Vladi RH na raspisivanje obavijesti o namjeri davanja koncesije za plažu u Kuparima u sklopu Projekta revitalizacije odnosno ulaganje u turistički kompleks Kupari. Ja prije svega nekoliko stvari samo ću iznijeti na kraju. Zahvaljujem se na dragocjenim primjedbama koje će sigurno naći mjesto u samom postupku raspisivanja natječaja za davanje koncesije na plaži Kupari. Međutim, da ne ostane u zraku nerazjašnjeno neke činjenice. Prvo, mi svi znamo da je Kupari u ovakvom stanju kakvom su danas, dakle oni su u potpuno devastiranom stanju, jednom rušenom stanju koje je strašno da gotovo strašnije ne može biti se nalazi od 1995. godine. Dakle, punih 20 godina i već 2011. pa i prije je već pokrenut postupak da se to nekako revitalizira i da se stavi u funkciju, dakle u turističku funkciju. Međutim, da bi se konkretno pristupilo toj zadaći bilo je potrebno riješiti i neke predradnje. Između ostaloga i Općina Župa dubrovačka je trebala donijeti plan upravljanja pomorskim dobrom i analizu zona itd. itd. I taj dokument je na traženje nas, dakle ove Vlade da tako se izrazim kolokvijalno napravljena. To je ovaj dokument koji je podloga za raspisivanje konkretno koncesije je donesen u prosincu prošle godine. Znači, tek tada uz rješavanje imovinsko-pravnih odnosa su se stekli uvjeti za raspisivanje koncesije. Međutim, bilo je ovdje govora ja bih se ograničio isključivo na pomorsko dobro. Dakle, bilo je govora da nisu riješeni imovinski odnosi na pomorskom dobru. U sve tri čestice tu se radi o tri čestice koje su pomorsko dobro i one su u listi B u zemljišnim knjigama upisane kao pomorsko dobro s tim da u listu C postoji teret, dakle teret radi brisanja žalbe, koju je, žalba koja je nastala u postupku katastarske izmjere. Rok za te žalbe je istekao 4.5.2014. godine i dakle po službenoj dužnosti će se to ja se nadam u najskorijem roku će se ti problemi riješiti. Bit će što se tiče pomorskog dobra tu apsolutno čisto. Treća stvar koja je vrlo bitna za razumijevanje ove cijele problematike je da će se raspisivat, da se radi o jednom jedinstvenom natječaju koji se zapravo, koji se sastoji od dva dijela. Dakle, sastoji se od dva dijela a koji su međusobno povezani, jer moramo imati u vidu činjenicu da kopneni kompleks cijelog Kupara bez pomorskog dijela zapravo je nemoguće revalorizirati. I planira se da će onda ovaj dio, dakle kad se bude valorizirale ponude ponuđača za pomorsko dobro postotak vrijednosti, dakle ponuđene koncesije će biti za, će se riješiti na način tako da 90% bodova odnosno 90% bodova će nositi onaj koji je već, dakle koji će dobiti pravo građenja odnosno dobit zakup na kopnenom dijelu, a 10% visina naknade na pomorskom dobru čime se zapravo stvara jedna cjelina toga kompleksa. I zadnja stvar koja je bitna da se razjasni, a to u vezi čega su izražene određene sumnje plaža odnosno šetnica uzduž cijele plaže će biti formirana i otvorena za sve stanovnike, sve posjetitelje. I dakle prolaz na području pomorskog dobra će biti otvoren za svih. Jedan mali dio, dakle u zoni 5 što je predviđeno i ovim Planom namjena površina to se radi i to samo na kopnenom dijelu će biti ograđen za postavu ovih plažnih objekata i objekata za korištenje cijeloga kompleksa. Međutim, on ni u kom slučaju neće sprječavati prolaz uz more i pristup moru. Evo još jedanput hvala lijepa na konstruktivnim diskusijama, primjedbama. I što se tiče, bilo je više puta spomenuto Zakon o lukama i pomorskom dobru. I ja također kao i većina nas ovdje se nadam da bi evo unutar vrlo skorog vremena bi taj zakon trebao biti ovdje na saborskim klupama na raspravi. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku, poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani zamjeniče ministra mi u klubu razumijemo vašu želju i podržali smo da cjelokupni kompleks Kupari 1 koji obuhvaća i kopneni dio i pomorsko dobro bude predan kroz natječaj jednom investitoru. I zbog toga smo i podržali. Ali smo vam i toplo preporučili prije raspisivanja natječaja, prije donošenja odluke o najpovoljnijem ponuđaču mijenjajte Zakon o pomorskom dobru ili donesite novi. Jer vam važeći Zakon o pomorskom dobru ne omogućava da vam kriterij odabira najpovoljnijeg ponuđača na pomorskom dobru bude njegovo ulaganje na kopnenom dijelu. To što će on ulagati na kopnenom dijelu s aspekta Zakona o pomorskom dobru ne znači ništa. To je isto kao da mu date pomorsko dobro u Kuparima zbog toga što će graditi u Krapini. I to morate promijeniti da biste izbjegli upravne ili sudske sporove. Zbog toga smo mi u klubu predložili Zakon o pomorskom dobru da riješi i pitanje Kupara i pitanje Brijuna i pitanje brojnih hotela Excelsiora, Argentine i brojnih hotela diljem hrvatskog Jadrana, Medene itd.,itd. Ako ćemo davati koncesiju hotelskim kompleksima na pomorskom dobru što je razumno, legitimno i još uvijek nije legalno. Bit će legalno onog trenutka kad promijenite Zakon o pomorskom dobru. I zbog toga smo vas upozorili prije raspisivanja natječaja promijenite Zakon o pomorskom dobru po hitnom postupku barem ako nećete ići u punu izmjenu zakona i donošenje novog zakona koji je nužan i ne samo zbog ovoga nego vi znate i zbog drugih stvari, i zbog novog Zakona o koncesijama itd., itd. I zato smo vam rekli da se može dogoditi da će netko dati najbolju ponudu na pomorskom dobru, a neće dobiti koncesiju jer će mu tu koncesiju uzeti netko tko je dao bolju ponudu na kopnenom dijelu. O tome razmislite da ne biste došli u situaciju da se budući investitor na takvo rješenje žali. Hvala.
Hvala lijepa. Iscrpili smo i replike i odgovore na repliku. Rasprava o tekstu odluke je završena. Glasovat ćemo o odluci kad se steknu uvjeti. Sada bismo išli odlučivati o točkama dnevnog reda koje smo odradili ovaj tjedan. Prvo, Prijedlog odluke o davanju suglasnosti Vladi RH za donošenje obavijesti o namjeri davanja koncesije i dodjeli koncesije na pomorskom dobru u svrhu izgradnje i gospodarskog korištenja plaže na dijelu katastarske općine Brašina, a u svrhu realizacije turističkog razvojnog projekta Kupari na lokaciji Kupari I u Općini Župa dubrovačka. Rasprava o tekstu odluke je završene. Amandmane su podnijeli Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu, Klub zastupnika Slavka Linića, Branka Vukšića i Nedžada Hodžića i Klub zastupnika HDSSB-a. Molim predstavnika predlagateljice poštovanog zamjenika ministra pomorstva, prometa i infrastrukture Zdenka Antešića da se očituje o amandmanima. Amandman Odbora za pomorstvo, promet i infrastrukturu, amandman je 1 na točku 1.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvažene zastupnice i zastupnici. Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa, postao je sastavni dio konačnog prijedloga odluke. Amandman Klub zastupnika Slavka Linića, Branka Vukšića i Nedžada Hodžića na točku 1.
Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa, postao je sastavni dio konačnog prijedloga odluke. I amandman Klub zastupnika HDSSB-a članak 1. Dakle nadopunjuje se amandman na članak 1.
Amandman se sadržajno je konzumiran u amandmanima 1.i 2., ali u formalnopravnom smislu on se ne prihvaća, mada je kažem sadržajno u potpunosti konzumiran u ovim prvim amandmanima.
Podnositelj amandmana. Dobro nema predstavnika. Najprije da utvrdimo imamo li dovoljno zastupnika u Hrvatskom saboru da možemo odlučivati o svim temama. Molim kvorum. Da vidimo prisutnost. 102 zastupnika su u dvorani, možemo odlučivati o svim točkama koje su na dnevnom redu. A sada molim da glasujemo o amandmanu Kluba zastupnika HDSSB-a kojeg je Vlada djelomično uključila u predloženu odluku. Dakle da odbacimo preostali dio ili prihvatimo. Dakle nema drugog. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Hvala lijepo. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu, 20 glasova za, 2 suzdržana i 73 protiv. Time smo zaključili raspravu o amandmanima. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 100 glasova za i 1 suzdržan glas i 1 protiv glas donesena Odluka o davanju suglasnosti Vladi RH za donošenje obavijesti o namjeri davanja koncesije i dodjeli koncesije na pomorskom dobru u svrhu izgradnje i gospodarskog korištenja plaže na dijelu katastarske općine Brašina, a u svrhu realizacije turističkog razvojnog projekta Kupari na lokaciji Kupari I u Općini Župa dubrovačka u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Idemo na odlučivanje o odrađenim točkama dnevnog reda. Najprije izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva poštovanu kolegicu Gordanu Sobol da podnese izvješće.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Mandatno-imunitetnog povjerenstvo je na 47.sjednici održanoj 30.siječnja 2015.godine razmotrilo zahtjev Općinskog suda u Splitu za davanje odobrenja za vođenje kaznenog postupka protiv Željka Keruma zbog kaznenog djela uvrede iz članka 199.stavak 2.i kaznenog djela klevete iz članka 200. stavak 2. Kaznenog zakona. Željko Kerum je zastupnik 7.saziva Hrvatskog sabora i na osnovu članka 76. Ustava i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata. Mandatno-imunitetno povjerenstvo jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke da za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskrati odobrenje za vođenje kaznenog postupka protiv zastupnika Željka Keruma po privatnoj tužbi Damira Petranovića iz Splita zbog kaznenog djela uvrede iz članaka 199.i kaznenog djela iz članka 200. Kaznenog zakona. Naime, u slučajevima privatnih tužitelja kao i u slučajevima kada oštećenik kao supsidijarni tužitelj stupa na mjesto državnog odvjetnika jer je državni odvjetnik ustanovio da nema osnova za pokretanje ili vođenje kaznenog postupka Povjerenstvo Hrvatskom saboru predlaže uskraćivanje odobrenja, a kazneni postupak može se pokrenuti nakon isteka mandata s obzirom da zastara ne teče dok postoje opravdani razlozi zbog kojih se postupak ne može provesti.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih za raspravu. Zaključujem raspravu. Molim glasujmo o prijedlogu odluke. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena odluka donešena jednoglasno sa 111 glasova za, ništa suzdržanih i ništa protiv. Izvolite poštovana predsjednice.
Mandatno-imunitetno povjerenstvo je na 47.sjednici održanoj 30.siječnja 2015.godine pisanu izjavu zastupnika Nikole Vuljanića od 26.siječnja 2015.godine kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora o ponovnom obnašanju zastupničke dužnosti u skladu sa odredbom članka 14.stavka 3. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata Nikoli Vuljaniću započelo 1.srpnja 2013.godine temeljem članka 14. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor te je istog dana Nenad Pleše započeo obnašanje zastupničkog dužnosti zamjenika zastupnika. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni uvjeti iz članka 14.stavka 2.i 3. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor za prestanak mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Nikole Vuljanića te je Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Hrvatskom saboru da donese odluku o prestanu mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Nikole Vuljanića sa danom 3.veljače 2015.godine te prestanak obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Nenada Pleše sa danom 3.veljače 2015.godine.
Hvala lijepa poštovana predsjednice. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje predloženu odluku. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena odluka donešena jednoglasno sa 111 glasova za, a ne ispričavam se. Molim? Ponovit ćemo glasovanje da bude korektno. Molim glasujte o prijedlogu odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je jednoglasno sa 110 glasova za donešena predložena odluka, ništa suzdržanih, ništa protiv.
Prelazimo na glasanje. Najprije - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva Molim predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva kolegicu Gordanu Sobol da podnese izvješće.
Gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 48. sjednici održanoj 5. ožujka 2015. godine pisanu izjavu o ostavci na zastupničku dužnost zastupnice Vesna Fabijančić-Križanić. Člankom 10. stavkom 1. točkom 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor propisano je da zastupniku prestaje mandat prije isteka vremena na koji je izabran ako podnese ostavku dok članak 11. i 25. Zakona određuje da zastupnika čiji je mandat prestao zamjenjuje zamjenik zastupnika kojeg određuje politička stranka. Vesna Fabijančić-Križanić izabrana je za zastupnicu 7. saziv Hrvatskog sabora sa liste SDP-a, HNS-a Liberalnih demokrata, IDS-a i Hrvatske stranke umirovljenika u šestoj izbornoj jedinici, te je Socijaldemokratska partija Hrvatske odredila u Hrvatski sabor kao zamjenika zastupnice Borislava Kovačića. Kako su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za prestanak zastupničkog mandata Vesne Fabijančić-Križanić, a određivanjem njezinog zamjenika i zakonski uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika Borislava Kovačića predlažemo Hrvatskom saboru donošenje odluke o prestanku zastupničkog mandata zastupnice Vesne Fabijančić-Križanić sa danom 6. ožujka 2015. godine, te da sa danom 6. ožujka 2015. godine Borislav Kovačić započne obnašati zastupničku dužnost zamjenika zastupnice. Hvala.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prije nego pristupimo glasanju molim da utvrdimo kvorum. Utvrđujem da imamo kvorum. I sada pristupimo glasanju o Izvješću Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Utvrđujem da je jednoglasno sa 101 glasom prihvaćeno izvješće. Kolega Kovačić želim vam dobrodošlicu po povratku u Hrvatski sabor. [[Pljesak.]] Prelazimo na - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva Molim kolegicu Gordanu Sobol predsjednicu povjerenstva da podnese izvješće.
Poštovana gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 49. sjednici održanoj 18. ožujka 2015. godine pisanu izjavu o ostavci na zastupničku dužnost zastupnika Željka Sabe upućenu predsjedniku Hrvatskog sabora. Člankom 10. stavkom 1. točkom 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor propisano je da zastupniku prestaje mandat prije isteka vremena na koje je izabran ako podnese ostavku dok članci 11. i 25. zakona određuju da zastupnika čiji je mandat prestao zamjenjuje zamjenik zastupnika kojeg određuje politička stranka. Željko Sabo izabran je za zastupnika u 7. saziv Hrvatskog sabora sa liste SDP-a, HNS-a, IDS-a i HSU-a u 5. izbornoj jedinici a SDP je sukladno članku 25. stavku 2. Zakona o izborima zastupnika odredila Josipa Krnića kao zamjenika zastupnika. Povjerenstvo je utvrdilo da su ostavkom na zastupničku dužnost Željka Sabe ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za prestanak njegovog zastupničkog mandata a određivanjem njegovog zamjenika i zakonski uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika Josipa Krnića te stoga predlažem Hrvatskom saboru donošenje Odluke o prestanku zastupničkog mandata zastupnika Željka Sabe i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Josipa Krnića. Naime, zastupniku Željku Sabi u skladu s odredbom članka 10. stavak 4. Poslovnika Hrvatskog sabora zastupnički mandat prestaje na dan kada Sabor donese odluku o njegovom prestanku odnosno sa današnjim danom 20. ožujka 2015. godine, a zastupničku dužnost sukladno članku 9. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora započinje obnašati zamjenik zastupnika Josip Krnić, također sa danom 20. ožujka 2015. godine.
Hvala lijepa. Dajem na glasanje prijedlog odluke. … [[Upadica se ne razumije.]] Aha, pardon. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. I sada dajem na glasanje prijedlog odluke. Pristupimo glasanju. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 103 glasa donesena predložena odluka.
Izbori, imenovanja i razrješenje. Molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove poštovanog kolegu Šimu Lučina da podnese izvješće.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Današnje prijedloge odluka Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora usvojio je na 37. sjednici održanoj 28. siječnja 2015. godine. Prijedlog odluke o imenovanju člana Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora. Za člana Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora iz redova predstavnika Katoličke crkve imenuje se doktor Neven Šimac.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 103 glasa za i 1 suzdržanim glasom i ništa protiv donesena predložena odluka. Izvolite poštovani predsjedniče odbora.
Hvala. Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika i članova Odbora nagrade "Ivan Filipović" i prestanku mandata predsjednika i članova Odbora nagrade "Ivan Filipović". U Odbor nagrade "Ivan Filipović" imenuju se: za predsjednika prof.dr. Valter Boljunčić, za članove dr. Boris Jokić, Josip Krunić, mr. Sanja Urek, prof.dr. Snježana Prijić Samardžija, Sunčica Žigić, prof.dr. Vladimir Strugar, Zdenka Čukelj i Zlatko Stić. Dva, članovima Odbora nagrade "Ivan Filipović" imenovanim s početkom mandata 28. rujna 2012. mandat je prestao 28. rujna 2014. protekom zakonskog roka od dvije godine.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim glasujte o prijedlogu odluke. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 101 glas za, 3 suzdržana glasa i ništa protiv donesena predložena odluka u tekstu kako je predložio predlagatelj. Time smo iscrpili teme o odlučivanju i današnji rad u plenarnom zasjedanju. Zakazujem da plenarno zasjedanje Hrvatskog sabora nastavljamo 4. veljače u srijedu u 9,30 i to točkom Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti i interoperabilnosti željezničkog sustava, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 779. Drugo je Prijedlog zakona o hrvatskom znakovnom jeziku i po redu. Hvala lijepa. Svako dobro.
Prelazimo na -Izbori, imenovanja i razrješenja Molim predsjednika odbora kolegu Šimu Lučina da podnese izvješće.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolegice i kolege. Navedene prijedloge odluka Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora usvojio je na svojoj 38. sjednici održanoj 12. veljače 2015. godine. Prvi prijedlog, to je Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora. Prvo, razrješuje se član Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora Ilija Filipović na osobni zahtjev. Drugo, za člana Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora bira se Davor Miličević.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Molim pristupimo glasanju. Utvrđujem da je sa 79 glasova za prihvaćena odluka. Izvolite dalje kolega.
Hvala. Prijedlog odluke o izboru člana i prestanku mandata člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. Prvo, za člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora bira se Nikola Vuljanić. Drugo, dana 3. veljače 2015. dužnost člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora prestao je obnašati Nenad Pleše zbog prestanka obnašanja zastupničke dužnosti.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Molim da pristupimo glasanju. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 79 glasova za, prihvaćena odluka. Izvolite kolega.
Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za europske poslove Hrvatskog sabora. Prvo, razrješuje se član Odbora za europske poslove Hrvatskog sabora Zlatko Tušak. Drugo, za člana Odbora za europske poslove Hrvatskog sabora bira se Nikola Vuljanić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Molim da pristupimo glasanju. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 78 glasova za, prihvaćena odluka. Izvolite kolega.
Hvala vam. Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora. Prvo, razrješuje se član Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora Ilija Filipović na osobni zahtjev. Drugo, za člana Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora bira se Ante Jerolimov.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Molim da pristupimo glasanju. Utvrđujem da je sa 79 glasova za jednoglasno donesena odluka.
Prijedlog odluke o izboru člana i prestanku mandata člana Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora. Prvo, za člana Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora bira se Nikola Vuljanić. Drugo, dana 3. veljače 2015. dužnost člana Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora prestao je obnašati Nenad Pleše zbog prestanka obnašanja zastupničke dužnosti.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Molim da pristupimo glasanju. Utvrđujem da je jednoglasno sa 79 glasova za donešena odluka. Izvolite kolega.
Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora. Prvo, razrješuje se član Odbora za predstavke i pritužbe hrvatskog sabora Ilija Filipović na osobni zahtjev. Drugo, za člana Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora bira se Šimo Đurđević.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu i molim da pristupimo glasanju. Utvrđujem da je jednoglasno sa 78 glasova za donesena odluka. Izvolite.
Prijedlog odluke o imenovanju dva člana Sveučilišnog savjeta Sveučilišta u Zagrebu. Za članove Sveučilišnog savjeta Sveučilišta u Zagrebu imenuju se: akademik Željko Reiner i prof.dr. Gvozden Srećko Flego.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Molim da pristupimo glasanju. Utvrđujem da je jednoglasno sa 79 glasova za donesena odluka. Time smo završili glasanje. Najavljujem nastavak sjednice 18. veljače u 9,30 sa raspravom o Konačnom prijedlogu zakona o dopuni Zakona o reprezentativnosti udruga, poslodavaca i sindikata. Hvala lijepa i doviđenja!
- Izbor, imenovanja i razrješenja Molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove poštovanog kolegu Šimu Lučina da podnese izvješće Odbora. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Prijedlog odluke o izboru potpredsjednica i članova Državnog izbornog povjerenstva Republike Hrvatske. Odbor je za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora taj prijedlog utvrdio na 39. sjednici održanoj 25. veljače. 1. Za potpredsjednice Državnog izbornog povjerenstva Hrvatske biraju se: Vesna Fabijančić Križanić i Ana Lovrin. 1. Za članove Državnog izbornog povjerenstva Republike Hrvatske biraju se: Slaven Hojski, Emil Tomljanović i Josip Vresk. 1. Mandat potpredsjednica i članova Povjerenstva počinje danom stupanja na dužnost, a na dužnost stupaju danom polaganja prisege pred predsjednikom Hrvatskog sabora.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Poštovani zastupnik Dragutin Lesar, izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Najprije žaljenje što prilikom predlaganja ovakvih ozbiljnih kandidatura odbor nije uveo u praksu javnog saslušanja i razgovora sa kandidatima. I ako je kolega Novak kao član odbora to predlagao bilo je odbijeno, ali dobro. Ono zbog čega sam se primarno javio je sljedeće. Iz dokumenata koje je Odbor dostavio Saboru na odlučivanje nije vidljivo da li svi kandidati ispunjavaju zakonom propisane uvjete. Naime, Zakon o državnom izbornom povjerenstvu u članku 8. na koje se poziva i Odbor davajući ovaj prijedlog propisani su sljedeći uvjeti da bi netko mogao biti izabran. Citiram članak 8.: "Za potpredsjednika koji nije iz reda sudaca i člana Povjerenstva može biti izabran državljanin Republike Hrvatske s prebivalištem na području Republike Hrvatske koji ima opće biračko pravo, diplomirani je pravnik, ima 10 godina radnog iskustva u struci, poznaje politički i izborni sustav i nije član niti jedne političke stranke." Iz priloženih životopisa, iz svih dokumenata koje smo dobili samo jedan kandidat ispunjava sve uvjete predviđene člankom 8. ovog Zakona, a to je gospodin Slaven Hojski koji je u svojem životopisu jedini naveo nisam član ni jedne političke stranke. Ja mogu za jednog od kandidata, još jednog, pretpostaviti da nije član ni jedne političke stranke jer je i do sada obnašao dužnost člana Državnog izbornog povjerenstva. To je kandidat Josip Vresk koji na žalost u svom životopisu o tome se nije izjasnio, pa pretpostavljam da i on nije član ni jedne političke stranke. Ni za jednog drugog kandidata u životopisu ni u dokumentima Odbora nema ni riječi o ispunjavanju svih uvjeta propisanih u članku 8. zakona i zato u ime kluba Hrvatskih laburista, stranke rada predlažem da se odgodi glasanje o izboru članova Državnog izbornog povjerenstva, a da u međuvremenu odbor, matični Odbor za izbor i imenovanja izvrši provjeru da li kandidati koje je predložio ispunjavaju uvjete iz članka 8. zakona. U suprotnom, ako se ovome pristupi glasanju ostaje nedoumica, ostaje odnosno izlažemo se riziku da će Sabor izvršiti izbor kandidata bez vjerodostojnog utvrđivanja ispunjavanja uvjeta propisanih zakonom. Mislim da to Sabor sebi ne smije dopustiti kod izbora tako važnog tijela kao što je Državno izborno povjerenstvo. Hvala.
Hvala i vama. Ima li još zainteresiranih za raspravu? Ima Damir Kajin. Poštovani zastupnik Damir Kajin, izvolite. Odite za govornicu poštovani. Odustajete, dobro. Izvolite poštovani predsjedniče. Šta? Kolega Damir Kajin, molim vas lijepo.
Gospodine predsjedniče, poštovani gospodo zastupnici mogao sam jednu minutu i sa mjesta. Da, gospoda iz lijevog i desnog bloka su se očigledno dogovorili i ako o ničemu, evo oko ovih imenovanja jedna politička harmonija vlada. I to je lijepo, to je obećavajuće. Sad kako će to građani prihvatiti to je druga stvar. Ali bi bilo isto tako dobro da se dogovorite i oko kandidature ustavnih sudaca. Je da ustavni suci mogu funkcionirati i na ovaj postojeći način, ali bi bilo dobro da se preuzme odgovornost i za njihovo imenovanje [[Upadica predsjednik: Kolega Kajin vratite se zaista na temu.]] Vraćam se na temu gospodine predsjedniče i reći ću da shodno uzusima i postojećoj praksi i ja ću glasati za ove prijedloge. Riječ je o jednom uobičajenom parlamentarizmu, ali teško da možemo govoriti gospodo i o političkoj neutralnosti. Svi ovi kandidati koji se pojavljuju jasno da su politički opredijeljeni, a to da li netko ističe, apostrofira svoju stranačku pripadnost ili ne to možete ionako okačiti mačku o rep.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Kajin. Predsjednik odbora, izvolite predsjedniče Šime Lučin.
Sasvim kratko. Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege kad je riječ o nekakvim političkim dogovorima da, jer ću vas upozoriti na zakon. U članku 7. čini mi se ovog zakona jasno je propisano kako se biraju članovi DIP-a. Dakle, na tri trećine. Jedna trećina iz Vrhovnog suda, jedna trećina iz parlamentarne većine i jedna trećina iz oporbe. Što se tiče potpune, odnosno nepotpune dokumentacije ja se ispričavam. Obzirom da se valjda to podrazumijeva svi članovi, dakle koje smo vam poslali njihovu kandidaturu i koji su danas predloženi potpisali su i dali su izjave da nisu članovi političkih stranaka. Mislim nikad se nije desilo da je ovaj odbor poslao u redovnu proceduru ovdje na parlamentarnu sjednicu kandidate koji ne ispunjavaju uvjete, jer to bi bilo kršenje zakona odnosno Poslovnika. Obzirom da je jedan član naveo dakle u izjavi u životopisu da je odnosno da nije član stranke to je jednostavno stvorilo zabunu. Ali obzirom da je riječ o desetak, petnaestak dokumenata nismo sve poslali. Ali članovi odbora su imali prilike vidjeti sve dokumente i dakle odgovorno ovdje izjavljujem da svi kandidati koji su danas ovdje predloženi su priložili izjave da nisu članovi nijedne političke stranke.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 104 glasa za, 2 suzdržana i 5 glasova protiv prihvaćena odluka u cijelosti prema prijedlogu Odbora za izbor, imenovanja. Čestitam izabranima, želim im da nemaju prigovora na izborne procese i da u skladu sa zakonom i Ustavom odlučuju. Idemo na druge odluke, poštovani predsjedniče.
Hvala. Prijedlog Odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora. 1. Razrješuje se član Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora Davor Miličević. 2. Za člana Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora bira se mr. Josip Salapić.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim glasujte o prijedlogu odluke. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena odluka donesena jednoglasno sa 112 glasova, ništa suzdržanih i ništa protiv u tekstu kako je predložio odbor. Broj 2.?
Prijedlog Odluke o razrješenju i izboru potpredsjednika i razrješenju i izboru člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. 1. Razrješuje se potpredsjednik Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora dr. Goran Marić. 2. Za potpredsjednika Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora bira se Davor Miličević. 3. Razrješuje se član Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora Davor Miličević. 4. Za člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora bira se dr. Goran Marić.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim glasujte o prijedlogu odluke. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 108 glasova za, ništa suzdržanih i ništa protiv donesena predložena odluka u tekstu kako je predložio odbor. Odluka br. 3.?
Hvala. Prijedlog Odluke o razrješenju potpredsjednice i izboru potpredsjednika i razrješenju člana i izboru člana Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora. 1. Razrješuje se potpredsjednica Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora Martina Dalić. 2. Za potpredsjednika Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora bira se dr. Goran Marić. 3. Razrješuje se član Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora dr. Goran Marić. 4. Za člana Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora bira se Branka Juričev-Martinčev.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim glasujte o prijedlogu odluke. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 99 glasova za, 4 suzdržana glasa i ništa protiv donesena odluka u tekstu kako je predložio predlagatelj. Odluka br. 4., poštovani predsjedniče?
Hvala. Prijedlog Odluke o razrješenju članice i izboru člana Odbora za poljoprivredu Hrvatskog sabora. 1. Razrješuje se član Odbora za poljoprivredu Hrvatskog sabora Nevenka Bečić. 2. Za člana Odbora za poljoprivredu Hrvatskog sabora bira se Branko Hrg.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim glasujte o prijedlogu odluke. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 102 glasa za, ništa suzdržanih i ništa protiv donesena predložena odluka u tekstu kako je predložio odbor.
I prelazimo na - Izbori, imenovanja i razrješenja Molim predsjednika odbora, kolegu Šimu Lučina da nam predloži imenovanje.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolegice i kolege. Današnje prijedloge odluka Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora usvojio je na svojoj 40. sjednici. Prva je Prijedlog odluke o izboru članice i prestanku mandata članice Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. Prvo, za članicu Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora bira se Gordana Sobol. Drugo, dana 6. ožujka 2015. dužnost članice Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora prestala je obnašati Vesna Fabijančić-Križanić zbog prestanka zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na usvajanje. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 96 glasova za, donesena predložena odluka. Izvolite dalje.
Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za obranu Hrvatskog sabora. Pravo, razrješuju se članovi Odbora za obranu Hrvatskog sabora Josip Vuković i doktor Željko Jovanović. Drugo, za članove Odbora za obranu Hrvatskog sabora biraju se Ana Komparić Devčić i Borislav KOvačić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na usvajanje predloženu odluku. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 92 glasa, prihvaćena predložena odluka. Molim dalje.
Prijedlog odluke o razrješenju članice i izboru članova i prestanku mandata članice Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora. Prvo, razrješuje se članica Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora Vesna Sabolić. Drugo, za članove Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora biraju se doktor Željko Jovanović i Nada Turina-Đurić. Treće, dana 6. ožujka 2015. dužnost članice Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora prestala je obnašati Vesna Fabijančić-Križanić zbog prestanka zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na usvajanje. Utvrđujem da je većinom glasova, 94 za i 1 protiv, usvojena predložena odluka. Molim dalje.
Prijedlog odluke o razrješenju i izboru članice Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora. Prvo, razrješuje se članica Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora Gordana Sobol. Drugo, za članicu Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora bira se Karolina Leaković.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Glasajmo o predloženoj odluci. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 93 glasa, predložena odluka usvojena. Molimo dalje kolega.
Prijedlog odluke o razrješenju i izboru članice Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskog sabora. 1. Razrješuje se članica Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskog sabora Vesna Sabolić. 1. Za članicu Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskog sabora bira se Nada Turina-Đurić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem odluku na usvajanje. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 93 za, 2 protiv, predložena odluka usvojena. Molim dalje.
Prijedlog odluke o izboru člana i prestanku mandata članice Mandatno-imunitetskog povjerenstva Hrvatskog sabora. Za člana Mandatno-imunitetnog povjerenstva Hrvatskog sabora bira se Borislav Kovačić. Drugo, dana 6. ožujka 2015. dužnost članice Mandatno-imunitetskog povjerenstva Hrvatskog sabora prestala je obnašati Vesna Fabijančić-Križanić zbog prestanka zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem odluku na usvajanje. Utvrđujem da je jednoglasno sa 93 glasa usvojena predložena odluka. Idemo dalje.
Prijedlog odluke o izboru potpredsjednice i prestanku mandata potpredsjednice Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije. Prvo, za potpredsjednicu Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije bira se Marija Lugarić. Drugo, dana 6. ožujka 2015. dužnost predsjednice Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije prestala je obnašati Vesna Fabijančić-Križanić zbog prestanka zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem odluku na usvajanje. Utvrđujem da je jednoglasno s 93 glasa za predložena odluka usvojena. Imamo još.
Prijedlog odluke o razrješenju i izboru voditelja Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Organizacije za europsku sigurnost i suradnju. Prvo, razrješuje se voditelj Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini organizacije za europsku sigurnost i suradnju Dragutin Lesar na osobni zahtjev. Drugo, za voditelja Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini organizacije za europsku sigurnost i suradnju bira se Branko Vukšić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem odluku na usvajanje. Utvrđujem da je jednoglasno sa 97 glasova za donešena odluka. I još imamo jednu.
Prijedlog odluke o razrješenju člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u parlamentarnoj dimenziji srednjoeuropske inicijative. Razrješuje se član Izaslanstva Hrvatskog sabora u parlamentarnoj dimenziji srednjoeuropske inicijative Dragutin Lesar na osobni zahtjev.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem odluku na usvajanje. Može? Utvrđujem da je jednoglasno sa 98 glasova za odluka donešena. Kolegice i kolege sjednicu ćemo nastaviti 25. ožujka u 9,30 sa raspravom o Prijedlogu zakona o stečaju potrošača. Hvala lijepa. Doviđenja.