Kolegice i kolege nastavljamo sa raspravom na 9. sjednici. - Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe Europske unije o zaštiti životinja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 447; Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će prijedlog zakona obrazložiti ministar poljoprivrede Tihomir Jakovina. Izvolite ministre.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, štovane kolegice i kolege saborski zastupnici. Pred nama je Zakon o provedbi Uredbe EU o zaštiti životinja kojom se utvrđuje nadležno tijelo, postupanje nadležnih tijela, inspekcijski nadzor i prekršajne odredbe za provedbu ukupno 8 uredbi EU o zaštiti životinja koji propisuje sljedeće: Pod 1. – zabranu uporabe stupica na području država članica EU pa i RH te unošenje na području EU krzna, određenih divljih životinjskih vrsta i drugih proizvoda od tih životinja. Ukupno pokriva dvije uredbe. Nadalje, unošenje krzna i drugih proizvoda nije moguće iz država koje koriste stupice u hvatanju životinja ili druge metode protivno međunarodnim humanitarnim standardima. Pod 2. – propisuje uvjete za odmorište za životinje na kojima u trajanju od najmanje 12 sati ili dulje borave životinje u prolazu. Pod 3. – zaštitu životinja tijekom prijevoza i prijevozom povezani postupaka s tim da se odredba o zaštiti životinja tijekom prijevoza ne primjenjuju na prijevoz vlastitih životinja vlastitim prijevoznim sredstvima koje obavljaju poljoprivrednici na udaljenosti do 50 km od svoga gospodarstva. Nadalje, na prijevoz životinja koji nije povezan sa obavljanjem gospodarske djelatnosti i na prijevoz životinja izravno veterinaru. Također, uredbama se propisuje zabrana stavljanja na tržište uvoz i izvoz na područje EU krzna mačaka i pasa te proizvoda koji sadrže takvo krzno. Stavljanje na tržište unošenje na područje EU proizvoda od tuljana koji potiču od lova koji obavljaju eskimske i druge autohtone zajednice iz Kanade i Rusije te Aljaske i Grenlanda. Pod 6. – zaštita životinja koje se uzgajaju i drže radi proizvodnje hrane, vune, kože, krzna. U vrijeme usmrćivanja životinja se mora poštedjeti svake nepotrebne boli, nelagode ili patnje u vrijeme usmrćivanja ili sa usmrćivanjem povezanih postupaka. Najvažnije pitanje koje se uređuje ovim zakonom to je da se utvrđuje nadležno tijelo za provedbu uredbi Ministarstva poljoprivrede, pod dva stvorena je osnova za postupanje nadležnog tijela sukladno uredbama za izdavanje odobrenja i potvrde propisanih uredbi te ukidanje tih odobrenja i potvrda. Za obavljanje poslova osposobljavanja osoblja, prijevoznika i osoba uključenih u usmrćivanje životinja utvrđena je neovisna znanstvena podrška Ministarstvu poljoprivrede kao nadležnom tijelu od strane pravne osobe koja obavlja znanstveno-istraživačku djelatnost i pruža stručnu pomoć u području zaštite, dobrobiti životinja vezano za zaštitu životinja za vrijeme usmrćivanja i sa usmrćivanjem povezanih postupaka. Pod 3. - određeno je tko sukladno podjeli nadležnosti utvrđuje posebne propise i provodi inspekcijski nadzor nad postupanjem prema uredbama. To su veterinarski inspektori, nadzori odmorišta za životinje, zaštitu životinja tijekom prijevoza i s prijevozom povezanih postupaka te zaštitu životinja u vrijeme usmrćivanja i sa usmrćivanjem povezanih postupcima. Lovni inspektori nadziru upravu stupica, službenici Carinske uprave nadziru unošenje krzna divljih životinjskih vrsta i drugih proizvoda te proizvoda od tuljana kao i unošenje i izvoz krzna mačaka i pasa. I Državni inspektorat nadzire trgovinu proizvoda od tuljana te pasa i mačaka. Ovim zakonom su propisane prekršajne odredbe u slučaju postupanja protivno propisanim uredbama a koje je moguće jedino propisati zakonom. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, hvala. Otvaram raspravu. Prvi na redu je Klub zastupnika Hrvatskih laburista i kolega Branko Vukšić.
Uvažena potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvaženi ministre sa suradnicama. Pa ne znam, vjerojatno se kolege sjećaju one rasprave o zakonu koji smo imali na proljeće. Ovo, vrlo kratko odmah da kažem Hrvatski laburisti će podržati zakon. I ovo sve što je ministar rekao ovim zakonom se regulira prijevoz životinja, zabrana upotrebe stupica, zabrana unošenja krzna i drugih proizvoda od divljih životinja, zabrana stavljanja na tržište i zabrana unošenja na područje RH ili izvoz u RH krzna mačaka i pasa i regulira se zaštita životinja u vrijeme usmrćivanja. I dobro je da se pročita zakon jer često mi govorimo ovdje s ove govornice ili tamo s mjesta da su često naši zakoni mrtvo slovo na papiru. Pa apeliram na sve one koji se brinu o zaštiti životinja, naročito o inspekcijama koje će brinuti ovdje da stvarno ako ćemo se pridržavati ovog zakona koji zamjenjuje uredbe mislim da ćemo napraviti jedan veliki korak naprijed i da će i Društvo za zaštitu životinja biti jako zadovoljno. Tako da samo ponavljam Hrvatski laburisti stranke rada će podržati ovaj zakon.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolegica Đurđica Sumrak.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Uvaženi gospodine ministre sa suradnicima. Oprostite što sam, mislila sam da će kolega Vukšić biti malo duži. Pred nama je danas Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU o zaštiti životinja, s Konačnim prijedlogom zakona. ovo pokazat ću vam su uredbe s kojima je usklađen ovaj zakon i mi kao članica EU sve ove uredbe ćemo do kraja usklađivati, a sada posebice se radi o 8 uredbi s kojima se usklađujemo kao članica. Dug je put bio da dođemo do ovakvog jednog zakona, ne samo ovog nego općenito Zakona o zaštiti životinja. Prvo se negdje 1999.godine smo imali Zakon o dobrobiti životinja nakon toga smo imali dosta pravilnika i onda smo '96.donesli prvi zakon u Hrvatskom saboru o zaštiti životinja i Pravilnik o zaštiti životinja pri klanju i usmrćivanju '98.i dalje je sve povijest. I evo danas kao članica EU naravno i hvala Bogu da ćemo poštivati sve direktive i njih se pridržavati. Ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU te se u ovom prilogu dostavlja izjava o njegovoj usklađenosti sa pravnom stečevinom EU i pravnim aktima Vijeća Europe. Donošenje kao što sam već rekla ovog zakona uvjetovano je potrebom za provedbom 8 uredbi EU o zaštiti životinja, a to su uredbe koje propisuju zabranu uporabe stupica na području država članica EU, te mogućnost unošenja na područje EU krzna određenih divljih životinja, vrsta i drugih proizvoda te tih životinja iz pojedinih država, a koje ne koje ne koriste stupice u hvatanju životinja ili druge metode protivnom međunarodnim humanim standardima. Uvjete za odmorište za životinje, na kojima su u trajanju su od najmanje 12 sati ili dulje borave te životinje, zaštitu životinja tijekom prijevoza, zatim zabranu stavljanja na tržišta, uvoz ili izvoz na područje EU krzna mačaka i pasa te proizvoda koji sadrže takvo krzno, stavljanje na tržište i unošenje na područje EU proizvode od tuljana, zaštitu životinja koje se uzgajaju ili drže radi proizvodnje hrane, vune, kože, krzna u vrijeme usmrćivanja. Stoga su ovim zakonom propisane odredbe za provedbu uredbi EU o zaštiti životinja na području RH odnosno odredbe o nadležnom tijelu, postupanju nadležnog tijela, inspekcijskom nadzoru i prekršajnim odredbama u slučaju postupanja protivnog propisanim uredbama, inspekcijski nadzor nad postupanjem prema uredbama EU o zaštiti životinja provode veterinarski, lovni inspektori, službenici carinske uprave i državnog inspektorata. Dozvolite da kažem nastavno na ovo zadnje ovih inspekcija, da naše inspekcije doista rade vrijedno i pošteno svoj posao u najvećoj većini slučajeva jer mora se reći da je treći najunosniji biznis na svijetu šverc zaštićenim životinjama. Ovdje konkretno nije riječ samo o zaštićenim životinjama nego o zaštiti životinja. Govori se da je šverc s takvim životinjama unosniji od šverca ljudi. Pa smo mi svjedoci nedavno i u medijima na koji se način uvoze odnosno švercaju, a to rade organizirani kriminalci. Jedan je momentalno ulovljen u Varaždinu i on je u zatvoru, koji zaštićene životinje nabavljaju u Africi, Madagaskaru, Australiji, Americi i švercaju ih jednim dijelom preko zračnih luka, a ptice npr. švercaju u čarapama, u prevozim sredstvima. Najčešće su otkrivene divlje kornjače Čančare, razni reptili. Ono što je najžalosnije jest to da su to životinje koje su pred izumiranjem. I ono što je još žalosnije već kada se i ulove ti šverceri mahom zbog transporta u malim kutijicama u čarapama u auspuhu na što se sve ne sjete ti kriminalci nađemo te životinje uginule, a ako se nađu žive one se zaplijene onda se metnu ili u zoološki vrt što se tiče kod nas u Hrvatskoj ili u skloništa koja su tome namijenjena. Tako ću iskoristiti svoje vrijeme i sa ove govornice pozvati još jedanputa da zaista poštivamo i naše zaštićene vrste životinja u Hrvatskoj. To su pojedine vrste sisavaca, ptica, gmazova, vodozemci, beskralježnjaci, naši dupini, sredozemna medvjedica, glavata želva, plemenita periska. Sredozemna medvjedica poznata je pod nazivom morski čovjek, pa kako netko uopće može pomisliti, a može, da naškodi čovjeku. Vidimo da može tako može i morskoj medvjedici. Ali zato evo podignimo svijest i podignimo glas, zaštitimo i naše životinje u Hrvatskoj. One jesu pravnom regulativom i zaštitom zaštićene ali evo nekakvu svijest i među djecom, što je dobro u vrtićima podignuti da je jako važno štititi te životinje. Mi ćemo podržati naravno ovaj prijedlog zakona. I iskoristiti ću prigodu obzirom da je evo ga ministar poljoprivrede ovdje s nama danas, on je uvijek ovdje, to moram reći za razliku od nekih drugih ministara koji nemaju uopće potrebu se pojaviti pred svojim zastupnicima. Ali onda moram mu i prenijeti poruku i poljoprivrednika i pitaju da li će možda iz Ministarstva poljoprivrede kojim slučajem doći i Zakon o zaštiti poljoprivrednika. Hvala.
Hvala. Branko Vukšić, replika.
Kolegice Sumrak, kada ste već spominjali dupine a ovdje je i ministar poljoprivrede koji bi možda mogao dati odgovor, sasvim sigurno znate ovih danas dovezeni su u Hrvatsku avionom dupini iz Amerike koji istražuju Jadransko podmorje. I koliko smo vidjeli iz medijskih natpisa i gledali jednu reportažu na televiziji, oni koji se brinu o zaštiti Jadrana rekli su da bi ti dupini pošto nisu iz tog područja mogli izazvati neke poremećaje i mogli bi prenijeti neke bolesti i da bi mogla biti veća šteta od koristi od onoga što će dupini istražiti. Sasvim sigurno meni kao laiku i mnogima s kojima sam razgovarao nedovoljno smo upućeni u to je li Ministarstvo poljoprivrede, jesu li inspekcije, znamo da je inspekcija dala dozvolu, međutim oni koji se brinu o zaštiti Jadrana kažu da nisu svi stručnjaci koji su trebali biti konzultirani, konzultirani. Pa onda kada bude ministar molim, ako i vi nešto o tome znate, znam da i ministar ako može dati odgovor o tome što je vrlo bitno.
Odgovor na repliku Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora, moja saznanja su malo drugačija od vaših, prema mojim saznanjima obavljena je prava karantena, u tom cijelom projektu sudjelovao je niz stručnjaka kako oceanografije stranih tako i naših. I prije nego što su uopće dupini pušteni u područja za traženje oni su zaista bili u karanteni na adaptaciji jer ne moguće bi bilo njega ispustiti iz aviona u područje Jadranskog mora. To su moja saznanja. Ja nekako uvijek imam vjeru, imam vjeru u struku i vjerujem struci i vjerujem da oni koji se bave takvim poslovima i kod nas, naši stručnjaci i koji se brinu o morskoj flori i fauni vode brigu do sada jer evo ga, moramo biti ponosni na naše Jadransko more, još uvijek najčistije more, ja bih rekla na svijetu, osim ako uzmemo ono u kojima se ne može uopće kupati. Evo, to su moja saznanja. Hvala.
U ime Kluba zastupnika SDP-a kolega Mario Moharić. Izvolite kolega.
Hvala potpredsjednice, poštovani ministre sa suradnicama, kolegice i kolege. Ovim zakonskim prijedlogom radi je o propisanoj provedbi uredbi Europske unije koja se odnosi na područje zaštite životinja. Zakon o zaštiti životinja u hrvatskom zakonodavstvu prethodio je Zakon o dobrobiti životinja iz 1999. godine a 2006. godine donesen je Zakon o zaštiti životinja. A ove 2013. godine ovaj Zakon je nadopunjen odredbama za preuzimanje i provedbu akata Europske unije u obliku direktiva i uredbi. Uglavnom te uredbe su ugrađene i u ovaj Prijedlog zakona. Donošenjem ovog Zakona uvjetovano je potrebom za provedbom nekoliko, odnosno 8 uredbi Europske unije o zaštiti životinja. Ove uredbe Europske unije o zaštiti životinja propisuju kao što smo već i čuli od ministra zabranu uporabe stupica na području država članica Europske unije te mogućnost unošenja na područje Europske unije krzna određenih divljih životinjskih vrsta i drugih proizvoda od tih životinja iz pojedinih država a koje ne koriste stupice u hvatanju životinja ili druge metode protivno međunarodnim humanim standardima. Nadalje, uvjete za odmorišta za životinje na kojima u trajanju od najmanje 12 sati ili dulje borave životinje, zatim zaštitu životinja tijekom prijevoza i prijevozom povezanih postupaka, zabranu stavljanja na tržište uvoz ili izvoz s područja Europske unije krzna, mačaka i pasa te proizvoda koji sadrže takvo krzno. Stavljanje na tržište i unošenje na područja Europske unije proizvoda od tuljana te zaštitu životinja koje se uzgajaju ili drže radi proizvodnje krane, vune, kože, krzna u vrijeme usmrćivanja. Stoga su ovim zakonom propisane odredbe za provedbu uredbi Europske unije o zaštiti područja na području Republike Hrvatske odnosno odredbe o nadležnom tijelu, postupanju nadležnog tijela, inspekcijskom nadzoru i prekršajnim odredbama u slučaju postupanja protivnom propisanim uredbama. Već smo čuli da inspekcijski nadzor nad postupanjem, prema uredbi Europske unije o zaštiti životinja provode veterinarski inspektori, lovni inspektori, inspektori državnog inspektorata te službenici carinske uprave. Donošenjem ovoga zakona prestati će važiti pojedine odredbe Zakona o zaštiti životinja jer će se sada provoditi ovim zakonom. Te sukladno tome prestati će važiti pravilnici doneseni prema uredbama Europske unije o zaštiti životinja. Ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se zakonodavstvo Republike Hrvatske sa zakonodavstvom Europske unije, te SDP podržava hitni postupak za donošenje ovakvog zakona.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Ivica Mandić. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, gospodine ministre sa suradnicama. Pa bez ikakvog razmišljanja Hrvatska Narodna Stranka podupire donošenje ovakvih i sličnih zakona jer ti zakoni prvenstveno se odnose na to da pokaže koliko je naše društvo humano, koliko je civilizacijski napredno. Tako jasno da ovaj zakon koji vodi brigu o zaštiti životinja regulira ovu problematiku na vrlo jasan i na vrlo dobar način. Također smo zadovoljni da su kriteriji Europske unije u zaštiti životinja na vrlo visokoj razini i da ćemo kao punopravna članica sigurno i mi prihvaćati sva ova pravila i sve ove uredbe. Ja bih samo rekao da bez obzira na donošenje ovog zakona Hrvatska od 1.7. kada je postala punopravna članica imala je obavezu primijeniti i primjenjuje sve ove uredbe s kojim je ovaj zakon i usklađen. Ono što je možda trebalo biti prije, da ovaj zakon dolazi tek sada, a mi smo stupili u Europsku uniju 1.7. iako je ovaj materijal došao do Sabora početkom mjeseca srpnja pa kažem to bi bila možda jedina primjedba zašto nismo o ovome prije razmatrali. Što se tiče temelja za ovaj Zakon o zaštiti životinja, tu moramo reći da se on temelji na osam uredbi, od toga su dvije uredbe vezane za Europsku komisiju i one su uredbe, šest uredbi koje su vezane za Vijeće Europske zajednice. Ono što je također za pohvaliti, a i kolege koje su prije mene raspravljali, da je prije nekoliko dana u organizaciji Ministarstva zaštite okoliša i carinske službe bila je baš jedna akcija koju mi iz klub HNS-a toplo pozdravljamo i podržavamo i takvih edukativnih ili preventivnih akcija bi trebalo bit puno više jer u ovom zakonu kojeg ćemo sada prihvatiti uredbama Europske unije puno naših građana koji nisu šverceri, koji se ne bave ilegalnim vrlo unosnim poslom, koji odlaze u turističke posjete u ove zemlje Afrike, Dalekog Istoka, gdje pojedine odjevne predmete uzimaju i to su veliki prekršaji i novčane kazne su za fizičke osobe od 5 do 15 tisuća. Zato bi svakako trebalo imati više ovakvih edukativnih akcija u koje bi se sigurno trebalo uključiti i Ministarstvo poljoprivrede, s obzirom da je on nadležno tijelo za provođenje ovog zakona i mislim da na takav način ćemo odgovoriti na pravi način i na dobar način informirati naše sugrađane koliko je ovaj zakon bitan i koliko je on važan za funkcioniranje. Također bih napomenuo da o dobrobiti životinja i mnoge sportske organizacije vode brigu tako da unutar Hrvatskog konjičkog saveza ide već nekoliko godina baš odredbe i uredbe o kojima se vodi dobrobit životinja. Tu svakako i dolazi dio ovih uredbi koje su vezane i za uredbu Europske unije po pitanju transporta, odmorišta, plana puta i svega ostalog. Ovdje bih pohvalio sve ove koji su radili na izradi ovog zakona i primjeni, da je u ovom zakonu točno definirano od nadležnog tijela koje je Ministarstvo poljoprivrede, koje u svom djelokrugu aktivnosti surađuje sa Carinskom upravom i Državnim inspektoratom. Također vrlo jasno se definira i nadzor, to su prvenstveno veterinarski inspektori, granični veterinarski inspektori, službenici Carinske uprave, lovni inspektori, državni inspektori. I kod ovog svega bih rekao da u potpunosti podržavamo i da na ovom zakonu, kao i na svim drugim zakonima koje donosimo u ovom Visokom domu budemo taj filter koji će čitavo vrijeme nalagati da se dosljedno provode svi zakoni koji se u ovom Visokom domu donose. Jer mi smo u radu od skoro dvije godine donijeli puno dobrih, kvalitetnih zakona, ali nažalost mi u našoj domovini ne idemo na primjenu zakona već idemo na izigravanje zakona. Zato bih apelirao ministru kao nadležnoj osobi ispred Ministarstva poljoprivrede, da veterinarskim inspekcijama, graničnim inspekcijama, carinicima i svim ostalima u ovom segmentu, da dosljedno provodimo zakone za dobrobit i čovječanstva, za dobrobit i životinja i za sačuvanje biološke raznolikosti na ovom svijetu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Kolegica Jadranka Kosor, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolega Mandić je nježno primijetio, vrlo nježno da evo danas raspravljamo o uredbama Europske unije koje smo morali prije implementirati u hrvatsko zakonodavstvo. Apsolutno veliki je propust što o ovome raspravljamo danas i što će ove uredbe kroz ovaj zakon, dakle uredbe Europske unije od kojih su neke donesene '91. godine, dakle davne '91. godine se početi primjenjivati i provoditi tri mjeseca nakon što smo postali članica Europske unije, dakle prvi dan nakon objave u Narodnim novinama. Prema tome mi smo evo na početku listopada, to je propust o kojem naravno treba ovdje govoriti. Ovaj smo zakon dakle dame i gospodo, kolegice i kolege, morali donijeti u lipnju, najkasnije u lipnju i ovaj je zakon trebao stupiti na snagu 1. srpnja 2013. godine kad je Republika Hrvatska postala 28. članica Europske unije. A što se tiče primjene zakona i izigravanja slažem se s vama, često puta smo toga svjedoci dakle da jedno donesemo, a drugo radimo. Jedno donesemo, izglasamo u Hrvatskom saboru, a drugo radimo. Ali nadzor nad provedbom propisa mora provoditi prije svega Vlada Republike Hrvatske.
Odgovor na repliku, Ivica Mandić.
Hvala lijepo uvaženoj kolegici Kosor. Pa nježno sam nastupio jer sam takav, nježan sam. Rekao bih da ovaj zakon je ispregovaran i bez obzira na to da li smo ga mi stavili u funkciju ili ne mi smo kao punopravna članica EU dužni poštivati ove zakone. Veliki broj uredbi koje sam napomenuo EU koje su u vremenu nastajanja od '91. do 2010. godine su ugrađene i prije u zakonodavstvo Republike Hrvatske. Ja koliko znam da smo mi početkom negdje mjeseca svibnja imali Zakon o zaštiti životinja koje je u puno stavki ugradio sve uredbe EU. Normalno da smo o ovome mogli razgovarati u 6 mjesecu ali vjerojatno zbog dinamike drugih poslova nismo, ali to ne znači da kao punopravna članica nismo poštivali ove odredbe od 1.7. što nam je obaveza jer to je bilo ispregovarano. Hvala.
Branko Vukšić, replika.
Pa evo mogu reći da nisam jako tronut činjenicom da mi primjenjujemo tri mjeseca kasnije. Daj bože da su to najveći naši grijesi u vezi EU i u vezi svega onoga što mi trebamo ispunjavati kao članica EU, ali ne kao članica EU, kao civilizirana zemlja. Ja ne mislim ništa, sjetite se mojih rasprava. Ništa se neće bitno neće promijeniti od 1.7. i ništa se nije, jer se mi ne mijenjamo. Prema tome, ali uostalom meni je zapravo onako ušlo u uho riječi gospodina Mandića koji je rekao da zakon pokazuje koliko je naše društvo humano. Zakon samo pokaže koliko smo mi onako voljni skribomani pisati zakone a ne koliko smo humani. I dalje se psi drže na lancima i dalje organiziramo borbe bikova, a te borbe proglašavamo hrvatskom tradicijom. Mi smo poznati po borbi bikovima. Pa cijeli svijet izučava borbu bikova na hrvatskom uzoru jer ne pridržavamo se uvjeta za držanje domaćih životinja. Prema tome, nismo humani. Mi ne brinemo o ljudima, ne brinemo o radnicima. Slažem se sa kolegicom Sumrak koja je rekla kad ćemo zaštićivati poljoprivrednike ili kad ćemo brinuti o poljoprivredi. Prema tome, mi znamo ovdje glumiti humanost i znamo se pretvarati dobro, ali mislim da se suštine ne držimo da su masu zakona tek mrtva slova na papiru.
Odgovor na repliku Ivica Mandić.
Hvala lijepo. Složit ću se da je veća obaveza svih nas kod donošenja ovih zakona provedba tih zakona. Ako ste me dobro slušali ja sam na kraju rekao to i apelirao na gospodina ministra da svojim utjecajem kao šef resora koji je vrlo značajan u poljoprivrednoj, veterinarskoj djelatnosti u Republici Hrvatskoj, da se striktno provode ova pravila. Ja ću reći da ovaj zakon sigurno polazi od činjenica koje sam napomenuo u svojoj raspravi da je on i civiliziran i da je on human i da ga trebamo provoditi. Ono što je bitno reći da sve ove nedostatke treba eliminirati i da je veća stvar od donošenja ovog zakona kad god se on donosio kako se mi odnosimo prema ovom problemu i prema ovom zakonu i kako ćemo ga provoditi u našoj državi. Cilj sviju nas je da se on provodi dosljedno i taj puta ćemo biti sigurno i civiliziraniji i humaniji. Hvala.
Hvala. U ime kluba zastupnika HDSSB-a kolega Igor Češek. Izvolite kolega.
Hvala lijepo potpredsjednice, štovani ministre sa pomoćnicima, kolegice i kolege zastupnici. Iako mi u klubu HDSSB-a vrlo često kritiziramo zakone koji dolaze iz resora poljoprivrede ovaj ćemo zakon podržati, jer on nije ništa drugo nego usklađivanje sa Europskim direktivama. I vidimo točno u zakonu što te uredbe EU propisuju o zaštiti životinja. One propisuju zabranu uporabe stupica na području država članica EU te mogućnost unošenja na područje EU krzna određenih divljih životinjskih vrsta i drugih proizvoda od tih životinja iz pojedinih država, a koje ne koriste stupicu u hvatanju životinja ili druge metode protivno međunarodnim humanim standardima. E sad ja ću uputit par pitanja kroz ovaj zakon ministru, nadam se da ću dobit odgovore čisto eto da javnost bude upoznata. Kako mi znamo da li se koriste stupice ili se ne koriste? Da li postoje nekakvi certifikati tko uvozi krzno od tih životinja ili ne postoje certifikati. To je jedno od prvih pitanja. Nadalje vidimo da što se tiče financija da su sredstva u državnom proračunu osigurana za poslove znanstvene podrške to je u redu. Ponovo se vraćam na članak 1. u samom zakonu koji opet govori o tim stupicama i humanim standardima. Dakle, kakvi su to humani standardi to je jedno od pitanja. Što se tiče sami odmorišta za životinje članak 5. govori da ministarstvo po podnesenom zahtjevu fizičke ili pravne osobe izdaje odobrenje udovoljavanju uvjetima za odmorište za životinje. Prije početka korištenja odmorišta a u skladu sa člankom 3. stavcima 1. i 3. Uredbe EZ broj 1255/97 te odmorištu dodjeljuje odobrenja. Sad mene konkretno zanima, znam da u zemljama članicama EU i mi smo danas članica EU postoje odmorišta za životinje, da li takva odmorišta postoje i kod nas u Republici Hrvatskoj. I smatram da malo to zamršeno za vozače jer oni znaju, odnosno moraju znati gdje se ta odmorišta za životinje nalaze. Što se tiče udovoljavanju ovim uvjetima njih utvrđuje stručno povjerenstvo koje je sastavljeno od dva službenika veterinarske struke i ovo je vrlo dobar članak jer ne miješaju se u ovo šumari i agronomi. Bilo je govora na odboru oko toga i to je dobar članak. E sad, članak 9. vozila prijevoznika koja se koriste za prijevoz životinja na putovanjima koja ne traju dulje od 12 sati do krajnjeg odredišta ne moraju udovoljavati odredbama priloga Poglavlja 6. točka 1.1.13.14.15. 34 Uredbe EZ br. 1/2005. Sad me tu konkretno zanima to trajanje putovanja od 12 sati, da li je to kontinuirano putovanje jer kao što znate vozači kamiona moraju raditi pauze, nakon 4,5 sata vožnje moraju imati 45 minuta pauze pa onda mogu ponovno 4,5 sata imati vožnje i onda 9 sati pauze. Što je s odmorom vozača u RH? Dakle, kako uskladiti taj Zakon o sigurnosti cestovnog prometa sa ovim zakonom? I članak 10. nam govori da vozači koji prevoze životinje i pratitelje životinja tijekom prijevoza moraju imati potvrdu o osposobljenosti u skladu s prilogom 3. Ono što me konkretno zanima da li svaki vozač koji prevozi životinje mora obavezno imati pratitelja životinja i kakve on struke mora biti? Da li on može biti veterinarski tehničar ili može biti radnik sa farme ili pomoćni vozač? To su pitanja koja su mi recimo nejasna. Što se tiče članka 11. zabrani stavljanja na tržište i unošenja na područje RH ili izvoz RH krzna mačaka i pasa te proizvoda koji sadrže takvo krzno u potpunosti podržavam ovaj članak. Otprilike ovaj zakon je dobar i dobro je da stupa na snagu. Mi ga naravno u klubu HDSSB-a podržavamo, jedino evo par tih nejasnoća ako mi možete pojasniti. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Češek slažem se s vašom raspravom i drago mi je da ste ova pitanja postavili, ali željela bih vam, sigurno će vam i ministar u jednom dijelu odgovoriti a ja bih željela reći da kad smo pregovore završili, a i kad smo pregovarali pogotovo posebice Poglavlje 12. kad se pregovaralo jako puno se je toga ugradilo. Mi smo ugradili u svoju zakonsku regulativu a posebice Zakon o veterinarstvu pa smo imali Zakon o dobrobiti životinja pa se sjećate, ali vi ste mlad možda se ne sjećate, tad su bile velike rasprave. Upravo o tome o prijevozu, što tu treba, kako treba, pa kakva moraju biti vozila za prijevoz životinja. Zaista mi možemo biti ponosni znate jer i bivši ministar i Ministarstvo poljoprivrede mukotrpne je pregovore vodilo na čelu sa Vladom RH, mukotrpne, ponekad čudnovate i za poljoprivrednike i za struku. Ali evo ga, mi danas bez problema ovo usklađivanje radimo, to su nijanse naime vezane i za stupicu. Što se tiče pratitelja da oni moraju biti certificirani. Znači, ne treba to biti baš agronomski tehničar ali mora ma da ta certifikacija se radi na Veterinarskom fakultetu, znači radi se o nekim takvim stvarima. I to je dobro jer ponekad su se do sajmova ili sa sajmova ili prevozili s jednog kraja Hrvatske na drugu otvorene životinje bez zraka, bez vode, bez mogućnosti uopće da se stoji. Danas se to naravno ne smije ali postoji prateća dokumentacija koja prati takav prijevoz, postoji inspekcija koja to prati i naravno radi se i o savjesti. Ali tu i MUP ima važnu ulogu kad vidi da napravi naprosto provjeru. Eto.
Odgovor na repliku, Igor Češek.
Kolegice Sumrak pa hvala vam na replici. Upravo sam i postavio to pitanje kako bi se izazvala rasprava nekakva o tim pitanjima jer to zanima javnost. Dakle, da li je obavezno da bude taj pratitelj životinja jer ljudi koji vide u zakonu Uredba EZ br. 1/2005. pa ljudi ne razumiju i teško im je pronaći te uredbe. Zato, isključivo zbog toga sam postavio tih par pitanja kako bi javnost saznala o čemu se konkretno radi. Hvala.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu, prvi je kolega Boris Blažeković.
Hvala gospođo potpredsjednice, gospodine ministre sa suradnicima. O samom zakonu i nekim detaljima zakona u ime HNS-a govorio je kolega Mandić, a ja ću o cijelom problemu, cijeloj problematici pristupiti nešto drugačije pa ću ponoviti jednu od svojih rasprava. Naime, važno je govoriti osim o krizi u gospodarstvu i krizi u društvu i o nama, o nama kao ljudima, o nama kao pojedincima koji živimo u zajednici sa drugim pojedincima i pojedinkama. Važno je govoriti o nama i našim nastojanjima da živimo u uređenom društvu, društvu u kojem možemo realizirati osobne talente i ostvariti svoje ambicije. Svi se rađamo, ne baš svojom voljom, kao slobodni pojedinci i pojedinke s pravom na život, pravom na sigurnost, pravom na slobodu i s pravom na sreću. Kao punoljetne pojedinke, odnosno pojedinci mi smo se dobrovoljno odlučili da želimo živjeti u uređenoj zajednici i zato smo osnovali državu. Ona, država je tu da nam osigura sigurnost, da nas štiti od nas samih i od ugroza izvana. Država ima zadatak osigurati nam jednakopravan okvir u kojem svi jednakopravno ostvarujemo svoje želje i svoje ambicije shodno našim osobnostima, talentima u okviru pravnog poretka. Uz to smo se odredili da želimo i socijalnu državu. U razvijenom svijetu tzv. zapadne civilizacije najmodernije i najnaprednije države u čiji krug smo nedavno i mi ušli pokazuju najviše domete humanosti i osjetljivosti na bilo čije patnje. Moderna društva osim patnje ljudi sve više razumijevaju i patnje životinja. Moderna društva etabliraju prava životinja i štite ih zakonskim propisima. Hvala Bogu i Hrvatska je takvo društvo. Mahatma Gandhi je zapisao "Veličina i moralni napredak nekog naroda, moći će se mjeriti po tome kako postupa prema životinjama." U današnjem svijetu sve se više približavamo idealima o pravima svih živih bića. Još uvijek u kolektivnoj svijesti svih naroda i država prevladava mišljenje o neophodnom uzgoju životinja za prehranu i tog će se na dulji rok rijetko koja država što je razumljivo odreći. Ipak donose se striktni propisi o načinima ubijanja tih životinja s direktnim odredbama tehnički preciznim uputama i načinu uzgoja i o načinu ubijanja životinja za prehranu ljudi u cilju maksimalno mogućeg umanjenja patnji tih životinja. Sve su veće restrikcije o uzgoju životinja za krzno i kožu i tu su društva sve svjesnija. Društva danas osuđuju i države zabranjuju razne pokuse na životinjama, eksploataciju životinja u cirkusima, zatvaraju se i maksimalno humaniziraju zoološki vrtovi. Kućni ljubimci postaju članovi obitelji, a veterinari naprosto postaju obiteljski liječnici. Svijest o pravima i humanijem odnosu spram životinja sve je viša. Istina je što je netko negdje napisao da će nam se naši potomci u dalekoj budućnosti čuditi i gledati će na naše doba kao doba nebrige za prirodu i okoliš i kao doba okrutnosti spram životinja i vjerojatno će im biti teško shvatljivo da smo bili toliko nerazumni u odnosu na prirodni okoliš i nehumani u odnosu spram životinja. Humanost je općenito i prihvaćeno korišteno stajalište prema kojima djeluju pojedini individualni. To su sreća i dobrobit pojedinca i društva, poštovanje dostojanstva identiteta i života čovjeka, razvoj čovjeka, dopuštanje razvoja dostojanstva i slobode ljudi u društvu. Filozofija humanizma su često raspravljali o poželjnim osobinama čovječnosti pogotovo o temama kao što što čini čovjeka čovjekom ili kakav bi čovjek trebao biti. Glavni cilj humanizma bilo je mirno tolerantno i kultivirano ophođenje između ljudi. Johan Gotfrid Herder je bio mišljenja da je čovječnost samo djelomično uređenja i da se tek mora razvijati nakon rođenja. Razvijanje čovječnost se mora stalno nastaviti inače ćemo potonuti natrag u sirovu animalnost i brutalnost. Prema teoriji čovjek može svoj položaj čovječnosti umanjiti ili uvećati prema svojim djelima. Djela koja povećavaju čovječnost sadrže dobre ciljeve kao što su ljubaznost, dobrota, čovjekoljublje, milosrđe i suosjećanje. Teorija humanista je također definirala i nepoželjno ponašanje tzv. nečovječnost. Filozof Ciceron postavio je pitanje "Što čini čovjeka čovjekom?", te sam sebi odgovorio "Bezobziran čovjek koji se ne zanima za druge ljude nije human, on je nečovječan". Prema istim razmišljanjima uz pomoć dobrih ili zlih djela pojedinci mogu postati čovječni ili nečovječni. Iako se prema nekim definicijama čovječnost definira kao moralno ponašanje čovjeka u skladu sa etičkim vrijednostima postavljenim u određenoj zajednici, često se događa da prilikom radikalizacije neke zajednice da se ti pojedinci protive agresiji koja im se nameće. Princip humanosti odnosi se na jednakost svih ljudi bez obzira na porijeklo i spol, dostojanstvo ljudi i pacifizam odnosno odbijanje napadanja drugih. Također sadrži toleranciju i poštovanje svih osoba i njihovih uvjerenja, a u ponekim perspektivama i poštovanje životinja i prirode općenito. Čovječnost se često veže uz duhovnost. Čovječnost je temelj za ljudska prava i u većini demokratskih država svijeta koje su se polagano razvijale kroz povijest. Grubo kršenje prava ljudi tijekom ratovanja, diktature ili eksploatacije neke nacije predstavlja katkad zločin protiv čovječnosti. Terry Eagleton je razvio teoriju kako je zlo u ljudima imanentno ali isto tako imanentna je ljudska borba protiv zla. Naime svako zlo traje i može trajati neko kraće ili dulje razdoblje ali je u ljudskoj naravi da zlo prepoznaje da se protiv zla bori te da se borba protiv zla od često pojedinaca imali manje grupe pretvori u borbu cijelog društva protiv zla dok se određeno zlo ne pobijedi. Dobro odnosno čovječnost na koncu uvijek pobjeđuje jer je uz razum po naravi jače od zla. Čovječnost se posebno iskazuje u odnosu spram slabih i nemoćnih. Životinje su u odnosu na ljude potpuno nemogućne i u okrutnoj su vlasti ljudi. Ljudi su sve svjesniji da okrutnost prema životinjama zlo i sve su više svjesni svoje obveze zaštite životinja. Zbog toga se i donose zakoni koji određuju humaniji odnos prema životinja i štite prava životinja. Ovakvi zakoni osim što čine dobro slabijima u ovom slučaju životinjama, čine i nas ljude više ljudima i jasno kao i moji kolege iz kluba HNS-a podržat ću ovaj zakon. Hvala.
Hvala lijepa. Kolega Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa da ne bi ispalo da danas govorimo samo suhoparno o usklađivanja članaka zakona sa uredbama EU koje su nam proslijeđene u različitim vremenskim razdobljima, ja bih započeo svoje izlaganje sa jednim odgovorom kojeg je dala jedna osoba kada su je upitali u emisiji koja se bavi naravno jednim pozitivnim odnosom prema životinjama, a nije iz Hrvatska niti je bila hrvatska emisija, iz jedne susjedne države, pitali su je kaže koje životinje najviše volite. Onda je dotična osoba rekla, najviše volim svinjetinu, govedinu, janjetinu i kozletinu. Pa da ne bi samo na tome ostala ova rasprava i na usklađivanju sa člancima zakona, zapravo mi se jako svidjela rasprave prethodnog kolege koji je govorio o potrebi da imamo sasvim drugačiju svijest i odnos prema životinjama. I rekao bih da je tragično za naše društvo ne samo ovo kašnjenje, jer ovo je kašnjenje samo jedno vremensko usklađivanje sa ovim uredbama nego je tragično da prije nismo ugradili u određene zakone znatno prije, da nismo ugradili potrebu da se sasvim drugačije odnosimo prema životinjama. Evo kolegica mi dobacuje jesmo, ali da jesmo onda danas ne bismo imali ove uredbe koje dodatno pojačavaju svijest svih nas i u Hrvatskom saboru i u hrvatskoj javnosti. Naime životinje mogu biti najbolji prijatelj čovjeku, kao što smo mogli vidjeti iz brojnih primjera ne samo u Hrvatskoj nego i u cijelom svijetu, ali čovjek može biti najveći neprijatelj životinja. Čovjek je uzročnik istrebljenja brojnih životinjskih vrsta. Čovjekova pohlepa za novcem i pohlepa za društvenim statusom može biti uzročnikom ugrožavanja ravnoteže na našem planetu. Samo ću spomenuti nekoliko primjera, npr. skoro istrebljenje nosoroga jedne predivne životinje koja se čak brine o tome da ne dođe do požara, koja ima urođeni instinkt da tamo gdje se pojavi vatra galopira i gasi tu vatru. Samo zbog toga što ima taj nos, odnosno tu kljovu kako se već zove, taj rog koji je nažalost evo u upotrebi pojedinaca koji komercijalno pokušavaju iskoristiti taj rog za razne predmete i samo zbog toga je ta životinja ugrožena, dakle pred istrebljenjem. Druga životinja je slon. Slon je bio puno rasprostranjeniji na kugli zemaljskoj nego što je to danas isto radi kljova, radi slonovače koja vjerojatno krasi brojne domove diljem svijeta. Dakle ovo samo pokazuje na što je sve čovjek spreman da bi zanemarujući, ne možemo reći prava zato što ta prava nigdje nisu napisana ali ajmo reći ja ću reći Božji zakoni. Zanemarujući te Božje zakone odnosa prema živim bićima zapravo je spreman na uništenje svega oko sebi. Ali da to nije usamljen primjer dovoljno govore ratovi gdje je čovjek spreman uništiti druge, uništiti druge ljude i uništiti druge zemlje da bi ostvario svoj interes. Dakle, živimo u stoljeću koje sasvim sigurno će biti znatno naprednije, ja se duboko nadam nego prošlo stoljeće u kojem su ratovi bili glavna obilježja. I sami smo doživjeli Domovinski rat gdje su naši susjedi bili spremni istrijebiti nas. Dakle, jasno je o čemu govorimo. Govorimo o potrebi da svijest, naša svijest bude sasvim drugačija. Reći ću jedan povijesni primjer a to je odnos sv. Franje prema životinjama. To je vjerojatno uzor za sve one koji znaju o čemu govorim, kakav odnos prema životinjama bi trebao biti. I zato me žalosti ovdje jedna formulacija koja glasi, kaže, ovaj Zakon se donosi da bi se zaštitile životinje u vrijeme usmrćivanja. Ima li većeg paradoksa, ja se slažem, ja razumijem smisao ove rečenice, ovdje je riječ zaštita životinja koje se uzgajaju ili drže radi proizvodnje hrane, vune, kože ili krzna u vrijeme usmrćivanja. Može li se zaštiti netko koga se želi usmrtiti. Ajmo barem promijeniti tu formulaciju. Idemo barem to promijeniti da ne ispadnemo ovako rekao bih vrlo okrutno, u našem zakonodavstvu i u našem obrazloženju kaže zaštita životinja u vrijeme usmrćivanja. Dakle, očito nam je potrebna drugačija svijest o tome s čime smo okruženi i na koji način ćemo pristupiti tim problemima. Pa govoriti o domaćim životinjama. Evo kolega je malo prije rekao i psi se drže na lancima. Da, to je interesantna konstatacija. Ali recimo kada vam jedan pit bul ide u susret bez lanca, onako bijesan pitanje kako biste postupili. … [[Upadica se ne čuje.]] A mislili ste na lanac ove metalne i željezne, da, da. Dobro ali takve tipove životinja očito vrlo je teško izdresirati dobro, rijetki su ti, vrlo je malo onih koji kao onaj gospodin na televiziji koji ima emisiju koji dosita smiruje pse i koji ima jedan poseban odnos ali vjerojatno je to jedan od možda na sto milijuna takvih osoba koji imaju pse i koji mogu na takav način pristupiti životinjama, smiriti ih i biti zapravo, osjećati zapravo njihove potrebe i ono što te životinje trebaju u tom određenom trenutku. Dakle, taj odnos i prema domaćim životinjama je vrlo upitan. Naime, činjenica da imate puno vlasnika koji svoje životinje napuštaju, odnosno koji ih ostavljaju na raznim mjestima i stvaraju jedan društveni problem. Trenutno evo prije par dana u Rumunjskoj ustavni sud, zamislite Ustavni sud Rumunjske donosi odluku da se te životinje psi, kojih ima na desetke tisuća u glavnom gradu Bukureštu da se usmrćuju, da se trebaju usmrtiti. Dakle i taj odnos, opet dodatno to usmrćivanje zapravo je prouzročio čovjek svojim lošim ponašanjem prema tim istim životinjama. O ljudima koji uvoze krzna od zaštićenih životinja i drugih divljih životinja koje se u ovome slučaju zakonom zaštićuju i zapravo zabranjuju ja ne bih komentirao previše. Mislim da je to svima jasno o čemu se radi. Ali je doista potrebno vidjeti zapravo posljedice ovoga zakona. Sada ću se vratiti malo na zakon, mislim da sam dovoljno govorio o ovom jednom općem aspektu. Naime, već je kolega Češek govorio o pratiteljima. Jesu li prijevoznici koji danas prevoze životinje, jesu li oni svjesni što će trebati imati. Govori se o odmorištima, kakva će biti ta odmorišta, gdje će biti ta odmorišta. Gdje će biti ta odmorišta, na kojim mjestima, tko će ih kontrolirati. Dakle da li je veterinarski inspektorat kapacitiran sa dovoljno inspektora da bi taj posao obnašao. Kolega mi kaže jest [[Upadica: Je. I kolegica ti kaže.]] Dobro. Želim vam vjerovati ali ću vam reći recimo da imamo slučajeve građevinskih inspektora. Ja ne znam da li je to isti slučaj. Isti bi odgovor dobio od Ministarstva graditeljstva, vjerojatno rekli pokriveno je građevinskim inspektorima. Međutim, jedan građevinski inspektor u jednoj županiji u koju ne može obići u jednom danu. Takav je slučaj recimo Dubrovačko-neretvanska županija. On ne može u jednom danu obići našu županiju. Poći na Lastovo i vratiti se treba vam doslovno dva dana. Dakle, pitanje primjene ovog zakona je doista nešto što je izuzetno važno. I ja sumnjam da su ova sredstva koja su tu osigurana da su ona dovoljna, ali evo nadam se da ćete me opovrgnuti u ovim izjavama. Želim vjerovati da je doista sve pripremljeno na način da su svi prijevoznici koji se bave ovim poslom da su upoznati dobro i da funkcioniraju već po tom principu. Ali isto tako želim vjerovati da će se kontrola ovih poslova doista pooštriti. Jer kažete jest, da, moguće da jest ali ja i dalje vidim brojna krzna od nekih zaštićenih životinja oko nas. Trenutno ne zato što je još uvijek ljeto, jesen, ali za par mjeseci ćemo to vidjeti. Ja doista apeliram na …/Govornik isključen./… jedan drugačiji odnos prema životinjama je apsolutno potreban i svijest o tome da trebamo se mijenjati mi sami u tom odnosu je itekako važan. Evo nadam se da će i ovaj zakon … uredbe tome doprinijeti, ako ništa drugo barem onda u onim svakodnevnim problemima koji se javljaju i kod uzgoja životinja i kod njihovog transporta i kod svega onoga što je vezano nažalost uz gospodarsku eksploataciju.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Ivica Mandić, izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Ne bih htio kolegu povrijediti, ali u vremenu dok je kolega bio europarlamentarac mi smo o masi ovih uredbi razgovarali i njih ugradili u zakonodavstvo Republike Hrvatske. Nadalje, ono s čim se slažem s vama, da je sigurno potrebno jačanje svijesti kod svih nas i dobro je da o ovoj temi razgovaramo i više nego što je recimo bilo prijašnjih puta kad smo imali ovu točku, koja je dolazila obično 9 ili 10 navečer. Znači ovdje trebamo poslati javnosti poruku da je ovo itekako bitan problem jer u ovom zakonu nisu problem životinje, problem su ljudi, problem je čovjek i ja bih rekao decidirano da je jedan veliki broj ljudi u Republici Hrvatskoj su i civilizirani i humani i poznato je da je Republika Hrvatska i pogotovo njezini poljoprivrednici su dobri stočari, da imaju puno ljubavi, puno znanja. Prema tome, tu trebamo zajedno radit na podizanju svijesti. A što se tiče funkcioniranja ovoga zakona, on funkcionira mislim da je negdje dvije ili tri godine, da je Veterinarski fakultet Zagreb taj koji izdaje certifikate i da svi oni koji žele biti pratitelji moraju platit o svom trošku, tako da je novaca dosta i da ova sva druga usavršavanja idu na trošak onih koji to traže. Recimo ja kao inženjer stočarstva ne mogu biti pratitelj, a jedini posao u životu je bio rad sa životinjama. Znači, Veterinarski fakultet je propisao određeni dio znanja koja morate imati u biti da bi poboljšali sigurnost životinja i mislim da je to dobar i dobro je da je ovaj zakon pred nama i da na ovakav način o njemu raspravljamo, ali nikad dovoljno rasprava od vrtića, osnovne škole, srednjih škola i do ovakvih rasprava u društvu. Zato sam u mojoj raspravi i rekao da Ministarstvo bi se trebalo uključit u ovakve promotivne aktivnosti što je bilo na aerodromu Zagreb prije nekoliko dana, jer koliko znam negdje 33000 ugroženih biljnih i životinjskih vrsta u ovom svijetu ima. I vjerojatno ste čuli da za ovu najveću katastrofu kod slonova, trovanje sa…
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Frano Matušić.
Slažem se kolega, moguće da sam dok sam bio promatrač u Europskom parlamentu propustio određene rasprave što mi je žao, jer bih i sam u njima sudjelovao. Ali doista pitanje i ja se slažem s vama da sasvim sigurno velika većina ljudi u Hrvatskoj ima jedan pozitivan i dobar odnos prema životinjama, ali nažalost ima i onih koji taj odnos nemaju i upravo zbog njih danas ovo govorim što govorim, ne zbog onih koji imaju svijest o tome kako je potrebno odnositi se prema životinjama nego upravo zbog onih koji to očigledno ne razumiju i zbog kojih zapravo postoji i šverc određenim vrstama životinja i zbog kojih postoji šverc, odnosno nabavka određenih krzna koja su od zaštićenih ili divljih životinja itd. i zbog kojih se zapravo i donose ovi zakon. Zbog mene se sasvim sigurno ne bi trebalo, sigurno se ni zbog vas i zbog drugih kolega ovdje u Saboru. Ali ono što je potrebno je istaknuti doista potrebu edukacije, a rekao bih i jednog drugog odnosa prema prirodi u kojoj živimo jer ta priroda je doista taj cijeli i životinjski i biljni svijet, pa i mineralni ako hoćete je nešto s čime se trebamo na drugačiji način upoznavati i drugačije educirati i mislim da tu škola apsolutno treba imati jednu snažniju ulogu po tom pitanju i ja sam uvjeren da će se to mijenjati. Netko je spominjao mislim životinjske zoološke vrtove. Gledajte, to je možda jedno vrijeme bilo vrlo atraktivno u 19. stoljeću kad su oni krenuli, kad su krenula romantična istraživanja po zemljama Afrike itd., međutim danas kad promatrate te životinje u tim kavezima koji ne žive u svojim prirodnim staništima onda se bez obzira jedan fenomenalan odnos koji imaju ti veterinari i oni ljudi koji se bave s time, timaritelji itd., bez obzira na to, te životinje zapravo žive u zatvorima, u tim kavezima koji jednostavno nisu njihova staništa i doista treba vidjeti na koji način pristupiti tim problemima, jer danas se Europa bavi i s tim problemom. Bavi se problemom zapravo da ti zoološki vrtovi što više zapravo se smanje i da na neki način nestanu u budućnosti jer ono što trpe te životinje u tim uvjetima doista nije primjereno, bez obzira na potrebu čovjeka da se upozna da se upozna sa svim životinjskim vrstama.
Hvala lijepa. Branko Vukšić, replika.
Uvaženi kolega Matušiću, ja dijelim s vama sumnjičavost za provedbu ovog zakona. Možda smo bolji prema životinjama nego prema samima sebi, odnosno nego prema drugim ljudima. To je možda dobro da pokazujemo neku humanu stranu, ako nismo humani prema sebi pa ajde djelić humanosti pokazujemo. Naravno ja se pitam … životinju, oni koji se bave više time, koji su u tome uvjeravaju nas da postoje inspekcije, postoje nadzori. Međutim, ovo sve što doživljavamo svaki dan, evo što ste vi rekli o građevinskim inspektorima, recimo ja na Cresu nisam nikad vidio građevinskog inspektora koji je propuštao sve bespravne gradnje itd., moglo se to osujetiti itd. Nema jednostavno građevinskih inspektora, oni koji jesu ne rade svoj posao kako treba. Kad sam govorio o psima na lancima nisam na uzici psima koje treba, koje je obaveza, propis, nego psi na lancima koji su čitavo vrijeme na lancima i što su razdraženiji to su gazde sretnije na tome što je zabranjeno. Naravno da bi mi trebali ovo što ste vi govorili zapravo ekspozicija vam je bila o općem aspektu zakona. Meni je taj opći aspekt zakona o kojem ste vi govorili puno zanimljiviji nego sam zakon, jer sam zakon propisuje neke odredbe i rekli ste da je životinja najbolji čovjekov prijatelj ste rekli onu poznatu. Ali u kakvom mi društvu živimo i u kakvim vremenima živimo čini mi se da je životinja vrlo često jedini iskreni čovjekov prijatelj.
Odgovor na repliku Frano Matušić.
Da, počinjemo jednu filozofsku raspravu imamo li pravih prijatelja, da to je pitanje za svakog. Ali kad ste spomenuli inspektorate sad sam se sjetio jednog slučaja u Dubrovniku imamo jednog građevinskog inspektora za cijelu županiju. Imate izdano jedno rješenje o rušenju antenskih stupova. Antena naših vrlih vlasnika razno raznih telekomunikacijskih kuća koji su na jednu zgradu koja je u srcu jednog naselja gdje živi na desetke tisuća ljudi montirali ni manje ni više nego 21 antenu. U okolini te zgrade na kojoj su te 21 antene žive deseci tisuća ljudi, a ljudi koji su najbliži tome imate raznih bolesti od karcinoma pa dalje, imate nekih bolesti za koje ljudi ne znaju zašto su bolesni, barem službena medicina nije uspjela ustvrditi. I bez obzira na rješenje iz 2011. godine o rušenju takvih objekata nitko ne postupa po njima. Ministrica je spremna srušiti vjerojatno neke kuće gdje ljudi žive koji su iz raznih razloga gradili. Ja nisam protiv toga da se tamo gdje jednostavno nije se smjelo graditi da se to ruši, tamo gdje se ne smije graditi zaštićeni obalni pojas, zaštićeni dijelovi prirode itd. Ali bilo je situacija gdje su ljudi vidimo cijela naselja su nikla i bili su spremni srušiti tu kuću koja je rješavala možda jedno socijalno pitanje prije nego što su spremni srušiti jedan objekt za kojeg su izdali dozvolu za rušenje a škodi ljudima, šteti ljudima. I što onda, o čemu ćemo pričati. Hoćemo li sad opet pričati o životinjama. Dakle, ljudi uništavaju ljude i nemaju taj normalan odnos jedni prema drugima zato što su spremni zbog profita sve napraviti pa i ubiti drugoga i to je činjenica današnjeg svijeta i protiv toga se moramo svi boriti.
Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijep gospođo potpredsjednice. Pa uvaženi kolega Matušić, doista imali ste jednu umjetničko-filozofsku raspravu o ovom zakonu i postavili ste niz filozofskih pitanja na koje se jednako tako može i odgovoriti, pa evo postavili ste pitanje i vezano za zaštitu životinja prilikom usmrćivanja. Već je riješeno zakonski pri dobrobiti životinja, a to je jednako tako teško okrutno ubojstvo, lako ubojstvo. Ja sam se uvijek pitala ubojstvo je ubojstvo, a usmrćivanje životinja je usmrćivanje. Ali zaista postoje drastični primjeri usmrćivanja životinja na najdrastičniji način batovima i slično što je naravno kažnjivo. Zatim ste rekli, govorili ste i filozofski o odnosu ljudi prema životinjama i naravno treba spomenuti rat, oni koji su se tako krvoločno odnosili u Hrvatskoj prema hrvatskom narodu tako su se odnosili moram reći krvoločno i prema životinjama koje su ovdje zatekli pa su ergele pojedine, konji u ergelama za koje kažu da su svi ljudi moraju ih voljeti zato što su takve životinje, zato jer oni vole ljude. Bile su do kosti izgladnjele. Pustili su životinje bez vode, natjerali su ih u šume, natjerali su ih u ritove. I znate tko je pomogao? Ovi ljudi o kojima vi imate malo vjere a to su veterinarski inspektori i veterinarski tehničari koji su zaista Hrvatsku u to vrijeme Domovinskog rata riješili od mnogo, znači bolesti koje prelaze sa životinja na ljude. I sad još jedno malo vama pitanje ono što bi se recimo različiti zaštitari koji zaista kažemo ponekad se ide drastično u zaštitu, a to je recimo i vaša glazbena gudala o kojima vi jako dobro znate. I zaista ja mislim da plastična struna nije jednaka kao što je struna koja se uzima od konjskog repa, ali naravno i tu moramo voditi brigu kako ćemo tu dlaku skinuti sa konjskog repa i tu je baš ta dobrobit životinja kad konj ne osjeća u tom trenutku bol ako se ona uzima kad je konj još živ, pa da se to riješi na taj način. Evo ga.
Hvala. Odgovor na repliku, Frano Matušić.
Sad smo ušli malo i u stručno-specijalističke stvari, ali da me se ne bi krivo razumjelo. Ja doista vjerujem u pošten rad veterinarskih inspektora. Naravno to ovisi o pojedincu, ali u glavnini apsolutno imamo povjerenje u njihov rad i njihovu stručnost i u to ne sumnjam, nego samo govorim o kapacitiranosti i o tome da se doista sve ono što je potrebno napraviti u tom pregledu dok se životinje transportiraju itd. da treba napraviti. Evo, samo sam u to izrazio jednu sumnjičavost ali nadam se da ćemo opovrgnut predlagatelja. A što se tiče konjskog repa i gudala pa sasvim sigurno. Gledajte oni koji se bave tako jednim zanimanjem koje je teško reći zanimanje, dakle koji se bavi umjetnošću, onaj koji se bavi umjetnošću i oni koji rabe ta gudala vjerovali ili ne neki od njih koji su vrhunski umjetnici su rekli da točno mogu osjetiti razliku koju oni osjećaju kao neku vrstu energije i da točno mogu osjetiti razliku da li je nešto bilo pozitivno ili negativno u tome. Sad naravno da je to pitanje njihovih osjećaja i da je teško ulaziti u obrazloženja, ali je zanimljivo da upravo to oni govore i da sasvim sigurno da je potrebno uvijek voditi računa bez obzira o kakvom objektu, o kakvom predmetu se radi. Ako je riječ o porijeklu životinja onda treba voditi brigu o tome na koji način se dolazi do toga apsolutno.
I kolega Nenad Pleše. Izvolite, replika.
Kolega Matušić evo svojim izlaganjem ste me ponukali da se javim u ovu raspravu. Spomenuli ste nosoroga kao životinju koja sprječava požare. Kao osobu koja dolazim iz sektora vatrogastva to mi je vrlo zanimljivo, šteta da mi nemamo nosoroga tu kod nas. Ali imamo mi naših životinja domaćih koje bi isto tako mogle poslužiti u borbi protiv požara, a takve su koze. Naročito one koze koje brste po okolici naseljenih mjesta pa samim time što očiste tu površinu, spriječe da taj požar dođe do kuća, da ih ugrozi pa nastanu velike štete. Evo kad govorimo o životinjama kao mogućnosti da nam posluže i u borbi protiv požara ja bih evo i preporučio ministru poljoprivrede da da potpore i u kozarstvo kako bi imali koristi i u stočarstvu i u borbi protiv požara za zaštitu od požara i samim time i u gospodarstvo. Evo, hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Frano Matušić.
Pa slažem se kolega s vama. Ja sam gledao neke fotografije koje su napravljene prije 80 do 100 godina, upravo dubrovačkog kraja, Dubrovačkog primorja itd. Dok su se tamo uzgajale koze tamo nije bilo ni drača ni ničeg, to jednostavno koza je sve pobrstila. To je naša zamjena za nosoroga koji je zapravo životinja koja je apsolutno doprinosila u mnogo aspekata, u očuvanju prirode. Zapravo na neki način je bila pomoćnik čovjeku u obradi zemljišta i svega onoga što je bilo potrebno raditi. Imate fotografiju recimo Korčule na kojoj nije bilo nijednog bora, nitijedan bor nije bio, nitijedan bor nije postojao. Alepski bor je došao sa Austrijom, sa Austrougarskom. Bor uopće nije biljka koja je autohtona, ona je danas naravno prihvaćena kao takva i lijepo je vidjeti doista neki pusti otok zeleni sa borom ali to uopće nije bilje koje je raslo na tom području. Tu su bili samo maslinici i vinova loza. I kad vidite suhozide danas na otoku Korčuli, kad izgori jedan dio Korčule onda možete vidjeti suhozid. Svaki pedalj zemlje se obrađivao. Naravno da su i koze bile prisutne i da su pomagale u tome da to bude što bolje obrađeno i da nije bilo nikakvih kažem ni drača ni ostalih drugih biljaka koje su zapravo na neki način onemogućavale bolje prinose. I u tom smislu apsolutno slažem se s vama treba poduprijeti kozarstvo, ali ne samo iz tog razloga, i radi sireva i radi svega onoga što je dobro što dolazi dobro od te životinje. I naravno jedan drugačiji odnos prema toj životinji.
I nastavljamo s raspravom. Kolegica Ljiljana Cvjetović.
Poštovana potpredsjednice, poštovani ministre ja bih samo napomenula da usklađivanje zakonodavstva RH sa zakonodavstvom EU ne smije biti samo prepisivanje uredbi i direktiva jer svaka zemlja ima pravo ugraditi u zakone sva dobra rješenja koja je dosada ostvarila i koja ih već primjenjuje. Uz to nužno je poštivati i specifičnost svake zemlje. To vrijedi za svako područje pa tako i za područje zaštite životinja na kojem je Hrvatska dosada ostvarila iznimne rezultate. Za neke od njih primila je i međunarodne pohvale. Konkretno se to odnosi na članak 12. prijedloga zakona kojim se dopušta stavljanje na tržište i unošenje na području RH proizvoda od tuljana prema odredbi Uredbe EU. Po sada važećim zakonskim odredbama u Hrvatskoj je zabranjena trgovina proizvoda od tuljana. I zbog čega Hrvatska mijenja tu odredbu i odriče se teško izborenog prava u zaštiti te životinje?
Hvala lijepa. Završno u ime predlagatelja ministar poljoprivrede Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Prije svega zahvala svima na izlaganje kolegice i kolege u ime klubova i pojedinačnoj raspravi. Pokušat ću odgovoriti vrlo kratko. Zapravo sam vidio ili iščitao jednu ozbiljnu primjedbu ovdje a to je zašto je ovaj zakon sada u ovom Domu? Vrlo jednostavno mi smo ga, odnosno preko 50% acquisa koji smo morali uskladiti kao RH je bilo vezano za ovo ministarstvo i to smo napravili u rokovima koje smo imali do 1.07. do samoga ulaska. I ovaj zakon je bio u lipnju, odnosno u srpnju na Hrvatskoj vladi i donesen. Vi ste imali godišnji odmor pa nije jednostavno stigao u proceduru Sabora odraditi. Kad govorimo o možebitnim lošim učincima, odnosno zašto se kasni, njih apsolutno nema. Svih ovih 8 uredbi o kojima govorimo su direktno primjenjive, izravno primjenjive kao uredbe koje nas obvezuju, a osim toga ako smo dobro pogledali u materijale koji su išli uz prijedlog ovoga zakona mi gospodo imamo Zakon o zaštiti životinja 135/2006. pa smo imali jedne izmjene u prošloj godini. Znači, kompletna zakonska i zaštita i procedura je bila i sa nizom podzakonskih akata cjelovito definirana i po njoj su radili svi oni koji su trebali raditi. Znači, tu nismo imali nikakvu prazninu ili nikakvo kašnjenje. Možda par samo konkretnih odgovora koji su ovdje bili. Poštovani kolega Češek, članak 1. Prijedloga zakona o provedbi uredbi je samo nabrojane stvarno koje uredbe implementiramo u ovom zakonu i to su originalni nazivi uredbi. Za razliku od toga u zakonu o provedbi uredbi mi ne prepisujemo uredbe nego samo radimo opis primjene odnosno procedure primjene tih uredbi kroz naše zakonodavstvo. Vezano za to bilo je i pitanje kako znamo da se koriste ili ne koriste stupice. One su zabranjene i u EU, samim time i u RH, a eventualno za bilo koju robu koja dolazi na taj način inspekcijske službe koje su navedene koje su definirane će postupiti prema tome kako trebaju. Odmorišta za životinje, govorimo o odmorištima za životinje kao o nečem što do sada nismo znali da postoji obaveza članak 34.pravilnik o uvjetima koji moraju dovoditi odmorišta za životinje Narodne novine br. 37/2008. Ono što je jednostavno kod primjene ovih uredbi da će se morati uvjeti koje takvi prostori trebaju zadovoljavati biti nešto malo stroži će biti provjereni od povjerenstva koji će izdavati za takva odmorišta, a s obzirom na veličinu RH na cestovnu povezanost i ostalo veliki broj farmi, ja govorim o farmskim prostorima koja su predviđena za potencijalna odmorišta, računamo odnosno kolege iz uprave su napravili procjenu da je dovoljno 2 do 4 takova oficijelna odmorišta. Jedno od idućih pitanja je bilo vezano za kontinuitet prijevoza čini mi se od 12 sati. Svi oni koji imaju duže ture obično tako organiziraju da imaju dva vozača koja u tom slučaju se izmjenjuju u vožnji pa onda i ova odrednica Zakona o cestovnom prometu i vrlo uskladiva sa ovim načinom prijevoza životinja. Pratitelji, pratitelji životinja ne moraju imati posebno propisanu stručnu spremu ali moraju proći određenu edukaciju, određene tečajeve, na osnovu toga dobiju certifikat i onda sukladno tome mogu biti pratitelji u prijevozu odnosno provozu životinja. Mislim da je više-manje ovdje osim što mi je zgodan ovaj bio izričaj poštovane kolegice Sumrak da smo imali umjetničko filozofske rasprave, imali smo i određene duhovite opaske ali mi se čini da je ovaj poštovani Dom podržao ovaj zakon. ovaj zakon zapravo ne predstavlja samo uskladbu odnosno implementaciju 8 uredbi, on zapravo jel većinu toga smo već imali obuhvaćeno zakonima i provodili smo nego diže na jedne vrlo visoke standarde primjene i očekujemo da će i ove pozitivne pohvale prema inspekcijskim službama i prema kolegama koje rade, za što se moram zahvaliti u njihovo ime, samo biti dodatni poticaj da u pravilu provedbi ovoga zakona i svih uredbi i direktiva koje smo dužni provoditi po kojima smo se dužni ponašati dodatno motivirati kolege inspekciju da odlično odrade svoj posao i da ovakve incidentne ili ekscesne situacije zbilja svedemo na minimum. Mislim da sam vama odgovor vezan za dupine. Dupini nisu strana invazivna vrsta da bi bili problematični za Jadran ali je kompletna procedura koja se trebala ispoštovati karantena, dozvole, monitoring … sve napravljen tako da tu ne trebamo se briniti, mislim da ćemo imati samo pozitivne efekte zašto su oni kod nas u Jadranu. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Igor Češek. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine ministre, zahvaljujem na odgovorima. Evo pokušali ste objasniti ona pitanja koja sam vam postavio, no međutim pohvaljujem veterinarsku inspekciju i njihov rad naravno. Međutim kada smo govorili o samom prijevozu životinja mislim da će tu doći do određene problematike jer današnji autoprijevoznici vrlo malo njih si može priuštiti na jednu ajmo tako reći turu šalju dva vozača. Jer i sami kažu da su troškovi prijevoza izuzetno visoki i bojim se da bi tu moglo doći do zloporabe zakona. Toliko. Hvala.
Odgovor na repliku Tihomir Jakovina.
Pa najveći dio ovih novih obaveza ili opterećenja koja govorite su već zapravo na snazi od 2011. Svi oni koji se bave djelatnosti prijevoza životinja rade već najvećim dijelom po pravilima i proceduri koje propisuju i ove uredbe tako da tu neće biti većih ili ozbiljnijih problema odnosno novih troškova za naše prijevoznike. Zahvaljujem.
I kolega Mile Horvat replika.
Zahvaljujem se. Gospodine ministre mi apsolutno podržavamo donošenje ovog zakona iz svih razloga koje ste rekli, a posebno ukoliko će taj zakon dići nivo svijesti i kulture odnosa prema životinjama na jedan viši nivo. Naime šta se dešava, to je postala pojava kod nas u Baranji, pred godišnje odmore se obično pojavi strašno puno pasa lutalica. Dakle pitanje je odakle oni? Odgovor je ljudi koji ih imaju, a idu na godišnji odmor a nemaju rješenje za njih preko godišnjeg odmora nose ih u planinu u Baranju, puštaju i ti psi podivljaju i oni prave problem. i da nije dobre i efikasne veterinarske službe i napora tih ljudi koji to rade, vjerojatno bi tu bilo problema širih razmjera sa tim psima lutalicama koji polako dolaze u selo i prave štetu. Dakle to je jedna dobra stvar. I nemojte mi zamjeriti ali bih iskoristio vaše prisustvo da kažem ovdje o još jednoj pojavi koja nije vezana za ovu temu, samo jednu minutu. Sezona je berbe grožđa, to se uvijek radilo na način da radiš sa profesionalcima i sa rodbinom, prijateljima itd. ono što se sada dešava je uznemirilo narod, a vjerujem da je to pojava izvan Baranje, dolaze inspektori sa policijom, sa kombijima, nenajavljeno, ulaze u table kontroliraju berbu, ljudi se sakrivaju, bježe i to je postala muka. Dakle, stvar koja je trebala biti turistička atrakcija, koja je trebala biti zadovoljstvo na kraju teške godine, govorimo o beri, o druženju, o tzv. … [[Govornik se ne razumije.]] pomaganju u tome je postao problem. I kada se donosio zakon o tzv. susjedskoj pomoći mi smo ukazivali na to da će to biti problem. Tada je rečeno, ne. U tim kampanjskim poslovima će se napraviti izuzetak. Ljudi plaćaju markice za profesionalce jer je to u interesu tih ljudi. Međutim, puno veći broj je onih koji to rade prijateljski. Ja vas molim da o tome razgovarate sa nadležnim ljudima iz porezne uprave i mislimo da se ta stvar ovih 15-ak dana do kraja kampanje može fleksibilnije odraditi. To će trajati još 10 dana, interes je da se to grožđe skine, vidite vrijeme se kvari. Nije interes da se utjeruje disciplina u toj stvari. Ja vas molim da o tome porazgovarate, mislim da će to biti dobro dočekano na ovim prostorima.
Hvala lijepa. Evo s obzirom da je i u tijeku prijenos pa ćemo onda ministru dati da odgovori i na zastupničko pitanje a ne samo na temu iz zakona. Ministar Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Horvat. Sugestiju sam primio, napraviti ćemo provjeru ali zapravo sezonsko zapošljavanje u poljoprivredi i vaučeri su pokazali zapravo odličnu stranu toga zakona i smanjili su taj dio sivog, odnosno crnog tržišta sezonskih poslova u poljoprivredi. Mislim da bi ovdje trebali napravi digresiju zapravo na male hobi, vinograde gdje se to radi obiteljski, tradicijski uz prijatelje u odnosu na ono što ima obilježje već pravih proizvodnih jedinica ili … [[Govornik se ne razumije.]] koji se stvarno bave a koji isti na taj način kroz pozivanje na taj tradicijski dio ipak izbjegnu dio obaveza koje bi trebali a upošljavaju stvarno ljude koje i plaćaju kroz sezonske radove ali ne ispunjavaju one obaveze koje bi trebali sa vaučerima. Napraviti ćemo malu analizu i vidjeti ćemo u krajnjem slučaju, doraditi ovaj zakon koji je, zapravo pokazao se već sad jako velike i pozitivne učinke ali smo rekli da ćemo ga i dorađivati ako primijetimo da nešto nije najbolje. Hvala.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasati ćemo nešto kasnije.
Sljedeće je Konačni prijedlog zakona o provedbi uredbi Europske unije o zaštiti životinja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 447. Rasprava o konačnom prijedlogu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da dizanjem ruke se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 112 glasova za, donesen Zakon o provedbi uredbi Europske unije o zaštiti životinja, u tekstu kako ga je predložila Vlada Republike Hrvatske.
I još ćemo raspraviti: - Konačni prjiedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Europske komisije u ime Europske unije i Vlade Republike Hrvaktske kojim se mijenja i dopunjuje višegodišnji Sporazum o financiranju 2007.-2011. sklopljen 31. srpnja 2012., hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 443; Predlagatelj Zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Sukladno članku 2004. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. A izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će nam Prijedlog zakona obrazložiti ministar poljoprivrede Tihomir Jakovina. Ministre izvolite.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice, štovani kolegice i kolege zastupnici. Okvirnim sporazumom sklopljenim 27. kolovoza 2007. godine između Vlade Republike Hrvatske i Komisije Europskih zajednica utvrđena su pravila suradnje u svezi financijske pomoći Europske zajednice Republici Hrvatskoj i provedbi pomoći u okviru instrumenata predpristupne pomoći tzv. IPA. Detaljnija pravila suradnje između Vlade Republike Hrvatske i Komisije Europskih zajednica uređena su Sporazumom o pravilima za suradnju u vezi sa financijskom pomoći Europske komisije Republici Hrvatskoj, provedbi pomoći u okviru komponente P-IPARD instrumenta predpristupne pomoći IPA sklopljenog 13. listopada 2008. godine tzv. sektorski sporazum. Financijske obveze Europske unije prema Republici Hrvatskoj uređene su višegodišnjim sporazumom između komisije Europskih zajednica u ime Europske zajednice i Vlade Republike Hrvatske o financiranju za period 2007.-2010. dok su obaveze za 2001. godine uređene Sporazumom između Europske komisije u ime Europske unije i Vlade Republike Hrvatske kojim se mijenja i dopunjuje višegodišnji Sporazum o financiranju za period 2007.-2010. godina. Osnovni cilj donošenja ovoga Zakona je da se dodatno i za 2012. godinu za Republiku Hrvatsku odredi osnova za bespovratno korištenje financijskih sredstava u okviru programa IPA komponenta 5. ruralni razvoj. Novi sporazum potpisan je 23. svibnja 2013. godine temeljem Odluke Vlade Republike Hrvatske o pokretanju postupka za sklapanje Sporazuma između Europske komisije u ime Europske unije i Vlade Republike Hrvatske kojom se mijenja i dopunjuje višegodišnji Sporazum o financiranju 2007.-2011. godina sklopljen 31. srpnja 2012. godine. Predmetni sporazum mijenja i dopunjuje višegodišnji sporazum o financiranju za period 2007.-2011. na način da se mijenja njegov dodatak utvrđivanjem financijske obveze Europske unije prema Republici Hrvatskoj i za 2012. godinu u iznosu od 25. milijuna 820 tisuća 793 eura. Također Sporazumom se mijenja financijska obveza Europske unije za 2008. godinu. Za provođenje i financiranje IPARD programa vrijedi pravilo N+3, pri čemu N označava tekuću godinu a plus 3 razdoblje od sljedeće 3 godine u kojem se također mogu trošiti prethodno odobrena sredstva za tu godinu. Sukladno članku 36. Sektorskog sporazuma i pravilo N+3 od inicijalne alokacije za 2008. godinu koja je iznosila 25 milijuna i 600 tisuća eura obustavljeno je 25 milijuna 323 tisuće 855 eura, odnosno novi iznos za sredstva za 2008. godinu iznosi 276 tisuća 145 eura. Što znači da smo od 25 milijuna i 600 tisuća eura iskoristili samo 276 tisuća eura za 2008. godinu. Ukupna vrijednost EU sredstava za realizaciju programa IPA komponenta 5. ruralni razvoj za razdoblje 2007.-2012. iznosi 129 milijuna 896 tisuća 938 eura. S obzirom na predviđenu dinamiku povlačenja EU sredstava i obvezna učešća Republike Hrvatske u realizaciji programa IPA komponenta 5 ruralni razvoj, što je definirano sektorskim sporazumom. Republika Hrvatska treba osigurati 25% ukupno odobrenih sredstava programa, dok je 75% sredstva koja dolaze iz proračuna Europske unije. U državnom proračunu Republike Hrvatske za navedeno razdoblje, odnosno u razdjelu proračuna Ministarstva nadležnog za poljoprivredu osigurano je 275 milijuna za 2013. godinu i u projekcijama za 2014., odnosno 2015. godinu po 275, odnosno 250 milijuna za 2015. godinu kad predviđamo završetak projekta IPARD-a. Europska unija je svojom notom obavijestila Republiku Hrvatsku da je postupak potvrđivanja sporazuma od strane Europske unije već okončan te da će donošenjem po hitnom postupku ovoga zakona i njegovim stupanjem na snagu Republika Hrvatska i formalno biti obvezana već potpisanim sporazumom. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Zvonko Milas, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre, jasno je sve što piše u ovom sporazumu i sve je to egzaktno. Mene zanimaju, odnosno mislim da bi trebalo možda pojasniti javnosti što je sa financijskom perspektivom 201.-2020. Koliko vidim natječaja za IPARD oni su stali, nema ih više i zanima me sada obzirom da je tu navedeno da Ministarstvo intenzivno radi na kreiranju mjera koje će se uvrstiti u program ruralnog razvoja za razdoblje 2014.-2020., detalji će bit dostupni do kraja godine. Zanima me u kontekstu čega, da li je taj program odobrila Europska komisija, da li on treba biti odobren i da li je to dogovoreno. Da li je dalje do sredine iduće godine da li možemo očekivati da će biti natječaja koji će zamijenit IPARD jer ljudi to očekuju. Mislim da bi možda oko toga ja znam da je navedeno da je previše zahtjeva, da jednostavno se ne stigne, međutim ne znam da li je to dobra poruka poljoprivrednim proizvođačima i mislim da će se više njih javljati za jedinstveni zahtjev za potporu jer to već rade na neki način, to im je jednostavnije, to je jednom godišnje. Razlika je što će sredstva sada, odnosno već idu iz Europske unije. Pa možda tom porukom jednostavno da kažemo ljudima, da im se obratimo da znaju što ih čeka i kad mogu očekivati sljedeće natječaje. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, ministar Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem. Poštovani zastupniče, ovdje govorimo zapravo o dvije stvari, govorimo o pretpristupnim fondovima i na neki način potvrđujemo neiskoristivost u periodu godina koje smo imali na raspolaganju i provodimo taj isti pretpristupni IPARD još iduće dvije godine i značajno dižemo to iskorištenje. Prošle godine je bilo na nekih 60-tak i nešto posto, u ovoj godini će bit 80%, u iduće dvije godine 100% iskorištenje toga dijela. Ono za šta se pripremamo, što je izuzetno važno je program ruralnog razvoja, odnosno drugi stupovi fonda o kojem govorite i mi ćemo imat na raspolaganju 333 milijuna eura i taj program najvažniji strateški dokument na kojem radimo je u onoj završnoj fazi izrade. On nije mogao bit donesen zato što nije napravljena uredba na nivou Europske unije. Koliko ste upoznati, a mislim da jeste, da se cijeli reformski paket zapravo dogovara već mjesecima i na vijeću. On je usuglašen sa 6.-im mjesecom načelnim dogovorom na samom vijeću sa komisijom, on je predmet dodatne trilaterale ili dodatnih pregovora sa samim Parlamentom. U ponedjeljak i utorak sam bio u Bruxellesu, nešto smo korigirali pregovaračke stavove predsjedništva, odnosno Vijeća i Komisije sa Parlamentom i u utorak je ta trilaterala obavljena i napravljen je načelni sporazum o prihvaćanju cijeloga paketa, reformskog paketa zajedničke poljoprivredne politike. On se sad mora još zakonodavno pripremiti, … srediti i bit će na jednom od idućih vijeća na službenom donošenju. Onog trena kad to donesemo, odnosno kad Vijeće i Parlament donesu uredbu ona je osnovana koji naš program mora biti kompletno usklađen sa postojećom uredom, on je u vrlo kažem visokom stupnju gotovosti, on će nakon toga otići u Vladinu proceduru, na Vladu Republike Hrvatske, biti će poslan Europskoj komisiji. Kada dobijemo potvrdu od Europske komisije da je sukladan uredbama s kojima mora bit sukladan, dobijemo znači potvrdu da je on u redu, na osnovu njega ćemo onda koristiti i raspisivati natječaje za period '14., odnosno '15., '20. Ovdje govorimo zapravo da cijeli reformski paket koji je mjesecima na kojem se radilo na Vijeću je u kašnjenju, ne razlogom Republike Hrvatske jer tek od 1.7. imamo pravo glasa, nego je to jedan od najvažnijih segmenata kroz zajedničku poljoprivrednu politiku kao i ribarstvenu politiku koja zauzima najveći dio proračuna i zbog toga će njegova primjena biti sukladno vremenskim odrednicama kako treba. Mi ono što trenutno već mjesecima pregovaramo sa Komisijom, dogovaramo pravila kako ćemo premostiti '14.godinu, odnosno po kojim pravilima ćemo raditi u prijelaznom razdoblju u '14. godini, dok i naš program ruralnog razvoja, ali i svih ostalih 27 zemalja ne bude potvrđen od Komisije i po njemu ne budemo mogli raditi za cijeli …. U svakom slučaju znači ovo što trenutno radimo, što imamo radimo na IPARD-u, podižemo iskoristivost maksimalno, najvjerojatnije će biti raspisivanje još jednog natječaja po postojećim uvjetima, a ovdje se pripremamo da za '14. radimo u prijelaznom razdoblju po posebnim mjerama, znači ne sve mjere koje ćemo imati u programu ruralnog nego samo neke mjere koje smo izdefinirali, koje su sukladne sad i sa … procedurom IPARD-a, ali su i sastavni dio programa ruralnog razvoja po kojem su radile države članice prije i pripremamo program koji će nam vrijediti za sljedeće sedmogodišnje razdoblje. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Mislim da nemate ništa protiv što je ministar prekoračio vrijeme, ali dao vam je potpunu informaciju. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Hvala lijepa. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Franjo Lucić.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice. Poštovani ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Dozvolite mi da u ime kluba zastupnika HDZ-a kažem par rečenica vezano uz Zakon o potvrđivanju Sporazuma između Europske komisije i Vlade Republike Hrvatske kojim se mijenja i dopunjuje višegodišnji Sporazum o financiranju 2007. i 2011. Osnovni cilj potpisivanja ovog Sporazuma i njegove potvrde u Hrvatskom saboru je uređivanje financijskih obveza EU prema Republici Hrvatskoj za razdoblje 2007.-2012. godina za izvršenje programa IPA komponenta 5 ruralni razvoj. Drugim riječima, mijenja se i dopunjuje višegodišnji Sporazum na način da se mijenja i njegov dodatak i time se utvrđuje financijska obveza EU prema Republici Hrvatskoj za 2012. i financijske obveze EU za razdoblje 2008. godine. Ovom izmjenom i dopunom višegodišnjeg sporazuma produljuje se rok korištenja sredstava iz programa IPARD-a na 2012. godinu. Pozdravljam ovu dopunu jer ona za naše poljoprivrednike predstavlja značajan izvor sredstava u ovom, a za Hrvatsku poljoprivredu kriznom trenutku. Također kada govorimo o ruralnom razvoju kojega spominjemo ministarstvo je izradilo strateški plan 2012. i četrnaesta u kojem se upravo govori o ruralnom razvoju, a koji je tako bitan za razvoj poljoprivrednog gospodarstva u Republici Hrvatskoj. Sukladno trendovima zajedničke poljoprivredne politike u EU u kojoj ruralni razvoj zauzima sve značajnije mjesto ovo postaje sve naglašenije područje u oblikovanju poljoprivredne politike RH. Kao bitna sastavnica europskog modela poljoprivrede svrha je politike ruralnog razvitka oblikovati dosljedan i trajan okvir koji će zajamčiti budućnost ruralnom prostoru te stimulirati održivost i zapošljavanje. Cilj mjera ruralnog razvitka je smanjenje razlika u gospodarskom razvitku i životnim uvjetima u odnosu na ostala područja, kreiranje snažnog poljoprivrednog sektora, povećanje konkurentnosti i ruralnog područja, očuvanje okoliša i prirodnih resursa te očuvanje i napredak seoskih područja i ruralnih vrijednosti. Svrha ruralnog razvitka je poboljšanje kvaliteta življenja života na onim ruralnim područjima gdje su ti uvjeti znatno niži od prosjeka. Ovo se odnosi na mogućnost zapošljavanja, razinu dohotka i javne usluge, infrastrukturu. Poljoprivreda daje velike mogućnosti za zapošljavanje i u tim područjima, ali ima i ruralnih područja gdje većina nije zaposlena u poljoprivrednom sektoru. Stoga se uspješna politika ruralnog razvoja ne veže isključivo uz poljoprivrednu djelatnosti već osim poljoprivrede obuhvaća i šumarstvo, okoliš, kvalitetu ruralnog života, inovacije u poljoprivredi, nove načine upotrebe poljoprivrednih proizvoda, zaštitu okoliša u seoskim sredinama i stvaranje novih radnih mjesta. Kvaliteta življenja ruralnog stanovništva neprekidno se poboljšava ali razlike u životnom standardu između ruralnog i urbanog stanovništva se smanjuju. Jedan od primarnih ciljeva koji se nameću je taj da ruralna područja postanu vitalna i privlačna mjesta za život i rad sa razvijenim raznolikim gospodarskim mogućnostima u skladu sa lokalnim uvjetima i obilježjima. Dinamičkim vezama između sela, manjih gradova i gradskih područja ruralna područja bi trebala doprinijeti razvoju gospodarstva u cjelini. Ruralna područja sposobna su se brzo prilagoditi gospodarskim društvenim kulturnim ekološkim i tehnološkim promjenama i potpuno se integrirati u tržišno gospodarstvo. Nedovoljno razvijena temeljna infrastruktura na ruralnim područjima otežava razvoj poljoprivrednih gospodarstava i nepovoljno utječe na kvalitetu života u ruralnim područjima. Jedinice lokalne samouprave imaju veliku potrebu za ulaganjem u temeljnu infrastrukturu kako bi povećale kvalitetu života u okviru svojih životnih sredina i stvorile realne osnove za razvoj na ruralnom prostoru. Proširenje na nepoljoprivredne djelatnosti odnosno diverzifikacija ekonomskih aktivnosti na ruralnom području vrlo je važan segment u razvoju ruralnih područja, a doprinosi i ostvarenju novih radnih mjesta, smanjenju depopulaciju stanovništva, te doprinosi poboljšanju životnih uvjeta na sveukupnom ruralnom prostoru. Puno je pitanja na koje naši poljoprivrednici nisu dobili odgovor od ministra, a tako se zaklinjemo u ruralni razvoj. Za poljoprivredu puno je nepoznanica na koje moramo dobiti odgovor. Od lipnja ove godine poštovane kolegice i kolege traje agonija poljoprivrednika. Svi smo svjedoci situacije, svi smo svjedoci da se ne želi dati odgovor. Pitanje kome to u ovome trenutku odgovara. U svakoj situaciji postavljamo pitanje kome odgovaraju represija i prekršajne kazne za zaposjedanje javnih cesta, koji od naših ministara se to boji seljaka, da li je to ovdje ministar poljoprivrede ili je to ministar unutarnjih poslova? Da li je poljoprivreda za čije je što bolje pozicioniranje u okvirima Unije što se tiče HDZ-ove vlasti koja se itekako borila zaslužila ovakav tretman. I danas i proteklih dana slušamo kritike koje su vezane uz iskorištenje sredstava. Poštovane kolegice i kolege, siguran sam da sve ono što je HDZ i Vlada Republike Hrvatske u prošlom sazivu činila prije svega u pregovaranjima što se tiče EU a sigurno i provođenju određenih projekata postigla zavidne rezultate. Prvi natječaji vezani su uz ovaj program, krenuli su od siječnja do ožujka 2010. godine. Uzimajući u obzir da se realizacija plaćanja vršila po završenim projektima jasno je da će iskorištenost sredstava biti intenzivnija u 2012. nego što je to bilo i prije. Pa utoliko vas želim izvijestiti da 2010. godine kad je program implementiran bila iskorištenost 3,84%. Naravno da u začetku programa nije bilo ni moguće ostvariti veći postotak. No već u 2011. godini iskorištenost je 79,55%, a u 2012. naravno da će biti i daleko veća što će nas u potpunosti i zadovoljiti. Ja bih ovdje iskoristio prigodu upravo za ovom govornicom da ovdje obzirom da je prisutan i gospodin ministar da upravo potaknem na razmišljanje kako i na koji način pomoći našem poljoprivredniku, kako i na koji način pomoći čovjeku koji je danas u EU. I ono što smo oduvijek govorili rekli smo nećemo dozvoliti da hrvatski seljak uđe na koljenima, a upravo smo se doveli u poziciju da naš seljak ulazi na koljenima ili je ušao u EU i to je ono za što nikada nismo imali nikakav program niti smo ga pisali, niti ova Vlada a niti prethodna Vlada. Stoga poštovani gospodine ministre ja vas doista molim da u narednom periodu obzirom da ćemo imati i tematsku sjednicu na saborskom Odboru za poljoprivredu gdje ćemo vas osobno i pozvati bit će vezana uz isključivo dopis Hrvatske poljoprivredne komore i ljudi koji predstavljaju komoru, žele jednostavno saznati vrlo jednostavna pitanja prije svega za njih ali siguran sam da su to jednostavna pitanja i za vas. Koliko je uopće predviđeno u financijskoj omotnici sredstava, koliko su dobili i koliko im preostaje? Ja vas doista molim da u dopisu kojeg će vam uputiti saborski Odbor za poljoprivredu u najkraćem vremenskom roku nam odgovorite. Jer ono što sam vam rekao i na aktualnom satu siguran sam da kao ministar u svako doba dana i noći morate znati taj podatak. I stoga nam ne trebaju nikakve izvještajne agencije da bi nam pripremile iste materijale nego vas molim da pripremite konkretne pokazatelje i da ljudima konačno dademo odgovor. Također vam želim reći da ćemo imati također jednu tematsku sjednicu po pitanju vinogradarstva i vinarstva gdje vi svaki mjesec s njima održavate kontakte i sastanke i gdje želimo također riješiti neka pitanja koja se mjesecima i godinama povlače i gdje jednostavno u poljoprivredi nismo razriješili neka pitanja, a tako su ključna za razvoj i vinogradarstva i vinarstva.
Kolega Lucić, to ćete sa ministrom riješiti kao predsjednik odbora, a ovdje raspravljamo o zakonu.
Ok, ja raspravljam o ovom zakonu ali to je poštovana potpredsjednice vezano isto također uz ovaj zakon.
Pa nije vezano.
I zato bih želio upravo iskoristiti ovu priliku i reći ministru ovo što sam mu rekao. I svakako da su to ključna pitanja koja su itekako vezana za poljoprivredu jer bez takvih neriješenih pitanja nema ni budućnosti u hrvatskom selu niti budućnosti hrvatskog poljoprivrednika. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Replika, Igor Češek.
Zahvaljujem štovana potpredsjednice. Kolega Luciću govorili ste o ruralnom razvoju i kvaliteti življenja na ruralnim područjima. Ja bih bio najsretniji kad bi naša ruralna područja zablistala punim sjajem. No međutim, postavlja se jedno osnovno i elementarno pitanje, da li su sve jedinice lokalne i regionalne samouprave spremne, odnosno sposobne povući ta sva sredstva iz IPARD programa? Kolika je realizacija projekata iz IPARD programa? To je ono pitanje. Da li mi uspijevamo realizirati projekte? A vi ste između ostalog i rekli kako postoji puno pitanja naših poljoprivrednika a malo odgovora. Pa evo dat ću vam ja par odgovora na pitanja poljoprivrednika. Reći ću vam kako je u srpnju ove godine proizvodnja mlijeka manja za 8800 tona u razliku od srpnja prošle godine. Reći ću vam to kako je cijena mineralnog gnojiva 30% veća u RH nego što je to u zemljama okruženja. Reći ću vam i to kako komercijalne banke ne žele financirati i kreditirati hrvatske poljoprivrednike. To su odgovori na ta pitanja koja ste vi postavili. A kako mi se čini Vlada nema konkretna rješenja na ova pitanja i na ove odgovore.
Odgovor na repliku, Franjo Lucić.
Kolega Češek nismo se očito razumjeli. Ja sam u strateškom planu koje je donijelo Ministarstvo poljoprivrede upravo govorio o ruralnom razvoju iz kojega to upravo nije ispoštivano. Dakle, ovo je plan 2012-2014., a upravo to nije učinjeno ono što je trebalo biti napravljeno. Zato upravo tražimo ove razgovore sa ministrom što imamo toliko pitanja i toliko nejasnoća koje ovo ministarstvo je napisalo strategiju, a istovremeno je nije provelo. Tu su ključna pitanja na koja treba ministar i ministarstvo upravo dati Hrvatskoj poljoprivrednoj komori ne znam vinarima, vinogradarima, stočarima. Pa jasno mi je, u mojoj Požeško-slavonskoj županiji je došlo do toga, do takvog urušavanja da je 50% što se tiče govedarstva jednostavno nestalo. Postavlja se pitanje zašto? Pa naravno da nije jedinica lokalne samouprave ta koja će moći na svojim plećima izdržati aktivnosti u potpori poljoprivredi. Mi možemo dati neka kratkotrajna rješenja, ali dugoročno ne možemo. Ali rečeno je u strateškom planu i ja sad pitam zašto se taj strateški plan ne provodi? To je ključno pitanje.
Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega potpuno ste u pravu kada kažete da je Vlada podbacila u ovom dijelu koji se odnosi na ruralni razvoj. Vlada očito nije shvatila da ruralni razvoj treba biti jedan od stupova temelja gospodarskog razvoja i gospodarskog rasta. Međutim, na svu sreću u EU smo pa ćemo moći primjenjivati neka europska pravila i koristiti se iz sredstava europskih fondova pa ćemo vjerujem svi oni koji se bave razvojem ruralnog sektora da će imati prilike i povući ta sredstva. Ali rekli ste nešto i o konkurentnosti, pa ću ja reći jedan primjer na što smo mi sve spremni da bismo izbjegli europske standarde. Naime u Hrvatskoj se proizvode danas nova dva pića za koja ne znamo što su. Pa bih molio odgovor ministra ovdje nazočnog. Jedno piće se zove ROOM prije se zvalo domaći rum, a sada se na engleskom zove soba. Pa mi molim vas recite u klasifikaciji alkoholnih pića o kojem se piću radi? I drugi primjer nešto što se prije zvalo Brandy ili u prijevodu [[Upadica: Replicirate kolegi Luciću.]] ili u prijevodu vinjak, da govorim o konkurentnosti proizvoda. Nešto što se zvalo Brandy, danas vam se zove Bratsky. Dakle to je čisto izigravanje povjerenja hrvatskih potrošača i jedna prevara za koju nisu krivi radnici tih tvornica koji proizvode ta žestoka alkoholna pića, oni su najmanje krivi, oni nisu uopće krivi. Odgovorni su sadašnje i bivše uprave koje su prodavale pod tim imenima nešto što uopće nije bio taj proizvod. Brandy se proizvodi od vinskog destilata, a tvornica koja je proizvodila vjerojatno najprodavaniji žestoki proizvod na području bivše Jugoslavije je to radila od sasvim drugih tvari, a ne od vinskog destilata, ne od mladog vina. Vinjak se pravi od mladog vina i može se zvati Vinjak ili Brandy uvijek. Nitko nas ne sprečava u tome da pravimo brandy, ali bratski je. ja ne znam šta je to bratski. Pa molim ministra poljoprivrede u čijem je to resoru da odgovori o kojim je pićima riječ, kakva je to klasifikacija pića?
Odgovor na repliku Franjo Lucić.
Da kolega Matušić slažem se u vašem repliciranju kada govorite u EU fondovima. Ma znate ja sam malo zabrinut znate i skeptičan sam, mi kažemo trebamo naše poljoprivrednike pripremati na EU fondove, je, ali bojim se dok oni dođu do europskih fondova i do sredstava da će ovom politikom Vlade RH koju sada vode poljoprivredu da će ti naši poljoprivrednici jednostavno nestati. Gledajte ako je u Požeško-slavonskoj županiji nestalo 50% proizvođača mlijeka, ja vas pitam šta će za godinu, dvije dana se dogoditi pa njih neće biti. Mi ćemo toliko sredstava imati iz EU. Jučer ili danas sam slušao Vlada RH će participirati sa onim dijelom sredstava koji treba, dobit ćemo dio sredstava EU dio moramo mi dati, bojim se da mi nećemo imati poljoprivrednih proizvođača koji će to biti u stanju povući jer će u međuvremenu svi nestati. Ja ne mogu reći ministar ti si ministre kriv zato što se ova situacija događa u stočarstvu, ali postavljamo pitanje šta se je to dogodilo unazad dvije godine da smo izgubili odnosno prepolovili naše poljoprivredne proizvođače mlijeka, one stočare koji se bave uzgojem bikova. Nema ih jednostavno ih nema, oni su nestali. Pa kome ćemo mi ta sredstva dati ako ti isti proizvođača ne bude danas sutra u RH? to su ključna pitanja.
Peđa Grbin replika.
Zahvaljujem uvažena gospođo potpredsjednice. Pa evo ja ću svoju repliku usmjeriti na jedan dio izlaganja uvaženog kolege zastupnika gdje je on hvalio prošlu vladu kako je odlično pregovarali. Pa ja ću se pridružiti tim vašim hvalospjevima i reći da ste toliko dobro pregovarali da mi danas u Hrvatskoj više nemamo Prošek, da nemamo Teran, a jedino što se pitamo je šta smo još izgubili i kada ćemo to tek otkriti. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku Franjo Lucić.
Gospodine Grbin pa da li su se svi pregovori sveli na Prošek ili na još jedan proizvod, a sve drugo je dobro ispregovarano. I gledajte, nemojte optuživati bivšu vlast jer da ti pregovarači nisu bili dobri danas ova Vlada ne bi imala o čemu pregovarati i ne bi bilo sredstava koja će povući iz EU. Baš na temelju pregovarača koji su došli iz Hrvatske demokratske zajednice koji su ispregovarali cijelu EU upravo danas koristimo ta sredstva jel da nije bilo njih ne bi bilo sigurno ni ovih sredstava. A mi sigurno Prošek imamo i imat ćemo ga i ništa nije sporno.
I Nenad Pleše izvolite replika.
Zahvaljujem uvažena potpredsjednice. Kolega Lucić spomenuli ste mnogobrojne probleme vezano uz Ministarstvo poljoprivrede, vezano uz razvoj ruralnog kraja, ja bih se samo nadovezao na sve te probleme, a vezano uz jedno ruralno područje Gorskog kotara gdje se pismom namjere Hrvatskih šuma malim pilinarima u Gorskom kotaru suzio prostor za nabavu sirovine. Naime, nestankom drvne industrije u Gorskom kotaru ljudi Gorskog kotara bili su prisiljeni se okrenuti samozapošljavanju pa su na taj način niknule mnogobrojne male pilane. Ljudi su zaposlili sebe, svoje familije, prijatelje, rodbinu, susjede i krenuli su naprijed u životu. Međutim, baš tim pismom namjere Hrvatskih šuma suženo im je područje nabavke sirovina za izradu drvnih asortimenata mada je i Zakonom o brdsko-planinskom području koje je nažalost na izdisaju na kraju rečeno i dana prednost da se nabavka sirovine pruži tamo odnosno udijeli tamo gdje se ona isiječe. Međutim evo i ove godine koja je bila duga zima kada su ti mali pilinari počeli raditi tek negdje na proljeće i dobivati sirovinu, već sada krajem 9.mjeseca oni nemaju više sirovine i jednostavno te male pilane bit će prisiljene da se zatvore, ljudi će opet završiti na burzama, opet će ostati bez posla i javljaju se novi problemi. Pa nadam se da će ministar i ministarstvo uzeti to u obzir i revidirati te svoje odluke kako bi se ipak i tim ljudima u Gorskom kotaru moglo njihov opstanak da ipak bude kako treba. Hvala.
Odgovor na repliku Franjo Lucić.
Slažem se kolega i poznata mi je sigurno materija kada se tiče Hrvatskih šuma drvo prerađivačke industrije i svjestan sam da su mnogi bivši mali poduzetnici koji su prije imali reprograme danas došli u određene probleme gdje nisu mogli vratiti programe. Naravno i uprava Hrvatskih šuma čini sve da se pomogne svima, no istovremeno svi koji nisu izvršili svoje reprograme i plaćanja iz prošlog nekog vremena jednostavno ne mogu danas doći do sirovine. Da bi trebala biti drugačija preraspodjela i da bi se trebala voditi briga posebno o malim proizvođačima u svakom slučaju da. Svjedoci smo da Hrvatska ulaskom u Europsku uniju su se tržišta otvorila, javni natječaji više nisu nedostupni Talijanima, Austrijancima, Nijemcima. Naravno postavlja se pitanje gdje su tu naši mali proizvođači i koja je njihova budućnost i njihova opstojnost. Ono što sam oduvijek govorio je to i prijašnja Vlada i sadašnja Vlada da su trebali daleko više sredstava ulagati u drvnu industriju. Zašto? Upravo zato što je to sektor koji zapošljava najveći broj ljudi. Kojih ljudi? Onih koji imamo najviše na zavodu za zapošljavanje to su oni ljudi sa srednjom stručnom spremom. Nije se vodila strategija, ne vodi se ni danas i upravo su domaći proizvođači, mali pilanari upravo u velikim problemima i pitanje je njihove opstojnosti. Pitanje je koliko će drvna industrija uopće opstati u Hrvatskoj i siguran sam ako bude i dalje se vodila ovakva strategija prema drvnoj industriji da budućnost drvne industrije nije blistava i da ćemo u kratkom vremenskom periodu doći u situaciju za godinu, dvije dana gdje će možda ostati 5, 6 drvnih industrija koji nešto znači u Hrvatskoj a svi drugi će propasti.
Završno u ime predlagatelja ministar poljoprivrede Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice, nisam reagirao i odgovarao pojedinačno na rasprave, ostavio sam to za završnu riječ. I mislim da s obzirom bez na aktualnost zapravo problematike i na broj i širinu pitanja koji su postavljeni neću trošiti 30 minuta koje su mi na raspolaganju ali ću pokušati odgovoriti, odnosno apostrofirati najvažnije vezano i za ovaj Konačni prijedlog Zakona. Gospodo ovdje govorimo o višegodišnjem Sporazumu o financiranju 2007.-2011. Govorimo zapravo o iznstrumentima predpristupne pomoći IPA-e koju smo mogli koristiti gdje smo trebali podići konkurentnost našeg poljoprivrednog sektora i prerađivačke industrije i na neki način se dobro i pripremiti i naučiti kroz korištenje predpristupnik fondova govorimo prvo SAPARD-a a nakon toga IPARD-a i ući spremni u Europsku uniju. Govorimo ovdje ili smo čuli ovdje o jako dobrom iskorištenju i dobrom radu bivše Vlade. Čuli smo i dosta nekih matematičkih podataka koji, poštovani gospodine i kolega Luciću ne stoje. U ovom izvještaju sam čitao i nisam posebno naglašavao, sada ću ponoviti, 2008. godina od 25 milijuna i 600 tisuća eura iskoristili smo samo 276 tisuća eura. 1%. Cijela 2010. i 2011. godina u IPARD-u smo povukli manje od 25 milijuna kuna. U 2012. godini otkada sam ja ministar to je negdje na bazi 120, za 2012. 125 milijuna. 5 i pol puta više iskorištenje je bilo u toj godini nego dvije godine prije. Ako je tako jako dobro ispregovarano, hoćete li mi reći onda zašto je linearno ili zašto pregovarači nisu predvidjeli u ovom sporazumu da nećemo moći u prvoj, drugoj, trećoj godini odmah koristiti 100% zašto nismo drugačiju dinamiku povlačenja sredstava predvidjeli. Nego smo od 2007. do 2011. imali prosječno na bazi 26 milijuna eura. Vidimo koliko je iskorištenje. Spominjali ste aktualni sat. Na aktualnom satu smo čuli jednog vašeg kolegu koji je iskazao veliku zabrinutost vezano za potencijalni gubitak sredstava zbog možebitnih sankcija. Kroz ovo, samo za ove dvije godine smo izgubili 50 milijuna eura. Samo ove dvije godine nismo iskoristili 50 milijuna eura za tu istu poljoprivredu. Ali šta smo radili u isto vrijeme. Milijardu i 900 milijuna kuna smo isplatili investicijskih potpora za kapitalna ulaganja i operativne programe. Zašto? Zato što je bilo lakše. Što se nisu poštovale nešto složenije, obuhvatnije procedure kojima nas je Europska unija pripremala na pravila igre koje vrijedi kada uđemo nego smo išli na državni proračun, uzimali smo operativne, uzimali smo kapitalne i ti su ljudi nažalost danas, najveći dio tog financiran dijelom iz HABOR-a, komercijalne banke su u problemima. Nismo koristili sredstva koja su nam bila besplatna, koja su nam bila na raspolaganju i na kojima smo se trebali pripremiti za korištenje fondova koji su nam puno veći. To je veliki problem i to je jedan od osnovnih problema zašto smo ušli nespremni. Jer smo se trebali trenirati, učiti i u pripremi projekata, apliciranju, provođenju a najveći broj ljudi koji su ušli u ove zahtjevne projekte danas dobro posluju. Nisu u problemima. Nije im lagano ali nisu u tako velikim problemima kao većina onih poljoprivrednih proizvođača koji su koristili kapitalne i svoje projekte financirali isključivo iz državnog proračuna po, neću posebno analizirati nekada vrlo čudnim uvjetima se dolazilo do tih investicija. Kada govorimo o tih milijardu i 900 milijuna, 520 milijuna ostavljeno ovoj Vladi kroz '12.-tu, '13.-tu i '14.-tu ih mi plaćamo iz našeg proračuna. Da li da ja kao ministar napravim isti model pa zadužim nekog budućeg, neku buduću Vladu ili nekog budućeg ministra za period od '22.-ge '23.-e, lijepo će zvučiti, pitanje je koliki će biti efekt a netko drugi će morati osigurati sredstva u proračunu i vraćati. I kroz način rada i ministarstva i institucija i kroz rezultate u povlačenju sredstava i pripremi projekata i broju apliciranih projekata, po natječajima koji su se raspisivali i u 2012. i u 2013. pokazuje koliko nam je važno zapravo pomoći našim i bitu suport i servis našim poljoprivrednim proizvođačima za korištenje ovih sredstava i zato govorim da je ukupna iskoristivost za ovaj fond pretpristupne pomoći, IPARD će na kraju biti negdje preko 60%. Govorim ukupno iskorištenje i s ovim malim iskorištenjem prijašnjih godina, zato što ćemo u iduće dvije odnosno tri godine maksimalno koristiti ta sredstva, ne isključujući i ne zanemarujući pripremu za ono što je puno važnije, a to je program ruralnog razvoja. U programu ruralnog razvoja je 20-tak mjera koje su nam na raspolaganju. Nećemo napravit grešku koju smo napravili ovdje kroz IPARD pa ići aplicirat na sve mjere, ne. Kroz pripremu tog strateškog dokumenta gdje je napravljeno preko 30 velikih radionica, javnih tribina, gdje je participativnost svih sudionika i poticanje korisnika fondova u zadnjih par mjeseci na izradi programa uključena ćemo dobit dobar program u kojem ćemo imat 17 ili 18 mjera, koji će nam garantirat maksimalnu ili što veću iskoristivost tih sredstava koja će nam biti na raspolaganju. Između ostalog dvije mjere su predviđene i za šumarstvo i za drvnu industriju jer je važna u ravnomjernom regionalnom razvoju ruralnih područja Republike Hrvatske. Ali ću vam odgovorit i na dio opservacija koji stvarno nema osnovu, govorim o malim pilanarima, govorim o odnosu ili nedostatku sirovine. Trenutno je potražnja drvoprerađivačkog sektora u Republici Hrvatskoj dva ili dva i pol puta veća, godišnja potražnja za trupcima, za količinom drveta nego što je stvarni … koji Hrvatske šume smiju i mogu sjeći. Ti isti mali pilanari o kojima govorite su u mogućnosti nabaviti po jedan sporazum u koji je prvi puta u Republici Hrvatskoj napravljen, koji daje određenu sigurnost višegodišnje ugovore hrvatskim drvoprerađivačima, daje im garanciju mogućnosti planiranja razvoja investicija za naredni period. Znaju se točno pravila igre na koji način se dolazi i kako se potiče što veći stupanj, finale u drvoprerađivačkoj industriji i u prioritetima i u cijenama i u rabotima i u količinama. Nećete mi reći i ne mogu kao resorni ministar i predsjednik Skupštine Hrvatskih šuma stat iza toga da svaki mali pilanar ima identične uvjete kao drvoprerađivač visoke finale izvoznik namještaja. Izuzetno važan sektor, dobri rezultati, godinama zapostavljen i radimo sve u tome da ga još ojačamo i učinimo konkurentnijim. Govorimo o preko milijardu dolara izvoza drvoprerađivačkom sektoru, govorimo o suficitu jedne od rijetkih grana koja ima suficit u vanjsko trgovinskoj razmjeni i ostalo. Šta ćemo sa malim pilanarima koji u pravilu imaju primarnu ili gotovo samo primarnu preradu drva i onda izvoze to u fosnama, daskama ili pilanoj građi, radit sami sebi konkurenciji da osiguramo jeftin ili vrlo jeftinu sirovinu drvoprerađivačima susjednih zemalja u Europskoj uniji. Mislim da ne, da moramo vodit računa prvenstveno o našim drvoprerađivačima visokog stupnja finale i to je kroz ovaj višegodišnji sporazum napravljeno. Kroz mjere ruralnog razvoja gdje će dvije mjere bit na raspolaganju i za šumarsku proizvodnju i drvoprerađivače ćemo naći mogućnost korištenja i tih sredstava i razvoj ruralnih krajeva … drvoprerađivački sektor. Ovo je jednostavno tako kako je, ne možemo vratit 2008., '07., '09., povećat iskorištenje, ali možemo napravit svi zajedno da nam iskorištenje i IPARD-a u narednom periodu dok ga imamo, a pogotovo sredstava iz programa ruralnog razvoja bude što veća. Tu ćemo napravit konkurentnost naših i primarnih poljoprivrednih proizvođača, ali i prehrambeno-prerađivačkog sektora kao važnog nastavka ili nekoga tko će osigurati plasman poljoprivrednih proizvoda koje imamo. Kad govorite o mljekarskom sektoru samo još dvije ili tri rečenice. Netočni su podaci o tom broju, ako govorite o brojkama onda recite da je 2003. godine kad je referentni laboratorij u Republici Hrvatskoj osnovan u Križevci je bilo 58000 poljoprivrednih proizvođača koji su se bavili proizvodnjom mlijeka, da je ministar Jakovina kada je 23.12.2011. postao ministar imao 14000 proizvođača, a da ih sad imamo oko 10500 proizvođača. Da, pad je, to je sektor koji je posebno izložen ali ne samo u Republici Hrvatskoj. Rekao sam da sam bio početkom tjedna u Bruxellesu, utorak je Europska komisija imala jednu odličnu konferenciju o mljekarskom sektoru i to je obilježje i farmera u cijeloj Europskoj uniji. Samo u zadnjih godinu dana je 100 000 proizvođača mlijeka u Europskoj uniji prestalo se bavit proizvodnjom mlijeka. Od nastanka mljekarske krize, velike mljekarske krize koja je tresla Europsku uniju 2009. godine, 30% proizvođača mlijeka se više ne bavi tom djelatnošću i zbog toga i komisija i vijeće i svi radimo na tome, na iznalaženju i dugoročnih mjera i kroz regulatornu agenciju na nivou Europske unije kroz posebni način osmišljavanja potpora za zemlje gdje je cjenovni prag otkupni niži i slično, ali to ne možemo inputirati ni ovoj Vladi negativna kretanja niti samo za Republiku Hrvatsku. To je trend koji je u cijeloj Europskoj uniji. Što se tiče tovljača, mislim da bi predsjedniče odbora morali porazgovarati sa … i sa ozbiljnim proizvođačima, udrugama u Republici Hrvatskoj koji u tom segmentu vide jako velike mogućnosti za proširenje svoje proizvodnje, koji sad već pune objekte, koji su zadovoljni načinom rada ove Vlade i svim onim mjerama koje smo napravili i u pomoći na onoj tehničkoj razini oko jednostavnijeg izvoza, oko boljeg servisa svih inspekcijskih službe koje trebaju raditi u tom postupku, ali i u onome dijelu potencijalno otvaranja novih, trećih tržišta na kojima nisu bili. Tako da taj segment sigurno nema negativne pokazatelje kako vi govorite. Govorite o mliječnom govedarstvu, govorite o negativnim pokazateljima u primarnoj proizvodnji mlijeka. Iako i tu kad govorite, a čujemo dosta neprovjerenih i paušalnih izjava od preskupog gnojiva, nisam čuo kolegu Češeka da je rekao je li napravio analizu da je petrokemija izišla sa novim cjenikom gdje su cijene gnojiva do 30% jeftinije u odnosu na ono što je bilo do sada. Znači na taj način se povećava konkurentnost hrvatskih proizvođača. Kad govorimo o mljekarskom sektoru isto cijeli niz i kratkoročnih i dugoročnih mjera. Mogao bih prezentirati ovdje. Jedna između ostalog je i potvrdio ovaj Dom kad smo i u Zakonu o potporama rekli da za osjetljive sektore ćemo 167 milijuna a u njega spada i … [[Govornik se ne razumije.]] ali i prije svega mliječno govedarstvo u isplati potpora u tekućoj godini isplatiti i jesmo mljekarima smo isplatili nešto više potpore baš zbog osjetljivosti problema u kojem se nalazi cijeli sektor. Gospodo ovaj zakon je zapravo neka vrsta izvješća onoga što i na koji način se realizirala sredstva u IPARD-u prije, potvrda iz sporazuma koji smo potpisali sa Komisijom i koji će vašim usvajanjem postati pravovaljan a kroz naredne periode ćemo detaljno izvještavati o ovoj visokoj cijeni Dom o postotcima, načinu i pomacima u iskorištenju sredstava. Oznake izvornosti, oznake zemljopisnog porijekla, uskladba promjene su išle zbog toga što smo to morali, nismo smjeli koristiti nazive za koje nismo imali pravo i koje nisu dogovorene. Zašto su proizvođači izabrali baš nazive za svoja pića tako kako velite. To je izbor zapravo poslovnog subjekta koji stavlja to na tržište. Ako govorimo o nekim nepravilnostima u proizvođačkim specifikacijama ili krivom deklariranju tu bih vas molio da kažete, pa ćemo aktivirati, odnosno nadležne inspekcije da provjere stanje da li je to to. Ali ovo je jednostavno nešto što su poslovni subjekti morali napraviti jer nisu mogli više koristiti te nazive. Zahvaljujem.
Hvala. I imamo još tri replike. Frano Matušić, izvolite.
Zahvaljujem. Počevši od onoga što sam govorio već, naime da su korišteni pogrešna deklaracija ali su ih oni koristili desetljećima. Ulaskom u EU piće koje se zvalo domaći rum se više ne može zvati domaći rum. Zašto? Zato što se ne proizvodi od šećerne trske, jer se proizvodi od nekih alkohola koji se dobivaju sasvim drugim putem i umjetnih aroma. Tu se ne radi više da li mi možemo koristiti naziv rum. Možemo mi koristiti naziv rum ako imamo šećernu trsku. Ako će oni uvoziti šećernu trsku pa proizvoditi rum od šećerne trske kako se proizvodi, međutim oni to rade od nekih drugih alkohola i aroma. Ista je stvar sa Brendijem bila. Možemo mi zvati naše piće brend, vinjak Brandy, možemo ga zvati. Međutim, oni su proizvodili to piće od sasvim drugih alkohola ne od mladog vina kao što se radi destilat mladog vina, a proizvodi se vinjak ili konjak kako hoćete tamo gdje je zaštićeno područje mi ne možemo zvati konjak. Vinjake ne možemo nazivati konjacima zato što je to zaštićeno područje u Francuskoj, ali Vinjakom možemo nazivati. Ali ovo što, i Brandy, Brandy je vinjak. Prema tome, ovo što su oni proizvodili to nije to piće, o tome se radi. Ja vas molim da ispitate o kakvoj vrsti je pića riječ. Room šta je to soba? To je prevara potrošača za koji nisu krivi radnici tih tvornica koji proizvode. I druga stvar govorili ste o kapacitetima i govorili ste o iskoristivosti fondova. Treba uzeti cijelo vrijeme, vrijeme ugovaranja, vrijeme realizacije i vrijeme isplaćivanja. Ne možete govoriti sad paušalno. Možda je to što je isplaćeno od 2012. to je sasvim sigurno ugovoreno i puno prije. Prema tome, treba sagledavat cjelinu. I treća stvar, kapacitete nije osigurala ni država koja je bila dužna i imala je novac na raspolaganju od EU. Zaposlilo se umjesto 250 stručnjaka za pomoć pri korištenju fondova zaposlilo se 150 ljudi. Od tih 150 osoba 50 njih je napustilo taj posao. Ja sam govorio vašem kolegi Grčiću koji je bio zadužen za taj posao da ćemo imati velikih problema jednostavno u kadroviranju odnosno u ostvarivanju pravog kapaciteta koji su sposobni za povlačenje sredstava. Mi tu imamo ogroman problem.
Hvala. Franjo Lucić, replika.
Gospodine ministre, ne slažem se s vama u cijelosti i pitam vas da li vi mislite da ćemo uspjeti povući sva sredstva EU koja su predviđena za poljoprivredne proizvođače ako znamo da će 50% poljoprivrednih proizvođača ukupno gledajući i ratara i stočara nestati dok budemo počeli povlačiti sredstva. Drugo, kad govorite o pilanarima. Nemojte mi samo reći da je bitno pet velikih proizvođača finalista, a da svi oni mali pilanari uopće nisu bitni. A da vam sad i ovo kažem. Svi ti pet, šest, sedam koliko ima svi oni pile građu, svi oni izvoze građu i rezanu i u svakom drugom obliku. Prema tome, ne proizvode oni samo finalni proizvod. Kad govorite o ozbiljnim i neozbiljnim proizvođačima mislim da je to uvreda za pojedine proizvođače, jer nazivati nekoga neozbiljnim nije stvarno u redu i nemojte tu terminologiju više koristiti jer to doista nije u redu. Svaki proizvođač je bitan i u onoj mjeri koliko može proizvoditi. Ne mogu svi bit veliki i ne trebaju svi biti veliki. Prema tome, a o postotcima o tome ćemo nadovezat se na gospodina Matušića. Vi gledate u jednom segmentu samo postotke. Postotke treba gledat od početka programa do završetka, a oni traju nekoliko godina. Molim vas!
Odgovor na repliku ministar Jakovina.
Poštovani kolega Lucić, pa možemo o apsolutnim iznosima. 25 milijuna i 600000 eura imamo na raspolaganju iskoristimo 276000. To je onda apsolutni iznos za tu godinu. Na raspolaganju nam je toliki iznos, iskoristili smo toliko, to je jedan zarez nešto sitno posto. Normalno za cijeli period će taj postotak bit veći jer će obuhvatiti podizanje i ostalih godina i dobar rad i uključivanje što veći broj korisnika i dat će onda neki efekt u konačnici od šezdesetak i nešto posto. Ali ja govorim o sredstvima koja su nam bila na raspolaganju, koja smo mogli koristiti, za koji smo mogli pripremiti projekte i one projekte koji su išli kroz investicijske potpore za kapitalna za koja ću još jednom ponoviti je potrošeno preko milijardu i 900 milijuna kuna od čega je 520 ili 530 milijuna ostavljeno i budućoj vladi i budućim proračunima, a veći dio toga smo mogli koristiti i povući iz EU proračuna. Ja se nadam da ćemo imati i iskorištenje IPARD-a na takvom nivou od preko 60-tak posto, a kada govorimo o sredstvima iz programa ruralnog razvoja sada raditi projekciju o iskoristivosti je vrlo teško. Ako nismo bili sve ove godine u mogućnosti iskoristiti ni 26 milijuna eura u cijelosti, a reći sad projekciju da ćemo moći koristiti 300 ne. Ali kroz mjere koje smo izdefinirali pokušat ćemo jer smo tu uključili i mogućnost jedinica lokalne samouprave, kroz agroturističke mjere, kroz osiguranje, kroz investicije koje su najvažnije i za male i za velike i za sve ozbiljne poljoprivredne proizvođače, pokušat ćemo revitalizirati ruralna područja i osigurati radna mjesta. To je jednostavno to. Kad govorite o drvoprerađivačkom sektoru mislim da nisam koristio izraz ozbiljni i neozbiljni nego smo govorili o pravilima igre. Nema velikih i malih, ima onih koji ozbiljno rade svoj posao, koji plaćaju obaveze prema dobavljaču, odnosno Hrvatskim šumama, koji plaćaju obaveze prema državi i koji zapošljavaju ljude. Vodi se računa o svima i … imaju pod određenim uvjetima osigurano 80% količine koje su imali u prethodnoj godini, ostalo je licitacija. Još jednom kažem trenutno je potražnja puno veća u tom sektoru od mogućnosti isporuke i uvodimo reda. Nema više retroaktivnih rabata, nema više liste povlaštenih dobavljača koji su bili i koji su mogli dobiti u nezamislivim količinama za neke ostale drvnog sortimenta i pilanari koji su trebali. Uvode se stroga pravila
Hvala ministre. Replika, Nenad Pleše.
Zahvaljujem potpredsjednice Sabora. Uvaženi ministre rekli ste da mali pilanari sami sebi su konkurencija i da proizvode koje oni rade izvoze jeftino i u susjedne zemlje. Pa dobro da bar netko izvozi u ovoj Hrvatskoj nešto, da se sve baš ne uvozi. Ovim sporazumom kojeg ste spomenuli pogoduje se baš tim velikim korporacijama, a kako je rekao i kolega Lucić i oni izvoze isto poluproizvode. Da imamo tvornice u Hrvatskoj vjerojatno bi ti poluproizvodi i tih malih pilanara završili u domaćim tvornicama. Ja kad govorim o sirovini i o tome da bi prednost trebali imati u nabavci pilanari iz Gorskog kotara, iz Like pa čak i iz Karlovačke županije onda govorim o opstojnosti tih ljudi u tim krajevima jer u Gorskom kotaru ne raste pšenica, raste šuma. Ljudi u Gorskom kotaru ne mogu živjeti od pšenice, mogu živjeti samo od šume. I onda im ostavite mogućnost da opstaju tamo i da žive od onoga od čega mogu živjeti. Hvala.
Odgovor na repliku, ministar Jakovina.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa štovani kolega slažem se s vama i u tom je smisao i programa ruralnog razvoja i ravnomjernog razvoja RH koji je plan i ove Vlade i na kojem radimo da omogućimo svima onima da i u krajevima koji imaju obilježje ruralnog mogu se baviti poslovnom djelatnosti i od nje živjeti. Ali ne više pod uvjetima koji nisu definirani, koji nisu transparentni i koji ne vrijede za sve jednako. Nažalost i u segmentu, odnosno u djelatnosti pilanara nisu svi imali iste uvjete. Neki su mogli i imali mogućnost prijašnjih godina dobivati enormne količine koje su trebali, a neki su bili vrlo kapacitirani ili uopće nisu imali. Na ovaj način smo uveli jedan sustav i kroz takav sustav gdje smo rekli da imamo 7 razreda finale i kroz koji potičemo i dodatnim rabatima ali i povećanom mogućnosti nabave drveta ih potičemo zapravo da oplemene, odnosno dodaju vrijednost na taj svoj proizvod. Nije isto da li je to samo pilana građa ili je to uz to i neki drugi viši oblik barem u određenoj izradi elemenata ili slično. I na taj način štitimo najboljeg ili stvaramo uvjete za drvoprerađivački sektor da bude i konkurentnije i da imaju dodanu vrijednost, da zadrže radna mjesta koja sada imaju i da otvaraju nova. Same pilane koje isključivo rade i trže sa pilanom građom pa ako je to izvozni proizvod nije ono što bi trebalo biti osnova razvoja drvoprerađivačke industrije u RH.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno. Kolegice i kolege molim vas da u 12,00 sati budemo u dvorani jer ćemo glasati o raspravljenim točkama. Hvala.
Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Europske komisije u ime Europske unije i Vlade Republike Hrvatske kojom se mijenja i dopunjuje Višegodišnji sporazum o financiranju 2007.-2011., sklopljen 31. srpnja 2012.godine, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 443. Rasprava o tekstu prijedloga zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 112 glasova za, donesen Zakon o potvrđivanju Sporazuma između Europske komisije u ime Europske unije i Vlade Republike Hrvatske kojom se mijenja i dopunjuje Višegodišnji sporazum o financiranju 2007.-2011., sklopljen 31. srpnja 2012. godine, u tekstu kako ga je predložila predlagateljica. Prijedlog odluke o razrješenju člana Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije. Predlagatelj odluke je Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Molim predsjednika. Nema ga? Ok. Nema predsjednika odbora? Nećete? Ok. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Ima netko protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 108 glasova prihvaćena predložena odluka.