Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:01:33]] Зареєструвалися картками у сесійній залі 424 народних депутати. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народних депутатів України Кузьменка Петра Павловича і Самойленка Юрія Павловича. Прошу привітати народних депутатів, наших колег, і побажати їм міцного здоров’я, і успіхів в громадсько-політичному житті. [[Оплески]] Шановні народні депутати, надаю вам інформацію про підсумки пленарної роботи Верховної Ради України за період з 5 по 8 жовтня 2010 року. Відбулося п’ять пленарних засідань Верховної Ради України, розглянуто 53 питання порядку денного. За результатами їх розгляду прийнято 10 законів та 8 постанов, 7 законопроектів прийнято за основу, 21 законопроект та вісім проектів постанов відхилено, проголошено 65 депутатських запитів. Шановні народні депутати, пропоную вашій увазі оголошення. Згідно з протоколом засідання депутатської фракції "Блок Юлії Тимошенко" від 18 жовтня 2010 року та відповідно до статті 60 Регламенту Верховної Ради України повідомляю про виключення народних депутатів України Ляшка Олега Валерійовича і Осики Сергія Григоровича зі складу депутатської фракції "Блок Юлії Тимошенко". На підставі частини чотири статті 59 Регламенту Верховної Ради України інформую, що народні депутати України Ляшко Олег Валерійович і Осика Сергій Григорович є позафракційними. Шановні народні депутати, відповідно до статті 25 Регламенту у вівторок відводиться 30 хвилин для виступів уповноважених представників депутатських фракцій з внесенням пропозицій і оголошенням заяв, повідомлень, запитів. Прошу представників фракцій записатися на виступи. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Народний депутат Надоша, фракція Партії регіонів, наступним буде виступати Андрій Кожем’якін. Шановні колеги! Від фракції Партії регіонів хто буде виступати?
Прошу передати слово Ківалову.
Сергій Васильович Ківалов, фракція Партії регіонів. Будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые народные депутаты! Уважаемые присутствующие! С 14 по 16 октября этого года в Италии состоялась 84 сессия Венецианской комиссии, всего комиссия утвердила три заключения по Украине, а также заслушала информацию о решении Конституционного Суда от 30 сентября этого года, в частности в заключении по Закону Украины «О судоустройстве и статусе судей» – уже четвертая по этому поводу за последние годы. Это было заключение 2001 года, 2007 и в марте 2010 года. 9 лет эти все заключения лежали мертвым грузом, их никто не выполнял, причем причины были самые разнообразные: или блокировалась трибуна Верховной Рады, или вносились, потом отзывались законопроекты о судоустройстве и статусе судей, или Верховный Суд Украины просил отложить судебную реформу и так далее. И вот только после избрания Президентом Украины Виктора Федеровича Януковича судебная реформа началась, стали приниматься необходимые законы и законопроекты. Президентский Закон о судоустройстве и статусе судей учел более 100 поправок и рекомендаций Венецианской комиссии. Между тем, сообщение в средствах массовой информации по поводу заключения комиссии самые противоречивые.Поскольку я непосредственно принимал участие и выступал с докладом по этому вопросу, хочу вас проинформировать и проинформировать граждан Украины, что на самом деле приняла Венецианская комиссия. Во-первых, комиссия приветствовала намерения украинских властей продолжить работу по совершенствованию законодательства о судоустройстве. Получили одобрение введения автоматизированной системы документооборота и распределения дел в судах: передача государственной судебной администрации под юрисдикцию судебной власти; установление контроля судебной власти над подготовкой судей в Украине; ликвидация военных судов. В своих рекомендациях Венецианская комиссия так же выссказала ряд предложенийпо совершенствованию правового регулирования судоустройства. Изначально в проекте содержалось 33 основных замечания по тексту закона. После изучения моих поправок к проекту заключения 5 пунктов замечаний к Украине были сняты, хотя по словам председательствующего такое обычно не практикуется. Однако украинская делегация смогла убедить экспертов и членов Венецианской комиссии и эти 5 пунктов были сняты. Среди основных замечаний комиссии к закону: рекомендация уточнить основания для дисциплинарной ответственности судей;увольнение за нарушение присяги; лишение судей иммунитета; пересмотреть включение в состав высшей квалиф. комиссии представителя Министерства юстиции Украины; запретить любые виды награждения судей;уточнить процедуру увольнения судей, прописав, что если в Верховной Раде не набралось конституционного большинства в две третьих голосов за увольнение судьи, повторного голосования не производится. Также комиссия рекомендовала пересмотреть компетенцию Верховного Суда и Высшего совета юстиции. Отдельно предлагается внести изменения в Конституцию, чтобы полностью исключить роль Верховной Рады в процедуре избрания и увольнения судей. И наконец, комиссия рассмотрела просьбу Мониторингового комитета ПАСЕ подготовить заключение о конституционной ситуации в Украине, и в связи с известным решением Конституционного Суда. Как отметил докладчик по этому вопросу, решение Конституционного Суда Украины от 30 сентября является окончательным, соответствует закону и комиссия не будет подвергать его сомнению. Вместе с тем было отмечено, что проблемы юридической определенности, легитимности государственных институтов в связи с решением Конституционного Суда требует детального изучения. Комиссия решила назначить экспертизу и подготовить свои рекомендации, с этой целью создать рабочую группу, которая посетит Украину в ноябре.
Завершуйте, будь ласка.
проект заключения будет вынесен уже на ближайшую сессию в середине декабря этого года. Несмотря на то, что решение Венецианской комиссии носит рекомендательный характер, думаю, что нам необходимо в ближайшее время внести соответствующие изменения в Закон о судоустройстве и статусе судей. Благодарю за внимание.
Андрій Анатолійович Кожем’якін, фракція "Блок Юлії Тимошенко". Наступним буде виступати Катерина Ващук.
Шановний Голово, шановні колеги, шановні громадяни України! Минулий сесійний тиждень відзначився тим, що Верховна Рада України руками провладної більшості узаконила конституційний переворот в країні. Тим самим зробила черговий крок до узурпації влади, однією людиною або невеликою купкою осіб, наближених до Президента. Грубо порушуючи Конституцію України, як в редакції 2004 року, так і в редакції 1996 року були прийняті закони: про Кабінет Міністрів України, Регламент Верховної Ради, а також зміни до Конституції з довільним продовженням повноважень парламенту, який суперечить усім демократичним нормам і здоровому глузду. Люди втратили можливість участі в управлінні країною через найвищий представницький орган держави. Тепер наша перспектива - тоталітарний режим. Як дбає про людей діюча влада громадяни добре відчули, сплачуючи вартість комунальних послуг і купуючи найнеобхідніші продукти харчування. І в цей час Президент України, голова уряду, а особливо речники більшості в парламенті, з останніх сил намагаються робити хорошу міну на тлі тотального зубожіння народу, галопуючого росту цін на продукти, занепаду економіки і системного утиску малого і середнього бізнесу. Тому наша фракція „Блоку Юлії Тимошенко” прийняла рішення і з вчорашнього дня збирає 150 підписів для того, щоб розглянути питання про недовіру уряду Азарова. І це не піар-акція, як вже почали коментувати деякі представники більшості, а це наша адекватна реакція на події в країні. Люди зрозуміли: влада в Україні живе у своєму особливому відірваному від реалій та від народу світі. Різного калібру представники влади, спікери, речники на чолі з гарантом як заклинання повторюють: „Передумов для зростання цін немає. Рівень інфляції прогнозований. До кінця року обстановка в країні нормалізується”. Але від вашого самогіпнозу, панове, життєві стандарти українців лише стрімко падають. Існує серйозний ризик того, що „нова” країна, яку ніби-то будуть сьогоднішні можновладці, залишиться без населення. Виживуть тільки ті, хто потрібен власникам України для забезпечення їхній першочергових потреб – батраки. А вже сьогодні люди почади відчувати спустошення їхній гаманців. Ціни на м’ясо в Україні досягли найвищого рівня за останні 10 років. Навіть улюблена Прем’єр-міністром капуста за вересень подорожчала майже на 50 відсотків. Схоже, рожева мрія пана Азарова, коли в раціоні українців буде одна капуста, втілиться в життя. І це при тому, що уряд Азарова з останніх сил намагається стримувати ціни перед виборами. А що буде після них? Сьогоднішня ситуація спричинена не об’єктивними факторами, не впливом глобальних економічних процесів на Україну, а є наслідком того, як команда „професіоналів” [[в лапках]] будує краще життя вже сьогодні і демонструє своє справжнє обличчя. Газове питання. Ще в липні Президент і уряд обіцяли дешевий газ для населення, а вже з 1 серпня ціна зросла на 50 відсотків. На переконання експертів підвищення вартості житлово-комунальних послуг, заплановане урядом на жовтень, спричинять новий ще більш потужний стрибок інфляції. Сьогодні владу зовсім не турбують різке погіршення загальноекономічного стану держави. Для них головне – повна концентрація влади у своїх руках на всіх рівнях і величезне бажання позбавити будь-яких прав опозицію або знищити її взагалі. І влада послідовно втілює цю ідею в життя.Саме тому був прийнятий Закон про вибори до органів місцевого самоврядування, яким забороняється брати участь у виборах політичним блокам і в першу чергу „Блоку Юлії Тимошенко”. Саме тому був швидкоруч прийнятий новий Закон«Про Регламент Верховної Ради України», в якому за опозицією не закріплено жодних прав, а ті законопроекти, які пропонує опозиція для захисту громадян під час. від свавілля влади навіть не включається до порядку денного. Ігноруються будь-які пропозиції опозиційних політичних сил парламенту до законів, які визначають життя країни. Боротьба з опозицією вже давно вийшла за межі Верховної Ради. Введено жорстку цензуру в засобах масової інформації, а ті канали, які мають сміливість об’єктивно висвітлювати життя в країні, влада намагається закрити. Тому будь-які заяви пана Януковича за кордоном про те, що опозиція. опозиції будуть надані права і вони будуть законодавчо закріплені – цинічна брехня і спроба виглядати демократом перед західним світом. Насправді влада цинічно боїться опозиції. Адже ми, шановні панове, єдиний дієвий інструмент для того, щоб не дати жодному політичному чи олігархічному клану перетворити Україну на тоталітарну державу. Дякую за увагу.
Катерина Тимофіївна Ващук. Наступним буде виступати Володимир Стретович. А, Микола Мартиненко? Так.
Шановні колеги, шановні громадяни України! Наша політична сила, Народна партія, як і інші партії, беруть зараз активну участь у виборах до місцевих рад. І сьогодні за проханням діючих депутатів-народників різних фракцій від району до областей, а також наших кандидатів у депутати та на основі звернень громадян хочу загострити увагу до найболючіших питань з регіонів. По-перше, побажання і вимога до Верховної Ради, до Кабінету Міністрів розпочати уже негайно конкретну роботу над розширенням повноважень і основне можливостей місцевих рад. Зокрема через зміни у Податковому кодексі, над яким ми зараз працюємо, де розширити перелік податків і платежів, які повністю або частково залишалися б у розпорядженні місцевих рад, та через державний бюджет, аби місцеві ради мали можливість вирішувати нагальні проблеми громад міст і сіл, а це будівництво, ремонт доріг, які знаходяться часто в жахливому стані, але цього з Києва не видно, на будівництво і ремонт шкіл, лікарень, їх матеріального забезпечення. Ми впевнені, якби регіони самі могли закупляти все необхідне для лікарень, для шкіл та інших соціальних закладів, воно було б дешевше і дійшло до тих регіонів, а не так як нині. На Волині зокрема є районні лікарні, Локачинська наприклад, де рентген-апарат з 50-х років він уже кілька років не працює, люди не можуть пройти основну перевірку свого здоров’я. Або так як у селі Луків Турійського району, де уже багато років ні копійки не виділяється на ремонт школи, будинку культури, амбулаторії. І таких прикладів по різних регіонах України тисячі. Фракція звертає також увагу уряду за багаточисельними зверненнями громадян не зводити пенсійну реформу до збільшення пенсійного віку матерям і бабусям. Головне тут диференціація розміру пенсій відповідно до того внеску, який внесла людина у економіку держави, тобто до трудового стажу. Та внеску до Пенсійного фонду. Треба також вирішити питання про зарахування до трудового пенсійного стажу праці селян-одноосібників. Їх продукцію споживає Україна. І можна на них поширити правила пенсійного забезпечення, як є в малому бізнесі, в так званих спрощенців. Громадяни України також передають вимогу. І ми від імені фракції звертаємось до уряду чітко відпрацювати систему роботи центрів реєстрації нерухомості, так званих БТІ. Люди жаліються, що місяцями стоять у чергах. Органи ці державні. А кошти, які потрібно платити за підтвердження власності на квартиру чи дім у селі, непосильні для пенсіонерів та людей з низькими зарплатами. Це ж стосується приватизації присадибних ділянок, земельних паїв. Тисячі приватних фірмочок, як прилипали біля державних установ, висмоктують кошти з громадян. По Україні це не мільйони, це мільярди мимо бюджету із кишень громадян. І на останок. Депутати всіх рівнів від Народної Партії, а також наша фракція звертається до уряду, врахувати при напрацюванні уже в котрий раз нової програми розвитку села наші пропозиції. А саме, найголовніше, зробити доступною кредитну систему для селян, підвищити підтримку тваринницької галузі, а найголовніше, великої рогатої худоби. І обов’язково червоною ниткою має пройти питання соціального розвитку села. Не можна ділити громадян України на селян і городян, які мають категорично різні рівні життя в Україні. Дякую за увагу.
Дякую, Катерина Тимофіївна. Микола Мартиненко, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”. Наступним буде виступати Володимир Матвєєв.
Шановні колеги, нова політична реальність, яка склалася після скасування політреформи, залишила неврегульованими два важливих питання. Перше. Дата виборів Верховної Ради. Згідно нової старої Конституції вони мають відбутися вже наступного року. І друге. Модель виборчої системи, за якою будуть вибирати депутатів до вищого законодавчого органу. Чим раніше настане визначеність навколо терміну повноважень Верховної Ради, тим краще. Буде менше політичних збурень, а парламент зможе більше часу приділяти законотворчій роботі. Бо вже у листопаді має бути оголошений початок виборів до Верховної Ради України – це прямо випливає із терміну її повноважень, зменшеного до чотирьох років. Очевидно, що ми будемо відштовхуватись від синхронізації виборів Президента і парламенту. Така ідея цілком логічна, незалежно від того, хто перебуває при владі. Це дозволить отримати часовий проміжок у кілька років для виконання владою своїх обіцянок, а виборці потім дадуть свою оцінку. І політикам вже не можна буде кивати на парламентські вибори, як причину своїх невдач на державних посадах. Очевидно, що при синхронізації виборів Президента і Верховної Ради можлива лише одна дата – 2015 рік. Адже навряд чи глава держави вирішить скоротити свій президентський термін. Минулого сесійного тижня парламент розпочав зміни Конституції щодо продовження своїх повноважень ще на рік – до 2012 року. Потім схопилися за голову, виявилось, що вже проголосований проект змін суперечить Конституції. Тепер є два варіанти подальших подій: перший – переголосувати ці зміни Конституції. Але для згаданої синхронізації виборів у 2015 році необхідно записати у Прикінцевих положеннях, що новообраний парламент пропрацює лише 3 із 4 відведених йому років. Чи готові на це ті, хто виступає за такий сценарій? Другий варіант. Провести вибори відповідно до чинної Конституції у березні 2011 року. Тоді наступний склад Верховної Ради відпрацює повний термін. Особисто мені це здається найбільш вмотивованим, тим паче є законодавчі ініціативи по цьому питанню від депутатів нашої фракції. Тепер щодо моделі виборчої системи. Тут важливо знайти баланс між суспільними очікуваннями та політичною реальністю. Мажоритарка, зокрема, обіцяє людям набагато більше шансів на вирішення локальних проблем, ніж суто пропорційна система. Але чиста мажоритарка нівелює роль партії як головних виразників суспільних настроїв. Це суперечить і загальноєвропейським тенденціям на провідну роль партії. Втім жодна із виборчих моделей само по собі не є ні поганою, ні хорошою, вона або відповідає, або не відповідає вимогам часу. Сьогодні, після повернення до Конституції 1996 року, найбільш збалансованою з точки зору суспільних настроїв та політичного розвитку України виглядає змішана система. Так ми уникнемо крайнощів як у вигляді купівлі округів, так і диктату партійних вождів. Мажоритарна складова завжди залишає шанс для притоку в політику свіжої крові, а вибори за партійними списками дозволяють чітко окреслити відповідальність політичних сил за курс розвитку держави. Найбільше обговорюється пропорційно-змішана система. Очевидно, що найбільш реальним виглядає варіант „50 на 50” або близький до цього. Підсумовуючи сказане, по-перше, потрібно якомога швидше визначитися із терміном повноважень нинішньої Верховної Ради та її наступного складу. По-друге, не відкладати встановлення виборчої моделі. Пропоную створити спеціальну парламентську комісію за участю представників всіх фракцій доля якнайшвидшої розробки нового Закону „Про вибори народних депутатів”. Якщо ми принципово зійдемося щодо змішаної системи, то необхідно дуже предметно дискутувати про модель її мажоритарної складової, адже тут існує багато варіантів. Роботу по напрацюванню нової виборчої системи слід синхронізувати з продовженням конституційної реформи, тоді ми уникнемо суперечностей та будемо узгоджено розвивати конституційне та виборче законодавство. Треба пошвидше розібратися із одвічним українським питанням – повноваженнями та їх термінами і зосередитися на роботі. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Матвєєв Володимир Йосипович, фракція комуністів. Будь ласка, ваш виступ.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые народные депутаты Украины, уважаемый народ Украины! Сегодня из выступлений, которые прозвучали здесь с трибуны, видно, кого что волнует, какие категории волнуют, жизненные проблемы. Я хочу поднять другую проблему, не связанную с политической реформой, не связанную с реформой судебной системы. Я хочу поднять вопрос о расслоении общества и как это происходит. В число 10 компаний в Центральной и Восточной Европе, имевших наибольшую выручку в 2009 году, вошли Национальная акционерная компания «Нафтогаз України» [[5-е место]], почти 7 миллиардов евро; группа «Метинвест» [[9-е место]], 4,4 миллиардов евро; „Укрзалізниця” [[10-е место]], 4,1 миллиарда евро. Среди 500 ведущих компаний региона по итогам 2009 года – 39 украинских. Как заметил один экономист, из кризиса выходит не украинский бизнес в целом, не украинская экономика, а его олигархические и государственные составляющие. То есть там, где достигли максимальной концентрации капитала, там легче выйти из кризиса. При этом государственный долг к сентябрю вырос с 41 до 45,9 миллиарда долларов. За счет чего же происходит концентрация капитала и увеличение расслоения общества? А за счет обнищания другой, значительно большей, части общества, которое продолжается, на смотря на все ухищрения правящих. Прежде всего оно происходит за счет повышения стоимости жизни в Украине. За последние 20 лет стоимость жизни номинально повысилась в 15-20 раз, а заработная плата работающих в сфере материального производства – максимум в 10-12 раз. В некоторых сферах жизни стоимость ее выросла в масштабах, которые не имеют разумного определения, например, в здравоохранении, образовании, культурном развитии. Это стали сферами, доступными далеко не всем украинцам, которые не могут воспользоваться, даже если это и уж очень в хорошем и в новом качестве, того же самого здравоохранения. Сегодня, когда рост цен бьет все рекорды, речь идет о выживании населения и об основных продуктов питания, таких как хлеб, хлебобулочные изделия, молоко, молочные продукты, некоторые мясные продукты, а также продукты детского питания. Ситуция грозит выйти из-под контроля, именно поэтому мы выступаем за необходимость жесточайшего государственного контроля над ценообразованием. Что предлагает коммунисты? Надо законодательно ограничить торговые надбавки, например, для оптовиков – не более 10 процентов, для розничной торговли – 15 процентов, для производителей первичного сырья – зерно, молоко, овощи – до 40 процентов и для переработчиков – не более 15 процентов от отпускной цены производителя. Наши предложения частично учтены в новой проекте правительственного постановления об увеличении ассортимента продуктов питания, на которые будет распространяться государственное регулирование цен. Но этого недостаточно. Надо ликвидировать спекулятивный перекос, когда посредник торговец присваивает львиную долю прибыли. Доля оплачиваемого труда в себестоимости продукции должна составлять 30, 40, а то и 50 процентов, как в развитых странах мира, а не так, как сегодня, какие-то жалкие 7-8 процентов. Сегодня очень многих тревожат и грядущая жилищно-коммунальная реформа. Люди опасаются, что они. она сделает их нищими. Либеральные реформаторы убеждают людей, что корень бед в жилищно-коммунальном хозяйстве – низкие цены на услуги. В качестве альтернативы предлагается подтягивать цены на воду, тепло и все остальное к мировому уровню и переходить на стопроцентную оплату коммунальных услуг, как того требует Международный валютный фонд. И это в стране, которая по последним данным является одной из беднейших стран Европы; в стране, где по оценкам Организации Объединенных Наций 78 процентов населения относятся к категории бедных; это в стране, которая признана сегодня: беднее украинца только молдаванин. Первое, что нужно – это пересмотреть механизм расчета тарифов на жилищно-коммунальные услуги, надо снизить цены на электроэнергию для населения и предприятий жилищно-коммунального хозяйства, что автоматически снизит на воду и отвод, водоотвод. Второе. Необходимо обеспечить четкую связь коммунальных платежей населения с качеством предоставления населению услуг, распоряжение средствами, направляемыми в ЖКХ, и саму деятельность этих предприятий необходимо подстраивать под совместный контроль государства населением за финансами, за приобретаемыми материалами, за качеством выполняемых работ. Третье. Необходимо присвоить газу украинского происхождения, направленного на предприятия жилищно-коммунального хозяйства.
Завершуйте, будь ласка.
статус социального, а его цену определяют по форме: себестоимость плюс транспортировка. Это только часть мер, но даже их реализация вместе с четким продуманным механизмом предоставления субсидий и льгот для малообеспеченных слоев населения – пенсионеров, ветеранов, инвалидов, безработных – позволит значительно смягчить жесточайший социальный удар. И еще, коммунистов часто упрекают в том, что мы-де эксплуатируем ностальгию по СССР. Но это не так. Речь идет не о ностальгии, а о насущном социально-политическом запросе большинства граждан, включая наиболее активную часть общества. Этот запрос, прежде всего, заключается в требовании социальной справедливости и порядка, порядка в интересах большинства, а не в интересах чиновничества и олигархии.
Дякую. Шановні народні депутати, виступи від фракцій завершено. Разом з тим дві фракції – фракція "Наша Україна – Народна самооборона” фракція „Блок Юлії Тимошенко” – вимагають оголосити перерву на 30 хвилин для того, щоб зробити заяву. Оскільки я згоден на те, щоб оприлюднити зразу заяву, слово має Іван Стойко, будь ласка, фракція "Наша Україна – Народна самооборона”.
Дякую. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Іван Стойко, партія „За Україну”. Я хочу зробити заяву з приводу затримання мого помічника Віталія Сиротюка в ніч із суботи на неділю в місті Тернополі. Як це відбувалося і чому він був затриманий, коротко вам доповім. Йдучи додому з дружиною і малими дітьми – дворічною донькою і шестирічною донькою – біля свого під’їзду мій помічник безпідставно був затриманий і в нього почали вимагати документи. Показуючи документи, посвідчення помічника народного депутата, пенсіонера Міністерства внутрішніх справ, інваліда війни [[інвалідом він став при виконанні обов’язків, будучи офіцером Міністерства внутрішніх справ]], на це міліція не звернула увагу абсолютно і почалася, так би мовити, перепалка. Після чого п’ять міліціонерів, даруйте за таке слово, буквально скрутили помічника на очах дружини і дітей, затягнули його у воронок славнозвісний і привезли до наркодиспансеру. Не оглядаючи його, встановили середню ступінь оп’яніння і кинули до камери. При цьому, везучи його туди, облили горілкою, даруйте, побили телефон, аби він не міг зателефонувати мені, і при цьому згідно українського законодавства про статус народного депутата відмовилися повідомити мене. Сказали, що для них закон не писаний, і їхнє начальство, це пряма мова, знає про це затримання. Тобто вони нічого абсолютно не боялися і пішли на такі кроки. Але я хочу сказати, що не просто затримали, а порвали одяг на ньому, побили. І зараз, якщо подивитися на цю людину, можна без будь-якого аналізу сказати, що там є, дійсно, сенсі на обличчі і на тілі. І це мені нагадує просто-на-просо не просто 37 рік, катівні чи катівні гестапо чи НКВД, це повернення в минуле. І ми тут повинні всі сказати „стоп” тому беззаконню, тому всьому, що твориться в нашій державі. І я звертаюся зараз не просто до депутатів різних фракцій, а до вас як колег – до лівих, до правих, до центристів, до партії влади. І особисто до Михайла Чечетова, який говорить, що ми прийшли надовго і будемо творити демократію в країні. Михайло Васильовичу, це не демократія, і хочу, щоб ви теж сказали про це. Я звертаюся до Президента України. Я хочу з ним зустрітися і розказати йому про цю ситуацію і особисто, щоб він взяв це на свій контроль.
Да, будь ласка, завершуйте.
Я, Володимире Михайловичу, прошу, щоб моє звернення, моя заява була оформлена у вигляді запиту до Генеральної прокуратури України, до Служби безпеки. Тому що я міліції вже не вірю, я не вірю тому міністру, який сьогодні розпустив заяву департаменту свого, що начебто сам себе побив мій помічник, був п’яний, бог знає, що творив там і таке інше. Тобто ці неподобства повинні бути припинені. І давайте всі разом, як це зроблено в Криму, де об’єдналися і комуністи, і рухівці, і всі, щоб зупинити цю вакханалію. Тому що це перед виборами, нас ставлять всіх на коліна і завтра прийдуть по вас, представники провладної фракції, як це було в 37-му році. І тому я не хочу, щоб це було.
Завершуйте, будь ласка.
Хочу, щоб у нас панувала демократія, щоб ми справді будували Україну європейську. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати! Відносно заяви Івана Стойка, я прошу секретаріат підготувати звернення до Генеральної прокуратури, до Президента України, так як ви наполягали, з відповідним депутатським запитом від Верховної Ради України. Отримаємо офіційну інформацію, потім далі визначимося, як нам діяти. Шановні колеги! Щодо інших пропозицій, які звучали у виступах представників депутатських фракцій, я також прошу підготувати, якщо це необхідно, відповідні доручення. Щодо виступу Миколи Володимировича Мартиненка, відносно дати парламентських виборів. Шановні колеги! Парламентські вибори будуть у жовтні 2012 року. Тому давайте всі будемо працювати, якщо комусь дуже хочеться сходити на вибори, то, я думаю, вони мають набратися терпіння. Головне, щоб була результативна роботи Верховної Ради України. Тому нам необхідно буде прийняти два рішенняз цього приводу після засідання ТСК для того, щоб ми мали тут у правовому плані абсолютну чистоту. Я розраховую на вашу підтримку. Що стосується, шановні колеги, пропозиції про створення робочої групи для напрацювання Закону „Про вибори народних депутатів України”, то давайте домовимося таким чином: нам треба знайти консенсус щодо виборчої системи. А у нас є проект, гарний проект Виборчого кодексу, який створила робоча група на чолі із Юрієм Ключковським, і якщо ми дійдемо згоди щодо виборчої системи, а пропозиція тут звучала щодо змішаної виборчої системи 50 на 50, то все інше буде технічним питанням. І ви знаєте, що всі сьогодні виходять на те, що нам треба створити Виборчий кодекс, до речі, це є рекомендацією Ради Європи. Отже, я переконаний, що після завершення місцевих виборів у нас робота активізується над Виборчим кодексом. Шановні народні депутати, пропонується вашій увазі розглянути розділ про включення до порядку денного низки законопроектів. Прошу уваги. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2010 рік" [[щодо фінансового забезпечення діяльності Укрнацпроекту]] [[реєстраційний номер 7207]] [[урядовий]]. [[10:39:03]] За-240 Рішення прийнято. Оскільки, шановні колеги, комітет вже розглянув цей законопроект і Верховна Рада включила його до порядку денного, у нас є підстави на вечірньому засіданні розглянути його по суті, тобто за змістом. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення зміни до статті 155 Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо обґрунтованості застосування взяття під варту]] [[реєстраційні номери 7084 і 7084-1]]. Прошу голосувати. [[10:40:01]] За-388 Рішення прийнято. Я просив би, є подання комітету, то ми можемо і розглянути її, якщо буде наша воля, на вечірньому засіданні. Реєстраційний номер 7097 – це проект Закону про внесення змін до Закону України „Про туризм” щодо інформування споживача туристичних послуг. Ставлю на голосування про включення до порядку денного цього законопроекту [[урядовий]]. Прошу голосувати. [[10:40:44]] За-354 Рішення прийнято. Шановні колеги! Тепер ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проектів законів 7221, 7133 про внесення змін до Закону України „Про здійснення державних закупівель” і проект Закону про здійснення державних закупівель щодо забезпечення підготовки та участі у спортивних змаганнях і заходах всеукраїнського та міжнародного рівня” [[реєстраційні номери 7221, 7133]]. Прошу голосувати. [[10:41:33]] За-326 Рішення прийнято. Прошу комітет відповідний підготувати це питання до розгляду. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону [[7230]] про внесення змін до Закону України „Про зовнішньоекономічну діяльність” [[щодо продажу квот на аукціонах]]. Депутатський законопроект, автор– Григорій Калетник. Прошу голосувати. [[10:42:13]] За-47 Рішення не підтримується, тобто питання не включається до порядку денного. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо скасування інституту народних засідателів у кримінальному процесі]] [[реєстраційний номер 7154]]. Депутатський законопроект. [[10:42:53]] За-302 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про вибори народних депутатів» [[щодо порядку заміщення народних депутатів України, повноваження яких були достроково припинені]]. Реєстраційний номер 7232. Законопроект депутатський. Прошу голосувати. [[10:43:29]] За-347 Рішення прийнято. Я прошу голову комітету Олександра Олександровича Омельченка в середу на засіданні комітету розглянути це питання з тим, щоб ми могли визначитись, щодо рішення на цьому пленарному тижні. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту закону [[реєстраційний номер 7243]], урядовий. Про внесення змін до Закону України „Про Митний тариф України” [[щодо зміни мита на окремі види продовольчих товарів]]. Прошу голосувати. [[10:44:13]] За-241 Рішення прийнято. Я просив би також комітет оперативно розглянути цей законопроект, це Комітет з питань податкової та митної політики. Шановні колеги, оголошую до розгляду проект Постанови про забезпечення безперешкодної діяльності засобів масової інформації у передвиборний період 2010 року. Реєстраційний номер 7100.Може б ми зразу проголосували цю постанову і таким чином продемонстрували нашу солідарну позицію? Будемо обговорювати? Можемо проголосувати, немає заперечень? Є заперечення? Давайте тоді знайдемо компромісне рішення і розглянемо його за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію. Доповідач – Ірина Володимирівна Геращенко. Є Ірина Володимирівна? [[10:45:20]] За-218 Рішення прийнято. Ірина Володимирівна, будь ласка.Співдоповідач – голова комітету Андрій Шевченко.
Шановний пане Голово, шановні колеги, дякую, що ви поставили першим це питання. Я буду заощаджувати ваш час. Я хочу тільки нагадати, що вже місяць тому зал, 354 народних депутати проголосували за відповідну постанову, щоби ми ввели мораторій на позапланову перевірку засобів масової інформації під час виборчої кампанії. Але цинізм - дійсно ситуація, як сказав мій колега Андрій Шевченко в тому, що ця постанова була поставлена на голосування в залі на 5 листопада. Тобто треба було думати: чи то вибори переносити, чи все ж таки виконувати наші попередні рішення. Я хочу сказати, що ми як Тимчасова слідча комісія з питань розслідування фактів цензури маємо відповідні звернення вдів наших колег, особливо з регіональних засобів масової інформації, які скаржаться на те, що до них навідуються час від часу податкові органи для того, щоб задати їм ці питання, для яких в принципі немає підстав. І наші колеги з засобів масової інформації переконані, що це пов’язано з виборами. Я хочу, щоби ми сьогодні дійсно солідарно ввели цю постанову, яку Верховна Рада України завжди при всіх владах приймала вчасно. І це було за часів Президента Кучми, за часів Президента Ющенка. Дійсно дивно, що зараз за 10 днів до закінчення виборчої кампанії ми з вами приходимо до цього голосування. І так само я хочу звернутися до нашого шановного спікера Володимира Михайловича Литвина, щоби він сьогодні підписав цю постанову і направив її з проханням до Президента терміново сьогодні її підписати, щоб не було смішної історії, що ця постанова врешті-решт буде підписана 5 листопада Президентом України і ми тільки галочку поставимо, що ми її прийняли. Дякую за увагу. Вибачте.
Дякую вам. Дякую. Сідайте, будь ласка. Андрій Шевченко, голова Комітету з питань свободи слова та засобів масової інформації, та інформації, перепрошую.
Колеги, ми і так дуже багато часу згаяли на ухвалення цієї постанови, тому буду максимально лаконічним. Проект постанови підтриманий одноголосно членами комітету. Ми повертаємо старий борг. Я думаю, що це не дуже красить Верховну Раду, що ми цю постанову розглядаємо за 11 днів до завершення кампанії. Тому закликаю всіх одноголосно підтримати. Це один з моментів, який може об’єднати наш зал, засоби масової інформації цього потребують. Прошу голосувати, підтримайте.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатись на обговорення. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Сергій Подгорний, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Прошу передати слово народному депутату Томенку.
Микола Томенко, мікрофон.
Шановні колеги, я приєднуюсь до необхідності прийняття такої постанови. Думаю, тут спільна відповідальність, я би сказав, певна безвідповідальність, що ми розглядаємо дану постанову, коли вже виборча кампанія закінчується практично. І єдино організаційно треба діяти в наступний спосіб. Це постанова Верховної Ради, вона набуває чинності після оприлюднення в газеті „Голос України”, тому, як ми її підтримаємо, треба дійсно оперативно редакційні, організаційні речі вирішити, щоб постанова була надрукована, тоді вона набуває чинність. І, звичайно, постанова зазвичай це, фактично, добра воля, оскільки ми рекомендуємо податковій, я думаю, що на сьогоднішній день із тої інформації, що я маю, є дійсно дуже багато зловживань правом податкової стосовно засобів масової інформації і це стосується передовсім податкових інституцій. Мої поїздки показують, що, нажаль, знову відновилося активне використання у нас санепідемстанції, пожежних, інших структур, які змушені час від часу врегульовувати ставлення до неправильної газети своїми перевірками чи якимось іншими справами. Звичайно, бажано було б, щоб Кабінет Міністрів на своєму найближчому засіданні продублював відповідні розпорядження і, звичайно, Національна рада з питань телебачення і радіомовлення взяла до уваги, хоча, ще раз кажу, часу надзвичайно мало. Натомість, користуючись можливістю підняти тему засобів масової інформації, хочу сказати, що на сьогоднішній день достатньо велике зло або проблема, то, що я називаю зловживання своїми повноваженнями передовсім голів обласних адміністрацій в частині обласних телерадіокомпаній. Якщо ви подивитеся сьогодні, що, яку інформацію подають обласні телерадіокомпанії, то в мене таке враження, що скоро вони будуть здійснювати пряму трансляцію як губернатор переходить із кабінету в кабінет по обласній адміністрації – така любов і повага до губернаторів вже появилася. Тому я хотів би, щоб вони зрозуміли, що вони взагалі-то телебачення, яке показує про життя регіону, а не про життя губернатора і діяли відповідно адекватним чином. Так само як і Перший національний, який вирішив, що у нас у прайм-тайм для сімей треба показувати бої без правил. І я, ви знаєте, включив на Покрову – одне із найвизначніших світ українських – і на День козацтва і бачив як дві години на Першому національному вшановували українські наші традиції: там були бої без правил Дагестану проти Петербургу, кубок Російської Федерації проходив по бою без правил. Це за наші гроші на Першому національному, який об’явили вже суспільним, отаке ставлення до українських традицій, до родинних традицій і до бюджетних коштів. Що там показують. Тому я за те, щоб підтримати постанову, якнайшвидше почати її виконувати.
Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Юрій Кармазін.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! В отличии от наших политических оппонентов, которых волнует на выборах только результат, то для нас немаловажно не только результат, но самое главное и процесс проведения выборов, поскольку результат он нужен для внутреннего потребления. Да, немаловажно кто станет мэром Белой Церкви или там Ивано-Франковска, но более важно для страны процесс, поскольку по характеру процесса его демократичности, свободности, объективности будут судить об Украине на международной арене. И выборы Президента, которые прошли честно, объективно, прозрачно, они вытянули из грязи, отмыли от грязи имидж страны. И мы хотели б, чтобы и процесс выборов в местные органы власти также был позитивно оценен международной общественностью как честный, прозрачный, объективный, и мы еще более укрепили имидж и репутацию страны. В контексте этого и нужно рассматривать это постановление, поскольку средства массовой информации дают возможность, предоставляют площадки для дискуссий, для открытого высказывания точек зрения, мнения отдельных политических сил, отдельных народных кандидатов в депутаты разного уровня и таким образом, с одной стороны, обеспечивают прозрачность, объективность процесса, создают равные условия политической конкуренции в стране и способствуют, я еще раз повторяю, укрепления имиджа страны в глазах международной общественности и прежде всего наблюдателей, которые будут отслеживать эти выборы, а с другой стороны дают возможность и избирателям более четче и более яснее, более продуманней и сознательно сделать свой выбор и определиться тоже самое с результатом, поскольку результат. избирателей волнует результат, а нас в большей степени как политиков должен волновать процесс, процесс объективный и прозрачный. Поэтому мы будем делать все, чтобы выборы прошли честно, объективно, прозрачно. И в контексте этого мы предлагаем поддержать это постановление в целом. Спасибо.
Юрій Кармазін, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я звертаюсь до вас з приводу того, що ми вже неправильно зробили, скоротивши розгляд питання, Володимире Михайловичу, по цьому питанню, зробивши скорочену процедуру. Чому? Тому що, що записано в постанові? Кабінету Міністрів вжити заходів щодо припинення перевірок. Вжити заходів щодо припинення. Ну і хто буде це виконувати? Чи Кабінет Міністрів? Кабінет Міністрів скаже: а мені, що Служба безпеки підпорядкована. Не підпорядкована. Ви прийняли закон більшість, яким повернули Україну до 37 року. Ви у статті 31 Закону про Службу безпеки взагалі скасували парламентський контроль. Хто буде виконувати вашу постанову? Ви напишіть хоча б: Службі безпеці, прокуратурі напишіть хоча б, МВС і іншим органам чи Антимонопольному комітету, чи МЧС і так далі. Це все треба записати. Тобто я пропоную, щоб ми записали і правоохоронним органам таким-то, таким-то і не вживати заходів, а припинити перевірки. Це перше. Друге. Ну, я б хотів би, щоб коли колега Чечетов тут виступає і говорить про те, що прозоро відбулися парламентські вибори, президентські вибори, а зараз так прозоро і чесно проводяться місцеві вибори. Я вже перейду на російську мову. А вы знаете, что Премьер-министр Азаров приехал в Одессу в сопровождении вашего представителя Антимонопольного комитета, нескольких министров. И что? И начал откровенно агитировать и клеветатьна Одессу, что там она вроде бы 50 лет назад повернулась. Да пусть еще в Киеве будут такие дороги, включат тепло своевременно, подают воду, как в Одессе. Но этого нет, к сожалению. І тому, шановні, я хотів би, щоб засоби масової інформації також мали совість. А не так, як 30 вересня, коли відбувся театр, Ялта, міжнародний форум, а потім засідання Конституційного Суду. А потім тільки „Лєбєдіноє озєро” можна.
Завершуйте, завершуйте, будь ласка.
Я завершую. Тому треба більш жорстку прийняти постанову, Володимир Михайлович, якщо ми хочемо, щоб на календарі був 2010 рік, а не 1937 рік. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Обговорення питання завершено. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Теж факт є фактом, шановні колеги, від фракції виступили, можуть скористатися по 1 хвилині від тих фракцій, які не скористалися правом на виступ. Разом з тим, дійсно, ми запізнились з прийняттям такого рішення. І на Погоджувальній раді прозвучала пропозиція про те, щоб у виборчому кодексі ми зафіксували, щоб діяла автоматично норма закону, що під час будь-яких виборчих кампаній перевірка засобів масової інформації не проводиться. Це перше. Друге. Чому ми так пізно розглядаєм це питання. Тому що комітет запропонував його розглядати 5 листопада. І Олександр Сергійович Єфремов запропонував на Погоджувальній раді розглянути його сьогодні першим. Це заради справедливості я мушу сказати, шановні колеги! Прозвучала пропозиція від Юрія Кармазіна. У другому пункті рекомендувати Державній податковій адміністрації України написати: „правоохоронним органам” через кому і далі за текстом. Нема заперечень? Ну, розшифруємо при підготовці до опублікування. З урахуванням цієї пропозиції я ставлю на голосування рішення комітету про прийняття за основу і в цілому проекту постанови, реєстраційний номер 7100, про забезпечення безперешкодної діяльності засобів масової інформації в передвиборний період 2010 року. Прошу голосувати. [[10:58:07]] За-364 Рішення прийнято. Завтра ця постанова буде опублікована у газеті „Голос України”. Шановні колеги, пропонується вашій увазі ряд проектів законів для розгляду їх у другому читанні. Оголошую до розгляду Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обмеження державного регулювання господарської діяльності. Доповідач – голова Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Наталія Юріївна Королевська, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, сегодня мы рассматриваем законопроект о внесении изменений в некоторые законодательные акты Украины относительно ограничения государственного регулирования хозяйственной деятельности, который презентовал Президент Украины. Документ касается сокращения лицензий. Вне всяких сомнений, лицензирование является важной государственной функцией и также одним из этапов взаимодействия бизнеса и власти. Но в Украине, к сожалению, взаимодействие и сотрудничество привело к тотальной коррупции, превратилось в систему дополнительных поборов и удорожания бизнеса. Сегодня в стране лицензируется согласно данного закона 64 вида деятельности. Выдачу лицензий проводит более 40 государственных органов власти. Система получения лицензий крайне сложная и запутанная. Только около 20 законов отраслевых регулируют механизм получения лицензий. Стоит ли удивляться, что после этого в Украине не хотят вкладывать деньги ни внутренние, ни внешние инвесторы. Украина является лидером по росту административного давления и уровню коррупции, что уровень экономической свободы в нашей стране гораздо меньше, чем во многих африканских странах. Во всем мире существует два критерия, по которым работает система лицензирования, и выдаются соответствующие разрешительные документы. Первый критерий – это потенциальная опасность для общества, гражданина и государства. Второй – это доступ к ограниченным ресурсам. То есть, и в первом, и во втором случае лицензирование выступает в качестве вспомогательного механизма государственной политики и защищает интересы граждан в частности и общества в целом. Оно защищает право народа на недра или любые иные ограниченные ресурсы и защищает безопасность граждан от случайных или просто несознательных предпринимателей, которые могли бы заниматься потенциально опасным видом деятельности. В Украине около 30 процентов лицензий не отвечают данным критериям. И цель данного закона – сократить их количество и дать предпринимателям свободно вздохнуть, убрать дополнительные барьеры коррупции. Уже около 3 лет наш комитет проводит системную соответствующую работу, и мы планомерно сокращаем количество видов деятельности, подлежащих лицензированию. Те нормы, которые рассматривают сегодня, это действительно большой шаг вперед. Мы сокращаем одновременно 23 вида деятельности, подлежащих лицензированию. Это будет настоящим подходом к предпринимателю и желанием власти показать, что готовы проводить дерегуляцию в стране. Спасибо за внимание. Комитет просит поддержать данный документ и принять его в целом как закон.
Шановні колеги, переходимо до розгляду поправок. Поправка номер 1, Юрій Кармазін. Наполягаєте? І 2-а поправка також відхилена. Мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, я буду підтримувати всі поправки, які тут написані. Одні з них менш важливі, другі більш важливі. Перша поправка стосується того, що я пропоную абзац 1 частини 3 статті 82 зі значком 7 викласти в такій редакції: „Не передача в установленому порядку відпрацьованих небезпечних хімічних джерел струму ємністю 7 ампер-годин та більше на утилізацію підприємством, що мають ліцензії на здійснення діяльності з заготівлі та утилізація відпрацьованих хімічних джерел струму”. Вважаю, що мова іде про серйозні речі і які не можна просто так вилучати. Я просив би підтримати мою пропозицію. Дякую.
Будь ласка, позиція комітету.
Данная поправка отклонена в связи с тем, что деятельность по заготовке и утилизация отработанных химических источников тока не должна лицензироваться согласно концепции данного законопроекта.
Ставлю на голосування поправку номер 1, Юрія Кармазіна. [[11:03:12]] За-32 Поправка не підтримана. Поправка номер 2, Юрія Кармазіна. Мікрофон.
Юрій Кармазін. Мені дуже шкода, що те, що концепція не передбачає небезпечні хімічні джерела, якими ми забруднюємо навколишнє середовище, ми з вами не підтримали цю поправку. Ну що, я буду добиватись, щоб вона проходила. Поправка номер 2 стосується того, щоб назву і частину першу статті 145 викласти в такій редакції: „Порушення умов і правил, що регламентують діяльність у сфері телекомунікацій, поштового зв’язку та користування радіочастотним ресурсом України, передбаченими законодавством, ліцензіями, дозволами”. „Порушення умов і правил, що регламентують діяльність у сфері телекомунікацій, поштового зв’язку та користування радіочастотним ресурсом України, передбаченими законодавством, ліцензіями і дозволами”. Мова йде про те, що все це впливає і на обороноздатність держави - це радіочастотний ресурс, - і на якість, і на те навіть, як нас прослуховують. Бо, знаєте, це вже заважає навіть при користуванні телефоном. Дякую.
Ставлю на голосування поправку номер 2, Юрія Кармазіна. [[11:04:38]] За-34 Поправка не підтримується. Поправка Євгена Кирильчука, номер 4. Наполягаєте на ній? Ні. Поправка номер 5, Скубенко автор. Наполягаєте на ній? Ні. Йдемо далі. Поправка 7-ма, Скубенко. Не наполягає. Юрій Кармазін, 8 поправка. Наполягаєте? Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, моя поправка виходить із статті 13 Конституції України, чи старої, чи нової, якої хочете. Я пропоную абзац 9-й частини два статті 6 Закону України „Про Державну геологічну службу України” викласти в такій редакції: видача суб’єктам господарювання ліцензії на пошук, або розвідку коли корисних копалин на видобування корисних копалин із родовищ, що мають загальнодержавне значення та включені до Державного фонду родовищ корисних копалин, а також на видобування дорогоцінних металів і дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогентного утворення, напвідорогоцінного каміння, здійснення контролю за дотримання ними ліцензійних умов. Хтось має здійснювати цю діяльність від імені держави, це я вже пояснення даю. Через це, це не прості речі, ми не можемо просто так відноситися до них, знаєте, як до переж.до торгівлі пиріжками. Дякую.
Ставлю на голосування поправку номер вісім Юрія Кармазіна. [[11:06:22]] За-38 Поправка не підтримується. Поправка номер дев’ять Юрія Кармазіна, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я пропоную частину десяту статті сім закону України про Державну геологічну службу України викласти в такій редакції: контроль за дотриманням користувачами надр, незалежно від форм власності, вимог законодавства України про надра, ліцензійних умов, а також встановлених стандартів, норм і правил щодо геологічного вивчення і використання надр під час видобування корисних копалин здійснює створена при спеціально уповноваженому центральному органі виконавчої влади з геологічного вивчення та використання надр Служба державного геологічного контролю за ведення робіт з геологічного вивчення та використання видобутку корисних копалин, тощо, надр. Шановні народні депутати, надзвичайно важливо нам усвідомити, що у нас все ще, ще поки що залишилося від приватизації і всього іншого розтаскування майна, це є наші надра. Через це я переконаний, що має бути контроль належним за дотриманням користувачами цих правил. Прошу підтримати цю поправку. Дякую.
Ставлю на голосування поправку номер дев’ять Юрія Кармазіна [[11:07:55]] За-43 Поправка не підтримується. Поправка 11-та, Скубенко, не наполягає. Так, 13-та, не наполягає. [[Шум у залі]] 12-ту? Це поправка народного депутата Коржа.
Она учтена.
Вона врахована, ця поправка. Я ставлю. прошу уваги, шановні колеги, ставлю на голосування поправку номер 12, яку комітет врахував, для її підтвердження. [[11:08:43]] За-15 Поправка не підтримується. Будь ласка, мікрофон, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановний Володимир Михайлович, у такому випадку, коли ми вилучаємо поправки, безумовно, є така процедура, передбачена вона Регламентом, але я хотів би, щоб були. якісь пояснення давалися, зокрема, і комітетом, у даному випадку. Пропонувалося, щоб ліцензуванню відповідно до спеціальних законів підлягали такі види господарської діяльності, як діяльність на ринку природного газу. Тепер діяльність на ринку природного газу вилучена. Комітет абсолютно правильно зробив, що він забракував, абсолютно правильно. І я не знаю, колега Чечетов, для чого ви це зробили, на користь кого, яких сил? Через це комітет абсолютно правильно зробив. Я не знаю, чого Наталія Юріївна мовчить, вона абсолютно правильно вчинила. Дякую.
Поправка номер 13, Скубенко, не наполягає.
Молчу, но есть большинство. Большинство решает, как ему голосовать. Мы дали свою концепцию.
Поправка номер 14, Юрія Кармазіна, мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, у частині першій статті 9 – „Види господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню” Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності” я пропоную відновити вилучений пункт один такого змісту – „Пошук або розвідка корисних копалин”. Відновити вилучений пункт п’ять такого змісту: видобування корисних копалин із родовищ, що мають загальнодержавне – наголошую, люди добрі! - загальнодержавне значення та включення до Державного фонду родовищ корисних копалин. Відновити вилучений пункт 25, де написано про „проведення дезінфекційних, дезінсекційних, дератизаційних робіт”. Відновити пункт 64: „виготовлення парфумерно-косметичної продукції з використанням спирту етилового” і відновити, пункт. виробництво, 75, виробництво хімічних джерел струму, заготівля та утилізація відпрацьованих хімічних джерел струму. Оскільки це не.
Шановні колеги , ми вже голосували частину цих питань. Разом з тим народний депутат має право вимагати постановки на голосування поправки номер 14. Ставлю її на голосування. [[11:11:34]] За-59 Поправка не підтримується. Поправка Євгена Кирильчука. Наполягаєте на ній? Поправка 15-та. Ні. Василь Грицак, поправка номер 17. Наполягаєте на ній? Ні. Зараз ідемо до 18-ї. 18 поправка народного депутата Коржа, вона врахована комітетом. Будь ласка, Наталія Юріївна, оскільки її вимагають поставити на голосування, ваше обґрунтування.
Уважаемые коллеги, три поправки народного депутата Коржа были учтены в данном законопроекте. И цель, имплементация данных поправок в данный законопроект была одна – это сбалансировать украинское законодательство. Буквально несколько месяцев назад парламент принял Закон о газе и газопостачании, где предусмотрена государственная функция лицензирования. Сейчас, не имплементируя данную норму в этом законе, мы разрываем и опять создаем законодательную коллизию. Поэтому, конечно, залу определяться, как дальше делать, но комитет считал, что сбалансированное законодательство и учтение всех дополнительных законов в данном законе уменьшит варианты коррупции, и уменьшит возможности двочтения нашего законодательства. Спасибо.
Ставлю на голосування поправку номер 18, для її підтвердження. [[11:13:19]] За-18 Поправка не підтримується, отже вона вилучається. 21 поправка, Юрій Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимир Михайлович! Мною пропонується статтю, яка передбачає ліцензування видів господарської діяльності, змінити, викласти пункт 31 в такій редакції: „Діяльність у сфері надання візових послуг та посередництво у працевлаштуванні на роботу за кордоном”. Поки що записано тільки „посередництво у працевлаштуванні на роботу за кордоном”. Життя показує, що діяльність щодо надання візових послуг вона є такою, що потребує такого ж самого державного контролю. Через це я прошу, щоб ми добавили до цього пункту ці слова, „діяльність у сфері надання візових послуг”. Дякую. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування поправку номер 21 Юрія Кармазіна. [[11:14:37]] За-23 Поправка не підтримується. Поправка 24, Юрія Кармазіна, мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Поправка 24 пов’язана з тим, щоб пункт 42 частини першої статті 9 викласти в такій редакції: „Діяльність пов’язана із збиранням, обробленням, зберіганням, захистом, використанням інформації, яка складає кредитну історію”. Вона ширша ніж та, яка зараз передбачена в цьому варіанті, тут тільки збирання і використання інформації, яка складає кредитну історію, а мова йде ще про оброблення, про зберігання, про захист. Тобто оці три компоненти, які є трошки іншими і більшими за зміст щодо кредитних історій, які обов’язково мають бути враховані, чомусь не враховані. Тому я прошу врахувати цю поправку, прошу її підтримати. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 27 Юрія Кармазіна. [[11:16:01]] За-20 Рішення не підтримано. Яку поправку? Я просив би слідкувати уважніше, повертаємось до 25 поправки народного депутата Крайнього. Будь ласка, Наталія Юріївна, обґрунтування комітету.
Уважаемые коллеги, комитет поддержал поправку народного депутата Крайнего и цель поддержки была одна, что во всем мире существует два критерия, по которым работает система лицензирования. И как я уже говорила, что первый критерий – это потенциальная опасность для общества,гражданина и государства, и второй - это доступ к ограниченным ресурсам. Данная поправка и данное предложение подпадало под критерий, который работает по потенциальной опасности для общества, гражданина и государства. Мы долго проводили дискуссии, но Министерство транспорта выступило с такой инициативой и мы учли поправку народного депутата Кармазина. Спасибо.
Шановні колеги, у зв’язку з наполяганням, я ставлю на голосування для підтвердження поправку номер 25, автор – народний депутат Крайній. [[11:17:36]] За-15 Поправка не враховується. Поправка 28-ма. Євген Кирильчук не наполягає? Ні. Далі переходимо, поправка від 29 до 38 Юрія Кармазіна та де? Тут аж до 44-ї.
27 поправка.
Та ні ми вже 27 проголосували. 20 голосів вона всього дістала.
27 ми не голосували, Володимире Михайловичу.
27 ми проголосували вона дістала 20 голосів.
Володимире Михайловичу, ми голосували 25 Крайнього, що ви говорите?
Ми спочатку проголосували 27-му, а потім на вимогу Юрія Чечетов повернулися до 25-ї.
Я її не озвучував, Володимире.
От у мене є голосування, 20 людей голосувало за неї, я ж фіксую все, Юрій Анатолійович.
Володимире Михайловичу! Значить ви праві – Голова завжди правий, що я можу зробити?
Будь ласка, давайте ще раз повернемося до 27 поправки. Немає проблем. Давайте.
Я тоді об’єднаю з вашого дозволу.
Добре, будь ласка.
Мова йшла про те, що я пропонував, Володимире Михайловичу, дві речі зробити. Перше. Записати, щоб відновити абзац шостий частини десятої статті 12 в редакції: „надання послуг радіозв’язку з використанням радіочастот” і поправку абзац п’ятий статті 7 викласти в редакції: „ліцензування визначених законодавством видів діяльності у сфері надання послуг поштового зв’язку”. Оскільки вважаю, що це серйозні речі і, ліквідовуючи це все, ми можемо привести до інших не передбачуваних наслідків. І теж саме, відновити по 30 поправці абзац другий частини шостої статті 8 в такій редакції: „видача ліцензій і надання послуг поштового зв’язку визначених законом України”, бо вони законами визначені, ми їх не скасовуємо ті закони. І також 31 поправка – відновити пункт два частини восьмої статті 8 в редакції: „контролю за наявністю передбачених законом ліцензій”. Це по 31 поправку. Володимире Михайловичу, економлячи час, я вам зараз.
Дякую. Шановні колеги! Давайте, щоб у нас тут була вже правова частота я ще раз повернуся до поправки номер 27 Кармазіна поставлю її на голосування, а потім поправка 30, 31 і 32. Ми кожну окремо вимушені ставити. Я ставлю на голосування – поправка номер 27 Юрія Кармазіна. [[11:20:28]] За-25 Поправка не підтримується. Тепер поправка номер 29 Юрія Кармазіна, ставлю її на голосування. [[11:20:50]] За-24 Поправка не підтримується. Ставлю на голосування поправку номер 30 Юрія Кармазіна. [[11:21:09]] За-25 Поправка не підтримується. Ставлю на голосування поправку номер 31 Юрія Кармазіна. [[11:21:28]] За-25 Поправка не підтримується. Тепер поправка 32 Юрія Кармазіна і наступні, будь ласка, мікрофон.
Поправка 32. Шановний Володимире Михайловичу, я хочу подякувати всім, хто підтримав, колегам по опозиції теж хочу подякувати за те, що вони не підтримували. Я пропоную відновити пункт третій частини 8 статті 8 в такій редакції: „Контроль за додержанням операторами поштового зв’язку і їх відокремленими підрозділами законодавства про поштовий зв’язок, ліцензійних умов, стандартів та інших нормативних актів у сфері надання послуг поштового зв’язку”. І у поправці 33 прошу відновити частину 13 статті 8 в такій редакції: „За розпорядженням голови НКРЗ проводити перевірку достовірності відомостей у документах, поданих заявником для отримання ліцензій надання послуг поштового зв’язку та відповідності заявника і поданих документів ліцензійним умовам”. І щоб ми з вами потім дивилися і не дивувалися, що ці послуги не відповідають належній якості, а це і якість життя наших громадян. І давайте ми не спрощувати.
Ставлю на голосування поправку номер 32 Юрія Кармазіна. [[11:22:58]] За-32 Поправка не врахована. Тепер ставлю на голосування поправку 33 Юрія Кармазіна.
55 всего. [[11:23:17]] За-33 Поправка не підтримана. Поправка 34 Юрія Кармазіна, мікрофон.
Юрій Кармазін. В поправці 34, шановний Володимир Михайлович, мова йде про те, що знищена та норма, яка була в частині два статті 17, яку треба відновлювати в такій редакції: „.оператори забезпечують доступ користувачів до інформації про тарифи, правила надання послуг поштового зв’язку, строки пересилання поштових відправлень, режими роботи об’єктів поштового зв’язку, заборонені до пересилання предмети, відповідальність операторів перед користувачами, номер і строк дії ліцензії надання послуг поштового зв’язку тощо”. Не відновлюючи цю статтю, ми получаємося в ситуації, що ми знижуємо захищеність наших громадян і вважаємо, що це краще для якогось міфічного бізнесу. Я категорично не погоджуюся з тим, що ми це робимо. Люба країна ставить серйозні вимоги для захисту прав своїх громадян. Дякую. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування поправку номер 34 Юрія Кармазіна.
Прошу підтримати. [[11:24:45]] За-46 Поправка не підтримується. Поправка 35. Мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, поправка 35 стосується абзацу третього частини два статті 5, яку я пропоную викласти в такій редакції: „.туристичні агенти – це юридичні особи, створені згідно з законодавством України, також фізичні особи, суб’єкти підприємницької діяльності, які здійснюють посередницьку діяльність з реалізації туристичного продукту туроператорів та туристичних послуг інших суб’єктів туристичної діяльності, а також посередницьку діяльність щодо реалізації характерних та супутній послуг, які в установленому порядку отримали ліцензію на турагентську діяльність. Я пропоную вам, шановні народні депутати, і в 36 поправці, Володимир Михайлович, там відновити слова „та турагентської” і в 37 поправці в другому реченні відновити слова „без отримання ліцензії на турагентську діяльність”, згадати, що було, коли наші туристи сиділи в Єгипті, в Туреччині, всюди. А.
Шановні колеги! Я ставлю на голосування поправку номер 35 Юрія Кармазіна. [[11:26:19]] За-39 Поправка не підтримується. Ставлю на голосування поправку №36 Юрія Кармазіна. [[11:26:38]] За-24 Поправка не підтримується. Ставлю на голосування поправку 37 Юрія Кармазіна. [[11:26:56]] За-29 Поправка не підтримана. Поправка 38, мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, частину сьому статті 17 я пропоную викласти в редакції: „суб’єкт господарювання не має права у своїй назві використовувати слова „туроператор” і „турагент” без отримання ним ліцензії на здійснення відповідно туроператорської чи турагентської діяльності”. І в поправці 39 я пропоную частину п’яту статті 17 відновити в такій редакції: „не може бути видана ліцензія на туроператорську чи турагентську діяльність суб’єкту підприємницької діяльності із назвою, тотожною назві іншого суб’єкта підприємницької діяльності, якому ліцензія видана раніше і інформація про нього внесена до відповідного реєстру. І в поправці 40-ій я пропоную також, яка відхилена, записати так: „туроператора, його місцезнаходження, поштові реквізити, наявність ліцензії на здійснення туристичної діяльності, сертифікатів у відповідності та іншу інформацію відповідно до законодавства.”
Мікрофон увімкніть. Юрію Анатолійовичу, зразу й 41 поправку, щоб ми цю групу.
Дякую. Я, Володимире Михайловичу, виходив з того, що Конституція вимагає захищати права наших споживачів, через це ця інформація має бути обов’язково записана, і я пропоную відновити її, бо це знову ж таки стосується захисту прав громадян. Таким чином, Володимире Михайловичу, я прокоментував зараз поправку 38, 39, 40. Зекономив час. Прошу ставити на голосування.
А 41-ша, Юрію Анатолійовичу. І 41-шу давайте одразу. Будь ласка.
Дякую. Давайте і 41-шу частину другу статті 37 в 41 поправці пропоную викласти в такій редакції: „Іноземні юридичні та фізичні особи можуть здійснювати туроператорську та турагентську діяльність шляхом утворення підприємств за законодавством України та отримання в установленому порядку ліцензії на здійснення відповідної діяльності”. Хочу прокоментувати це, Володимире Михайловичу. Мова іде про те, що іноземні туристичні фірми сьогодні.
Мікрофон, будь ласка, Кармазіна.
Юрій Кармазін. . іноземні туристичні фірми користуються сьогодні кращими умовами, ніж наші. Шановні, що ми робимо! Ну що ж ми робимо! І тому абсолютно неконкурентні ціни у наших компаній. Абсолютно неконкурентні ціни по літакам і по всьому іншому. Через це податки мають здійснюватися і сплачуватися в Україні, за нашим законодавством це має здійснюватись. Бо інакше буде те, що весь час відбувається. Можливо тоді можна буде все робити, як і роблять зараз через московські, через кишинівський, через китайський, через.
Дякую. Шановні колеги, ставлю на голосування поправку номер 38 Юрія Кармазіна. [[11:30:22]] За-39 Поправка не підтримується. Тепер ставиться на голосування поправка номер 39 Юрія Кармазіна. [[11:30:43]] За-26 Рішення не приймається щодо цієї поправки. Поправка номер 40 Юрія Кармазіна. Ставлю її на голосування. [[11:31:06]] За-29 Поправка не підтримана. Поправка 41 ставиться на голосування. [[11:31:24]] За-28 Поправка не приймається. Поправка 42. Мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, поправка 42, яка також відхилена, пропонує статтю 1 Закону України „Про запровадження мораторію на видачу ліцензій на провадження господарської діяльності з випуску та проведення лотерей” викласти у такій редакції. „Припиняється мораторій на видачу ліцензій на провадження господарської діяльності з випуску та проведення лотерей, передбачений пунктом 23 частини третьої статті 9 Закону України „Про ліцензування певних видів господарської діяльності”. І поправка 43. Я пропоную, щоб частину два статті 15 виклали у такій редакції. „Бюро починає здійснення своєї діяльності з моменту отримання ліцензії”. Це закон про.
Ставлю на голосування поправку номер 42 Юрія Кармазіна. [[11:32:42]] За-33 Поправка не підтримується. Ставлю на голосування поправку 43 Юрія Кармазіна. [[11:33:03]] За-32 Поправка не підтримується. Поправка 44, мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни далі наполягає на захисті прав людей. Пункт 1, частини третьої статті 16 викласти у такій редакції. „За проведення діяльності зведення кредитних історій без ліцензій, одержання якої передбачено цим законом, штраф у розмірі до 5 тисяч неоподаткованих мінімумів доходів громадян”. І, ну, інший пункт, він не пов’язаний з цим. Тому прошу цей пункт окремо проголосувати. І я щиро дякую всім, хто мене підтримав. Я бачу їх поіменно. Ну, і тих, хто не підтримав, також бачу поіменно. Дякую. Я взаємно буду діяти.
Ставлю на голосування поправку 44 Юрія Кармазіна. [[11:34:07]] За-28 Рішення не прийнято. Шановні колеги! Поправка 46, ми її вже голосували, Юрій Анатолійович. І нема потреби її ставити на голосування. Давайте, ваша 47 поправка. Мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Ми 46 поправку голосували в іншому вигляді.
Да, голосували. Ну, будь ласка.
Я дозволю собі зауважити, не погодитися з вами, Володимир Михайлович, якщо можна.
Прошу, прошу.
Справа в тому, що мова йде про внесення змін в Закон про хімічні джерела струму. А раніше ми вносили зміни трошки в інші закони. Так от, в цьому законі, який ми пішли без інших спеціальних комітетів, всупереч, як я вважаю, статті 89 Конституції України частині другій, в цьому законі я пропоную відновити. В абзацах 9-му і 10-му частини першої статті 2 слова „отримав ліцензії на здійснення заготівлі та утилізації відпрацьованих хімічних джерел струму і.” через те, що надзвичайно важливо є які вимоги ми ставимо при заготівлі і утилізації.
Шановні колеги, ставлю на голосування 46 поправку Юрія Кармазіна. [[11:35:45]] За-21 Поправка не підтримується. Мікрофон Кармазіна, поправка 47.
Юрій Кармазін. Поправка 47 стосується також Закону про хімічні джерела струму, в який ми також влізли, розглядаючи цей закон – Закон, який називається „Про внесення змін щодо обмеження державного регулювання господарської діяльності”. Ми так можем нарегулювати, що скоро держава ні на що не буде впливати. Відновити абзац четвертий статті 7 і статтю 8 я пропоную і у 48 поправці прошу відновити у частині першій статті 14 слова: „та отримали ліцензію на здійснення діяльності з виробництва хімічних джерел струму згідно з законом”. Також у цьому ж законі у 49 поправці пропоную відновити частину другу статті 18 та частину третю статті 20. І в цьому законі в поправці 50 прошу відновити в абзаці третьому частини першої статті 22 слова: „Ліцензування діяльності у сфері хімічних джерел.
Шановні колеги, ставиться на голосування пправка номер 47 Юрія Кармазіна. [[11:37:15]] За-25 Поправка не підтримується. Ставлю на голосування поправку номер 48 Юрія Кармазіна. [[11:37:36]] За-18 Поправка не підтримується. Ставлю на голосування поправку 49 Юрія Кармазіна. [[11:37:54]] За-14 Поправка не підтримана. І вноситься на голосування поправка номер 50 Юрія Кармазіна. [[11:38:14]] За-19 Поправка не підтримана. Так, поправки проголосовані. Будь ласка, Наталія Юріївна.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Я очень надеюсь, что мы в нескольких секундах от решительного, серьезного шага по реформированию системы лицензирования в нашей стране, потому что лицензирование нередко называют. вызывает неприятие и осуждение, и наносимый лицензированием вред усматривается в том, что оно серьезно суживает базу рыночных отношений и мешает развитию конкуренции. Зачастую лицензирование являлось за последние годы лишь способом усиления разрешительного характера деятельности органов власти. Хронология рассмотрения законов о сокращении видов деятельности, подлежащих лицензированию, начинается 17 января 2008 года. Мы с вами рассматривали 7 законопроектов. Несколько из них было принято, несколько десятков видов лицензий мы уже смогли сократить, но, к сожалению, пока что не увидели значительного улучшения качества услуг и качества жизни наших граждан. Мы очень надеемся, что сокращение более 20 видов лицензий данным законопроектом позволит серьезно поменять систему разрешительного и лицензионного характера в нашей стране. Сейчас мы даем возможность власти показать все возможности действительно построения бизнес-климата и уровня взаимоотношений бизнеса и государства. Я прошу поддержать данный законопроект, который является поистине революционным. Спасибо за внимание.
Шановні колеги, прошу уваги! Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обмеження державного регулювання господарської діяльності. Реєстраційний номер 6696. Прошу голосувати. [[11:40:23]] За-339 Закон прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо запровадження системи електронної державної реєстрації суб’єктів господарювання]] [[реєстраційний номер 6261]]. Доповідач – заступник голови Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Ксенія Михайлівна Ляпіна. Будь ласка.
Дякую, шановні колеги. Ксенія Ляпіна, партія „За Україну!”. Шановні колеги, цей законопроект мав на меті запровадити сучасну таку форму, як електронна реєстрація. Власне, ми вважаємо, що це певним чином прискорить сам процес реєстрації, хоча в ході розгляду цього законопроекту була дуже палка дискусія з приводу того, чи можна застосовувати електронну реєстрацію, коли мова йде про внесення змін в документи вже існуючих суб’єктів господарювання. І, власне, кінець-кінцем, в результаті цієї дискусії ми все ж таки врахували зауваження колеги Воропаєва, який пропонує залишити питання електронної реєстрації тільки для суб’єктів, які започатковуються, тобто створюється суб’єкт. На етапі внесення змін в документи реєстраційні суб’єктів, які вже чинні, діють і існують, ми пропонуємо залишити ту форму, яка сьогодні є, тобто паперова внесення змін. Це, в першу чергу, пов’язано з тим, що, на жаль, питання електронної реєстрації може бути використано в ході різноманітних рейдерських захоплень. І змушені були врахувати ці аргументи. Тому, власне кажучи, трошки звужене поле застосування електронної реєстрації порівняно з тим, що пропонувалось в першому читанні. Є ряд поправок, які враховані і не враховані. Прошу розглянути і підтримати в цілому законопроект.
Шановні колеги, ми маємо якраз на прикладі цього закону щасливий момент, коли збіглась позиція комітету, повністю співпала, і позиція Головного юридичного управління. Якщо немає наполягань, ми могли б зразу поставити на голосування пропозицію комітету. Немає заперечень? Дякую.
Дякую.
Оскільки немає заперечень, я ставлю на голосування пропозицію комітету щодо прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо запровадження системи електронної державної реєстрації суб’єктів господарювання]]. Реєстраційний номер 6261. Прошу голосувати. [[11:43:17]] За-348 Закон прийнято. Шановні колеги, вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо прав концесіонерів]]. Реєстраційний номер 4674. Доповідач – заступник голови комітету з питань економічної політики Юрій Миколайович Воропаєв. Будь ласка.
Добрый день, уважаемые коллеги. Добрый день головуючий. Данный законопроект вносится на рассмотрение Верховной Радой Украины после рассмотрения его в комитете по экономической политике. Комитет поддержал данный законопроект, рекомендует залу его утвердить. Кратко, о чем суть этого законопроекта. В настоящее время несовершенное законодательство, которое существует у нас в Украине позволяет концессионеру земельные участки, на которых находятся объекты, которые в концессии, не только получать в аренду, но и покупать без каких-либо ограничений, без конкурсов и так далее. Более того, в настоящее время законодательство не ограничивает размер такого земельного участка и это может провести к злоупотреблению. Данный законопроект предлагает, дать право концессионеру только на использование земельного участка, который находится под объектом концессии и только на срок, на который заключен договор концессии. Если же он хочет купить этот земельный участок – пожалуйста, на общих основаниях на конкурс, как и все остальные субъекты. По данному законопроекту есть правки, отдельные правки учтены, отдельные не учтены, в первую очередь нашего коллеги Кармазина. Почему они не учтены? Потому что поправки эти сделаны к нормам, которых нету в законопроекте, они есть в самих законах, но нет в законопроекте. Вот и все.
Шановні колеги, якраз тут також позиція комітету співпадає із рекомендаціями Головного юридичного управління, яке рекомендує прийнятий цей документ в цілому як закон. Я бачу. Мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Володимир Михайлович, „баба Яга” не проти, а пропонує. Так от, абзац перший частини першої статті першої пропоную викласти в редакції, тобто дати інше визначення слову „концесія”– це „надання з метою задоволення громадських та інших потреб уповноваженим органом виконавчої влади, органом місцевого самоврядування або іншим законним власником майна на підставі концесійного договору на платній та строковій основі юридичній або фізичній особі суб’єкту підприємницької діяльності права на створення, будівництво або управління [[експлуатацію]] об’єкта концесії у строкове платне володіння за умови взяття суб’єктом підприємницької діяльності на себе зобов’язань по створенню та управлінню об’єктом концесії, майновою відповідальності та можливого підприємницького ризику”. Оскільки об’єкти концесії можуть розташовуватися і на землях, які перебувають у приватній власності, оренда яких також вимагає свого правового регулювання - це вже моє пояснення, шановний Володимир Михайлович. Тому я прошу.
Ставлю на голосування поправку номер 3 Юрія Кармазіна. [[11:46:50]] За-43 Поправка не прийнята. Поправка наступна Юрія Кармазіна. Будь ласка, там двічі.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Щиро дякую всім, хто підтримав поправку, хто зрозумів, що правильно визначення треба договору давати. А тепер щодо абзацу другого частини першої, який передбачає, що таке договір концесії. Це договір, відповідно до якого уповноважений орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування або інший законний власник майна надає на платній та строковій основі суб’єкту підприємницької діяльності, тобто концесіонеру, право створити, побудувати об’єкт концесії чи суттєво його поліпшити та [[або]] здійснювати його управління [[експлуатацію]] відповідно до цього закону з метою задоволення громадських та інших потреб, оскільки об’єкти концесій можуть розташовуватися на землі, які перебувають у приватній власності, оренда яких вимагає свого регулювання. І що таке вимоги до договору, шановні народні депутати, я вважаю, це надзвичайно важливо, щоб потім не робити судові справи і інше, щоб була чіткість у законодавстві. Дякую.
Ставлю на голосування поправку Юрія Кармазіна, який щойно її виклав. Будь ласка. [[11:48:26]] За-50 Поправка не підтримана. Наступна поправка Юрія Кармазін, номер 4, будь ласка.
Юрій Кармазін. Поправка 4 стосується абзацу четвертого частини першої статті 1-ї, яку я пропоную визначити, що таке концесієдавець. Це орган виконавчої влади або відповідний орган місцевого самоврядування, уповноважений відповідно Кабінетом Міністрів України чи органами місцевого самоврядування на укладення концесійного договору або інший законний власник майна, який уклав цей договір, оскільки об’єкти концесій, я вже пояснював, можуть бути і на інших землях, по-перше. По-друге. Пропоную змінити запропоновану авторами нумерацію статей і доповнити закон новою статтею 5.1 „Гарантії прав концесіонерів” після статті 5 „Правові засади концесійної діяльності”. Замість доповнення закону статтею 24.прим. Встановити нумерацію абзацу два частини один статті 5.прим як частини два цієї статті, викласти в такій редакції. Не допускається погіршання умов провадження діяльності концесіонерів з реалізації договору концесії внаслідок змін, що вносяться до законодавства у випадку реалізації.
Будь ласка. Шановні колеги, прошу уваги. Ставлю на голосування поправку номер 4 Юрія Кармазіна. [[11:49:59]] За-46 Поправка не підтримана. Поправка номер 7, Юрія Кармазіна, мікрофон, і номер 8.
Я щиро дякую всім хто проголосував за попередню поправку. Шановні народні депутати! Я пропоную частину третє, статі 5-прим. викласти в такій редакції: „Майнові та фінансові ресурси концесіонерів, які виконують концесійні договори в Україні, можуть бути примусово вилучені, лише як виняток з мотиві спільної необхідності на підставі і в порядку, встановлених законом, та за умови попереднього і повного відшкодування їх вартості. Примусове відчуження таких об’єктів з наступним і повним відшкодуванням їх вартості допускається лише в умовах воєнного чи надзвичайного станів”. Шановні народні депутати! Ця поправка захищає Конституцію України, захищає права концесіонерів і допоможе залучити іноземні інвестиції в державу. Допоможе, щоб не закривалися сьогодні підприємства і не виводились кошти. Дякую. Прошу підтримати.
Ставиться на голосування поправка номер 7, Юрій Кармазін автор. [[11:51:25]] За-51 Поправка не прийнята. Поправка номер 8, Юрій Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я дякую 51 депутату, які розуміють, що любу Конституцію треба виконувати, хоч 96-го, хоч 2004 року, хоча, переконаний, що дія Конституції 2004 року і що державний переворот не пройде, до якого причетна бригада суддів Конституційного Суду із 16 чоловік. Тому частину четверту, пропоную, статті 5-прим. викласти в такій редакції: „Умови концесійних договорів укладених на умовах, що визначені відповідно до чинних законів зберігають свою чинність протягом всього строку дії таких договорів. У випадку, коли після їхнього укладання законами встановлюються інші умови, що погіршують становище концесіонерів або обмежують їх права, такі норми стають обов’язковими для концесіонерів лише за умови попереднього і повного відшкодування збитків, якими цими нормами наносяться цим концесіонерам”. Ця норма створить стабільні умови роботи і примусить ініціаторів введення норм, які погіршують умови роботи, продумувати наслідки.
Ставлю на голосування поправку номер 8. [[11:52:56]] За-56 Поправка не підтримується. І поправка номер 9. Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, спасибі всім хто проголосував „за”, хто розуміє, що треба встановлювати саме законом, а не міфічним законодавством, а не постановами Кабміну, як зараз, сьогодні приходять людям різні платіжки, листівки і все інше, і погрози. Тому, шановні народні депутати, я пропоную частину п’яту статті 5.1 викласти в такій редакції: „У разі прийняття концесієдавцем, органами державної влади або органами місцевого самоврядування рішень, що порушують права концесіонерів та умови укладених ними конституційних угод, ці рішення з урахуванням вимог частини чотири цієї статті, набувають чинності лише після відшкодування ними концесіонерів збитків, завданих ними внаслідок прийняття таких рішень”. В усіх цивілізованих країнах світу є такі норми, шановні народні депутати, ми маємо враховувати і чужий досвід, і не допускати звуження прав своїх громадян. Прошу підтримати поправку. Дякую.
Ставлю на голосування поправку номер 9 Юрія Кармазіна. [[11:54:27]] За-47 Рішення не прийнято. Таким чином всі поправки проголосовані. Комітет пропонує прийняти законопроект в другому читанні і в цілому. Головне юридичне управління завізувало законопроект без зауважень і підтримує позицію комітету. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо прав концесіонерів]] [[реєстраційний номер 4674]]. [[11:55:13]] За-251 Закон прийнято. Дякую. Шановні колеги! У нас тут є ще невеличкий законопроект про внесення змін до Закону України „Про вищу освіту” [[щодо університетський клінік]] [[реєстраційний номер 1487]]. Доповідач – перший заступник голови Комітету з питань науки і освіти Максим Георгійович Луцький. Давайте одразу по поправках Максим Георгійович.
Одразу по поправках?
Ви скажіть рішення комітету?
Рішення комітету позитивне. Але враховуючи те, що Голова Верховної Ради дав доручення комітету доопрацювати законопроект до другого читання із врахуванням пропозицій Комітету з питань охорони здоров’я та зауважень Головного юридичного управління. Комітет на своєму засіданні розглянув ці зауваження та пропозиції і пропонує: перше - погодитися із зауваженням Головного юридичного управління Апарату Верховної Ради України до пункту 2 розділ ІІ Прикінцеві положення проекту закону як такого, що не відповідає вимогам частини восьмої статті 90 Регламенту Верховної Ради України стосовно припинення дії невизначеного кола законодавчих актів у частині, що суперечить цьому закону і вилучити його з проекту закону. Це поправка номер 18 Курила. Друге. Погодитися з поправкою народного депутата України голови Комітету з питань охорони здоров’я Бахтеєвої Тетяни Дмитрівни до абзацу 5 пункту 2 статті 63 – поправка номер 17. Не погодитись із зауваженнями Головного юридичного управління Апарату Верховної Ради до пункту 1 розділуI законопроекту про створення клінічних база, установ медичної освіти, університетських лікарень і так далі. Оскільки він не суперечить приписам статей 6, 19, 92 та 120 Конституції України. Положення про порядок створення і функціонування клінічних баз, установ медичної освіти, університетських лікарень, що затверджуються Кабінетом Міністрів України не передбачає регулювання повноважень органів державної влади, у тому числі і органів місцевого самоврядування та способу їх реалізації. Отже, залишити поправку Курила без змін – поправка номер один. Четверта – не погодитись із пропозиціями народного депутата України голови комітету Бахтеєвої Тетяни Дмитрівни до пункту 8 і 5 статті 30 оскільки ці пропозиції не вирішують поставленої законопроектом мету –встановити правила утворення лікувально-навчально-науковиих комплексів для забезпечення навчального процесу студентів медичного профілю та в такий спосіб врегулювати взаємовідносини між вищими навчальними закладами та комунальними закладами охорони здоров’я. Поправки номер 10 та 11-ть. Тому, враховуючи актуальність цього законопроекту, комітет все ж таки підтримав і пропонує Верховній Раді його прийняти в другому читанні і в цілому. Дякую.
Шановні колеги, поправки Ольги Герасим’юк. Не наполягає? Ні. Далі. Юрій Кармазін, поправка номер 7, наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я нагадую вам, що цей законопроект називається про внесення змін до Закону „Про вищу освіту” і мова йде в ньому про університетські клініки. Тому я пропоную доповнити і пункт 8 статті 30 викласти в такій редакції: „Вищий навчальний заклад може на підставі двосторонніх угод із відповідними органами влади чи юридичними особами, створювати навчально-наукові комплекси [[лапки відкрити]], які називаються „університетські клініки”. Через те, що це питання не враховано, я прошу проголосувати і підтримати цю поправку. Дякую.
Ставлю на голосування поправку номер 7 Юрія Кармазіна. [[11:59:09]] За-39 Поправка не підтримана. Хто наполягає на своїх поправках ще, які не були враховані? Яка у вас поправка, Юрій Анатолійович? 14-та. Так, Юрій Кармазін, 14 поправка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я пропоную доповнити пункт 2 статті 63 абзацом 5 і викласти в такій редакції: „Навчально-наукові комплекси „університетські клініки”, створені вищими навчальними закладами мають право юридичної особи і реалізують свою діяльність на правах оперативного управління”. Шановні народні депутати, в усьому світі існуючі університетські клініки – це місце, де студенти старших курсів мали надавати консультації всім бажаючим під керівництвом своїх висококваліфікованих викладачів, науковців і практиків. Причому, студентські клініки існують не лише при медичних університетах – це помилкове уявлення, але й при юридичних. В Україні є юридичні клініки, які існують при юридичних факультетах чи університетах і академіях. Юридична клініка – це курс, який передбачає наявність таких двох компонентів як викладач та студенти. Організовуються самим університетом, який наймає викладачів-спеціалістів у практичному праві і офіційним впровадження у розклад занять як обов’язковий або як факультативний предмет.
Ставлю на голосування поправку №14 Юрія Кармазіна.
Прошу підтримати. [[12:00:46]] За-34 Поправка не підтримана. Шановні колеги, комітет пропонує в другому читанні прийняти в цілому як закон. Головне юридичне управління зробило такий висновок: законопроект потребує відхилення як такий, що немає власного предмету правового регулювання та концептуально суперечить Конституції. Разом з тим, відповідно до Регламенту я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про вищу освіту” [[щодо університетських клінік]] [[реєстраційний номер 1487]]. Дякую. [[12:01:35]] За-80 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування про направлення на повторне друге читання проект закону [[реєстраційний номер 1487]]. Прошу визначатися. [[12:01:57]] За-77 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошую перерву до 12 годин 33 хвилин, тобто на 30 хвилин.
Шановні колеги, будемо продовжувати наше засідання. Запросіть, будь ласка, депутатів до. народних депутатів до сесійної зали. Шановні колеги! Ми зараз маємо розглядати проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення механізму державної реєстрації припинення акціонерного товариства. Разом з тим. це законопроект 2260. Разом з тим, Головне юридичне управління зафіксувало, що текст законопроекту не відповідає вимогам статті 116 Регламенту. Про що йдеться? Кабінет Міністрів України як суб’єкт права законодавчої ініціативи подавав цей законопроект, який стосувався одних статей, а в процесі роботи над ним комітет пішов по інших статтях. Тому, враховуючи ту обставину, що це є порушенням Регламенту, я прошу комітет до наступного пленарного засідання привести у відповідність проект законопроекту із законом про Регламент Верховної Ради України. тому ми його розглядати сьогодні не можемо. Я прошу зафіксувати секретаріат і підготувати відповідне доручення комітету на наступний пленарний тиждень, привівши у відповідність до Закону про Регламент Верховної Ради України. Оголошую до розгляду проект Закону про прискорений перегляд регуляторних актів, прийнятих органами та посадовими особами місцевого самоврядування. Доповідач – голова Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Королевська Наталія Юріївна, будь ласка. Хто буде доповідати від комітету? Тому давайте, шановні колеги, будемо іти за поправками. Євген Кирильчук – поправка відхилена №1. Наполягаєте на ній? Ні. Далі. Поправка №2 Євгена Кирильчука. Не наполягає. І 3 поправка Кирильчука – відхилено. Інших поправок немає. Наталія Юріївна, ваш законопроект обговорюємо. Не наполягають? Тоді прошу уваги, шановні колеги. Комітет пропонує прийняти законопроект в другому читанні і в цілому як закон. Головне юридичне управління завізувало з зауваженнями. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про прискорений перегляд регуляторних актів прийнятих органами та посадовими особами місцевого самоврядування. Реєстраційний номер 7030. Прошу голосувати. [[12:37:03]] За-241 Закон прийнято. Я доводжу до відома голові комітету і заступника голови комітету, що законопроект [[реєстраційний номер 2260]] ви повинні привести у відповідність до Регламенту Верховної Ради України, оскільки комітет вийшов за норму статті 116 Регламенту Верховної Ради України. Розглядатись він не може. Будь ласка, приведіть його у відповідність на наступний пленарний тиждень. Ми його повинні розглянути. Теж саме стосується проекту Закону про ломбарди і ломбардну діяльність. Знову ж таки – порушення статті 116 Регламенту. Кабінет Міністрів України подавав пропозиції до одних статей, комітет довільно вийшов за межі закону. Будь ласка, на наступний пленарний тиждень, привівши у відповідність, підготуйте, будь ласка, секретаріат, відповідні доручення комітетам. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо посилення відповідальності за правопорушення стосовно дітей]]. Реєстраційний номер 2327. Доповідач: секретар Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Бевз Валерій Ананійович.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Вашій увазі пропонується розглянути проект Закону України про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо посилення відповідальності за правопорушення відносно дітей]]. Верховною Радою України 19 травня 2010 року у першому читанні за основу прийнято проект Закону України про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо посилення відповідальності за правопорушення відносно дітей]]. У той же час 6 червня 2010 року Верховною Радою України було прийнято у другому читанні і в цілому Закон України про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[номер 2330]] від 6.7.2010 року, яким врегульовано розподіл повноважень по розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 156 Кодексу про адміністративні правопорушення, це порушення правил торгівлі пивом, алкогольними, слабоалкогольними напоями і тютюновими виробами. Інші зміни, подані авторами законодавчої ініціативи проекту, також враховані у чинному законодавстві. Враховуючи наведе, пропонується рекомендувати Верховній Раді України визнати такою, що втратила чинність Постанову Верховної Ради України від 19 травня 2010 року [[номер 2271]] про прийняття за основу проекту Закону України про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо посилення відповідальності за правопорушення відносно дітей]] у зв’язку з втратою зазначеним проектом актуальності та зняти його з розгляду. Дякую за увагу.
Шановні колеги, немає заперечень щодо пропозицій комітету? Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про визнання такою, що втратила чинність Постанови Верховної Ради України від 16 травня 2010 року про прийняття за основу проекту Закону України про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо посилення відповідальності за правопорушення відносно дітей]] [[реєстраційний номер 2327/П1]]. Прошу голосувати. [[12:41:06]] За-215 Рішення не прийнято. Шановні колеги, я прошу уваги. Комітет – це технічне питання – комітет пропонує зняти з розгляду проект закону, оскільки норми, які запропоновані в цьому законі, врегульовані іншими законодавчими актами. Я ставлю на голосування про повернення до розгляду питання реєстраційний номер 2327. Прошу голосувати. [[12:41:47]] За-270 Повернулись до розгляду питання. Я ставлю на голосування про прийняття проекту постанови Верховної Ради України реєстраційний номер 2327/П1. Прошу голосувати. Да, да, да. [[12:42:12]] За-282 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги! Вашій увазі пропонується Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо вдосконалення процедур банкрутства та особливостей ліцензування діяльності арбітражних керуючих]]. Реєстраційний номер 6612. Є пропозиція щодо того, щоб розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[12:42:49]] За-197 Рішення прийнято. Доповідач – перший заступник Міністра економіки Максюта Анатолій Аркадійович. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Бондар Олександр Миколайович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! До вашого розгляду подається проект Закону України, який стосується дуже важливого питання діяльності арбітражних керуючих в процесі відновлення платоспроможності боржників. Метою закону є посилення контролю за виконаннями арбітражними керуючими повноважень розпорядників майна, керуючих санацією, ліквідаторів у ході провадження по справах про банкрутство підприємств-боржників, підвищення ролі держави під час провадження у справах про банкрутство державних підприємств та підприємств, у статутному фонді яких частка державної власності перевищує 25 відсотків. Зокрема проектом передбачається внесення змін до Кодексу про адміністративні правопорушення, Кримінального кодексу, Закону України „Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом” і також до Закону „Про ліцензування певних видів діяльності”, про страхування. Пропонується поширити на арбітражних керуючих передбачені законодавством види відповідальності керівників, посадових осіб, підприємств за невиплату заробітної плати, привласнення, розтрата або заволодіння майном шляхом зловживання службовим становищем. Закон „Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом” доповнено окремим розділом, який визначає особливості ліцензування та контролю за діяльністю арбітражних керуючих, також посилює вимоги до їх кваліфікації і перекваліфікації. Для підвищення ролі держави у провадженнях у справах про банкрутство державних підприємств, та підприємств у статутних фондах яких частка державної власності перевищує 25 відсотків, на державний орган з питань банкрутства покладено функції з призначення арбітражних керуючих для виконання повноважень розпорядників майна, керуючих санацією та ліквідаторів вказаної категорії підприємств. Це пропонує проект закону. У запропонованому законопроекті доповнення щодо встановлення Кабінетом Міністрів порядку продажу майна спрямоване на недопущення.
Завершуйте, будь ласка.
Шановні народні депутати, цей закон підготовлений на основі тої практики і тих фактів, які вже є у процесі запровадження реалізації закону і діяльності арбітражних керуючих. А також ми звернули увагу, що на цих підприємствах росте заборгованість заробітної плати і немає у держави важелів, щоб впливанути на цю ситуацію. Тому прохання підтримати. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Олександр Миколайович Бондар, голова підкомітету Комітету з питань економічної політики. Будь ласка, рішення комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, на комітеті детально розглядався урядовий законопроект і було знайдено компромісне рішення по двом питанням. Перше. Зауваження науково-експертного управління, яких багато, було вирішено, і на це дав згоду представник уряду, доопрацювати в другому читанні і я, як народний депутат, подам їх особисто і всі вони будуть враховані. З усіма погоджено і членами комітету, і урядом. зауваженнями Головного науково-експертного управління. Друге проблемне питання – це планка 25 відсотків, з якої починається втручання держави в справи про банкрутство при їх впровадженні. Дійсно, зараз критична ситуація по виплаті заборгованості заробітної плати по тим підприємствам, які проходять стадію банкрутства, і держава повинна мати вплив. З іншого боку, це порушує рівноправ’я різних форм власності в Україні, яке передбачено законодавством, і тут треба шукати компроміс. Я думаю, що до другого читання цей компроміс буде знайдений між урядом, комітетом і представниками коаліції, в першу чергу, і закон буде прийнято в другому читанні. Я просив би підтримати рішення комітету прийняти цей законопроект за основу з умовою його подальшого опрацювання всіх зауважень Науково-експертного управління і вирішення питання планки 25 чи 50 відсотків при втручанні держави у справи про банкрутство. Дякую за увагу.
Дякую. Прошу, сідайте. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення питання. Два – „за”, два – „проти”. Будь ласка, Михайло Чечетов. Фракція Партії регіонів.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Даним законопроектом пропонується надати державному органу з питань банкрутства право призначати арбітражного керуючого та й припиняти його обов’язки у разі порушення справи про банкрутство державних підприємств та підприємств у статутному фонді, в яких частка державної власності перевищує 25 відсотків. Я погоджуюся із зауваженням, яке було озвучено головою підкомітету Комітету з економічної політики Олександром Миколайовичем Бондарем, що тут є правові колізії у взаємовідносинах між державою як акціонером і іншими акціонерами. Ну я думаю, що, на наш погляд, на погляд фракції, щодо другого читання все буде урегульовано, а зараз ми пропонуємо прийняти цей законопроект у першому читанні. Дякую за увагу.
Юрій Кармазін, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати України, я звертаюся до вас уже вкотре з цієї трибуни, з тим щоб ми пояснили уряду, я прошу більшість пояснити уряду, що якщо втручатися в законодавчі механізми так, як втручається уряд – я маю на увазі і голосуванні тих славнозвісних змін до Закону про уряд та до 33 законодавчих актів, - то ми скоро зруйнуємо повністю законодавче поле і нічим його не покращимо. І сьогодні цей законопроект, який подається, є зразком якраз такого законопроекту. Першими вони пропонують внести зміни в Кодекс про адмінправопорушення, не внісши ще до цього часу нового законопроекту, нового кодексу про адміністративні правопорушення, а доповнюючи його ще раз. По-друге, вони втручаються в Кримінальний кодекс, і хочуть вирішувати якось по-іншому питання притягнення арбітражних керуючих до відповідальності. Я наголошую, що ніякої потреби для цього немає, тому що арбітражний керуючий – він, якщо виконує неналежним чином своїми правами або зловживає ними, своїми повноваженнями, то він може бути притягнутий за такі діяння до кримінальної відповідальності за чинним кодексом, передбаченими статтями 175, 191, оскільки він є службова особа, і ми розшифровку службової особи дали в статті 364-й Кримінального кодексу. В ньому повністю все розписується – всі злочини у сфері службової діяльності. Ніякої необхідності, підкреслюю, до внесення змін в Кримінальний кодекс не існує. Те саме стосується і внесення змін про адміністративні правопорушення. Я хотів би наголосити вашу увагу на тому, що Науково-експертне управління прийшло до висновку, що цей законопроект доцільно повернути на доопрацювання з урахуванням тих маси зауважень, які вони надали.
Завершуйте, будь ласка.
Тому я вважаю, що законопроекти, які зараз розглядаються, зокрема, про відновлення платоспроможності і так далі нанесли більше шкоди, ніж користі. Тому я дуже обережно би підходив до них.
Дякую. Я зрозумів. Народний депутат Ветвицький, фракція "Блоку Юлії Тимошенко"
Народный депутат Ветвицкий, «Блок Юлии Тимошенко», партия «Батьківщина». Такое ограничение приведет к скорому окончательному банкротству предприятий. Нам необходимо говорить не о банкротстве, а развивать предприятия, особенно крупные. Вместо того, чтобы легализовать еще одну коррупционную схему, необходимо начать развивать, модернизировать и создавать новые рабочие места на госпредприятиях, что в условиях кризиса жизненно необходимо. Я предлагаю отклонить данный законопроект и предложить правительству наконец заняться делом, и начать вкладывать деньги в государственные предприятия, а не разорять их. Спасибо.
Шановні колеги, розгляд питання завершено. Прошу підготуватися до голосування. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління вважає, що його потрібно повернути на доопрацювання. Я ставлю на доопрацювання пропозицію комітету, про прийняття за основу проекту закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення процедур банкрутства та особливості ліцензування діяльності арбітражних керуючих. Реєстраційний номер 6612. Прошу голосувати. [[12:53:00]] За-250 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 174, „Блок Тимошенко” – нуль, "Наша Україна – Народна самооборона" – 10, комуністів – 26, „Блок Литвина” – 20, позафракційні – 20. Шановні колеги, тепер прошу вашої уваги. Відбулося засідання Тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради України з правами головного комітету Верховної Ради України для підготовки пропозицій щодо змін до чинного законодавства у зв’язку із прийняттям Конституційним Судом України рішення щодо відповідності Конституції України [[конституційності]] Закону України "Про внесення змін до Конституції від 8 грудня 2004 року”. ТСК прийняла рішення і звертається з такою пропозицією до Верховної Ради України щодо необхідності скасувати рішення Верховної Ради України від 8 жовтня 2010 року про включення до порядку денного сьомої сесії Верховної Ради України шостого скликання законопроекту про внесення змін до Конституції України щодо проведення чергових виборів Президента України, народних депутатів України, депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласних, районних, міських, сільських [[селищних]] рад та сільських [[селищних]], міських голів і про його направлення до Конституційного Суду України. І відповідно до частини шостої статті 146 Регламенту Верховної Ради України вважати законопроект номер 7226 таким, що знятий з розгляду Верховної Ради України. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[Шум у залі]] Це технічне питання, щоб обговорювати? [[Шум у залі]] Зараз. буде можливість обговорити, буде ще. Буде можливість. [[12:54:50]] За-254 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка: Партія регіонів – 176, „Блок Юлії Тимошенко” – 0, "Наша Україна – Народна самооборона" – 10, комуністів – 26, "Блок Литвина" – 20, позафракційні – 22. Шановні колеги, пропонується вашій увазі проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо орендних відносин, реєстраційний номер 7098. Доповідач – голова Фонду державного майна Рябченко Олександр Володимирович, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Олександр Миколайович Бондар. Є пропозиція розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[12:55:46]] За-210 Рішення прийнято. Шановні колеги, якщо ви не буду заперечувати, ми спочатку дамо виступ від комітету. Зараз на підході голова Фонду державного майна. Немає заперечень? Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Цей законопроект виносився ще попереднім урядом Тимошенко. Потім з політичних міркувань він не був підтриманий. Я подавав як депутат з депутатом Осикою аналогічний. Зараз свій законопроект ми відтримали, і уряд подав законопроект, який врахував всі зауваження, які були висловлені під час обговорення цих законопроектів. Тому цей законопроект узагальнює всі недоречності, які існують зараз в чинному законодавстві відносно орендних відносин. Він враховує, ще раз кажу, всі зауваження, які були висловлені у попередніх законопроектах. У проекті пропонується внести зміни до Господарського кодексу України, Закону України „Про оренду державного комунального майна”, Декрету Кабінету Міністрів України про перелік майнових комплексів державних підприємств і організацій, їх структурних підрозділів, приватизація по передачі в оренду яких не допускається. Зазначені зміни спрямовані на узгодження між собою норм вказаних законодавчих актів та подальше вдосконалення правового регулювання орендних відносин. Зокрема запровадження конкурсних засад передачі державного комунального майна в оренду, уточнення порядку оцінки цього майна. За наслідками прийняття цього законопроекту, він має прогресивний характер, буде збільшено надходження у бюджет і створені більш прозорі умови для передачі в оренду державного комунального майна. Тому Комітет з питань економічної політики прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти зазначений законопроект за основу. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Є доповідач? Немає. Будь ласка, прошу записатися для виступів народних депутатів. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Тим законопроектом усувається, з прийняттям цього законопроекту усувається дублювання обмежень щодо передачі в оренду майна та об’єктів, передбачених чинною законодавчою базою шляхом визначення виключно положеннями спеціально Закону України "Про оренду державного та комунального майна” максимально повного та конкретного переліку об’єктів і майна, забороненого до оренди. З прийняттям цього законопроекту буде підвищена ефективність вирішення питань організації орендних відносин шляхом скорочення строків передачі майна у користування на умовах оренди. Інформування про об’єкти, що можуть бути передані в оренду, а також скасоване неринкове обмеження розміру плати за оренду цілісних майнових комплексів підприємств. Пропозиція фракції Партії регіонів до сесійної зали - прийняти в першому читанні даний законопроект. Дякую за увагу.
Мікрофон Катерини Ващук, будь ласка.
Катерина Ващук, Народна партія, "Блок Литвина". Дійсно, позитивом у цьому законопроекті є те, що оптимізуються конкурсні засади передачі державного і комунального майна в оренду, а саме оптимізація йде через запровадження попереднього вивчення попиту на такі об’єкти. І оприлюднення переліків об’єктів, які можуть бути передані в оренду. Це крок вперед і хороший позитив. Також є позитивом те, що підвищена ефективність вирішення організації орендних відносин тим шляхом, що скорочуються строки передачі в оренду майна. Проте є зауваження і голосуючи сьогодні цей закон в першому читанні, ми хотіли, щоб до другого читання і комітетом, і тими, хто буде працювати над даним законом, чіткіше були визначені умови оцінки об’єктів оренди державної і комунальної власності. Бо на сьогодні це здійснюється згідно Господарського кодексу, затвердженого Кабміном, і оцінка оренди здійснюється за відновною вартістю. А в документі, в законопроекті даному немає чітко даної методики як буде здійснюватися оцінка, чи так як виписано у Господарському кодексі і згідно постанови Кабміну, чи будуть якісь інші положення відносно цього. А це питання дуже важливе, бо воно може бути вирішальним, визначальним у тому, які люди, хто буде.
Дмитро Ветвицький, фракція "Блок Юлії Тимошенко".
Дмитрий Ветвицкий, «Блок Юлии Тимошенко», партия «Батькивщина». Этот законопроект существенно ограничивает право государственных предприятий сдавать в аренду свое имущество. Теперь госпредприятия смогут сдавать ее не более 200 метров своих площадей. На практике это ограничение будет означать невозможность государственных предприятий, которые практически не финансируются из государственного бюджета, хоть как-то держаться на плаву за счет денег арендаторов, которым, как правило, нужно именно помещение. Ведь кроме помещений у госпредприятий зачастую ничего не осталось. Такое ограничение, мы считаем, приведет к скорому и окончательному банкротству предприятий, особенно крупных предприятий, которые позже продадут нужным людям в бизнесе и продадут за копейки. Предлагаю отклонить данный законопроект и начать вкладывать деньги в государственные предприятия, а не разорять их. Спасибо.
Шановні колеги, прошу підготуватися до голосування. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу, Головне науково-експертне управління дотримується такої ж позиції. Тому ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо орендних відносин [[реєстраційний номер 7098]]. Прошу голосувати. [[13:03:32]] За-246 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка: Партія регіонів - 170, "Блок Тимошенко" - нуль, "Наша Україна – Народна самооборона" -12, комуністів – 25, "Блок Литвина" -20, позафракційні – 19. Шановні колеги! Пропонується ваші увазі проект Закону про забезпечення комерційного обліку природного газу. Доповідач – член Національної комісії з регулювання електроенергетики Меркушов Віктор Тимофійович, співдоповідач – заступник голови Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу ядерної політики та ядерної безпеки Романюк Микола Прокопович. Пропозиція аналогічна розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:04:28]] За-203 Рішення прийнято. Так, будь ласка, доповідач Віктор Тимофійович Меркушов.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! На ваш розгляд надається Закон про забезпечення комерційного обліку природного газу, метою якого є запровадження 100-відсоткового обліку всіх споживачів України з подальшим зменшенням споживання природного газу і скорочення видатків з державного бюджету на субсидії і пільги. Станом на 1 вересня поточного року в Україні 13,3 мільйонів побутових споживачів. І тільки 8,1 мільйонів оснащена приладами обліку, тобто 61 відсоток. Це означає, що біля трьох мільярдів метрів кубічних газу споживається без обліку. Перш за все це стосується 173 тисячі споживачі, які споживають комплексно природний газ, в тому числі на опалення, десь мільйона для підігріву води – це тобто газова колонка, і газова плита. І біля чотирьох мільйонів – це споживачі, які використовують газ для приготування їжі. Закон розрахований таким чином, що поетапно, починаючи з 1 січня 2011 року, поетапно до 1 січня 2018 року забезпечити абсолютно всіх споживачів України приладами обліку, а саме: ті споживачі, які споживають комплексно – до 1 жовтня 2011 року, для підігріву води та приготування їжі – до 1 січня 2016 року і тільки для приготування їжі – до 1 січня 2018 року, для всіх інших споживачів, так як я вже говорив – до 1 січня 2011 року. Це означає, що після цих термінів, якщо відмовився споживач обладнати своє помешкання приладом обліку, газ йому буде не подаватися, але така норма. буде додатково буде встановлено порядок як це буде визначатись, щоб не було ніяких зловживань, Кабінетом Міністрів України. В результаті буде забезпечено повний обсяг.
Завершуйте, будь ласка.
Друге. Будуть скорочені обсяги споживання природного газу. Вивільнені обсяги будуть направлені для населення з метою їх здешевлення і так, як я говорив, буде зменшення видатків з бюджету. Прошу підтримати.
Дякую, сідайте, будь ласка. Микола Прокопович Романюк, будь ласка, рішення комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, комітет на своєму засіданні 22 вересня 2010 року розглянув законопроект про забезпечення комерційного обліку природного газу, внесений Кабінетом Міністрів України. Законопроект спрямований на запровадження комерційного обліку природного газу для всіх категорій споживачів з метою здійснення контролю за використанням ресурсів, імпортного природного газу і природного газу власного видобутку для задоволення потреб в ньому населення та підприємств енергетики. Головне науково-експертне управління, підтримуючи в цілому цю законодавчу ініціативу, вважає, що вирішення питання, щодо оснащення засобами обліку споживання природного газу у населення доцільно здійснювати шляхом розробки, затвердження і реалізації відповідної цільової програми та вимог Закону України „Про державні цільові програми”. Щодо окремих пропозицій та зауважень, які не були враховані в законопроекті і які наш комітет опрацює при підготовці до другого читання. На думку комітету, варто встановити співвідношення фінансування робіт з оснащенням засобами обліку природного газу населення за рахунок суб’єктів господарювання, що здійснюють постачання природного газу за регульованими тарифами, його розподіл на відповідні території та коштів державного бюджету. Крім того, необхідно встановити не тільки відповідальність споживачів природного газу, а також і норми, які регламентують їх права. Доцільно суттєво розширити і уточнити коло питань, пов’язаних з загальною відповідальністю учасників робіт, з оснащенням засобів обліку споживання природного газу. Загалом комітет за результатами обговорення зазначив, що в законопроекті в основному досягнуто мети щодо здійснення контролю за використанням ресурсів природного газу для задоволення потреб всього населення та підприємств теплоенергетики, які надають послуги населенню з використанням цього газу. Також законопроект сприятиме адаптації законодавства України до законодавств Європейського Союзу стосовно спільних правил для внутрішнього ринку природного газу України. Комітет рекомендує Верховній Раді України законопроект про забезпечення.
Завершуйте, будь ласка.
Комітет рекомендує Верховній Раді України законопроект про забезпечення комерційного обліку природного газу прийняти у першому читанні за основу. Дякую за увагу.
Шановні колеги, є потреба обговорити цей законопроект?
Є. Будь ласка, тоді здійсніть запис на виступи. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Андрій Павловський, фракція "Блок Юлії Тимошенко" передає право на виступ Олександру Гудимі, так?
Да, будь ласка, Олександру Гудимі передайте слово.
Олександр Гудима, фракція "Блок Юлії Тимошенко". Наступним буде виступати Вечерко.
Народний депутат Гудима, "Блок Юлії Тимошенко – „Батьківщина”. Тільки мій виступ буде зі значком минус, я буду переконувати зал не голосувати за запропонований законопроект з наступних міркувань. В законопроекті під час дискусії в комітеті з’ясувалося, що немає джерела в бюджеті для того, щоб виконати поставлені добрі наміри: забезпечити обліком і населення, і бюджетну сферу, і фізичних осіб. Але з’ясувалося, що є джерело і це джерело називається цільова надбавка до тарифу на облік. Що виходить з наступного: що ми, окрім підвищення ціни на газ з 1 вересня, задекларованого підвищення ціни на газ віце-прем’єром Тігіпком з 1 квітня, будемо мати з 1 січня чергову надбавку. Хто буде платити на встановлення лічильників для категорій, які їх не мають? Звичайно ті, хто вже давно має лічильники, які будуть йти, як ви думаєте, кому? Давно минули ті часи, коли пан Фірташ на телеканалі „Інтер” заявив, що він контролює 75 відсотків всіх обласних газопостачальних компаній. За час діяльності уряду Януковича-Азарова він вже контролює 90 відсотків. Отже, цільова надбавка до тарифу на облік піде через фінансові потоки в імперію Фірташа і пан Фірташ буде встановлювати комусь лічильники. З того законопроекту слід зняти санкції, бо бабуся, яку будуть тероризувати тим, що вона має встановити лічильник, заплативши за це гроші, їй скажуть: „Бабуся, плати, бо з 1 січня ми тебе відключимо від газопостачання”. До встановлення чесних правил гри – хто, за які кошти, з якого бюджету, і викресливши санкції, – за цей законопроект голосувати не можна. Дякую.
Володимир Вечерко, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Юрій Кармазін.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые народные депутаты, уважаемые граждане Украины! Я хочу выступить в противовес предыдущему выступающему и хочу сказать. Во всем мире, и в странах европейского сообщества люди платят за все: за электроэнергию, за воду, за потребление природного газа. У нас удивительная страна. То у нас в течении 20 лет не имеет места Налоговый кодекс, и мы не знаем, за что нужно в этой жизни платить. Поэтому наша фракция Партии регионов, и я прошу всех, все фракции нашего парламента поддержать данный законопроект, принять его в первом чтении. Нужно его окончательно еще доработать и его принять, чтобы наши граждане знали, за что они в этой жизни платят. Но они платить должны с гарантией, чтобы постоянно шел газ, чтобы постоянно была электроэнергия, чтобы постоянное было тепло в наших домах. Без этой гарантии сегодня все чрезвычайные ситуации: порывы водопровода, газотранспортной системы, то есть народ сам не знает, за что нужно платить. Поэтому я еще раз хочу призвать всех проголосовать за данный законопроект, принять его в первом чтении, доработать и пусть в нашей Украине будет жизнь соответственно европейским стандартам. Спасибо за внимание. Прошу поддержать.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Ще зовсім недавно ми розглядали з вами постанову, що робити після того, як уряд підвищив ціни на газ. Тоді я вносив зміни і пропонував за них проголосувати. Спасибі, Володимире Михайловичу, що їх поставили на голосування. Мова йшла про те, щоби власники тих мереж і ті власники, які постачають і газ чи воду, щоб вони забезпечили встановлення лічильників. На превеликий жаль, з тексту постанови потім пропало те, щоб власники поставили. Залишилось тільки те в постанові, що ці лічильники мають бути власного виробництва. Шановний Володимире Михайловичу, я хочу наголосити на цьому, може підняти стенограму і побачити. Через це я, проаналізувавши цей законопроект говорю. Так от що ж получається? В приватній власності всі облгази. А ми з державного бюджету будемо фінансувати на майбутнє встановлення всього, всіх лічильників. Я вас запитую: в якій ще країні так робиться? Вони хочуть продавати товар. Ви прийшли купувати молоко розливне, то що ви і купуєте мірки, ви ж не купуєте мірки. Хай встановлюють лічильники, це не важко. А друга проблема є, ще ж проекти треба зробити і до приватних будинків і до всього. Ви обрахуйте, скільки це населенню коштує. Цей закон витягне з кишень людей ще колосальні-колосальні не сотні тисяч гривень, а мільйони і мільйони і десятки мільйонів гривень. Через це тут передбачена відповідальність відмови фізичних осіб, підприємців, та й так їх уже закривається 20 відсотків щомісячно зараз за час правління вашої влади. Обов’язки передбачені інших людей. Тому я погоджуюся з Гудимою: за цей законопроект голосувати не можна, хай платить Фірташ. Дякую.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Пропозиція комітету вам відома: прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління висловило ряд зауважень до цього законопроекту, які мають обов’язково бути розглянуті при підготовці законопроекту до другого читання. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про забезпечення комерційного обліку природного газу [[реєстраційний номер 7024]]. Прошу голосувати. [[13:17:30]] За-237 Рішення прийнято. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів - 173, „Блок Тимошенко” – 0, „Наша Україна – Народна самооборона” – 3, комуністів – 26, „Блок Литвина” – 20, позафракційні - 15. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 4 Декрету Кабінету Міністрів України „Про державне мито” [[щодо пільг при сплаті державного мита]] [[реєстраційний номер 6506]]. Ставиться на голосування пропозиція про розгляд цього питання за скороченою процедурою. [[13:18:15]] За-202 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра праці та соціальної політики Мущинін Віталій Вадимович. Від комітету буде виступати Олег Анатолійович Царьов.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! На ваш розгляд вноситься проект Закону України про внесення змін до статті 4 Декрету Кабінету Міністрів України „Про державне мито”, який розроблено з метою забезпечення належного виконання органами праці та соціального захисту населення завдань, визначених законодавством України при розгляді спорів у судових органах. Пропонується внести зміни до пункту 7 статті 4 Декрету Кабінету Міністрів „Про державне мито”, який був прийнятий у січні 1993 року, в частині встановлення пільг по сплаті державного мита. Я хочу зазначити, що таку пільгу наші органи, органи тоді ще соціального забезпечення мали. Але в 1997 році органи соціального забезпечення були реорганізовані в органи праці та соціального захисту населення. Відповідно сьогодні виникла необхідність внесення змін до Декрету Кабінету Міністрів „Про державне мито” з метою приведення у відповідність до чинного законодавства саме назви органів, які мають право на пільги по сплаті державного мита. Законопроектом також передбачається нова редакція пункту 7 статті 4 Декрету Кабінету Міністрів в частині звільнення від сплати державного мита органів праці та соціального захисту населення, позивачів і відповідачів за позовами до суду щодо призначення та виплати всіх видів державних соціальних допомог, компенсацій, виплат та доплат, встановлених законодавством України. Важливість цього законопроекту також полягає і в тому, що сьогодні для проведення процедур оскарження рішень суддів необхідно сплачувати держмито, на яке кошти органам праці та соціального захисту населення не передбачені. Шановні народні депутати! Прошу підтримати законопроект про внесення змін до статті 4 Декрету Кабінету Міністрів „Про державне мито” і прийняти його в першому читанні за основу та в цілому. Дякую.
Дякую. Так, Олег Царьов. Будь ласка.
Шановний Голово, шановні народні депутати, дозвольте довести позицію Комітету з питань податкової та митної політики з приводу проекту Закону про внесення зміни до статті 4 Декрету Кабінету Міністрів України „Про державне мито” [[щодо пільг по сплаті державного мита]], поданий Кабінетом Міністрів України [[реєстраційний номер 6506]] від 09.06.2010 року. Законопроектом пропонується встановити, що від сплати державного мита звільняються органи праці та соціального захисту населення, позивачі та відповідачі за позовами до суду щодо призначення і виплати всіх видів державних і соціальних допомог, компенсацій, виплат та доплат, встановлених законодавством України. За діючим законодавством від сплати такого мита звільняються органи соціального страхування та органи соціального забезпечення за регресними позовами про стягнення з особи, яка заподіяла шкоду, сум і допомог, і пенсій, виплачених потерпілому або членам його сім’ї, а органи соціального забезпечення також за позовами про стягнення неправильно виплачених допомоги та пенсій. У зв’язку із ліквідацією Міністерства праці України та Міністерства соціального захисту населення України та створення на їх базі Міністерства праці та соціальної політики необхідно привести положення вищезгаданого декрету у відповідність до чинного законодавства України з метою належного виконання органами праці та соціального захисту населення завдань, визначених законодавством при розгляді спорів у судових органах. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у своєму висновку зазначає, що законопроект може бути прийнятий за основу. З врахуванням вищесказаного комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України.
Завершуйте, будь ласка.
прийняти за основу та в цілому як закон України. прошу, шановні колеги, підтримати рішення комітету. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Андрій Павловський, будь ласка. Фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Шановні співвітчизники! Андрій Павловський, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”, партія „Батьківщина”. Зазначеним законопроектом пропонується звільнити від сплати державного мита державні органи, коли вони виступають відповідачами по справам щодо призначення, виплати соціальних допомог, компенсацій, доплат і таке інше, що встановлено законодавством України. А хто відповідає іншою стороною в суді? чи є позивачем? А є наші малозабезпечені громадяни. То чому ж ми цим законом ідемо до такої несправедливості? Державні органи не повинні сплачувати мито, а малозабезпечені громадяни, ті, які якраз отримують цю соціальну допомогу, якщо вони рахують, що вона неправильно їм порахована чи щось незаконно недоплачують, вони повинні. з них повинно бути. ця сплата. з них будуть драти три шкури. Я думаю, що це несправедливо, тим більше, що днями міжнародні агенції європейські повідомили, що Україна і її громадяни є найбіднішими в Європі. Ну попереду ще тільки Молдова бідніша. А за даними ООН у нас взагалі 78 відсотків населення рахується бідними. Так чому ж ми державу звільняємо з сплати мита, а найбідніші громадяни повинні це мито вплатити. Це несправедливо. Рахую, що ми не повинні приймати даний закон. А якщо приймати, то хай від сплати звільняють найбідніших, найзнедоленіших людей, які якраз оцю соціальну допомогу і отримують і судяться, щоб її справедливо нараховували. Дякую за увагу.
Будь ласка, Юрій Кармазін. Одна хвилина.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, оцей „соціальний законопроект” [[в лапках]], який внесений, з одного речення. Коштує він бюджету 10,2 мільйона гривень. Але я зараз хотів би наголосити не на тому, на чому сказав мій колега Павловський, хоча він абсолютно правий. Я хотів би сказати про те, що ми цим законопроектом стимулюємо те, щоб рішення судів, прийняті на користь громадян, про неправильні виплати, про все інше: по пенсіях, по регресних позовах – не виконувалися і оскаржувалися багатократно, бо платити за це не треба нікому, ніхто ні за що не відповідає, нічим не ризикує. Ну, подумаєш, помилилися. Ну, помилися. Ну, нічого, що людина ходить по три роки. А зараз фактичною ліквідацією Верховного Суду України ще ці позови підуть в нові суди: у Вищий суд по розгляду цивільних і кримінальних справ. Тому я проти цього законопроекту. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, розгляд питання завершено. Є пропозиція комітету: прийняти за основу і в цілому. Головне науково-експертне управління говорить, що законопроект може бути прийнятий за основу. Я ставлю на голосування пропозицію комітету: про прийняття за основу проект Закону про внесення зміни до статті 4 Декрету Кабінету Міністрів України „Про державне мито” [[щодо пільг по сплаті державного мита]] [[реєстраційний номер 6506]]. Прошу голосувати. [[13:27:44]] За-242 Рішення прийнято. Шановні колеги, комітет пропонує прийняти не тільки за основу, а й в цілому. Є заперечення, да? Є заперечення. Тоді, шановні колеги, є пропозиція проголосувати рішення Верховної Ради України про підготовку до другого читання за скороченою процедурою цього питання. Прошу голосувати. [[13:28:24]] За-236 Рішення прийнято. Отже, на наступний пленарний тиждень я прошу комітет підготувати це питання до розгляду. Шановні колеги, пропонується вашій увазі проект Закону про внесення змін до Цивільного кодексу України [[щодо врегулювання правовідносин між органами опіки та піклування та фізичними особами, які потребують опіки та піклування]]. Реєстраційний номер 6408. Поступає настійна пропозиція, розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:29:06]] За-204 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра у справах сім’ї, молоді та спорту Толстоухова Світлана Валентинівна, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань правої політики Забарський Владислав Валерійович.
Шановний Голово, шановні народні депутати, на ваш розгляд виноситься законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання питання Цивільного кодексу України. На сьогодні в дуже багатьох законодавчих актах, зокрема, Цивільний, Сімейний кодекс, Закони України про охорону дитинства, попередження насильства в сім’ї, Закони про основи соціального захисту бездомних громадян і безпритульних та інших містяться положення, які визначають функції органів опіки і піклування, додають їм певні повноваження. Але в жодному з цих законодавчих актів нема поняття, які ж саме органи є тими, на які покладені здійснення функцій опіки і піклування. І тому цей законопроект врегульовує дві норми: перше, стаття 56 Цивільний кодекс України чітко визначено, що органами опіки і піклування є районні, районні в містах Києві і Севастополі державні адміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад. І друга норма, яку ми хочемо врегулювати, це в статті 58, 59 відсутня така категорія дітей, над якими може бути встановлена опіка, піклування – це діти-сироти. Є тільки дві категорії: малолітні і неповнолітні особи. Тому в 58, 59 статті внести такі категорії, як діти-сироти. Законопроект погоджений без зауважень Мінпраці, МОЗ, МОН, Мінфін, Мінекономіки, Мінюстом, підтриманий комітетом Верховної Ради України. Прошу підтримати і прийняти вказаний законопроект у першому читанні за основу. Дякую.
Дякую. Владислав Валерійович Забарський, будь ласка, рішення комітету.
Шановний Головуючий, шановні колеги! Комітет з питань правової політики розглянув проект Закону України про внесення змін до Цивільного кодексу України, реєстраційний номер 6408, поданий Кабінетом Міністрів України. Законопроектом пропонується визначення системи органів державного управління, на які покладено здійснення опіки та піклування та приведення норм Цивільного кодексу України в частині визначення категорій осіб, над яким встановлюється опіка та піклування у відповідність з нормами законодавчих актів, які регулюють питання охорони дитинства. Комітет з питань правової політики вирішив рекомендувати Верховній Раді України розглянути зазначений проект закону у першому читанні, прийняти його за основу. Прошу підтримати.
Дякую, сідайте, будь ласка. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення якщо є така потреба. Прошу прізвища народних депутатів. Сергій Міщенко, фракція „Блок Юлії Тимошенко”.
Дякую. У мене є порада до залу і до заступника міністра з цього приводу.
Один чоловік тільки можна.
Дійсно, нам необхідно визначити і органи, які є в країні органами опіки і піклування, і категорію осіб, над якими встановлюється ця опіка і піклування. Але до підготовки цього законопроекту не врахувало міністерство наступне, що не крім до Цивільного кодексу треба вносити ці зміни, але й треба вносити змін і до Закону „Про державні адміністрації”, тому що. І тоді це буде повноцінні зміни, повноцінне. і не буде між цими законами колізії. Тому що я вам пропоную на сьогоднішній день, як вийти з цієї ситуації. У нас крім Закону „Про державні адміністрації” є ще й Закон „Про Регламент Верховної Ради України”, а це 116 стаття Регламенту. Тому коли комітет, а я як голова комітету вам можу сказати, ми не зможемо підготувати вам до другого читання цей законопроект, внести зміни до Закону про місцеві державні адміністрації. Тому вихід тут є наступний. Чи направляти цей законопроект на доопрацювання і тоді готувати вже зміни і до Цивільного кодексу і до того закону, який я сказав. Чи, друге, – це зараз прийняти його за основу, але не ставити в зал на друге читання, поки від вас до комітету Верховної Ради не надійде Закон про зміни в Закон про державні адміністрації. Тоді ми синхронно можемо поставити і до другого читання і закон в цілому прийняти новий, який ви підготуєте. Тому це мої такі пропозиції.
Шановні колеги, ніхто більше не наполягає на виступі? Олена Бондаренко, мікрофон, будь ласка. З мотивів голосування.
Шановні колеги, безумовно, є дуже актуальним уточнити перелік органів опіки та піклування, а також те, над якими фізичними особами це буде. Особливо, зокрема, уточнення стосовно дітей-сиріт, адже нині, коли країну поглинає економічний розвал, зростає безробіття і соціальний відчай, кількість таких дітей-сиріт збільшується. Водночас хочу зазначити, що з огляду на те, що мій колега Міщенко щойно сказав, слід зауважити, що треба точно сказати, в яких саме випадках органами опіки і піклування і районні адміністрації, а в яких випадках такими органами є відповідні виконавчі органи сільських, селищних рад. Крім того, треба внести ще зміни до Закону про місцеві державні адміністрації, оскільки сьогодні закон говорить про те, що піклування можливе тільки над повнолітніми дієздатними особами. Тому я вважаю, і фракція мене підтримує, що слід відправити цей законопроект на доопрацювання. Дякую.
Шановні колеги, комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне наукове-експертне управління. І про що казав Сергій Міщенко, голова комітет, пропонує повернути закон на доопрацювання у зв’язку з тим, що в процесі доопрацювання ми увійдемо в суперечність зі статтею 116 Регламенту Верховної Ради України. Просив би це враховувати, але разом з тим, відповідно знову ж таки до Регламенту Верховної Ради України я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Цивільного кодексу України [[щодо врегулювання правовідносин між органами опіки та піклування та фізичними особами, які потребують опіки та піклування]]. Реєстраційний номер 6408. [[13:36:29]] За-242 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо врегулювання питання оплати одноразової відпустки у зв’язку з усиновленням дитини]]. Реєстраційний номер 7019. Шановні колеги! Знову ж таки пропозиція розглянути це питання за скороченою процедурою, прошу голосувати. [[13:37:06]] За-212 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра у справах сім’ї, молоді та спорту Толстоухова Світлана Валентинівна. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань соціальної політики та праці Світлана Олександрівна Шмельова.
Шановний Голово! Шановні народні депутати! Законом України про внесення змін до деяких законодавчих актів України від 23 вересня 2008 року [[номер 573]] з 01 січня 2009 року було запроваджено відпустку у зв’язку з усиновленням дитини. Але цим законом була запроваджена і державна допомога при усиновленні дитини-сироти, дитини, позбавленої батьківського піклування, але цим законом не було визначено дві норми, не врегульовано, перше – це джерело покриття витрат та умови обчислення заробітної плати працівникам під час відпустки у зв’язку з усиновленням дитини – 56 днів. І категорію дітей, при усиновленні яких може надаватися така відпустка. Даний законопроект передбачає: перше, визначити джерела покриття витрат та порядок обчислення заробітної плати працівникам за час відпустки у зв’язку з усиновленням дитини за рахунок коштів підприємств, передбачених на оплату праці, або за рахунок коштів фізичної особи, в якої працюють за трудовим договором. І друге. Уточнити, що зазначена соціальна відпустка може бути надана лише особі, яка усиновила дитину з числа дітей-сиріт, дітей, позбавлених батьківського піклування. І ця норма не буде стосуватися випадків, коли усиновлення здійснюється одним з подружжя – це міжсімейне усиновлення, якщо всиновлює вітчим або мачуха. Законопроект погоджено без зауважень Мінпраці, Мінфіном, Мінекономіки і Мін’юстом, також підтриманий соціальними партнерами. Зокрема Всеукраїнською асоціацію роботодавців, Спілкою підприємств малих і середніх, і приватизованих підприємств України, Спілкою орендарів, підприємців України. Прошу підтримати даний законопроект і прийняти його за основу та в цілому. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Світлана Олександрівна Шмельова, голова підкомітету Комітету з питань соціальної політики та праці.
Шановний Голово, шановні народні депутати, радіо та телеглядачі, на своєму засіданні 22 вересня 2010 року Комітет Верховної Ради України з питань соціальної політики та праці розглянув законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання питання оплати одноразової відпустки у зв’язку з усиновленням дитини, внесений Кабінетом Міністрів України. Автор законодавчої ініціативи шляхом внесення змін до статей 18-1, 21, 23 Закону України про відпустки та статті 182 Кодексу законів про працю України пропонує визначити джерела покриття виплат на відпустки у зв’язку з усиновленням дитини, умови обчислення заробітної плати за час цієї відпустки та уточнюють категорії осіб, які мають право на таку відпустку. Члени комітету підтримують законодавчу ініціативу та вважають, що прийняття законопроекту сприятиме покращенню захисту прав громадян, які усиновили дитину, а також створенню умов для реалізації права дітей-сиріт та дітей позбавлених батьківського піклування на сімейне виховання і дозволить усунути прогалини у законодавстві та узгодить окремі статті Закону України про відпустки та Кодексу законів про працю України. Спільний представницький орган із сторони роботодавців на національному рівні та сторона профспілок підтримують зазначений законопроект. Також нагадую, що законопроект погоджено з Міністерством праці та соціальної політики України, Міністерством фінансів та Міністерством економіки України. Враховуючи вище викладене комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо врегулювання питання оплати одноразової відпустки, в зв’язку з всиновленням дитини]] прийняти за основу і в цілому. Дякую.
Дякую вам, Світлана Олександрівна. Шановні колеги! Прошу записатися на обговорення питання. Прошу прізвища народних депутатів. Так немає бажаючих виступати. Шановні колеги! Треба записуватися, запис відбувся, одна хвилина Олена Бондаренко. Спокійно, шановні колеги.
Шановні колеги! Це було би блюзнірством стверджувати, що ситуація значно покращується в такий спосіб. Вона значно погіршується, адже всупереч вимогам статті 52 Конституції України джерело покриття витрат пов’язане з такою відпусткою визначається за рахунок підприємців і фізичних осіб. Таким чином держава в особі нинішньої влади самоусувається від тих гарантій, які вона зобов’язана надавати у відповідності з Конституцією. Відпустка для усиновлювача належить до державних гарантій, а це значить, держава має забезпечити покриття витрат на оплату цих відпусток. Крім того, відомо, що Закон України „Про відпустки” передбачає фінансування відпусток у зв’язку з вагітністю і пологами з коштів державного соціального страхування. Виплата допомоги на усиновлення немовлят, також визначена за рахунок фондів. Ми таким чином кричущу дискримінацію чинимо по відношенню до усиновлювачів, які усиновлюють дітей, позбавлених батьківського піклування та.
Шановні колеги! Обговорення питання завершено. Комітет пропонує прийняти за основу і в цілому. Головне науково-експертне управління зробило висновок про доцільність направлення законопроекту на доопрацювання. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо врегулювання питання оплати, одноразові відпустки в зв’язку з усиновленням дитини]] [[реєстраційний номер 7019]]. [[13:43:26]] За-231 Рішення прийнято. Пропозиція комітету була в цілому прийняти законопроект. Є заперечення? Є заперечення, значить прошу комітет підготувати його до розгляду в другому читанні, цей законопроект. Шановні колеги, вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до Закону України "Про поштовий зв’язок" [[щодо вкладень, заборонених до пересилання у поштових відправленнях]]. Реєстраційний номер 6577. В зв’язку з пропозицією, щодо розгляду законопроекту за скороченою процедурою, я ставлю її на голосування. [[13:44:16]] За-204 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра транспорту та зв’язку Краснокутський Сергій Валерійович. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань транспорту і зв’язку Мороко Юрій Миколайович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Проект акта розроблений Мінтрасзв’язку на виконання доручення Кабінету Міністрів України з метою врегулювання норм Закону України „Про поштовий зв’язок”, яким передбачено, що порядок вилучення із поштових відправлень, заборонених до пересилання, у поштових відправлених вкладень та розпорядження ними визначається Кабінетом Міністрів України. Статею 6 закону передбачено, що заборонення до пересилання вкладення в поштових відправленнях вилучається операторами із поштового відправлення у встановленому відповідно до цього закону порядку, в присутності відправника або уповноваженої особи, крім випадків, установлених законом. Згідно зі статтею 14 закону не можуть пересилатися предмети, які становлять загрозу життю, здоров’ю людей, знищення, чи пошкодження майна. Перелік предметів, які заборонено до пересилання у поштових відправленнях встановлюється Кабінетом Міністрів України. Порядок вилучення із поштових відправлень предметів, які заборонені до пересилання у поштових відправленнях та порядок розпорядження ними визначається законом. Згідно з висновком від 22.09.2010 Комітетом Верховної Ради України з питань транспорту та зв’язку вважає за доцільне рекомендувати Верховній Раді України, за результатами розгляду у першому читанні, прийняти проект Закону України про внесення змін до Закону України „Про поштовий зв’язок” за основу. Доручивши Комітету Верховної Ради України з питань транспорту і зв’язку, з урахуванням зауважень і пропозицій суб’єктів права законодавчої ініціативи підготувати зазначений законопроект до другого читання і внести його на розгляд Верховної Ради України. Прошу підтримати цей проект. Дякую за увагу.
Так, дякую вам. Сідайте, будь ласка. Юрій Миколайович Мороко від Комітету з питань транспорту і зв’язку.
Уважаемые коллеги, Комитет по вопросам транспорта и связи на своем заседании от 22 сентября рассмотрел законопроект о внесении изменений в Закон Украины «О почтовой связи» [[регистрационный номер 6577]] [[поданный Кабинетом Министров]]. Законопроектом предлагается внести изменения, которые дают право Кабинету Министров устанавливать перечень вложений, запрещенных к отправке почте, а также порядок их изъятия. Профильный комитет поддерживает данный законопроект, с учетом доработки текста статьи 14 при подготовки ко второму чтению. В данной статье законопроекта предлагается предоставить право Кабинету Министров устанавливать порядок изъятия вложений, запрещенных к отправке почтой и распоряжение ими. Это может противоречить положениям статьи 41 и 92 Конституции, где указано, что принудительное отчуждение объектов права частной собственности может быть применено только на основании и в порядке, определенным законом. Комитет по вопросам транспорта и связи рекомендует Верховной Раде принять законопроект за основу. Спасибо.
Шановні колеги, є потреба обговорити це питання? Немає, да? Я ставлю на голосування пропозицію комітет про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про поштовий зв’язок” [[щодо вкладів, заборонених до пересилання у поштових відправленнях]] [[реєстраційний номер 6577]]. Прошу голосувати. [[13:48:01]] За-248 Рішення прийнято. Шановні колеги, вношу на розгляд проект Закону про внесення змін до статті 9 Закону України „Про організаційно-правові основи боротьби з організованою злочинністю” [[щодо слідчих підрозділів]] [[реєстраційний номер 6384]]. Пропозиція та ж – розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:48:38]] За-219 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат Забарський Владислав Валерійович. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією – Забзалюк Роман Омелянович.
Шановний головуючий, шановні колеги! До вашого розгляду пропонується проект Закону України про внесення змін до статті 9 Закону „Про організаційно-правові основи боротьби з організованою злочинністю”. Цим законопроектом пропонується виключити із Закону України „Про організаційно-правові основи боротьби з організованою злочинністю” положення про те, що до структури підрозділів по боротьбі із організованою злочинністю входять слідчі підрозділи. Зазначені зміни нададуть можливість Міністерству внутрішніх справ України вивести слідчих спецпідрозділів по боротьбі з організованою злочинністю із безпосереднього підпорядкування органу дізнання та ввести їх до єдиної структури слідчого апарату органів внутрішніх справ України. це матиме позитивне значення для удосконалення структури органів внутрішніх справ та, як наслідок, посилення протидії злочинності, в тому числі і з організованими її формами. В обґрунтування необхідності прийняття акта хочу зазначити наступне. Законом України від 23 жовтня 2009 року №1692 „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення організаційно-правових основ запобігання, протидії, припинення корупції та організованої злочинності” до структури підрозділів по боротьбі з організованою злочинністю органів внутрішніх справ України було введено слідчі підрозділи. Опрацювання статистичних даних, наданих Міністерством внутрішніх справ України та Генеральною прокуратурою України, свідчить про те, що на виконання вимог зазначеного закону у минулому році у головному слідчому управлінні та слідчих управліннях головних управлінь внутрішніх справ і управлінь внутрішніх справ скорочено 517 посад працівників відділів розслідування особливо важливих справ та злочинів, учинених організованими групами і злочинними організаціями та передані ці штатні одиниці до слідчих підрозділів спецпідрозділів по боротьбі з організованою злочинністю. Необхідно зазначити, що подібна практика вже застосовувалась за часів, коли слідчі находились в підрозділах міжрегіонального управління по боротьбі.
Завершуйте, будь ласка.
Статистичні данні свідчать про те, що це не надало ніякого позитивного впливу на боротьбу зі злочинністю і, більш того, внесла певні складнощі в це питання. Крім того, відповідно до положень Кримінально-процесуального кодексу України спецпідрозділи по боротьбі з організованою злочинністю є органом дізнання і створення в їх структурі слідчих підрозділів протирічить сутності кримінально-процесуального законодавства. Підсумовуючи вищевикладене, наголошую, що реалізація закону дозволить усунути недоліки законодавства щодо цього питання та надасть можливість вдосконалити структуру слідчого апарату органів внутрішніх справ. Прошу підтримати закон.
Дякую. Голова підкомітету Комітету з питань боротьби з організованою злочинністю, корупцією Забзалюку Роман Омелянович. Будь ласка, рішення комітету.
Шановні народні депутати, законопроектом пропонується включити. виключити із Закону України „Про організаційно-правові основи боротьби з організованою злочинністю” положення про те, що до структури підрозділів по боротьбі з організованою злочинністю входять слідчі підрозділи. Зокрема, запропоновано внести такі зміни: виключити абзац другий частини шостої, абзац другий частини сьомої статті 9 і в цій же статті в абзаці першому частини сьомої виключити словосполучення „слідчі підрозділи”. Слід наголосити, що під час обговорення законопроекту члени комітету погодилися із доводами суб’єкта законодавчої ініціативи та висновками Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України, що діючі норми закону порушують принципи процесуальної незалежності та самостійності слідчого, а тому виведення їх з прямого підпорядкування начальника спеціального підрозділу, маємо на увазі органу дізнання, сприятиме всебічному повному і об’єктивному проведенню досудового слідства щодо злочинів, вчинених організованою групою або злочинною організацією. Враховуючи зазначене, Комітет з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією на своєму засіданні 7 липня 2010 року вирішив запропонувати Верховній Раді України за результатами розгляду проекту Закону України про внесення змін до статті 9 Закону України „Про організаційно-правові основи боротьби з організованою злочинністю” [[щодо слідчих підрозділів]] [[реєстраційний номер 6384]] від 13.05.2010 року, поданий народним депутатом України Забарським, підтримати у першому читанні та прийняти його за основу. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, продовжуємо ранкове засідання на 15 хвилин. Прошу записатися на обговорення законопроекту. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Іван Вернидубов, фракція Партії регіонів.
Шановні депутати, дійсно, при прийнятті Закону України від 23.10.09 року про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення організаційно-правових основ запобігання, протидії, припинення корупції була допущена помилка. Цим законопроектом і законом тепер порушені основоположні принципи кримінального процесу щодо функціонування розмежування органів дізнання і слідчого апарату. Слідчі стали перебувати в прямій адміністративній, матеріальній і іншій залежності від керівника спеціального підрозділу органу дізнання. І цими змінами були порушені принципи процесуальної незалежності і самостійності слідчого, які передбачені статтею 114 Кримінально-процесуального кодексу. Тому сьогодні, дійсно, треба зробити ці зміни. І я пропоную всім підтримати цей законопроект. Дякую за увагу.
Юрій Одарченко, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Юрій Одарченко, „Блок Юлії Тимошенко”, партія „Батьківщина”. Шановні друзі, ну в цілому підтримуючи цей законопроект, слід сказати, що він вирішує тільки дуже вузьку смужку проблем. Сьогодні, шановні друзі, ми мусимо зазначити те, що по суті держава сьогодні побудована на стабілізаторі, який називається корупція. Сьогодні наша держава тримається не на національно-патріотичному векторі, а по суті застабілізована корупція. Хіба рішення Конституційного Суду про конституційний переворот це не прояви корупції? Прояви корупції. Оті наші шановні колеги, чи вже не такі шановні, які сидять на задніх рядах, тушки, хіба це не прояви корупції? Прояви корупції. Шановні друзі! На сьогоднішній день Голова Служби безпеки України, він в своїх документах, коли його призначали на посаду, задекларував будинок в 10 тисяч квадратних метрів! Шановні друзі! Я для радіослухачів і телеглядачів звертаюсь. Це дві Верховних Ради. Це по суті 200 квартир для рядових бійців Служби безпеки чи служби, чи служби української армії. Шановні друзі! Тому зараз, безперечно, ми мусимо ставити питання про декларування доходів майнового стану та видатків осіб, уповноважених на виконання функцій держави, членів їх сімей та близьких родичів, а також ефективної системи державного, фінансового контролю за таким декларуванням. Дякую.
Шановні колеги! Так, Адам Іванович Мартинюк, будь ласка.
Шановні колеги! Абсолютно правильно автори законопроекту підійшли до того, що вони пропонують. Але є одне суттєве але. Законопроект було подано у травні 2010 року. Профільний комітет його розглядав у липні 2010 року. Давайте не будемо забувати, що з 1 жовтня діють інші конституційні приписи, які в тому числі стосуються призначення на посади. Тут, відповідно до того дня, коли писався цей проект рішення, вибачте, законопроект, звичайно, мова йшла про те, що призначають начальників головних управлінь Кабінет Міністрів. Але зараз, за новими конституційними приписами, таких уже повноважень у Кабінету Міністрів немає. Тому я пропоную або направити на доопрацювання, або, коли будуть готувати до другого читання, повністю звірити з нормами Конституції 1996 року.
Шановні колеги! Забарський, мікрофон, будь ласка.
Справа у тому, що цей законопроект не стосується призначення начальників, голів управління. Цей законопроект стосується виключно слідчих підрозділів, спецпідрозділів по боротьбі з організованою злочинністю.
Вибачте, Володимире Михайловичу. Четверта частина статті 9 каже: ”Начальник головного управління по боротьбі з організованою злочинністю Міністерства внутрішніх справ України призначається на посаду і звільняється з посади за рішенням Кабінету Міністрів за поданням міністра внутрішніх справ погодженим з комітетом” і так далі, і тому подібне. Призначається він зараз вже Президентом України.
Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основну проекту Закону про внесення змін до статті 9 Закону України „Про організаційно-правові основи боротьби з організованою злочинністю” [[щодо слідчих підрозділів]] [[реєстраційний номер 6384]]. Прошу визначатись. [[13:59:34]] За-289 Рішення прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 191 Кримінального кодексу України щодо кримінальної відповідальності за незаконне встановлення контролю над юридичною особою чи її активами [[реєстраційний номер 3225]]. Пропозиція розглянути це питання за скороченою процедурою. Зніміть голосування. Шановні колеги, автор пропонує відтермінувати розгляд проекту закону. Немає інших міркувань? Нема заперечень? Відтерміновуєм тоді. Тоді оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань. Доповідач – народний депутат України Олійник Святослав Васильович. Співдоповідач – Мойсик Володимир Романович. Є пропозиція розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. Не працює система, шановні колеги. Прошу зняти. [[14:00:50]] За-203 Скільки там? Бо в мене не працює комп’ютер. „За” – 203, рішення прийнято. Я прошу наших комп’ютерщиків подивитися, чому не працює в мене. Шановні колеги, доповідач – Олійник Святослав Васильович, співдоповідач – Мойсик Володимир Романович. Будь ласка. [[Шум у залі]] Продовжили роботу на 15 хвилин! Шановні колеги! Я за 5 хвилин до 14-ої години продовжив ранкове засідання на 15 хвилин. Будь ласка, працюємо! Так, Мойсик Володимир Романович, будь ласка. Шановні колеги! Шановні колеги, я згідно з Регламентом продовжив ранкове засідання на 15 хвилин. Що, що? Якщо нема доповідача, давайте сядемо і будемо чекати поки доповідач прийде на роботу. Є комітет – будь ласка, доповідайте.
Володимир Мойсик, політична партія „За Україну!”. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги народний депутат! Доповідач вам не сказав би нічого іншого, крім того, що я скажу від імені нашого комітету. пропонується в статті Кримінального кодексу, де йде мова про відповідальність за завідомо неправдиві свідчення, за завідомо неправдивий висновок трошки посилити кримінальну відповідальність. На сьогодні там передбачено тільки виправні роботи, штраф чи арешт. Автори законодавчої ініціативи пропонують додати обмеження або і позбавлення волі. І шановні народні депутати, ви знаєте наскільки страшною зброєю в руках органів слідства, суду є показання людини. Завжди призумується, що покази людини є добросовісними, чесними, християнськими врешті-решт, бо „не обманюй, не оббріхуй ближнього” – це є заповідь, одна з заповідей Божих. Тому коли людина свідомо дає завідомо неправдиві свідчення, якими порочить іншу людину, а тим гірше – спрямовує. до того, щоб вона опинилася у в’язниці, то державна політика у цій сфері має бути суворішою. І тому комітет підтримав пропозиції авторів законодавчої ініціативи – наших колег Олійника і Андрія Портнова: ухвалити законопроект за основу. Дякую за увагу. Висновок експертного управління суттєвого значення не має – це є воля законодавця: чи посилювати, чи не посилювати кримінальну відповідальність. Дякую.
Дякую вам. Шановні колеги, прошу, якщо є бажання, записатися на обговорення цього питання. Немає? Ну, тоді не записуйтесь, будь ласка. Іван Вернидубов.
Шановні колеги, дійсно, коли доцільні бувають внесення змін, скажімо, до Кримінального кодексу з метою посилення покарання? Ну, звичайно, тільки в тих випадках, коли вивчення судової практики: чи досудового слідства, чи практики виконання покарань – свідчать про недостатність або неефективність тих покарань, які вже існують в законодавстві. Недодержання цього правила приводить до розбалансування положень Кримінального кодексу і невідповідності встановлених в законі покарань реальній небезпеці тих злочинних діянь, за які ці покарання передбачені. На жаль, поданий проект та подані до нього відповідні документи не містять достатнього обґрунтування висунутих у ньому пропозицій про посилення покарань у цих статтях, хоча саме ці пропозиції складають основну частину положень проекту. В Пояснювальній записці сказано, що загрози м’якого покарання досить легко переважують інструменти впливу, що незаконно застосовуються до свідків. І це твердження є єдиним аргументом, яким ініціатори проекту обґрунтовують необхідність запропонованих проектом. І таке обґрунтування, на мій погляд, не виглядає переконливим. Було б помилковим вважати, що збільшення мінімального строку позбавлення волі до 3 років, а максимально – до 7-ми, призведе до принципових змін в оцінці цього злочину і справить значний превентивний ефект. Ну, ми можемо привести приклади із одержанням хабара: хоч і посилена відповідальність, проте кількість цих злочинів не зменшується. Тому я пропоную всім депутатам проголосувати за відхилення цього законопроекту. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Комітет пропонує прийняти його за основу. Головне науково-експертне управління рекомендує відхилити законопроект. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за завідомо неправдиві показання та відмову від давання показань. Реєстраційний номер 4424. [[14:06:19]] За-4 Скільки? За – 4. Рішення не прийнято. З огляду на таку результативність є всі підстави законопроект відхилити. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати, ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. З 16 години ми продовжимо наше пленарне засідання.