Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. І водночас запросіть депутатів до сесійної зали, оскільки зараз потрібно буде ж голосувати. Увімкніть систему „Рада”. [[16:01:16]] Зареєструвалося картками, наголошую, картками у сесійній залі 414 народних депутатів. Шановні колеги, продовжуємо розгляд питань, визначених розкладом на вівторок 21 вересня. Було прохання до комітетів розглянути питання, які ми на ранковому засіданні включили до порядку денного. Оскільки вони. Зараз тут комітет надасть матеріали щодо законопроекту про недопущення обігу в Україні небезпечної продукції, і ми його розглянемо. А що стосується законопроекту, Закону про в несення змін до Закону України „Про Державний бюджет України на 2010 рік” [[щодо фінансування чергових місцевих виборів]], це реєстраційний номер 7142, я прошу комітет розглянути, у четвер ми повинні обов’язково визначити щодо рішення. Рівно ж як і ще один законопроект, який стосується „Нафтогазу України”. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обмеження державного регулювання господарської діяльності [[реєстраційний номер 6696, 6696-1]]. Є прохання розглядати це питання за скороченою процедурою. Прошу, я ставлю на голосування. Прошу підтримати цю пропозицію. [[16:02:53]] За-183 Рішення прийнято. Доповідач – представник Президента України у Верховній Раді України Юрій Мірошниченко, голова Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва – Наталя Королевська. Будь ласка, Юрій Романович.
Шановні виборці, шановні колеги! Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів, представник Президента України у Верховній Раді України. Президент України вносить на розгляд народних депутатів України проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обмеження державного регулювання господарської діяльності. Метою законопроекту є максимальне сприяння держави у започаткуванні та впровадженні підприємницької діяльності. Це в першу чергу пов’язано з тим, що від часу прийняття Закону України „Про ліцензування певних видів господарської діяльності” з’явилася негативна тенденція до збільшення кількості необґрунтованих ліцензувань, що спричиняє гальмування розвитку малого і середнього підприємництва, зростання корупції та необґрунтованих перевірок. До того ж більшість ліцензованих видів господарської діяльності паралельно регулюються великою кількістю стандартів, дозволів, сертифікатів, технічних умов, тощо. У зв’язку з цим проектом закону передбачається відмінити ліцензування 23 видів господарської діяльності, впровадження яких не пов’язане з загрозою безпеці держави, життю та здоров’ю людей, погіршенням стану навколишнього природного середовища, а також стосовно яких існують інші засоби державного регулювання такі, як державні стандарти, будівельні норми і правила, технічні умови, міжнародні стандарти якості тощо. Законопроект передбачає скасування ліцензування видів господарської діяльності, державне регулювання яких здійснюється іншими способами. Зокрема на пошук та видобування корисних копалин з родовищ, що мають загальнодержавне значення, оскільки суб’єкту господарювання для здійснення відповідного виду діяльності необхідно отримати дозвіл на користування надрами. Те саме стосується і виконання авіаційних хімічних робіт. Для початку здійснення цих робіт.
Будь ласка, дайте можливість завершити представнику Президента свій виступ.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, враховуючи обмеженість часу, хочу сказати, що дуже багато ми з вами робимо заяв про необхідність покращити клімат ведення підприємництва в Україні. Президент пропонує аж 23 види господарської діяльності звільнити від додаткових, скажімо, зусиль пов’язаних з ліцензуванням. Я прошу вас, підтримати цей законопроект в першому читанні, доопрацювати його на друге і ухвалити як закон. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Наталія Королевська, голова Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва. Оскільки ви будете і по законопроекту і від комітету, то вам більше часу потрібно, так? 4 хвилини.
Спасибо. Уважаемые коллеги, уважаемый Владимир Михайлович, все мы помним, что на протяжении последних двух лет комитет старается сделать, принять все возможные усилия для того, чтобы сократить количества видов деятельности, подлежащих лицензированию. И первую победу нам получилось удержать в конце 2009 года, когда законом 5235 [[авторы Королевская, Колесников, Чечетов, Каськив, Ляпина]] мы смогли сократить 5 видов деятельности, которые подлежали лицензированию. После этого был подготовлен законопроект 6153 и принят за основу 18 мая 2010 года. Данным проектом предлагалось сократить еще 14 видов деятельности, подлежащих лицензированию. На сегодняшний день законопроект 6153 полностью готов ко второму чтению, и мы также надеемся, что в ближайшее время он будет рассмотрен. Параллельно с этим Верховная Рада рассматривала ряд законопроектов, предлагающих сократить количество видов лицензий, но, к сожалению, они так и не были поддержаны. Сегодня мы рассматриваем два законопроекта: законопроект 6696 и 6696-1 и оба документа касаются сокращения количества лицензий. Вне всякого сомнения лицензирование есть важнейшей частью системы взаимоотношения государств аи бизнеса. И в Украине, к сожалению, система взаимодействия и сотрудничества, которое успешно работает в большинстве развитых стран превратилось в машины по выкачиванию денег из предпринимателей. Сегодня в стране лицензируется более 100 видов деятельности. И выдачу лицензий проводят более 44 органов государственной власти. Только вдуматься в эти цифры! Ведь за этим стоят десятки тысяч разрушенных бизнес проектов и тысячи коррупционеров. Система получения лицензий крайне сложная. Она регулируется более 20 отраслевыми законами, которые имеют нормыо лицензирования. В таких условиях система лицензирования является одной из главных преград развития бизнес-климата в стране. И, конечно, неудивительно, что в результате такой системы в страну не приходят инвестиции, мы занимаем одни из самых последних рейтингов по конкурентоспособности и по всем критериям ведения бизнеса в Украине. Во всем мире существует только два критерия, по которымработает система лицензирования и выдаются соответствующим документы. Первый критерий. Это потенциальная опасность для общества, гражданина и государства. Второй критерий. Это доступ к ограниченным ресурсам. То есть и в первом, и во втором случае лицензирование выступает в качестве вспомогательного механизма государственной политики и защищает интересы граждан, в частности и общества в целом. И защищает право народа на недра или любые иные ограничения, ограниченные ресурсы. Защищает безопасность граждан от случайных или просто несознательных предпринимателей, которые могли бы заниматься потенциально опасным видом деятельности. В Украине около 30 процентов лицензий не отвечают данным критериям. Цель данных законопроектов – сократить количество и дать предпринимателям свободно вздохнуть, убрав возможности для коррупции. Мы в парламенте много об этом говорили, как я уже привела пример вначале. Однако, к сожалению, пока что воз и ныне там. Надеюсь, что сегодняшним голосованием мы создадим позитивный прецедент, независимо от авторства данных законопроектов, а примем принципиальный подход по сокращению количества видов лицензий, которые сегодня есть в стране. Президентским законопроектом предлагается сократить 23 вида лицензий. Законопроектом меня как автора – на 5 видов лицензий больше. Большинство из видов деятельности, о которых идет речь в законопроектах, являются идентичными. Поэтому комитет принял решение рекомендовать Верховной Раде принять за основу законопроект 6696 и учесть в нем отдельные положения проекта 6696-1. Прошу поддержать решение комитета. Спасибо.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення питання: два – „за”, два – „проти”. Прошу до виступу Юрія Романовича Мірошниченко, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Олег Зарубінський.
Шановні колеги, зараз ми з вами повинні з тих двох законопроектів, які нам запропоновані, визначитись, який же має бути покладений в основу роботи з тим, щоби ті зусилля, які докладає Верховна Рада, які докладає Президент України, були оформлені у вигляді закону. Звісно, представляючи законопроект Президента України, я вважаю його більш підготовленим, адже Президент на звернення багатьох підприємців, багатьох політиків, багатьох експертів провів дуже ретельну і глибоку роботу над тим, щоби виокремити серед усіх законопроектів якихось ініціатив найбільш виважені і ті 23 види, я підкреслюю, у цьому законопроекті навіть більше видів пропонується звільнити господарської діяльності від оподаткування, пропонується зробити таким, які не підлягають ліцензуванню. Тому я переконаний. що закон нам треба ухвалювати. А серед тих законопроектів, які є запропоновані зараз, президентський є найбільш підготовлений з точки зору його доопрацювання на друге читання. Дякую за увагу.
Олег Олександрович Зарубінський, будь ласка, ваш виступ.
Дякую, Володимире Михайловичу. Олег Зарубінський, „Народна партія”. Шановні колеги, коли кажуть, коли у країні обмаль прямих іноземних інвестицій, це ж невипадково. Коли кажуть, що в України бізнес-клімат такий, що за міжнародною ієрархією сприятливості чи несприятливості ми є у другій сотні – це є правда, і всі це знають. Сама наявність дозвільної системи і домінація, домінування дозвільної системи над системою заявочною є свідчення незрілої, несучасної і неперспективної економіки. І я відверто хочу сказати, якщо б у законопроекті пропонувалося б не 23 види господарської діяльності позбавити ліцензування, а 46, то, можливо, і цього було б мало. Бо питання полягає не тільки в тому, що чим більше дозволів і ліцензій, тим більше корупції, а точніше тим більше благодатного ґрунту для корупції. Питання в іншому полягає, що сама наявність десятків і десятків систем дозволу і ліцензування призводить до неконкурентного середовища. І сьогодні іноземні інвестиції значною мірою не приходять в Україну тому, що іноземні власники, ті, хто хотів би вкласти гроші в Україну, кажуть, що у вас неконкурентне середовище. Бо зрозуміло, що дозволи і ліцензії залежать від причетності або зацікавленості влади, по-перше, а, по-друге, від конкретного і реального інтересу тих чиновників, які видають ці дозволи, які видають ці ліцензії. Будь-який законопроект, який позбавляє господарську діяльність, економіку від домінації дозвільної системи треба підтримувати. І в даному випадку, я думаю, що і один, і другий законопроект в принципі можна брати за основу. Якщо першим іде законопроект Президента, нема жодних перешкод для того, щоб його прийняти в першому читанні і доопрацювати до другого читання. Ще раз.
Завершуйте, будь ласка.
Хочу сказати, що не 23, а 46 видів господарської діяльності можна спокійно, абсолютно спокійно і перспективно позбавити ліцензування. Дякую.
Так, мікрофон. Ксенія Ляпіна, будь ласка.
Ксенія Ляпіна, політична партія „За Україну!”. Шановні колеги, ми будемо підтримувати законопроект. Я також притримуюсь думки, що неважливо чиє тут авторство, важливо, якого результату ми досягаємо. Це довгоочікуваний результат, скорочення і суттєве скорочення видів ліцензування. Хочу нагадати, що, на жаль, в цій самій залі при цьому самому складі Верховної Ради вже двічі недоставало політичної волі для суттєвого скорочення переліку ліцензування, на жаль. Я буду дуже рада, якщо зараз ми візьмемо за основу законопроект Президента, і це певним чином зобов’яже політичні сили коаліції підтримати це суттєве скорочення кількості видів діяльності, що ліцензується. Переконана, що це буде дуже корисний крок, в першу чергу, для підприємницького клімату в Україні. І ще я хочу зауважити, що головне, щоб це скорочення не вилилося в.
Будь ласка, дайте можливість завершити.
Буквально одна фраза. В псевдоскорочення щоб не вилилося. Щоб ліцензійними умовами потім не роздрібнювали види ліцензування на десятки і десятки. Ми будемо за цим слідкувати, і наші зауваження будуть спрямовані на те до другого читання, щоб такого не сталося. Дякую.
Будь ласка, мікрофон Сергія Шевчука ввімкніть.
Сергій Шевчук, фракція „БЮТ - „Батьківщина”. Це питання справді не один рік уже виносилося на засідання Верховної Ради. Депутати ніяк не погоджувалися з тим, що можна дозволити собі таке ліберальне ставлення до видів діяльності, які інколи ж є небезпечними для здоров’я, життя громадян України, для навколишнього середовища, але був знайдений вихід – авторство Президента України. Ну що ж, вихід знайдено. Очевидно за цей закон проголосують, і вся відповідальність тепер лягає саме на Президента, як автора цього законопроекту за те, що будуть в Україні поширюватися пестициди, агрохімікати, будь-хто робитиме меліорацію, ніякої відповідальності в туристичній галузі – повна лібералізація. Ніби у нас уже так все добре, і ми є законопослушні громадяни. Браво! Браво! Вперед, коаліція капіталістів і комуністів! Зараз ви проголосуєте.
Дякую. Шановні колеги, обговорення законопроекту завершено. Є ще хто наполягає? Немає. На завершення тільки скажу. Дуже красиво вмивати руки, але півроку тому назад вносили відповідні законопроекти, вимагали їх прийняти і голосувати, а зараз давайте будемо один одному дорікати. Дайте хоч час, щоб люди забули дещо вже. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію: про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 6696]] – це президентський законопроект – про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обмеження державного регулювання господарської діяльності. Прошу голосувати. [[16:18:33]] За-237 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів" [[щодо декларацій про майно і доходи]] [[реєстраційні номери: 7083 і 7083-1]]. Пропозиція: розглядати це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[16:19:15]] За-197 Рішення прийнято. Доповідачі: народні депутати України Михайло Васильович Чечетов і Олександр Віленович Чорноволенко. Співдоповідач – секретар Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Сергій Володимирович Гордієнко.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Партия регионов является плоть от плоти украинского народа. Поэтому мы всегда прислушиваемся к мнению общественности, к мнению народа, к мнению украинского политикума, к мнению оппозиции, к мнению международных экспертов. И в этом и наша сила: что мы иногда не боимся признать, что где-то мы, может, не так сделали, где-то не прислушались, где-то не обсудили. Но, с другой стороны, я хочу сказать, что законопроект, который был инициирован, он был направлен на уменьшение бюрократической процедуры при оформлении документов кандидатов в местные органы власти, и прежде всего в сельские и поселковые.Но поскольку началась такая оголтелая критика и попытка бросить тень на плетень, навести, опорочить честную репутацию Партии регионов в части того, что Партия регионов с принятием этого закона и отменой деклараций, как одного из документов, необходимых при регистрации кандидатов в депутаты местных органов власти тем самым способствуют тому, что грязный капитал проникнет в органы власти. Ну, извините, мы эту цель не преследовали, мы хотели разбюрократизировать и на это и был направлен законопроект. Но коль мнение такое сложилось, коль мы такие упреки услышали, я официально говорю, мы снимаем этот законопроект, нам он как раз не нужен, он для людей нужен был. Но если вы считает. но это прежде всего хуже будет маленьким партиям. Сильные партия эти вопросы решат, с декларацией помогут, есть консультанты, как заполнять. А вот маленькие партии, они столкнуться с проблемой, да. Поэтому в данной ситуации я делаю официальное заявление. Мы услышали вас, но не вашу критику, а просто вашу близорукость политическую. Мы услышали, но тем не менее, чтобы грязь не упала на наши плечи, чтобы не запятнать честную репутацию Партии регионов, я этот законопроект снимаю и прошу проголосовать за снятие, да.
Дякую, Михайло Васильович. Олександр Чорноволенко, будь ласка.
Шановні друзі, в моєму законопроекті є три такі новели, які, на мою думку, суттєво покращують цей законопроект. Перша полягає в тому, що в тому законі, який ми прийняли, є одна дуже негарна. розділ в статті 10, здається, третій пункт, який говорить про те, що якщо, скажімо, тому, хто приймає документи у членів. У кандидатів в депутати, або кандидатів до територіальної, або дільничної комісії не сподобаються документи, то вони відхиляються і рішення про це не приймається. Мова іде про те, що будь-який той, хто приймає документ без рішення комісії от, може відхилити документи будь-якого кандидата в депутати. Це абсолютно недемократична норма, яка може використовуватися в комісіях саме для того, щоб знімати ще наперед необхідних кандидатів. Тому є пропозиція, це. да, значить, і якщо рішення не приймається, то це означає, що нема, що оскаржувати в суді. Таким чином поновити справедливість і зареєструвати кандидата у депутати неможливо. Тому я вважаю, що це перш за все треба скасувати, і з цим погодився комітет, рекомендувавши прийняти це за основу. Друге, з чим погодився комітет і рекомендував прийняти за основу, це з тим, що треба прибрати абсолютно бюрократичну норму, яка говорить про те, що кожен кандидат у депутати має подавати відповідно завірені копії свідоцтва про реєстрацію осередку, який його висунув. Це абсолютна єрунда, бо будь-яка комісія, яка приймає документи від кандидата у депутати або від кандидата на члени комісії іншого рівня, вона знає, які зареєстровані організації, чи зареєстровані в районі, області, місті, та чи інша організація політичної партії. Якщо їх треба буде це уточнити, вона це може взяти у.
Завершуйте, будь ласка.
відповідного рівня. Відтак це можна взяти дуже просто і це передбачається цим законом. Тому це безглузде дублювання зайвих бюрократичних клопотів для кандидатів у депутати. Ну, і нарешті, декларація про доходи, я вважаю, що це не предмет розгляду цього закону, це не додає нічого у боротьбі з корупцією, а навпаки, це робить можливим різні зловживання під час розгляду цих декларацій. Цей закон не є законом по боротьбі з корупцією, предмет його зовсім інший. Таким чином, змушуючи людей робити декларації, ми нічого не вирішуємо, бо ті, хто переможе, і так складуть присягу і перед тим будуть заповнювати декларацію, всі інші просто даремно потратять свій час. Тому я прошу проголосувати мій закон у першому читанні і в цілому. Дякую за увагу.
Так, дякую. Будь ласка, сідайте. Сергій Володимирович Гордієнко – секретар Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування. Будь ласка, рішення комітету.
Шановний Головуючий, шановні колеги! Комітет за дорученням Верховної Ради України розглянув на своєму засіданні 15 вересня зазначені законопроекти. Виходячи з того, що один з авторів знімає свій законопроект, я хотів би зупинитися на законопроекті свого колеги Чорноволенка. Новели законопроекту він виклав, народний депутат, у своєму виступі. Я хотів би сказати, що науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у своїх висновках висловлює ряд зауважень до цих законопроектів, звертаючи увагу насамперед на те, що відмова від декларування доходів кандидатами на виборні посади не відповідає загальній тенденції законодавства щодо посилення боротьби з корупцією. За підсумком обговорення комітет Верховної Ради більшістю голосів дійшов саме до висновку щодо законопроекту депутата Чорноволенка: рекомендувати Верховній Раді України при розгляді у першому читанні проект Закону про внесення змін до Закону України „Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних голів”, реєстраційний номер 7083-1, поданий народним депутатом України Чорноволенком, прийняти за основу, виключивши з нього положення, яким регулюється питання подання декларації про доходи та майно кандидатами. Виходячи з того, що виборчий процес активно іде, комітет пропонує скоротити розгляд даного законопроекту і прийняти його сьогодні за основу, щоб визначитися остаточно у п’ятницю 24 вересня. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення, якщо є така потреба. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Анатолій Матвієнко. Олександр Бондар потім.
Українська республіканська партія „Собор”, блок „Наша Україна – Народна самооборона”. Шановні колеги, я хотів би відреагувати на репліку, яка сьогодні прозвучала із цієї трибуни від Партії регіонів, що вони плоть від плоті з українським народом. По-перше, мені подобається, що, нарешті, ми читаємо Конституцію і говоримо не за народ України, а за український народ. І мені сподівається, що це є переломний момент, усвідомлення, що треба служити, дійсно, своєму українському народу, треба віддавати всі сили для того, щоб український народ ставав в рівень з кращими європейськими державами світу. І я думаю, що у нас ніколи більше не появиться подібних законів як про мови або подібних угод, як це було в Харкові. Я вітаю таку заяву і хочу їй аплодувати. Стосовно законопроекту, який зараз розглядається. Мені видається, що автор не може зняти свій законопроект, це може зробити тільки сесія своїм голосуванням. Тому ми маємо сьогодні право і обов’язок голосувати за два законопроекти. Тепер по суті. Я вважаю, що, дійсно, все те, що ми перевантажили як Закон про вибори, має бути сьогодні покращено і ми маємо створити умови демократичних прозорих виборів. Стосовно декларації, мені видається і я підтримую тут і думку комітету, і позицію авторів, що це не норма цього закону. Нам потрібно, очевидно, в Закон про місцеве самоврядування внести відповідні норми, щоб депутати відповідних рівнів, посадовці, яких ми обираємо, вносили кожний рік свої декларації і ми маємо бачити, в який спосіб вони віддають свою силу і енергію і що в результаті того мають. Не розграбовують до останнє майно громад, а дійсно його примножують. А в цей закон, мені видається, він, дійсно, таки зайвий, і тому я підтримував би думку проголосувати за те, щоб зняти ці норми як умову реєстрації наших кандидатів. І підтримую проект Чорноволенка, і просив би за нього проголосувати. Дякую.
Ольга Боднар. Микола Томенко.
Перша теза, на яку хотів би звернути увагу, що ми з 11 вересня знаходимося у виборчому процесі. І якщо б ми вважали за необхідне радикально підкорегувати виборче законодавство, то очевидно це треба було робити не стосовно цих норм, а стосовно низки норм, які сьогодні не дають можливість почати взагалі виборчу кампанію. От приведу вам приклад. Проголосована норма про те, що в мажоритарній частині обрання до обласних рад створюються одномандатні округи в межах адміністративно-територіальних одиниць, тобто умовно кажучи, один мандат – район і місто обласного підпорядкування. Враховуючи те, що Закон про місцеве самоврядування дає інші підстави для створення кількісного параметру обласних рад, у нас є обласні ради, які визначили по три депутати від району, є обласні ради, які визначили по два депутати, і невелика кількість обласних рад, яка по одному депутату. Тепер запитання: як можна в одномандатному окрузі зробити три округи в Донецьку, Дніпропетровську чи якусь раду? Таких прикладів я можу навести безліч. Тому якщо би треба було б приводи у відповідність цей закон, то треба було приводити по принципових нормах. Я вважаю, що ми повинні зараз діяти тільки роз’ясненнями Центральної виборчої комісії, бо як ми почнемо за 10 днів до виборчої кампанії латати закон, це погано закінчиться. Друга теза. Я категоричний противник того, щоб ми виводили з-під відповідальності серйозних посадових осіб. На сьогоднішній день сільський голова у Київській області часом більш серйозніша фігура, чим деякі тут народні депутати, що сидять. Селищний голова, міський голова, депутат Верховної Ради Криму, як це вони не повинні подавати декларацію про доходи? А з чим ми будемо порівнювати? От вони прийшли, він став сільським головою під Києвом і вийшов звідти мільйонером, а потім шукають його. Тому я категоричний противник того, щоб норму про декларування доходів було знято. Тому я вважаю, два законопроекти треба відхилити і діяти в межах чинного законодавства.
Будь ласка, Юрій Кармазін, одна хвилина.
Дякую, шановний Володимире Михайловичу! Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, як бути, як бути нам сьогодні? Очевидно, що і в першому випадку, де колега Чечетов зрозумів, що не можна прибирати подання декларації, бо це сприятиме корупції. Очевидно, правильно він зробив, що відкликав свій законопроект, він має на це право. І по-другому випадку. Що нам робити: чи приймати законопроект, чи ні? Якщо ми з вами зараз вилучимо норми із законопроекту нашого колеги про те, що він – Чорноволенка я маю на увазі, - що він пропонував скасувати декларації, ми зробимо правильно, бо Верховна Рада визначає, яким буде законопроект по концепції у першому читанні. Концептуально я пропоную вилучити норму із законопроекту, яку дав народний депутат Чорноволенко, по виключенню.
Дайте можливість завершити думку.
Дякую, Шановний Володимире Михайловичу. Мова йде про те, щоб виключити норму, якою запропонував народний депутат Чорноволенко в своєму проекті відмовитись від декларування доходів на виборні посади, і тоді в цьому випадку прийняти законопроект, який він запропонував. І я думаю, що і колега Томенко погодиться зі мною, тому що це покращує законопроект, це не зобов’язує людину приносити кожного депутата свідоцтва, які нікому не потрібні, копії, штампувати їх, приносити, не приносити, давати можливість крючки якісь вставляти. Тому давайте вилучимо одним голосуванням.
Дякую. Все, шановні колеги. Шановні колеги, давайте таким чином зараз поступимо. Я поставлю на голосування і в разі, якщо Верховна Рада прийме за основу один з документів, тоді будемо говорити, що вилучати, а що залишати. Немає заперечень? Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту закону, реєстраційний номер 70. Справа в тому, що ми зараз не маємо права зняти. Шановні колеги, добре, давайте я поставлю інакше. Одну хвилиночку!
Треба відкликати.
Він не може відкликати вже, бо термін минув. Тепер ми можемо рішенням Верховної Ради України, була пропозиція нашого колеги народного депутата Михайла Чечетова про те, щоб зняти його законопроект з розгляду. Я ставлю цю пропозицію на голосування, це реєстраційний номер 7083. Прошу голосувати. [[16:35:03]] За-239 Законопроект знято з розгляду. Залишився законопроект 7083, автор Чорноволенко. Мікрофон Чорноволенка, може він також зніме його.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Шановні друзі, ну тут виникає певне непорозуміння. Я ще раз хочу сказати, що, по-перше, закон складається з трьох частин. І є пропозиція комітету прийняти в першому читанні, а на другому виключити там, де декларації. Я з цим згоден. Це ми можемо зробити, але не в першому читанні. Щодо цих самих декларацій. Ще раз я хочу підкреслити: люди, які займають посаду міського, сільського, селищного голови, в будь-якому випадку при вступі на посаду заповнюють декларації. І не є предметом Закон про вибори боротьби з корупцією, ще раз. Ну, різні закони можна, можна приймати Закону про сільське господарство і регулювати там медичні послуги на селі, але краще це в Законі про медицину приймати. Так і тут. Тому ми просто людей змушуємо даремно бігати з паперами замість того, щоб займатися виборчою кампанією. Дякую за увагу.
Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 7083-1]] [[автор Олександр Чорноволенко]] про внесення змін до Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів". Прошу визначатися. Реєстраційний номер 7083-1. [[16:36:58]] За-18 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні колеги, якби було хоча б чоловік 150, а це 18. Цілком зрозуміло, що підтримки не буде. Законопроект відхилено. Оголошую до розгляду проект Закону про недопущення обігу в Україні небезпечної продукції [[реєстраційний номер 7094]]. Доповідач – голова Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Королевська Наталія Юріївна. Шановні колеги, знову поступила пропозиція розглядати його за скороченою процедурою. Я вимушений поставити цю пропозицію на голосування. Прошу підтримати. [[16:37:55]] За-186 Я перепрошую, шановні колеги! Доповідач – Мірошниченко Юрій Романович, постійний представник Президента України у Верховній Раді України. Співдоповідач – Наталія Королевська. Я погарячкував тут.
Ми сьогодні працюємо з опозицією злагоджено. Шановні виборці! Шановні колеги! Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів, Представник Президента України у Верховній Раді України. Ви бачите, що сьогодні ми розглядаємо вже другий законопроект, покликаний покращити якість ведення підприємницької діяльності, убезпечити громадян України від небезпечної продукції. І Президент України, реагуючи на ті потреби, які висловлюються громадянами, підприємцями, експертами, намагається через свій ресурс як Президента запропонувати Верховній Раді розглянути і ухвалити надзвичайно важливі закони. В Законі України, в законопроекті про недопущення обігу в Україні небезпечної продукції йдеться про необхідність встановити правові та організаційні засади недопущення обігу в Україні небезпечної продукції, крім харчових продуктів, лікарських засобів та іншої продукції, вимоги щодо безпечності яких регулюються спеціальними законами. По суті справи йдеться про запровадження вже діючих у Європейському Союзі стандартів щодо технічного регулювання. І запроваджено цілий ряд заходів, які би убезпечили нас з вами, всіх громадян України від обігу тих небезпечних продуктів, які, або продукції, які, на жаль, ще є у нас в обігу. Завдання проекту – підвищення рівня захисту права споживачів на безпеку продукції, забезпечення доступу громадськості до необхідної інформації щодо безпечності продукції, закріплення обов’язків суб’єктів господарювання щодо введення в обіг та розповсюдження на ринку безпечної продукції. Цей законопроект, на наше переконання, є збалансованим. Він підтримується Кабінетом Міністрів. Є схвальні відгуки від експертного середовища. Тому він має право.
Будь ласка, дайте можливість.
Тому запрошую вас, колеги, ухвалити його за основу і таким чином дати можливість нам врегулювати законодавчо цю проблему. Дякую.
Дякую. Голова Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Королевська Наталія Юріївна.
Уважаемые коллеги, я хочу вам напомнить, что сегодня утром данный законопроект был включен в повестку дня. 15 минут назад мы получили заключение Научно-экспертного управления, которое содержит в себе более четырех листов подробного текста и заключение: за результатами рассмотрения в первом чтении проект Закона Украины «О недопущении обращения в Украине опасной продукции» повернуть на доработку с учетом тех высказанных замечаний ипредложений. Законопроект действительно достаточно спорный и основная его норма нужная, безусловно, нужная. И о том, что у нас более 30 процентов фальсифицированной и некачественной сегодня в обращении на внутреннем рынке, и то, что необходимо менять систему контроля и выстраивать, и брать европейскую практику, необходимо внедрять рыночный надзор, и, в принципе, реформировать всю систему контроля сегодня продукции, и работы здесь действительно очень много. Но мы совершаем небольшую ошибку так, как для начала необходимо было принять проект закона Украины про ринковий нагляд і контроль продукції, который содержит в себе ряд терминов, упоминаемых в этом законопроекте. А мы сейчас поставили ситуацию с ног на голову и сначала принимаем законопроект, который поступил позже, и который является дополняющим к предыдущему законопроекту. Но, не смотря на все эти недоработки, я надеюсь, что мы все-таки рассмотрим в ближайшее время законопроект 6694. Комитет рассмотрел данных законопроект и предлагает его принять в первом чтении и все необходимыенормы потом урегулировать при рассмотрении законопроекта 6694. Спасибо.
Дякую вам. Шановні колеги, прошу записатись на обговорення законопроекту. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Катерина Ващук, будь ласка. До трибуни чи з місця, як вам? З місця, мікрофон. Потім буде виступати Ярослав Джоджик замість Матвієнка.
Шановні колеги, напевно, на сьогоднішній день поряд з тими всіма важливими антикризовими законами, фінансовими законами, соціального захисту одна з найважливіших тем – це захист нашого населення від неякісної продукції, неякісної харчової, неякісної інших видів продукцій. Ви знаєте, скільки докорів ми вислуховуємо при прийомах людей на неякісні ліки, на неякісні харчові продукти. Ми їх самі це все відчуваємо, купуючи продукцію на ринках, купуючи продукцію в магазинах і так далі. Але, шановні колеги, не можна спішити з прийняттям у двох читаннях цього закону. Все-таки треба кожну норму виважити і обов’язково подумати, які ми маємо дати до всіх регулюючих норм прав, які ми маємо дати фінансові важелі. Сьогодні без надточних лабораторій ми не визначимо якісної продукції. Сьогодні без можливостей розгорнути цю тематику по всій Україні ми не зможемо виконати ніякий закон. Ми уже багато разів приймали у цій залі закони, які регулюють ніби-то якість продукції, а в кінцевому результаті ми відчиняли все ширше двері для фальсифікатів. І я сьогодні ще раз хочу звернутися до всіх тих, хто контролює завезення продукції із.
Дайте можливість завершити думку.
Хто контролює продукцію на кордонах? Хто дає дозволи при аукціонах? Левова частина цієї продукції йде із-за кордону. 30 відсотків у здоров’ї людини залежить від того, що вона споживає. Тому віднесімось до цієї теми з особливою увагою і повагою. Дякую.
Ярослав Джоджик, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”. Наступний буде виступати Володимир Бондаренко.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! В цілому вітаючи загальний напрямок курсу на адаптації нашого українського законодавства до законодавства ЄС, я хочу звернути увагу всіх на наступні два моменти. Всі ми мабуть пам’ятаємо, як свого часу Податковий кодекс розглядався: в один день роздали 700 сторінок тексту, а на другий день вже розглядався цей законопроект. Також сьогодні ми маємо, що розглядається законопроект, який буде розглядати і керувати всією. процесом безпекового випуску продукції в Україні. Тим не менше, буквально зовсім недавно розданий. лише заключення комітету з цього приводу, що абсолютно не допускає кваліфікованого аналізу цього законопроекту. Наступне. Стаття 2 пункт 3 цього законопроекту встановлює перелік видів продукції, на які не поширюється дія закону, у тому числі: харчові продукти, харчові добавки, ароматизатори дієтичні добавки та допоміжні матеріали для їх переробки, продукти тваринного походження, спирт, алкогольні напої та тютюнові вироби, послуги та роботи, що не відповідають вимогам директиви 2001-95. ЄС щодо загальної безпеки продукції. Встановлені обмеження призведуть до того, що вимоги щодо безпечності значної номенклатури продукції з високим ступенем ризику будуть взагалі виключені з-під дії майбутнього ринкового нагляду, тобто на досить тривалий час значна кількість продукції із високим ступенем ризику не буде охоплена ринковим наглядом. В законопроекті не врахована необхідність введення перехідного періоду для здійснення.
Ввімкніть мікрофон Ярослава Джоджика. Завершуйте, будь ласка.
Не передбачена необхідність введення перехідного періоду для здійснення, розроблення та впровадження технічних регламентів на конкретні види продукції. Тому є пропозиція: якщо і вводити цей законопроект, то не з 1 січня 2011 року, а, як мінімум, хоча би з 1 січня 2013 року. Дякую.
Дякую. Володимир Бондаренко, фракція. Одні хвилиночку! Зараз Бондаренко виступає. Фракція БЮТ. Будь ласка, мікрофон.
Володимир Бондаренко, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановні друзі, я думаю, кожен з вас іноді, дивлячись телевізор, не проходить мимо тих програм, які сьогодні є на декількох телеканалах, і зокрема пана Друбіча про якість продукції. Я коли подивився одну передачу, то я зрозумів, що взагалі у нас нічого якісного немає в жодній сфері: у м’ясному виробництві, в молочному і таке інше. Разом з тим, сьогодні якась поспішність проявляється стосовно цього надзвичайно важливого законопроекту. І те, що він гониться, як кажуть, в шию: зранку включили до порядку денного, після обіду розглядати, 4 сторінки зауважень експертного управління, - це свідчить про те, що хтось лобіює. І мій колега щойно назвав цілий перелік продуктів, які виключаються з цього законопроекту, і вони можуть вільно вентилюватися, як кажуть, в економіці України, ніхто на це не буде звертати увагу. Ми особлива країна. Ми сьогодні живемо в зоні радіаційного ризику, багато продуктів виробляється поряд в тих зонах, де впали, там, частинки ще від тої аварії – і ніхто сьогодні достеменно не перевіряє. Ми маємо надзвичайно велику кількість пестицидів, гербіцидів, дефоліантів, які залишилися з радянських час, активно приміняються в городництві і присадибному землеробстві. Я думаю, що сьогодні це дуже важливі речі, мимо яких не можна проходити. Я вважаю, що і завезення великої кількості продукції із зарубіжних країн, зокрема зі Сходу, яка виробляється із компонентами надзвичайно такими небезпечними для здоров’я людей, меланін і таке інше. Вона нас повинна насторожити. Тому я хотів би, щоб ми цей законопроект сьогодні відклали на повторне перше читання, підготували його більш ретельно, дали можливість нам з ним ознайомитися. Більше того, що я хочу сказати, що останній візит до Китайської Народної Республіки нашого державного керівництва свідчить про те, що ми звідти будемо завозити велику кількість продукції, зокрема гречку і багато чого іншого. Китай, який має населення один мільярд 250 мільйонів, виробляє продукції більше, ніж спо.
Дайте можливість завершити думку, будь ласка.
Тому хотів би попросити вас, шановні друзі, не поспішати з цим законопроектом, він не носить ніякої політики, але бізнес давайте відкинемо і спокійно приймемо, ухвалимо цей закон. Дякую.
Дякую. Юрій Кармазін – одна хвилина, потім Григорій Смітюх – одна хвилина.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я уважно прошу вас дослухатися до цих сорока секунд. Перше. Цей законопроект якраз покликаний для того, щоб в Україну продовжувати ввозити все, що ввозиться, але абсолютно безкарно. Таке вже було, вже планували це зробити. Я погоджуюсь з висновками, які зараз висловили колеги депутати і Джоджик, і Бондаренко, бо вони не сказали, що в пункті першому статті другої цього закону не передбачені. написано, що розповсюджується тільки на продукцію, якої технічними регламентами не встановлені спеціальні вимоги. А ми з вами уже два роки ці технічні регламенти не фінансуємо, просто не фінансуємо розробку їх, їх нема. Вони є в Європі, но в нас їх нема – це перше. Друге. Дія закону не поширюється на харчові продукти, добавки, продукти тваринного походження, корми і так далі. Що ми робимо? І третє. Цей закон пов’язаний, дивіться статтю 3 і дальше стат.
Ну, будь ласка, завершуйте, Юрій Анатолійович.
Завершую. Дякую. Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, цей закон пов’язаний з Законом про ринковий нагляд і контроль продукції, вони разом мають іти і разом прийматися, але вони розірвані в часі через це, що думають, що проковтнуть першу частинку, а потім заковтнуть і другу частинку. Не можна цього приймати окремо, цей закон направлений на звернення захисту прав наших споживачів. Ми ще не вступаємо до Європейського Союзу поки що, по-перше, навіть в асоціації, і по-друге, ми не є смітником Європейського Союзу, і я хотів би, щоб нас смітником не сприймали. А для цього ми не є інтелектуальним смітником, ми здатні зрозуміти, що між строчками цього закону. Колись попередній закон вносився попередніми Президентами, де лобіювався дуже серйозно, дуже великі фінанси викликалися на те. виділялися. Я пропоную цей закон відхилити на повторне перше читання. Дякую.
Дякую. Григорій Смітюх, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги! Я особисто буду підтримувати цей законопроект у першому читанні з наступних міркувань. Ну, по-перше, ця проблема є у нашому суспільстві і в нашій державі, і її потрібно вирішувати. І для того, щоб не відкладати її в довгий ящик, її треба розглядати в комітеті. І в комітеті її можна розглянути предметно і всесторонньо, доповнити або зняти ті чи інші положення. Що стосується мого колеги Кармазіна, який зауважив, що цей закон повинен розповсюджуватися, в тому числі, на харчові продукти, я підтримую повністю, тому що харчові продукти – це саме основне, що у нас є для здоров’я населення, нашого населення. Якщо ми не обмежимо обіг продуктів, які впливають на здоров’я населення, то ми будемо постоянно виділяти і збільшувати бюджет щодо лікування нашого населення. Тому я просив би колег відносно цього законопроекту підтримати у першому читанні, а щодо його всестороннього обґрунтування, у тому числі, в тій частині, що я сказав, обговорити його під час обговорення у комітеті. Дякую за увагу.
Так, шановні колеги, обговорення питання завершено. Хто наполягає на висловленні своєї позиції? Не бачу. Вношу пропозицію: на підставі висновку комітету про прийняття за основу проекту Закону „Про недопущення обігу в Україні небезпечної продукції” [[реєстраційний номер 7094]], прошу голосувати. [[16:55:11]] За-233 Рішення прийнято. Будь ласка, мікрофон увімкніть Наталії Королевської.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Я прошу также подготовить поручение комитету ко второму чтению подготовить данный законопроект только после принятия законопроекта 6694, и принятие во втором чтении обеспечить только после принятия во втором чтении законопроекта 6694.Иначе я напоминаю, что данный законопроект вырван из контекста еще на рассмотренного законопроекта, и как отдельный законопроект он не несет никакой смысловой нагрузки. Поэтому данные два законопроекта должны и приниматься, и рассматриваться вместе, иначе мы внесем коллизию в законодательство. Либо объединить, нам разрешить комитету объединить эти два законопроекта и подать ко второму чтению уже объединенный законопроект с законопроектом 6694. Спасибо.
Я прошу Головне юридичне управління підготувати відповідні рекомендації і пропозиції, і вони будуть скеровані для того, щоб ознайомилися і керівники фракцій і відповідно до комітету для того, щоб ми не створювали колізій. Немає заперечень? Дякую. Шановні колеги, оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про сільськогосподарську дорадчу діяльність" [[щодо обмежень для державних службовців]] [[реєстраційний номер 6275]]. Знову ж таки є пропозиція розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[16:57:10]] За-217 Доповідач – народний депутат України Григорій Калетнік. Співдоповідач – голова підкомітету з питань аграрної політики та земельних відносин Марина Перестенко. Да, будь ласка, 4 хвилини вам. І від авторів, і від комітету.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! На ваш розгляд виноситься проект Закону про внесення змін до Закону України "Про сільськогосподарську дорадчу діяльність” [[реєстраційний номер 6275]] від 2 квітня 2010 року. Відповідно до Закону України сільськогосподарська дорадча діяльність – це сукупність дій та заходів, спрямованих на задоволення потреб сільськогосподарських товаровиробників і сільського населення у підвищенні рівня знань та вдосконалення практичних навичок прибуткового ведення господарства. В червні 2004 року Верховна Рада України прийняла Закон України „Про сільськогосподарську дорадчу діяльність”. Цей закон визначає правові засади, здійснення сільськогосподарської дорадчої діяльності в Україні, регулює відносини в цій сфері та спрямовані на поліпшення добробуту сільського населення, та розвиток сільської місцевості. Вже 6 років сільськогосподарські дорадчі служби де-юри включені в правове поле України. За цей час відпрацьована певна практика застосування закону. Разом з тим виникла потреба в його удосконаленні. Законопроект містить наступні пропозиції. Перше. Пропонується доповнити поняття „сільськогосподарська дорадча діяльність”, стаття 1. Пропонується виключити з закону частину другу статті 8. Пропонується порядок ведення реєстру дорадчих служб, стаття 9. У статті 10 уточнюється порядок підготовки дорадників та експертів-дорадників. Головне науково-експертне управління практично має зауваження тільки щодо пропозиції законопроекту щодо уточнення поняття „сільськогосподарська дорадча діяльність”. На думку фахівців, запропоновані зміни не забезпечують єдиний підхід до фіксації статусу дорадчих служб. За проектом це можуть бути юридичні особи та структурні підрозділи аграрного навчального закладу, наукової і дослідної установи. Науково-експертне управління наголошує на тому, що відповідно до законодавства суб’єктами правовідносин є установи, заклади, що мають статус юридичної особи, а не їх окремі підрозділи, і пропонує свій варіант. На їх думку аграрні навчальні заклади, науково-дослідні установи можуть здійснювати дорадчу діяльність як юридичні особи в рамках чинного законодавства. Комітет погодився з пропозицією Науково-експертного управління в тому, що запропоновані зміни не забезпечують єдиний підхід до фіксації статусу дорадчих служб. Науково-експертне управління пропонує уточнити механізм реалізації, тобто підготовки дорадників та експертів-дорадників. Цілком зрозуміло, що такий порядок має визначити центральний орган виконавчої влади з питань аграрної політики, тобто Міністерство аграрної політики. Це технічне питання і його можна врахувати при підготовці законопроекту до другого читання. Комітет вважає, що за результатами розгляду в першому читанні проект може бути прийнятий за основу з урахуванням зробленим зауважень. Прошу підтримати таку позицію та прийняти законопроект у першому читанні. Дякую.
Так, шановні колеги, прошу записатися на обговорення цього питання. Прошу вивести прізвища бажаючих виступити на інформаційне табло. Катерина Тимофіївна Ващук, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, зміни, і правда, треба вносити, але вони дуже обмежені в цьому законопроекті. Те, що державні службовці мають займатися і порадами, і контролем, і організацією роботи в аграрному секторі за своїми службовими обов’язками, а не як дорадники – це правда. У нас дорадників багато, а от тих, хто працює, з кожним роком все менше і менше. Відносно служб, які є дорадницькими. Правда, це можуть бути і науковці, і спеціально підготовлені фахівці, але чим страдає Закон про дорадчу службу? Страдає моментами, які регулюють відповідальність дорадчої служби за всі ті поради, які вони дають аграріям. Сьогодні такої відповідальності немає. Скільки багато помилок було зроблено через поради дорадницьких служб при розпаюванні господарств, при організації роботи фермерських господарств і так далі, при організації роботи кредитних спілок, які особливо в сільській місцевості широко працювали по наданню різних послуг, і сьогодні люди не можуть знайти своїх коштів. Так от, до другого читання в цей законопроект треба внести пункти про відповідальність. Якщо ви радите і це оформляється відповідною платою і договором, то має бути передбачена відповідальність за дотримання законодавства в цій сфері і щоб не страждали від таких порад люди. Дякую.
Павло Сулковський, фракція Партії регіонів.
Дякую. Павло Сулковський, фракція Партії регіонів, Рівненщина. Ви знаєте, я от слухав свою колегу пані Катерину, ви знаєте, пані Катерино, взагалі був проти цього закону, який приймався пару років тому. Той проект закону „гуляв” десь років два, з трудом його вирішили прийняти за основу і в цілому. І от цей закон попередній, який існує, про дорадчу службу, практично вже пару років він має право на існування. І тут виявляється через пару років, що треба його поправляти, цей проект закону. І думаю, що у цій дорадчій службі, коли подивитись, люди всі практично працюють, Володимире Михайловичу, я хочу вам сказати, що в цій дорадчій службі всі працюють практично без винятку: з Міністерства агро політики кадри, з інститутів наукових, дослідних станцій і так далі. Скажіть, будь ласка, а хто не дає радити, вчити людей як краще працювати в сільському господарстві цим інститутам? Ні, ще видумали якусь дорадчу службу, зараз будуть видумувати з цих інститутів робити громадське якесь об’єднання і так далі. Це люди просто раніше приймали цей закон і думали, що крім зарплати в міністерстві або в інших науково-дослідних інститутах іще додатково буде якась заробітна плата. Тому, шановні колеги, в цьому проекті зараз дійсно передбачається, що можна створювати нехай об’єднання, громадські об’єднання, дорадчі служби і не одну. Але ні копійки повинні ці фахівці, які на посадах у цих закладах, інститутах, не повинні більше доїти державу і використовувати кошти з державного бюджету. Я за те, щоб проголосувати за цей проект, але, щоб ні копійки не витрати з держбюджету.
Будь ласка, завершуйте свій виступ.
Дякую, Володимир Михайлович. Я практично завершив.
Дякую. Шановні колеги, хто ще наполягає на виступі? Немає бажаючих. Пропозиція комітету і висновок комітету: прийняти законопроект за основу. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про сільськогосподарську дорадчу діяльність” [[щодо обмеження для державних службовців]] [[реєстраційний номер 6275]]. Прошу голосувати. [[17:06:22]] За-227 Рішення прийнято. Шановні колеги, прошу не розхолоджуватися, ще нам працювати залишилося небагато. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо статутного капіталу [[щодо заміни поняття "статутний фонд"]] [[реєстраційний номер 2425]]. Знову пропозиція про розгляд його за скороченою процедурою цього питання. Прошу голосувати. [[17:07:07]] За-215 Рішення прийнято. Шановні колеги, доповідач – народний депутат Горіна Ірина Анатоліївна у неї, як ви знаєте, поважна причина, її немає. То я просив би заступника голови Комітету з питань економічної політики Воропаєва Юрія Миколайовича зробити відповідну доповідь.
Уважаемые коллеги, законопроект очень простой, хотя он по объему кажется большим, на самом деле все очень просто и ясно. У нас есть Гражданский кодекс Украины и есть Закон о хозобществах, в который уставной фонд называется правильно, как это и положено по стандартах бухгалтерского учета, статутный капитал. В то же время есть ряд законов Украины, в которых уставной фонд по-прежнему называется, по старинке – уставной фонд. Данным законопроектом наш коллега Горина предлагает привести в соответствие все законы, практически все законы с Цивильным кодексом Украины. И везде написать вместо слов «уставной фонд» написать: «статутний капітал». Есть замечание к этому законопроекту со стороны экспертного управления и со стороны Кабинета Министров Украины. Оно всего одно. Оно говорит о том, что да, все правильно. Однако не все законы Горина охватила. Есть, остались за ее вниманием еще ряд законов, где тоже уже поменять слова «уставной фонд» на «статутний капітал». Больше ничего. Поэтому предложение какое нашего комитета экономической политики, решение было принято. И рекомендуется Верховной Раде его поддержать. Предложение – принять в первом чтении законопроект 2425. И до второго чтения доработать и внести необходимые изменения, приведя в соответствие это же слово, вместо «уставной фонд» - «уставной капитал» и остальные законы, которые не были охвачены.
Шановні колеги! Будь ласка, запишіться на обговорення законопроекту. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Так, ніхто не виявляє, виявив бажання брати участь в обговоренні. Всім все зрозуміло, так? Я ставлю на голосування тоді, прошу уваги, пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо статутного капіталу [[щодо заміни поняття „статутний фонд”]] [[реєстраційний номер 2425]]. Прошу голосувати. [[17:10:10]] За-236 Рішення прийнято. Шановні колеги, зараз ми маємо розглядати проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за фальшування марок акцизного збору [[реєстраційний номер 4736]]. Автор і комітет просить відтермінувати розгляд цього питання. Немає заперечень? Голосувати треба? Ми його відкладаємо на наступний пленарний тиждень. Погодились? Дякую. Оголошую до розгляду проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про соціальний захист дітей війни" [[щодо надання пільг]] [[реєстраційний номер 4542]]. Є пропозиція розглядати це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:11:13]] За-183 Рішення прийнято. Доповідач народний депутат України – Михайло Володимирович Соколов. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Уляна Миколаївна Мостіпан. Будь ласка. Доповідача, будь ласка, мікрофон увімкніть.
Спасибо. Уважаемые коллеги, в 2004 году был принят Закон о защите детей-инвалидов. Этот закон предполагает 25-процентную скидку на газ для домашних хозяйств. Предлагается внести изменение и дополнение. В связи с тем, что газовые хозяйства, к сожалению, на сжиженный газ, скрапленный газ, эту 25-процентную скидку для населения фактически не предоставляют. Поэтому этот законопроект фактически является уточнением и предлагает такую форму газа в сжиженном виде включить в законопроект. Я прошу поддержать в связи с тем, что у нас на носу отопительный сезон, и избиратели, особенно которые живут в частном секторе, очень ждут подобного решения. Спасибо.
Дякую. Уляна Миколаївна, будь ласка. Мікрофон, ввімкніть.
Шановний голово, шановні колеги! Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів розглянув поданий народними депутатами України Соколовим та Бобильовим проект Закону про внесення змін до Закону України „Про соціальний захист дітей війни” 7 жовтня 2009 року. Законопроектом передбачається внести зміни до статті 5 Закону України „Про соціальний захист дітей війни” в частині „Уточнення пільг”, які надаються дітям війни. Так, діючою нормою передбачено, що діти війни мають право на 25-відсоткову знижку при платі за користування комунальними послугами, газом, електроенергією тощо у межах середніх норм споживання. Законопроектом пропонується слово „тощо” уточнити, а саме, що ця пільга поширюється в тому числі при використанні скрапленого газу, якщо будинок має пічне опалення та твердого палива. Комітет рекомендує даний законопроект прийняти за основу, оскільки мова йде лише про уточнення діючої норми, а не розширює категорію пільг. Якщо сказати про те, що 470 тисяч дітей війни – це інваліди, то стає зрозумілим, що саме пічним опаленням користується ця категорія людей. І якщо врахувати, що уже із серпня цього року значно збільшилися ціни на газ, то стає зрозумілим, що це уточнення повинно бути прийняте. Тому, шановні колеги, я би дуже просила проголосувати за такі зміни у запропонований законопроект. Дякую.
Шановні колеги, прошу записатися на обговорення питання. Сергій Гордієнко, фракція комуністів. Наступним буде виступати Олександр Стоян.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Безумовно, що фракція Компартії України буде підтримувати даний законопроект, так як вона підтримувала всі роки підтримку знедолених дітей війни. Але я хотів би привернути увагу до іншого. Шановні колеги! Шановні урядовці! Я проти того, як і всі діти війни, що ми сьогодні знущаємося із дітей війни, бо з 1 січня 2006 року не забезпечуємо реалізацію виконання цього закону. Якщо вищий законодавчий орган держави прийняв цей закон, то він повинен саме виконуватися. Діти війни змушені йти в суди й позиватися із державою, і вони йдуть: кого несуть на носилках, хто йде на патерицях, але йдуть до цих саме судів. Доки держава буде знущатися з цих людей?! Перше. Друге. Доки будуть знущатися над цими дітьми війни суди, які „футболять” їх у різні інстанції? Якщо суд першої інстанції прийняв рішення, то обов’язково йде апеляція в суди інших інстанцій. Мало того, сьогодні суди рекомендують їм іти до політичних партій і, зокрема, до Соціалістичної партії України, щоб та оформляла ці позови саме до суду. Вона конкретно каже до якої політичної сили йти, чого судам робить не можна. І третє. Я хотів би сьогодні сказати, що окремі політичні саме партії приватизували право на дітей війни, і це роблять соціалісти. Діти війни займають черги із 3, 2 годин ночі, щоб Соціалістична партія оформляла ці позовні. позови до суду, а там їм кажуть: а ти голосував за регіони; а ти голосував за Компартію України чи за інші – і відмовляють у цьому. Цього допускати не можна. Суди сьогодні не здатні ні організаційно, ні матеріально.
Дайте можливість завершити думку. Все у вас, да? Прошу.
Ні, ні. Я привертаю увагу до того, що суди сьогодні ні кадрово, ні саме організаційно, ні матеріально не здатні забезпечити розгляд валу заяв, який з дітьми війни. Я прошу дати доручення уряду і всім зацікавленим сторонам вивчити це питання і прийняти рішення, яке буде на користь і державі, і не буде знущатися з дітей війни.
Олександр Стоян, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Володимир Бондаренко.
Шановні колеги, шановні виборці! Я підтримую емоційний виступ колеги Гордієнка, який сказав, що, дійсно, цим законом ми так збудили суспільство, що сьогодні ми не знаємо, що з ним зробити. Я хочу нагадати, що під цей закон попадають ті люди, яким на 1 травня не було 18 років. Фактично це все ті люди, які жили під час війни, неповнолітні. Вони всі відпрацювали, вони всі є пенсіонерами, отримують пенсії, отримують певні пільги. Але ми добавили ще і певні пільги так званим дітям війни, і не просто пільги – це і надбавка до пенсії, це і, дійсно, певні комунальні послуги, але не підкріпили матеріально. І кожний раз, коли ми приїжджаємо на округи, нас питають: „Що ви з нами зробили? Чому ви нам не платите підвищені пенсії? [[а там не маленька сума, а коштів в бюджеті немає]] Чому не даєте нам дешевий газ і багато чого іншого?” І оцей зараз законопроект, який внесли наші колеги, це ще раз буде спрямоване на велике соціальне збудження. Уже рішення є про певні пільги щодо застосування газу. Більше того, я не знаю, чи це колега Соколов говорив, чи хто інший, він назвав таке формулювання: про соціальний захист інвалідів – дітей війни. То я хотів би, щоб уточнили: чи це буде стосуватись тільки інвалідів – дітей війни, тобто діти війни стали інвалідами і ці пільги збільшуються, чи це буде стосуватися всіх дітей війни. Якщо це буде стосуватися усіх дітей війни, їх треба, безумовно, захистити. Я особисто буду за це голосувати, але давайте подивимося, чи є фінансові ресурси, щоб виплачувати ці кошти, чи є інші ресурси. І правий колега Гордієнко, що одна політична сила – не хочу повторювати, - а вони були авторами цього законопроекту, приватизували цих дітей війни. І коли йдуть на вибори, вони їм все обіцяють, вони зараз не при владі, ні за що не відповідають, а збуджують суспільство. Треба дуже обережно підійти до цього закону. Я би вважав в першому читанні, а там розглянути далі його в другому читанні. Дякую.
Володимир Бондаренко, фракція БЮТ.
Володимир Бондаренко, „Блок Юлії Тимошенко”, партія „Реформи і порядок”. Я не хотів би, щоб мій виступ був схожим на виступи моїх колег, коли вони борються за електорат на цьому законі. Я хотів би, щоб люди відчули, дійсно, турботу про них. Мова йде про дуже прості речі. Сьогодні в Україні, на жаль, існують дві категорії громадян, зокрема, ті, що живуть у приватному секторі, користуються скрапленим газом і твердим паливом. Вони не попадають під дію цієї пільги. Ті, що живуть у міських будинках, більш комфортних, і користуються газом не скрапленим, а звичайним, ті потрапляють під дію цієї пільги. Ну, хіба ми можемо, згідно з статтею 24 Конституції України допускати таку явну нерівність через те. хто де проживає. Тому я впевнений, що тут чи соціалісти, чи комуністи, які вважають цей електорат своїм, я не думаю, що це таке визначення цих людей є правильним, це є наші українці, які прожили тяжке життя і які потребують однакового ставлення від держави. Більше того, що сьогоднішній уряд, який піднімає ціни на газ щомісяця і буде ще вдвічі піднімати, доведе сьогодні людей до того, що доведеться всім нам топити соломою, кукурудзинням, торфом, дровами. А ті, хто уже не можуть добувати цей торф на Рівненщині, так як наш один колега тут добивається ділянок, я хотів би, щоб вони мали можливість скористатися хоча б на старості цим благом, про яке так багато говорили, так званим, голубим паливом. Тому я сьогодні хотів би, щоб ми побачили тест на щирість, в тому числі і представників Партії регіонів, яка сьогодні говорить про покращення життя людей уже сьогодні і не буде голосувати за цей закон. О це їхня вся щирість, о це їхня турбота про людей, про дітей війни, про громадян України – збільшення цін на газ, зростання. Феноменальне зростання цін на всі види продукції. О це вже сьогодні ми бачимо, те. що ви обіцяли і коли ви брехали підчас виборчої кампанії. Не моргнувши оком, то продовжуйте брехати і під час цієї кампанії. Дякую.
Шановні колеги, розгляд питання завершено. Ніхто не наполягає більше на виступі? Ні. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Вношу на голосування цю пропозицію, а саме: про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України про соціальний захист дітей війни [[щодо надання пільг]] [[реєстраційний номер 4542]]. [[17:22:53]] За-160 Рішення не прийнято. По фракціях? Будь ласка: Партія регіонів – 1, „Блок Тимошенко” - 115, "Наша Україна–Народна самооборона" – 18, комуністів – 26, "Блок Литвина" і позафракційні – 0. Ставлю на голосування про направлення законопроекту на повторне перше читання. [[17:23:29]] За-159 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 61 Сімейного кодексу України [[щодо об’єктів права спільної власності подружжя]] [[реєстраційний номер 4493]]. Шановні колеги, є пропозиція розглянути це питання за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію, прошу голосувати. [[17:24:12]] За-185 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Юрій Романович Мірошниченко, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму Катерина Євгенівна Лук’янова. Будь ласка.
Шановні виборці, шановні колеги! Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів. Цей законопроект невеликий, простий, стосується 61 статті Сімейного кодексу, де йдеться про перелік об’єктів, які відносяться до сумісної спільної власності подружжя. Ситуація полягає в тому, і, власне, випливає із судової практики, що серед тих об’єктів спільної сумісної власності чітко не вказано, що до неї належать житло і земельні ділянки, які виділялися або з комунальної власності, або з державної власності, або набуті шляхом приватизації. І в цьому контексті виникла ситуація, коли суди по-різному тлумачать правовий статус цієї власності з житла або ділянки. І в одних випадках визнають її спільною сумісною власністю, а в інших випадках – лише власністю одного з подружжя. З тим, щоб усунути цю суперечність, власне, і пропонується доповнити 61 статтю Сімейного Кодексу тим, що до об’єктів спільної сумісної власності ще буде належати і житло, і земельні ділянки. Я хотів би запропонувати вельмишановним народним депутатам удосконалену редакцію цієї статті з тим, щоб ми ухвалили його в цілому як закон, оскільки науково-експертне управління після аналізу дає нам можливість якраз цю норму ухвалити уже в цілому. Я її зараз зачитаю, і з вашої огласки ми зможемо тоді голосувати в цілому як закон. Таким чином, „об’єктом права спільної сумісної власності подружжя є житло, набуте одним з подружжя під час шлюбу внаслідок приватизації державного житлового фонду та земельна ділянка.”
Будь ласка, дайте можливість завершити.
Дякую. Я спочатку зачитаю, щоб у стенограмі було. „Об’єктом права спільної сумісної власності подружжя є житло, набуте одним з подружжя під час шлюбу внаслідок приватизації державного житлового фонду та земельна ділянка, набута внаслідок безоплатної передачі одному з подружжя із земель державної або комунальної власності, в тому числі приватизації тієї ділянки, яка перебувала у нього в користуванні”. Це юридично коректно виписано формулювання, яке може бути ухвалено нами як закон. Дякую.
Дякую.
Не можна, оскільки скорочена процедура не передбачає питання. Шановні колеги, хто від комітету буде доповідати? Я тоді доповідаю: комітет рекомендує прийняти Верховній Раді України за основу цей законопроект. Прошу записатися на його обговорення. Прошу вивести на табло прізвище. Юрій Кармазін мікрофон, за ним - Олександр Стоян.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати і шановний Володимире Михайловичу, ми сьогодні прийняли багато законопроектів по скороченій процедурі, які розглядаємо як по скороченій. Мені здається, що і життя у тих законопроектів теж буде скорочено, тому що вони живуть якось відокремлено від життя. А я пропоную вам розглянути таку схему і хотів задати питання, і через те хотів повного обговорення по цьому питанню. Один з подружжя є іноземець і тоді він набуває право власності на цю землю при розподілі цієї землі, цього майна. І це весь час робиться в нашій незалежній Україні. Неодноразово ми наполягали на цьому і казали: люди, єдине можливе що це написати „за виключенням випадків земельних ділянок”. Земля є виключною власністю громадян України. Все. Скажіть, де небудь в Еміратах, в якійсь іншій країні, що ще хто-небудь претендує на вашу землю, та вас же засміють. А тут зараз не по тисячу гектарів скуповують? Їдуть емісари і за копійки зараз скуповують. І зараз будуть це робити через цей механізм. Через це я вважаю, що навіть такий варіант, який запропонований зараз Науково-експертним управлінням, є таким, який не повністю передбачає всі можливі негативні наслідки щодо української землі, вартості якої не можна знайти сьогодні. І та вартість, яка сьогодні є, ми говоримо ринкова, в цих умовах коли маємо копієчні зарплати в десяток разів менші, це не вартість, це не адекватна вартість, нам не можна сьогодні віддавати це. І я пропоную звідси вилучити „земельну ділянку”. Будь ласка, житло, будь ласка, все що завгодно, але не землю. Не треба цього робити, шановні, або написати, що тільки для громадян України. Дякую.
Олександр Стоян, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, чому я записався проти цього закону? Скажу ось чому. Знаєте, коли іде процес розводу – це болючий процес, це ділять дітей, ділять квартиру, ділять вилки, ложки і багато чого іншого. І, безумовно, в законі треба передбачити як те, що нажито спільно, як ділити. Я хотів задати Юрію Мірошниченко одне питання. От таке питання пане Юрію. Чоловік одружився з жінкою, у нього була квартира до цього, була машина в нього. Він взяв собі дружину, пожили певний час, дітей немає, скажімо. І що тоді та жінка йде на цю квартиру, на цю машину або навпаки прийняла в прийми молодого чоловіка жінка, пожили вони, мають дитинку нажили. І та людина, той молодий чоловік, нічого не заробивши, нічого не зробивши, каже: віддай мені півквартири, віддай мені півмашини, півстула, стола і таке інше. Тобто я хотів би, щоб все-таки пояснили, які тут є правові підстави? Що стосується землі, я підтримую те, що сказав колега Кармазін, тому що дійсно, є сьогодні, коли в спадщину дають землю батьки на селі і ще десь, скажімо, гектари, і появляється такий ловкач десь з городу приїхав одружився і пів, два гектари чи скільки відхватив. Я вже не кажу про іноземці. Тому я думаю цей закон треба дуже уважно розглянути, це болючий закон, бо закон соціальний, закон, який визначає права одного і другого члена сім’ї. І тут треба подивитися уважно. Я пропоную все-таки його прийняти в першому читанні і врахувати ці пропозиції. Якщо Юрій Мірошниченко мені пояснить, що це не так, я тоді прийму інше рішення. Дякую за відповідь.
Шановні колеги, одну хвилинку, давайте ми зараз проголосуємо за основу, а тоді будемо пояснювати. Не передбачено це, Юрій Романович. Шановні колеги, ми завершити обговорення. Хто ще наполягає від фракції виступати? Немає? Будь ласка, Юрій Мірошниченко, мікрофон. З трибуни, будь ласка.
Шановні колеги, я хочу роз’яснити в чому зміст цього закону? Адже йдеться не про ті ділянки, які хтось купує, набуває і так далі, а лише про ті, які набуті в шлюбі вже. І переважно йдеться про те, що люди, коли приватизовували свої квартири, або ділянки, вони вже на момент, коли були в шлюбі, це ніякі не іноземці, це наші. Але, наприклад, приватизовували хату на чоловіка, а не на дружину, або наприклад ділянку так само на чоловіка, або на дружину, а не на чоловіка і зараз виникла ситуація, коли вони зібралися розлучатися, до як до цього майна ставитись, чи він належить одному з подружжя, чи він належить обом з подружжя. І виникла практика, коли по різному суди тлумачать, це ніякого відношення до тих іноземців, які зараз одружуються, майно набуте до шлюбу не є об’єктом спільної власності. От я власне і пояснював це не на трибуні і зараз пояснюю, Юрій Анатолійович, це не є небезпекою, про яку ви говорите. У нас багато людей приватизували житло своє, ви знаєте напевно, у нас багато людей зараз свої земельні в селах ділянки.
Завершуйте, будь ласка. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію комітету щодо прийняття за основу проекту Закону про внесення зміни до статті 61 Сімейного кодексу України [[щодо об’єктів права спільної власності подружжя]] [[реєстраційний номер 4493]]. [[17:34:23]] За-240 Рішення прийнято. Шановні колеги, тут була пропозиція прийняти його в цілому, але оскільки є заперечення з боку народних депутатів, немає підстав поставити на голосування, тим паче заперечує Юрій Кармазін, а в нього сьогодні день народження. Тому, будь ласка, комітет, доопрацюйте і підготуйте до другого читання. Шановні колеги, оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо запобігання протиправному захопленню земельних ділянок]] [[реєстраційний номер 3588]]. Є пропозиція щодо того, щоб розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:35:21]] За-197 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Юрій Кармазін. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань правової політики Юрій Мірошниченко. Будь ласка, Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, вам пропонується законопроект 3588, внесений народними депутатами Кармазіним, Бевзенком, Мірошниченком. Законопроект дуже простий на перший погляд, але він вноситься для того, щоби викласти нову редакцію частини третьої статті 376 Цивільного кодексу України. Ці зміни нададуть можливість визнання в судовому порядку права власності на самочинно збудоване нерухоме майно лише осіб, які до дати набуття чинності Земельним кодексом України 1 січня 2002 отримали земельні ділянки під ним, але з різних причин не оформляли право власності на користування цими ділянками. Крім того, цим законопроектом передбачається виключення із компетенції третейських судів вирішення справ, які стосується визнання права власності на земельні ділянки, інше нерухоме майно та визнання дійсними або недійсними правочинів із відчуження застави управління таким майном. Мова йде про те, частиною третьою статті 376 Цивільного кодексу в чинній редакції передбачена можливість визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила самочинне будівництво на земельній ділянці, яке не перебуває у її власності чи користуванні. При цьому не конкретизовано, на якій стадії повинно відбуватися надання земельної ділянки вказаній особі: до чи після визнання права власності на будівлю. Користуючись цією невизначеністю, в Україні набув поширення механізм захоплення земельних ділянок державної власності, шляхом визнання права власності на нерухоме майно. Механізм досить простий. Неправомірно захоплюється земельна ділянка земель запасу, будується на ній житловий чи інший будинок і через суд, найчастіше всього підконтрольний третейський, визнається право власності на нього. Після чого від органу, уповноваженого розпоряджатись на землю, вимагається приватизація чи надання в оренду земельної ділянки, на якій ця ділянка розташована. Вказаний механізм формується завдяки того, що саме ми недопрацювали. Тому ми пропонуємо, група депутатів.
Дайте можливість завершити обгрунтування законопроекту.
Спасибі. Тому ми пропонуємо внести зміни в цю норму 376 Цивільного кодексу. І ми говоримо, що ці дії, які ми хочемо унормувати, наносять значну шкоду державі. Замість продажу вільних земельних державних земель або прав на них на земельних торгах земельні ділянки масово розбазарюються. Автори переконані, що легалізація самочинного будівництва на земельній ділянці, яка не належить забудовнику, неприпустима. Тому ми просимо вас прийняти цей законопроект. Автори відносяться абсолютно до різних політичних сил. Законопроект не політичний, він направлений на те, щоб зберегти українську землю. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Юрій Романович Мірошниченко, голова підкомітету Комітету з питань правової політики. Будь ласка, щодо рішення комітету.
Шановні виборці! Шановні колеги! Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів. Юрію Анатолійовичу, не зважаючи на те, що ви не дали нам ухвалити в цілому попередній закон, я скажу, що ми з вами співавтори цього закону. І рішення комітету щодо цього законопроекту є позитивним. Адже ті засоби, якими пропонується авторами врегулювати це питання з тим, щоб убезпечити фактично кримінальний бізнес, пов’язаний із захопленням ділянок, побудовою на них об’єктів нерухомості, при тому, що ці люди не є користувачами безпосередньо цими об’єктами нерухомості і не користуються цими земельними ділянками, фактично перетворює ситуацію в кримінальний або неправомірний бізнес. Законопроект є коректним. Він може бути доопрацьований на друге читання. На нього є позитивний висновок, як я вже сказав, з боку нашого профільного комітету. І я закликаю колег підтримати законопроект за основу. Дякую авторам.
Шановні колеги! Прошу записатись на обговорення питання. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Григорій Смітюх. Будь ласка, у вас право на виступ. Наступним буде виступати Володимир Бондаренко.
Дякую, Володимире Михайловичу. Григорій Смітюх, Партія регіонів. Я, в принципі, погоджуюсь з авторами законопроект в тій частині, що зміни до статті 376 повинні внести і повинні ми її проголосувати, але не погоджуся з логікою тої позиції, що, так називаємая, легалізація земельних ділянок по відношенню до нерухомого майна, яке було збудоване, але будується і так дальше, тільки повинно відповідати, якщо воно було до 1 січня 2002 року. Чому такий відлік? Якщо ми вже робимо в цьому плані ревізію, або ми хочемо навести порядок, то треба одночасно поставити питання, що воно наступає чомусь з 2002 року. Давайте зробимо з 2010 року або з 1 січня 2011 року, введемо такі норми, які неунеможливлюють будівництво або відчуження земельних ділянок під такою формулою Але, якщо легалізувати ці всі права на власність щодо відношення і нерухомого майна, то я пропоную, щоб під час другого читання, яке, думаю, що за основу проголосуємо, внести такі зміни, які стосуються, моя пропозиція саме стає від 1 січня 2011 року. Тоді ми поставимо всіх в рівні умови, тому що у одних громадян ми будемо говорити, що вони праві, тому що вони зробили це до 2002 року, а іншим громадянам ми будемо говорити, що вони неправі, тому що вони після 1 січня 2002 року робили. Логіка тут, на мій погляд, відсутня. Тому я призиваю до автора і до комітету, щоб цю норму, якщо робити реалізацію, її робити треба на сьогоднішній день, тоді вона логічна, тоді вона пояснима і пояснима, що у майбутньому таких випадків не бувало. Тому я прошу підтримати цей законопроект у першому читанні і тільки за основу. Дякую.
Володимир Бондаренко, фракція БЮТ. Будь ласка, мікрофон ваш.
В цілому це абсолютно необхідний законопроект, тому що розбазарювання землі різними методами набрало вже такого, я би сказав, глобального характеру. Але я не хотів би, щоби цей закон, який буде ухвалений, дав можливість і право сьогодні повернутися до вже побудованих об’єктів, до, так званих, узаконених об’єктів, про які йде мова. Адже сьогодні це може бути використано дуже цікаво новою владою. Я от дивлюся, що робиться по Києву. А хіба не знали ті прокурори, які сьогодні очолюють Генеральну прокуратуру, Служба безпеки України, міліція і всі інші, що робилося в Києві з земельними ділянками, коли тисячі гектарів за одне засідання Київради роздавалося студентам? Ці списки цих студентів складалися з тисяч людей, які ніякого відношення до Києва не мали. І сьогодні там Лесика лякають, у нього з носа і з кінчиків пальців капає піт, він боїться. Та нічого не буде Лесику, тому що ті, хто сьогодні його лякає, вчора разом ділили Жуків острів, зелену зону навколо Дніпра і таке інше. Тому я хотів би звернути увагу, що цей законопроект треба дуже чітко визначити, щоби не було, як кажуть, ну такого копання в минулому, яке дасть можливість сьогодні викидати там людей з збудованих будинків і так далі. Всі повинні мати однакові рівні права. Якщо ми вводимо закон, то з моменту його опублікування з дуже добрим роз’ясненням для людей, що робити, як робити і таке інше. Я хотів би також звернути увагу на те, що ми сьогодні це питання, безумовно, проголосуємо, але давайте тільки в першому читанні, щоби можна було доопрацювати. Більш того, що хочу сказати, що активно працює сьогодні Верховна Рада над Містобудівним кодексом. І там вилучаються дуже серйозні такі блоки, які гальмували нормальне відведення землі без хабарів. Наприклад, містобудівне обґрунтування, за яким треба було по два роки ходити, шукати, де його взяти. І багато людей, зневірившись у цьому, ну просто життя кінчається, почали будувати свої будинки на тих ділянках.
Дайте можливість завершити виступ.
А враховуючи це, я хотів би все-таки, щоб ми, по-перше, спростили систему, зробили її прозорою, відведення земельної ділянки, виділили ті категорії, які перш за все потребують земельних ділянок, це ті, хто не має свого житла, і, можливо, тоді жорстокіше вимагали з тих, хто веде забудову у комерційних цілях незаконними методами. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Пропозиція комітету до вашого відома доведена. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо запобігання протиправному захопленню земельних ділянок]] [[реєстраційний номер 3588]]. Прошу голосувати. [[17:45:20]] За-347 Рішення прийнято. Шановні колеги, це є свідчення, що, окрім всього іншого, Юрій Анатолійович Кармазін користується авторитетом серед колег народних депутатів. Шановні народні депутати, нам треба розглянути декілька законопроектів, які ми направили в свій час на повторне перше читання. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо дотримання законодавства про заборону грального бізнесу в Україні. Пропозиція – розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:46:10]] За-196 Рішення прийнято. Будь ласка, Наталія Юріївна.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Все мы с вамипомним как единогласно запретили игорный бизнес как вид деятельности в Украине, и я уверена, что это решение было абсолютно правильным и обоснованным. И мы действительно на тот момент принимали все возможные защитные меры для граждан от дикого рынка азартных игр. Именно таким он был и, к сожалению, таким же диким сегодня и остается. И на самом деле наши запреты сплошь и рядом нарушаются и физическими, и юридическими лицами. И происходит это потому, что действующий механизм санкций абсолютно не эффективен. Налоговая проверок не может проводить согласно закона, проверки проводит милиция, которая по результатам проверок передает акты в налоговую, потом налоговая подает в суд и такой замкнутый круг освобождает от ответственности правоохранительные органы и тем самым покрывает нелегальный игорный бизнес. И смысла в такой запутанной процедуре сказать сегодня очень сложно найти. Ясно одно, что закон о запрете игорного бизнеса не работает. Где не работает закон – там работает теневой игорный бизнес. И все мы являемся сегодня свидетелями, как под вывесками интернет-клубов, интернет-казино, покерных клубов и дальше в нашей стране работает игорный бизнес. Законопроект 5349 предусматривает более простую и логичную систему. Проектом закона предполагается предоставить органам милиции право подавать иски в суд. Суд принимает решение о финансовых санкциях, предусмотренных законодательством, за организацию и проведение игорного бизнеса. Тем самым мы сегодня предоставляем всю возможность власти проявить себя не на словах, а на деле, и показать возможность, как на социально значимом примере, за или против игорного бизнеса. Милицию данный закон обязывает осуществлять надзор за соблюдением законодательства о запрете игорного бизнеса. В Уголовный кодекс вносится новая статья: «Занятие деятельностью, запрет на которую установлен Законом Украины «О запрете игорного бизнеса». Статья предусматривает.
Дайте можливість завершити виступ.
Дякую. Статья предусматривает наказание в виде штрафа в размере 8 тысяч минимальных заработных плат. По состоянию на 1 июля минимальная заработная плата – 888 гривен, то есть сумма штрафа будет более 7 миллионов гривен, с конфискаций и уничтожением игрового оборудования за занятие игорным бизнесом. Я думаю, что мы все заинтересованы неимитировать борьбу с игорным бизнесом, а, действительно, принять те необходимые меры – и навести порядок сегодня в стране в социально значимом сегменте. Законопроект достаточно эффективный. До второго чтения мы доработаем все замечания Научно-экспертного управления. И предложение комитета: данный законопроект принять за основу. Спасибо за внимание.
Шановні колеги, прошу записатися на обговорення законопроекту. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Юрій Одарченко, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, ми всі пам’ятаємо, як у минулому році абсолютно рішуче уряд Юлії Тимошенко провів ряд заходів, які знищили це явище у нас на Україні. Було дуже багато зроблено, не дивлячись на супротив місцевих мафій, місцевих угрупувань, які годуються біля, коло цього бізнесу. Шановні друзі, сьогодні абсолютно на разі, на часі приймати відповідні посилення діючого законодавства для того, щоб абсолютно оконачательно поставили на цьому питанні крапку. І я підкреслюю, підтримую доповідача, що сьогоднішнє голосування буде тестовим для тих, хто підтримує цей гральний бізнес, хто – ні. Тому що по суті ця хвороба – це хвороба суспільства. І якщо ми, як народні депутати, опікуємося майбуттям. майбуттям народу України, то ми мусимо підтримати даний законопроект. Шановні друзі, я хочу сказати, що ніяких аргументів не може бути стосовно підтримки місцевих бюджетів за рахунок грального бізнесу, це не ті кошти, які. вірніше, ціна тих коштів, вона надто велика для того, щоб це було мотивом і аргументом – підтримувати гральний бізнес в Україні. Я прошу всіх депутатів, підтримати даний законопроект. Дякую.
Дякую. Григорій Смітюх, будь ласка, фракції Партія регіонів. Потім буде виступати Юрій Кармазін.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, ви пам’ятаєте. Що моя позиція на протязі трьох років в прошлому році 25 червня 2009 році досягла мети, коли ми подолали президентське это самое.вето и закон вступив про заборону ігорного бізнесу на Україні. На жаль, констатую вам, що дякуючи бездіяльності, а за частую, зачастую за активної діяльності правоохоронних органів, казино в своїй суті під іншими вивісками, під іншими брендами функціонує сьогодні, але воно функціонує в тіньовому секторі. І це покривають місцеві органи влади з однієї сторони, які надають, не перевіряють приміщення, а з іншої – це правоохоронні органи, відповідальність яка лежить повністю на них. Тому я, Володимире Михайловичу, звертаюсь до вас, як до Голови Верховної Ради, під час цього обговорення, будь ласка, зверніться або дайте доручення секретаріату підготовити відповідний запит до міністра внутрішніх справ України, до генерального прокурора, чому не виконується закон. Один з прикладів, який хочу навести, говорить про слідуюче: 15-17 вересня у місті Києві на Броварському проспекті у Міжнародному виставковому центрі проводилася виставка. І ви знаєте, що демонструвалося? Гральні нові столи, автомати, бізнес-проекти и тощо, що демонструвалося і пропонувалося нашим громадянам, які говорить, як відкрити бізнес сьогодні, як обдурити закон, як домовитися і інші питання, який прибуток цей має бізнес і так дальше. Скажіть, будь ласка, чому Торгово-промислова палата України організовує таку виставку, коли вона знає чудово, що ігорний бізнес в Україні заборонено? Чому посадові особи організовують такий виставочний комплекс і проводять у сучасному стані в нашій країні таку виставку? Тому я думаю, що відповідальність повинна стояти і по тим людям, які організовували цю виставку. І останнє. Безперечно, що я буду підтримувати цей закон. Я послідовно йду до цієї.
Будь ласка, завершуйте.
Дайте завершити. Я хотів би попросити вас, безперечно, що покладати всю відповідальність за контроль над цим „бізнесом”, в кавичках, не потрібно нам покладати тільки на органи внутрішніх справ. Я думаю, що податкова інспекція повинна займатися цим питанням, тому що вид діяльності, який заборонено, прибутки, які отримують від цієї діяльності – це безпосередня компетенція податкової, у тому числі, міліції. Якщо в нас вона є. А в нас міліція є, і достатньо повноважень, достатньо законних. так сказать, закону, який дозволяє їм перевіряти, і у тому числі, вести позачергову перевірку, якщо це стосується забороненого виду діяльності. Дякую.
Дякую. Юрій Кармазін, будь ласка, фракція "Наша Україна–Народна самооборона". Продовжуємо наше вечірнє засідання на 15 хвилин.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, шановні громадяни України! Чи вирішили ми всі проблеми, коли прийняли Закон „Про заборону грального бізнесу в Україні”? Ні, не вирішили. Чому? Тому що він сьогодні кришується, по-перше, а, по-друге, коли ми приймали закон, то ми його прийняли юридично неохайно, якщо хочете знати. Ми написали, що міліція складає акт, а потім його передають податковій службі, і податкова служба хай подає в суд. Таким чином ми дали три вузла, де можуть братися хабарі: в міліції, податковій. І якщо вони встояли, то потім в суді. От три вузли. Тоді пропонується правильний вихід. Можливо, не до кінця, Наталіє Юріївно. Я вам скажу чому. Тому що ви пропонуєте надати право за рішенням суду, за позовом органів міліції, а треба написати „внутрішніх справ”, та органів Державної податкової служби. А куди ми діваємо органи місцевого самоврядування, у яких є також обов’язок на цій території, і вони могли би звертатися з такими позовами. А куди ми звертаємо здоровенну службу, Службу безпеки України, адже мова йде про те, що порушуються основи держави, не виконується законодавство, іде оборот колосальних коштів, тіньова економіка. І 30 тисяч громадян, займається Україна, яких ми утримуємо на своєму бюджеті, сьогодні займаються прослуховуванням, підглядуванням і виконуванням політичних замовлень. Ми сьогодні приймали Закон про зміни до військової розвідки. Хіба це нормально, коли військовий розвідник доповідає, Прем’єр пішов туди чи сюди. Це ненормально, це факти. Тому треба приймати у першому читанні, а далі допрацювати цей закон. Дякую.
Шановні колеги, обговорення законопроекту завершено. Комітет пропонує прийняти його за основу. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо дотримання законодавства про заборону грального бізнесу в Україні. Реєстраційний номер 5349-д. Прошу голосувати. [[17:57:09]] За-307 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 164, Блок Тимошенко – 84, „Наша Україна – Народна самооборона” – 21, комуністів – 0, "Блок Литвина" – 19, позафракційні – 19. Шановні колеги, прошу уваги! Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо розширення доступу до вищої освіти [[реєстраційний номер 2189-д]]. Пропозиція розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:57:57]] За-192 Рішення прийнято. Дякую. Доповідач – перший заступник голови Комітету з питань науки і освіти Максим Луцький.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, Верховна Рада України 25 червня 2009 року доручила Комітету з питань науки і освіти доопрацювати проект Закону України про внесення змін до деяких законів України з питань вищої освіти щодо усунення перешкод, які заважають вільному доступу до здобуття вищої освіти інвалідам [[реєстраційний номер 2189]]. Законопроектом вносяться зміни до законів України про основи соціальної захищеності інвалідів в Україні, про освіту, про вищу освіту, про оподаткування прибутку підприємств. Ці зміни усувають прогалини в законодавстві у сфері вищої освіти та створюють сприятливі умови для здобуття громадянами України вищої освіти. Законопроектом пропонується надати право громадянам України в окремих випадках, передбачених законодавством, вдруге безоплатно здобувати вищу освіту на конкурсній основі в державних і комунальних вищих навчальних закладах за певним освітньо-кваліфікаційним рівнем. Зокрема надати таке право особам, які стали інвалідами після здобуття певного рівня вищої освіти і стан їх здоров’я за висновком медико-соціальної експертизи не дозволяє працювати за отриманою спеціальністю. Також пропонується доповнити перелік підстав для надання академічної відпустки у зв’язку з вагітністю та пологами, необхідністю догляду за дитиною до досягнення неї трьохрічного віку. Також включити до валових витрат витрати платника податку, пов’язані з відображенням осіб, які навчаються у вищих професійно-технічних навчальних закладах для участі в наукових, науково-практичних олімпіадах, конкурсах тощо. У доопрацьованому законопроекті враховані зауваження Головного науково-експертного управління. Також пропонується змінити назву законопроекту і викласти в такій редакції: „Про внесення змін до деяких законів України щодо розширеного доступу до вищої освіти”, оскільки така назва повною мірою відповідає передбаченим цим законопроектам змінам до законодавства. Комітет пропонує Верховній Раді України за результатами розгляду проекту Закону України про внесення.
Завершуйте, будь ласка.
законів України щодо розширеного доступу до вищої освіти прийняти його за основу та доручити Комітету Верховної Ради України з питань освіти і науки підготувати до розгляду в другому читанні з урахуванням зауважень та пропозицій суб’єктів законодавчої ініціативи. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, може б ви не заперечили проти того, щоб ми підтримали комітет, прийняли за основу, і хай вони доопрацюють цей законопроект, оскільки він розширює право і можливості людей, які мають особливі проблеми зі здоров’ям, здобути другу освіту, яка їм допоможе утриматися в цьому нашому бурхливому життєвому морі. Немає заперечень? Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо розширення доступу до вищої освіти [[реєстраційний номер 2189-д]]. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[18:01:21]] За-149 Рішення не прийнято. Оскільки цей законопроект уже був на повторному першому читанні і немає підстав ще раз повертати на повторне перше читанні. Тому. або, якщо є ваша воля на те, щоб повернутись до цього питання, а якщо ні, законопроект буде вважатися відхиленим. Немає бажання? Значить законопроект відхилено. Шановні народні депутати, ми мали б зараз з вами розглядати проект Закону про внесення змін до статті 212 Сімейного кодексу України [[щодо усиновлення]]. Разом з тим, комітет звернувся з листом і з проханням відкласти розгляд цього питання, оскільки не узгоджено ще ряд позицій, це дуже чутливе питання. Немає заперечень, що ми відклали розгляд? Немає. Тоді відкладаємо. І останній проект, який ми маємо сьогодні розглянути, це проект Закону про внесення змін до Кодексу України про працю (щодо тривалості робочого дня (зміни) (реєстраційний номер 4682-д). Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань соціальної політики та праці Володимир Марущенко. Ставлю на голосування пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. Це останнє питання, шановні колеги, прошу голосувати. [[18:02:43]] За-183 Рішення прийнято. Володимир Станіславович, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, я хотів би вам запропонувати закон, який регулює тривалість робочого часу. Відповідно до статті 45 Конституції максимальна тривалість робочого часу визначається законом. Згідно Кодексу законів про працю максимальна тривалість робочого тижня визначена в кількості 40 годин, а згідно 52 статті даного кодексу максимальна тривалість робочого дня [[зміни]] при шестиденному робочому тижні визначена в розмірі 7 годин. Однак, в Кодексі законів про працю є стаття 61, яка вводить поняття підсумкового обліку робочого часу. Я наголошую, це особлива стаття, яка відноситься до тих підприємств, виробництв, окремих дільниць, які не можуть працювати в окремому режимі, в них цілодобовий процес виробництва і вони не можуть вкластися в звичайний графік тривалості робочого часу, який визначений Кодексом законів про працю. Крім того, щоб перейти на підсумковий облік робочого часу необхідно погодження профспілкового комітету, який є на виробництві. Отже, я хочу підкреслити, що даний законопроект просить врегулювати не робочий час як такий, а тільки робочий час зміни, який запроваджений на виробництвах, де є підсумковий облік робочого часу. В чому полягає суть підсумкового обліку робочого часу? Наприклад, якщо максимальна тривалість робочого тижня складає 40 годин, а обліковий період на такому підприємстві складає 4 тижні, тобто максимальний час, який один працівник може відпрацювати протягом цього періоду складає 160 годин. Суть полягає в тому, що.
Будь ласка, мікрофон ввімкніть.
що максимальна тривалість робочого тижня або робочої зміни при підсумковому обліку робочого часу не визначена, і роботодавець може встановлювати будь-який робочий час: як від 8 так і до 18 годин. Даний законопроект покликаний для того, щоб визначити максимальну тривалість робочого дня на підприємствах, які перейшли на підсумковий облік робочого часу. І він, і даний законопроект встановлює таку тривалість робочого дня, не більшу 12 годин. Слід зазначити, що міністерством праці та соціальної політики в 2006 році були видані методичні рекомендації, де так само рекомендувалося роботодавцям при підсумковому обліку робочого часу встановлювати робочу зміну не більше 12 годин. Враховуючи викладене, прошу підтримати законопроект, яким пропонується доповнити статтю 61 Кодексу законів про працю нормою про те, що при підсумковому обліку робочого часу тривалість щоденної роботи зміни не може перевищувати 12 годин. Комітет соціальної політики та праці на своєму засіданні розглянув даний законопроект. Була створена, для його доопрацювання була створена робоча група з числа народних депутатів України, представників Кабінету Міністрів України, Всеукраїнських об’єднань профспілок та Всеукраїнського об’єднання організацій і роботодавців. За результатами розгляду в повторному першому читанні проекту Закону України про внесення змін до Кодексу законів України про працю щодо тривалості робочого дня, зміни комітет рекомендує Верховній Раді України прийняти його за основу. Я прошу вас підтримати і не плутати це із звичайним, із звичайною нормою.
Дякую. Шановні колеги! Є потреба обговорити? Є. Будь ласка, запишіться: два – „за” два – „проти”. Прошу вивести прізвища народних депутатів на інформаційне табло. Ярослав Сухий і потім Юрій Одарченко.
Шановні колеги, саме внесення цього законопроекту до сесійної зали говорить про те, що у суспільстві назріла нагальна проблема прийняття Трудового кодексу. Дальше тягнути так не можна. Кодекс Законів про працю, введений в дію в 1972 року, переніс зміни, змінено 256 статей, змінено Преамбулу. За цей час, поки існує цей кодекс, прийнято Закони „Про оплату праці”, „Про охорону праці”, про відпустки і тому подібно. Мало того, що ці закони між собою конфліктують, та вони в цілому некодифіковані. Колега Марущенко правий в чому? Я дуже прошу, тут немає ніяких зазіхань на права трудящих Пригадайте, аварії, котрі стаються сьогодні з, так званими, маршрутними таксі, чому? Вони і 16, в 20, і 24. Він приїхав в Київ, він хоче заробити грошей. Як наслідок, біда, нещастя і катастрофа. Підсумований робочий тиждень не означає відміну 40-годинного робочого тижня, мова йде про ті галузі, де, наприклад, не можна зупинити мартен, не можна зупинити хімічний синтез, не можна зупинити якісь процеси. Ми повинні унормувати це положення. І я вам нагадаю, що у Трудовому кодексі ми також підходимо виважено: 40-годинний робочий тиждень при підсумованому обліку, не більше, шановні колеги, не більше 12 годин робочий день. При 8-годинному всі інші лишні години, котрі робітник буде працювати, згідно Трудового кодексу і згідно колективного договору будуть оплачуватися в двойному тарифі. Тому, я думаю, цей законопроект ми повинні прийняти в першому читанні.
Юрій Одарченко, будь ласка.
Шановні колеги, оце законопроект, який чітко можна назвати „Україна для людей”. Сьогодні Партія регіонів, в лапках „Україна для людей”, Партія регіонів заявила про підвищення пенсійного віку для жінок, маючи різні мотиви. Абсолютно крамольна заява, яку, я впевнений, що мусить народ України не підтримувати, а як у Франції вийти на демонстрацію, чітко продемонструвати цій політичні сили, що зазіхати на такі свободи людей, на які багато людей поклали своє здоров’я і життя, не потрібно. Сьогодні цим законопроектом є намагання встановити 12-часовий робочий день. Це питання, оці тут фарисейські заяви про те, що начебто цього нема, це не врегульовано трудовим законодавством, вони абсолютно нічого не варті. Тут сидять всі керівники в минулому підприємств, які чітко знають, як проводиться оплата сверхурочно відпрацьованого часу, як людям вона оплачується, як вона нормується. Сьогодні цим законопроектом встановлюється межа робочого дня, 12 годин. І я прошу це питання, яке потребує, ну особливою увагою суспільства, тому що сьогодні оцим голосуванням наостанок робочого дня ми серйозно потураємо права робочої людини. І оце абсолютно показове голосування, я прошу всіх уважно слідкувати, перше, підвищення пенсійного віку не заспокоюється, тому що вони що кажуть: ми за стабілізували зараз суспільство, ми маємо в руках владу, нема куди жалітися, слідуючи крок – це підвищення часу робочого дня – 12 годин. Я прошу всіх не підтримувати цей законопроект і не слухати брехливі тут заяви про те, що це потрібно для людей.
Шановні колеги, хто ще наполягає на виступі? Немає? Михайло Чечетов, будь ласка, одна хвилина у вас.
Уважаемые коллеги! Действительно, Партия регионов просто исправляет те глупости, за которые народ вышел на улицы и на выборах бросил в урну бюллетень, отправил на политическую свалку вас. А вы это никак не поймете. Он уже вас отправил на политическую свалку – сидите и молчите тогда! Сидите и молчите! А Партия регионов исправляет те глупости, которые поподписывала Тимошенко, когда она подписывала Меморандум. Она что Меморандум подписывала, что с Россией договор по газу, она о чем угодно думала: о партии, о корпоративных интересах, о будущем президентстве. Только похоронила интересы Украины! Мы сейчас реанимируем это все! А что касается пенсионного возраста, вопрос в повестке дня не стоял и не стоит об этом. Эти ваши грязные инсинуации похоронят вас вторично, окончательно и на этих выборах. Аминь!
Шановні колеги, комітет прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді України взяти цей документ за основу, тобто для подальшої роботи. Я ставлю на голосування пропозицію: про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кодексу законів про працю України [[щодо тривалості робочого дня зміни]]. Реєстраційний номер 4682-д. [[18:12:59]] За-211 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування. Одну хвилинку! Ставлю на голосування про направлення на повторне перше читання проекту закону 4682-д. А! Зніміть з голосування. Не можна, це вже він був на повторному. Я перепрошую, дякую за підказку. Законопроект відхилено. З мотивів, будь ласка, Олександр Стоян.
Шановні колеги, те, що ми почули зі сторони БЮТ, - це сплошна провокація, це збудження суспільства. Нагадаю, що сьогодні люди працюють і 15 годин, і 18, і 20 годин. У зв’язку з цим Міжнародна організація праці, Конвенція МОП 153-тя, яка ратифікована в Україні, рекомендувала урядам, парламентам там, де є така робота, яка безпреривна, враховувати цю роботу 12 годин, але сумарно за тиждень не повинно бути більше 40 годин. Якщо це буде більше, платяться додаткові гроші, дається відпустка. Тому ми і хотіли унормувати, щоб люди не працювали по 20 годин, по 18, а не більше 12 годин, виконуючи 153-тю Конвенцію МОП. І те, що сказали колеги з БЮТ – це брехня, тому що сьогодні люди працюють всього, як положено, 40 годин на тиждень. Тому те, що ми не зробили, ну, ми до цього повернемося, тому що є Кодекс законів про працю, новий варіант. Ми це передбачаємо, він узгоджений з трьома сторонами. Ніхто більше працювати не буде, як це записано в Конституції, це все провака.
Дякую. Шановні колеги, на такій оптимістичній ноті ми завершуємо вечірнє засідання Верховної Ради. Ми вичерпали сьогодні порядок наш денний. Я дякую вам за роботу і оголошую вечірнє засідання Верховної Ради України закритим. Завтра ми продовжимо пленарне засідання з 10 години ранку.