Шановні колеги, прошу підготуватися до реєстрації. Ввімкніть, будь ласка, систему „Рада”. Реєструємося. [[16:01:09]] В залі зареєстровано 406 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради оголошую відкритим. Переходимо до розгляду питань розділ „Друге читання”. Ми зараз мали б з вами розглянути законопроект 2006, за номером 2006 - проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державні нагороди України" [[щодо встановлення почесного звання "Народний вчитель України"]]. Шановні колеги, давайте порадимось, як нам вийти із ситуації. Ми з вами в першому читанні прийняли цей законопроект про те, щоб встановити таке почесне звання і внесли відповідно зміни до Закону „Про державні нагороди” до 10 статті. Надійшов законопроект Кабінету Міністрів до двох статей – до 10 статті, де також пропонується встановити таке звання, яке ми вже в першому читанні встановили – Народний вчитель України, і до 11 статті цього закону, де пропонується встановити і для вчительства, а точніше, для працівників освіти державні премії. Якби ви погодились на таку пропозицію: оскільки ми в першому читанні прийняли вже закон і частину, так би мовити, щодо почесного звання врахували, якби зараз при прийнятті остаточно закону в другому читанні ми ще сюди додали й ту пропозицію, яка є у Кабінеті Міністрів , щоб і встановили державні премії. І, таким чином, ми сьогодні могли би в цілому прийняти закон, який враховує і пропозиції ті, що ми прийняли в першому читанні, і пропозиції, які надійшли від Кабінету Міністрів. Не буде заперечень, щоб ми саме так розглянули? Тоді, будь ласка, хто від Комітету з питань державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування? Голова комітету, будь ласка, Тихонов Віктор Миколайович.
Я думаю, що ця пропозиція слушна, і тому комітет, хоча ми вчора на своєму засіданні прийняли рішення об’єднати ці два закони і винести один закон, добавивши, навпаки, до Закону Кабінету Міністрів добавили те, що було запропоновано 14 вересня, але і так, і так, я думаю, буде добре. Буде добре і думаю, що нам напередодні Дня вчителя треба обов’язково прийняти цей Закон, бо його чекають багато людей і думають, що Закон, який буде не тільки встановлено звання: народний вчитель і це буде 40% до заробітної плати. Але й 5 стипендій по 100 тисяч, це підніме роль вчителя в нашій країні. Сума розходів на рік - всього 511 тисяч. Я пропоную погодитися і прийняти з доповненням Закон в цілому і ми підтримуємо як комітет, так і міністра освіти.
Так, шановні колеги, шановні колеги, шановні колеги, ви послухали інформацію комітету. Ми в Законі 2006 прийняли про те, щоб встановити почесне звання народний вчитель України. В законопроекті за номером 2199 Кабінет Міністрів пропонує ще доповнити про що ми вже говорили. Говорили про те, щоб доповнити 11 статтю пунктом 5 такого змісту: „державна премія України в галузі освіти за видатні досягнення в галузі освіти за номінаціями: дошкільна і позашкільна освіта; загально-середня освіта; професійно-технічна освіта; вища освіта; наукові досягнення у галузі освіти. Цей закон набирає чинності з 1 січня 2007 року. Є ще тут одна проблема. У першу неділю жовтня, так, в першу неділю жовтня ми з вами будемо відзначати День вчителя, День вчителя. І, звичайно, було б досить, так би мовити, нормально, якби ми до цього світа, а ми вже до першої неділі жовтня з вами не матимемо можливості проводити засідання, провели саме такий Закон. Тому я ставлю, якщо нема заперечень, на голосування пропозицію про те, щоб прийняти в другому читанні законопроект за номером 2006, добавивши до нього пропозицію Кабінету Міністрів і доповнити 11-ту статтю щодо державних премій України у такому контексті, як запропоновано в законопроекті 2199, прийняти в цілому як закон. Ставлю на голосування. [[16:06:53]] За-345 Дякую, шановні колеги. Ми прийняли закон.
Комітет теж дякує.
Так, спасибі і вам. Ми прийняли закон, яким встановили звання „Народний вчитель України” і заснували державну премію. Будь ласка, одна хвилина, міністр освіти.
Я хотів сьогодні від імені Кабінету Міністрів України подякувати народних депутатів за високе розуміння нашого обов’язку перед освітянами України. Я думаю, що 1 жовтня, коли ми будемо святкувати День вчителя, ця звістка буде приємною для всіх наших освітян. А я думаю, що кожна область, республіка, регіон запровадить свої відповідні премії. І це буде великою подякою нашим педагогам. Спасибі.
Та мотиви. Вже ми прийняли закон. З мотивів треба тоді, коли приймається закон. Будь ласка, розглядається проект закону про внесення змін до статті 258 Кримінального кодексу України. Реєстраційний номер 1103. Від Комітету з питань з боротьби з організованою злочинністю і корупцією Джига Микола Васильович, будь ласка.
Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати! На виконання постанови Верховної Ради України номер 55 від 31 липня поточного року Комітетом Верховної Ради України з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією підготовлений до другого читання проект Закону України „Про внесення змін до Кримінального та Кримінально-процесуального кодексів України щодо запобігання тероризму”. Реєстраційний номер 1103. Запропоновані законопроектом зміни до Кримінального та Кримінально-процесуального кодексів України випливають із Конвенції Ради Європи про запобігання тероризму, яку Верховна Рада України ратифікувала 31 липня поточного року. Не зважаючи на те, що конвенція ратифікована Верховною Радою України 31 липня цього року, і відповідний закон підписаний Президентом України, конвенція набирає чинності з моменту набрання чинності закону України, яким встановлюються зміни до кримінального та кримінально-процесуального законодавства, тобто прийняття законопроекту, який ми з вами у даний час розглядаємо у другому читанні. При підготовці законопроекту до другого читання були враховані зауваження та пропозиція Головного науково-експертного управління та Головного юридичного управління Апарату Верховної Ради України, Інституту законодавства Верховної Ради України, а також зацікавлених відомств, зокрема: Міністерства юстиції, Генеральної прокуратури, Служби безпеки України, Міністерства внутрішніх справ, Ради національної безпеки і оборони, Міністерства закордонних справ, Верховного суду України. Запропонований вам до розгляду законопроект завізований без зауважень Головним юридичним управлінням та редакційним відділом Апарату Верховної Ради України. Щодо редакції законопроекту, прийнятого у першому читанні і редакції, яка пропонується до другого читання, то слід зазначити, що назва статті, частина перша, друга, третя чинної редакції статті 258-ї Кримінального кодексу України „Терористичний акт” залишені без змін. Запропоновані проектом зміни до першого читання, а саме: в абзаці першому частини першої слова „а також” пропонувалося замінити „або”. Але з цим погодитися не можна, оскільки при цьому погроза вчинення терористичного акту як самостійний злочин зникає і стає складовою терористичного акту, а це різні за характером злочинні дії. Відповідальність за створення терористичної групи чи терористичної організації передбачено новою статтею258-ю з позначкою „3” – „Створення терористичної групи чи терористичної організації, у зв’язку з чим у частині четвертій, четверта і п’ята статті 258 Кримінального кодексу України виключені. Кримінальний кодекс України доповнено також новими статтями: статтею 258 з позначкою 1, втягнення і вчинення терористичного акту, статтею 258 з позначкою 2, публічні заклики до вчинення терористичного акту і статтею 259 з позначкою 4, сприяння у вчиненні терористичного акту. Прийняття цих статей випливає з вимоги Конвенції про встановлення кримінальної відповідальності за публічне підбурювання, стаття 5 конвенції, за залучення до терористичної діяльності, стаття 6 цієї конвенції, та за навчання терористичній діяльності, стаття 7. Враховуючи, що враховані всі поправки до законопроекту, а також відсутність зауважень Головного Юридичного управління Апарату Верховної Ради України, прошу прийняти закон у другому читанні в цілому як закон.
Дякую, Микола Васильович. Я звертаюсь до народних депутатів, які подавали поправки, бо тут деякі частково враховані, але саме Миколи Васильовича. Ніхто не наполягає на. Ні, немає заперечень до такої пропозиції, які є в порівняльній таблиці і те, що доповів Микола Васильович, немає. Тоді я ставлю на голосування про прийняття в другому читанні в цілому як закону закону „Про внесення змін до статті 258 Кримінального кодексу України”, реєстраційний номер 1103. Прошу голосувати. [[16:13:16]] За-382 Закон прийнято. Розглядаємо Проект Закону про внесення змін та доповнень до Закону України "Про житлово-комунальні послуги" [[щодо оплати послуг]], реєстраційний номер 0944. Доповідає голова підкомітету Комітету з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства Кучеренко Олексій Юрійович, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги, в лютому поточного року Верховною Радою було прийнято за основу проект Закону України про внесення змін та доповнень до Закону України про житлово-комунальні послуги, щодо оплати житлово-комунальних послуг. Реєстраційний номер 8010, який було внесено народним депутатом попереднього скликання Жижко. В зв’язку з надходженням додаткових пропозицій комітет не встиг до завершення роботи Верховної Ради України четвертого скликання погодити остаточну редакцію законопроекту для її внесення на розгляд у другому читанні. Комітетом внесено законопроект повторно для розгляду Верховною Радою нового скликання, реєстраційний номер 0944. При доопрацюванні законопроекту до розгляду у другому читанні надійшло три зауваження та доповнення народних депутатів України, які враховано. Законопроектом запропоновано законодавчо врегулювати відносини між постачальниками та споживачами житлово-комунальних послуг, коли споживачі сплачують лише за фактично отримані послуги, а також внесення пропозицій щодо запровадження системи двоставкових або сезонних тарифів на теплову енергію. Комітетом пропонується законопроект відхилити через наступні обставини. Нарахування плати споживачам за послуги опалення сьогодні здійснюється щомісячно протягом року за єдиним тарифом. Щомісячно протягом року за двоставковими тарифами. Щомісячно в опалювальний сезон за сезонними або двоставковими тарифами. Є випадки, коли за згодою споживачів, наприклад, в УСББ плата починає нараховуватись ще з липня, з метою уникнення суттєвого збільшення в опалювальний сезон. Зі споживачами групи інших, оплата може здійснюватися один раз в опалювальний сезон тощо. Для того, щоб система ціноутворення на послуги була максимально наближеною до системи нарахування плати, міжнародні експерти та інституції рекомендують запроваджувати сезонні. Плата нараховується в опалювальний сезон або двоставкові тарифи. Але Верховна Рада у цьому випадку також може тільки рекомендувати органам місцевого самоврядування впроваджувати таку систему тарифоутворення. З огляду на викладене, вважаю за доцільне залишити чинну редакцію Закону України про житлово-комунальні послуги та відхилити законопроект. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Зрозуміло, шановні колеги. Ми повинні з вами підтримати пропозицію комітету, яке підтримано і юридичним управлінням про недоцільність прийняття цього закону, про його скасування. Я ставлю на голосування. Ляшко, будь ласка. Мікрофон Ляшко.
Олег Ляшко, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановні колеги, запровадження в законі норми, яка дозволить сплачувати громадянам за фактично надані житлово-комунальні послуги, це ж правильно. Бо сьогодні людям надають ті послуги, не надають, - а рахунки виставляють. І води гарячої немає, і опалення немає, а рахунки бери, плати. Тобто давайте не, оскільки це хвилює дуже багатьох громадян України і особливо малозабезпечених, давайте ми на повторне друге читання відправити цей закон. Уточнити механізми реалізації положення щодо здійснення оплати послуг лише за реально надані послуги. Але це треба робить, бо мільйони людей, які отримують копійки, вимушені їх платити за послуги, які не отримують. Дякую.
Будь ласка, Олексій Юрійлвич.
Шановний колега Ляшко, я також, як і ви, і я думаю, тут немає жодної людини, жодного депутата в залі, який не розуміє, що дійсно в цій ситуації сплачувати наше населення має тільки виключно за фактично надані послуги. І я хочу вас запевнити, що на сьогодні за угодами, які розроблені були, типові угоди і затверджені профільним міністерством, за угодами, безумовно, там всюди в цих угодах пишеться, що виключно за фактично надані послуги. Але це є стосунки між споживачем і надавачем послуги. Вони регулюються угодами. І саме тому ми сьогодні говоримо, що не треба для цього вносити зміни до закону. Це є предметом угоди на надання послуг.
Так, шановні колеги, я нагадую, що це друге читання. Можуть взяти слово тільки ті, хто вносив пропозиції і вони не враховані. Тому опустіть, будь ласка, руки. З мотивів голосування я надав Ляшку, представнику фракції БЮТ. Ще є із ваших же лав бажаючі, але вже від фракції думка була висловлена. Тому я ставлю на голосування пропозицію комітету про скасування рішення щодо проекту закону про внесення змін та доповнень до Закону України про житлово-комунальні послуги [[щодо оплати послуг]], реєстраційний номер 0944. [[16:19:06]] За-246 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 182, „Блок Юлії Тимошенко” – 3, „Наша Україна” – 17, соціалісти – 20, комуністи – 20, позафракційні – 4. Розглядаємо проект Закону про внесення змін до Житлового кодексу України [[щодо заборони примусового виселення малозахищених верств населення]], реєстраційний 0942. Доповідає Кучеренко Олексій Юрійович, будь ласка.
Дякую, шановний Адаме Івановичу. Шановний Голово! Шановні колеги! Комітет пропонує проект Закону про внесення змін до статті 116 Житлового кодексу Української РСР відхилити ось з яких міркувань. Законопроектом передбачається встановлення заборони виселення без надання іншого житла певним категоріям громадян: ветерани, учасники Великої Вітчизняної війни, пенсіонери, інваліди, недієздатні, безробітні, неповнолітні або одинокі особи, а також сім’ї, які мають неповнолітніх дітей, фактично отриманий сукупний дохід яких не перевищує встановленого прожиткового мінімуму у випадку несвоєчасної оплати наймачами, я хочу ще раз підкреслити, несвоєчасної оплати наймачами комунальних послуг. Але ця законодавча норма одночасно передбачає і можливість виселення решти категорій громадян не визначених законопроектом. За висновками Головного юридичного управління чинним житловим законодавством України не передбачено взагалі такої підстави для виселення, як заборгованість із оплати комунальних послуг із утримання житла. В той же час прийняття зазначеного проекту закону створює чітку правову норму, яка дозволяє виселяти наймачів, крім перелічених у законопроекті із займаного ними житла у разі заборгованості за житлово-комунальні послуги. Враховуючи наведене, пропонується проект Закону України про внесення змін до статті 116 Житлового кодексу Української РСР за результатами розгляду в другому читанні відхилити. Такої ж думки дотримується і Головне юридичне управління. Комітет пропонує проект відповідної постанови Верховної Ради України з цього питання. Прошу підтримати, шановні колеги, дякую.
Дякую. Так, будь ласка, запишіться з мотивів голосування. Так, відведемо п’ять хвилин. Будь ласка, Сенченко.
Ляшку передаю. Спасибо.
Мікрофон Олега Ляшка.
Дякую. Олег Ляшко, „Блок Юлії Тимошенко”. От коли в попередньому випадку ми не підтримували позицію відхилити закон, щоб люди реально сплачували лише за ті послуги, які споживають, бо договори між суб’єктами – між людиною і комунальним підприємством - це добре. Але шановний колега Кучеренко, ви ж знаєте, що у нас ці договори ігнорують наліво і направо, ніхто не дивиться на договори. Тому треба людей захистити законом. А що стосується цього законопроекту, який розглядається, то ми підтримуємо, бо якщо сьогодні людей не можна виселяти, то у випадку прийняття цього закону вийде так, що ті категорії, які законом визначені, не підлягають виселенням, всі інші можна виселяти. Тому підтримуємо позицію, щоб відхилити цей законопроект. А пропоную все-таки вам повернутися до того питання і забезпечити законодавчі гарантії людям за сплату послуг, які вони реально отримують. Дякую.
Шановний.
Не треба, не відповідайте. Тут з мотивів тільки голосування. Абсолютно правильно, але я просив би не давати іншим доручення. Ви точно такий же народний депутат і можете виступити з такою ініціативою самостійно. Нащо віддавати пріоритет комусь?
Ми врахуємо.
Ярослав Сухий, будь ласка.
Дякую. Ярослав Сухий, Запоріжжя, Партія регіонів. Шановні народні депутати, з мотивів голосування по попередньому законопроект, можливо, хтось не розібрався, про що йдеться. Люди сьогодні сплачують за тепло на протязі всього року, щоб не мати величезних сум до сплати за зимові місяці. Тому цей законопроект потрібно було, і ми правильно зробили, що його відхилили. Стосовно цього законопроекту, слід підтримати пропозицію профільного комітету. Справа в тому, що ми такими подібними законопроектами спонукаємо людей переходити в асоціальні сфери, там де безробіття, там де не треба нічого робити і турбуватися про своє житло. Хочу всім нагадати – про це писали засоби масової інформації – коли в Запоріжжі двоє безробітних бомжів на 6-му поверсі самі в себе обрізали батареї чугунні і здали на металобрухт. Уявіть собі що було, коли запускали систему опалення. Такі речі потрібно в кінці кінців припиняти. Ресурси і резерви соціального популізму вичерпані, давайте будемо жити за законами.
Степан Курпіль, будь ласка.
Прошу передати слово Яворівському.
Мікрофон Володимира Яворівського.
Я не буду.
Добре. Володимир Мойсик, будь ласка. Микола Оніщук, прошу мікрофон.
Шановні колеги! Все-таки я хотів би привернути вашу увагу до того, що сенс в ухваленні цього закону є і дуже важливо ознайомитися із висновком, попереднім висновком ще в першому читанні Головного науково-експертного управління – не юридичного, а Головного науково-експертного - яке говорить про наступне, що „слід зазначити, що Житловим законодавством України не передбачено такої підстави для висловлення як заборгованість зі сплати комунальних послуг, про що говорилось, однак положення частини 4 статті 9 Житлового кодексу Української РСР стосовно того, що житлові права охороняються законом, за винятком випадків, коли вони здійснюються в суперечності із призначенням цих прав, є можливим”. Тому ми маємо підтримати цей законопроект. Дякую за увагу.
Олег Білорус.
У мене питання таке просте. Ну от як нашим громадянам оці всі перетрубації сумістить із формуванням їх дуже маленьких, скромненьких бюджетних. Як вони в цих умовах повинні взаємодіяти з державою як засновники держави, куди їм звертатися, чи це прерогатива уряду, чи це прерогатива місцевих органів - ці питання міріадами задають наші громадяни, наші люди. Дякую.
Будь ласка, Геннадій Удовенко.
Я, в принципі, погоджуюся з позицією комітету і з рекомендацією, з якою пан Козаченко виступив тут. Але ми все-таки повинні подумати, чому ми людей лякаємо. Ми весь час їх тримаємо в напруженні: то підвищення цін на комунальні послуги, то платити – не платити за народження першої дитини чи взагалі за народження. Ми весь час суспільство тримаємо в напруженні. Тепер ми розглядаємо питання про можливість виселення за несплату. Це провокація! Ми повинні забезпечити, насамперед, життєвий рівень людей, щоб таких питань взагалі не було, а ми платимо десь там копійчану пенсію, копійчану заробітну мінімальну плату – і хочемо, щоб він бігав туди і платив. До речі, найбільш активні платники своїх комунальних послуг – це пенсіонери, це дуже мало забезпечені, але дисципліновані люди.
Геннадій Йосипович, абсолютно я вас підтримую, позицію, чому людей в напрузі тримаємо. Але, мабуть, тому, щоб потім їм щось дарувати і казати, що не буде такого. Так, будь ласка, ще раз думку комітету. І будемо визначатися.
Дякую. Шановні друзі, я, в принципі, хотів би відповісти. Безумовно, пан Удовенко, абсолютно це позиція, на мій погляд, принципова і розумна. Давайте сьогодні говорити, з одного боку, про об’єктивність тарифів і про систему захисту споживачів, але, в першу чергу, давайте говорити про заробітну платню і рівень пенсій. Саме в такій площині, а не за рахунок підприємств житлово-комунальної галузі, треба розглядати ці питання. Стосовно зауваження пана Оніщука. Я знаю його як дуже такого відомого юриста, але хотів би зазначити, як я, як сьогодні представляю профільний комітет, розумію ваше зауваження. Тобто ми стимулюємо людей: не йдіть за субсидіями, не платіть за житлово-комунальні, ми все рівно вас не виселимо. Саме тому я не хотів би в юридичні дуже такі дебрі, чи що би там зараз заходити. А ви повірте, що це фаховий висновок комітету і юридичного управління. І прошу підтримати пропозицію комітету. Дякую.
Дякую. Я ставлю на голосування пропозицію профільного комітету про відхилення проекту Закону про внесення змін до Житлового кодексу України [[щодо заборони примусового виселення малозахищених верств населення]], реєстраційний номер 0942, як такий, який не тільки не поліпшує, погіршує діючий Житловий кодекс. Прошу голосувати. [[16:29:46]] За-281 Рішення прийнято. Розглядається проект Закону про внесення змін до статті 23 Закону України "Про рекламу" [[щодо реклами зброї]]. Реєстраційний номер 0955. Доповідає Шевченко Андрій. Так, будь ласка, Бондаренко.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, Комітет з питань свободи слова а інформації 6 вересня розглянув проект Закону про внесення змін до статті 23 Закону України „Про рекламу”. Його сутність у спрощенні порядку реклами зброї. Тобто законопроектом пропонується виключити контроль за рекламою зброї з боку Кабінету Міністрів. Автор документа аргументує свою позицію наступним, начебто це допоможе уникнути ускладнення та бюрократизацію порядку рекламування зброї та військової техніки. Насправді ж, усім нам відомо, що зброя – це особливий вид товару, продаж, або експорт якого має контролюватися державою. Позбавлення Кабміну права регулювати порядок рекламування зброї може призвести до непередбачуваних наслідків. Більш того, ліквідація уніфікованого порядку рекламування зброї може порушити єдину цінову та маркетингову політику держави по утриманню позицій на міжнародному ринку зброї. Тому комітет пропонує зняти законопроект з розглядання і відхилити його як такий, що не відповідає потребам суспільства. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ну, та ж сама ситуація. Я думаю, давайте ми підтримаємо пропозиції комітету. Тут ще є у нас проект постанови нашого колеги Міщенка про неприйнятність законопроекту. Але я нагадую, що подібної норми вже в чинному Регламенті немає. У попередньому була така норма – про неприйнятність. Зараз це трошки розглядається по-іншому. Я ставлю на голосування про відхилення закону про внесення змін до статті 23 Закон України "Про рекламу” [[щодо реклами зброї]], реєстраційний номер 0955. Прошу голосувати. [[16:32:30]] За-366 Закон прийнято. Тобто, постанову прийнято, закон відхилено. Далі у нас є, шановні колеги, ціла серія законопроектів за скороченою процедурою – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2006 рік". Хто за те, щоб розглянути цей проект законопроекту за скороченою процедурою, прошу проголосувати. [[16:33:20]] За-326 Прийнято рішення. Будь ласка, автор законодавчої ініціативи Олександр Петрович Баранівський. Підготуватися Калетніку.
Шановний Адам Іванович, шановні колеги! Суть закону зводиться до слідуючого. При прийнятті бюджету 2006 року, коли затверджувалися відповідні видатки щодо сільського господарства, а більш конкретно: на стимулювання виробництва продукції тваринництва, статті, де виділялися кошти на фінансову підтримку виробництва продукції тваринництва та рослинництва шляхом датування на одиницю виробленої продукції тваринництва та на гектар посівів було механічно упущені слова „голову сільськогосподарських тварин, проведення їх ідентифікації”. І що це, яку це колізію внесло. Суть у тому, що в бюджеті передбачено 212 мільйонів коштів на ці цілі, на так звану спеціальну бюджетну підтримку. Яка це бюджетна підтримка? Вона надавалася і в минулі роки. Це за приріст поголів’я корів молочного напрямку. Коли сьогодні вирізається поголів’я у населення, щоб стимулювати великотоварне виробництво, збільшувати поголів’я корів, бо скоро будемо купувати молоко за кордоном, то 1000 гривень на одну корову при умові, що він приростив поголів’я корів, але поголів’я має в господарстві не менше 30 голів. Слідуюче. Корови м’ясного напрямку. Це ті корови, які, ви знаєте, навирощені, вирощують м’ясо на підсосі теляти вирощують. Там є на племзаводах 1200 гривень на корову, 600 гривень – на племінних фермах і 400 – на товарних. На ці цілі виділено 30 мільйонів у бюджеті, на попередні цілі виділено 110. На одну вівцематку і ярку старше року виділено 14 мільйонів, передбачено у бюджеті або це 50 гривень, коли не менше 50 поголів’я, і це 40 гривень на одну голову. При закупівлю телиць у населення для поповнення племінного стада. Вони повинні бути ідентифіковані, там цілий перелік документів, які повинні бути, 3 гривні 30 копійок за один кілограм живої ваги. Тобто, щоб не допустити вирізання телиць, які можуть бути використані на молочній фермі до вирізання. Слідуюче. Ідентифікація худоби різної та свиней. На це виділено 25 мільйонів гривень у бюджеті. Це означає, що сьогодні дядько не має права продавати молоко, не має права жодна ферма продати молоко, якщо це поголів’я не ідентифіковане. Бюджет передбачає кошти на бірки і на відповідні документи 60% здешевлювати. Скажімо, для населення ідентифікація буде коштувати 13.50, інше за рахунок бюджету, 15 гривень для великотоварного виробництва. На ці цілі також виділено 25 мільйонів. Виділені відповідно кошти передбачені і стимулювання бджолярів. Ви знаєте, пасіки в нас тримають в індивідуальному секторі. Якщо він має не менше 10 сімей, на це виділяється, на одну сім’ю ад 10 гривень, або це 16 мільйонів по Україні, 10 гривень – це сьогодні 3 кілограми, даже менше, цукру. Тому прийнята постанова Кабінету Міністрів від 24 червня 2006 року за номером 876 щодо порядку виділення цих коштів. Але другим пунктом ця постанова говорить, що вона набирає чинності одночасно із Законом України „Про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет України на 2006 рік” [[щодо фінансової підтримки галузі тваринництва]]. Тому просив би, прошу шановних депутатів підтримати дану пропозицію і після слів „шляхом дотування на одиницю виробленої продукції тваринництва” записати, що голову сільськогосподарських тварин, проведення ідентифікації і реєстрації, далі по тексту, та на гектар посівів в рослинництві. Дякую за увагу.
Так, дякую. Сідайте, будь ласка. Від комітету з питань Регламенту, голова підкомітету Калетнік Григорій Миколайович. Вибачте, бюджетного, бюджетного, вибачте ще раз, вибачте.
Шановні народні депутати, Комітет Верховної Ради з питань бюджету розглянув на своєму засіданні проект закону про внесення до Закону України „Про Державний бюджет на 2006 рік”, внесений народним депутатом Баранівським. В ході обговорення законопроекту було зазначено, що редакція запропонованих змін до назви бюджетної програми не відповідає вимогам статті 15 Закону України про державну підтримку сільського господарства України. А саме, у діючому законі України передбачено дотація на голову чистопородної племінної тварини, а не на голову в цілому сільськогосподарських тварин, як це пропонується, та на племінну бджолину сім’ю, а не на просто кожний вулик. Крім цього, в діючому законі не передбачено дотування проведення ідентифікації і реєстрації сільськогосподарських тварин, що пропонується в законопроекті. І я особисто хотів би теж звернутися і від себе до народного депутата, який був на посаді міністра АПК як до суб’єкта законодавчої ініціативи з розумінням віднестись до думки, що ініціативи необхідно проявляти, пропонуючи додаткові кошти для села. Тому що забирати кошти з фінансової підтримки виробництва тваринницької і рослинницької продукції і направляти їх на фінансування комерційних структур, які мають нумерувати і ідентифікувати худобу, це не тільки не правильно, це проти товаровиробника. Тому враховуючи наведене, Комітет з питань бюджету прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді даний законопроект за результатами розгляду у Верховній Раді направити на доопрацювання суб’єкту права законодавчої ініціативи. Дякую за увагу.
І вам дякуємо. Це була думка Бюджетного комітету. Обговорювати будемо? Так, тоді, будь ласка, записуємося. Хто „за” фракції? Так, Муц, Бульба. Хто „проти”? Так, будь ласка, Орест Муц, Партія регіонів. Підготуватися Степану Бульбі. Скорочена процедура: два – за, два – проти. Ні, ваша фракція є. Писаренко записався, Шевчук, Курило, Яворівський, - всі з вашої фракції.
Орест Муц, фракція Партії регіонів, Тернопільщина. Я повністю поділяю думку пана Калетника і підтримую, щоб закон відправити на доопрацювання. Так як наша область являється аграрною і в цьому законі багато не враховано. Не враховано дійсно ті області, які представляють сільське господарство України. Дякую.
Степан Бульба, будь ласка. З місця мікрофон.
Степан Бульба, фракція соціалістів, Полтавщина. Я на відміну від попереднього виступаючого якраз підтримую позицію Олександра Петровича Баранівського. Щойно, буквально два дні тому до мене звернувся голова обласної державної адміністрації Полтавщини пан Асадчев з приводу нефінансування з Державного бюджету обіцяних компенсацій за взяті кредити. Якщо у минулому році область отримала 32 млн. грн. на компенсації, то в цьому році практично ніяких коштів ще не надійшло. Ця компенсація, про яку говорив, Олександр Петрович, вона уже стабільною є, до неї звикли сільгоспвиробники. І раптом ми одним порухом виключаємо її знову. Я повторюю, що наше тваринництво потребує підтримки. В даному випадку ми могли б це зробити. І всі ці розмови щодо підтримки невиробника, вони не є переконливими. Тому я виступаю за підтримку позиції автора законопроекту.
Так, Сергій Шевчук, ви, яка позиція? Також з місця будь ласка.
Дякую. Я хочу передати слово Володимиру Яворівському, який скаже краще про бджоли і про худобу, прошу передати слово.
Будь ласка, мікрофон Володимира Яворівського.
Володимир Яворівський, Блок Юлії Тимошенко. Я, шановні колеги, хочу відразу заявити, що я глибоко шаную екс-міністра сільського господарства Баранівського і відділяю його персону від цього законопроекту, щоб не було ніяких непорозумінь. Я як депутат вже не одного скликання сам не раз переконувався на тому, що все те, що ми виділяємо на село [[а колись це були величезні гроші, бо тут же сиділи голови колгоспів майже половина їх було]], частина його роздерибанювалася на київському рівні, що залишалося, потім згортали на обласний рівень, на обласному рівні ще раз ділили, потім ще щось падало на районний. До цього селянина нашого фактично ніколи гроші ці не доходили, до реального виробника українського хліба. Сьогодні у нас є спроба довести ці гроші до кожної бджоли, не просто до вулика, а до кожної бджоли, до кожної свині, до кожної теляти і до тьолок, сподобалося мені це слово особливо, і таке інше. Через те я переконаний у тому, що це дуже добрі наміри, але сьогодні посеред року треба шукати зовсім іншого методу підтримки селянина і того ж самого поголів’я, скажімо, і худоби. Я розумію, це велика проблема. Через те голосувати сьогодні за це посеред року фракція Блоку Юлія Тимошенко чомусь вважає за необхідне. Бджоли у нас сьогодні і так дуже популярні, ними займаються і великі люди, і меду зараз є чимало. Через те ще раз кажу, бджоли, мабуть, все-таки потерплять, а з цього жалюгідного бюджету сьогодні виривати ще якісь кошти посеред року, очевидно, недоцільно. Дякую. Хай живуть бджоли.
Без дотацій. Будь ласка, Писаренко.
Народний депутат Писаренко, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Прошу передати ще одному знавцю з бджіл народному депутату Олійнику Володимиру Михайловичу.
Будь ласка, Володимир Олійник.
Шановні депутати! Ви знаєте, потрібно проголосувати проти. Чому? Тому що, на мій погляд, абсолютно принципово ми не вірно підходимо до питання підтримки сільського товаровиробника. Скажіть будь ласка, навряд чи ці кошти можуть дійти по призначенню. Але коли сьогодні та продукція, яку виробляє товаровиробник, не знаходить належної ціни на ринку, особливо подивіться влітку, наскільки падає ціна на молоко, що практично невигідно тримати корів. І в цьому відношенні ми повинні, наприклад, приділити увагу більш питанню збалансованості цінової політики, не допустити сюди контрабанди, і тоді на ринку продукція сільського виробництва буде цінуватися. І в цей спосіб правильно буде підтримати товаровиробника. Щодо бджіл, я думаю, що тут, напевно, є елемент такого, знаєте, трішки спроби підіграти, тому що це протирічить першій позиції, коли ми розглядали бюджет і там 1,2 млн. виділяли Адміністрації Президента на угіддя. А ми знаємо принципову позицію Президента, що він категорично проти таких, знаєте, розваг. І в цьому відношенні, напевно, ми повинні думати швидше за інший спосіб підтримки товаровиробника – це сприяння на ринку такої цінової політики, щоб вироблена продукція і була самим фактором підтримки цього виробництва, а не дотування в такій спосіб, оскільки кошти, як правило, не доходять, а розкрадаються.
Так, будь ласка, послухаємо ще Міністерство фінансів. Будь ласка, Мярковський Анатолій Іванович.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, ми також підтримуємо пропозицію бюджетного комітету щодо необхідності доопрацювання зазначеного законопроекту. Зокрема ми пропонуємо викласти назву цієї бюджетної програми у відповідності з Законом „Про державну підтримку сільського господарства”, а саме: назвати її „Бюджетна дотація продукції тваринництва та фінансова підтримка рослинництва на Гектор посівів”. І ці зміни внести уже одночасно із тими змінами, які уряд буде готувати по бюджету 2006 року. Дякую.
Так, обмінялися думками, будемо визначатись. Це – скорочена процедура, скорочена процедура. Ну дайте, може, бджіл захистить. Мікрофон Барановського, будь ласка.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, я звертаю вашу увагу, що ці програми діяли не один рік до нинішнього року і лише за помилку при редакційній село не отримає цих дотацій. Якщо хтось каже, що розкрадають, то дайте хоч один факт. Днями було 230 мільйонів, з подачі Міністерства фінансів знято з села кошти, які йшли на здешевлення техніки, і кошти, які йшли на здешевлення кредитів, і направлено на закупку зерна. Це не селянам пішли гроші. Сьогодні знов уже 212 мільйонів тратять селяни, це знову з їхньої кишені, якщо ми цього не зробимо. Залишається 3 місяці до кінця року. Що б ми там не видумували далі те, що пропонує Мінфін, селяни ці кошти не отримають, просто не встигнуть. І тому разом 442 мільйони із цих, які були виділені на село в цілому, в цьому році селяни не доотримають. Тому я хочу привітати тих, хто дуже ратує, що можуть украсти, що це може щось не так, бо всі розуміються на селі як і в медицині, ми можемо селяни втратити цієї підтримки. Давайте подумаєм.
Дякую. Шановні колеги, до всього того, що ви тут сказали я просто ще хочу нагадати вимоги Регламенту і Бюджетного кодексу, а вони вимагають, що будь-які зміни або внесення змін до Державного бюджету чи прийняття змін до законів, що стосуються видатків і доходів, повинні мати висновок Кабінету Міністрів. В даному випадку Міністерства фінансів. Ми чули думку Міністерства фінансів. Тому для того, щоб його не похоронити, я підтримую, що дійсно те, що говорить Олександр Петрович, що треба виправити ту помилку, яка вкралася. Я ставлю на голосування пропозицію комітету бюджетного повернути на доопрацювання і винести на повторне перше читання. [[16:50:51]] За-288 Прийнято. Але я просив би і суб’єкта законодавчої ініціативи і комітет бюджетний, тим більше що автор цієї ініціативи є першим заступником голови Бюджетного комітету, спрацювати так, щоб не закінчився рік. Розглядаємо проект Постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України [[стосовно контролю за слідством по справі Г.Гонгадзе]], реєстраційний номер 2179. Володимир Стретович, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги – народні депутати! Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто поданий групою народних депутатів проект Постанови Верховної Ради про створення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради, реєстраційний – 2179. Зважаючи на великий резонанс в суспільстві, що викликаний вбивством журналіста Георгія Гонгадзе, і розслідування відповідної кримінальної справи та на виконання Постанови Верховної Ради номер 151 від 15 вересня цього року „Про інформацію Генерального прокурора України про розслідування кримінальної справи про вбивство Георгія Гонгадзе, необхідно застосувати контрольні функції парламенту та утворити тимчасову слідчу комісії Верховної Ради України для з’ясування обставин, причин загибелі журналіста та причин зволікання в розслідуванні згаданої кримінальної справи. Проектом Постанови Верховної Ради України передбачається заслухати звіт Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України для розслідування обставин і причин загибелі журналіста Гонгадзе та з’ясування причин зволікання у розслідуванні цієї кримінальної справи у тримісячний термін. Оскільки у процесі розслідування можуть виявитися раніше невідомі факти, пов’язані зі встановленням замовників та організаторів вбивства, необхідно встановити термін діяльності Тимчасової слідчої комісії – один рік, що відповідає максимальному терміну повноважень тимчасових комісій Верховної Ради, передбаченого пунктом восьмим статті 80 Регламенту Верховної Ради. Утворено склад Тимчасової слідчої комісії за представництвом, яка була оголошена 15 вересня, у такому складі. Пропонується обрати головою Тимчасової слідчої комісії народного депутата Мойсика Володимира Романовича, заступником голови – народного депутата Сільченка Василя Андрійовича, а також обрати до складу Тимчасової слідчої комісії таких народних депутатів: Бондаренко Олену Анатоліївну, Вернидубова Івана Васильовича, Головатого Сергія Петровича, Забарського Владислава Валерійовича, Забзалюка Романа Омеляновича, Ілляшова Григорія Олексійовича, Кожемякіна Андрія Анатолійовича та Замковенка Миколу Івановича, Мірошниченка Юрія Романовича, Наливайка Анатолія Михайловича. При цьому наголошую, що сьогодні вам роздані матеріали, де значиться прізвище народного депутата Омельченка Георгія Омеляновича. Однак вчора, на засіданні комітету в ході обговорення секретар комітету – Борщевський заперечив входження в згадану комісію народного депутата Омельченка в зв’язку з тим, що він входить в іншу тимчасову слідчу комісію, що суперечить вимогам Регламенту. На пропозицію фракції "Блоку Юлії Тимошенко" замість Омельченка, це я кажу для стенограми, включена кандидатура Замковенка Миколи Івановича. Зважаючи на те, що зазначений законопроект подан на виконання постанови від 15 вересня та враховуючи пропозиції, що надійшли до фракції Верховної Ради від усіх фракцій, комітет прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді прийняти зазначений законопроект, як постанову з урахуванням пропозиції щодо зміни персонального складу. Дякую за увагу.
Дякую. Я дякую вам і комітету. І просив би інших, хто буде вносити пропозиції про створення тимчасових слідчих комісій чітко дотримуватися норм Регламенту, яка говорить про те, що ми повинні одразу затверджувати персональний склад комісії. Бо ми так: голову обираємо, потім кажемо: „Додайте”. І другий раз знову змушені ще раз повертатися до цього. Тут правильно, так би мовити, тут у них спочатку одна пропозиція була, ми домовились на погоджувальній раді, погодились на погоджувальній раді про те, що, дійсно, саме одразу подавати персональний склад. І звертаю увагу про те, що, дійсно, Григорій Омельченко, оскільки він входить до складу іншої комісії, фракція "Блок Юлії Тимошенко" пропонує на Миколу Замковенко. Нема зауважень до цієї постанови? Немає. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому постанови Верховної Ради України про утворення тимчасової слідчої комісії, про утворення Тимчасової слідчої комісії стосовно контролю за слідством по справі Гонгадзе. Реєстраційний номер 2179. [[16:55:40]] За-413 „За” – 413, а треба 150, постанова прийнята. Так, переходимо до розгляду питань, пов’язаних із. організаційними – з Днем уряду. Тут у нас є три проекти постанов. Зараз я надам ініціаторам можливість аргументувати, але хочу при цьому за значити, що ми з вами уже прийняли рішення щодо проведення у жовтні Дня уряду з питань національної програми професійної реабілітації та зайнятості осіб з обмеженими фізичними можливостями; у листопаді День уряду затверджений уже – про діяльність органів державної влади, місцевого самоврядування [[щодо розвитку фізичної культури і спорту]]; на грудень прийнято рішення провести День уряду про виконання рекомендацій парламентських слухань про стан забезпечення житлом та іншими гарантіями соціального захисту військовослужбовців, осіб начальницького і рядового складу Органів внутрішніх справ та деяких інших осіб; на січень 2007 року – День уряду про підсумки проведення відпочинку і оздоровлення дітей влітку 2006 року та про заходи Кабінету Міністрів України щодо організації відпочинку та оздоровлення дітей влітку 2007 року. Тобто на кожен із місяців другої сесії ми вже маємо з вами призначені Дні уряду. Тому зараз ми будемо визначатися, що робити з цими всіма постановами, але кожному з вас зрозуміло, особливо ті депутати, які вже не першого скликання: якщо ми поставимо на більше, ніж одне питання на День уряду, то, по суті, такий День уряду не дає ні по одному, ні по другому питанню ефектного розгляду питань, коли їх досить багато. Проект Постанови про "День Уряду України" у листопаді - "Розвиток вугільної галузі України та запровадження енергозберігаючої моделі”. Павло Корж, будь ласка.
Шановний Адам Іванович, шановні колеги! Енергетичною стратегією розвитку України на період до 2030 року передбачено провадження законодавчо визначених стимулів щодо зниження споживання енергетичних ресурсів, перш за все імпортованих, та розвиток ринкових механізмів енергозбереження у всіх галузях економіки. Стан ринків енергетичних ресурсів свідчить про необхідність суттєвого зменшення їх імпорту. За рахунок пріоритетного розвитку вугільної промисловості з одночасним зниженням енергоємності продукції буде досягнуто до періоду 2000 року споживання вугільної продукції у об’ємі майже 130 мільйонів тонн, зріст – майже в два рази. Це буде запорукою енергетичної безпеки держави. Враховуючи зазначене, Комітет Верховної Ради України з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки погодився з пропозицією Кабінету Міністрів України і вносить на розгляд Верховної Ради проект постанови Верховної Ради щодо проведення дня уряду України у Верховній Раді з питання „Розвиток вугільної галузі України та запровадження енергозберігаючої моделі економіка. Шлях до набуття енергетичної незалежності” 14 листопада 2006 року. Комітет рекомендує Верховній Раді України розглянути зазначений проект і прийняти його як постанову Верховної Ради. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Думку комітету ви почули. Мою інформацію ви також почули, що вже 14 листопада у нас є намічений день – день уряду. Тому давайте у зв’язку з цим і будемо визначатися. Я ставлю на голосування проект постанови про день уряду у листопаді 2006 року з порядком денним „Розвиток вугільної галузі України та запровадження енергозберігаючої моделі економіки. Шлях до набуття енергетичної незалежності”. Реєстраційний номер 2173. [[17:00:50]] За-373 Таким чином, ми будемо мати два питання на Дні уряду і користі буде з цього, повірте, досить мало. Проект Постанови про "День Уряду України" у грудні [[порядком денним "Про захист прав онкологічних хворих в Україні та виконання державної програми "Онкологія"]], реєстраційний номер 2021. Бондаренко Олена.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, вашій увазі пропонується Проект Постанови про „День Уряду України” у Верховній Раді України 12 грудня 2006 року з порядком денним "Про захист прав онкологічних хворих в Україні та виконання державної програми "Онкологія". Проблема погіршення здоров’я населення і зростання рівня онкологічної захворюваності за останні десятиріччя є надзвичайно важливою для України. Ризик захворіти на рак впродовж життя має кожен третій чоловік і кожна п’ята жінка України. У 2005 році діагноз „рак” було встановлено у 160 тисяч чоловіків, жінок і дітей. Не прожили і року з моменту встановлення діагнозу в 2004 році 47,9% чоловіків і 30% жінок. Занедбаність хвороби, коли рак діагностується на 3 і 4 стадіях в середньому складає понад 50%. У 2004 році зареєстровано померлими від раку 90,6 тисяч чоловіків, жінок і дітей, із них 35 тисяч. працездатного віку. На початку 2005 року на обліку в онкоустановах і закладах перебуває понад 850 тисяч хворих. Найбільш болючим для населення України залишається питання щодо спроможності держави забезпечити право громадян на гарантоване якісне надання медичної та соціальної допомоги у випадку захворювання. Незважаючи на те, що в Україні існує централізована система онкослужби та була прийнята у 2002 році Національна програма „Онкологія 2002-2006”, де пріоритетним напрямком було матеріально-технічне забезпечення галузі, кожного року виконання програми йшло з великими затримками, часто без врахування реальних потреб населення. Причинами цього є недосконалість законодавчої бази, відсутність прозорості в прийнятті рішень, перш за все, в проведенні тендерів на закупівлю обладнання, відсутність контролю з боку громадськості та організацій пацієнтів. Мешканці сільської місцевості та малих міст не мають доступу до сучасної інформації щодо попередження онкологічних хвороб. Не залучаються до профілактичних програм та оглядів. В Україні практично відсутні комплексні програми реабілітації пацієнтам, які перехворіли на рак. Це призводить до втрати працездатності, різкого підвищення інвалідності і є грубим порушенням прав онкологічних хворих. Декларація прав про онкологічних хворих, прийнята на європейській конференції підтримка онкохворих, Нідерланди, 28-30 листопада 1991 року визнає право вести повноцінне життя в умовах, які забезпечують людям гідність, спеціальне лікування, медичну, психологічну, соціальну та трудову реабілітацію, а також паліативну допомогу та адекватне знеболювання. Ці положення лише частково відображені в законодавстві України зокрема, у державній програмі „Онкологія”. 17 березня 2004 року відбулися парламентські слухання на тему: „Онкологічні захворювання в Україні: проблеми та шляхи подолання”. Учасники слухань наголосили на численних недоліках у питаннях первинної профілактики злоякісних новоутворень, забезпечення онкодопомоги, соціальної та психологічної реабілітації хворих на рак. Постановою Верховної Ради від 2 квітня 2004 року про рекомендації парламентських слухань, доручено Міністерству охорони здоров’я до 1 березня 2006 року поінформувати Верховну Раду про стан виконання державної програми „Онкологія” на 2002-2006 роки. Цього року збігає термін дії цієї програми. За політичними перепитіями, ми досі не почули від міністерства як же виконувалася ця програма, яка, наголошую, завершується в грудні цього року. Таким чином, очевидно, у нас є всі підстави заслухати на Дні уряду Міністерство охорони здоров’я про виконання програми „Онкологія” і, насамперед, у контексті, я наголошую, не в контексті медичному, а в контексті забезпечення і захисту прав онкологічних хворих. Я ще раз хочу повторити, що кожна 56-та людина може сьогодні захворіти на рак. Але заможна людина має шанс врятувати своє життя, прооперувавшись за кордоном чи купивши собі дорогі ліки. Натомість мільйони тих, кого не раз називали маленькими українцями, залишаються наодинці зі своїм болем, відчаєм і страхом, сподіваючись лише на Господа Бога. Я вважаю, що заслухати питання стосовно саме прав онкологічних хворих є нагальною проблемою, нагальним питанням. І закликаю вас підтримати проект цієї постанови. Дякую.
Дякую. Сідайте будь ласка. Правда, у нас немає висновку профільного комітету з цього питання. Не розглядав. Розглядав. Зараз, зараз, вибачте, є, є за підписом Григорович. Є за підписом першого заступника голови комітету. Я ставлю на голосування проект постанови про День уряду у грудні 2006 року з порядком денним „Про захист прав онкологічних хворих в Україні та виконання державної програми онкології”, реєстраційний номер 2021. [[17:07:22]] За-229 Рішення прийнято. Проект Постанови Про "День Уряду" у січні 2007 року [[щодо стану і перспективи розвитку загальної середньої освіти в Україні]], реєстраційний номер 2091, Самойлик К. С.
Дякую, Адаме Івановичу. Але я зразу хочу сказати. Ми запропонували постановою проведення Дня уряду щодо стану і перспективи розвитку загальної середньої освіти в Україні на січень 2007. Але, вважаючи, я наведу аргументи про важливість цього питання. Комітет, я думаю, підтримає мене і не буде заперечувать, якщо ми в лютому місяці, якщо не занятий ще День уряду, ми розглянемо це питання на Дні уряду в лютому місяці. Шановні колеги. В новому навчальному році розпочали навчання близько 380 тисяч першокласників. Я хочу акцентувати вашу увагу, що це на 281 тисячу менше, ніж 5 років тому назад. На даний час у 843 навчальних закладах на селі, у школах села, наповнюваність складає лише менше 20 відсотків від проектної потужності. Така ж картина і в місті, трішечки краща. Організованим підвезенням забезпечено 83 відсотка учнів з числа тих, які потребують цього, але все-таки 17 відсотків дітей самотужки повинні добиратися до школи. Мене трішки турбує і те, що у нас зараз понад 800 шкільних автобусів, але всього 342 придбано за рахунок держави. Оснащення загальноосвітніх навчальних закладів I-III ступенів комп’ютерними комплексами в середньому в Україні складає лише 65 відсотків, у сільській місцевості близько 40 відсотків. На 75 школярів припадає один комп’ютер, до Інтернету підключено лише 40 відсотків шкіл. При чому у місті доступ до Інтернету має один учень із 200, а у сільській місцевості один учень із тисячі. На сьогодні понад 21,5 тисячі педагогів перебувають на квартирному обліку, із них, звичайно, дуже багато, майже 10 тисяч у сільській місцевості. В той же час у першому півріччі 2006 року педагогічним працівникам виділено лише 251 квартира. Звичайно, питання із заробітної платні також дуже нагальні. Стан охоплення дошкільною освітою дітей, дійсно, критичний і особливо тих, хто проживає у сільській місцевості. Дошкільним вихованням у сільській місцевості охоплено всього 21 відсоток від загальної кількості дітей дошкільного віку, у місті 64 відсотки. Ми пам’ятаємо, що нам не вистачало дитячих дошкільних закладів, бо кожний батько і матір, дійсно, хотіли, щоб дитина одержала ази і виховання, і освіти – саме в цій першій ланці народної освіти. На превеликий жаль, на сьогоднішній день ось така картина. У стадії незавершеного будівництва знаходиться понад 400 загальноосвітніх навчальних закладів. І найбільша їх кількість у Тернопільській – понад 30-ти, Івано-франківській – 33, Хмельницькій – 30. У стані аварійності знаходиться 87 будівель загальноосвітніх, 30 вищих та професійно-технічних навчальних закладів. На початок навчального року ми маємо заборгованість по заробітній платі, про яку вже деякий час ми забули та те, що стосується відпускних виплат. Це стосується Сумської області, Черкаської, Одеської, Івано-франківській областях. Борг складає на сьогоднішній день два мільйони гривень. Не може не турбувати і нинішній корпус учителів. Він на 13 відсотків складається з пенсіонерів і 30 відсотків з людей предпенсійного віку. І якщо, звичайно, ми сьогодні не приймемо заходи щодо покращання загальної середньої освіти, то і далі продовжуватися будуть ці тенденції. Ці проблеми потребують нагального вирішення. По-перше, за 10-річний термін з часу прийняття базового Закону України „Про освіту” органи державної виконавчої влади так і не спромоглися проявити наполегливості щодо впровадження в життя норм зазначеного закону в повному обсязі, а так, вибірково – хочу виконую, хочу не виконую. З часу його прийняття з рок в рік в тексті Закону про Державний бюджет України зустрічам сумно відоме – зупинити на такий-то рік дію тієї чи іншої статті. Це стосується законів прямої дії – про загально середню освіту, про дошкільну освіту, про позашкільну освіту. По-друге, потребують нагального вирішення наступні проблеми: зміцнення матеріально-технічної бази. Я говорила про це. Ліквідація аварійності приміщень, завершення будівництва тих загальноосвітніх навчальних закладів. Хоча б тих, готовність яких складає 70 відсотків і більше. 100-відсоткове охоплення дошкільним вихованням дітей 5-річного віку як підготовчий етап до навчання, вирішення проблеми забезпечення організованим підвозом дітей до школи в сільській місцевості, недопущення невмотивованого закриття, ліквідації та реорганізації загальноосвітніх навчальних закладів, а ми зараз зустрічаємось дуже часто з цим. І особливо ті, хто розташовані в сільських населених пунктах. І безумовно питання охоплення безкоштовним гарячим харчуванням учнів початкової школи, повне забезпечення комп’ютерною технікою, підключенням до Інтернету і навіть підручниками, бо знаємо, що проводиться.експеримент. У минулому році своєчасно не одержали підручники учні 5-х класів, зараз ми отримуємо скарги від батьків учнів 6-го класу. Такого не повинно бути. І по-третє. З метою піднесення ролі та авторитету педагога заохочення працівників загальноосвітніх навчальних закладів до творчої праці вкрай необхідно посилити соціально-економічне становище учителів. І мені дуже приємно, і я сьогодні дякую усім народним депутатам України, які підтримали саме наш законопроект, законопроект нашого комітету, який стосується і державних нагород, і високого звання „народний учитель України”, а также те, що запропонував Кабінет Міністрів України щодо премій щорічних учителям. Я думаю, це тільки перші кроки, але, якщо ми сьогодні дійсно не зможемо врятувати школу, не зможемо закріпити молодого вчителя особливо в сільській школі, ну це дійсно крах, і мені імпонує, у мене є також дуже багато пропозицій до того проекту бюджету, який був внесений сьогодні до зали Верховної Ради України, але мені імпонує те, що ми передбачили там, в проекті бюджету, кошти на підтримку тих молодих вчителів, які їдуть працювати до сільської місцевості. Ну, я назвала ці проблеми, які, мабуть, кожен із вас знає, тому що всі ми зустрічаємося і розуміємо, що ці проблеми нагальні і їх треба вирішувати. Я ще раз хочу наголосити, Адаме Івановичу, ми не заперечуємо, якщо це дуже важливе питання буде перенесено, і проголосуєте, на лютий місяць, але те, що питання в повному обсязі, глибоко ми повинні і розглянути, і опрацювати такі заходи, які підтримали б нашу школу. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Ми можемо на лютий, але лютий – це вже третя сесія. Ми давайте з другою сесією розберемося. Я все-таки ставлю на січень, там, тим більше, питання оздоровлення дітей. Це воно, так би мовити, дотичне до цього. Ставиться на голосування Постанова про День уряду у січні щодо стану і перспективи розвитку загальної середньої освіти в Україні, реєстраційний номер 2091. [[17:17:34]] За-219 Рішення не прийнято. Хто за те, щоб повернутися до переголосування? [[17:17:56]] За-237 Повернулися. Я ставлю на голосування проект Постанови про „День уряду” у січні 2007 року [[щодо стану і перспектив розвитку загальної і середньої освіти в Україні]], реєстраційний номер 2091. [[17:18:25]] За-239. Прийнято. Шановні колеги, по фракціях? Але ж ви ж табло бачите, що там по фракціях, кожен бачить. По фракціях, будь ласка, висвітлить. „ Регіонів” – 8, "Блоку Юлії Тимошенко" - 114, „Наша Україна” – 66, соціалісти – 29, комуністів – 21, позафракційні - 1. Розглядається проект Постанови про погодження місця розташування об’єктів та зміну цільового використання земельної ділянки. Реєстраційний номер 2149, доповідає голова підкомітету комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Бевзенко Валерій Федорович. Давайте, шановні колеги, ми поступимо таким чином: тут є перелік досить багатьох об’єктів, заслухаємо інформацію, а потім, якщо буде зауваження до якогось із об’єктів, ми його вилучимо і проголосуємо окремо. А ті, які не викликатимуть заперечень, проголосуємо одразу. Так, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, Комітет Верховної Ради з питань аграрної політики та земельних відносин на своєму засіданні 12 вересня 2006 року розглянув подані Кабінетом Міністрів України та Харківською обласною державною адміністрацією відповідно до вимог статей: 20-та, 150-та, 151 земельного кодексу України та порядку зміни цільового призначення земель, які перебувають у власності громадян, або юридичних осіб, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 квітня 2002 року №502 матеріали погодження місць розташування об’єктів на особливо цінних землях. Перше, службі автомобільних доріг у Львівській області для будівництва автомобільної дороги Львів – Броди, та об’єктів дорожнього сервісу. Друге, Відкритому акціонерному товариству „Дашуківські бетоніти” під розширення кар’єру бентонітових глин. Третє, відкритому акціонерному товариству „Укрнафта” під розміщення експлуатаційних свердловин у кількості 19 штук. А також, четверте, проект землеустрою щодо зміни цільового призначення частини земельної ділянки площею 0,17 га, яка знаходиться у власності громадянина Шахбазяна під будівництво автозаправної станції у межах території Сухиненської сільської ради Богодухівського району Харківської області. Матеріали у повному обсязі відповідають вимогам Земельного законодавства, погоджені відповідно до вимог Земельного кодексу України з відповідними органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування. Власниками земельних ділянок чи землекористувачами, органами земельних ресурсів, природоохоронними і санітарно-епідеміологічними органами, органами містобудування і архітектури та охорони культурної спадщини. За висновками державної експертизи всі матеріали позитивно оцінені та погоджені. З огляду на вищевикладене, комітет пропонує Верховній Раді України прийняти зазначену постанову за основу і в цілому як постанову. Спасибі.
Дякую. Чи є запитання? Запишіться, будь ласка. Так, 5 хвилин. Білорус Олег.
Прошу передати слово народному депутату Миколі Томенку.
Мікрофон Миколи Томенка, будь ласка.
Шановні колеги! Питання дуже делікатне. І я так розумію, ми перший раз почали займатися земельним питанням. Я думаю, що наші експерти і юристи погодили це, що ми землю ділимо – Верховна Рада – по гектарах уже. Але мене непокоїть кілька позицій, на які ми не маємо відповіді, чи є рішення сільських рад, чи рішення регіональної громади. Зокрема, йдеться про розширення кар’єру бентонітових глин для відкритого акціонерного товариства – 15 гектарів земель, в тому числі 6 особливо цінних – в межах Лисянського району Черкаської області в оренду на 5 років. Я не знаю такого рішення ні обласної ради Черкаської, ні Лисянської районної ради. І мене турбує, що ми віддаємо цінні породи під бізнес без згоди місцевого самоврядування.
Справа в тім, що я на це все звернув вашу увагу. Що матеріали погодження знаходяться в комісії. Вони пройшли всі абсолютно експертні оцінки, і всі погодження місцевих рад, селищних рад, районних рад і обласних рад у матеріалах цих є.
Будь ласка, Петро Цибенко замість Матвєєва.
Спасибі, Адаме Івановичу. Справді, документ важливий. Ставлення, скажімо, членів нашої фракції до зазначених об’єктів різне. І тому, ви говорили про це, Адаме Івановичу, але я хотів підтримати вашу пропозицію щодо голосування пооб’єктного вирішення по відводу землі, я вважаю, що це буде правильно. Дякую.
Будь ласка, Ткаченко Володимир.
Володимир Ткаченко, „Блок Юлії Тимошенко”. Прошу передати слово Володимиру Олійнику.
Будь ласка, Володимира Олійника мікрофон.
Валерій Федорович. Володимир Олійник, „Блок Юлії Тимошенко”. Я є представником Черкащини і маю добре спілкування як з депутатами обласного рівня, так і Лисянської районної ради. Але якраз мене дивує те, що ви пропонуєте нам повірити на слово, є такі матеріали. Я їх не бачив. І хотів би все-таки побачити. Питання серйозне. Питання йде не про те, що, знаєте, 6 гектарів там цінних, це землі абсолютно цінні, бо це є чорнозем. І у цьому відношенні ми не повинні порушити права територіальної громади. Тому, я думаю, що нам варто все-таки докопатися до істини: чи приймалися такі рішення представниками територіальних громад. А не вірити тільки на слово.
Значить, якщо ви хочете ознайомитися, то ці всі матеріали є у Кабінеті Міністрів України, підкомітет і комітет розглядав ці матеріали, але я хочу сказати, що розглянувши це питання, ми також звернулись до органів місцевого самоврядування, але вони, органи ці, включаючи і архітектуру, екологію, санітарну інспекцію не вбачають можливим відмовити. Цим питанням займається сугубо наш підкомітет і Кабінет Міністрів України, але кожен із вас може звернутись до нас і подивитись матеріали.
Немає Гурєєва? Будь ласка, Писаренко.
Прошу передати слово Олегу Ляшко.
Олег Ляшко.
Дякую. Олег Ляшко, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановний доповідачу, в мене є зауваження з приводу відведення землі для ВАТ „Укрнафта”. Буквально сьогодні я отримав звернення із Срібнянського району Чернігівської області, аналогічні звернення отримав з Талалаївського, Варвинського, Ічнянського районів Чернігівської області, де стоять свердловини „Укрнафти”, розбивають дороги вантажівки, викачують звідти ресурси. Місцеві бюджети не отримують не копійки від діяльності „Укрнафти”. Який смисл в Сумській області відводити їм землю і, щоб тоді державні гроші тратились на відновлення доріг, на утримання соціальної інфраструктури, а „Укрнафта” прибутки кладе собі і не отримують від цього місцеві мешканці. Тобто ми категорично проти цього заперечуємо. Дякую.
Я хочу зауважити на те, що в прошлому скликанні Верховна Рада цими питаннями не займалася. Ці питання вирішувались, як правило, на рівні обласних рад і законом, 151 статтею Земельного кодексу України це було можливим до 10 гектарів земель відводити землю обласними радами. Але з цього приводу помінявся закон і ми мусимо розглядати ці питання. А якщо говорити конкретно про „Укрнафту” напевно, що в першу чергу „Укрнафті” потрібно давайте землю, тому що у нас нафти немає в достатній кількості в країні. „Укрнафта” сплачує всі податки в державний бюджет.
Дякую, Валерій Федорович. Обмін думками відбувся. Давайте будемо визначатися. Так, давайте обговоримо, запишіться від фракції. Так, будь ласка, Бульба Степан. Записались: Бульба, Оніщук і Яворівський від фракції.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Степан Бульба, фракція соціалістів, Полтавщина. В принципі, це питання, коли воно розглядалося на рівні сесії обласних рад, я думаю, його можна було більш детально розглянути і проконтролювати. Тому що справді, виникає таке і колізія, коли ми повинні голосувати за рішення, не маючи змоги проаналізувати закономірність, правомірність відведення великих ділянок. І потім я вважаю, що нам або треба удосконалити цей порядок, тобто надавати змогу хоча б фракціям та й окремим народним депутатам проаналізувати порядок виділення і ці підстави оцінити. Або ж врешті-решт якось змінити іншим чином порядок оцінки даних законопроектів. Я вважаю за неможливе в даному випадку голосувати за таке рішення. Тому що переконаний, що в такому випадку ми можемо певною мірою ну, ущемити права і громад, і окремих громадян, визначаючи своє виключне право вирішувати щодо надання земельних ділянок тим чи іншим структурам комерційним. Дякую за увагу.
Дякую. Микола Оніщук, фракція „Наша Україна”. Підготуватись Яворівському.
Шановний Головуючий, шановні народні депутати! Давайте спробуємо розібратися з ситуацією, яка склалась. Ідеться про те, що з відповідним зверненням до Верховної Ради стосовно вилучення земель звернувся Уряд України. Звертаю на це увагу. Уряд. І відповідний профільний комітет опрацював це питання і, власне, входить з відповідним проектом постанови. Ми як депутати, що працюємо в залі, апріорі як би виходимо з того, що комітет профільний мав перевірити достеменність і правильність, і відповідність законодавству, і дотримання зокрема урядом усіх вимог, як це передбачається Земельним кодексом, щодо порядку зміни цільового використання землі та вилучення земель. На жаль, в матеріалах, які ми отримали зараз в сесійній залі, ми не можемо зробити висновку чи дотримана відповідна процедура, чи ні, тому що ці матеріали не роздані. Більше того, мене особисто турбує те, що немає висновку Науково-експертного управління, яке зазвичай має дати правову оцінку. А питання суто правове. Адже йдеться в тому числі про те, що вилучається земля, яка знаходиться, наприклад, в приватній власності. Хоча в самому поданні уряду вказується, що всі погодження з власниками землі, землекористувачами, місцевими радами, органами охорони культурної та історичної спадщини дотримані. Тому дуже важливо, щоб профільний комітет, я просив би у заключному слові, ще раз наголосив чи досліджував він дотримання всіх необхідних вимог законодавства з тим, щоб, ухваливши досить суттєве рішення, адже по змісту воно прирівнюється до націоналізації, чи були дотримані всі правові аспекти вказаного питання, в тому числі, коли йдеться про перелік об’єктів та дотримання погоджень, про які йшлося. Взагалі, ми мали б з огляду на те, що ми, власне, сьогодні стикнулися з цією ситуацією, можливо, вдосконалити процедуру розгляду таких питань, маючи на увазі, щоб народні депутати отримали не лише подання уряду, а всі необхідні погодження, які є необхідними для прийняття відповідного позитивного рішення. Тому вноситься пропозиція, щоб ми, що називається, не наламали дров, сьогодні прийняти рішення по кожному лише за основу, шановні колеги, доручивши відповідному профільному комітету з врахуванням пропозицій, які сьогодні надійшли, додатково перевірити, у тому числі щоб надало висновок Науково-експертне управління, і на наступному пленарному засіданні прийняти остаточне рішення.Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Володимир Яворівський, фракція „Блоку Тимошенко”.
Шановні представники влади і не менш шановні представники опозиції! Мені здається, що це дуже добре, що ми сьогодні спіткнулися от так за це питання, і що воно не пройшло, не проскочило просто-на-просто транзитом, тому що насправді наше голосування – це, власне кажучи, роздача землі, при чому землі, ви ж самі розумієте, не неугідь, а землі плодючої, нормальної. Через те, ми вже не раз на попередніх скликаннях такі питання розглядали, і я пригадую, Адаме Івановичу, і ви, мабуть, пригадуєте, коли ми зупиняли якісь речі. Пригадуєте, десь на Волині там 120 гектарів торф’яників хотів чоловік взяти в оренду на 12 років. За 12 років він вибере цей весь торф, звідти вивезе, отримає колосальні, а після цього залишить цю прірву, скажімо там, абсолютно нікому непридатну, як місячний пейзаж. Ці документи, які ми маємо, і здається ми в цьому всі зійшлися, і я звертаюся теж і до представників більшості, я переконаний, що до таких речей ми повинні підходити дуже і дуже серйозно. Зверніть увагу на цей документ. Тут є, скажімо, така позиція, де виділяється 15 соток. Повірте мені, я сьогодні міг би вам назвати по Київській області, особливо тут під Києвом, коли в порушення Земельного кодексу, у порушення всього законодавства роздавалися угіддя земельні без рішення Верховної Ради. А це тільки-но наша компетенція. Через те сьогодні на місцях десятки, сотні гектарів землі роздається, а нам, депутатам, сюди, знаєте, підсовують 15 соток, а ви там собі між собою чубтеся. Через те, Адаме Івановичу, мабуть, потрібно відпрацювати дуже чіткий, дуже точний механізм із цього приводу. Тут депутати уже навели, мені здається, дуже вагомі аргументи. Як ми повинні це рішення приймати? Я вважаю, моя пропозиція: по кожному окремому пункту має бути абсолютно вся документація, чітка і зрозуміла, тому що, подумайте, за кого нас тут мають? Нам принесли кота в мішку, а перед цим у цьому мішку були гроші. Де вони ділися, я не знаю, бо я не думаю, що це просто так ці речі у нашому суспільстві рідному, я нікого не звинувачую, не ловіть мене на слові, то більше. Але знову кажу: це добре, що ми сьогодні зупинилися на цьому законопроекті. Треба відпрацювати нормальний механізм. Сьогодні я прошу це рішення отак наспіх буквально не приймати, перенести його трошки на пізніше і серйозно підійти до кожного конкретного питання передачі землі на той чи інший термін. Дякую.
Дякую. Якщо були гроші, в мішку залишився лише кіт, значить, кіт з’їв гроші. Так, є ще бажаючі виступати? Немає. Тоді, шановні колеги, шановні колеги, я абсолютно солідарний з останнім виступаючим про те, що дійсно до цих питань потрібно підходити серйозно і тут немає абсолютно ніяких заперечень, бо виділяються різні ділянки. А найголовніше – для абсолютно різної мети. Давайте ми поступимо таким чином, що проголосуємо зараз за основу, а потім будемо голосувати за той чи інший об’єкт, приймаючи рішення. Ну є така пропозиція, я зобов’язаний її поставити на голосування. Я ставлю проект Постанови про погодження місць розташування об’єктів та зміну цільового використання земельної ділянки, реєстраційний номер 2149, за основу. [[17:38:22]] За-229 Прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 179, „Блок Тимошенко” – 6, "Наша Україна" – 38, соціалісти – 2, комуністів – 0, позафракційні – 4. Шановні колеги, як ви дивитесь, якщо не було б заперечень, якби ми дали згоду на автомобільну дорогу Львів-Броди, а все решта направили в комітет на доопрацювання. Не буде заперечень? Тоді з вашого дозволу я ставлю на голосування пропозицію про те, щоб ми погодилися з місцем розташування об’єктів, що стосуються автомобільної дороги Львів-Броди, а все решта на доопрацювання в комітет. Я ставлю на цю пропозицію на голосування. Прошу голосувати. [[17:39:37]] За-387 Таким чином, ми дали згоду на те, що стосується об’єктів, пов’язаних з дорогою Львів-Броди. Всі інші об’єкти просимо ще раз комітет доопрацювати, провести відповідну роботу з фракціями, запросити бажано було б представників фракцій на засідання, коли ви будете розглядати, щоб ми свідомо підійшли до кожного об’єкту. З вашого дозволу я продовжую засідання на 15 хвилин, у нас ще багато питань. Слухається проект Постанови про проект Закону України про встановлення розміру пенсій учасникам Великої Вітчизняної війни. Реєстраційний номер 0957-П. Цибенко Петро Степанович, голова комітету і автор ініціативи, будь ласка.
Шановні колеги, шановні громадяни України! Зазначений проект закону був зареєстрований ще у 2004 році, у вересні цього ж року його було прийнято за основу. Але за той час, а пройшло майже два роки, навіть більше, ніж два роки, суттєво змінилося законодавство. Проект містить цілу низку неприйнятних речей, які підтримані бути не можуть. І тому в тому вигляді, в якому він є на сьогоднішній день, а він прийнятий в першому читанні, він не має перспективи для прийняття у другому читанні. Тому комітет виходить з ініціативою скасувати результати голосування щодо прийняття цього проекту закону в першому читанні. Разом з тим, доручити Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів викласти основні положення зазначеного законопроекту у вигляді змін до Закону „Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту”. Дякую.
Дякую, Петре Степановичу. Сідайте, будь ласка. Я думаю, все зрозуміло? Єдине, тут трішки є неузгодженість з Регламентом: що якщо ми вже розглядаємо в другому читанні, ми не можемо ліквідувати результати першого читання. Воно тільки в тому випадку ліквідовується, якщо ми, ну, не приймаємо позитивного рішення по другому читанню. Але оскільки тут є пропозиція, щоб доручити комітету внести відповідні зміни вже не постановою, а в сам закон, який діє, щодо соціальних гарантій – про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту, - тому давайте так, щоб не порушувати Регламенту, я ставлю на голосування пропозиція про прийняття проекту Постанови про проект Закону України про встановлення розміру пенсій. в цілому. І прошу не підтримувати. Я зараз поясню. Я поставив на голосування, але прошу не голосувати за те, що я поставив. [[17:42:42]] За-56 Коваль підтвердить, що я поступив правильно, бо він саме з цього приводу і підходив. Ще раз нагадую: в нас сьогодні в Регламенті не залишилося норми про те, що коли ми розглядаємо в другому читанні, що ми маємо право відхилити закон. Він буде відхилений тоді, коли ми його в другому не прийняли. За те, щоб прийняти в другому проголосувало 56, значить, закон відхилено відповідно до Регламенту, а зараз я ставлю на голосування пропозицію комітету про те, щоб доручити комітету в справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів викласти основні положення законопроекту постанову у відповідний закон. Прошу голосувати за таке доручення. Це просто доручення комітету. [[17:43:37]] За-335. Дякую. Прийнято мудре рішення. Переходимо до розділу „Повторного розгляду з пропозиціями Президента України”. Слухається Закон України "Про внесення зміни до статті 21 Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування" з пропозиціями Президента України від 17 березня. Реєстраційний номер 0803. Доповідає Папієв Михайло Миколайович – міністр праці та соціальної політики, будь ласка.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати України, Президент України на підставі своїх конституційних повноважень повертає Закон України "Про внесення зміни до статті 21 Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування" до Верховної Ради України зі своїми пропозиціями щодо його відхилення, виходячи з наступного. Цим Законом передбачається, що з першого січня 2007 року надати посадовим особам, які працювали на виборних посадах в органах місцевого самоврядування право на обчислення пенсії в порядку, передбаченому Законом України "Про службу в органах місцевого самоврядування" незалежно від часу їхнього виходу на пенсію. По-перше, прийняття цієї норми створить насамперед нерівні умови щодо пенсійного забезпечення інших посадових осіб самоврядування. А також спричинить порушення принципу єдиного підходу щодо пенсійного забезпечення державних службовців, журналістів державних та комунальних засобів масової інформації інших осіб, пенсія яким призначається в порядку і на умовах визначених Законом „Про державну службу”. Тому прошу підтримати пропозиції Президента. Дякую.
Дякую. Зрозуміло? Добре. Будь ласка, зараз від комітету Кузьменко Сергій. Я не бачу Сергія. Але пропозиція комітету - також погодитися із пропозиціями Президента і відхилити закон. Тому я ставлю на голосування пропозицію Президента і комітету про відхилення Закону про внесення зміни до статті 21 Закону України „Про службу в органах місцевого самоврядування”, реєстраційний номер 0803. [[17:46:15]] За-391 Закон відхилено, зал підтримав пропозиції Президента. Закон України “Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оскарження неправильностей у списках виборців з пропозиціями Президента України від 27.03.2006 реєстраційний номер 0804. Роман Михайлович Зварич, будь ласка. Підготуватися Богашевій.
Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати! Закон України “Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оскарження неправильностей у списках виборців”, який був прийнятий Верховною Радою України 14 березня 2006 року, не може бути підписаний Президентом України з огляду на можливість виникнення негативних наслідків при практичному застосуванні його положень. Низка змін, що вносить закон до Кодексу адміністративного судочинства, до інших законів України передбачає можливість оскарження громадянами допущених при складанні списку виборців неправильностей до дня голосування включно. При цьому позовну заяву про уточнення списку виборців може бути подано до адміністративного суду не пізніше, як за годину до закінчення часу голосування, і така заява розглядається судомневідкладно. Проте зазначені зміни створюють передумови для їх використання з метою неодноразового голосування деяких осіб усупереч статтям 71, 76 та 141 Конституції України та законам України. Відповідно є сумнівним те, що такі зміни гарантуватимуть вільне волевиявлення виборців. Слід також зауважити, що пропонована законом процедура про ставлення печатки у пред’явленому виборцем документі, враховуючи визначений Законом України „Про вибори народних депутатів України” досить широкий перелік документів, що засвідчують особу на виборах, не є абсолютною перепоною для неодноразового голосування осіб. Крім того, запроваджуваний законом механізм голосування за додатковими списками виборців може призвести до дестабілізації роботи виборчих комісій, наслідком чого буде ускладнення, а за певних обставин унеможливлення реалізації громадянами конституційного виборчого права. З урахуванням вищезазначеного закон, що надійшов на підпис Президентові України, Президент України пропонує відхилити, тобто скасувати цей закон. Дякую за увагу.
Так, дякую. Зрозуміла позиція? Зрозуміла. Дякую, Романе Михайловичу. Богашева, будь ласка, від комітету.
Шановні колеги, комітет розглянув це питання і погоджується з пропозиціями Президента щодо відхилення цього законопроектом. Зазначений закон був ухвалений Верховною Радою четвертого скликання у зв’язку з тим, що списки виборців містили багато неточностей. Беручи до уваги те, що виборчий процес завершено, а виборче законодавство потребує комплексного, системного вдосконалення, над чим буде працювати Верховна Рада нашого скликання, члени комітету вважають, що Закон про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оскарження неправильності у списках виборців втратив свою актуальність. Головне науково-експертне управління погоджується з тим, що закон втратив свою актуальність. Крім того, при ухваленні рішення депутати, члени комітету, керувалися тим, що на розгляді у комітеті знаходиться Закон про державний реєстр виборців, котрий передбачає створення єдиного державного реєстру виборців, який буде використовуватись при складанні списків виборців при подальших, під час виборів та референдумів будь-якого виду та рівня. Тому комітет одноголосно ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді погодились з пропозиціями Президента та скасувати Закон про внесення змін до деяких законодавчих актів [[щодо оскарження неправильності у списках виборців]].
Дякую, Наталія Владиславівна. Давайте підтримаємо Президента і висновок комітету, бо це свідчить про те, що принаймні найближчих 33 роки ніяких виборів не буде. А є дійсно законопроект про реєстр виборців і там ми все врахуємо. Я ставлю пропозицію про відхилення Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" [[щодо оскарження неправильності у списках виборців]], реєстраційний номер 0804. Прошу голосувати. [[17:51:31]] За-391 Підтримали. Знову ж 391. Досить ми єдині і послідовні. Розглядається Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" з пропозиціями Президента України від 07 квітня цього року, 0841. Заступник Міністра юстиції Ємельянова Інна Іванівна. Підготуватись Стретовичу.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати України, Закон України „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України” не був підписаний Президентом і підставами для цього стало наступне. Законом, зокрема, передбачено внесення змін до, ряду змін до Кримінального кодексу і Кодексу про адмінправопорушення. До Кримінального кодексу доповнюється такий додатковий вид покарання, як спеціальна конфіскація. І згідно з цією статтею, 59 прім, передбачено, що спеціальна конфіскація полягає в примусовому безоплатному вилученні всіх речей, які були відшукані, виготовлені, пристосовані чи використані для вчинення злочину, які були здобуті злочинним шляхом, які були предметом злочину. При цьому передбачено, що ця спеціальна конфіскація застосовується як в тих випадках, коли вона передбачена санкцією особливої частини Кримінального кодексу, так і в тих випадках, коли санкція не передбачає такого виду покарання. Тобто це віддається на розсуд суду. Суд може застосувати спеціальну конфіскацію, навіть без визначення такого виду санкції, особливій частині Кримінального кодексу. Хочу зазначити, що ці положення не узгоджуються із статтею 59 Кримінального кодексу України, яка говорить, що конфіскація може бути застосована лише у випадках, спеціально передбачених особливою частиною кодексу. Крім того, доповнюють внесення зміни і доповнення до статті 263 Кримінального кодексу, вони передбачають відповідальність за незаконний обіг вогнепальної зброї і за незаконний обіг холодної зброї. При цьому, частина 3 цієї нової редакції статті 263 передбачає, що за вчинення повторних дій або за вчинення дій, пов’язаних з незаконним обігом вогнепальної зброї і холодної зброї за попередньою змовою, передбачено один вид відповідальності від 3 до 7 років. При цьому не розмежовується по ступеню суспільної небезпеки, чи ці діяння вчинені те, що я говорила, з вибуховими пристроями з вогнепальної зброї, чи ці дії вчинені з холодною зброєю. За таких умов, положення частини третьої нової редакції статті 263 створюють передумови для призначення однакового виду та строки покарання за злочини з різним рівнем суспільної небезпеки. Крім того, частиною 4 цієї ж статті передбачається звільнення від кримінальної відповідальності осіб, якщо вони добровільно поінформували правоохоронні органи і добровільно здали зброю, яка була, незаконно знаходилась у них на зберіганні. При цьому не відмежовується хто це є, яку роль відігравав у вчиненні злочину, чи то є посібник, чи то є виконавець, чи організатор злочину. Якщо ж мова йде про організатора злочину, то Кримінальний кодекс в своїх статтях 30 і 31 передбачає, що організатор організованої групи, чи злочинна організація підлягає кримінальній відповідальності в будь-якому випадку за всі злочини, вчинені групою чи злочинною організацією. Лише єдина умова є, що це має охоплюватись його умислом. Крім того, є ряд зауважень до Кодексу про адмінправопорушення. Це зокрема статті 190 і 195 з позначкою 4. Тут теж мова йде про те, що не враховано, коли змінювали санкції цих статей, не враховано ступінь суспільної небезпеки тих чи інших діянь. Так, зокрема, за незаконні дії, пов’язані з холодною зброєю, передбачена можливість застосувати санкції до семи десяти неоподаткованих мінімальних доходів громадян. В той час, як за такі ж самі дії в Кримінальному кодексі передбачена можливість відповідальності до 50-ти неоподаткованих мінімумів. А ступінь суспільної небезпеки діянь, які є, адміністративних правопорушень, які є злочинами, звичайно, різна. Крім того, законом пропонується внести зміни до статті 195 Кодексу про адмінправопорушення і доповнити її положенням, за які особа притягається до адмінвідповідальності, якщо відповідна дія не містить складу злочину. Це доповнення є абсолютно зайвим, тому що є і в Кодексі про.правопорушення, і в Кримінальному кодексі є дві статті – 9 і 11. І вони якраз розмежовують коли має наставати кримінальна відповідальність за одні і ті самі дії, а коли – адміністративна. Так, зокрема, 11 стаття Кримінального кодексу, вона встановлює, що не є злочином дія або бездіяльність, якщо хоча вона формально і містить ознаки злочину, передбаченого цим кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки. В зв’язку з цим Президент, враховуючи всі ці суттєві зауваження, пропонує цей закон відхилити. Шановні народні депутати, прошу підтримати.
Дякую. Дякую, сідайте будь ласка. Але. Так, від комітету Володимир Стретович.
Шановний Адам Іванович, шановні колеги. Комітетом Верховної Ради з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто подані Президентом України пропозиції до Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України, реєстраційний – 0841. Ці пропозиції, як було сказано заступником міністра, стосуються прийняття Верховною Радою України 16 березня цього року закону України, які вносились відповідні зміни, пропонувались до Кримінального кодексу, Кримінально-процесуального, та Кодексу України про адміністративні порушення. На думку Президента України, цей закон не може бути підписаний і підлягає відхиленню, оскільки в разі набрання ним чинності, створить неузгодженості та прогалини у законодавстві, погіршить праве регулювання питання притягнення до кримінальної відповідальності, що у свою чергу може призвести до порушень прав і свобод людини. Головне Науково-експертне управління Апарату Верховної Ради не погодилося з підсумковою пропозицією Президента України щодо відхилення даного закону і вважає за необхідне врахувати лише частину пропозицій. Таку ж позицію зайняв і комітет. Зважаючи на ці обставини, ми врахували частину пропозицій Президента, зокрема, про ті, які говорилося у доповіді, підготував нову редакцію зазначеного закону і пропонує Верховній Раді прийняти цей закон у новій редакції. Що стосується конкретних пропозицій, то вони вам запропоновані у таблиці, які вам роздані, і ви бачите їх у таблиці поправок. Прошу підтримати рішення комітету. Головний лейтмотив цього законопроекту полягає у тому, зоб розвести у законодавчому плані поняття „конфіскація”, як додатковий механізм прискорення злочину і „спеціальна конфіскація”, як конфіскація предметів злочину. Якщо це контрафактна продукція, контрабандна, ножі якими скоєні злочини. Сьогодні відповідь у законодавстві відсутня, тому ми цю прогалину якраз хочемо виправити і ввести статтю 59, яка говорить про конфіскацію зі значком один „спеціальна конфіскація”, яка вимагає правового регулювання. Дякую за увагу.
Дякую, Володимире Миколайовичу, але, на жаль, уже в Регламенті немає [[ви будьте тут]] тої норми, яку ви пропонуєте. В новій редакції ми не можемо вже приймати. Тому ми о зараз проголосуємо пропозицію Президента про відхилення, якщо вона одержить підтримку, питання вирішене, якщо ні, обміняємося думками. Я ставлю на голосування пропозицію Президента України про відхилення Закону України „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України”, реєстраційний номер 0841. [[18:00:00]] За-267 Рішення прийнято. Закон відхилений, пропозиція Президента підтримана.
Дякую.
Закон України "Про управління об’єктами державної власності" з пропозиціями Президента від 21 березня. Реєстраційний номер 0819. Шановні колеги, я вже давно продовжив на 15 хвилин засідання. Будь ласка, перший заступник міністра економіки Романюк Сергій Андрійович, підготуватись Олександру Бондару.
Шановні народні депутати, прийнятий 21 лютого цього року Верховною Радою Закон „Про управління об’єктами державної власності”, Президент не підписує з таких підстав. По-перше, згідно закону, зокрема деяким нормам статей п’ять, сім, 11 суб’єктом управління об’єктами державної власності надаються повноваження з управління майном, які не є державною власністю. Цим не враховано положення пункту п’ять статті 116 Конституції України, за яким уряду надано повноваження щодо управління лише об’єктами державної власності. Зазначеними нормами порушуються права інших власників щодо володіння, користування, розпорядження своєю власністю не забезпечуються рівні умови здійснення всім власникам їх прав. Тому передбачені законом повноваження держави з управління підприємствами державного сектору економіку, інших суб’єктів господарювання з часткою держвласності може здійснюватись лише щодо такої частки. В зв’язку з цим пропонується внести зміни, які стосуються окремих повноважень уряду, Фонду майна щодо управління об’єктами, де є державна частка, у тому числі корпоративні права. Зокрема у частині другій статті п’ять у пункті три частини першої статті сім і у статті 11 пропонується виключити частину 20-у. Наступне. Окремими положеннями закону державі як власнику надається значно більше прав, ніж не державним власникам щодо управління об’єктами власності, чим порушуються конституційні норми рівності усіх суб’єктів права власності перед законом. Тому пропонується такі норми, які визначені у статі сім щодо майна господарських організацій, в тому числі з іноземними інвестиціями з часткою корпоративних прав з іноземними [[25 відсотки держави]] та у частинах шостій, 11-й, 23-й, статті 11, де йдеться про особливості управління та обмеження щодо розпорядження корпоративними права держави, виключити з закону. І нарешті ряд положень закону передбачає, що держані корпоративні права, які надані в управління господарським структурам, цим уповноваженим особам, не можуть відчужуватись без дозволу уряду. Це не узгоджується з законодавством з питань приватизації, зокрема з законом про приватизацію державного майна, а також статтею 146 Господарського кодексу, яким ми не передбачили відчуження корпоративних прав держави поза межами приватизації таких прав у тому числі з дозволу уряду. Тому Президент України пропонує відповідні норми статей 9, 10 та 11 закону доповнити положенням, згідно якого відчуження корпоративних прав держави здійснюються відповідно до законодавства по приватизації. Дякую за увагу.
Дякую. Запитань нема? Все зрозуміло, да. Сідайте, будь ласка. Прошу, Олександр Бондар від комітету.
Олександр Бондар, УРП „Собор”, фракція "Наша Україна". Комітет з економічної політики розглянув пропозиції Президента до закону про управління державної власності і пропонує підтримати всі пропозиції Президента. І з урахуванням чого прийнято було це рішення? В зв’язку з тим, що норми закону. На які Президент наклав свої зауваження, дійсно протирічать Конституції України, Господарському кодексу та Цивільному кодексу України. Крім того, ми врахували, що Президент вже вдруге накладає вето на цей закон, причому виносяться різні поправки і прийняття всіх пропозицій Президента унеможливить непідписання цього закону і нарешті ми будемо мати закон про управління державним майном. Головне науково-експертне управління з 12 поправок Президента підтримала 6, але 6 які вони не підтримують не носять принциповий характер і тому краще було б підтримати всі поправки Президента і автоматично це призведе до підписання закону. Я прошу всіх народних депутатів підтримати поправки Президента і мати нарешті закон про управління державним майном.
Дякую. Шановні колеги, тут у нас також є нагода підтримати Президента в тому розумінні, що профільний комітет абсолютно всі пропозиції , які вносить Президент, підтримав і таким чином нам тут достатньо 226 голосів аби закон був підписаний. Я ставлю на голосування проект Закону „Про управління об’єктами державної власності” з пропозиціями Президента”, реєстраційний номер 0819. Прошу голосувати. [[18:05:34]] За-400 Закон прийнято. І подвійно Президент уже зобов’язаний його підписати. Бо, по-перше, ми врахували всі пропозиції; а, по-друге, ми одержали більше ніж дві третіх. По фракціях? Ну, для Ляшко по фракціях, будь ласка, покажіть. Партія регіонів – 184, Блок Юлії Тимошенко – 100, „Наша Україна” – 62, соціалісти – 32, комуністи – 19, „Позафракційні” – 3. Ну, одну хвилинку голові фонду, будь ласка, ввімкніть мікрофон.
Шановні колеги, я хочу щиро подякувати за підтримку законопроекту. І хочу сказати, що це закон дуже доленосний для України, для того, щоб, в кінці кінців, розібратися зі сферою управління об’єктами державної власності, щоб в нас був паритет і конкурентні засади як у сфері приватної власності, державної. І я сподіваюся, що ви також підтримаєте ще і Закон про право комунальної власності. Я вам дякую за підтримку. Спасибі.
Дякую. Працюйте. Шановні колеги, у нас сьогодні я пропоную провести свого роду, ну, експеримент. Бо в нас сьогодні є пропозиція до опрацьованого вже закону, це вперше, до опрацьованого закону відповідного до нового Регламенту із пропозиціями Президента. Якби ви не заперечували, за тих декілька хвилин, які залишилися, щоб ми розглянули Закон України Про внесення змін до Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" з пропозиціями Президента, доопрацьований. Давали ми доручення 14 вересня, реєстраційний номер 1144. Будь ласка, Папієв Михайло Миколайович, міністр праці та соціальної політики. За ним Цибенко.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати України! Нами з представниками різних міністерств та відомств і з Комітетом Верховної Ради доопрацьований цей законопроект і сформульований він наступним чином, що надати інвалідам війни пільги, щодо позачергового безоплатного капітального ремонту квартир. Надання такого права передбачити здійснювати в порядку визначеному кабінетом Міністрів. І довідково хочу вам сказати, що на сьогодні, за даними підвідомчих управлінь Міністерства праці та соціальної політики, в нас чисельність інвалідів війни складає 280, 268 тисяч. Цей законопроект врегульовує питання 84 тисяч інвалідів війни, які проживають в квартирах. Прошу підтримати цей законопроект. Хоча це вже законопроект народних депутатів України, тобто я все ж таки скористаюся можливістю і закличу вас підтримати цей законопроект.
Дякую. Будь ласка, Цибенко.
Дякую, Адаме Івановичу. Цибенко, фракція комуністів, голова комітету з прав пенсіонерів, ветеранів та інвалідів. Шановні колеги, справді, ми, виконуючи доручення Верховної Ради України, дуже оперативно доопрацювали цей документ з тими зауваженнями, які були зроблені вами за участю Міністерств і відомств, і за участю обов’язково автора законопроекту - Катерини Семенівни Самойлик. Більше того, було враховані всі зауваження, які були висловлені Міністерством праці та соціальної політики. І ще більше того, шановні колеги, комітет пропонує з погодження міністерства праці та соціальної політики цей Закон, враховуючи те, що він вступає в дію з 1 січня 2008 року, ввести в дію, прийняти не тільки в першому читанні, але в другому читанні і в цілому.
Так. Дякую. З мотивів голосування Ключковський.
Мікрофон, дякую. Шановні колеги, мабуть, відбувається якесь непорозуміння. Я хочу нагадати, що минулого разу міністр соціальної політики і праці доповідав, що Закон в попередній редакції не можна приймати, оскільки немає відповідних коштів в бюджеті. І ми всі з цим погодилися і хотіли знайти формулювання, яке б дозволило в межах існуючих коштів, а ми сьогодні слухали бюджет і бачили, яка там є можливості, все-таки цю проблему розв’язати. Зверніть увагу, що зараз пропонується додати до старої редакції – „у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів”. Тобто лише порядок буде визначати Кабінет Міністрів, але зовсім не те, кому можна це робити, в яких обсягах і як. Тому я вважаю, що це є повернення до старої редакції, яка була заветована Президентом. Я ще раз хочу повторити: в принципі, байдуже, якщо цей уряд знаходить кошти, хай знаходить їх і хай роблять ці капітальні ремонти, це людям поможе. Але я ще раз хочу звернутися до сьогоднішнього бюджету. Дякую.
Шановні колеги! Юрій Богданович, тут найсуттєвіша крім того, що Кабінет Міністрів визначатиме, але найсуттєвіше те, що ми його відтерміновуємо: тут була із 1 січня 2007-го, а ми кажемо, з 1 січня 2008 року. Це – найсуттєвіше. Це – найсуттєвіше. Найсуттєвіше. Я ставлю на голосування про прийняття закону, доопрацьованого Закону про внесення змін до Закону України „Про статус ветеранів війни і гарантії їх соціального захисту”, реєстраційний номер 1144. Прошу підтримати. [[18:11:45]] За-394 Закон прийнято. Направляємо на підпис Президенту. Шановні колеги, трошки ми не допрацювали, але час вже збіг. Тому дякую за плідну працю. На цьому вечірнє засідання оголошую закритим. Завтра початок роботи о 10-й годині.