Шановні народні депутати, доброго ранку! Будь ласка, займайте свої місця.
Шановні народні депутати, займайте, будь ласка, свої місця. Доброго ранку ще раз, шановні колеги, гості Верховної Ради України! Прошу народних депутатів підготуватись до реєстрації. Прошу підготуватись. Шановні народні депутати, прошу реєструватись. [[10:05:01]] Зареєстровано 379 народних депутатів України. Шановні народні депутати, розпочинаємо нашу роботу. Відкриваю ранкове засідання Верховної Ради України. Відповідно до статті 25 Регламенту у середу ми маємо 30 хвилин для виступів народних депутатів з винесенням пропозицій, заяв, повідомлень. Прошу народних депутатів записатись на виступи. До слова запрошується Бондар Михайло Леонтійович, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Дякую. Бондар Михайло, 119 виборчий округ. Передайте, будь ласка, слово Вікторії Сюмар.
Вікторія Сюмар, фракція "Європейська солідарність".
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Я би хотіла сьогодні пригадати події п’ятирічної давнини або вже навіть шестирічної, коли восени 2013 року на Майдан київський вийшло дуже багато молоді, вийшли представники середнього класу. І вони протестували проти двох принципових речей: згортання євроатлантичного курсу тодішнім Президентом України Віктором Януковичем, повернення України фактично у сферу впливу Росії і протестували проти узурпації влади Президентом Януковичем. Що ми бачимо сьогодні? Скажу відверто, нас надзвичайно хвилюють процеси, які відбуваються у сфері європейської, а особливо євроатлантичної інтеграції. Ті заяви, які ми чули, почули вчора від віце-прем’єра з питань європейської інтеграції, які стосуються того, що Україна не буде наполягати на отриманні Плану дій членства в НАТО, це означає певною мірою згортання євроатлантичної інтеграції України. Також ми бачимо опосередковані сигнали такого згортання. Ви знаєте, що є сигнали про те, що інструкторів НАТО вже відкликають із зони розмежування. НАТО для України це не просто блок безпековий, це не просто якась, знаєте, далека перспектива, НАТО для України – це єдиний спосіб гарантувати безпеку кожному українцю у протистоянні і у війні з ядерним сусідом України і агресором, який анексував частину української території, який окупував українські території на сході країни, Російською Федерацією. І якщо сьогодні ми відійдемо від співпраці з НАТО, і якщо ми відмовимося від отримання ПДЧ, це означатиме, що Україна знову готова потрапити до сфери впливу Росії. Другий аспект, про який я говорила, – узурпація. За останні 5 років ми створювали систему стримувань і противаг. На кожній ланці в системі державної влади, в системі силових органів всі ці реформи, вони, дійсно, були узгоджені як з Європейським Союзом, так і з НАТО, так і з нашими міжнародними партнерами. Сьогодні ця система руйнується. І, що найгірше, сьогодні руйнується система парламентаризму. І ви знаєте, чому це важливо? Тому що парламент це не просто, ну, спосіб легалізації законів спущених зверху, парламент – це незалежна гілка влада, яка має гарантувати демократію в Україні, а лише демократія може захистити права людини. Я би хотіла сьогодні сказати, ми вчора побачили такі речі, які неприпустимі в демократичному парламенті. Пане.
Дайте завершити, будь ласка.
30 секунд. Пане Голово, я хочу вам нагадати, що ви Голова всієї Верховної Ради, а не представник якоїсь політичної сили тут, і неприпустимо виключати мікрофони представникам якоїсь фракції. Я хочу нагадати депутатам, що насправді задача депутата не тиснути на кнопки, а розробляти законопроекти, і обмеження права законодавчої ініціативи народного депутата це є обмеження демократії. Якщо ми сьогодні допустимо знищення парламентаризму, завтра прийдуть до. [[Не чути]]
Вікторія Петрівна, оскільки ви мене згадали, то я хотів би взяти все ж таки право на репліку. Дійсно, Голова Верховної Ради – це Голова всієї Верховної Ради. І я вважаю неприпустимим висловлювання, які не можна робити у Верховній Раді по відношенню до будь-якого народного депутата України, в незалежності від того, до якої фракції або партії він входить або належить. Це. Я ще раз, я вчора про це говорив і сьогодні я повторюсь. Якщо ми говоримо про демократію, то демократія – це рівні права для кожного і рівні закони, і виконання цих законів для кожного. Щодо Регламенту, я ще раз говорю, ІХ глава стаття 51 частина четверта: "Якщо народний депутат виголошує образливі слова, – а вчора, на мій особистий погляд, і я думаю, що більша частина залу зі мною погодяться, були саме такі висловлювання від одного з народних депутатів України, – на адресу іншого народного депутата або депутатської фракції, депутатської групи, головуючий на пленарному засіданні попереджає цього народного депутата про неприпустимість таких висловлювань або припиняє його виступ". Тому я вчора рухався виключно в межах Регламенту Верховної Ради України і вважаю, що всі народні депутати в подальшому теж будуть використовувати цей закон. Дякую. Арешонков Володимир Юрійович, позафракційний.
Володимир Арешонков, 64 виборчий округ, Житомирщина. Шановна президія, шановні колеги, шановні глядачі! Безперечно, за першими кроками роботи Верховної Ради України, майбутнього уряду дуже уважно слідкує, майбутнього – я маю на увазі, потенційно сильного, успішного, як би всі хотіли, дуже уважно слідкують громадяни. І вимагають сьогодні, зрозуміло, виконання і передвиборчих обіцянок, але в першу чергу вимагають виконання тих соціальних програм, тих гарантій і зобов’язань, які має держава перед кожним українцем. Я сьогодні хотів би наголосити на одному з моментів, який пов’язаний із соціальним захистом доволі немалої частини нашого суспільства – біля двох мільйонів українців мають сьогодні статус громадян, які постраждали внаслідок аварії на Чорнобильській атомній станції. Повірте мені, я звертаюсь і до керівників комітетів. Вчора ми уже попередньо проводили розмови про те, наскільки важливо буде в складі роботи і Комітету з питань соціальної політики, і охорони здоров’я, і екології і природокористування, між іншим, з назви якого був вилучений момент, пов’язаний з Чорнобилем. Так от врахування цих всіх питань, які сьогодні мають величезний комплекс невирішених проблем як фінансових, так і моральних, перед, ще раз підкреслюю, величезною кількістю людей. Сьогодні перед Офісом Президента зібрались представники громадських організацій, проводять пікетування. З того, що я чув, навіть є вислови голодувати. Тобто активна позиція громадських організацій, вони не задоволені тим, що в перелік законопроектів, які будуть розглядатись на цій сесії, не увійшов ні один законопроект, який стосується врегулювання цього комплексу чорнобильських питань. Це, хочу підкреслити, стосується і великої кількості дітей, які мають такий статус. Це харчування дітей, які проживають в третій, другій зоні, це лікування тих людей, які мають захворювання в результаті аварії на Чорнобильській атомній станції. Тому я зараз закликаю усіх, від кого залежить вирішення цього питання, сконцентруватись. Ми мали в минулому скликанні невелику, на жаль, групу депутатську. Сім депутатів утворили Чорнобильську асоціацію народних депутатів, які опікувались цією темою. Я запрошую колег зараз приєднатись, щоб була така потужна організація. І.
Дайте завершити, будь ласка.
І щоб ми разом попрацювали над вирішенням цього надзвичайно важливого питання. Дякую.
Дякую. До слова запрошується Цабаль Володимир Володимирович, фракція політичної партії "Голос".
Хочу передати слово Соломії Бобровській.
До слова запрошується Соломія Бобровська.
Всім доброго ранку! Я розумію, що ми всі такі заведені роботою, вже законодавчою роботою в Раді, але є частина питань, які залишаються в суспільстві наших колег з громадянського суспільства і частина з вас вийшли з цього сектору. Я, зокрема, веду мову про серію нападів, так званий список Гандзюк, які складають близько 55 нападів на активістів, і п’ять з яких, на жаль, закінчилися летально, смертю. У зв’язку з цим, дякуючи частині депутатів, які минулого року входили до складу тимчасової слідчої комісії восьмого скликання і все ж таки намагалися більш-менш вести допомогу, вести допомогу у розслідуванні правоохоронним органам, вважаю за потрібне в цьому скликанні повторити цю діяльність і створити ТСК щодо нападів на наших друзів, колег і тих, хто сьогодні, власне, бореться за те, щоб цей голос правди був почутий. Нагадаю, хто не знає. [[Оплески]] Нагадаю, хто не знає, що в 15 з 55 випадків, власне, застосовувалася вогнепальна зброя, холодна зброя, зокрема, про вчора згаданого і нами, для нас багатьох, товариша і друга Сергія Стерненка. Протягом 2017-2018 років все ж таки вчинявся три рази напад, замах на його життя, і, фактично, жоден ані з нападників, ані з замовників не був притягнений до відповідальності, мало того, не озвучений. Окрім того, ті, хто виконували це замовлення, сьогодні перебувають за кордоном, власне, без жодної історії притягнення до відповідальності. Тому моя пропозиція і сьогодні звернення піде до всіх голів фракцій, дати ваші пропозиції щодо складу ТСК щодо списку Гандзюк і ,все ж таки, зрушити з місця цю справу спільними зусиллями. Тому що в той момент, коли ми закликаємо бути активними громадських активістів, ми маємо забезпечити їм і безпеку, і повагу. Тому буду вдячна за підтримку і реальну роботу в цьому напрямку. Дякую.
Дякую. Слово надається Скорику Миколі Леонідовичу, фракція "Опозиційна платформа – За життя".
Народний депутат Скорик, фракція "Опозиційна платформа – За життя". Шановні колеги! Шановна президія! Шановні громадяни України! В попередньому скликанні я неодноразово виходив з цією темою на трибуну Верховної Ради, і, на жаль, попередня більшість ні разу не дослухалася до пропозицій з цього питання. Я маю на увазі, ми неодноразово, я і мої колеги, пропонували в попередньому скликанні створити реальну комісію, Тимчасову слідчу комісію з розслідування подій 2 травня 2014 року в Одесі. З цієї трагедії пройшло вже майже п’ять з половиною років, але жоден замовник і виконавці цієї трагедії не покарані. Навпаки, ми маємо приклад, коли люди, які приймали активну участь в цих подіях, і надалі продовжують порушувати закон і в Одесі, і в Києві, і в інших містах нашої держави. У нас змінилася влада, змінилася більшість, я бачу в цій сесійній залі багато нових облич, і мені б дуже хотілося, щоб ця нова влада вчиняла трошки інакше аніж попередня. Якщо ми говоримо про громадянське примирення, ми маємо до нього прийти виключно через те, щоб ті люди, які були винні у резонансних подіях 14-го року, понесли відповідальність. Я маю на увазі і події на Майдані, і події в Одесі, і резонансні вбивства і Бузини, і Шеремета, і так далі, і тих людей, хто вбивав національних гвардійців під будівлею Верховної Ради. Жодна з цих подій не розслідувана. Шановні колеги, наша політична сила "Опозиційна платформа – За життя" підготувала відповідний проект постанови щодо створення тимчасової слідчої комісії. Я звертаюсь з цієї трибуни до всіх політичних сил, до народних депутатів позафракційних долучитися до цієї тимчасової слідчої комісії. Я вважаю, що це буде дуже такий серйозний меседж і для світового співтовариства, а події в Одесі 2 травня були розглянуті і Організацією Об’єднаних Націй, і Радою Європи, і іншими впливовими авторитетними світовими організаціями. Це буде дуже серйозний меседж для українського суспільства, для всіх людей, що. на сьогоднішній день нова влада – для нової влади. Головне – це закон, головне – це людина, головне – це її права. Дуже сподіваюсь на вашу підтримку. Дякую за увагу.
Дякую. До слова запрошується Бурміч Анатолій Петрович, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя".
Прошу передати слово депутату Качному.
Качний, "Опозиційна платформа – За життя".
Шановний головуючий, шановні колеги! Хотілось сьогодні звернути вашу увагу на наслідки тих законів, які вчора були прийняті, що стосується підприємців. І це стосується якраз підприємців мікробізнесу. На жаль, з цими людьми – з асоціаціями, які об’єднують малий і середній бізнес не було проведено жодної консультації щодо цих законопроектів. А що відбувається? Ці закони повинні були нібито вивести з тіні бізнес, а насправді ті підвищені податки, які сьогодні накладаються на малий бізнес, не дають можливості їм сьогодні працювати, як ви вчора казали, "білими". Говорили, що ці законопроекти подаються для захисту "білого" бізнесу. Ви вважаєте, що великий бізнес сьогодні є "білим", а ті, хто сьогодні працюють в мікробізнесі, є "сірими" чи "чорними". Навпаки, ми сьогодні забираємо можливість у них працювати в режимі того податку, який сьогодні дає можливість їм кормити свою сім’ю і надавати хоч якісь маленькі можливості для розвитку. Сьогодні до мене звертаються багато підприємців, які говорять про те, що вони будуть вимушені виїжджати у Польщу, відкривати там свій бізнес і працювати в інших країнах. Десь близько 70 тисяч гривень по розрахунках потрібно одному підприємцю для того, щоби підключитися для нових правил РРО – це і бухгалтер, це і принтери, і інше – вони зробили повний розрахунок. Тому, шановні колеги, я хотів би, щоб ми з вами звернули увагу на наслідки цих законів, і на часі приймання Закону 1210, який і збільшує штрафи в багато разів, і сьогодні та ситуація, яка буде прийнята з так званими стукачами, дає можливість сьогодні багатьом аферистам зробити все можливе, щоб шантажувати підприємця при видачі того чеку, який буде плануватися зробити чи чесним чи нечесним чеком. Шановні колеги, хочу сказати, що це багато тисяч сімей, багато тисяч людей, які сьогодні чекають від нас з вами правильних рішень. Ми говорили про те, що ми знімаємо податковий тиск, насправді, ми все робимо, щоб сьогодні підприємець відчував себе в цій країні менш захищеним, ніж раніше. Дякую за увагу.
Дякую. Бобровська Соломія Анатоліївна, фракція політичної партії "Голос".
Передаю слово Вакарчуку Святославу.
Святослав Іванович Вакарчук, фракція політичної партії "Голос".
Доброго ранку, шановні колеги! Доброго ранку, шановна президія! Ви знаєте, що, як я вже вчора зазначав, Верховна Рада формує засади внутрішньої та зовнішньої політики. Президент та Міністерство закордонних справ їх здійснюють. Вже багато тижнів діяльності нового Президента відбуваються міжнародні переговори, відбувається обмін заручників, відбуваються інші дуже важливі речі. Але ми так і не почули стратегії нової виконавчої влади щодо нашої міжнародної політики і, в першу чергу, наших відносин з Російською Федерацією, з країною-агресором. Саме тому ми вимагаємо скликати спеціальне засідання, закрите засідання комітету профільного, на яке запросити віце-прем’єра з питань європейської інтеграції, запросити міністра закордонних справ, запросити представника Офісу Президента, який опікується цими питаннями, а також усіх членів делегації ПАРЄ, яких делегували фракції, для того, щоб обговорити ці питання, виробити спільну позицію і, нарешті, відповісти на багато питань конкретних, які хвилюють нас уже сьогодні. Чи формуємо ми, чи ні делегацію в ПАРЄ, чи беремо ми участь в наступній сесії? Якщо беремо, то як ми себе поводимо, як ми координуємо наші дії з колегами з інших країн, які підтримали нас у минулій сесії, які чекають від нас чітких відповідей і чітких декларацій і зобов’язань. Також дуже важливо зрозуміти перед потенційною зустріччю в "нормандському форматі", якою є стратегія України там, що, кому і як ми обіцяли, яким чином буде змінюватися політика по відношенню до тієї політики, яка робилась раніше попередньою владою, а якщо вона не змінюється, то які нові підходи. І якщо Президент називає зустрічі проривними, то в чому цей прорив, і на які компроміси ми маємо йти? Верховна Рада є частиною команди, яка формує засади зовнішньої політики, і разом, підкреслюю, тільки разом ми можемо приймати виважені стратегічні рішення, які будуть рухати країну вперед. Дякую.
Дякую, Святослав Іванович. Южаніна Ніна Петрівна, фракція "Європейська солідарність". Софія Федина, фракція "Європейська солідарність".
Шановне українство, сьогодні з трибуни мушу говорити про ті речі, про які би мав на увесь світ кричати Президент України і кожен парламентар, натомість зберігається горде мовчання. Восьмого вересня відбулися чергові вибори у місцеві органи влади, які провела Московська федерація в окупованому нею Криму. Я нагадаю, що Московська федерація кожні вибори використовує задля того, щоби узаконити свою присутність на окупованих територіях і показати лояльність населення, зокрема в даному випадку кримчан і кримських татар. Ці вибори засудили цивілізовані держави світу на чолі з Європейським Союзом, Сполученими Штатами Америки, які водночас і підтвердили підтримку територіальної цілісності і суверенітету України. Але в контексті виборів ми мусимо говорити також ще про кілька дуже вагомих нюансів. Перше, що ці так звані нелегітимні вибори в Криму, вони порушують Конституцію і законодавство України, а водночас основоположні норми міжнародного права, починаючи зі Статуту ООН, Женевської конвенції, Гельсінського заключного акту та багатьох інших резолюцій. Я розумію, що вам нецікаво, але з поваги до Криму, будь ласка, послухайте. Також дуже важливий момент в тому, що ми маємо безпрецедентну ситуацію на цих виборах, коли явка склала заледве 33 відсотки – це є вдвічі менше ніж було на подібних виборах в 2014 році і ці вибори ми можемо розглядати як показник протестних настроїв в Криму. І в даному випадку в цьому контексті тим паче важливе наше прагнення приєднатися до Північноатлантичного альянсу, бо це гарантуватиме безпеку держави. Третій важливий момент – це те, що останнім часом в усіх переговорах Крим чомусь виноситься на маргінес і в багатьох переговорах про Крим просто навіть не згадується. І ми вимагаємо, щоб Крим був позиціонований у кожній позиції, оскільки боротьба за Крим – це є боротьба за Україну. Крим в своїй боротьбі об’єднує українську державу. І ми вимагаємо повного відновлення територіальної цілісності і суверенітету української держави. Але в цьому контексті я наголошу ще про одну жахливу подію, яка відбулася учора і загрожує безпеці української держави. Президент Чехії Мілош Земан прийняв делегацію Світової ради підкарпатських русинів, і вони обговорювали більшу автономію українського Закарпаття. Ця організація має прямі контакти з Московською федерацією, яка використовує цю організацію для дестабілізації ситуації на заході України. І я прошу Службу безпеки України, Раду нацбезпеки і оборони України зробити все можливе, щоби запобігти сепаратистичним настроям на заході України. І наостанок. Цієї ночі поранено шестеро військовослужбовців. Правда, гарне перемир’я? Я нагадаю, що даси Путіну руку – він відкусить голову. Тому ні – поступкам агресору. Слава Україні!
Крулько Іван Іванович, фракція "Батьківщина".
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні народні депутати, шановні українці, сьогодні я хотів би поговорити про сутність парламентаризму. Першого серпня 1991 року на цій трибуні, ще в парламенті УРСР, виступав Президент Сполучених Штатів Джордж Буш - старший, який закликав тодішніх депутатів підтримати союзний договір і залишитися частиною Радянського Союзу. Ця промова ввійшла під назвою "котлета по-київськи". Через три тижні український парламент прийняв рішення про Акт державної незалежності України, а 1 грудня на референдумі 92 відсотки українців проголосували за незалежну Україну. В 2004 році український парламент в драматичний період помаранчевої революції вирішив політичну кризу. В 2014 році український парламент, коли палав Майдан, показав, що в Україні є парламентаризм і залишився єдиним легітимним органом в українській державі на той момент. Парламентаризм – це те, власне, на чому базується українська державність. І тому коли сьогодні ми з вами спілкуємося про дуже швидкі зміни, ми як "Батьківщина" підтримуємо дуже швидкі зміни. Але щоб ми з цими швидкими змінами не викинули і не знищили парламентаризм в Україні. У нас є кілька законопроектів, які стосуються змін до Регламенту. І я закликаю президію Верховної Ради, закликаю всі фракції зібрати робочу групу і серйозно про це поговорити. Бо коли народний депутат України, по суті, залишиться будь-яких прав в цій сесійній залі, навіть виступити по поправці до законопроекту, який розглядається, коли парламент перетвориться у кнопки, тоді в ключовий момент історії України, а він може настати, не буде кому стати на захист української держави. Тому питання того, щоб захистити статус народного депутата, кожного, хто тут сидить з новообраних народних депутатів – це є наше з вами завдання. Так, закони треба приймати. Але вони мають прийматися у відповідності до Регламенту. Так, не потрібно спаму законодавчого. Але народний депутат повинен мати право виступити з трибуни, захистити свій закон, захистити свої поправки і мати можливість пояснити українському народу, чому той чи інший закон є шкідливий для держави. Ось для чого потрібен парламентаризм. Наша контрольна функція має бути збережена. І незалежно від того, депутат у владі чи депутат в опозиції, він залишається представником українського народу з усіма повноваженнями, які надані Конституцією і законами України. Тому ми, як фракція "Батьківщина" заявляємо, що будемо стояти на захисті парламентаризму, будемо захищати права народних депутатів. І вважаємо, що ми зобов’язані напрацювати комплексні зміни до Регламенту.
Дайте завершити.
комплексні зміни до Регламенту Верховної Ради. Щоб всі права і можливості і влади, і меншості були в повній мірі збережені Законом про Регламент. Дякую.
Дякую. Кулініч Олег Іванович, позафракційний.
Олег Кулініч, 147 виборчий округ, Полтавщина. Шановний пане голово, шановні колеги, шановні виборці! Хотів би вчергове озвучити одну з найболючіших проблем, яка існує сьогодні в державі, – це проблема наших доріг. Неодноразово піднімалось це питання в минулому скликанні. Дещо вдалося зробити. Але проблем ще дуже і дуже багато. Найближчим часом парламент зайде в бюджетний процес, і це питання є вкрай актуальним. Якщо дороги міжнародного і регіонального значення у нас більш-менш якось ремонтуються, то дороги місцевого значення, дороги територіального значення перебувають в жахливому стані. І якщо цьому питанню не приділити належну увагу, ми просто їх втратимо і будемо їх закривати, що вже, до речі, робимо і зараз. Нагадаю, що наші дороги фінансуютьсь з дорожнього фонду, наповнення якого відбувається за рахунок акцизу на вироблене і ввезене пальне, але тільки 35 відсотків всього фонду іде на фінансування доріг місцевого значення. Для прикладу. Наприклад, беру Полтавську область, у нас таких доріг 8 тисяч кілометрів. На 2019 рік фінансування 800 мільйонів гривень. За ці кошти по мінімальній технології можна зробити 150 кілометрів доріг, а доріг в області 8 тисяч. Що робити з цією ситуацією, не знає ніхто. Ці цифри говорять про те, що ми більше втрачаємо кожного року, ніж будуємо. Зараз починається, нагадую, бюджетний процес, і дуже важливо приділити належну увагу фінансуванню якраз доріг місцевого значення, щоб привести їх в абсолютно нормальний стан. У мене і моїх колег мажоритарників є багато напрацювань ще з минулого скликання, ми обов’язково будемо долучатися до бюджетного процесу, будемо подавати пропозиції на 2020 рік до Бюджетного кодексу. Але хотілося б, щоб якраз і Кабмін, і особливо Мінфін, і Міністерство інфраструктури взяли це питання на контроль і подумали чіткий механізм збільшення наповнення дорожнього фонду і саме якраз фінансування доріг місцевого значення. Тому я прошу вважати мій виступ депутатським запитом до Прем’єр-міністра України Олексія Гончарука з вимогою взяти це питання під особистий контроль і приділити належну увагу в майбутньому на 2020 рік фінансування доріг місцевого значення. Тому що, якщо ми цього не зробимо, в найближчі роки ми втратимо наші дороги на місцях і у нас будуть величезні-величезні проблеми. Дякую.
Дякую. Час для виступів вичерпано. Шановні колеги, переходимо до наступного питання. Відповідно до статті 23 Регламенту Верховної Ради України вноситься пропозиція про включення до порядку денного другої сесії проекту Закону (реєстраційний номер 1046) про концесію. Чи необхідне обговорення? Якщо ні, ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного другої сесії проекту Закону реєстраційний номер 1046 про концесію. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:38:00]] За-272 Дякую. Рішення прийнято. 272 – за, проти – 0, утримались – 33. Переходимо до розгляду питань порядку денного. Перше питання – це. Вам на розгляд надано проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо конфіскації незаконних активів осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, і покарання за набуття таких активів. Пропонується розглянути його за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:38:47]] За-249 Дякую. Рішення прийнято. За – 249, проти – 27, утримались – 41. Переходимо до розгляду питання. Доповідач – Представник Президента України у Конституційному Суді України Федір Володимирович Веніславський.
Доброго дня, шановні колеги, шановна президія. Президент України Володимир Зеленський в порядку статті 93 Конституції України вніс на розгляд Верховної Ради України і визначив як невідкладний законопроект України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо конфіскації незаконних активів осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, і покарання за набуття таких активів. Про що йде мова в цьому законопроекті під номером 1031. Мова йде про кілька ключових моментів. Перша ключова річ, на яку я хотів би звернути увагу і просив би вас дослухатися. Мова йде про те, що з Кримінального кодексу України рішенням Конституційного Суду України було визнано неконституційним положення про незаконне збагачення, яке мало шквал критики, я маю на увазі рішення Конституційного Суду України, і внаслідок чого було припинено дуже багато кримінальних проваджень за незаконне збагачення. Мова йде про те, що посадові особи органів державної влади, органів місцевого самоврядування, які мають активи, які в багато разів, в багато сотень тисяч разів перевищують їхні легальні доходи, на сьогоднішній день отримали легальну можливість їх декларувати, в тому числі і за допомогою електронного декларування. Тому що негативних юридичних наслідків за набуття таких активів у власність не існує. Саме тому цей законопроект покликаний забезпечити притягнення винних осіб, які набули незаконним чином активи у власність, які виконують функції органів державної влади або органів місцевого самоврядування, для того, щоб їх притягати до кримінальної відповідальності. Мова йде про те, що вартість таких активів у 15 і більше тисяч разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян. Також передбачено, що буде через рішення в цивільно-процесуальному порядку стягуватися незаконні активи в дохід держави за позовами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, а у випадках, передбачених законом, за рішенням Генеральної прокуратури, коли мова йде про незаконні активи саме працівників Спеціалізованої антикорупційної прокуратури. Тобто в даному випадку мова йде про те, щоб високопосадовці.
Дайте завершити, будь ласка.
Посадовці органів державної влади, які, використовуючи своє службове становище, набувають у власність активи, злочинним фактично шляхом, несли і юридичну відповідальність в плані кримінально-правової відповідальності і цивільно-правову відповідальність. Тобто щоб ці активи в цивільно-правовому порядку, навіть до винесення обвинувального вироку суду, за спеціальною процедурою, передбаченою Цивільним кодексом, Цивільним процесуальним кодексом, вилучалися в дохід держави. Тому я пропоную підтримати за основу і в цілому цей законопроект і повернути нарешті те конституційно-правове, кримінально-правове, цивільно-правове регулювання, яке довго очікує український народ. Дякую.
Дякую, Федоре Володимировичу. До слова запрошується з альтернативного законопроекту 1031-1 Фріз Ірина Василівна.
Шановний пане Голово, шановні колеги, на ваш розгляд виноситься законопроект реєстраційний номер 1031-1, який було подано нашою фракцією. Він стосується того, що ми пропонуємо, за рішенням Конституційного Суду, прибрати редакцію статті 368-2 з Кримінального кодексу України так, яка втратила чинність, і така, яка суперечить чинному законодавству. Разом з тим, ми пропонуємо редакцію статті 368-5 в такій редакції. "Доповнити Кримінальний кодекс України новою статтею, за якою визнається кримінальна кара на набуття особою, уповноваженою на виконання функції держави або місцевого самоврядування, у тому числі опосередковано, активів, а також зменшення її фінансових зобов’язань, розмір яких перевищує правомірно отримані доходи такої особи більше ніж одну тисячу неоподаткованих мінімумів громадян". Над запропонованою редакцією, слід зазначити, що працювало велике коло експертів та громадських діячів. Зокрема, також в роботі брали участь представники Конституційного Суду, Вищого суду, Генеральної прокуратури, Служби безпеки, Спеціальної антикорупційної прокуратури, НАБУ, Національної поліції, ДБР, представники посольств США, ЄС в Україні, Представництва МВФ в Україні, Світового банку в справах в Україні, Білорусі та Молдови, Консультативна місія Європейського Союзу, Антикорупційна ініціатива ЄС в Україні. Я хочу зазначити, що ми пропонуємо редакцію статті, яка є більш зваженою і більш фахово виписаною, і просимо підтримати саме наш законопроект. Дякую.
Дякую. До слова запрошується з альтернативного законопроекту 1031-2 народний депутат України Устінова Олександра Юріївна.
Шановні колеги, якщо говорити про альтернативні законопроекти, то різниця лише в одному: в сумі, в порозі, який встановлюється, коли чиновник все ж таки отримує кримінальну відповідальність, а не лише конфіскацію майна. Що пропонується законопроектом, який ми зараз розглядаємо і про який щойно говорив пан Веніславський. Пропонується, що до 15 майже мільйонів гривень, 14,5, якщо бути точним, все, що ти накрав, в тебе можуть максимум – конфіскувати. Посадити тебе ніхто не зможе. Якщо говорити про такий поріг, то я вам можу назвати принаймні прізвища двох народних депутатів, які сидять в цій залі і які не підпадуть під кримінальну відповідальність, незважаючи на те, що ми проголосували за зняття депутатської недоторканності, тому що вони не попадуть під суму цього майна, а справи проти них саме за незаконне збагачення було відкрито свого часу Національний антикорупційним бюро. Я продивилися всі справи Національного антикорупційного бюро, їх було 65 по статті "Незаконне збагачення". З них лише 15 попадає під поріг, під ту суму, яку нам зараз пропонують проголосувати. Всі інші люди автоматично би отримали, вибачте мене, амністію. Тому що, да, можливо, у них би забрали квартиру, можливо, у них забрали б машину, але у них ніхто не забере кеш, який вони зберігають і потім після звільнення підуть і куплять ще кілька квартир і машин. Вибачте мене, будь ласка, це не можна назвати криміналізацією незаконного збагачення, це можна назвати амністією корупціонерів, коли ми зараз настільки високо піднімаємо поріг, що ми не зможемо притягти до відповідальності цих людей. Ми своїм законопроектом пропонуємо опустити цей поріг до 3 тисяч неоподаткованих мінімумів або близько 3 мільйонів гривень. Три мільйони гривень – це порядку 100-120 тисяч доларів. Це хороша машина елітна, це квартира в Києві, це те, що можна не лише конфіскувати, а після чого людину вже можна притягати до кримінальної відповідальності.
Дайте завершити, будь ласка.
Ми всі нещодавно бачили плівки, оприлюднені Національним антикорупційним бюро, і слухали, як голова Окружного адмінсуду Києва Павло Вовк багато на них чого наговорив. Так от я вам скажу, на нього була заведена справа по незаконному збагаченню Національним антикорупційним бюро. По тому порогу, який зараз пропонується нам голосувати, він не був би притягнений до кримінальної відповідальності так само, як, наприклад, і голова Національної поліції Сергій Князєв. Тому фракція "Голос" підтримує повернення криміналізації незаконного збагачення. Але я дуже прошу вас.
Дайте завершити, 10 секунд.
Опустити поріг, тому що 15 мільйонів – це амністія. Ми будемо підтримувати в першому читанні, але в комітеті вимагаємо все ж таки дійти компромісу і опустити поріг. Дякую.
Дякую. До слова для співдоповіді запрошується голова Комітету з питань антикорупційної політики Красносільська Анастасія Олегівна.
Доброго ранку шановне панство! Комітет з питань антикорупційної політики розглянув законопроекти 1031, 1031-1 і 1031-2 і рекомендує Верховній Раді України ухвалити за основу і в цілому законопроект 1031. Це законопроект, який повертає кримінальну відповідальність за незаконне збагачення і запроваджує інструмент так званої цивільної конфіскації необґрунтованих активів високопосадовців. Чому цей законопроект потрібен? Після рішення Конституційного Суду ми втратили можливість повернути до бюджету України щонайменше 500 мільйонів гривень, і це тільки сума за тими справами, які вже розслідувалися Антикорупційним бюро. Кожного дня, коли незаконне збагачення не є злочином, навіть в цю конкретну хвилину якийсь чиновник насолоджується майном, придбаним за вкрадені в українців гроші, і є абсолютно безкарним. Для такої ситуації немає жодного виправдання, і ми маємо, безумовно, повернути кримінальну відповідальність за незаконне збагачення і запровадити інструмент цивільної конфіскації. Це наше зобов’язання за Конвенцією ООН проти корупції, це наше зобов’язання перед Міжнародним валютним фондом. Я би також хотіла, колеги, розвіяти деякі міфи щодо інструменту цивільної конфіскації необґрунтованих активів високопосадовців. Перше. Це визнаний світом інструмент. Це працює в Великобританії, це працює в Сполучених Штатах, це працює в Грузії, в Швейцарії, цей список можна продовжувати. Друге, друзі. Цей інструмент застосовуватиметься виключно в судовому порядку. Тільки Національне антикорупційне борю, Спеціалізована антикорупційна прокуратура і Вищий антикорупційний суд в якості додаткових запобіжників використовують цей інструмент. Ні про які корумповані старі нереформовані органи і зловживання йтися не муситиме. Наступне, колеги. Довести незаконні статки чиновника муситиме саме правоохоронний орган. Про порушення презумпції невинуватості, яка в принципі.
Дайте завершити, 30 секунд.
Про порушення презумпції невинуватості в жодному разі не йдеться. І, нарешті, колеги, такий інструмент Європейським судом з прав людини визнано таким, що відповідає Європейській конвенції з прав людини. Це рішення Європейського суду "Гогітідзе проти Грузії" 2015 року. Жодних причин немає, чому не запроваджувати цей інструмент. Відповідно, ми дуже просимо підтримати законопроект 1031. Дякую щиро.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися по фракціях: два – за, два – проти. Павлюк Максим Васильович, фракція політичної партії "Слуга народу".
Доброго ранку! Прошу передати слово Галині Янченко.
Галині Ігоревні Янченко, фракція політичної партії "Слуга народу".
Доброго всім дня! Отже, давайте згадаємо, що ми маємо на увазі, коли говоримо про незаконне збагачення. Йдеться про одержання службовою особою неправомірної вигоди у значному розмірі, тобто йдеться про те, що якась людина, якій ми з вами спочатку довірили представляти наші інтереси, управляти нашими ресурсами і так далі, зловживає нашою довірою і краде у нас з вами, у платників податків, кошти. Саме це і є одна з основних взагалі таких виявів корупції. Саме завдяки незаконному збагаченню велика кількість високопосадовців наживали високі статки, не притягалися до відповідальності, і сьогодні у нас з вами є можливість повернути цю справедливість нарешті назад. Тут уже зазначалося про нашуміле рішення Конституційного Суду, прийняте у лютому 2019 року. Хотіла би розповісти вам теж трошечки детальніше про це конституційне подання. В лютому за поданням народних депутатів, половина з яких у 2015 році голосували в цій самій залі за норми про незаконне збагачення, Конституційний Суд скасував цю норму. Тому сьогодні я звертаюся до всіх народних депутатів, по-перше, підтримати цю норму, підтримати повернення цієї норми, з одного боку, і, з іншого боку, також проявляти. не ставити політичну доцільність вище задачі подолати таке ганебне явище в Україні, як корупція. На самий кінець хотіла сказати, що цей законопроект, який сьогодні подається як законопроект від Президента, він є значно більш досконалим ніж законопроект, який прийнятий в 2015 році, і окрім того, що він більш виважено прописаний і в частині тягаря доказування, він також підсилює. підсилюється нормою цивільної конфіскації. Тобто, фактично, нашою задачею є не посадити усіх на світі, а якраз повернути ті вкрадені активи, які були вкрадені службовими.
Дайте завершити, будь ласка.
службовими особами у нас з вами. Тобто наша основна задача – це повертати кошти, які вкрадені у нас з вами., а вже в другу чергу – саджати тих, хто винен, але знову ж таки починаючи від більшого порогу відповідальності. Дякую.
Дякую. Слово надається Юлії Клименко, Клименко Юлії Леонідівні, фракція політичної партії "Голос".
Передаю слово Ярославу Юрчишину.
Ярослав Юрчишин, фракція "Голос".
Шановні депутати, дуже хочу подякувати громадським організаціям таким, як Центр протидії корупції, Transparency International та нашим міжнародним партнерам і новій політичній команді, яка активно включилася в те, щоби виправити нелогічне і неконституційне рішення, вибачте за тавтологію, Конституційного Суду по скасуванню незаконного збагачення, ну і було знайдемо механізм цивільної конфіскації. Це необхідно і оперативно, в тому числі, приймати. Але, насправді, хочу наголосити, що занадто високий рівень кримінальної відповідальності, починаючи з понад 14 мільйонів, виводить дуже багатьох від відповідальності. І в даному випадку, зважаючи, що такі суми залишаться у підозрюваних в злочинах, є великий шанс, що вони будуть просто банально відкуплятися. І в даному випадку, нам не вдасться ні повернути кошти і ні притягнути до відповідальності, власне, людей. Хочу нагадати одне з гасел президентської кампанії Володимира Зеленського "прийде весна – будемо саджати". Так от, поставивши таку високу планку саджання, скоріше за все, весни доведеться чекати дуже довго. Фракція "Голос" буде підтримувати за основу і, все-таки, намагатимемося переконати наших колег опустити планку кримінальної відповідальності. Це надзвичайно важливо. Дякую.
Дякую, шановні колеги. Герасимов Артур Володимирович.
Прошу передати слово Вікторії Сюмар, "Європейська солідарність". Дякую.
Вікторія Петрівна Сюмар, фракція "Європейська солідарність".
Колеги, надзвичайно важливий законопроект. Він був прийнятий Верховною Радою минулого скликання, але, як ви знаєте, був визнаний Конституційним Судом таким, що не відповідає Конституції України. І сьогодні якщо ми хочемо повернути криміналізацію незаконного збагачення, то очевидно, цей законопроект має бути бездоганним і точно відповідати українській Конституції. Водночас там є ціла низка моментів, які однозначно потребують уточнення, з нашої точки зору. Зокрема там є навіть різниці в таблиці і в тексті законопроекту, де цей поріг визначається 15 тисяч неоподаткованих мінімумів доходів громадян і 12 тисяч, і це є неприпустимими помилками в таких важливих документах. Але й інші важливі нюанси, зокрема як суд буде оцінювати докази. У справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави суд виносить рішення на користь тієї сторони, докази якої були більш переконливими порівняно з доказами іншої сторони. Тобто ніхто не буде доводити, чи ви отримали законно чи незаконно, просто докази більш переконливі чи менш переконливі. Це достатньо оціночне судження, яке ми в судовий процес вносимо. І я вважаю, що його треба уточнити з тим, щоб не було тут зловживань. Далі, що таке термін "законні доходи"? Законні доходи означає доходи, правомірно отримані особою із законних джерел, зокрема джерел, визначених у пункті 7 частини першої статті 46 "Про запобігання корупції". Відкриваємо цю статтю, це перелік того, що ви декларуєте. І ви там побачите, що пункт 7 – це лише ваші доходи за місцем роботи безпосередньо – зарплата і таке інше. Але там не врахований пункт 8 – наявні грошові активи, тобто ваші збереження. Якщо ви щось купили зі збережень, які ви отримали, коли були підприємцями, до того як стали, наприклад, державним чиновником, то це вже не може вважатися таким як порушення даного закону і ці активи можуть підлягати конфіскації. Я вважаю, що такі речі треба уточнювати. І тут, якщо це законні доходи, то мова має йти про всі доходи, які сплачені податки, а також.
Дайте завершити, будь ласка.
А також всі доходи, зокрема і членів сім’ї, якщо вони задекларовані. Тут також є, пропускається ця норма, на що ГНЕУ звертає вашу увагу. Тому, дивіться, диявол криється в деталях. Це дуже хороший закон і хороші наміри, але часом хороші наміри, хорошими намірами вимощена дорога до пекла. Давайте так, щоб цей закон працював на справедливість, а не відкривав двері до рейдерства. Дякую.
Дякую. Слово надається Шуфричу Нестору Івановичу, фракція "Опозиційна платформа – За життя".
Дякую, шановний Голово. Прошу передати слово Славицькій Антоніні, народному депутату. Дякую.
Включіть, будь ласка, мікрофон Славицькій Антоніні. З місця включіть, будь ласка, мікрофон.
Будь ласка, передайте слово Славицькій Антоніні ще раз.
Славицькій Антоніні включіть, будь ласка, мікрофон з місця.
Дякую, шановні колеги. Наша фракція "Опозиційна платформа - За життя" буде підтримувати в першому читанні законопроект Президента 1031. Але ми вважаємо, що положення цього законопроекту до другого читання мають бути суттєво доопрацьовані з тим, щоб вони не суперечили Конституції, а також враховували суттєві зауваження, які виклало зокрема науково-експертне управління Апарату Верховної Ради. Також вважаємо, що цей гарний законопроект не повинен кінець-кінцем стати інструментом вибіркового переслідування політичних опонентів. Дякую. Ми підтримуємо за основу.
Дякую. Слово з мотивів надається Власенку, Сергію Власенку, фракція "Батьківщина".
Дякую, пане Голово. А тепер давайте попробуємо про цей законопроект поговорити без політичних гасел, а професійно. Я стояв так само на трибуні Верховної Ради в лютому 15-го року і говорив, що фракція "Батьківщина" беззастережно підтримує боротьбу з корупцією, в тому числі із незаконним збагаченням. Але я тоді сказав, що, колеги, в такій редакції, як приймався той закон, він буле визнаний неконституційним Конституційним Судом. Мені тоді говорили, ні, це не так, це буде по-іншому. Через 3 роки, на жаль, недолуга редакція того закону допомогла корупціонерам уникнути відповідальності. Це перше. Тепер друге. Про це ніхто не сказав, цей закон не лише про корупціонерів, цей закон про всіх. Тому що тут є треті особи, невідомо які, які за якимись невідомими вказівками щось там робили. Колеги, я приймав участь в одній справі про усні вказівки кримінальні, ніхто нічого не довів, людина просиділа в тюрмі 3 роки. Що це таке? Тобто мова йде про всіх, а не лише про корупціонерів. Тепер що тут пропонується іще? Зворотна дія закону в часі – раз. Передача в АРМА і реалізація майна до визнання.
Дайте завершити.
Дякую. Розкриття банківської та будь-якої таємниці по будь-якій особі, не лише по корупціонерах, без рішення суду, лише за письмовим запитом керівника НАБУ або керівника ДБР. Це суд про арешт майна без участі особи, майно якої арештовується. Це можливість, ну, я вже не кажу про презумпцію невинуватості. І нам кажуть, що 14,4 мільйона – це велика сума, я погоджусь, з одного боку. Але, з другого боку, шановні колеги, при нашому рівні роботи наших експертів будь-яка крива хата в селі може бути оцінена в 14 мільйонів, і сільські депутати можуть стати такими видатними корупціонерами, а всі мешканці села стануть третіми особами, бо вони всі спілкуються з своїми.
Сергій Володимирович, регламент, вибачте.
10 секунд завершити. 10 секунд.
10 секунд дайте.
Тому я дуже прошу не допомагати корупціонерам, уникати відповідальності і прийняти нормальний закон. Дякую.
Тарас Іванович Батенко, депутатська група "За майбутнє".
Доброго дня, шановні колеги, 2 хвилини, якщо можна.
З мотивів – хвилина, Тарасе Івановичу.
Депутатська група має ті самі права, що і фракція. Давайте все-таки витримувати цю норму, закон.
Але два – за, два – проти.
Шановні друзі, ми всі сюди з вами прийшли жити і працювати по закону. Ми розуміємо потрібність цього закону, він наболілий, і люди чекають покарання корупціонерів, яких вистачає в будь-яких коридорах і кабінетах влади, в тому числі і в парламентській залі, в якій ми сидимо. І люди чекають покарання, посадок і арештів. Однак ми розуміємо, що благі наміри повинні переслідуватись беззастережною правовою оболонкою. Ми хочемо жити по закону. І в цій ситуації ми не розуміємо багатьох речей, які закладені в цьому законопроекті. Ми не розуміємо норми щодо поширення дії цього закону на факти незаконного збагачення протягом останніх 4 років до набуття чинності даного закону. Но ми порушуємо конституційну процедуру. Закон не має зворотної сили! Вже цього одного факту вистачає для того, щоб цей законопроект відправити на доопрацювання і привести у відповідність до Основного Закону України. Ми не розуміємо поняття, що таке "законні методи".
Дайте 30 секунд.
Коли не враховуються доходи членів його сім’ї. Ми не розуміємо, що таке критерій "переконливість у судах"? Коли людина йде переконувати своє право на відповідні. на відповідне майно набуте. А ми розуміємо, які суди і кому вони можуть надати цей критерій переконливості. Друзі, наша країна, на жаль, відома тим, що є випадки переслідування невинуватих і не переслідування винуватих. Тому давайте з вами жити у правовій державі. Дякую.
Дякую, Тарасе Івановичу. Обговорення питання завершено. Переходимо до голосування. Законопроекти будуть ставитись на голосування в порядку реєстрації. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття у першому читанні за основу проекту Закону (реєстраційний номер 1031) про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо конфіскації незаконних активів осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, і покарання за набуття таких активів. Готові голосувати? Шановні народні депутати, ставлю на голосування та прошу підтримати. [[11:04:36]] За-316 Дякую. Рішення прийнято. За – 316, проти – 0, утрималось – 38. Покажіть, будь ласка, по фракціях. Фракція "Слуга народу" – 237, "Опозиційна платформа – За життя" – 24, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 14, "За майбутнє" – 2, "Голос" – 20. позафракційні – 19. Дякую. Відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення на половину строків підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 1031) про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо конфіскації незаконних активів осіб, уповноважених на виконаннях функцій держави або місцевого самоврядування, і покарання за набуття таких активів. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:05:40]] За-254 Рішення прийнято. 254 – за, проти – 26, утрималось – 66. Переходимо до наступного питання порядку денного. Вам розданий проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо окремих питань здійснення габаритно-вагового контролю (реєстраційний номер 1047). Пропонується розглянути цей законопроект за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:06:24]] За-265 За – 265, проти – 9, утрималось – 56. Рішення прийнято. Законопроект розглядається за скороченою процедурою. Слово для доповіді надається народному депутату України Кубракову Олександру Миколайовичу. Олександре Миколайовичу, прошу до трибуни.
Доброго дня, колеги! Шановний Дмитре Олександровичу, шановні народні депутати, до вашої уваги пропонується законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо окремих питань здійснення габаритно-вагового контролю (реєстраційний номер 1047 від 29.08). Законопроект визначений як невідкладний Президентом України та на першому засіданні Верховної Ради 29-30 серпня 2019-го. Даний законопроект спрямований на збереження автомобільних доріг загального користування та використання їх відповідно до технічних умов експлуатації, тим самим виключаються надмірні витрати бюджетних коштів на усунення наслідків такого руйнування. Впровадження автоматичного вагового контролю транспортних засобів є елементом забезпечення безпеки дорожнього руху. Переважна більшість автомобільних доріг України збудована у 60-70-х роках минулого століття. Внаслідок безконтрольного руху транспортних засобів, вагові параметри яких перевищують дозволені норми, автомобільні дороги зазнають значних передчасних руйнувань, що призводить в тому числі до послаблення обороноздатності держави, ми все це бачили у 13-х, 14-х, 15-х роках. Конструкції автошляхів не в змозі отримувати навантаження, які виникають під час руху вантажних транспортних засобів, і 97 відсотків автомобільних доріг вже втратили несучу здатність. У 2014 році на автомобільній дорозі Київ-Чоп проводився експеримент було встановлено автоматичний ваговий контроль. В результаті цього експерименту було доведено, що близько 30 відсотків транспортних засобів мають значне перевищення вагових параметрів. Діюча система, ну, ми бачимо, що неспроможна забезпечити габаритно-ваговий контроль на належному рівні. Ми всі знаємо як працювала "Укртрансбезпека" минулі роки. Ми всі знаємо, хто прикривав керівника "Укртрансбезпеки", тут навіть є люди присутні в цьому залі, які не давали звільнити його, да, майже всі останні роки. Суть.
Дайте завершити, будь ласка.
Суть законопроекту полягає в тому, щоб законодавчо закріпити можливість фіксації порушень в автоматичному режимі, передбачити градуювання штрафних санкцій, конкретизувати відповідальних осіб, які будуть нести адміністративну відповідальність за правопорушення, встановити відповідальність за невиконання водіями транспортних засобів, що здійснюють автомобільні перевезення пасажирів та вантажів вимог уповноважених осіб "Укртрансбезпеки" про зупинку транспортного засобу. Прошу усунути граматичну помилку, а саме зачитую під стенограму: "У пункті 2 пункту 1 розділу цифри 60 замінити на цифри 48 у зв’язку з тим, що зміни вносяться законопроектом, стосуються статті 48, а не статті 60 Закону України "Про автомобільний транспорт". Прошу підтримати прийняття законопроекту 1047 за основу, адже наші перевізники, економлячи тисячі гривень на кожному рейсі, вони знищують те, що коштує мільярди гривень. Дякую.
Дякую. Але, Олександр Миколайович, прохання дотримуватись регламенту. Дякую. Слово для співдоповіді надається першому заступнику голови Комітету з питань транспорту і інфраструктури Клименко Юлії Леонідівні.
Добрий день, шановні колеги! Я хочу почати зі статистики, з насправді страшної статистики. 2018 рік: у нас 100 тисяч державно-транспортних пригод, з них з постраждалими – 25 тисяч. В цих ДТП в 2018 році загинуло 3 тисячі 300 людей і 30 тисяч отримали поранення. Це в тому числі Україна знаходиться мабуть на одному з останніх місць по безпеці на автодорогах. В тому числі це результат перевантаження вантажного транспорту, габаритного транспорту, який їздить по наших дорогах. І я думаю, що наші колеги з південних і східних областей це бачать набагато більше, тому що там дороги просто знищені фактично. Тому також хочу сказати статистику, що 10 відсотків навантаження додаткового на дорогу руйнують на 30 відсотків цю дорогу. Тобто амортизація дороги, скорочується термін експлуатації на 30 відсотків. Тобто фактично з Державного дорожнього фонду ми неефективно витрачаємо кошти на те, щоби ремонтувати дороги. Законопроект 1047 був розглянутий комітетом, підтриманий одностайно, в незалежності від політичної приналежності, тому що ми вважаємо, що неефективне використання грошей дорожнього фонду, перевантаження автомобілів і корупційна складова, яка зараз є в отриманні, фактично в отриманні, дозволів на перевозку повинна піти в минуле. І цим законопроектом, законопроектом 1047, передбачається автоматична фіксація без втручання людини. Такі комплекси будуть встановлені по всій Україні, на всіх дорогах загального користування національного значення. Також буде усунутий людський фактор і буде автоматичне зважування автомобілів, що призведе до покращення якості доріг, що призведе до того, що дорожній фонд буде використовуватися знову ж таки якісно і ефективно. І третє. Штрафи, які будуть отримуватися за перевантаження автомобілів, будуть також направлятися.
Дайте 10 секунд.
для ремонту доріг. Тому ми дуже просимо підтримати цей законопроект в першому читанні за основу. Якщо якісь є пропозиції, прохання звертатися до комітету, будемо раді. Ми підтримаємо як комітет.
Дякую. Шановні народні депутати, прошу записатись: два – за, два – проти, для виступу від фракцій. Бондарєв Костянтин Анатолійович, фракція "Батьківщина".
Доброго дня, шановна президія! Доброго дня, шановні колеги! Доброго дня телеглядачі! Шановні друзі, це, дійсно, перший крок до побудови сучасної інфраструктури. Наша фракція буде підтримувати прийняття в першому читанні цього законопроекту. Але я хочу зауважити, що цим законопроектом пропонується побудувати шість таких комплексів. Але тільки місто Київ має необхідність в побудові таких 10, якнайменше, комплексів. А взагалі на Україні треба побудувати мінімум 100. Це питання треба розглядати в комплексному режимі. І я вважаю, що до другого читання, можливо, міністерство попрацює з відповідними інвесторами і запропонує розширити цю програму. І все ж таки будувати, чим скоріше, 100 комплексів. Як я сказав раніше, наша фракція буде підтримувати голосування за основу цього законопроекту. Дякую.
Дякую. Слово надається Гринчук Оксані Анатоліївні, фракція ""Слуга народу".
Всім доброго дня! Прошу передати слово Скічко Олександру.
Олександр Скічко, фракція ""Слуга народу".
Доброго дня, шановна президія, шановні колеги! Хотів би трішечки виправити свого колегу з приводу шести комплексів. Це насправді пілотний проект, і в законопроекті не йдеться про кількість абсолютно, у законопроекті сказано, що дати можливість штрафувати в автоматичному режимі. Комплексів буде встановлено набагато більше, і цим займається, в першу чергу, Кабінет Міністрів. Ми сьогодні говоримо про те, що доріг в Україні немає, і говоримо про те, що потрібно виділяти кошти на їх ремонт. Давайте будемо говорити відверто, до тих пір, поки ми не приберемо з доріг України фури по 200 тонн, а я нагадаю, що рекорд було зафіксовано 202 тонни фура при нормі 40 тонн, то жодних доріг у нас в Україні не буде. Тому дуже прошу вас підтримати цей законопроект. Більше того, він сьогодні надзвичайно важливий не лише для розвитку і ремонту доріг, а для розвитку так само і річкового транспорту, і залізничного. Тому що сьогодні, якщо фура везе 200 тонн, то вона не піде на річку, тому що це є економічно абсолютно невигідно. Тому закликаю всіх підтримати, безумовно, наша фракція буде підтримувати. І моє було б побажання, щоб ми його підтримали не тільки за основу, а і в цілому, тому що цей законопроект необхідний вже сьогодні. Дякую.
Дякую. Батенко Тарас Іванович, група "За майбутнє".
Прошу передати слово пану Дмитру Лубінцю.
Дмитро Валерійович Лубінець, депутатська група "За майбутнє".
Шановна президія, шановні колеги! Депутатська група "За майбутнє" буде підтримувати цей законопроект, ми його вітаємо, але у нас є деякі зауваження. Перше. Чому в рамках цього автоматичного, як би, проекту ви встановлюєте тільки шість, а кажете потрібно встановлювати по всій Україні? Тому ми вітаємо, але, всі ми чітко розуміємо, великі вантажні автомобілі розбивають дороги, коли везуть свою продукції в першу чергу в порт. Чому у нас розбиті Одеська область, Миколаївська, Херсонська, Бердянськ, Маріуполь? Та тому що великі вантажні автомобілі в першу чергу їдуть туди. У нас, до речі, 2 роки тому був встановлений рекорд, антирекод України, коли в Миколаївський порт приїхав автомобіль 180 тонн і зламав ваги прямо на в’їзді в порт. Тому, безперечно, дуже потрібний законопроект. Ми коштів виділяємо все більше і більше – дороги стають все гірше і гірше. Ми можемо загадати так само і західну Україну, у Львові така ж сама проблема. Тому, безперечно, дуже потрібний законопроект, ми його вітаємо, будемо надавати свої пропозиції до другого читання. Виступаємо за те, що і скоротили термін і подання поправок до 7 днів, і так само ми за це будемо голосувати. І хочемо показати, що дійсно порядок в дорожній галузі потрібно починати з того, що люди, які володіють великими транспортними компаніями, чітко повинні розуміти: є закон, не більше там 20 тонн на одну вісь, і потрібно це дотримуватись. Дякуємо, ми голосуємо "за".
Дякую. Бондар Михайло Леонтійович, фракція "Європейська солідарність".
Дякую. Бондар Михайло, 119 виборчий округ. Передайте, будь ласка, члену профільного комітету Величковичу Миколі.
Величкович Микола, фракція "Європейська солідарність".
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Фракція "Європейська солідарність" поділяє ідею посилення відповідальності за перевезення нашими дорогами великогабаритного транспорту, який не відповідає нормам. Ми поділяємо цю позицію, тому що ми були в попередньому скликанні, багато наших колег були одними зі тих, які приймали участь у прийнятті рішення і Закону про дорожній фонд, з якого зараз фінансуються дорожні роботи по всій країні як державного значення, так і регіонального. Однак я хотів би сказати, що в цьому законопроекті є деякі моменти, які треба доопрацювати до другого читання. А саме йдеться про наступні позиції. Перше. Про не чітке розмежування відповідальності між водієм і власником, коли це може бути одночасно і власник, і водій, коли відсутня норма відповідальності за те, що за вантаж, який перевищує вагу номінальну, яку може перевозити машина, і такої відповідальності немає серед власника вантажу. Тут також є нечіткі норми, які треба допрацювати стосовно можливих штрафів. Це ті позиції, які ми мусимо врахувати. Ми будемо, "Європейська солідарність" буде підтримувати цей законопроект у першому читанні. Тим більше, що норми цього законопроекту повторюють норми аналогічного законопроекту, який був розроблений ще у восьмому скликанні. До речі, тут є один з авторів, є депутатом зараз, теперішнього скликання, а ряд депутатів, які приймали участь у розробці того законопроекту, належать до фракції, який зараз є членом "Європейської солідарності". Дякую.
Дякую. Шановні колеги, всі бажаючі виступили, обговорення питання завершено. Переходимо до голосування. Ставлю на голосування. Прошу народних депутатів зайняти місця в залі, підготуватися до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в першому читанні за основу проекту Закону (реєстраційний номер 1047) про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо окремих питань здійснення габаритно-вагового контролю. Всі готові до голосування? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:21:22]] За-323 Дякую. Рішення прийнято. За – 323, проти – 0, утримались – 1. Шановні колеги, я хотів би вас запитати, були деякі пропозиції про те, щоби підтримати цей законопроект сьогодні в цілому. [[Шум у залі]] Давайте просто не затягувати. Єдине, про що говорили. одну хвилинку, я договорю. Говорили про те, що шість комплексів, колеги кажуть, що тут не шість комплексів, що це виключно пілотний проект. Може є в залі сенс проголосувати сьогодні в цілому? [[Шум у залі]] Якщо можна, я дам слово комітету ще. Юлія Клименко. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Я би хотіла сказати, що цей законопроект не визначає кількість комплексів. Сім комплексів, які зараз встановлюються в Києві і в Київській області, це є пілотний проект, який реалізується і місцевими органами влади, і Міністерством інфраструктури. Так само кількість і розташування були визначені виконавчим органом влади. Ми з вами – законодавчі, ми робимо рамку, далі виконавчий орган влади реалізує, встановлює за кошти міжнародних організацій. Це будуть кошти, які надані нам, здається, Світовим банком.
Дайте слово Величковичу Миколі. З місця включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Ми підтримуємо ідею цього законопроекту, але вважаємо, що необхідно деякі внести правки для того, щоби уникнути двочитань в деяких статтях, а друге, щоби зробити його ще кращим для того, щоби ті, хто відповідають за цю галузь, не уникали відповідальності. Тому я просив би все-таки до другого читання направити у комітет. Дякую.
Дивіться, наші дороги в такому стані сьогодні, що кожен день – це проблема. Я дам слово. Олександр Скічко.
Шановні народні депутати! Я перепрошую, пан Величкович, ну ми, насправді, проговорювали це абсолютно на комітеті, і ваша пропозиція з приводу того, що потрібно притягувати до відповідальності власників вантажу, вона не підтрималася, тому що це неможливо. Сьогодні має нести відповідальність той оператор, який взяв на себе відповідальність перевозити. Якщо буде штраф у вигляді більше двох мільйонів гривень, то жоден перевізник сьогодні не візьме на себе відповідальність перевозити такий вантаж, ну ми це обговорювали. А дороги сьогодні знаходяться в жахливому стані, і ми сьогодні голосуємо в цілому за те, щоби можливо було проводити стягнення і контроль в автоматичному режимі.
Дякую. Я хотів би дати ще хвилину нашим колегам з Кабінету Міністрів України, щоб і вони довели свою позицію і, можливо, це переконає зал все ж таки не затримувати цей, дійсно, важливий законопроект для нашої держави.
Дякую дуже. Віктор Довгань, заступник міністра інфраструктури України з питань європейської інтеграції. Шановні народні депутати, дві тези. Дуже важливо, я абсолютно підтримую народного депутата, члена комітету транспорту, щоб прийняти цей закон в цілому. Дуже просто: що зробить цей закон? От дві візуалізації, да, дві картинки. Інспектор трансбезпеки, який стоїть, в ручному режимі – корупційні ризики, людський фактор, і рамка. Я думаю, ви подорожували автомобілем дорогами Європи, навіть Білорусі, навіть Молдови. Рамка – і зразу вилазить десь на пульті Нацполіції чи нацбезпеки протокол. Все, тобто немає людського фактору. Штрафи виписані дуже актуально, там 5-10 відсотків переважно. Тому це, дійсно, системний закон, і він просто відкриє нам дорогу до виконання Угоди про асоціацію у сфері транспорту, інфраструктури. Тому від імені Міністерства інфраструктури ми дуже вас просимо. Їх буде значно більше, 10 – це тільки кошти Світового банку, це пілот навколо Києва. Це ми просто попробуємо, як це ставити. А насправді в нас уже 5 відсотків дорожнього фонду, на наступний рік це 5 відсотків від 75 мільярдів гривень, піде на безпеку, в тому числі на рамки. Ми маємо замінити інспекторів на дорогах рамками, Weigh-in-мotion. Дякую.
Дякую. По хвилині, Віктор Васильович Бондар і Василь Німченко.
Дякую. Надзвичайно важливий законопроект, дійсно абсолютно. Є проблематика в Україні доріг, всі це знають. І вирішити питання можна тільки тим, щоб навести порядок на дорогах, зменшити вагу машин, які їздять по наших національних дорогах. Є пропозиція підійти більш так, знаєте, дипломатично. Дмитро Олександрович, є Регламент. Якщо в залі нема депутатів, які мають заперечення або поправки планують внести, то по Регламенту ми можемо проголосувати в цілому. Але якщо є хоч одна людина, яка заперечує, то по Регламенту ми вимушені тоді, можемо проголосувати, скоротити термін розгляду і наступний вівторок проголосувати в цілому. Але якщо ніхто не заперечує, то абсолютно по Регламенту можна проголосувати. Дякуємо.
Віктор Васильович, я зараз не пропоную порушувати регламент. Я звертаюся до залу, всі ми з вами їздимо по наших дорогах, а деякі навіть не доїжджають там, де їздять наші виборці, і знають, що там десь і нема цих доріг. І цих доріг нема, тому що вони зруйновані транспортом, який везе по 200, по 180 тонн. Тому ми можемо це відкласти ще на 7 днів, але мені здається, що досить, ну, велика консолідація сьогодні є в залі і можна було б це підтримати в цілому сьогодні, не відкладаючи. [[Оплески]] Василь Німченко, фракція "Опозиційна платформа – За життя", хвилину, і давайте вирішувати, переходити до голосувань.
Шановні колеги, шановні колеги, наскільки я зрозумів, те, що поступила пропозиція – це не є ні зміни, ні доповнення до законопроекту. І навіть не було письмового подання з цього приводу, як того вимагає, до речі, Регламент. А тому вести мову, що та заява, про яку йшлось, це не принципова заява і не міняє суті чи зміни норми цього закону. А тому, якщо тим більше автор її, він не настоює на цьому, то я вважаю, що других пропозицій не було і можна ставити на голосування повністю та в цілому. Дійсно закон потребує прийняття.
Дякую. Останній Івченко Вадим Євгенович, фракція "Батьківщина".
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, дійсно важливий законопроект. Ми вже почали встановлювати такі комплекси на автомагістралі Київ – Чоп. В чому є плюс? В тому, що ми дійсно бачимо як руйнуються наші дороги от перезавантаження. Тільки в серпні, минулого місяця, "Укртрансбезпека" знайшла, ну, зробила штраф за перезавантаження більше 200 тонн. В Кіровограді зловили фуру зерна 115 тонн. Є маленька проблема. Ми готові підтримати, але є маленька проблема. Оплатив штраф і поїхав, а дорога руйнується. Тому потрібно вирішити проблему як це робиться в Австрії – відстій і перевантаження в інші транспортні засоби і хай вони везуть на місце доставки товару. Це важливо, бо збирати кошти – це одне, а збереження дорожнього покриття – це зовсім інше. Ми готові підтримати, але врахуйте цю пропозицію.
Давайте, давайте приймати цей законопроект. Я звертаюся до фракції "Європейська солідарність", прошу вас підтримати все ж таки. Ну, дивіться, весь зал підтримую цю ініціативу, єдина позиція – ваша. Якщо ви заблокуєте, ну, добре, але, я думаю, що. Я, я, ні. "Батьківщина" сказала, що вона підтримає, наскільки я зрозумів. Якщо ви не заперечуєте, я пропоную поставити це на голосування в цілому. [[Оплески]] Шановні колеги, ми можемо голосувати в цілому? Тому ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними правками законопроект (реєстраційний номер 1047) про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо окремих питань здійснення габаритно-вагового контролю. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:30:42]] За-331 Дякую, шановні колеги. Рішення прийнято. [[Оплески]] 331 – за, проти – 3, утримались – 13. Будь ласка, покажіть по фракціях. "Слуга народу" – 232, "Опозиційна платформа – За життя" – 22, "Європейська солідарність" – 18, "Батьківщина" – 11, "За майбутнє" – 14, "Голос" – 11, позафракційні – 23. Я всім дякую. І, шановні колеги, це важливий закон, який дасть змогу зрушити це з мертвої точки. Давайте переходити до наступного питання порядку денного. Проект Закону. Вам вноситься на розгляд проект Закону про внесення змін до Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" (реєстраційний номер 1037). Пропоную розглянути вищезазначений законопроект за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:31:50]] За-257 Дякую. Рішення прийнято. За – 257. Верніть, будь ласка. Проти – 4, утрималось – 47. Переходимо до розгляду питання по суті. До слова запрошується народний депутат. для доповіді запрошується народний депутат України Веніславський Федір Володимирович.
Шановна президія, шановні народні депутати! Я хочу нагадати всім народним депутатам, які присутні в залі, що під час роботи Підготовчої депутатської групи до першої сесії Верховної Ради України стало питання про Контрольну комісію з питань приватизації, яка передбачена Законом України "Про приватизацію державного і комунального майна". Мова стала про те, що ця комісія повністю є органом, який не відповідає Конституції України. Тому що в статті 89 Конституції України прямо передбачено, що Верховна Рада для попередньої підготовки розгляду питань, а також для здійснення контролю за. для виконання контрольних функцій утворює комітети Верховної Ради. Верховна Рада відповідно до статті 85 Конституції України, відповідно до частини другої статті 6 діє на підставі, в межах повноважень та на підставі, та у спосіб, що передбачені Конституцією України. Жодна норма Конституції не передбачає права Верховної Ради утворювати Спеціальну тимчасову комісію з питань приватизації, як це передбачено Законом "Про приватизацію державного і комунального майна". Тому стало питання про те, що цю комісію необхідно ліквідувати, а повноваження цієї комісії абсолютно легітимно, відповідно до Конституції України, буде виконувати відповідний комітет, до повноважень якого віднесено питання в тому числі управління державним майном, питання приватизації. Тобто Комітет з питань економічного розвитку. На засіданні комітету ми це питання розглядали і жодних заперечень щодо необхідності ліквідації цього штучного утворення не поступило. Тому, шановні народні депутати, я вас закликаю сьогодні проголосувати за основу і в цілому щодо цього законопроекту. Для того, щоб не ускладнювати роботу Верховної Ради ще зайвим питанням порядку денного на наступному пленарному засіданні чи на наступному, вірніше, тижневому пленарному засіданні, оскільки це не має жодного юридичного сенсу. Тому пропоную вам підтримати за основу сьогодні і в цілому і ліквідувати той орган, який нікому не потрібен, який є неконституційним. Дякую.
Дякую. До слова для співдоповіді запрошується голова Комітету з питань економічного розвитку Наталуха Дмитро Андрійович.
Доброго дня, шановні колеги, шановний Голово, президія! Комітет з питань економічного розвитку, справді, розглянув проект Закону 1037 на своєму засіданні, і мій колега Федір достатньо ґрунтовно пояснив причини його розгляду. Але я спробую додати дуже просту тезу: останній раз ця комісія збиралася в липні 2018 року. Відповідно ефективність діяльності цієї комісії можна поставити під великий сумнів, як і сам факт її існування, особливо враховуючи той факт, що Конституція не передбачає можливість створення такої комісії. Ми говоримо про оптимізацію процесів, ми говоримо про більш ефективне державне регулювання, ми говоримо про більш ефективні державні органи, ми говоримо про результат, а не про безкінечні процеси його затягування. Рік комісія, яка не збиралася, без жодних результатів – це точно неефективно. Відповідно пропозиція ліквідувати цю комісію поступила, і вона є абсолютно природньою, більше того, вона підкріплена вимогами чинного законодавства. Тому за результатами обговорення народні депутати України, члени комітету у своїй більшості прийняли рішення внести проект Закону України про внесення до Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" (1037) на розгляд Верховної Ради та за результатами розгляду в першому читанні рекомендувати прийняти за основу та в цілому як закон з техніко-юридичними опрацюваннями. Дякую.
Дякую, Дмитро Андрійовичу. Прошу записатись по фракціях: два – за, два – проти. Семінський Олег Валерійович, фракція політичної партії "Слуга народу".
Доброго дня! Семінський, 205 округ, "Слуга народу". Прошу передати слово. Підласа Роксолана, будь ласка.
Підласа Роксолана Андріївна.
Шановні колеги, фракція "Слуга народу" і я особисто закликаємо вас підтримати виключення із законодавства згадки про Спеціальну комісію з питань контролю приватизації. Чи має бути парламентський контроль за процесом приватизації? Однозначно, так. Чи має Контрольна комісія Верховної Ради з питань приватизації достатньо повноважень для здійснення цього контролю? Однозначно, ні. Давайте перестанемо себе обманювати. Єдиний, хто має реальні важелі впливу на МЕРТ і Фонд держмайна, це профільний парламентський комітет, від якого залежить проходження урядових законопроектів у сфері економіки, запитами і листами комісії багато не проконтролюєш. У нас було вісім скликань для того, щоб побачити тотальну неспроможність цієї комісії. В 2018 році в нас, нарешті, запрацювала мала приватизація через ProZorro.Продажі, яка принесла Україні 1,5 мільярда гривень за один рік. Чи доклала до цього руку комісія? Ні. Чи допомогла комісія змусити міністерство передавати державні підприємства на приватизацію? Теж ні. У звіті про роботу комісії сказано, що в шостому та сьомому скликаннях комісія працювала та розробила державну програму приватизації. І я хочу запитати, вибачте, чи потрібно 8 років для того, щоб розробити державну програму. За 8 років ProZorro.Продажі приватизує державного майна мінімум на 12 мільярдів гривень. І ще комісія розробила законопроект про Фонд держмайна. Це той самий Фонд держмайна, який сьогодні не робить нічого, крім блокування приватизації та прозорої оренди. І в мене запитання: навіщо витрачати кошти платників податків на утримання комісії, яка не має жодних повноважень. Тому я також пропоную голосувати цей законопроект за основу та в цілому. Дякую.
Колтунович Олександр Сергійович, фракція "Опозиційна платформа – За життя".
Шановний пане Голово, шановні колеги, безумовно, Комітет з питань економічного розвитку розглядав це питання. Але було в мене зауваження, я прошу його врахувати і не розглядати. голосувати сьогодні виключно в першому читанні. Поясню чому. Безумовно, не виникає сумнівів щодо ліквідації Комісії по приватизації. Але моя пропозиція заключається в тому, щоб статтю 9 сформулювати таким чином, не по Комісії по приватизації, а вказати контроль Верховної Ради щодо приватизації. І дати наступний текст: що з метою забезпечення контролю за здійсненням приватизації, додержанням законодавства України про приватизацію та аналізу її наслідків з числа депутатів функції контролю Верховної Ради щодо питань приватизації покласти на профільний Комітет Верховної Ради. Тоді ми в законі цьому власне безпосередньо 9 статтею і прописуємо норму щодо контролю. І я хотів би звернути, ще досить важливе питання, щодо актуальності ліквідації, власне вилучення цієї норми. Ми знаємо, що наступні питання, які будуть голосуватися, – це скасування переліку об’єктів державної і комунальної власності щодо приватизації і обмежень в цьому напрямку. Тому ми наполягаємо на тому, що необхідно якщо і підтримувати, то виключно в першому читанні і уже з поправками іти до другого читання. Дякую.
Дякую. Герасимов Артур. Кубів Степан Іванович, фракція "Європейська солідарність".
Шановні колеги, доброго дня! Шановний пане Голово, призидія! Хочу привітати першого заступника міністра економіки пана Кухту, який присутній. Ви знаєте, я би звернувся перш за все: не можна все хаяти, що все, що було, все було неправильно. Тому що з 2016 року, коли розглядало Міністерство економічного розвитку, торгівлі, Міністерство фінансів, в цілому уряд Фонд держмайна, поступово змінювали ситуацію. З другої сторони, акти з 1993 року, вони, ясно, не відповідають ні духу, ні змінам часу. Але ми повинні все робити в правовий спосіб і вирішення все-таки ефективності, а не ефективності процесу і забалакувати ті чи інші питання. Приватизація, яку ми почали у формі малої приватизації, починаючи з 2016 року дала непоганий результат. І саме площадка ProZorro, і команда ProZorro, і Міністерства економічного розвитку дала непогані результати. Якщо ми говоримо навіть в цілому і ми говоримо про 240 тисяч постачальників або 3 мільйони 400 закупівель, то це ця робота, яка зроблена командою вона позитивно повинна продовжуватись. Суть даного законопроекту про нібито неузгодження позиції Конституції з положеннями Закону про приватизацію. Ми довго радилися і сьогодні і вчора на фракції. Ми говорили про спеціальні контрольні функції. Ми говорили про те, що, безперечно, скликання парламенту в минулому повинні були здійснити кращі механізми. Внаслідок, що ми хочемо контроль парламенту передати під комітет. І я хочу сьогодні сказати, що три чи чотири чоловіки в підкомітеті не можуть отримати повністю функцій. Але тим шляхом потрібно йти і потрібно відповідно вирішувати питання для активної приватизації і ефективної приватизації. Аналіз актів уряду, Фонду державного майна, Національного банку, Фонду гарантування вкладів.
Дайте завершити, будь ласка.
вимагає і професійності, вимагає і механізму і вимагає парламентського контролю на рівні комітету в іншій якості. І треба подумати, який ми механізм запропонуємо, крім підкомітету. Тому що три чоловіки, коли ми говоримо про сотні тисяч закупівель, особливо малої приватизації, які не входять в площадку ProZorro, це велика правова робота, яку ми повинні робити. І не можемо ми сьогодні позбавляти парламент контролю за приватизацією. А ми повинні сказати два аспекти, що ми розробимо механізм, ми розробимо на рівні комітету і підкомітету, але ми запропонуємо цей механізм в перспективі. Після сьогоднішньої позиції нашої політичної партії "Європейська солідарність" ми будемо підтримувати даний законопроект. Дякую.
Дякую. "Голос". "Голос" першим піднімав. Ярослав Іванович Железняк, "Голос". Включіть, будь ласка, мікрофон з місця. Хвилина з мотивів.
Шановні колеги, доброго дня! Дивіться, відповідь на цей законопроект, приймати його чи не приймати, була дана в кінці серпня підготовчою депутатською групою, в якій я мав честь приймати участь. І тоді жоден представник цієї групи не зміг назвати хоча б один аргумент для того, щоб залишити цю комісію. Це рудимент. Це та комісія, яка, насправді, існувала декілька скликань просто для того, щоб у когось була краща візитівка. І, найголовніше, це був, жодним чином, не ефективний контроль за приватизацією. І дуже правильне рішення було прийнято підготовчою групою: передати ті невеликі повноваження і предмети відання до профільного комітету, який і турбується питаннями приватизації, керує призначенням голови Фонду державного майна і іншими питаннями, які пов’язані з приватизацією. Тому закликаю всіх нас просто зробити парламент трішки ефективнішим, позбавитися цього рудименту, як це було зроблено під час голосування 29 серпня, і, найголовніше, це підтримати цей законопроект. Я не вбачаю необхідності його.
Дайте 10 секунд.
Я впевнений, що цей законопроект і в такому вигляді може бути підтриманий, там він дуже короткий, тому це буде ефективним рішенням. Дякую.
Дякую. Іван Іванович Крулько, фракція "Батьківщина".
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Хотів би нагадати, що під час роботи підготовчої групи, яка готувала перше засідання Верховної Ради, якраз пропозиція мого колеги по фракції Андрія Кожем’якіна була в тому, щоб ця Комісія з питань приватизації була ліквідована. Не через те, що парламент не повинен мати контролю, а через те, що результатів роботи цієї комісії за минуле скликання не було ніяких. Більше того, минула влада провалила повністю програму приватизації і все робилося для того, щоб банкрутувати українські підприємства і потім їх віддавати за дарма. Приватизація державного майна повинна відбуватися таким чином, щоб готувати підприємство до приватизації, вони мали найвищу ціну і на відкритих аукціонах могли бути продані. Єдина чесна приватизація, яка відбулася за роки незалежності, це коли уряд Юлії Тимошенко повернув у державну власність "Криворіжсталь", а потім за рекордну суму, яка до сьогодні залишається рекордною, на відкритому аукціоні забезпечив її чесний продаж. Так потрібно робити приватизацію. Тому ми як "Батьківщина" підтримуємо це рішення.
Дайте 10 секунд.
Ми підтримуємо це рішення, стосовно скасування цієї комісії, у той же час нам треба формувати сильну спеціальну комісію з приводу по роботі з ветеранами.
30 секунд дайте.
Ми повинні забезпечити формування Тимчасової спеціальної комісії стосовно ветеранів, і це є наш обов’язок перед тими, хто захищав українську незалежність і наші кордони. І в той же час питання спеціальної функції по контролю за приватизацією мають бути передані у відповідний профільний Комітет з питань економіки. Ми як "Батьківщина" будемо підтримувати. Дякую.
Дякую. Обговорення питання завершено. Переходимо до голосування. Шановні колеги, прошу зайняти свої місця. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в першому читанні за основу проект Закону (реєстраційний номер 1037) про внесення змін до Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна". Прошу підтримати та проголосувати. [[11:47:32]] За-311 Дякую. Рішення прийнято. За – 311. Проти – 1. Утрималось – 4. Шановні народні депутати, мені як голові Підготовчої депутатської групи довелося бути на тому засіданні, де всі політичні сили та вже депутатські групи згодились з тим, що цю комісію треба ліквідувати. Скажіть, будь ласка, якщо немає заперечень, може ми це проголосуємо і в цілому сьогодні, щоб не затягувати цей процес? [[Оплески]] Добре, тоді, якщо немає заперечень, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону (реєстраційний номер 1037) про внесення змін до Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна". Прошу підтримати та голосувати. [[11:48:38]] За-313 Дякую. Рішення прийнято. За – 313. Проти – 3. Утрималось – 3. Закон прийнято в цілому з необхідними техніко-юридичними правками. Прошу показати по фракціях: "Слуга народу" – 228, "Опозиційна платформа – За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 21, "Батьківщина" – 16, "За майбутнє" – 8, "Голос" – 18, позафракційні – 22. Дякую. Шановні народні депутати, переходимо до наступного питання порядку денного. Вам розданий проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні (реєстраційний номер 1059). Я пропоную розглянути цей законопроект за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:49:45]] За-245 За – 245, проти – 4, утрималися – 56. Рішення прийнято. Переходимо до розгляду питання по суті. Доповідач – народний депутат України Шуляк Олена Олексіївна. Запрошую вас до слова.
Доброго дня, шановні колеги! Шановна президія, шановні народні депутати, до вашого розгляду запропоновано проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності (реєстраційний номер 1059). Всім нам зрозуміло, що сьогодні Україна програє боротьбу за залучення інвестиційних коштів серед наших європейських сусідів. Не зважаючи на те, що ми маємо колосальний потенціал, такий, як ресурсний і такий, як людський капітал. Звісно, що такі речі, як війна, окуповані території, вони не додають нам ніяких балів у цих змаганнях. Але ми як країна повинні працювати вдвічі, ні, мабуть в десятки разів більше, щоб нашу країну робити інвестиційно привабливою. Законопроект 1059, який логічно визнаний Президентом як невідкладний, демонструє саме оці перші кроки, які будуть сприйматися і зовнішніми, і внутрішніми інвесторами як позитивний сигнал. Сфери, на які розповсюджується, на які спрямований саме цей законопроект: захист прав акціонерів, забезпечення виконання договірних зобов’язань, сфера правосуддя та сфера будівництва. Буквально декілька слів про сферу будівництва. Законопроектом скасовується недолугий, самий корупційний податок, який ще називають як "податок на інвестиції", і це саме пайова участь. Майже всі країни Європи (виключення – маленьке місто в Ірландії) відмовилися від існування такого механізму, і на сьогодні саме цей недолугий пайовий внесок і є отою перепоною в залученні багатьох інвестицій в Україну. Дякую. Прошу підтримати цей законопроект за основу і в цілому.
Дякую. Слово для співдоповіді надається голові Комітету з питань економічного розвитку Наталусі Дмитру Андрійовичу. Ігор Марчук. Ігор Марчук, прошу до слова.
Добрий день, шановні депутати, шановний пане Голово! Комітет з питань економічного розвитку на засіданні 6 вересня 2019 року розглянув проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні за реєстраційним номером 1059, який був поданий народним депутатом України Шуляк Оленою Олексіївною. Метою законопроекту, як це вже було зазначено і, до речі, в Пояснювальній записці, є поліпшення інвестиційного клімату України за окремими напрямами та обраними внаслідок комплексної оцінки відповідності законодавства України кращим світовим практикам, описаним групою Світового банку у методології рейтингу Doing Busіness. А саме: це посилення захисту прав міноритарних акціонерів; відповідальність за збитки, завдані правочинами заінтересованістю рішення, про які ухвалив мажоритарний акціонер; також скасування пайового внеску, як ми всі знаємо, що це є, дійсно, корупційний податок на будівництво та інвестиційну діяльність; також скасування необхідності здійснювання грошової оцінки землі при передачі приватною особою земельної ділянки в заставу. І ще деякі новації стосовно додатково у сфері забезпечення виконання договірних зобов’язань вводиться інститут довірчої власності, а також у сфері діяльності товариства з обмеженою відповідальністю щодо особливостей діяльності цих товариств на підставі модельного статуту. Для реалізації мети, зазначеної в законопроекті, вносяться зміни до кодексу.
Дайте 10 секунд, часу нема, вибачте.
Добре. За результатами обговорення народні депутати України члени комітету прийняли рішення внести проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих.
Дайте договорити.
Дайте закінчити, будь ласка. Щодо стимулювання інвестиційної діяльності на розгляд Верховної Ради України та за результатами розгляду в першому читанні рекомендувати прийняти за основу та в цілому як Закон з техніко-юридичним опрацюванням за реєстраційним номером 1059. Дякую і прошу підтримати.
Дякую. Прошу записатись фракції: два – за, два – проти. Микиша Дмитро Сергійович, фракція політичної партії "Слуга народу".
Добрий день, колеги. Я до того, як стати народним депутатом, був заступником міського голови і добре розумію, що таке пайова участь і куди вона спрямовується. Хоч вона і розроблена для того, щоб було забезпечено розвиток інфраструктури, насправді цей податок майже ніколи не спрямовується саме на ці цілі. Більше того, він є настільки корумпований, що його скасування взагалі не має когось смутити. Тому я з цього питання дуже довго сперечався з Асоціацією міст України, і вони не змогли мене переконати в тому, що цей податок має бути залишений. Тому прошу підтримати цей законопроект і проголосувати його за основу і в цілому. Дякую.
Дякую. Павленко Ростислав Миколайович, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Дякую, шановний пане Голово. Прошу передати слово Степану Івановичу Кубіву.
Степан Іванович Кубів, фракція "Європейська солідарність".
Шановний пане Голово, панове в президії, заступнику міністра, хочу сказати, що цей законопроект є мені дуже знайомий, тому що він був розроблений Міністерством економічного розвитку. Ми подали його у Верховну Раду минулого скликання. На комітеті ми домовилися, що Міністерство економічного розвитку зараз підтвердило можливість подання даного законопроекту вже під новим номером і ми отримали на це лист і добро. Друге. Ми вносимо зміни до 5 кодексів України і більше як до 4 законів. Цей законопроект є абсолютно позитивний у міжнародному рейтингу ведення бізнесу і для потенційних інвесторів. Я би тут визначив 4 важливих позиції. Це, перше – захист прав міноритарних акціонерів товариств. Друге – посилення впливу загальних зборів. Третє – розширення механізму гарантування прав кредиторів. І четверте – це скасування зайвого фіскального навантаження, наприклад, скасувати сплату пайового внеску в розвиток інфраструктури населеного пункту чи скасування грошової оцінки земельних ділянок приватної власності, що передаються в заставу. Це дуже позитивні симптоми і позитивні кроки. Його дійсно можна прийняти в цілому, але я хочу звернути, пане Голово, увагу, що ГНЕУ на 5 сторінках дало свої зауваження і застереження. І ці зауваження, застереження не дозволяють, тому що там зачіплюється декілька десятків законів. Я пропоную: перше – підтримати в першому читанні, друге – скорочену процедуру, це на слідуючий тиждень ми його затвердимо, і попрацювати з ГНЕУ по тих питаннях, які стосуються не політики, а чисто законодавчих актів. Наша політична.
Дайте завершити.
Політична фракція, партія "Європейська солідарність" буде підтримувати даний законопроект за основу. І друге. Пропоную скорочену процедуру, щоб проголосувати на слідуючий тиждень в цілому. Дякую.
Дякую. До слова запрошується Івченко Вадим Євгенович, фракція "Батьківщина".
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, я хотів звернутися безпосередньо до монобільшості. Ми з вами пройшли вибори, ми спілкувалися з людьми, вони нам на кожній зустрічі давали доручення. Першочергові проекти – це, звичайно, проекти, які дозволять індексувати пенсії, заробітні плати підняти, зменшити тарифи, зробити доступну медицину. І ні в якому разі вони нам не давали доручення робити вкрай лобістські норми і проводити через законопроект. От скажіть, будь ласка, яким чином в цьому законопроекті з’являється захист кредитора? В обхід Закону про мораторій стягнення громадян, ми вводимо поняття "довірча власність". І тепер без суду і слідства у людини можуть забрати будинок, земельну ділянку, майно. Чи читаємо ми такі закони? Чи бачимо, що тут є певний лобізм фінансових установ? Колеги, це невірний підхід. І давайте з вами щиро і відверто скажемо, що тут є дві норми, які потрібно дискутувати. А друга норма – це пайова участь. Повірте, місцевим бюджетам потрібні компенсатори. Я не говорю зараз за великі міста, такі як Київ, але повірте, для бюджетів ОТГ це значні кошти. Це значні кошти, їх всього 4 відсотки. А тепер вам приведу приклад. Сьогодні середня вартість будівництва по країні – 9 тисяч гривень. Чотири відсотки – це 360 гривень. Ви що думаєте, забудовники, які говорять про міфи, що вони зменшать вартість житла, вони зроблять це, і це відобразиться на купівельній спроможності людей? Колеги, "Батьківщина" підтримує в першому читанні, якщо ми уберемо тут лобістську норму по кредиторам і будемо думати про громадян, і не даємо можливості колекторам забирати останнє поза Законом про мораторій про стягнення майно з громадян України. Це неправильно, колеги, вводити таким чином через довірчу власність можливість продавати майна без суду. Наголошую, без суду. Дякую.
Колтунович Олександр Сергійович, фракція "Опозиційна платформа – За життя".
Шановний пане голово, шановні депутати! Пан Кубів і пан Івченко, безумовно, слушні зауваження вже вказали. Я хотів би звернути увагу на те, що наші колеги з Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування якраз от і наголошували на цих проблемах. І ми, власне, розуміємо, щодо впливу на місцеві бюджети, тут необхідним є питання подальшого його доопрацювання. Зважаючи на те, що висновок ГНЕУ взагалі був відхилити, ми все-таки рекомендуємо його підтримати в першому читанні і впродовж там тижня його доопрацювати. Оскільки, власне, просто зважаючи, що назва йде "щодо стимулювання інвестиційної діяльності", він попав в Комітет з питань економічного розвитку. А от, власне, мають і пропозиції колеги з інших комітетів. І вони готові будуть в принципі вирішити це питання. Дякую.
Дякую. З мотивів, але хвилина. Тарас Іванович Батенко, депутатська група "За майбутнє".
Колеги, половина цього залу є депутати-мажоритарники. Депутатська група "За майбутнє" – це депутати-мажоритарники, які не підзвітні якійсь окремій політичній партії. Ми підзвітні людям, які нас обирали. І я сподіваюсь, що і інші депутати-мажоритарники так само пам’ятають, що вони підзвітні людям. Люди чекають грошей у себе, на свої інфраструктурні об’єкти, які роками не міняються, кошти соціально-економічного розвитку, які зупинені. Кошти Державного фонду регіонального розвитку, які зупинені зараз. І ми чекаємо, чи вони підуть, чи не підуть. І ми в цьому законопроекті закладаємо риси. Будь ласка, півхвилини. Закладаємо риси скасування обов’язку сплати пайового внеску у розвиток інфраструктури населеного пункту. Тобто ми ще більше позбавляємо можливостей для розвитку населених пунктів, за які ми з вами підзвітні. Тому, друзі, тих грошей недорахуються і школи, дитячі садочки, клуби і так далі. Таким чином, за відсутності належного державного фінансування зазначених потреб скасування додаткових джерел наповнення місцевих бюджетів, які закладаються в цьому законопроекті, нам видаються недоцільним категорично. Дякую.
Дякую. Ярослав Іванович Железняк, з мотивів.
Колеги, я буду дуже коротко. Цей законопроект, він не новий. Якщо я не помиляюсь, ще 3 роки тому його було внесення в минуле скликання, його активно підтримували, ми до цього з пані Марією Іоновою обговорювали, що скільки раз його ставили на голосування, 18-20, немає значення, але результат був один і той самий: його не приймали, а ми залишалися на задвірках різних рейтингів інвестиційної привабливості, в тому числі і Doing Business. І сьогодні у нас нарешті з’явився шанс для того, щоб вже наступної осені ми показали результат. Чи є цей законопроект досконалим? Напевно, ні. В нього можна вносити правки, для цього існує процедура другого читання. Але ми не маємо можливості сьогодні не прийняти цей законопроект. Це не тільки покращення бізнесу в Україні, це не тільки спрощення процедур, це найголовніше, що ми всі хочемо – це наше з вами звернення до іноземного національного бізнесу про те, що Україна змінюється, і вони можуть вкладати свої кошти і будувати тут економіку. Тому ще раз прошу підтримати цей законопроект, швидко його доопрацювати разом з Міністерством економіки і винести в зал вже.
Дякую, Ярославе Івановичу. Обговорення питання завершено. Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в першому читанні за основу проекту Закону (реєстраційний номер 1059) про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:05:43]] За-290 Проти – 2, утрималось – 34. Рішення прийнято. Відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення на половину строків підготовки до другого читання законопроекту реєстраційний номер 1059. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:06:17]] За-279 Дякую. Рішення прийнято. За – 279, проти – 10, утрималось – 29. Шановні народні депутати, оголошується перерва до 12:30.
Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. депутатів до зали. 12:30. Шановні голови фракцій, а запросіть, будь ласка, народних депутатів до зали. Шановні народні депутати, прошу займати свої місця.
Шановні колеги, прохання займати свої місця, ми продовжуємо наше засідання. Шановні колеги, прохання займати свої місця.
Шановні народні депутати, прохання зайняти свої місця. Шановні колеги, я розумію, що ми працюємо в турборежимі, але ж ми не працюємо в режимі гіперлупа і машини часу. Тому, якщо ми з вами домовляємось, що перерва в нас до 12:30, то вона до 12:30, а не до 12:50. Оскільки в нас є проблеми з пунктуальністю, я сподіваюсь, що найближчим часом вони зникнуть, але якщо так, то, на жаль, я вимушений запропонувати вам продовжити нашу роботу після 18, якщо це буде необхідно до того, як ми вичерпаємо порядок денний сьогоднішнього засідання. Тому продовжуємо нашу роботу. Прошу підтримати та проголосувати за вищезазначену пропозицію, саме продовжити засідання після 18 години, якщо це буде необхідно. Да, Михайло Миколайович Папієв, хвилина. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Шановні народні депутати України, я розумію, що можна усе, так, при наявності такої кількості голосів. Але я все ж таки просив би вас звертати увагу на Регламент Верховної Ради України. Якщо ви прочитаєте достеменно 19 статтю, то 19 стаття вона в імперативному вигляді фіксує, що у вівторок і п’ятницю проводяться лише ранкові засідання. Тобто не передбачає Регламент процедури ad hoc для середи. Я сказав вівторок, да? Для середи. В середу, відповідно до Регламенту, лише. Хоча ви можете проголосувати процедуру ad hoc, там, вечірнє засідання. Чи буде воно достатньо легітимне, це вже питання, скажемо так, не до Верховної Ради України.
Михайло Миколайович, при всій повазі, але якщо я правильно розумію, то і вашої фракції зараз поки що немає в залі. Якщо б ми працювали вчасно, то я думаю, що ми закінчили б о 18-й, як це було б необхідно. Але якщо в нас є поки проблеми з пунктуальністю, я думаю, що ми їх вирішимо. Впевнений, що якщо б всі рівнялись на вас і були такими ж пунктуальними особами, як ви, ну, дійсно, це правда, то нам би і не треба було б продовжувати нашу роботу. Тому все ж таки я звертаюсь з проханням до залу, прошу підтримати і на всяк випадок, щоб потім ми не створювали для себе проблем. Да, Князевич. Руслан Князевич, одна хвилина.
Шановний пане Голово, я хочу вам сказати, що, в принципі, щоб не допустити такого роду ситуацій, бо вони, дійсно, є неприпустимі, я просив би вас на майбутнє просто, коли закінчується час, відведений і встановлений вами для перерви, ви автоматично розпочинали засідання і не чекали, поки збереться сесійна зала. Оскільки я вам нагадаю, що кворум зараз нам не потрібен для розгляду питань, а він буде потрібний тільки на час голосування, за рішенням Конституційного Суду. І до того часу, поки буде голосування, зала буде достатня для того, щоби приймати рішення. Дякую.
Слушна пропозиція, але, на жаль, не зовсім вона можлива, тому що нам треба проголосувати за скорочену процедуру, а там треба 150 голосів. Коли я зайшов в зал, я зайшов в зал о 12:29, тут не було 150 народних депутатів. Тому я думаю, що давайте переходити. Прошу підтримати пропозицію щодо продовження роботи Верховної Ради України після 18-ї, якщо це буде необхідно, до вичерпання питань порядку денного. [[12:53:17]] За-251 За – 251, проти – 0, утрималось – 21. Дякую. Рішення прийнято. Але я сподіваюсь, що ми будемо працювати швидко та ефективно, не будемо запізнюватися і закінчимо так, як це необхідно, до 18 години. Шановні народні депутати, вчора, 10 вересня, на ранковому засіданні Верховної Ради України, під час голосування за президентський законопроект про імпічмент громадським рухом "Чесно" зафіксовано перший випадок кнопкодавства в Верховній Раді України дев’ятого скликання. З чим я вас і вітаю, на жаль. Я сподіваюсь, що після того, як ми приймемо всі необхідні закони, про які ми так з вами обіцяли народу України, це вже буде неприпустимо і неможливо в Верховній залі. Вимогу статей 84 Конституції України, статей 37, 47 Регламенту Верховної Ради України порушив позафракційний народний депутат України мажоритарник-самовисуванець Олександр Ковальов. Хочу зауважити, що такі дії є неприпустимими, ще раз. І сподіваюсь, що такого не буде в Верховній Раді України. Пішли далі. Переходимо до питань порядку денного. [[Шум у залі]] Це треба було переголосовувати, якщо б це було конституційне рішення, і це було б підставою для. А я впевнений, що якщо ви порахуєте кількість голосів, яка була віддана за цей законопроект, то. Я думаю, що коли, ви ближче знаходилися до народних депутатів. Я розумію, коли це зручно, всі погано бачать. Я пропоную перейти до розгляду питань порядку денного. Переходимо до наступного питання. Вам розданий проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення правової охорони географічних зазначень. Пропоную розглянути цей законопроект за скороченою процедурою. [[12:55:42]] За-256 Дякую. За – 256, проти – 0, утрималися – 0. Рішення прийнято. Питання буде розглядатися за скороченою процедурою. До слова запрошується для доповіді народний депутат України Підласа Роксолана Андріївна.
Шановні колеги, основна мета законопроекту 1065 – це запровадження належної охорони права інтелектуальної власності на географічні назви, бренди. Що це таке? Географічні зазначення – це назви регіонів та місцевостей, де традиційно виробляються товари з особливими властивостями та репутацією. Як правило, це продукти харчування та алкогольні напої, це унікальні товари, і ви часто про них чуєте, і всіх знаєте. Це вина бордо та к’янті або сири рокфор та фета. Підписавши Угоду про асоціацію, Україна взяла на себе зобов’язання охороняти європейські географічні бренди від підробок. Це означає, що ми, як країна, погоджуємося, що шампанське можна виробляти лише з винограду, який росте у французькому регіоні Шампань. Так ухвалення законопроекту 1065 означає, що українські виробники більше не зможуть виробляти українське шампанське, а прийдуть на загальносвітову практику та називатимуть свої вина ігристими. Це логічний підхід цивілізованих країн. Якщо ви вклали час та ресурси в розкрутку свого географічного регіону та географічної назви бренду, то ваше право на комерційне використання цього бренду повинно бути захищене державою. Українські назви, бренди також отримують правову охорону в країнах Європейського Союзу. Уряд вже формує перелік, до якого увійдуть, зокрема: гуцульська овеча бринза, мелітопольська черешня, закарпатське вино, карпатський мед та інше. Це сприятиме, в першу чергу, просуванню українського експорту. Тому прошу підтримати законопроект 1065. Дякую.
Дякую. До слова запрошується для співдоповіді голова Комітету з питань економічного розвитку Наталуха Дмитро Андрійович.
Шановна президія! Шановні колеги! Дякую. Роксана Андріївна, абсолютно влучно зауважила про те, чому цей закон надзвичайно важливий. І на Комітеті економічного розвитку на засіданні 6 вересня ми справді розглянули проект Закону 1065. Але я хотів би ще зауважити, що це закон, який не має одностороннього руху, це закон, який дозволить і українським брендам так само на рівних бути захищеними при торгівлі з країнами Європейського Союзу. Вже було зазначено про те, що такі географічно захищені бренди, як там коньяк, пармезан, іспанський хамон, істрійські оливки, вони мають беззаперечний захист. Але той факт, що у нас досі немає захищених львівських настоянок, вінницького сала або елементарно "Київського торта", це виключно питання наше з вами. І нам з вами належить дати стимул і підтримати українських виробників у тому, щоб вони на рівних конкурували з європейськими товарами на європейському ринку. Тому комітет за результатами обговорення прийшов до висновку внести проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення правової охорони і географічних зазначень (№1065) на розгляд Верховної Ради України та рекомендувати за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу. Дуже дякую.
Дякую, Дмитро Андрійович. Прошу записатись два – за, два – проти, на виступи від фракцій. Копанчук Олена Євгеніївна, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Сергію Бабаку.
Бабак Сергій, фракція політична партія "Слуга народу".
Шановна президія, шановні колеги! Підписавши Угоду про асоціацію, Україна взяла на себе низку зобов’язань, зокрема і гармонізацію законодавства у сфері захисту прав інтелектуальної власності. В минулому міжнародна спільнота нас постійно критикувала за відсутність прогресу в реформуванні цієї сфери. Давайте пригадаємо, як у 2018 році Сполучені Штати Америки призупинили дію торговельних преференцій для частини українських товарів. Саме відсутність прогресу в реформуванні сфери інтелектуальної власності б’є в першу чергу по українському експорту до багатьох країн світу. Проектом Закону 1065 передбачається імплементація в національне законодавство вимог статей 204, 207 Угоди про асоціацію, а також положення Регламенту ЄС номер 1151 від 2012 року про якість сільськогосподарських продуктів та продуктів харчування. Цей законопроект є одним з низки актів законодавства, які необхідно привести у відповідність із законодавством Європейського Союзу. Серед інших також законопроекти щодо винаходів та корисних моделей, промислових зразків, торговельних марок авторського та суміжних прав. Тому я пропоную стати на шлях цивілізованих країн та почати захищати інтелектуальну власність належним чином, бо без цього неможливий розвиток інновацій в Україні. Я прошу підтримати даний законопроект. Дякую.
Дякую. Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна, фракція "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Миколі Княжицькому. І рада, що ви наші ініціативи зараз опрацьовуєте як свої.
Микола Княжицький, фракція "Європейська солідарність" – да.
Так, я теж вітаю те, що Президент Зеленський як невідкладні визначає законопроекти уряду Президента Порошенка. Це добра традиція. Погано те, що законопроект 1065 слово в слово переписаний із законопроекту 0900, який перереєстрований на це читання, що є, звичайно, плагіатом, але плагіатом таким. Це – хороший плагіат, тому що ми підтримуємо цей законопроект. Єдине, що хотів би зазначити. Фракція за нього буде голосувати, очевидно. Що хотів би зазначити – те, що, знаєте, вінницьке сало масово не продається в Шампанії, і не дуже постраждає, я думаю, від цього законопроекту. А наші виробники шампанського і коньяку будуть страждати. Законопроект потрібно прийняти, але я просив би уряд звернути увагу на підтримку вітчизняних виробників харчової, спиртової промисловості, які, справді, будуть нести від цього збитки. Збитки неминучі, але саме тому вони потребують на програму спеціальної підтримки. Дякую. Фракція буде підтримувати.
Дякую. Михайло Миколайович Папієв, фракція "Опозиційна платформа – За життя".
Дякую. Шановні народні депутати України, шановні громадяни України, безперечно, що цей законопроект потрібен для імплементації європейського законодавства відповідно до Угоди про асоціацію між Україною та Європейським Союзом. Але я хотів би привернути увагу, в першу чергу, Кабінету Міністрів до наступних речей. Ми, чомусь, намагаємося першими щось зробити, хоча я знаю, що в міжнародній практиці як діють інші країни, вони діють завжди дзеркально і на паритетних засадах. Тобто ми можемо прийняти багато з нашої власної ініціативи речей, які перешкоди створять нові для наших товаровиробників і, при цьому, ми не будемо мати ну якогось зиску від цього. От дивіться, підписана була ця безглузда Угода про асоціацію, особливо її економічна частина. Що ми маємо сьогодні? Сьогодні по квотах закриті всі квоти для практично всіх українських товарів, тобто ми. Україна втрачає від цього. Зараз ми знову ж такі перепони робимо для наших товаровиробників. Що ми маємо від Європейського Союзу? Є якийсь крок назустріч? Я от – сам виходець з Буковини. І чи не буде після цього проблеми для виробників нашої бринзи, мамалиги? Тому що поруч Румунія є. Наскільки продукція наша буде збалансовано мати можливість бути представленою на європейському ринку? Тобто оці всі речі просив би я, щоби Кабінет Міністрів якось паритетно і дзеркально вводив, і щоби при цьому відстоювалися, в першу чергу, не якісь грантоїдські інтереси інших, а, в першу чергу, українські інтереси українських громадян і українських товаровиробників. Дякую.
Дякую. Якщо немає більше бажаючих виступити. Да, Дмитро Андрійович. 30 секунд, да, буквально 30 секунд. Включіть мікрофон Наталусі.
Дуже дякую, шановні колеги. Я надзвичайно радий, насправді, враховуючи виступ попередніх колег з приводу того, що вже після виборів ми з’ясували, що було не лише президентство певної особи, але й уряд його імені. Я думаю, що це надзвичайно чудове відкриття для нас усіх. Дякую.
Дякую. Так, обговорення питання завершено. Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в першому читанні за основу законопроекту (реєстраційний номер 1065) про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення правової охорони географічних зазначень. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:05:42]] За-310 310 – за, проти – 0, утримались – 10. Рішення прийнято, закон прийнятий в першому читанні за основу. Скажіть, будь ласка, може, є. в цілому? Готові голосувати в цілому? Добре. Ні? Ні – значить ні. Тоді відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення на половину строків підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 1065) про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення правової охорони географічних зазначень. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:06:44]] За-287 287 – за, проти – 3, утримались – 28. Рішення прийнято. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, у вас знаходиться проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про стандартизацію" (реєстраційний номер 1068). Пропоную розглянути вищезазначений законопроект за скороченою процедурою. Прошу підтримати та голосувати. [[13:07:26]] За-266 266 – за, проти – 0, утрималось – 49. Рішення прийнято. Законопроект буде розглядатися за скороченою процедурою. Слово для доповіді надається народному депутату України Підласій Роксолані Андріївні.
Шановні депутати, перед тим як я почну свою доповідь по 1068 я хочу сказати, тому що це питання знову буде підніматися, про начебто плагіат в законопроектах, які ми реєструємо. Стаття 10 Закону України про авторські і суміжні права нам говорить, що об’єктом авторського права не є документи, видані органами державної влади, в тому числі усі законодавчі акти, які опубліковані для ознайомлення. Це перше. Друге. Ми все погоджуємо і з урядом, і з Міністерством економічного розвитку. Якщо вони нам надають згоду на перереєстрацію, ми це робимо. Щодо законопроекту 1068 – це завершення реформи технічного регулювання, яка почалася в 2014 році. Законопроект остаточно закріплює добровільність використання стандартів на території України. Одразу хочу підкреслити, що усі вимоги щодо безпеки і здоров’я громадян в повному обсязі регулюються обов’язковими технічними регламентами, тому цей законопроект не створює жодних ризиків і український бізнес виграє від цього тричі, в першу чергу тому що законопроект 1068 зробить можливим укладення угоди про оцінку відповідності та прийнятності промислових товарів – це так званий промисловий безвіз, який значно скоротить витрати українського бізнесу на сертифікацію в країнах Європейського Союзу. Тому прошу підтримати законопроект 1068. Дякую.
Дякую, Роксолана Андріївна. До слова для співдоповіді запрошується голова Комітету з питань економічного розвитку Наталуха Дмитро Андрійович.
Дякую, шановні колеги. В додаток до того, що сказала Роксолана Андріївна, хотів би сказати, що на комітеті було розглянуто цей законопроект 1068. І чому він надзвичайно важливий? Тому що він фактично дає можливість Україні доєднатися до так званого договору АСАА, який визначається. умова якого визначається статтею 57 Угоди про асоціацію з ЄС. Що таке АСАА? Це угода про оцінку відповідності та прийнятність промислової продукції. І найважливіше, що ми маємо винести з цієї угоди, це пункт 2: "Торгівля товарами між сторонами в секторах, що охоплені цією угодою, буде проводитись на тих самих умовах, які застосовуються в торгівлі товарами між країнами-членами ЄС". Тобто, не будучи країною-членом ЄС, у нас виникає можливість торгувати з ними на рівні товарами промислового виробництва. Це означає, що, збільшуючи товарооборот, ми стимулюємо промисловість, стимулюючи промисловість, ми збільшуємо кількість робочих місць. І, таким чином, працюємо над тією задачею, яка поставлена урядом і Президентом, - збільшення ВВП і зростання. Тому комітет розглянув на своєму засіданні цей законопроект 1068 і рекомендував прийняти рішення – внести проект Закону 1068 на розгляд Верховної Ради та за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу. Дуже дякую.
Дякую, Дмитро Андрійовичу. Прошу записатися по фракціях: два – за, два – проти, на виступи. Піпа Наталія Романівна, фракція політичної партії "Голос".
Доброго дня! Ми вважаємо, що Закон 1068 варто підтримати за основу. Але там також великі висновки ГНЕУ, довгі, як його треба узгодити з іншими законодавчими актами, щоб він запрацював. Тому ми пропонуємо підтримати в першому читанні і доопрацювати, щоб це був справді якісний закон, а не створював нові перепони і непорозуміння для того, щоб він запрацював. Дякую.
Дякую. Слово надається Кисилевському Дмитру Давидовичу, фракція "Слуга народу".
Я прошу передати слово Марії Мезенцевій.
Марія Мезенцева, фракція "Слуга народу".
Вітаю, шановні колеги, вітаю, народе України! Угода про асоціацію, стаття 57, передбачає можливість для всіх українських виробників нехарчової продукції торгувати з країнами ЄС так само, як між собою торгують країни-члени. Щоб це стало реальністю для України, ми маємо укласти спеціальну угоду, про яку зазначив пан Дмитро Наталуха. Ця угода називається АССА. Що це означає на практиці, що це означає для українського бізнесу. Український експортер буде готувати пакет документів, який є скорочений для експорту. В такому разі, за результатами оцінки, ці стандарти будуть такими самими, як і в європейських інституціях, і не потребують додаткового підтвердження. Тому зараз на порядку денному стоїть законопроект 1068, який пропонує запровадити принципово-добровільне застосування стандартів, які ще установила угода Світової організації торгівлі. Хочу зазначити, шановні колеги, що даним законопроектом ми також будемо вносити в подальшому правки в Податковий кодекс та Митний кодекс. І прошу підтримати цей законопроект для того, щоб ми зробили цей шлях установчий разом. І за висновками Комітету, до якого я належу як заступниця голови, з європейської інтеграції у нас немає заперечень стосовно права Європейського Союзу. Прошу підтримати в першому читанні. Дуже дякую.
Дякую, Марина Сергіївна. Приходько Наталія Ігорівна, фракція. Колтунович Олександр Сергійович, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя".
Шановні колеги! Я хотів би звернути увагу, те, що прозвучало і від виступаючих, щодо промислового безвізу і взагалі щодо підходів і базових речей. Для того, щоб ми мали можливість вільно експортувати промислову продукцію на ринки Європейського Союзу, необхідно. ми маємо в першу чергу стимулювати це всередині країни – забезпечувати ресурсну базу для інноваційно-технологічної модернізації реального сектору економіки. Тому що, якщо попередній уряд нам робив розрахунки щодо того, що нам потрібно 165 мільярдів доларів для того, щоб перейти на ці технічні регламенти і стандарти в першу чергу по промисловій продукції. Тому ми з цього і виходимо, що невідкладним має бути законопроект Президента, в першу чергу, який якраз і стимулює впровадження підвищення ефективності промислового виробництва. І що стосується того, що казали колеги з "Європейської солідарності". Я з ними рідко погоджуюсь, але в даному випадку хочу погодитись. Тому що повторення тих проектів законів, які в минулому формувала та попередня влада, це, як на мене, як мінімум неправильно, тому що нова влада і нова команда, яка приходила, вона багато в чому декларувала відмінність економічного курсу і відмінність економічної політики від попередньої влади. Це аморально здійснювати такі речі і вносити їх повторно. Тому, як для мене. І підкажіть Президенту, щоб він таких речей більше не робив і не вносив ті проекти законів попередньої влади під своїм ім’ям як невідкладні. Дякую.
Дякую. Слово надається Лубінцю Дмитру Валерійовичу, депутатська група "За майбутнє".
Шановні колеги, ну, знову ж таки, дійсно, потрібний закон. Але я хочу звернути увагу всіх нас на висновок ГНЕУ – повернути на доопрацювання. Знаєте, інколи швидкість не дуже гарна справа, бо експерти та ГНЕУ надають численні зауваження, зокрема, недотримання єдності термінології, текст проекту не має безпосереднього відношення до предмету законопроекту, запропоновані зміни не є слушними, оскільки зміни вносяться до старої редакції закону. Окремі положення проекту не узгоджуються між собою. Необґрунтованою є відмова від стандартизації в галузі охорони земель та відтворення родючості ґрунтів та стандартизації у сфері землевпорядкування та картографічної діяльності. Так само виключення із ряду законодавчих актів положення щодо обов’язковості виконання стандартів у тих випадках, що не охоплюються Угодою ТБТ, не відповідають європейському підходу до стандартизації та не узгоджуються ні з законом, ні з вказаною угодою. Тому, колеги, ми, правильно, повинні голосувати за ці речі, але коли навіть наш орган, Головне науково-експертне управління вказує на численні недоробки цього законопроекту, тому тут і постає питання: а чи, дійсно, правильно ми настільки швидко все це продвигаємо? Тому, безперечно, ми не будемо підтримувати в такій редакції і хочемо звернути увагу все ж таки про те, коли ми виносимо в зал законопроекти, давайте прямо показувати позицію нашого Головного науково-експертного управління. Дякую.
Дякую. З мотивів – Кубів Степан Іванович, фракція "Європейська солідарність". З місця включіть мікрофон.
Шановний пане головуючий, шановна президія, шановні колеги, хочу сказати, що цей законопроект є дуже важливий. Друге. Що цей законопроект є євроінтеграційний, і ми разом з Іванною Климпуш-Цинцадзе розробляли його ще в 2017 році спільно із групою з Міністерства економічного розвитку, що і підтримали сьогодні даний законопроект. Буду говорити те, що не говорили, тому що в 2017 році було відповідне доручення, і ми на комітеті минулого тижня абсолютно погодились і доопрацювали цю редакцію, яка винесена в зал. Єдине, що не говорили, що відміна галузевої стандартизації, у зв’язку з чим протягом 15 років центральні органи виконавчої влади мають право у відповідних сферах діяльності і в межах своїх повноважень перевіряти, переглядати свої галузеві стандарти з метою переведення їх на національний рівень і на рівень підприємств чи скасувань. Це добровільне застосування стандартів вимагає і вимогам, і.
Дайте 10 секунд завершити.
вимагає стандартам і вимогам, які були підтверджені на засіданні комітету. Прошу підтримати в першому читанні. І друге – скоротити термін розгляду до другого читання.
Дякую, Степане Івановичу. Обговорення питання завершено. Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в першому читанні за основу проект Закону (реєстраційний номер 1068) про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про стандартизацію". Прошу підтримати та проголосувати. [[13:19:31]] За-286 За – 286, проти – 2, утримались – 31. Дякую. Рішення прийнято. Законопроект прийнятий у першому читанні за основу. Відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення на половину строків підготовки до другого читання законопроект реєстраційний номер 1068 про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про стандартизацію". Прошу підтримати. [[13:20:14]] За-278 Проти – 3, утримались – 30. Рішення прийнято. Дякую. Переходимо до наступного питання порядку денного. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про будівельні норми" щодо удосконалення нормування у будівництві (реєстраційний номер 1052). Пропоную розглянути вищезазначений законопроект за скороченою процедурою. Прошу підтримати та голосувати. [[13:20:51]] За-267 Проти – 1, утримались – 42. Рішення прийнято. Законопроект буде розглядатися за скороченою процедурою. Слово для доповіді надається народному депутату України Шуляк Олені Олексіївні.
Шановна президія, шановні народні депутати! До вашої уваги законопроект (реєстраційний номер 1052) про внесення змін до Закону України "Про будівельні норми", який стосується удосконалення нормування у будівництві. На сьогодні в Україні існує практика, що використовується лише один метод нормування в будівництві, він називається "розпорядчий". Він дістався нам в залишок, в спадок, від Радянського Союзу. І на сьогодні у світовій практиці використовуються більш сучасні, більш інноваційні методи, такі як цільовий та параметричний. На сьогодні ми цим законопроектом просимо додати, доповнити, щоб і в нашій країні наші архітектори-проектувальники могли використовувати більш сучасні підходи до нормування. Також законопроектом ми розширюємо коло базових організацій, організацій, які займаються розробленням державних будівельних норм. І просимо, щоб такими організаціями були і представники інститутів вишів третього і четвертого рівнів акредитації, представники Національної академії наук України, представники профільних організацій, саморегулівних тощо. Також пропонується зробити так, щоб всі державні будівельні норми, які є актуальними і обов’язковими до виконання, обов’язково розміщувались на веб-сайтах органів виконавчої влади і були в безоплатному доступі. Дякую. Прошу підтримати цей законопроект за основу і в цілому.
Дякую. Слово для співдоповіді надається члену Комітету з питань організації державного будівництва, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Юнакову Івану Сергійовичу. Іван Сергійович Юнаков. Шуляк Олена Олексіївна.
Я замість пана Юнакова. На засіданні Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування 6 вересня 2019 року було розглянуто законопроект (реєстраційний номер 1052) про внесення змін до Закону України "Про будівельні норми" щодо удосконалення нормування у будівництві. Як було зазначено, положення законопроекту спрямовано на те, щоб в Україні було запроваджено можливість використання в сучасному українському будівництві параметричного методу нормування та надання йому переваги. ГНЕУ у висновку на законопроект висловило низку технічних зауважень та рекомендує прийняти його в першому читанні. Відповідно, комітет рекомендує Верховній Раді України відповідно до пункту 1 частини один частини два статті 114 Регламенту Верховної Ради України проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про будівельні норми" щодо удосконалення нормування у будівництві для розгляду в першому читанні прийняти за основу та в цілому. Просимо підтримати. Дякую.
Дякую. Прошу записатися по фракціях: два – за, два – проти, для виступу. Шпак Любов Олександрівна, фракція політичної партії ""Слуга народу".
Передаю слово Віталію Безгіну.
Віталій Безгін, фракція політичної партії "Слуга народу".
Доброго дня, колеги! Ми дуже просимо підтримати даний законопроект за основу і в цілому, тому що саме впровадження параметричного методу дозволить завезти в Україну і додаткові інвестиції в будівництві, і, нарешті, перетворити наше будівництво на щось сучасне і не те, що підпорядковано застарілим нормам, народжених ще навіть не за часи незалежної країни, а в багатьох випадках до 1992 року. Ми наголошуємо те, що саме впровадження параметричного методу, воно не вбиває розпорядчий метод як такий, а лише робить параметричне домінантним, щоб покращити ситуацію і дозволити інвесторам та забудовникам здійснювати свою діяльність фахово і сучасно. Просимо підтримати за основу та в цілому, оскільки вважаємо даний законопроект неконфліктним. Дякую.
Дякую. Слово надається Наливайченку Валентину Олександровичу, фракція "Батьківщина".
Дякую. Прошу передати слово Андрію Пузійчуку.
Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина".
Пузійчук Андрій, фракція "Батьківщина". Шановний Голово, шановні колеги! Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про будівельні норми" щодо удосконалення нормування у будівництві містить прогресивні положення. Ключовою ідеєю законопроекту є впровадження параметричного методу нормування. Це має суттєво підвищити якість будівельних норм, повисити інвестиційну привабливість будівельного ринку як в цілому, так і поліпшити розвиток галузі. Він передбачає встановлення параметрів, які визначають безпеку, функціональність та якість об’єкта нормування. Це матиме безпосереднє відношення до якості життя та безпеки мешканців будівель. Зауважу, що цей підхід широко використовується в розвинених країнах. Для України він також має стати нормою. Фракція "Батьківщина" буде підтримувати прийняття законопроекту в першому читанні за основу. Дякую.
Дякую. Слово надається Лубінцю Дмитру Валерійовичу, депутатська група "За майбутнє".
Дякую. Прошу передати слово Бондарю Віктору.
Бондар Віктор Васильович, фракція. депутатська група "За майбутнє".
Дякую, шановні колеги. Надзвичайно важливий законопроект, наша депутатська група буде підтримувати. Якщо перевести, тут багато технічно говорилося про суть законопроекту, і простим людям важко було зрозуміти, про що мова йде. Переведу на просту людську мову. Для будівельників набагато простіше буде проектувати будинки, погоджувати будівництво, проходити етапи будівництва і вводити ці будинки в експлуатацію. По суті, це абсолютне поліпшення життя для будівельників України, для будівельних компаній, для тих, хто займається проектуванням, для тих, хто займається діяльністю в цій галузі. Тому ми будемо підтримувати важливий законопроект, цікавий законопроект, він, дійсно, робить інвестиційну привабливість України абсолютно по-іншому. Закордонні будівельні компанії зможуть прийти, робити сучасне проектування, сучасні бізнес-центри, сучасні гарні будинки, дома для людей простих. І оце, напевно, головне, що має робити держава: спрощувати процедури, давати новий інвестиційний клімат і давати можливість бізнесу в Україні ставати на ноги і перестати роздавати вже нарешті хабарі, які раніше треба було роздавати, щоб погодити ту злощасну документацію. Дякую. Підтримаємо.
Дякую. Микола Романович Великович, фракція "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Максиму Саврасову.
Максим Саврасов.
Добрий день, всіх вітаю! Хотів би поздоровити сьогодні всіх будівельників, можна сказати, що у нас сьогодні день будівельника в Раді. Дуже приємно, що це є одним із пріоритетів нової Ради, а я знаю, що тут багато представників забудовників, і сьогодні ці питання, вони об’єднують зал. Також дуже приємно, що за основу прийнятий закон, розроблений урядом Гройсмана, 6577, в ньому дуже багато таких норм, які є дуже прогресивними, але є деякі запобіжники, які все ж таки хотілось би розглянути під час другого читання. Є питання, і тому наша фракція буде підтримувати цей закон в першому читанні. І хотілось би всіх попередити, що якщо ми зараз розглянемо цей закон в першому читанні і в цілому, ми не зможемо внести в нього поправки, які стосуються корупційних запобіжників. Ми тільки в деяких питаннях будемо пригнічувати наших шановних забудовників. Тому всіх вітаю: відміна пайової участі, Закон про будівельні норми, єдина державна електронна система у сфері будівництва – я бачу, що на сьогодні це пріоритети нашої ради. Працюймо! Дякую.
Дякую. З мотивів слово надається Королевській Наталії Юріївні.
Шановні колеги, ми підтримуємо новий підхід до будівельних вимог і вважаємо, що цей законопроект можна приймати і в першому читанні, і в цілому, тому що сьогодні треба позбавлятися зайвих корупційних складових, які зазвичай приміняють при узгодженні тих чи інших документів. Але ж хочеться звернути вашу увагу на те, що ми вже багато років боремося за те, щоб доступність до будь-якого об’єкту та будівлі в нашій країні людей з обмеженими можливостями була завжди врахована. І тут треба окремо підкреслити, що право доступу до будь-яких об’єктів людей з інвалідністю потрібно зафіксувати також в цьому законопроекті.
Дякую. Обговорення питання завершено, переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в першому читанні за основу проект Закону (реєстраційний номер 1052) про внесення змін до Закону України "Про будівельні норми" щодо удосконалення нормування у будівництві. Чи готові народні депутати голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:32:23]] За-308 За – 308, проти – 0, утримались – 13. Рішення прийнято. Законопроект прийнятий у першому читанні за основу. Шановні колеги, скажіть, будь ласка, чи можемо ми розглядати його та голосувати в цілому? Чи є зауваження? Ні. Добре. Тоді відповідно до частини другої статі 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення на половину строків підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 1052) про внесення змін до Закону України "Про будівельні норми" щодо удосконалення нормування у будівництві. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:33:16]] За-266 За – 266, проти – 2, утримались – 52. Рішення прийнято. Переходимо до наступного питання порядку денного. Вам роздано проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо удосконалення порядку надання адміністративних послуг у сфері будівництва та створення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (реєстраційний номер 1081). Я пропоную розглянути цей законопроект за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:34:02]] За-263 За – 263, проти – 0, утримались – 50. Рішення прийнято. Законопроект будемо розглядати за скороченою процедурою. Слово для доповіді надається заступнику голови Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Шуляк Олені Олексіївні. Будь ласка, дайте 4 хвилини, тому що і від комітету буде виступати також Шуляк Олена Олексіївна.
Колеги, дякую. Шановна президія, шановні народні депутати, дійсно сьогодні в Раді день будівельника, але мені б хотілося, щоб сьогодні був день доброчесного будівельника. Тому сьогодні ми будемо розглядати законопроект (реєстраційний номер 1081) про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо удосконалення порядку надання адміністративних послуг у сфері будівництва та створення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва. Колеги, ми через півтора року будемо з вами святкувати день – 50 років з дня відправлення першого електронного листа. Але для того, щоб сьогодні отримати дозвіл на будівництво, інвестори з різних міст України повинні приїхати до Києва, привезти стоси паперових документів, попасти в прийомні дні та прийомні години лише для того, щоб подати документи для отримання дозволу. На сьогодні всі учасники ринку, будівельного ринку, які використовуються у різних будівельних процесах, вони взаємодіють з понад двадцятьма різними реєстрами даних. Усі ці реєстри є дуже розрізненими і не передбачають переважної взаємодії. Як я вже казала, отримати виписку потрібно ногами, тобто за особистим візитом. І дані в цих реєстрах, вони дуже часто дублюються і часто є неактуальними. Запровадження в Україні єдиної електронної системи в будівництві, по-перше, зробить більшість процесів у будівництві прозорими, підзвітними, а також скасує необхідність інвесторам з усієї України їздити з паперами до Києва. Система об’єднає в єдиний інформаційний простір всі дані про будівництво, про всі будівлі та про всіх учасників ринку. Запровадження електронного кабінету забудовника та публічного прозорого доступу до всіх даних допоможе в подоланні корупції на ринку, створить прозорі умови для інвесторів. Також система допоможе створити зручний та повний каталог усіх будівель в Україні і дозволить ефективно управляти ними. Прийняття законопроекту забезпечить не лише скорочення строків надання адміністративних послуг, а й підвищить їх якість, значно знизить корупцію і зробить роботу державних органів у цій сфері більш прозорою, підзвітною та публічною. І від комітету я зараз також можу, да, говорити? Будь ласка, від комітету. На засіданні Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування 6 вересня 19-го року було розглянуто законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення порядку надання адміністративних послуг у сфері будівництва, визначений Президентом як невідкладний. Як було зазначено, положення законопроекту спрямовані на покращення якості надання адміністративних послуг, зменшення корупційних ризиків і забезпечення публічності тощо. ГНЕУ у висновку на законопроект висловило низку зауважень і пропозицій. Управління в цілому підтримало законопроект і зазначило, що проект закону може бути прийнятий у першому читанні за основу. Комітет з питань бюджету врахував висновок Міністерства фінансів України і зазначив, що законопроект має опосередкований вплив на показники державного бюджету. Комітет з питань цифрової трансформації підтримав та рекомендував Верховній Раді України прийняти за основу та в цілому зазначений законопроект. Міністерство розвитку громад та територій України підтримало прийняття законопроекту як такого, що підвищить позицію України в рейтингу легкості ведення бізнесу Doing Business. Комітет рекомендує Верховній Раді України відповідно до пункту 1 частини один, частини два статті 114 Регламенту ВРУ проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення порядку надання адміністративних послуг у сфері будівництва та створення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (реєстраційний номер 1081) за наслідками розгляду в першому читанні прийняти за основу та в цілому. Просимо підтримати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатись по фракціям: два – за, два – проти. Арсенюк Олег Олексійович, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу надати слово Дунді Олегу.
Передайте слово, будь ласка, Дунді Олегу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Добрий день, шановні депутати. Всім вам відомо, що Державний архітектурно-будівельний контроль є одним з найбільш корупційних в Україні. Хабарі, корупція, рекет, тіньова система управління – так можна описати діяльність Державного архітектурно-будівельного контролю. По суті, це злочинна група, що користується абсолютною непрозорістю цієї системи. Ліквідувати таке ганебне явище можливо лише шляхом виведення цієї системи на сонячне світло. І саме цей законопроект дозволить зробити Державний архітектурно-будівельний контроль прозорим. Більше того, запровадження цього реєстру систематизує інформацію в будівельній сфері, яка зараз знаходиться в розхристаному стані. Користування електронним реєстром зекономить значний час та матеріальні ресурси громадян та бізнесу. Тому дуже прошу вас, шановні народні депутати, підтримати законопроект 1087 про електронний реєстр в будівництві. Бо це є наша мета як народних депутатів – спростити життя громадян України. Дякую.
Дякую. Соболєв Сергій Владиславович. Івченко Вадим Євгенович, фракція "Батьківщина".
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, "Батьківщина" вітає даний законопроект, він дійсно скорочує строки надання адміністративних послуг, підвищує якість цих послуг, знижує корупційні ризики. Але є норми, які точно не знижують корупційні ризики, а фактично їх підвищують. Тому я буду звертатися до відповідного комітету і депутатів, щоб ми доопрацювали. Наприклад, колеги, з’являється запропонована в частині третій статті 69 погодження, в статті 69 Повітряного кодексу України необхідності погодження з експлуатантами аеродромів цивільної або військової адміністрації. Хочу вам нагадати, що наказом Міністерством інфраструктури визначається радіус відповідних аеродромів. Наприклад, для аеродромів класів "А", "Б", "В" і "Г" – це 50 кілометрів. Для класів "Д" і "Є" – це 25 кілометрів, для вертодромів – 12. А тепер уявіть собі, яке буде відбуватися будівництво в межах Києва і Житомира, коли у нас там існує два аеродроми. Тобто з’являється ще один орган, який має погоджувати містобудівну документацію. Мені здається, що потрібно чіткіше визначити, які вони мають права, чіткіше визначити, що таке приаеродромна територія і точно зробити так, щоб ми не створили іншу корупційну кормушку. І дати можливість децентралізувати прийняття рішень громадам, коли вони будуть затверджувати генеральні плани, детальні плати, і їх слово має бути основним. Бо ми з вами, колеги, за децентралізацію. Ми йшли від людей. А люди живуть у відповідних громадах. Тому давайте ми голосуймо в першому читанні. Але прошу тих людей, які будуть працювати в комітеті, чітко визначити ті погодження, які мають відбуватися експлуатантами аеродрому, щоб ми не створили корупційну кормушку і вони не зловживали своїми посадовими державними обов’язками. Дякую.
Дякую. До слова запрошується Княжицький Микола Леонідович, фракція "Європейська солідарність".
Дякую. Прошу передати слово колезі Максиму Саврасову.
Максим Саврасов, фракція "Європейська солідарність".
Ще раз вітаю, колеги! Продовжуємо день великого доброчесного забудовника. Цей закон є наразі дуже корисним і дуже потрібним забудовникам, які зараз працюють по всій нашій країні. Але я хотів би знову ж таки сказати, що не треба його зараз приймати в цілому. Там є норми, які необхідно доопрацьовувати. Там є положення, які необхідно переглядати і є над чим працювати. Тому що зараз цей закон з’явиться – і всі забудовники почнуть в нього вчитуватись. У тих, хто не приймав участь в його розробці, виникне дуже багато питань. Одним з таких положень – це застереження. Законопроект містить норми, якими запроваджується створення, наповнення та введення електронної системи. Набрання ним чинності з дати оприлюднення може призвести до несвоєчасного та неякісного впровадження та роботи електронної системи. Тобто є система, яку необхідно наповнювати. Але, якщо закон буде вступати в дію на наступний день, як це вказано в законі – після його оприлюднення, то не буде чим цей закон наповнювати. Необхідні "Перехідні положення", тобто перехідний період набрання ним чинності для якісної та ефективної реалізації його норм. Наша фракція буде його підтримувати, але ж тільки в першому читанні. Дякую за увагу.
Дякую. Слово надається Лубінцю Дмитру Валерійовичу, депутатська група "За майбутнє". Це останній виступ, потім буде голосування. А ще Михайло Миколайович Папієв.
Дякую. Прошу передати слово Савчук Оксані.
Включіть, будь ласка, мікрофон Савчук Оксані.
Шановні колеги, дивіться, уважно перечитавши цей законопроект, ми вважаємо, що це правильний хід думок рухатися в прозорому надані дозволів і реєстрації документів на будівництво. Але є один момент, який мене хвилює. І я думаю, він буде хвилювати все місцеве самоврядування. Адже в Законі України "Про архітектурну діяльність", в статті 14, ми скасовуємо повноваження головного архітектора підписувати документи, які подаються в історичній частині міста. Тому я все ж таки вважаю, що треба цей закон доопрацювати, внести свої правки і прийняти його вже в наступному читані, але з доопрацюваннями. Дякую.
Дякую. Папієв Михайло Миколайович, фракція "Опозиційна платформа – За життя".
Дякую. Шановні народні депутати України, шановні колеги! Наша фракція буде підтримувати цей законопроект, але тільки в першому читанні, тим більше сьогодні вже багато говорилося про державний архітектурно-будівельний контроль. Ну, це така контора, яка якби-то, якщо її взагалі ліквідувати, то я думаю, що це тільки полегшить життя наших громадян і взагалі роботу наших будівельників. Але я хотів би привернути увагу ще до двох таких невеличких деталей. От сьогодні Голова Верховної Ради України. Дмитро Олександровичу, я до вас звертаюся. От ви поставили цей законопроект на голосування за скороченою. розгляд його за скороченою процедурою. Я хочу нагадати вам статтю 113 Регламенту Верховної Ради України частину третю, яка не допускає розгляд законопроекту за скороченою процедурою, в якому є більше 100 статей або пунктів. У цьому законопроекті більше 100 статей або пунктів, і ми зобов’язані були відповідно до Регламенту розглядати його за повною процедурою розгляду. Дякую.
Дякую. Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в першому читанні за основу проекту Закону (реєстраційний номер 1081) про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо удосконалення порядку надання адміністративних послуг у сфері будівництва та створення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:47:31]] За-306 Дякую. За – 306, проти – 0, утримались 4. Рішення прийнято. Відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення на половину строків підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 1081) про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо удосконалення порядку надання адміністративних послуг у сфері будівництва та створення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:48:19]] За-261 За – 261, проти – 0, утримались – 41. Рішення прийнято. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, вам розданий проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту прав споживачів фінансових послуг (реєстраційний номер 1085) та альтернативний 1085-1. Пропоную розглянути його за скороченою процедурою. [[13:49:02]] За-259 За – 259, проти – 1, утримались – 39. Рішення прийнято. Законопроект буде розглядатися за скороченою процедурою. Слово для доповіді надається голові Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Гетманцеву Данилу Олександровичу.
Шановна президія, шановні народні депутати! Я є автором цього законопроекту, я вніс його до Верховної Ради. І у двох словах я передам його зміст. Мова йде про вже довгоочікувані ринком, довгоочікувані споживачами фінансових послуг змін до чинного законодавства, які б дозволили захистити права споживачів фінансових послуг у повній мірі. Це речі, які, починаючи від дрібного тексту в договорах кредиту чи договорах депозиту, на підставі якого потім банки відсуджують у споживачів чи у своїх контрагентів фізичних осіб величезні суми і завершуючи певним регулюванням реклами цих послуг, оскільки реклама цих послуг вимагає більш жорсткого державного регулювання. Крім цього, ми закріплюємо повноваження державних органів, це мова йде і про Національний банк України, про Державну комісію з цінних паперів та фондового ринку і про Держфінпослуг, поки що він у нас працює, поки ми з вами не прийняли рішення по іншому законопроекту, який також у нас в порядку денному. Отже, ми наділяємо їх повноваженнями щодо перевірки виконання законодавства суб’єктами діяльності на цьому ринку, а також притягнення їх до відповідальності у випадку порушення. Щодо порядку розгляду цього законопроекту комітетом та рішення, що було прийняте за результатами такого розгляду, ми доповімо окремо. Дякую.
Дякую. Слово для доповіді за законопроектом 1085-1 надається Володіній Дар’ї Артемівні.
Доброго дня, шановний пане Голово, шановні колеги! На ваш розгляд вноситься законопроект 1085-1 про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо захисту прав споживачів фінансових послуг. На жаль, колеги, на сьогодні ми маємо таку ситуацію, коли 70, навіть більше, відсотків населення України не довіряють банкам та фінансовим установам. До прикладу, у Чехії та у деяких інших країнах Європи банкам довіряють близько 80 або навіть більше відсотків населення. В Україні малий бізнес і населення воліють триматися подалі від банківського ринку, і це призводить до його зменшення. Економіка країни без нормальної роботи цього сектору втрачає шалені ресурси. Побудувати довіру населення на рівні 80 відсотків не так просто, але і не так складно, як нам вважається. Левову частку ринку фінансових послуг складає один із рушіїв розвитку бізнесу та економіки, тобто кредитування. Ще раз, на жаль, ми сьогодні маємо таку картинку, коли банківські установи, фінансові установи приховують від споживачів реальну ставку кредитування. Тобто вони обіцяють майже нульову ставку, а втім забувають згадати про значні комісії за видачу та місячні комісії. В результаті реальна процентна ставка зростає в рази. Вирішення проблеми недовіри споживачів до банків та інших фінансових установ та забезпечення нормального функціонування ринку залежить від розуміння того, що відновлення довіри – це багатоступеневий шлях. Президент України та вся команда "Слуги народу" розпочинають шлях розвитку, і ключовим аспектом, одним з ключових аспектів, є доступність кредитування. Законопроект 1085-1 є першим кроком до побудови доступної, чесної та прозорої системи кредитування. Він передбачає запровадження відповідальності фінансових установ за порушення прав споживачів та розширення поняття загальних витрат за споживчим кредитом шляхом включення до нього всіх витрат споживача, включаючи додаткові та супутні послуги третіх осіб, а також запровадження однакових правил для банків та небанківських установ у сфері реклами фінансових послуг. Прошу підтримати, колеги.
Дякую. Слово для співдоповіді надається заступнику голови Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Дубінському Олександру Анатолійовичу.
Шановна президія, шановні колеги, законопроект 1085 дуже важливий для нас, тому що він встановлює те саме, що ми обіцяли під час передвиборчої кампанії, - захист для споживачів. Споживачів в цьому випадку фінансових послуг. Його головною рисою є той факт, що банки, нарешті, після банків страхові компанії, лізингові компанії, факторингові компанії, будь-які компанії, які надають послуги приватним особам, будуть змушені надавати своїм клієнтам інформацію про повну вартість послуг. Тобто це і відсоткові ставки, і комісії, а, головне, вартість нотаріальних послуг, вартість страхових послуг, вартість додаткових послуг теж є, вартість послуг при погашенні – всіх платежів до копійки. Ця норма була дуже дискусійною, ми її обговорювали в рамках робочих груп, які відбувалися навколо цього законопроекту. І для мене, знаєте, було дуже дивною ситуацією, коли в комітеті зібралося близько 50 осіб, яких дуже цікавили норми законопроекту про захист споживачів фінансових послуг, і всі вони хотіли, щоб банки не мали надавати вичерпну інформацію про сукупну вартість саме фінансових послуг. І це пов’язано з тим, що дуже часто, наприклад, послуги страхування або комісійні послуги можуть сягати до 50 відсотків вартості кредиту, або вартості фінансової послуги. Тому ми були дуже наполегливими в цьому питанні і на всі закиди відповіли ні, і зараз цей закон надає дуже високий ступінь захисту споживачам саме фінансових послуг, і мені дуже приємно, що ми його розробили, і зараз представляємо вам. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую, Олександре Анатолійовичу. Прошу записатися від фракцій: два – за, два – проти. Гринчук Оксана Анатоліївна, фракція політичної партії ""Слуга народу".
Доброго дня, прошу передати слово Ользі Василевській-Смаглюк.
Ольга Василевська-Смаглюк, партія ""Слуга народу".
Дякую, колеги. Сьогодні не тільки день будівельника, а ще й "день фінансиста" (в лапках) банківських, фінансових установ та небанківських, оскільки раніше ці установи могли зловживати, приховувати інформацію, а тепер все буде прозоро, людина буде приходити і бачити, скільки буде коштувати той чи інший кредит або та чи інша фінансова послуга. Тому це свято взагалі, я пошуткувала, не для фінансових, банківських установ, а для споживача. Тепер вся реклама буде відбуватися в повному обсязі на рівних умовах, і людина буде обізнана. Окрім того, мушу зазначити, що прийняття цього законопроекту є запорукою нашої подальшої співпраці з міжнародними організаціями, а це була одна з вимог МВФ та інших установ. Тому всіляко підтримую прийняття цього законопроекту і закликаю колег зробити те саме. Дякую.
Южаніна Ніна Петрівна, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Луценко.
Ірина Степанівна Луценко.
Пане Голово! Шановні колеги! Фракція "Європейська солідарність", безсумнівно, буде підтримувати цей законопроект. Тут колеги із "Слуги народу" казали, що це перший крок по захисту прав споживачів фінансових послуг. Це четвертий крок. Тому що таких законопроектів по реформуванню і по оздоровленню фінансового сектору командою Порошенка було запропоновано шість. Чотири були прийняті попереднім скликанням восьмим, два законопроекти, які ви ближчим часом будете розглядати, сьогодні якраз і є тим повним відтворенням, що напрацювала наша команда у восьмому скликанні. Що надзвичайно важливо. На сьогоднішній день відсутній спеціальний орган, який уповноважений захищати права споживачів. В 11-му році ці повноваження були виключені із компетенції Держспоживслужби. Що не сказали колеги, презентуючи зараз один і другий законопроект. Важливо введення адміністративної відповідальності перед фінансовими установами, якщо вони в своєму договорі електронному чи письмовому договорі, який заключають із споживачем фінансових послуг, не покажуть, не нададуть, несвоєчасно нададуть споживачу фінансових послуг визначеної законодавством інформації в повному обсязі – які послуги, яка пеня, які штрафи, які додаткові виплати споживач фінансових послуг має надавати. Тому "Європейська солідарність", звичайно, буде підтримувати цей законопроект. Але просимо і застерігаємо колег із монобільшості, його обов’язково потрібно приймати одночасно із законопроектом 1069, він зараз у вас перереєстрований під новим номером, це законопроект щодо консолідації державного регулювання послуг, фінансових послуг, так званий СПЛІТ. В чому суть? На сьогоднішній день є три регулятора фінансових послуг. Цим законопроектом ми зводимо їх до двох. Буде Національна.
Дайте завершити.
Залишиться два регулятори: Національний банк України і Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку. Цим законопроектом, власне, ви зведете це до двох регуляторів. Якщо ми не приймемо той другий законопроект в парі з цим, то буде невизначена ситуація: в нас буде знову три регулятора, на яких будуть покладені і розмазані ці повноваження. Тому закликаю підтримати цей законопроект доопрацьований з рискою один, і обов’язково прийняти законопроект 1069.
Папієв Михайло Миколайович, фракція "Опозиційна платформа - За життя".
Дякую. Шановні народні депутати України, наша фракція "Опозиційної платформи - За життя" буде підтримувати цей законопроект. Але знову ж таки те, що казала Ірина Степанівна, щоб ми комплексно підійшли до цього питання. Бо законопроект так званий СПЛІТ, він був у розгляді ще минулого скликання, при цьому, наскільки мені відомо, є багато звернень і страхових компаній України, які мають іншу якусь позицію, щоб ми зважено підійшли до якраз установ та організацій , які працюють на цьому ринку, щоб ми прийняли зважений законопроект. Тобто три регулятора – це однозначно багато. Чи є зміст концентрувати всі ці регуляторні функції в Національного банку України? У нас сьогодні є багато запитань взагалі до Національного банку України і стосовно облігацій державної внутрішньої позики, стосовно відсотків, стосовно спекулятивних оцих всіх речей. І ми підтримуємо створення Тимчасової слідчої комісії, щоби з’ясувати оці всі підводні і надводні течії Національного банку, і хто конкретно наживався на громадянах України. Бо, якщо ви знаєте, то відсотки по державних оцих всіх позиках сплачують з державного бюджету України, тобто сплачують наші громадяни. При такому курсі фактично всі спекулянти світу сьогодні заробляють гроші на бюджеті України, не кажучи вже про те, в який спосіб ліквідовувалися оці зношені купюри і багато інших речей. Знову ж таки, це мільярди й мільярди доларів, і ми бачимо яке шикарне життя у попередніх керівників Національного банку України, і де вони проводять як би то свої "золоті" часи. Тому нам треба навести порядок в цьому питанні, а до законопроектів треба підходити зважено, щоби враховувати інтереси як і підприємців, так і регуляторів. Дякую.
Дякую. Слово надається Лубінцю Дмитру Валерійовичу, депутатська група "За майбутнє".
Шановні колеги, ну, дійсно, депутатська група "За майбутнє" буде підтримувати даний законопроект, ми готові голосувати в першому читанні. Ми вважаємо, що цей законопроект, дійсно, призведе до поліпшення довіри людей до фінансових установ, до банків, до всіх інших, хто надають фінансові послуги. Саме головне те, що цей законопроект зобов’язує надавати повну інформацію і немає механізму приховати послуги третіх осіб. Пам’ятаєте, як всі громадяни, які брали кредит, їм надають можливість прочитати договір, а в самому кінці такий шрифт дуже маленький-маленький, який практично ніхто не читає, то ось там спрятано, скажемо так, умови набагато гірші для людей, і саме через оці умови і погіршилась довіра людей до банківських установ. Але ми хочемо зазначити, що цей законопроект надає повноваження трьом установам, а саме: Національний банк України, Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку та Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг. Тобто ми не розуміємо, чому, якщо ми приймаємо законопроект комплексний, дуже правильний, знову ж таки логіка нашої влади – дерегуляція, що ми зменшуємо тиск, в тому числі на фінансові установи, навіщо ми залишаємо три державні установи, які займаються одним й тим самим? Чи не можна визначити одну, яка буде цим питанням займатись? Бо якщо займається три, то, напевно, ніхто не займається системо і один. І саме головне, якщо будуть перевищення, скажемо так, повноважень у сфері контролю, то хто буде нести відповідальність? Один державний регулятор буде казати, ми перевірили, зараз хай перевіряє інший. Тобто ми будемо бігати по колу, і в цьому сенсі ми не підтримуємо.
Дайте завершити. Все.
Я завершу. Дійсно, ми хочемо, щоб до другого питання саме це було врегульовано, і тоді ми готові голосувати і підтримувати. Дякую.
Дякую. Ми продовжуємо засідання на 15 хвилин, до розгляду цього питання. Бєлькова Ольга, депутатська. фракція "Батьківщина".
Дякую, шановний пане Голово. Я би все ж таки просила нашій фракції дати 2 хвилини, як і всім решті фракцій. Шановні колеги, нарешті ми підійшли до питання захисту, скажімо так, традиційного такого українського, маленького українця, – не тільки про банкірів, не тільки про депутатів, а й про тих людей, які сьогодні так чи інакше вступають у взаємодію з фінансовими установами. Це і банки, і страхові компанії і так далі. І оті з вас, хто почне працювати згодом у комітетах, які займаються бодай якимись питаннями економіки, почнете отримувати звернення від громадян, які будуть говорити їм, що їх обдурили, що їх ввели в оману, що їм не дали всю повноту інформації. І саме цей Закон 1085-1 був доопрацьований цим комітетом після численних обговорень ще минулою каденцією, в якій завжди знаходився хоч хтось, хто хотів призупинити відкриття інформації для споживача. У цьому ж законі даються чіткі настанови, що відтепер є наразі 3 регулятори дійсно, а.
Дайте завершити.
буде прийнято Закон про СПЛІТ у будь-якій із його версій, тоді буде більше точності щодо того, хто регулює страхові компанії, хто регулює банківську діяльність, хто регулює інші фінансові установи, включаючи ломбарди і так далі. Я думаю, що ми завинили нашим громадянам.
Шановні колеги, давайте регламент.
Дві хвилини, я просила 2 хвилини, як всі решта фракцій.
З мотивів. Ні, дивіться, 2 хвилини: два – за, два –проти. Далі з мотивів, там хвилина, на жаль. Я розумію, але, на жаль, там хвилина, колеги. 10 секунд завершити дайте, будь ласка.
Дякую. Ми плануємо підтримати в першому читанні і будемо подавати конкретні правки, які конкретизують відповідальність конкретних регуляторів до другого читання. Дякую.
Дякую. Цабаль Володимир Володимирович, фракція "Голос". З мотивів.
Шановні колеги, зараз, коли громадянин України йде в супермаркет купляти продукти, його права більше захищені ніж коли він йде за фінансовим продуктом в банківську установу. Це неправильно через те, що всі ми знаємо, що фінансові продукти – це дуже складні речі, де права споживачів мають бути значно більше захищені. Всі ми пам’ятаємо 2008-2009 рік, кризу, коли через видання великої кількості кредитів, які люди не розуміли, банками ми чуть не дійшли до колапсу фінансової системи. І якби люди розуміли, що вони беруть, що їм продають, тоді такої страшної ситуації б не було. І саме тому потрібно захищати права споживачів фінансових послуг. І ще останню річ додам, що опосередкований ефект цього закону – це зменшення ризикованості кредитних портфелів, а відповідно банки також стануть бенефіціарами цього закону. А також кредитні ставки.
10 секунд дайте, будь ласка.
Також бенефіціаром стане населення, для яких кредитні ставки зменшаться через те, що банки будуть в кращій фінансовій ситуації. Через те фракція "Голос" підтримує цей закон.
Данило Гетманцев – одна хвилина з мотивів.
Я хочу звернути увагу шановних колег, чому три регулятори. Три регулятори тому, що, незважаючи на те, що ми обов’язково, безперечно, підтримуємо Закон про СПЛІТ, але СПЛІТ – це досить тривалий процес, це рік ще, і рік ще так чи інакше в тих чи інших формах три регулятори будуть існувати. Тому це є перехідний певний проміжок часу, який ми повинні врахувати і в цьому законі. І, зважаючи на таку безпрецедентну підтримку залу, давайте підтримаємо його в цілому. Дуже дякую.
Дякую. Обговорення питання завершено. Переходимо до голосування. Шановні колеги, ставлю на голосування той альтернативний законопроект, який був підтриманий комітетом, а саме 1085-1. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття у першому читанні за основу проект Закону (реєстраційний номер 1085-1) про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту прав споживачів фінансових послуг. Прошу підтримати та голосувати. [[14:09:58]] За-309 За – 309, проти – 0, утримались – 3. Рішення прийнято. Дякую. Скажіть, будь ласка, чи можемо ми його розглядати в цілому? Ні, добре. Тоді відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення на половину строків підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 1085-1) про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту прав споживачів фінансових послуг. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:10:45]] За-263 За – 263, проти – 3, утримались - 42. Рішення прийнято. Шановні народні депутати, ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Нагадую, вечірнє засідання розпочнеться о 16:00. Прошу не запізнюватись.