Добро утро, уважаеми колеги! Режим на регистрация. Нямаме кворум. Моля парламентарните секретари, заедно с квесторите, да проверят колко е кворумът в залата. В 9,15 ч. – втори опит за регистрация. Открито в 9,17 ч.
Режим на регистрация, уважаеми колеги. Има кворум. [[Звъни.]] Откривам заседанието. Преди да пристъпим към работата по Програмата ни, едно съобщение: на 30 юни 2016 г. в Народното събрание е внесен Доклад за състоянието на администрацията през 2015 г. – за сведение, приет с Решение № 534 от 2016 г. на Министерския съвет. С писмо на председателя на Народното събрание Докладът е изпратен на Комисията по правни въпроси. Материалът е на разположение на народните представители в Библиотеката на Народното събрание. Преминаваме към работата по дневния ни ред. Следващата точка е: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ПРОФЕСИОНАЛНОТО ОБРАЗОВАНИЕ И ОБУЧЕНИЕ, № 602-01-32, внесен от Министерския съвет на 15 юни 2016 г. С доклада на Комисията по образованието и науката ще ни запознае председателят на Комисията народният представител Милена Дамянова. Имате думата, уважаема госпожо Дамянова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители, уважаема госпожо Вицепремиер! Преди това ми позволете да направя процедура за допуск в залата на Емилия Вълчовска – началник на отдел „Професионално образование и обучение“ в дирекция „Образователни програми и образователно съдържание“.
Гласуваме направеното предложение от народния представител Милена Дамянова. Гласували 109 народни представители: за 106, против няма, въздържали се 3. Предложението е прието. Поканете лицето в залата. Имате думата, уважаема госпожо Дамянова.
„ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за професионалното образование и обучение, № 602-01-32, внесен от Министерския съвет на 15 юни 2016 г. На свое редовно заседание, проведено на 22 юни 2016 г., Комисията по образованието и науката разгледа Законопроект за изменение и допълнение на Закона за професионалното образование и обучение, № 602-01-32, внесен от Министерския съвет на 15 юни 2016 г. В заседанието взеха участие: от Министерството на образованието и науката: Диян Стаматов – заместник-министър, госпожа Емилия Вълчовска – началник на отдел „Професионално образование“ в дирекция „Образователни програми и образователно съдържание“, госпожа Румяна Костадинова – държавен експерт в отдел „Професионално образование и обучение“ в дирекция „Образователни програми и образователно съдържание“, госпожа Диана Трайкова – държавен експерт в отдел „Нормативен“ в дирекция "Правна"; госпожа Емилияна Димитрова – председател на Националната агенция за професионално образование и обучение; госпожа Стефка Лиманска – началник-отдел в дирекция „Политика на пазара на труда и трудова мобилност“ в Министерството на труда и социалната политика; представители на синдикални и работодателски организации от системата на народната просвета. В Комисията по образованието и науката е получено становище по Законопроекта от Българска стопанска камара, а така също анализ на състоянието на професионалното образование и обучение и предложения за неговото оптимизиране. От името на вносителите Законопроектът беше представен от заместник-министър Диян Стаматов. Законопроектът е внесен в изпълнение на § 32 от Преходните и заключителните разпоредби на Закона за предучилищното и училищното образование. Основна цел на Законопроекта е да се синхронизира училищното професионално образование и обучение с цялостната система на предучилищното и училищното образование. Със Законопроекта се предлагат следните изменения и допълнения: - промени в изискванията при обучение за придобиване на професионална квалификация, за ученици и лица, навършили 16 години – входящо минимално квалификационно равнище, продължителност на обучението и изходящо минимално образователно-квалификационно равнище; - заличават се професионалните училища и центровете за квалификация на обучаващите; - уреждат се статутът, условията и редът за откриване, закриване и преобразуване на професионалните колежи; - определени са целите, характеристиките и видовете професионална подготовка; - променя се съотношението на теоретичното и практическото обучение в полза на практическото, в това число и обучение в реална работна среда; - урежда се завършването на професионално образование и обучение и документите, които ще се издават при придобиване на средно образование, в съответствие с разпоредбите на Закона за предучилищното и училищното образование; - регламентира се редът за издаване на документите за придобита професионална квалификация, издавани от професионалните колежи и центровете за професионално обучение; - предвижда се издаването от министъра на образованието и науката на Наредба за организацията и провеждането на държавните изпити за придобиване на професионална квалификация; - разширяват се правомощията на министъра на образованието и науката относно поддържането на публичен регистър на професионалните колежи и осъществяване на контрол върху дейността им; - Националната агенция за професионално образование и обучение се задължава да поддържа електронна система на документите, издавани от центровете за професионално обучение; - допълват се функциите на общините при откриването, преобразуването и закриването на общинските професионални гимназии и колежи, както и назначаването на директори на тези училища. В хода на дискусията народните представители се обединиха около мнението, че предложеният Законопроект за изменение и допълнение на Закона за професионалното образование и обучение синхронизира професионалното образование и обучение с разпоредбите на Закона за предучилищното и училищното образование. Отбелязан бе стремеж за повишаване на качеството на професионалното образование и обучение посредством промяната на съотношението на теоретичното и практическото обучение в полза на практическото. Коментирани бяха конкретни текстове от Законопроекта с оглед тяхното прецизиране. След приключване на обсъждането и проведеното гласуване с резултати: „за“ – 13 гласа, без „против“ и „въздържал се“ – 3, Комисията по образованието и науката предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за професионалното образование и обучение, № 602-01-32, внесен от Министерския съвет на 15 юни 2016 г.“
Благодаря Ви, уважаема госпожо Дамянова. С доклада на Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление ще ни запознае председателят й народният представител Найден Зеленогорски.
Уважаеми господин Председател, дами и господа, уважаема госпожо Вицепремиер и министър на образованието и науката! „ДОКЛАД относно Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за професионалното образование и обучение, внесен от Министерския съвет На редовно заседание, проведено на 30 юни 2016 г., Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление обсъди Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за професионалното образование и обучение, внесен от Министерския съвет на 15 юни 2016 г. В заседанието на Комисията взеха участие господин Диян Стаматов – заместник-министър на образованието и науката, госпожа Емилия Вълчовска – началник на отдел „Професионално образование и обучение“ в Дирекция „Образователни програми и образователно съдържание“ на Министерството на образованието и науката, и господин Емил Савов – заместник-изпълнителен директор на Националното сдружение на общините в Република България. От името на вносителите Законопроектът бе представен от заместник-министър Диян Стаматов. Законопроектът за изменение и допълнение на Закона за професионалното образование и обучение е разработен в изпълнение на § 32 от Преходните и заключителните разпоредби на Закона за предучилищното и училищното образование и се отнася до привеждане на разпоредбите на Закона за професионалното образование и обучение в съответствие със Закона за предучилищното и училищното образование. Основната цел на Законопроекта е да се синхронизира училищното професионално образование и обучение с цялостната система на предучилищното и училищното образование, да се въведат нови допълнителни възможности за придобиване на професионална квалификация във връзка с новата структура на средната степен на образование – първи и втори гимназиален етап. С предлаганите изменения и допълнения се оптимизира организацията на процеса на обучение в системата за професионално образование и обучение. Урежда се статутът и дейността на професионалните колежи, които с приемането на Закона за предучилищното и училищното образование вече не са част от училищната система, като се осигурява функционирането им съобразно новата нормативна уредба. Разширяват се възможностите за професионално образование и обучение за ученици и лица, навършили 16 години, чрез въвеждане на нови входящи и изходящи образователни и квалификационни равнища. Предвижда се промяна на съотношението между теоретичното и практическото обучение в полза на практическото обучение, в това число на практиката в реална работна среда, което ще доведе до повишаване качеството на професионалното образование и обучение. С предлаганите изменения и допълнения в Закона се предоставя възможност за разширяване на възможностите за професионално обучение на учениците със специални образователни потребности и на учениците в училищата в местата за лишаване от свобода. Допълват се функциите на общините по отношение на откриването, преобразуването, промяната и закриването на общинските професионални гимназии и професионални колежи, както и по назначаването на директори на общинските професионални гимназии и професионални колежи. В Комисията са постъпили становище по Законопроекта от Българска стопанска камара, придружено от анализ на състоянието на професионалното образование и обучение, и предложения за неговото оптимизиране. В хода на дискусията изказалите се народни представители подкрепиха необходимостта от приемане на предложените промени, тъй като те са в съответствие с новия Закон за предучилищното и училищното образование. Наред с това бе подчертано, че по отношение на значителна част от общините в страната чрез подобряване на системата на професионалното образование и професионалното обучение ще може да се осигури необходимият квалифициран персонал, което да доведе до подобряване на условията за инвестиции и осигуряване на заетост. Въз основа на дискусията и в резултат на проведеното гласуване Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление с 9 гласа „за”, без „против” и 3 гласа „въздържал се”, предлага на Народното събрание Законопроект за изменение и допълнение на Закона за професионалното образование и обучение, № 602-01-32, внесен от Министерския съвет, да бъде приет на първо гласуване.“ Благодаря Ви.
Благодаря, господин Зеленогорски. Преминаваме към следващия доклад. Той е от Комисията по въпросите на децата, младежта и спорта. Заповядайте, господин Чолаков. Може в резюме. Имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! „ДОКЛАД за първо гласуване на Комисията по въпросите на децата, младежта и спорта относно Закон за изменение и допълнение на Закона за професионалното образование и обучение, № 602-01-32, внесен от Министерския съвет на 15 юни 2016 г. От името на вносителя, Законопроектът бе представен от заместник-министър Диян Стаматов, който информира народните представители, че основната цел на предложените изменения и допълнения е да се синхронизира професионалното образование и обучение с цялостната система на предучилищното и училищното образование, в съответствие с приетия и влизащ в сила Закон за предучилищното и училищното образование. В хода на дискусията народните представители се обединиха около извода, че предложените изменения и допълнения са необходими с цел нормативните разпоредби, уреждащи професионалното образование и обучение, да бъдат приведени в съответствие със Закона за предучилищното и училищно образование, който влиза в сила от 1 август 2016 г., като подчертаха, че в процес на изготвяне е изцяло нов Закон за професионалното образование и обучение, който ще си постави за цел изграждането на съвременна, добре работеща система. Въз основа на проведеното обсъждане и извършено гласуване с 11 гласа „за“, без „против“ и 3 гласа „въздържал се“, Комисията по въпросите на децата, младежта и спорта предлага на Народното събрание да подкрепи на първо гласуване Закона за изменение и допълнение на Закона за професионалното образование и обучение, № 602-01-32, внесен от Министерския съвет на 15 юни 2016 г.“
Благодаря Ви, господин Чолаков. Следва, уважаеми колеги, доклад от Комисията по икономическа политика и туризъм. Кой от Комисията ще представи доклада? Господин Петър Кънев – председател. Имате думата.
„ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за професионалното образование и обучение, № 602-01-32, внесен от Министерския съвет на 15 юни 2016 г. На свое редовно заседание, проведено на 29 юни 2016 г., Комисията по икономическа политика и туризъм разгледа Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за професионалното образование и обучение. На заседанието присъстваха Диян Стаматов – заместник министър на образованието и науката, и Евгения Костадинова – директор на Дирекция „Образователни програми и образователно съдържание”. Законопроектът, представен от заместник-министър Диян Стаматов, е разработен в изпълнение на разпоредбата на § 32 от Преходните и заключителните разпоредби на Закона за предучилищното и училищното образование. Основна цел на Законопроекта е да се синхронизира училищното професионално образование и обучение с цялостната система на предучилищното и училищното образование. Със Законопроекта се предлагат изменения и допълнения относно: - изискванията към организацията в системата на професионалното образование и обучение; - институциите в системата на професионалното образование и обучение; - съдържанието на професионалното образование и професионалното обучение. Със Закона се въвеждат нови изисквания за придобиване на професионална квалификация за ученици и лица, навършили 16 г. Регламентират се изискванията за държавни стандарти за придобиване на професионална квалификация. В Комисията по икономическа политика и туризъм е получено становище от Българска стопанска камара в подкрепа на Законопроекта. От името на Асоциацията на индустриалния капитал в България Ивелин Желязков също подкрепи Законопроекта. След представяне и обсъждане на Законопроекта се проведе гласуване, което приключи при следните резултати: „за” – 13, „против“ – 2 народни представители, без „въздържали се“. Въз основа на гореизложеното Комисията по икономическа политика и туризъм предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за професионалното образование и обучение, № 602-01-32, внесен от Министерския съвет на 15 юни 2016 г.“
Благодаря Ви, уважаеми господин Кънев. С това докладите от комисии са изчерпани. От името на вносителя желаете ли, госпожо Вицепремиер, да кажете няколко думи? Не. Благодаря. Уважаеми колеги, откривам разискванията по предложения Законопроект. Доцент Великов първи заяви желание за изказване. Заповядайте, господин Великов, имате думата.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаема госпожо Заместник-министър председател и министър на образованието и науката, уважаеми колеги! Безспорно е, че професионалното образование и обучение е един от ключовете към икономическото съживяване на нашето стопанство, на родината ни, и в този смисъл разглежданият Законопроект за изменение и допълнение на Закон за професионалното образование и обучение, е безспорно необходим и навременен. Няма да се спирам на всичките достойнства на този Законопроект, подготвен от нашето Министерство и Министерския ни съвет, само ще отбележа, както обикновено, макар че първото гласуване е свързано с духа на Закона и ние от Реформаторския блок ще го подкрепим, все пак между първо и второ гласуване биха могли да се направят някои предложения. Вече има създадена работна група под ръководството на председателката Милена Дамянова, от Реформаторския блок също имаме подготвени някои предложения, които ще бъдат поставени на вниманието Ви. Разбира се, ще се стремим да се ограничим в рамките на самия Законопроект и на това, че би трябвало до края на тази сесия да сме приключили в пленарна зала с второто гласуване. Ето, например, някои от предложенията. Във връзка с одита и препоръките на одитния доклад на Сметната палата на тема „Професионално образование за заетост“ ние бихме предложили да се въведе възможност и работодателите да предлагат нови професии и специалности за включване в списъка по чл. 6 от Закона, защото сега това е право само на отрасловите министерства. Смятаме, че би било полезно. Разбира се, § 3 – защитените специалности и професии. Тук би трябвало да се прецизират текстовете. Или § 4 – възможността за придобиване на втора степен на професионална квалификация за лицата, завършили десети клас по досега действащия Закон за народната просвета, който след по-малко от месец, вече в края на този месец, ще приключи своята валидност. Възможността броят на провежданите изпити за придобиване на квалификации, когато за упражняване на професията се изисква правоспособност. Това е § 42. Може би да се помисли още веднъж дали е правилно както в § 47, т. 3 се отменят правомощията на Националната агенция по професионално образование и обучение да участва в разработването на държавните образователни стандарти и изисквания, дали да не се възстанови това правомощие. Срокът по § 74 относно привеждане на Правилника за дейността на Националната агенция по професионално образование и обучение да се намали до шест месеца в съответствие с изискванията на Закона за нормативните актове. Има и много други положения, които е правилно да бъдат обсъдени. Прави впечатление, че в досегашния Закон липсват административно-наказателни разпоредби. Може би и за това трябва да помислим, тъй като не са редки случаите, когато центрове за професионално обучение с отнет лиценз продължават да обучават и „да произвеждат“ специалисти, без дори да може човек да ги глоби или съответният орган да ги глоби. В този Законопроект – в момента, който гледаме, статутът на професионалните колежи е уреден, но държавните интегрирани професионални колежи, които биха били полезни за по-слабо развитите райони в страната, какъвто е, да кажем, Северозападният ни район, този текст в този Законопроект е отпаднал, но може би в един бъдещ общ нов закон, посветен на проблемите на професионалното образование и обучение, това би трябвало да се отбележи, да се разпише. Така че ние – народните представители, ще очакваме и ще подпомогнем, разбира се, създаването на един нов проект, цялостен нов Закон за професионалното образование и обучение. Може би през есенно-зимния ни сезон този нов Закон да бъде съставен с обединените усилия и на Министерството ни, Националната агенция по професионално образование и обучение, професионалните училища и гимназии, предприемачите и техните организации, разбира се, учениците и родителите. Настоящият Законопроект е една правилна първа стъпчица за решаване на проблемите на професионалното образование и обучение и аз предлагам да го подкрепим единодушно. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Великов. Някой желае ли реплика? Няма. За следващо изказване – народният представител Бюнямин Хасан, Парламентарна група на ДПС. Имате думата, господин Хасан.
Благодаря, господин Председател. Уважаема госпожо Вицепремиер, уважаеми дами и господа народни представители! Професионалното образование и обучение, разбира се, от години стои във фокуса на общественото внимание. Това е така, защото в среда на динамично развиващи се пазари, на усиленото внедряване на нови технологии, на нови производства, нормално е фокусът да бъде и върху качеството на работната сила. Този проблем не е само проблем в България. В европейски мащаб също тези проблеми са идентифицирани, те са анализирани, приети са стратегии, приети са нормативни документи, които да бъдат в помощ на решаването на тези проблеми. В Стратегията за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж – Европа 2020, три от целите са пряко свързани с професионалното образование и обучение. Цели се 75% от населението на Европейския съюз да има трудова заетост и реализация, до 10% да се намали делът на отпадналите от образователната система млади хора, 40% да бъде делът на младите хора до 34-годишна възраст с висше образование, така че и на национално ниво, и на европейско, както казах, са предприети редица законодателни и други мерки, реализирани са проекти, които да спомогнат за решаването на този проблем. Не всички проблеми са решени. Предизвикателствата са много. Както наскоро предоставеният одитен доклад на Сметната палата подчерта – в Министерството на образованието и науката все още не са направени достатъчно стъпки за осигуряване на качеството на професионалното образование и обучение, както по отношение на нормативната уредба, така и по практическата реализация на взетите решения. Разглежданият днес Законопроект за изменение и допълнение на Закона за професионалното образование и обучение има една основна цел и това е да се синхронизира Законът за професионалното образование и обучение със Закона за предучилищното и училищното образование във връзка с приетите промени в цялата училищно-образователна система. Аз и моите колеги ще подкрепим на първо четене този Законопроект. Ние мислим, че това е една законодателна стъпка в правилната посока, за да дадем по-нататък възможност и на Министерството на образованието и науката, и на работодателските организации, и на институциите в професионалното образование и обучение, както и на учениците и на родителите с общи усилия да подобрим качеството на професионалното образование и обучение, за да отговаря то все по-адекватно на очакванията на българската икономика. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви, господин Хасан. Реплика желае ли някой колега? Няма желаещи. Следващото изказване е на народния представител Красимир Богданов. Следва Мариана Бояджиева. Господин Богданов, имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги народни представители! От представените мотиви на вносителите и докладите на съответните комисии е видно, че основната цел на Законопроекта е да се синхронизира училищното професионално образование и обучение с изискванията на влизащия в сила от 1 август 2016 г. Закон за предучилищното и училищното образование. Много по-важна задача обаче е да създадем такава нормативна база, която да изведе професионалното образование като основен приоритет на българската образователна система. През последните години интересът на учениците към възможностите за придобиване на професия, които дава средното образование, рязко намалява. Привлечени от фактори, странични на образователния процес, като лъскави училищни сгради, прием в иновативни училища и паралелки с модерни наименования, все повече деца се пренасочват към общообразователните училища. Като резултат цели сектори вече са оголени откъм средни технически кадри, бизнесът изпитва огромни трудности при намирането на квалифицирана работна ръка, липсата на каквато се отразява сериозно и на възможностите за привличане на инвестиции в България. От друга страна, недооценена от родителите и децата остава възможността за намиране на работа, която дава професионалното образование, за разлика от общообразователното. Това налага спешни действия в подкрепа на професионалното образование и предложеният Закон за изменение и допълнение на Закона за професионалното образование, без да решава цялостно проблема, е стъпка в тази посока. Той предлага промени в изискванията при обучение за придобиване на професионална квалификация за ученици и лица, навършили 16 години, входящо минимално квалификационно равнище, продължителност на обучението и изходящо минимално образователно-квалификационно равнище, променя се съотношението на теоретичното и практическото обучение в полза на практическото, в това число и обучение в реална работна среда, което може да се осъществява по пътя на обучението чрез работа, така нареченото „дуално обучение“. Определен е статутът и финансирането на съответните професионални училища, които могат да бъдат държавни, общински и частни, като е определено и кои от тях, например спортните училища могат да бъдат държавни и общински, училищата по изкуствата са задължително държавни. Определени специалности от професии може да се утвърждават като защитени от държавата и на областно ниво. Указани са институциите в системата на професионалното образование и учебните заведения, които имат право да осъществяват обучение за придобиване на професионална квалификация. Това са професионални гимназии, професионални колежи, училища по изкуствата и центрове за професионално обучение, спортни училища, духовни училища, училища в местата за лишаване от свобода, специални училища, обединени, средни училища, професионални гимназии, вечерни училища и специални училища за обучение в подкрепа на ученици със сензорни увреждания в отделни паралелки в тях. Регламентирани са формите на обучение за лица, навършили 16 години – дневна, вечерна, задочна, самостоятелна, индивидуална, дистанционна и обучение чрез работа, както вече споменахме, дуална образователна система. С тези изменения и допълнения, уважаеми госпожи и господа, определено се излиза от теоретизирането по отношение бъдещето на професионалното образование и се търсят рационални и работещи решения в полза на производството, работодателите и бъдещите работници, които имат възможност да се квалифицират и получават възнаграждения още по време на своето обучение. Явно в предложените изменения и допълнения на Закона за професионалното образование няма смущаващи моменти. Известни сътресения може да предизвикат онези препратки към Закона за предучилищното и училищното образование, които засягат професионалното образование. Проектът на Закон за изменение и допълнение на Закона за професионалното образование и обучение е разработен в изпълнение на разпоредба на § 32 от Преходните и заключителните разпоредби в Закона за предучилищното и училищно образование. Препратките, които споменах към Закона за предучилищното и училищното образование, засягат следните моменти: заварените към влизането в сила на Закона държавни и общински професионални гимназии продължават да осъществяват дейността си като държавни, съответно и като общински, по чл. 38, ал. 2, т. 2. В срок до 1 ноември 2016 г. Министерският съвет по предложение на министъра на образованието и науката, с решение обявява заварените към влизането в сила на Закона държавни и общински училища, които са с национално значение по смисъла на чл. 38, ал. 9 от този Закон. С решението по ал. 2 общинските училища се обявяват за държавни. Считано от 1 януари 2017 г. заварените към влизането в сила на Закона държавни училища, с изключение на държавните училища по алинеи 1 и 2, помощните училища и училищата по чл. 43, а именно специалните училища, българските училища в чужбина, училищата към местата за лишаване от свобода, училищата, създадени по силата на международни договори, както и училищата по изкуствата, по културата и държавните спортни училища биват държавни. Всички останали стават общински училища и се финансират от бюджета на съответните общини. В особена степен това се отнася за селскостопанските училища, които са създавани на регионален принцип и обслужват нуждите от технически кадри в определен регион. С преминаването им към общинско подчинение се поставя под съмнение съществуването им предвид няколко обстоятелства: разминаването в нуждата от кадри в съответната професия на общината и региона; нелоялната конкуренция между училищата при осъществяване на приема; различни политико-икономически интереси на местно равнище и евентуалното вмешателство на местната власт и на общинските съвети. Не е тайна, уважаеми госпожи и господа народни представители, че в общинските съвети участват, разбира се, директори и учители от съответни учебни заведения. Аз мога да кажа това като личен опит – не са малко случаите, в които тази нелоялна борба за ученици, която се осъществява на местно равнище, води до там, че се работи за закриване на определени училища, за да могат да бъдат привлечени учениците към други такива. Оттеглянето на държавата и предоставянето на правомощията изцяло на местно ниво създава предпоставки за закриване на подобни учебни заведения. Това може да доведе до дисбаланс и отрицателен ефект върху подготвянето на квалифицирани кадри в определени професии. Реално и към настоящия момент професионалните училища могат да преминават от държавни към общински. Това става със заповед на министъра на образованието и науката след предложение на кмета и санкция на общинския съвет, така че общините, които са имали интерес да придобият тези държавни професионални училища и те да станат общински, вече са го направили. Нужно ли е сега да ги задължаваме да стават собственици на тези училища? В тази посока мога да дам и един пример от моя избирателен район. В началото на 90-те години Техникумът по строителство и архитектура беше най-реномираното професионално училище в региона и единствено с такава насоченост за цялата Врачанска област. Реализираше прием от по осем паралелки на випуск и в него се обучаваха повече от хиляда ученици. Демографската криза засегна и това училище безспорно, но не чак в такива големи размери, както се случи това нещо с други учебни заведения. Преди няколко години беше взето решение на Общинския съвет това училище да стане от държавно частно и беше обединено с още две други училища. Сега стигнахме до ситуацията, че преди две години завършиха три паралелки ХІІ клас, а последните две години завършват по една. Приемът всяка година се прави на минимума от 18 ученици, към момента има едва четири паралелки в това училище, тоест ето Ви и негативния пример. Не казвам, че това е масова практика и че така ще се получи с всички училища, които станат от държавни общински, но ето Ви негативен пример за това как може училище, което е изключително престижно, реномирано и с много голяма пълняемост на паралелките, да стигне до там, че да има едва четири паралелки през настоящата и през миналата година и да върви към закриване, естествено. Като казвам това, имам предвид все пак, че строителството и архитектурата са все още престижни професии в България. Имаме и не малко примери в тази посока. Да речем, във Велико Търново, в Бургас, в Монтана има такива професионални гимназии по строителство и архитектура, които са привлекателни, в които учат изключително много деца и продължават да просперират. А и на фона на бума на строителството, който имахме преди кризата от 2008 г., смятам, че не е нормално едно училище да претърпи такава сериозна трансформация и колапс. Уважаема госпожо Министър, разчитаме, че при прилагането на Закона за професионалното образование и определяне на училищата с национално значение, ще се консултирате с ресорната Комисия по образованието и науката. Членовете на Комисията имат доказани експертни качества и могат да бъдат полезни. Освен това имаме горчивия опит от преди по-малко от година, когато приехме Закона за предучилищното и училищното образование. Много от компромисите, които и ние от Патриотичния фронт направихме, бяха след обещание на Министерството, че при изготвянето на учебните планове и програми ще бъде консултирано и нашето мнение. Знаете какви катаклизми предизвика липсата на съгласуваност по отношение на последното, което доведе и до оставки, и до сериозни сътресения в Министерството на образованието и науката. Разчитам изключително много на Вашата диалогичност, която демонстрирате до момента и смятам, че няма да се получи пак говоренето като по счупен телефон между Министерството и ресорната комисия. Нашето мнение наистина ще бъде оценено и взето най-малкото по отношение на бъдещето на професионалното образование. От името на Парламентарната група на Патриотичния фронт заявявам подкрепата си на първо четене на Закона за професионалното образование и обучение и с наши предложения между двете четения за промени в този Закон.
Благодаря Ви, господин Богданов. Около 35 секунди имате още време на групата. Ако желаете, може да бъде удължено времето на групата. Не желаете. Продължаваме с изказването на народния представител госпожа Мариана Бояджиева. Имате думата, госпожо Бояджиева.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаема госпожо Министър, госпожи и господа народни представители! Без съмнение е необходимо да разгледаме законопроект, който да направи належащите промени предвид това, че се налага синхронизиране със Закона за предучилищното и училищното образование. От Парламентарната група на БСП лява България сме на мнение, че той е закъснял – трябваше да бъде готов още за 1 май, но в същото време драстично се доближаваме до срока, който Вие, дами и господа управляващи, предвидихте за старта на Закона за предучилищното и училищното образование – 1 август. Многократно и в Комисията по образование и наука, и от парламентарната трибуна ние предупреждавахме за рисковете, пред които може да бъде поставена българската образователна система предвид бързането за прилагането на новия Закон. Факт е, че и досега от Министерството не е ясно дали е готов – поне в публичното пространство това не е известно – държавният образователен стандарт за професионалното образование, който е основополагащ, за да бъде приложен Законът, който днес обсъждаме. Той конкретно е предвиден в § 4, т. 2 със създаването на нова ал. 5 за държавен образователен стандарт. На следващо място трябва да посочим, че се нуждаем и от промени, и от създаване на условия за развитие на професионалното образование, при това сериозни, задълбочени, обсъдени, а не както се посочва в мнението на експертите, включително приложено в постоянната Комисия по образование и наука като становище на Българската стопанска камара, че всъщност този Закон предвижда само козметични промени. Още веднъж, в самото начало на моето изказване искам да подчертая, че обсъжданият днес Законопроект реално следва съществуващата ситуация в образованието, а не гледа напред – това, което се очаква от българското общество. План-приемът за професионалното образование и обучение и сега ще продължава да бъде съобразяван със стратегиите за развитие на общините и на областите в България, а всъщност според нас трябва да има съобразяване с националните икономически приоритети, които в момента нямаме де факто. Още повече в перспектива от гледна точка на развитието на професионалното образование трябва да се гледа за четири, пет години напред с оглед на това, което е необходимо за развитието на икономиката на България. Проучванията, които в момента са налице в публичното пространство на страната, показват, че държавният план-прием не се базира на проучване на потребностите за обучение по приоритетни икономически направления, няма система за средносрочно и дългосрочно прогнозиране на потребностите от квалифицирани кадри на регионално и секторно ниво, с което да бъде обвързан план-приемът в професионалните гимназии. Факт е, че около 65% от работодателите заявяват, че имат сериозен проблем с намирането на кадри със средно професионално образование. Задълбочава се недостигът за около 170 професии в страната. За 12 години броят на учениците в професионалните гимназии намалява с около 30%. Няма адаптирана към потребностите на учениците информационна система с база данни за особеностите на пазара на труда. В това отношение могат да се дадат достатъчно примери. Ще си позволя да предложа на вниманието Ви два от тях. Вероятно след години ще трябват средни специалисти в сферата на биотехнологиите. Дали обаче общините, които ще носят основната отговорност за план-приема за професионалните гимназии, ще предвидят примерно специалности предвид стратегиите за развитие на съответната община или област? Още един пример – липсващите кадри в сферата на машиностроенето. От години се говори, че в България няма достатъчно заварчици, те обаче отиват навън, защото там получават в пъти повече заплата, отколкото в България. Според мен на този етап държавата бяга от отговорност точно от гледна точка на съобразяването с националните и икономическите приоритети, които трябва да се имат предвид при планирането на професионалното образование и обучение. На следващо място, един от важните въпроси, които ние многократно сме коментирали, включително при обсъждането на Закона за предучилищното и училищното образование, са ангажиментите на държавата към професионалните гимназии. Ясно е, че тенденцията е професионалните училища да стават все повече основна отговорност на общините. И ако тяхната съдба се обвързва с пазара на труда при постановката общинско училище в една община, това по същество означава, че във всички общини, където няма достатъчно добре развит пазар на труда, няма сериозни големи предприятия, тези училища нямат добра перспектива за развитие и част от тях могат да бъдат и закрити в следващите години. Смятам, че икономически това вероятно ще бъде изгодно и правилно, но перспективно – в никакъв случай. Днес отново се коментира съдбата на професионалните гимназии в сферата на земеделието и хранително-вкусовата промишленост. Факт е, че независимо от предвиденото в Закона и тръгналата процедура от 74 професионални гимназии в сферата на земеделието, някои от тях с над стогодишна история, само дванадесет вече са станали общински с решение на общинските съвети. Още веднъж искам да подчертая, че Законът автоматично не дава решение за преминаването към общините. Трябва да има решения на общините и видимо има сериозна тревога в общините –дали могат да се справят в следващите години с тяхната издръжка. Тук не става дума само за това, че те ще продължават да получават съобразно делегираните бюджетни средства за тяхното съществуване. Обикновено това са училища, които са в по-слабо развити икономически райони. В тях отиват деца с по-ниски материални възможности. Те имат общежития, при тях се помага за издръжката, за храненето на децата, което де факто ще легне върху гърба на общините. Това, което коментирахме в постоянната Комисия по образование и наука, е, че няма решение на казуса, ако общинските съвети откажат да приемат професионалните гимназии по земеделие, какво ще се случи с тях? Накрая, по същество търсенето на работна ръка с по-високо качество опира до големите фирми в по-големите градове. Имайки предвид големината на общините в България, се поставя под сериозен въпрос това, което ще се случва въобще с професионалното образование и реализация на младите хора, завършили тези училища в малките общини. Професионалното образование трябва да има за цел и да променя пазара на труда, тоест тази ориентация да бъде перспективна, да има изпреварваща позиция и виждане от гледна точка на бъдещото развитие. Завършвам с въпроса, който поставих в началото на изказването си: ако пазарът на труда е свит, не е ли по-добре и по-перспективно да запазим по-широко държавно участие и държавни училища за част от професиите, които имат значение като цяло за пазара на труда в България? По този начин ние ще имаме наистина ориентирана политика по отношение на професионалното образование, съобразено с икономическото развитие на страната. Дами и господа управляващи! Ако не се вслушвате в гласа на опозицията, поне чуйте мнението на професионалистите, които са казали, че е необходимо да бъдат изградени действащи хоризонтални връзки между министерствата, свързани с качеството и структурата на работната сила, а от тук и с дуалното обучение между Министерството на образованието и науката, Министерството на труда и социалната политика, Министерството на икономиката и енергетиката. Да бъдат изработени регионални анализи и на тяхна основа регионални баланси, съдържащи възможността за развитието на индустрията и селското стопанство. Предвид всичко, което изразих като наше становище, и на предложенията, които се правят от експертите, нашата парламентарна група няма да подкрепи този Законопроект, защото той не отговаря на изискванията, които се очакват за развитието на професионалното образование. Благодаря.
Благодаря, госпожо Бояджиева. Реплики? Няма. Изказване на народния представител Лютви Местан.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаема госпожо Вицепремиер, уважаеми колеги! Законопроектът трябва да бъде подкрепен, защото привежда в съответствие новоприетия Закон за училищното образование с действащия Закон за професионалното образование. Това е естествено, но далеч не е достатъчно. Неслучайно общият Устройствен закон за училищното образование не урежда обществените отношения, свързани с професионалното образование и още при приемането му ние се съгласихме, че ще имаме отделен Закон за професионалното образование. Тези обществени отношения са твърде, твърде специфични и наистина са от огромно значение за развитието на българската икономика, на българското общество като цяло. Уважаема госпожо Вицепремиер, важният въпрос днес е: кога ще имате готовност да представите изцяло новия Закон за училищното образование, в който да се съдържа технологията за реализиране на една много правилна промяна и в Закона за училищното образование – въвеждането на дуално образование, кога ще можем да заимстваме съобразно българските специфични условия най-добрите практики от Швейцария, Германия и Австрия? Това е фундаменталният въпрос. Той има пряко отношение и към структурата на безработицата. Когато ние твърде често употребяваме, превръщайки едва ли не в клише една много вярна оценка, че в България има противоречие между пазарните нужди от интелектуален продукт и интелектуалният продукт, който произвежда българското училище, на първо място, тази оценка се отнася собствено за професионалното образование в България. Професионалното образование, освен всичко друго, разбираемо е и по-скъпо, и затова е изключително важно ние да знаем – и аз имам една много гореща препоръка към Вас, да възложите едно проучване на Вашите специалисти, без да е необходимо да ангажирате и други социологически агенции – какъв процент от завършилите професионални гимназии се реализират в съответствие с професията си. Аз имам данни за определени региони. Искам да Ви кажа, че данните са ужасно притеснителни. Огромен процент не се реализират съобразно професията, която са придобили в професионалната гимназия. Това поставя въпроса за ефективността за разходването на публичните средства на българския данъкоплатец. А една от причините да не се реализират с професията, която са придобили, е, че обучението далеч не отговаря на нуждите на работодателя на съответното предприятие. Аз твърде често в тази зала съм давал пример с родния си град – с Момчилград, там имаме Техникум по машиностроене. Той беше изграден за нуждите на няколко предприятия – четири машиностроителни предприятия. Всички са закрити. Оцеля само едно, то обаче работи с изключително високи технологии и собствениците са споделяли с мен, че поемат кадри от Професионалната гимназия по машиностроене с такава подготовка, която далеч не е достатъчна те да започнат с летящ старт работата си там. Дори са ми казвали, че квалификацията им се придобива след завършване на Професионалната гимназия, а не в Професионалната гимназия. Грамаден проблем! Той трябва да бъде решен точно чрез механизмите на дуалното обучение, чрез механизмите на дуалното образование в цялост. Има нужда от карта на професионалното образование. В редица общини в професионалните гимназии се обучават ученици по професии, които отдавна не са актуални. Дадох Ви пример със закритите предприятия, но заради традициите – понеже няма къде, няма какво друго, продължава финансирането на професионални гимназии със специалности, които отдавна са отпаднали от икономическата инфраструктура на съответните общини и региони и същевременно няма достатъчна адекватност за въвеждане на нови специалности в тези професионални гимназии. Има нужда от карта на професионалното образование в България. И тук не съм съгласен да се противопоставя принципът: национални приоритети на българската икономика и регионалните приоритети. Мисля, че тези два подхода трябва да бъдат балансирани. В заключение ще кажа, че ние ще подкрепим Законопроекта, защото няма логика да се отхвърли Законопроект, който цели хармонизирането на вече приет Закон за училищното образование със Закона за професионалното образование. Възприемам едно такова поведение като самоцелна опозиционност и политиканстване, ако трябва да цитирам един велик лидер от тази сутрин, от един сутрешен блок – ето, това е пример за политиканстване. [[Реплики от дясно: „Браво.“]] Отговорният подход е да се подкрепи този Законопроект, а опозиционността ни – в случая и нашата, и моята, се изразява в настоятелния призив към Вас в много кратки срокове да ни представите изцяло нов Закон за професионалното образование, който да съдържа технологията за реализиране на правилната философия на новия Закон за училищното образование, а именно дуалното образование. Благодаря за вниманието.
Благодаря Ви, господин Местан. Има ли реплики? Заповядайте, господин Жаблянов – първа реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Вицепремиер, колеги народни представители! Уважаеми господин Местан, няколко съображения относно Вашите констатации за политиканстването. Аз не знам какво означава това понятие „политиканстване“, то е някакъв израз от дълбокия народен жаргон, най-вероятно за обсъждането на политиката. Съжалявам, че се употребява по този начин. Искам да изясня позициите на Българската социалистическа партия по Закона.
Това е реплика към господин Местан.
Естествено. [[Реплика от народния представител Снежана Дукова.]]
Госпожо Дукова, моля Ви за спокойствие. [[Реплика от народния представител Снежана Дукова.]] Първо трябва да чуя какво ще каже и след това ще преценя. Ако обичате, запазете спокойствие! Господин Жаблянов, продължете.
Много Ви благодаря. [[Реплика от народния представител Снежана Дукова.]]
Имате думата. [[Реплика от народния представител Снежана Дукова.]]
Има и други мерки, освен забележката, ако се наложи…
Знам ги много добре, господин Жаблянов. Продължете!
Благодаря Ви. Господин Местан, политиканстването не означава, когато селскостопанските училища се прехвърлят към общините и когато не е ясно тяхното бъдеще, когато не са регламентирани по никакъв начин в законодателните текстове и когато една политическа сила е обсъждала и поставяла този въпрос по време на приемането на текстовете, а нейната позиция е отхвърлена – това да го наричате политиканстване. [[Реплика от народния представител Милена Дамянова.]] Празнините в Законопроекта и очевидните слабости там също не могат да бъдат политиканстване. Политиканстването е нещо друго, когато Вие се опитвате на всяка цена, за сметка на преиначаване на фактите, да спечелите общественото мнение. Това е политиканстването, нищо друго. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря. Бяхте точeн с двете минути. Втора реплика? Няма. Дуплика, уважаеми господин Местан. Сега може би ще се зароди семантичен спор.
Абсолютно съм съгласен с Вас, уважаеми господин Председател. Госпожо Вицепремиер, уважаеми господин Жаблянов! Председателят е прав. Той позна, че ще поставя въпроса за това, че силно ме затруднихте със странния израз „народен жаргон“. Не знам какво означава това. Наистина не знам. Може би, ако имаше възможност за още едно изказване от Ваша страна, да ми обясните. Но ако не Ви харесва думата „политиканстване“, не се обръщайте към мен. Аз бях коректен да кажа, че цитирам и то не кого да е, а цитирах председателя на ПЕС от тази сутрин, така че към него с тези реплики. Благодаря за вниманието.
Така кажете. Не сме го гледали.
Благодаря, господин Местан. Следващи изказвания? Първо проф. Станилов заяви желание.
И двата закона – и за училищното образование, и за професионалното образование изразяват определена философия и това смятам, че е добре.
Извинявайте за забележката, но се обръщайте и към председателя, и към колегите в залата.
Извинявайте, господин Председателю. Повтарям: уважаеми господин Председателю, уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! Искам да кажа няколко думи, продължавайки първите две изречения от изказването си, че, колкото и да е добър един закон, той може да се приложи успешно само при определени условия, които в България не съществуват, или ако съществуват, те са много слаби и трябва да се вземат мерки да се създадат такива условия. След като за 25 години българската индустрия беше разрушена частично или изцяло, ние не разполагаме с материална база, за което се казаха няколко думи. Без каквито и да било аргументи, без каквато и да било сериозна теоретична подготовка, бяха закрити тези техникуми, които успешно работеха при комунизма и сега трябва да създаваме отново условия да се възобнови такава дейност чрез професионалните гимназии. По време на Четиридесетото народно събрание министърът на образованието Даниел Вълчев закри 85 техникума без никаква аргументация. Просто каза, че са излишни и ги закри. Много добре си спомням и пренията по този въпрос в Комисията по образование. Ние сега правим някакъв закон, който не е съобразен с тежката демографска криза. По Закона имам забележки, но те не са чак толкова много и, в общи линии, той отговаря на изискванията на такъв закон, но не отговаря на изискванията на условията в България, защото като нямаш материя, върху която да приложиш закона, как ще го прилагаш? Искам да кажа, че трябва да се вземат крайно сериозни мерки по отношение на демографската криза, да се създадат изключителни условия, включително и финансови, за развитието на този вид образование и тогава да говорим какъв е всъщност Законът и за какво става дума там. Защото докато върху учебниците на тези училища, както и на всички останали, тегне едно ДДС от 20%, за какво говорим? Може ли да облекчим от данъчната тежест частично или напълно оборудването за тези училища, техническите условия, при които те работят? Не го правим, няма такива предложения. Следователно ние имаме един закон, който много трудно ще бъде приложен. Даже и да го гласуваме, както и Законът за училищното образование, колкото и здрав смисъл да има в него, няма как да стане да бъде приложен в пълната си сила и да се получи каквото и да било. На обсъжданията на Комисията идваха представители на индустриалния капитал. Той говори същите неща. Поначало индустриалният капитал у нас е поставен в условия, равни на другите видове капитал, ако мога така да се изразя, от които следва, че индустрията ще се задъхва, тъй като финансовият капитал е по-пластичен и той винаги взема връх и изтегля финансите от... Извинявайте, че Ви занимавам с икономическа философия, но това е реалността. Ние нямаме акцент върху индустриалния капитал, от което следва, че професионалното образование не може да получи същия акцент в цялата тази система. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви, уважаеми господин Станилов. Реплики? Няма. Господин Мирчев, заповядайте за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! От изказванията до тук стана ясно, че това не е нов закон и не са и фундаментални поправки в Закона за професионалното образование, а просто една синхронизация със Закона за предучилищното и училищното образование. Ще кажа само един факт – че този Закон трябваше да е готов на 1 май, а сега сме два месеца по-късно. Закъснял е и самите темпове, с които се приема, и бързината, напомнят много на темповете, с които се прие Законът за предучилищното и училищното образование. Сами сме свидетели, че точно това бързане там създаде допълнителни проблеми към така и така съществуващите в Закона и не съм сигурен, че сега нещата ще бъдат различни. Основният проблем на този Закон, освен че е синхронизиращ, е, че държавата няма национални икономически приоритети за развитието си, няма и такава визия. Това нещо остава на общините. [[Реплики от народните представители Милена Дамянова и Светлана Дукова.]] Господин Председател, колежките, тъй като не обичат да говорят от трибуната...
Да, да, видях ги.
Моля Ви се, направете им забележка и нека да напуснат залата, тъй като и пред Закона за средното образование...
Господин Мирчев...
Нито веднъж не се изказаха, а суфлираха оттам. Така че можете да ги помолите да напуснат залата, ако няма да се изказват.
Господин Мирчев, тече Ви времето. Вземете думата, иначе те са в моята визия и ги наблюдавам внимателно.
Няма никаква стратегия за развитие на държавата и, както казах, това остава изцяло в ресора на общините. Знам, че в България има общини, които страдат от недофинансиране, имат своите финансови проблеми. Най-вероятно на тях образованието може да не им е приоритет, а и да е, може да намерят начин да разрешат проблемите в него. Тук спокойно можем да кажем, че точно в тези общини училищата могат да бъдат и пожертвани. Ще се обърна към господин Местан, не го виждам в залата, но проучване е правено и намаляването на учениците в професионалните гимназии е с над 30%. Тук вина няма само демографската катастрофа, просто държавата не предлага възможност за реализация после или просто не създава атрактивни условия на децата да се записват в професионалните гимназии. Понеже споменах, че, първо, учениците нямат интерес да се записват в тези професионални гимназии, второ, има общини, които срещат финансови затруднения, тук за пореден път поставяме едно разграничение и разделяне между големите градове и по-малките, тъй като в големите градове има и бизнес, има и предприятия и там интересът е по-голям, доколкото в малките такива възможности няма. Поради тази причина за пореден път ще разделим България на големите градове и цялата останала периферия. Самият Закон създава и още един проблем. Мисля, че беше в чл. 14б – учениците, които са навършили 16-годишна възраст, може би ще се наложи, ако решат да продължат образованието си в професионални гимназии, да се самофинансират. Това, сами знаем, че автоматично ще ги изкара от системата на образованието. За земеделските училища няма да говоря, защото вече имаме пример как в община Садово Общинският съвет е отказал да припознае едно земеделско училище и то в момента виси във въздуха – то няма собственик, не е ясно какво ще се случи с него, ще бъде закрито. Тази тема е дискутирана многократно. [[Реплики от ГЕРБ.]] Искам да завърша с един цитат. Тъй като управляващите обвиняват, че ние сме самоцелна опозиция, затова ще цитирам Българската стопанска камара относно Законопроекта: „Предлаганите промени в Закона по никакъв начин не създават условия за развитие на професионалното образование и обучение в България. Те са козметични и не водят до положителни промени в средата или в самата система на професионалното образование“. Това е заключението на Българската стопанска камара. Както обичам да казвам и в Комисията, със Закона за средното образование ние създадохме един Франкенщайн. В момента се опитваме да създадем негов брат, за да не се чувства самотен. Управляващите е време да се опомнят и да престанат да съсипват системата на образованието, която е в тежко положение. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Мирчев.
Реплика!
Не е реплика, госпожо Дукова, а желание за изказване. Имате думата, уважаема госпожо Дукова.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Вицепремиер и министър на образованието, уважаеми колеги! Обикновено, когато аз застана на тази трибуна, разбира се, че говоря за образование. Обикновено, когато аз застана на тази трибуна, се очакват апломби от едната страна и ругатни от другата страна. Нищо такова няма да се случи днес. Ще Ви кажа без закачка, защото е под моето достойнство, защото когато излезеш на тази трибуна и говориш едни и същи неща като „copy-paste“, непрофесионално, некомпетентно, неориентирано към Закона, просто е смешно, грозно и с това не печелиш – хора, които провалиха българското образование, които закриха маса училища, да дават наставления. Контрапунктът в техните изказвания беше много сериозен, колеги. Започна се с това, че този Закон е ЗИД и неговата философия е да подкрепи и да синхронизира институтите, залегнали в Закона за предучилищното и училищното образование и както казва, апропо, господин Местан, на когото благодаря за изключителния анализ и за това, което той направи, че трябва да се случи в професионалното образование, това е следствие, а днес гледаме повода и причината. Моята парламентарна група ще подкрепи тази промяна, това синхронизиране по две причини. Първо, защото то е наложително, защото то е синхрон. Второ, защото нашата дума „образование“ значи грижа, значи последователност, значи нещо, което трябва да се случи в българското образование. Моля Ви, господин Председател, когато излизат колеги тук, на трибуната, нека да бъдат коректни, да декларират и да казват имат ли конфликт на интереси и ако техните членове на семейства не са си свършили работата и днес трябва да правим задкулисни игри, на мен това не ми харесва. На мен ми харесва, не е забавен Законът, защото без да ползвам имена за лично обяснение, ще кажа – 4-5 години работа по един закон, ако с нещо аз не съм удовлетворена, моята група не е удовлетворена, това е защото направихме над 50 компромиса, които включихме в Закона – компромиси, които дори аз трудно преглътнах и няма да ги споделя, няма да ползвам аргументи, защото идеологическата преграда няма да позволи те да бъдат разбрани и днес. Ще отговоря на два въпроса. Първият е за земеделските училища. Колеги, моля Ви, четете! Процедурата е разписана коректно, точно и ясно и аз няма да Ви отварям очите от тази трибуна как точно това ще се случи след 1 август. Вземете документа, прочетете го и вижте как това ще стане. Второ, всички земеделски училища и стопански такива ще получат финансиране, които вече са разписани и над половината от тях са одобрени – до 1 млн. лв., по Програма „Региони в растеж“. Всички общини, които са ангажирани – национален приоритет е заложен, колеги, в големия Закон и той се нарича „образование“, във всички негови сфери, било то и професионално. С огромното желание наистина да работим и да дадем шанс на нашите деца с тези стратегии, с националната гледна точка. Моля Ви, не желайте повече да съсипвате образованието. Ние ще работим тези неща да се случват, защото независимо от коя страна на социалната среда са децата и от коя страна на имането, защото във Вашите глави са само пари и как това ще се случи, всички наши деца имат шанс и ние ще им го дадем. Ще подкрепим Закона и се надявам със следващия Закон за професионалното образование наистина да работим така, както се полага. Много е важен той. Той е на дневен ред и вече да се случи, както и стандартите за неговото приложение. Благодаря за вниманието. [[Ръкопляскания от ГЕРБ.]]
Благодаря, уважаема госпожо Дукова. Реплики? Заповядайте, госпожо Бъчварова.
Моля да удължите времето.
Моля, удължете времето. Госпожо Бъчварова, имате думата.
Благодаря. Господин Председател, госпожо Министър, уважаеми колеги! Моята реплика е свързана с твърдението, че с този Закон ние решаваме въпросите на професионалното образование в България. Ние не ги решаваме, ние синхронизираме един закон с друг. Госпожа Кунева, госпожа министърката, знае синхронизацията до какво води при присъединяването на България в Европейския съюз и колко проблеми имахме след това тези закони да заработят в България. Извинявайте, в този период съм била в реалната изпълнителна власт и госпожа Кунева – също. По отношение на професионалните гимназии в селското стопанство. Има текст в Закона, който Ви казва, че единствено те преминават към общините с активите и със своята материална база. И нищо повече от това! Защо не искате да разберете, че има проблем и този проблем се казва „решение на общинските съвети, които не желаят“, а те не желаят. [[Реплики от ГЕРБ.]] Моля Ви се! Те не желаят, защото нямат финансови ресурси. Те нямат. Делегираните бюджети не осигуряват поддръжката на тези гимназии. Има 76 гимназии, които освен обучение, Вие имате и материална база, която трябва да поддържате, имате разходи, имате общежития, имате друга база, която е за най-бедните деца и тези училища са разположени в бедни региони. За тях е необходима поддръжка. Общините нямат възможност! Ако не го разберете, ще създадете проблем – те ще бъдат закрити преди да преминат към която и да било община. Молбата ми е да обърнете внимание на този въпрос, той няма да се реши със заклинания. Той ще се реши с упорита работа и тази работа трябва да бъде приоритет на изпълнителната власт. Но със Закона нищо не решаваме в тази посока и моята реплика е в тази посока. [[Ръкопляскания и възгласи от БСП ЛБ: „Браво, браво!“]]
Благодаря, уважаема госпожо Бъчварова. Заповядайте за втора реплика, господин Байрактаров.
Благодаря, господин Председател. Уважаема госпожо Дукова, не съм очаквал от Вас, че можете да бъдете толкова сдържана! Мисля, че е редно, когато говорим за конфликт на интереси в областта на образованието – ще повторя думите на Вашия лидер господин Цветан Цветанов: „Нещата трябва да се казват с истинските имена“, моля Ви, кажете ги с истински имена. Благодаря.
Много си нежен.
Трета реплика – народният представител Милена Дамянова. [[Реплики отляво.]] Моля Ви за ред в залата!
Госпожо Дукова, за да разсеем емоциите и притесненията на колегите вляво, Вие много правилно отбелязахте, че половината от гимназиите, които в момента са към Министерството на земеделието и храните, вече разработват и имат своите проекти по „Региони в растеж“ – до 1 милион, и тези гимназии ще получат много сериозно финансиране. Всички останали гимназии или тези, които общинските съвети не желаят, макар че нали искаме да развиваме професионално образование, съобразено с потребностите на пазара на труда в региона и в общината – как това ще стане, когато общините и регионите нямат своя ангажимент и не искат тези гимназии? Или е по-добре да си говорим празни приказки, че трябва да развиваме, но без да имаме никакви ангажименти. В момента има процедура, по която тези гимназии да преминат от Министерството на земеделието към Министерството на образованието и науката. Да ме поправи министър Кунева, ако греша, но доколкото аз имам информация, само една-единствена гимназия в момента е пожелала да премине от Министерството на земеделието, разбира се, след решение на Общинския съвет, към Министерството на образованието и науката. Не забравяйте, че към Министерството на образованието и науката има Национална програма за професионално образование, по която тези гимназии могат да кандидатстват и да получат допълнително средства, за да покрият тези нужди, от които имат необходимост. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Дамянова. Госпожо Дукова, заповядайте за дуплика.
Уважаеми господин Председател, госпожо Вицепремиер! Моята дуплика ще бъде кратка и облекчена от разяснението на госпожа Милена Дамянова – председател на Комисията. Само ще кажа, че в тази посока министърът на земеделието и храните Десислава Танева беше изключително изчерпателна, когато даде този отговор. Той е прост и ясен: тези, които не преминат към общините, ще преминат към Министерството на образованието. С това контекстът на въпроса Ви се изчерпва. Що се отнася до Закона и до проблема образование, искам да Ви кажа, че в оценъчния доклад на Европейската комисия единственият най добър положителен пример беше, че ние, Политическа партия ГЕРБ се е справила със Закона, който Вие от 1991 г. не можете да внесете, защото по мое скромно мнение нямате капацитет. Господин Байрактаров, ще кажа следното нещо. Да, аз мога да говоря с имена и съм го доказвала многократно. Срам ме е, защото трябва да кажа не едно и две имена. Но когато излезеш на тази трибуна, когато говориш фрази от народния фолклор, трябва да имаш достойнството да кажеш: „Колеги, аз съм в конфликт на интереси“ и тихомълком, по терлици да си седнеш, защото другото е срам! Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ.]]
Благодаря. Други изказвания? Няма. Закривам разискванията. Подлагам на гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за професионалното образование и обучение, № 602-01-32, внесен от Министерския съвет на 15 юни 2016 г. Гласували 121 народни представители: за 89, против 17, въздържали се 15. Законопроектът е приет на първо гласуване. Преминаваме към следващата точка от дневния ред: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА СДРУЖЕНИЯ ЗА НАПОЯВАНЕ. Вносител е Министерският съвет на 13 май 2016 г. Приет е на първо гласуване на 27 май 2016 г. Продължаваме от вчера. Заповядайте, господин Христов. [[Шум и реплики „Процедура“ от БСП ЛБ.]] Господин Попов, заповядайте за процедура.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Както вчера, така и днес забелязваме, че Правилникът на Народното събрание не се спазва. В 10,30 ч. трябваше да бъде обявена почивка. Тя ще бъде за сметка на парламентарния контрол или какво да разбираме? Моля Ви, спазвайте Правилника на Народното събрание. Благодаря.
Както вчера, така и сега установявам, че не се знае Правилникът на Народното събрание. Няма почивка в 10,30. Заповядайте, господин Христов.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа! Ако сме експедитивни, сигурно ще работим пет-шест минути. Вчера стигнахме до „Допълнителна разпоредба“. Комисията не подкрепя текста на вносителя за наименованието на подразделението и предлага да бъде отхвърлен. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 24: „§ 24. В останалите текстове на закона думите „министърът на земеделието и продоволствието“ и „министъра на земеделието и продоволствието“ се заменят съответно с „министърът на земеделието и храните“ и „министъра на земеделието и храните“.“
Имате думата за изказвания, уважаеми колеги. Няма желаещи. Подлагам на гласуване текста на вносителя за наименование на подразделението „Допълнителна разпоредба“, който Комисията предлага да бъде отхвърлен, и § 24 на вносителя, редактиран от Комисията. Гласуваме две предложения на Комисията. Гласували 98 народни представители: за 94, против няма, въздържали се 4. Предложенията за отхвърляне на наименованието „Допълнителна разпоредба“ и § 24 по доклада на Комисията са приети.
Предложение от народния представител Корнелия Нинова и група народни представители. Предложението е оттеглено. Предложение от народния представител Ферихан Ахмедова и група народни представители. Предложението е оттеглено. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на подразделението „Заключителни разпоредби“. Предложение от народния представител Ферихан Ахмедова и група народни представители, което не е подкрепено от Комисията: „Създава се нов § 25: „§ 25. Сдруженията, които към датата на влизане в сила на този закон имат учредено право на ползване върху обекти от хидромелиоративната инфраструктура, както и върху обслужваща техника на територията на сдружението, включена в имуществото на търговски дружества, в които държавата е едноличен собственик на капитала, или на техни правоприемници, придобиват правото на ползване по чл. 47, ал. 1 за срок от 15 години, ако са изпълнявали задълженията си по договора.“
Докладвайте до края всички параграфи.
По § 25 – предложение от народния представител Корнелия Нинова и група народни представители. Предложението е оттеглено. Предложение от народния представител Ферихан Ахмедова, направено по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 25: „§ 25. В двумесечен срок от влизането в сила на този закон Министерският съвет привежда в съответствие с него наредбата по чл. 47, ал. 1 и приема методиката по чл. 58.“ „§ 26. Законът влиза в сила от 1 юли 2016 г.“ Комисията не подкрепя текста на вносителя и предлага следната редакция на § 26: „§ 26. Законът влиза в сила от деня на обнародването му в „Държавен вестник“.“
Имате думата за изказвания. Заповядайте, госпожо Караянчева.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Предлагам редакционна поправка по § 25 – да се върнем от двумесечния на тримесечен срок по молба на Министерството, тъй като за изработването на методиката и наредбата се изисква малко повече време, защото самата терминология и естеството на материята са доста сложни. Нека да направим качествен продукт и затова да им дадем възможност три месеца да работят върху методиката и наредбата.
По § 25 е това, нали?
Да.
Реплики? Заповядайте за реплика, госпожо Ахмедова.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Караянчева! В Комисията по земеделието и храните този спор го водихме доста дълго. Тъй като параграфът касае заварените случаи и тъй като сегашната Наредба урежда в двумесечен срок тези, които са заварени, стигнахме до консенсус да е в двумесечен срок. Администрацията, ако работи на малко по-бързи обороти, ще се справи с писането на Наредбата. Ако приемем тримесечния срок, ще се окаже един месец луфт, в който заварените случаи няма да се третират нито по стария, нито по новия Закон. Затова предлагам да остане „двумесечен срок“.
Това всъщност е в текста на Комисията, така че ако не се приеме предложението на госпожа Караянчева, ще остане текстът на Комисията. Има ли други реплики? Няма. Дуплика е излишна. Има ли други изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на народния представител Ферихан Ахмедова и група народни представители, което не се подкрепя от Комисията. Гласували 94 народни представители: за 15, против 8, въздържали се 71. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението, направено от народния представител Цвета Караянчева от парламентарната трибуна, в § 25 думата „двумесечен“ да бъде заменена с „тримесечен“. Гласували 102 народни представители: за 78, против 21, въздържали се 3. Предложението е прието. Подлагам на гласуване текста на вносителя за наименованието на подразделението „Заключителни разпоредби“, параграфи 25 и 26 по доклада на Комисията, като в § 25 току-що приехме предложението на Цвета Караянчева. Гласували 102 народни представители: за 85, против 15, въздържали се 2. Наименованието „Заключителни разпоредби“, както и параграфи 25 и 26 по доклада на Комисията са приети, а с това и Законопроектът на второ гласуване. Почивка до 11,15 ч. Продължаваме с парламентарен контрол. (След почивката.)
Уважаеми колеги, започваме с: ПАРЛАМЕНТАРЕН КОНТРОЛ. Министър-председателят пътува към Народното събрание и ще се включи в заседанието. Новопостъпили питания за периода 25 юни 2016 г. до 30 юни 2016 г.: Постъпило е питане на народния представител Явор Илиев Хайтов към Румяна Бъчварова – заместник министър-председател по коалиционна политика и държавна администрация и министър на вътрешните работи относно обща политика – охрана на българската граница. Следва да се отговори в пленарното заседание на 8 юли 2016 г. Писмени отговори за връчване: - писмен отговор от заместник министър-председателя и министър на вътрешните работи Румяна Бъчварова на шест въпроса от народния представител Светослав Белемезов; - писмен отговор от министъра на икономиката Божидар Лукарски на два въпроса от народния представител Светослав Белемезов; - писмен отговор от министъра на финансите Владислав Горанов на седем въпроса от народния представител Ахмед Ахмедов; - писмен отговор от заместник министър-председателя и министър на вътрешните работи Румяна Бъчварова на въпрос от народните представители Методи Андреев и Никола Хаджийски; - писмен отговор от министъра на финансите Владислав Горанов на въпрос от народния представител Методи Андреев; - допълнение към писмен отговор от министъра на външните работи Даниел Митов на въпрос от народния представител Иван Славов Иванов; - писмен отговор от заместник министър-председателя по координация на европейските политики и институционалните въпроси Меглена Кунева на въпрос от народния представител Стоян Мирчев; - писмен отговор от министъра на икономиката Божидар Лукарски на два въпроса и две питания от народния представител Слави Бинев; - писмен отговор от министъра на културата Вежди Рашидов на въпрос от народния представител Слави Бинев; - писмен отговор от министъра на здравеопазването Петър Москов на въпрос от народния представител Слави Бинев; - писмен отговор от министъра на финансите Владислав Горанов на два въпроса и едно питане от народния представител Слави Бинев; - писмен отговор от заместник министър-председателя и министър на вътрешните работи Румяна Бъчварова на въпрос от народния представител Настимир Ананиев; - писмен отговор от министъра на финансите Владислав Горанов на въпрос от народния представител Настимир Ананиев; - писмен отговор от министъра на финансите Владислав Горанов на въпрос от народния представител Настимир Ананиев; - писмен отговор от министъра на туризма Николина Ангелкова на въпрос от народния представител Настимир Ананиев; - писмен отговор от заместник министър-председателя по координация на европейските политики и институционалните въпроси и министър на образованието и науката Меглена Кунева на въпрос от народния представител Борислав Иглев; - писмен отговор от министъра на труда и социалната политика Зорница Русинова на въпрос от народния представител Георги Гьоков. Започваме с въпросите. Ще започнем с въпросите към Румяна Бъчварова – заместник министър-председател по коалиционна политика и държавна администрация и министър на вътрешните работи и след това, като дойде министър-председателят, ще преминем към питането към него. Първият въпрос към министър Бъчварова е въпрос от народния представител Десислав Чуколов относно овладяване разпространението на наркотични вещества на територията на град София. Заповядайте, господин Чуколов. Имате думата да развиете въпроса си.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, уважаема госпожо Бъчварова! В последните дни разбрах, че се опитвате по всякакъв начин да създадете усещане – усещане, че „няма престъпност в България“. Мисля, че цитатът е точен, или се отнася само за Слънчев бряг?! Също така разбрах, че Министерството на вътрешните работи е готово да отреагира, когато се случи атентат в България. Просто похвално! Когато се случи атентатът, Вие сте готови! Задавам Ви този въпрос, за да разбера каква е била готовността на Вътрешното министерство през 2015 г. по превенция, по ограничаване, по спиране и въобще в борбата с наркотрафика в град София. Както знаете, надявам се всички знаем, за съжаление, ситуацията е трагична. София само отдалеко да я погледнеш, става ясно, че е едно гето. Има си всичките характеристики – одраскана, нашарена с графити, полиция тук-там се вижда – и те, естествено, не правят нищо. Също така знаем, че, за съжаление, училищата ситуацията е още по-трагична. Десетокласници са наркодилърите на по-малките класове. Тази тема като че ли не съществува в медиите. Говори се за всичко друго, но за наркотици в София, в България, какво се прави по този въпрос – нищо. Тази тема не се повдига. Затова Ви задавам този въпрос: какъв е броят на задържаните лица за разпространение на наркотични вещества на територията на СДВР за 2015 г. и какво е количеството наркотични вещества, което е задържано на територията на СДВР? Имам предвид количество по основни видове – кокаин, хероин, марихуана и амфетамини. С интерес ще проследя Вашия отговор.
Благодаря Ви, уважаеми господин Чуколов. Уважаема госпожо Заместник министър-председател, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Главчев, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Чуколов, предполагам, че имахте предвид наркоразпространението, не наркотрафика, когато ми зададохте този въпрос. Другото, което мога да Ви кажа, е, че не се опитвам да създавам никакви усещания, опитвам се да свърша някаква работа – аз и цялото Министерство. При специализирани операции по противодействие на трафика, производство и разпространение на наркотични вещества на територията на столицата през 2015 г. от структурните звена на СДВР и ГДБОП са задържани общо 2360 лица. Разкрити са 19 оранжерии и помещения за отглеждане на канабис. Иззети са следните количества наркотични вещества – за сравнение СДВР и ГДБОП в София: Канабис – 927 стръка и 15 кг сух. При съвместни операции на МВР, ДАНС и Агенция „Митници“ за цялата страна – 38 тона, тоест на входа, там, където се предполага, че биха стигнали до София, и 10 хил. стръка. Марихауна в София – над 20 кг. За цялата страна е над 1 тон. Хероин – 1 кг 600 г в София, 265 кг в цялата страна. Амфетамини – 7 кг в София, за цялата страна 43 кг, 453 таблетки. Екстази – 423 броя в София, над 17 хил. броя в цялата страна. Кокаин – 700 г в София, 10 кг за цялата страна. Хашиш – 800 г в София, 13 кг за цялата страна. Това е официалната информация, с която разполага МВР и я предоставя.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Заместник министър-председател. Господин Чуколов, заповядайте за реплика.
Благодаря Ви, господин Председател. Госпожо Бъчварова, когато се подготвях за този въпрос, доста внимателно прочетох информация, която е изнасяна от служители в Министерството на вътрешните работи, в интервюта по различни медии. Там става ясно, че само на територията на София на месец употребата на кокаин е около 15 кг. Само на месец – 15 кг! Вие казвате, че има 700 г хванати тук, в София, за 2015 г. Преди седмица, може би две, отговорихте на въпрос на колегата от Парламентарната група на АБВ господин Белемезов. Там ставаше въпрос аз 49 г за цялата страна. Явно има някакво противоречие. След това в друго интервю казвате, че това било за 2014 г., но неговият въпрос беше за 2015 г. Но, както и да е. Не е както и да е всъщност! Направих си труда също да прегледам всички информационни бюлетини, които издава Министерството на вътрешните работи, и за месец октомври, когато, както знаете, двама народни представители решиха тогава, малко от малко да повдигнат темата за наркоразпространението в София. За същия този месец октомври, според информационните бюлетини на МВР, изчел съм ги всичките за месец октомври, има задържани седем човека за притежание на наркотици – цигарка в джоба, и един за разпространение. За целия октомври месец! Това е, хей така, може реципрочно да го разгледаме за цялата година. Вие не ми отговорихте на въпроса колко лица има задържани за разпространение на територията на СДВР, защото явно бройката е много малка и нямате очи да го кажете?! Като гледам отстрани, какво се получава? Щом е за Евросъюза, партньорски служби – тогава напъвате се, работите. Какво се случва тук, в страната, явно това не е приоритет. А това трябва да бъде приоритет! Хвалим се с контрабанда – колко много пари вкарваме в бюджета, но когато има работа и по тези сектори, когато се спират наркотици, когато има превенция срещу това, това е инвестиция в здравето на нацията. И за това трябва да работим!
Благодаря Ви, уважаеми господин Чуколов. Госпожо Заместник министър-председател, заповядайте за дуплика.
Уважаеми господин Чуколов, с извинение към всички останали народни представители, ще повторя това, което казах – очевидно не сте чули: 2360 лица, които за задържани. Това казах преди малко. Що се отнася до употребата на наркотици, очевидно имате повече информация. Ще съм Ви благодарна да ми я предоставите.
Благодаря Ви, госпожо Бъчварова. Преминаваме към питане от народния представител Атанас Атанасов относно кадровата политика на Министерството на вътрешните работи. Уважаеми господин Атанасов, имате три минути за изложение на питането.
Благодаря Ви, господин Председателю. Уважаеми колеги народни представители! Уважаема госпожо Вицепремиер и министър на вътрешните работи, съгласно чл. 33, т. 7 от Закона за Министерство на вътрешните работи – министърът управлява човешките ресурси. Съгласно чл. 163, ал. 1 от същия Закон – развитието на професионалната кариера в Министерството се осъществява чрез преминаване на по-висока по вид длъжност въз основа на конкурс. Искам да посоча, че този текст беше приет миналата година от това Народно събрание, за да промени коренно практиката, която беше въведена по време на правителството на Орешарски, когато конкурси не се провеждаха и всички назначения и издигания в кариерата ставаха по лично усмотрение на министъра и на неговия антураж. Целта на тази промяна беше да се въведат ясни критерии за израстване в кариерата и да има стимули за постигане на по-високи резултати от служителите на МВР в тяхната работа. Има проведено проучване. Вие, сигурен съм, че знаете тези резултати, които сочат, че психологическият статус на служителя на МВР се характеризира с висока тревожност, което води до демотивация. Факторите за тази тревожност и демотивация, разбира се, са комплексни. Не знам дали на първо място, но основен фактор, това е социалният статус на служителите на МВР. Също така професионалният стрес, лошите условия на труд и така нататък, но не на последно място, един изключително важен фактор за демотивацията на служителите в Министерството е липсата на ясна перспектива в израстването в кариерата. Именно заради това променихме Закона – да има ясни критерии. И аз искам да Ви поставя тук въпроса: каква е Вашата политика като министър на вътрешните работи за осъществяване реално на конкурсното начало в Министерството на вътрешните работи, имайки предвид също така, че Вие като вицепремиер отговаряте за административната реформа и Вашите публични заявки са, че конкурсното начало трябва да е основен механизъм изобщо за администрацията? Ето защо искам да разбера как осъществявате тази политика. Спазва ли се Законът за провеждане на конкурсното начало за израстване в кариерата? Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Атанасов. Госпожо Заместник министър-председател, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Главчев, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Атанасов, като министър на вътрешните работи следвам разпоредбите в Закона за Министерството на вътрешните работи. Правилно отбелязахте предисторията на принципа на конкурсното начало, отразен в законодателството. Възстановяването на конкурса за преминаване от изпълнителски в ръководни длъжности и от младши изпълнителски в изпълнителски длъжности е правилно решение, според мен, и аз го следвам, така както и администрацията в МВР. Своевременно е приета и подзаконовата нормативна уредба, която определя условията и реда за провеждане на конкурс за преминаване на по-висока по вид длъжност на държавните служители в Министерството на вътрешните работи. Въведени са и нормативни гаранции за законосъобразно провеждане на конкурсите. Обръщам внимание – дава се възможност за обжалване на недопускането до участие в класирането в конкурса. Искам да уточня нещо, което ще обясни отговора ми след това: съгласно чл. 143, ал. 1 от Закона за Министерството на вътрешните работи видовете длъжности в МВР са: висши ръководни, които включват главен секретар на МВР, заместник-главен секретар на МВР и директор на главна дирекция; ръководни, които са началник група, началник на участък, началник сектор, началник на районно управление, началник на районна служба за противопожарна безопасност и защита на населението, началник на отдел, заместник-директор, директор; изпълнителски и младши изпълнителни длъжности, които няма да изреждам. Длъжностите в рамките на всеки вид длъжност по чл. 143, ал. 1 от Закона за МВР се определят в класификатор. При преминаването в по-висока по вид длъжност се провежда конкурс, но конкурс – този принцип не важи тогава, когато се прави назначение на висши ръководни длъжности. Конкурсният принцип там не е разписан и не се провежда. В Закона е така – съгласно чл. 163, ал. 2 от Закона за МВР. В разпоредбата на чл. 164, ал. 2 от Закона за Министерството на вътрешните работи законодателят е допуснал възможност по преценка на съответния ръководител, след изготвяно от него предложение, държавен служител да бъде преназначен на друга длъжност в съответния вид длъжности без провеждане на конкурс, тоест – хоризонтално, в една група. Например, държавен служител, заемащ ръководна длъжност „началник на група“, може да бъде назначен на по-висока длъжност „началник на отдел“ и други, ако отговаря на условията за заемане на длъжността, тъй като длъжностите са ръководни и са от един вид. С приетите през 2015 г. изменения и допълнения в Наредбата за преназначаване на държавните служители в Министерството на вътрешните работи е допусната и възможност за провеждане на конкурентен подбор при преназначаване в рамките на вида на длъжност по чл. 143, ал. 1, т. 2, тоест без да се провежда конкурс може да се направи конкурентен избор между няколко кандидатури. Едновременно с това продължава утвърдената практика за обявяване на вакантни длъжности в интернет на страницата на МВР от ръководителите на структури по чл. 37 от Закона за Министерството на вътрешните работи. При изчерпване на вътрешните възможности за окомплектоване на структурите се обявяват конкурси за първоначално постъпване. Има и такива случаи. В заключение искам да Ви уверя, че управлението на човешките ресурси в МВР е насочено към подбор на професионално подготвени и мотивирани кадри. Конкурсите се провеждат от назначени със заповед комисии. Проверката на професионалните познания на кандидатите в конкурса се извършва по един или повече от следните начини: изпит, тест на професионална тематика, решаване на казуси, писмена разработка при гарантирана анонимност. При преминаване от младши изпълнителска в изпълнителска длъжност задължително се провежда психологично изследване. Етап от конкурса е и структурираното интервю, което включва следните области: делови стил, организационно поведение и социални и комуникативни умения, професионална мотивация и всеки член на комисията оценява самостоятелно всеки кандидат по всяка една от трите области и задължително участва психолог. Мисля, че с този отговор се надявам да Ви убедя, че конкурсното начало не е пренебрегнато в МВР по никакъв начин. Що се отнася до висшите ръководни длъжности, право според мен е на министъра и на професионалното ръководство да направи преценка според ситуацията в отделните региони, що се отнася до директорите, и да вземе решение, което следва логиката на управление или преценка на тази ситуация. Това е възможността, от която съм се възползвала и при почти всички от тези случаи, може би с едно или две изключения, е имало възможност за конкурентен подбор, тоест съпоставени са няколко кандидатури.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Бъчварова. Господин Атанасов, заповядайте за два уточняващи въпроса в рамките на две минути общо.
Благодаря Ви, господин Председателю. Аз имам един основен уточняващ въпрос: Вие правилно казахте, госпожо Министър, че в Закона – чл. 143, е посочено, че за висшите ръководни длъжности в МВР не се провежда конкурс. Законът не определя кръга на висшите ръководни длъжности. Ако Вие с Ваш подзаконов акт сте определили този кръг, много моля да кажете какъв е този акт и в този кръг на висшите ръководни длъжности кои длъжности включвате, защото – да, подразбира се, че става въпрос за главния секретар и директорите на главни дирекции, между другото, които се назначават с Ваша заповед по писмено предложение на главния секретар – така е уредено в Закона, но аз получавам информация, че към висшите ръководни длъжности са прибавени и областните директори на МВР. Истина ли е това? Защото, ако към висшите ръководни длъжности на МВР сте включили и областните директори на Министерството, Вие по този начин ги изключвате от процеса на конкурс. Това ми е допълнителният въпрос. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Атанасов. Госпожо Заместник министър-председател, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Атанасов, длъжностите в рамките на всеки вид длъжности по чл. 143, ал. 1 от Закона за Министерството на вътрешните работи се определят в класификатори на длъжностите в МВР. Този принцип се прилага и към областните директори.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Бъчварова. Господин Атанасов, разполагате с две минути за отношение.
Благодаря Ви. Госпожо Министър, това, което заявихте тук, е изключително важно и то посочва, че с този класификатор заобикаляте Закона. Това е истината, защото е недопустимо директорите на областни дирекции на Министерството на вътрешните работи да бъдат причислявани към висшето ръководство на Министерството. През класификатора на практика Вие сте заобиколили Закона и по Ваше лично усмотрение, и не само по Ваше лично усмотрение, се назначават областните директори на Министерството на вътрешните работи. Не искам да изреждам тук конкретни случаи, но това доведе до ситуация, в която за областни директори на Министерството на вътрешните работи бяха назначени хора без авторитет в Министерството, някои от тях – извинявайте, ще го кажа, казал съм го от тази трибуна – с прякори. Независимо от всичко, което се случва, например за трафика на хора, там продължава да бъде директор на една важна гранична дирекция лице с прякора Радо Схемата. На друга дирекция пък е назначен един, който е с прякор Ицо Дракона и така нататък. Представете си за какви хора става въпрос, и това е именно в резултат на заобикалянето на Закона, защото, ако има конкурси, тези хора нямат никакъв шанс да заемат тези позиции. Другото, което е много контрапродуктивно, е назначаването на временни длъжности също така на областни дирекции, за доста продължителен период от време, без провеждането на конкурс. Затова променихме миналата година Закона, за да променим радикално целия механизъм на кадрова политика, за да може хората, които имат качества, които са се доказали с резултати в своята работа, да се явяват на конкурси, а Вие ги лишавате от това право. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Атанасов. Преминаваме към следващия въпрос от народния представител Манол Генов относно необходимостта от дисциплинарни проверки на дейността в Районно управление на полицията – Несебър, и Областна дирекция на МВР – Бургас, след инцидента в „Слънчев бряг“ от 9 юни 2016 г. и мерките за сигурност на гражданите и бизнеса там. Заповядайте, уважаеми господин Генов, за въпроса.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми госпожи вицепремиери! Моят въпрос е относно необходимостта от дисциплинарни проверки за дейността в Районно управление на полицията – град Несебър, и в Областна дирекция на полицията – град Бургас, след инцидента в „Слънчев бряг“ от 9 юни 2016 г. и мерките за сигурност на гражданите и бизнеса там. Многоуважаема госпожо Вицепремиер, повече от 20 дни изминаха от шумния инцидент в курортния комплекс „Слънчев бряг“, когато при стрелба с огнестрелно оръжие имаше загинал и ранени лица, унищожено имущество и непоправимо пострада сигурността на гражданите. Туристическият имидж на страната ни и специално курортите по Южното Черноморие за дълго потънаха в тежки съмнения за безнаказаност, опасни и недопустими зависимости между органите на реда и закона, от една страна, и лица с неясни силови позиции в бизнеса в този регион. Неадекватното поведение, което ръководеното от Вас Министерство си позволи с реакциите си на случилото се, е трудно обяснимо. Етикетът „махленска свада“, последван от неловките квалификации на инцидента като „спор за паркоместа“, „битов инцидент“, нямаха допирна точка с онова, което обществото, хората на бизнеса и представителите на медиите показаха в следващите дни. МВР демонстрира безсилие, маскирано като обещано тепърва силово присъствие в „Слънчев бряг“. Три седмици след инцидента разследването се поема от Специализираната прокуратура, провокирано от намесата на главния прокурор на страната ни. Госпожо Бъчварова, моят въпрос е: смятате ли като министър на вътрешните работи да инициирате дисциплинарни проверки вътре в системата на Областна дирекция на полицията – Бургас, които прецизно да проверят лавината публично изнесени обстоятелства за обвързаността между съмнителни „бизнес лица“ и служители на Министерството на вътрешните работи, съществуващи години наред покрай бизнеса в „Слънчев бряг“ и Несебър?
Благодаря Ви, уважаеми господин Генов.
Благодаря и аз.
Уважаема госпожо Заместник министър-председател, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Генов, в изложението на Вашия въпрос имаше четири неверни факта и едно разминаване с позиция, изразена от Вашата политическа сила по време на заседание на Комисията. Не приемам квалификации, които са доста спекулативни. Затова направо ще Ви отговоря по същността на въпроса, след това ще направя и един допълнителен коментар. Проверките, които съм разпоредила и се извършват и към настоящия момент, са следните: дирекция „Инспекторат“ и Главна дирекция „Национална полиция“ извършват проверка в Районно управление – Несебър, и ОДМВР – Бургас, по постъпили сигнали за неправомерни действия на служители от Областната дирекция в Бургас при извършване на проверки по заявителски материали за престъпления, свързани с наркотични вещества. С цел предотвратяване и пресичане на корупционна дейност и престъпления, извършени от служители на МВР, дирекция „Вътрешна сигурност“ изпълнява мероприятия в районите на черноморските курорти съгласно план, който съм утвърдила. Проверка се извършва и със заповед на директора на Областната дирекция в Бургас относно действията на служителите при получаване на сигнал за извършено престъпление на 8 юни 2016 г. в питейно заведение „4 you“ в „Слънчев бряг“. С оглед обезпечаване сигурността на туристите в летните туристически комплекси и селища сме изпратили и командировали допълнително 739 служители – това е факт, който е известен, на територията на Областна дирекция – Бургас. От началото на курортния сезон – 15 май, и на територията на черноморските районни управления се провеждат специализирани полицейски операции, като в екипите се включват и служители на териториалните дирекции на НАП, ДАИ, Комисията за защита на потребителите, РИОКОЗ, митниците и други. В Областна дирекция – Бургас, създадохме и Координационен център с участието на служители от Областната дирекция и НАП, в който се планират, обезпечават и провеждат проверки на територията на цялото Южно Черноморие с цел фискален контрол. Центърът работи и с други контролни органи. От началото на месец юни са създадени съвместни екипи от служители на отдел „Криминална полиция“ при Областна дирекция – Бургас, и Зонално жандармерийско управление – Бургас, които в определени дни от седмицата извършват проверки на луксозни моторни превозни средства. Това е операция, която тече от февруари месец тази година и не е прекъсвала. Резултатите от извършените проверки се изпращат в ГДНП с оглед уведомяване на органите на НАП. Такива проверки се извършват и в рамките на периодични специализирани полицейски операции, разпоредени от Областна дирекция – Бургас, и провеждани от районните управления на територията на цялата страна. Картографирани са рисковете на територията на област Бургас по отношение на курортни комплекси, увеселителни заведения, организирани престъпни групи и криминален контингент. Предприехме и допълнителни мерки за сигурността на международните летища и специално това в Бургас, което е на доста добро ниво. Що се отнася до обвързаност на полицейски служители и престъпни групировки, добре е да се погледне историята назад. Аз мога да кажа, че от времето, в което съм министър, и проверките, които са направени, няма никакви основания да поддържам това твърдение. Но има много доказателства, и те са видими, на бивши служители, които в последните години са работили на ключови позиции в Областната дирекция и вече са служители на фирми, които са собственост на групировките в Бургас.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Бъчварова. Господин Генов, имате думата за реплика.
Благодаря Ви за отговора, госпожо Вицепремиер. Не мога да кажа, че съм дълбоко удовлетворен от него. Не съм се съмнявал, че за малкото време ще можете да ни обясните всичко, което правите на територията на тази дирекция и във връзка с този инцидент. Имам съмнение обаче дали Вие осъзнавате какъв тежък управленски гаф направихте от самото начало след инцидента, когато на 10 юни името Ви се появи в медиите с бодрото изявление, че лично сте направили проверка за твърденията за политически и полицейски чадър над определени хора – в рамките на един ден, и как нямало данни за подобно нещо, което и сега продължавате да твърдите. Нали не сте забравили какво сте казали? Мисля, че това се случи в кулоарите на парламента. Недоумявам също, че от самото начало на инцидента и Вие, и Вашият главен секретар се опитахте да омаловажите случая. Стоите ли зад неговите думи, когато той беше попитан от журналисти: има ли претенции към работата на дирекцията в гр. Бургас? Неговият отговор беше, че е въпрос на прочит и че няма претенции. Не искам да Ви припомням как дяволът чете Евангелието понякога. Имате отдел „Вътрешна сигурност“, който е на изключително Ваше подчинение. Изключително на Ваше подчинение! Не оставяйте впечатление у гражданите, че област Бургас граничи с вътрешна сигурност на този отдел. Мисля, че по Ваша заповед те отдавна трябваше да бъдат на място, а не да бъдат пращани тук и там само по поръчка. Те трябваше да си свършат работата, да започнат да си я вършат, за да се убедите, че зависимости съществуват. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Генов. Заповядайте за дуплика, госпожо Бъчварова.
Уважаеми господин Генов, дами и господа народни представители! Мисля, че е доста проблемно, ако започнем да се позоваваме на цитати от медиите, защото в 90% от случаите те не са верни – практиката го доказа! Възложила съм проверката в първите дни, в началото, веднага след инцидента. Планът, за който споменах в моя отговор, на „Вътрешна сигурност“, беше разработен преди инцидента и мога да Ви уверя, че те работят изключително активно там. Повече подробности няма смисъл да давам. Що се отнася до изявлението на главния секретар, вчера той направи своето пояснение. В същия ден, в който бях в парламента, казах, че – да, това е причината, това е поводът за този инцидент, но причините се разследват и до момента. Това също е много недостойна спекулация, която не спирате да правите, забравяйки да погледнете какво се отразява в медиите след един момент нататък. Прочете вчерашните медии и там ще видите други изявления.
Благодаря Ви, госпожо Бъчварова. [[Министър-председателят Бойко Борисов влиза в пленарната зала.]] Добър ден, уважаеми господин Министър-председател. Благодаря Ви, госпожо Бъчварова за участието в днешния парламентарен контрол. Преминаване към питане към министър-председателя Бойко Борисов от Радан Кънев относно политиката на правителството за изпълнение на препоръките на Европейската комисия по Механизма за сътрудничество и проверка относно цялостен, независим анализ на дейността на българската прокуратура и продължаване на съдебната реформа. Господин Кънев, имате три минути да развиете своето питане към министър-председателя.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Министър-председател! На 30 май 2016 г. Министерството на правосъдието обяви поредно отлагане на мисията на външни магистрати за независим анализ на Прокуратурата на Република България. Слава богу към настоящият момент тази мисия вече действа на наша територия, както знаем. Този независим анализ е основната нова препоръка в последния доклад на Европейската комисия по Механизма за сътрудничество и проверка. Той е и ключов елемент от Стратегията за реална съдебна реформа и съобразяване с ясната позиция на Венецианската комисия за преодоляване на устройствените недъзи на българската прокуратура. По тази причина този анализ е и задължителна първа стъпка за реформата на съветския модел на устройство на прокуратурата в България и съответно за ефективна борба с корупционните мрежи на високите нива на изпълнителната, законодателната и съдебната власти. Припомням Ви, че Вие лично се ангажирахте с осигуряване на сътрудничеството на страните-членки в Европейския съюз в процеса на организиране на този независим анализ и така признахте неговото място като ключов държавен приоритет в политиката по съдебна реформа и борба с корупцията. Това беше и най-добрата новина в сферата на съдебната реформа от месец декември 2015 г. досега. Отлагането през месец май беше обяснено с нужда от доуточняване на голяма част от техническите подробности в методиката на работа на мисията, както и работните срещи на експертите – тук цитирам Министерството на правосъдието, поради което партньорите ни от Европейската комисия прецениха, че е по-добре мисията да бъде отложена с няколко седмици. Тоест от официалната позиция от месец май на Министерството на правосъдието не остава съмнение, че анализът е отложен поради провал или саботаж на организацията на проверката от българска страна. Обръщам внимание, че методиката на проверката и организацията на провеждане на работните срещи не са технически въпрос, а основен елемент от анализа, предопределящ неговите резултати и смисъл. Те са определящи за извършване на задълбочен анализ, а не поредна серия формални разговори и имитация за загриженост, на които сме свикнали през последните десет години. Моята информация е, че правилата за провеждане на анализа, така наречените „terms of reference“ са утвърдени отдавна от Европейската комисия и към месец май висящи въпроси не е имало. Налага се изводът, че от българска страна е направен опит за промяна на вече одобрените правила с цел обезсмисляне на проверката. Моето питане към Вас е: каква е общата политика на правителството за реално изпълнение на препоръките на Европейската комисия по Механизма за сътрудничество и проверка относно цялостен, независим анализ на дейността на българската прокуратура и продължаване на съдебната реформа? Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Кънев. Уважаеми господин Министър-председател, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители, уважаеми господин Кънев! Експертите, за които говорите, днес приключват и си заминават. Половината от това, което имам като информация, Вие го казахте в изложението си. Истина е, че поискахме именно по този член – за подготовка, за помощ на държавите членки, което се върши и в много други държави на Европейския съюз – отложиха с две седмици, тъй като в последния момент искаше да дойде още един прокурор. Доколкото знам, на практика двама са от Великобритания, един от Холандия, един от Германия, един от Испания. Вече цяла седмица са тук. Провеждат срещи по заданието, каквото е от Европейската комисия. Смея да Ви уверя, че вчера помолихме еврокомисаря – правосъдният министър госпожа Захариева е там, тъй като в тяхната практика не влиза да обявяват публично доклада – да поиска, да помолят препоръките и изводите от проверката да бъдат обявени публично, за да може всички – и Вие, и ние да се запознаем с тях. Нито от наша страна, от друга – не знам… Поискал съм тази комисия именно по сътрудничеството с Европейската комисия, тъй като нашите цели са догодина през месец май и юни да сме вече доста напред в мерките. В това отношение парламентът също полага големи грижи и внимание – със Закона за съдебната власт, с Антикорупционния закон. Надявам се другата седмица на съвет да минем и Закона, който касае терористичните актове. Виждате, за най-голямо съжаление на всички ни, те не отшумяват, а стават все по-жестоки, все по-нехуманни, все по-брутални. Четете, което се пише и за терористите в Турция – да видим доколко е истина, но никак не е лицеприятно за нашата съдебна система, ако за един от тях се окаже така, повтарям. Полагаме големи усилия. Изводите и препоръките от прокурорите, които в момента са тук, ще ги има на сайта като публично достояние. Какво точно са констатирали и какво правят, не съм в течение, а и не искам да бъда в течение, и не искам да се интересувам. Те имат пълната свобода и, доколкото знам, се срещат с всички, които пожелаят – и опозиционни лидери, и медии, и сайтове – всичко, което пожелаете. Надявам се на действително обективен доклад, като ще се постараем да изпълним това, което ни препоръчат. Това мога да кажа. Огромни усилия от парламента, от правителството, от всеки един от нас, за да приключим с тази съдебна реформа. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Министър-председател. Уважаеми господин Кънев, имате две минути за до два допълнителни уточняващи въпроса към министър-председателя.
Благодаря Ви, господин Министър председател. Както виждате, ние не само не отричаме положителната Ви роля за осъществяване на тази проверка, но и по принцип признаваме всичко добро, което се случва, и го подкрепяме, както подкрепихме и антикорупционния закон, както дадохме и един символичен глас в подкрепа на Закона за съдебната власт, въпреки тежките си резерви и опасения, които имаме в тази сфера. [[Шум и реплики от ПГ на ГЕРБ.]]
Моля Ви за ред в залата.
В конкретния Ви отговор на въпроса, който поставихме, има нещо, което сериозно ме тревожи. Припомням – министърът на правосъдието през месец май 2016 г. каза, че причината за отлагане е доуточняване на голяма част от техническите подробности в методиката. Днес Вие казахте, че причината за отлагане е желанието на още един чуждестранен прокурор да се включи – очевидно това желание не е било удовлетворено, но надали е много важно дали са четирима или петима. По-съществено е, че през изтеклата седмица главният прокурор господин Цацаров заяви, цитирам: „Една от причините, които доведоха до това, е точно нашето – на прокуратурата, искане за клаузата за конфиденциалност. Ние искахме да можем да изнасяме информация извън тази, която Ви споделяме в момента, а все още нямаме отговор на въпроса ще бъде ли премахната тази клауза.“ В свое публично интервю господин Цацаров каза, че причината за отлагането е била желанието му да знае предварително програмата за срещи на тази мисия. Тъй като изключвам възможността Вие да лъжете в тази зала, един допълнителен въпрос: Министърът на правосъдието или главният прокурор е излъгал в отговор на този въпрос?
Благодаря Ви, уважаеми господин Кънев. Уважаеми господин Министър-председател, имате три минути за отговор на зададеният Ви въпрос.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Кънев, моля Ви, не ме вкарвайте в – дето се вика – в подобен коментар, поради следната причина: Факт е, че съм поискал такава безпристрастна проверка – нещо, което не е правено; факт е, че се е забавила със седмица или две; факт е, че беше тук и днес си отива; факт е, че Комисията – и вчера изрично госпожа Захариева помоли еврокомисаря да разреши да бъдат качени на сайта им след това изводите и препоръките – каквито и да са те, те може да са много критични, може да са много хубави, може да са лоши – каквито и да са те, с разрешение на самата Комисия. Ние сме поискали тази публичност и в случая не виждам защо трябва да се вглеждаме с 10 дни разлика в провеждането на този мониторинг и какво се е променило или защо трябва да си прехвърляме такива тежки обвинения – кой лъже, кой не лъже, като в същото време и прокурор, и правосъден министър, и премиер, в случая като правителство, сме изпълнили това, което Вие сам казвате, че е нещо много добро. Никой не се съмнява, че прокурорите от Германия, Франция, Англия, Холандия или Испания, дори не съм точно сигурен от кои държави са, но безспорно една такава група прокурори, ще дадат обективен доклад. Ние не сме се месили да не искаме този или онзи прокурор – каквото са ни определили от Брюксел, това е дошло. С който са искали да се срещнат, са се срещнали. Дали ще ни уведомят предварително или не, също е без значение – те си преценяват, те са достатъчно сериозни хора, за да може да им се влияе по какъвто и да е начин, а и не е правилно. Даже завчера в Европейския съвет като говорихме с Жан Клод Юнкер, той също много се надява на тази проверка като мине или по Механизма за сътрудничество или сътрудничество, както искате го кажете, след това, това да ни даде възможност много бързо, ако имаме бележки по темата в изводите и препоръките, да ги изправяме, за да може догодина май-юни да говорим за самия Механизъм или какво от него да остане, ако остава. Полагаме огромни усилия. Нека в случая да бъдем по положителни и да гледаме това, което реално сме искали, реално е станало. Да, с 10-12 дни или колко закъснение, но в случая на фона на годините неправено, мисля, че можем да го преглътнем сега за тези две седмици. Това е най-колегиален апел към Вас. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Министър-председател. Уважаеми господин Кънев, имате две минути да изразите отношение към отговорите на министър-председателя.
Уважаеми господин Премиер, закъснението го преглъщаме с удоволствие. Наистина е важно, че има такава проверка, а не дали е закъсняла с две седмици. Ще се вглеждаме в причините за това закъснение, защото е ясно, че в България има съпротива срещу реформата в прокуратурата и така трябва да бъде. Ако реформата е сериозна, трябва да има съпротива, защото всички знаем, че съветският модел на прокуратурата и корупцията в българската прокуратура са основна причина българското общество да не може да реформира съдебната си система и да се пребори с корупцията на други нива. Източникът на тази съпротива е изключително важен. Ние с нея трябва да се преборим, дай Боже, да имаме общата воля да се преборим заедно. По тази причина съвсем не е без значение кой е излъгал, защото ако е излъгал министърът на правосъдието, тогава ние ще се обърнем към Вас с искане за неговата оставка. Ако е излъгал обаче главният прокурор и съпротивата произтича от него, ние не можем да се обърнем към Вас с искане за неговата оставка, поради конституционни пречки, иначе бихме го направили с удоволствие. Не е без значение закъснението от две седмици – не заради времето, а защото е по достатъчно важна причина Европейската комисия да откаже да изпрати мисията си навреме, докато конфликтът бъде преодолян. Господин Премиер, ако главният прокурор лъже нас като народни представители, Вас като изпълнителна власт, цялото българско общество, по толкова важен въпрос, Вие сигурен ли сте, че не Ви лъже, например за борбата с контрабандата, която непрекъснато отчитате като успех, а същевременно няма наказателно преследване срещу контрабандисти в България? Най-малко по линия на прокуратурата такава борба няма. В тази връзка ние днес внесохме между първо и второ четене на Закона за съдебната власт промени, предвиждащи създаване на независим заместник-главен прокурор за борба с корупцията по високите етажи и се надявам, че Вие като председател на ГЕРБ ще убедите групата да подкрепи тези предложения. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Кънев. Нека да благодарим на министър-председателя за участието му в днешния парламентарен контрол. [[Народният представител Таско Ерменков иска думата.]] Заповядайте, по начина на водене, господин Ерменков.
Уважаеми господин Председател, питанията са важен елемент от парламентарния контрол, но когато в питанията се опитва да се прокарват политически нюанси, които нямат нищо общо към същината на питането, към отговора, към дупликата, много Ви моля, вземайте отношение и вкарвайте депутатите в ред, иначе ще се получи една политическа говорилня, а няма да се получи парламентарен контрол, на който да има нормални отговори. Благодаря. [[Ръкопляскания от ПГ на ГЕРБ.]]
Съгласен съм, господин Ерменков. Преминаваме към въпросите към Меглена Кунева – заместник министър-председател по координация на европейските политики и институционалните въпроси и министър на образованието и науката. Тя ще отговори на общ въпрос от народния представител Георги Търновалийски относно резултатите от проведените матури за VII клас, въпрос от народния представител Стоян Мирчев относно националното външно оценяване след VII клас и въпрос от народния представител Мариана Бояджиева, както и от народния представител Валери Жаблянов относно резултатите от националното външно оценяване след VII клас. Заповядайте, господин Търновалийски, да развиете своя въпрос.
Благодаря, господин Председател. Уважаема госпожо Вицепремиер, на 3 юни 2016 г. станаха известни резултатите от матурите на седмокласниците. Те бяха определени като трагични – 27 500 двойки и едва 3630 пълни шестици. Около 53 хиляди ученици са писали на двата изпита. Най-много са ниските резултати по математика – двойките са близо 18 хиляди, а отличните оценки са едва по-малко от 1200. Малко по-добре са резултатите по български език и литература, където около 2500 ученици са изкарали пълни шестици, а двойките са 9500. Според експертите резултатите от матурите тази година са доста по-лоши от предходните години. Европейски класации, публикувани в българските медии, нареждат българчетата на челни позиции по неграмотност. Тези данни са стряскащи предвид хуманното и морално разбиране, че децата и подрастващите са най-ценният капитал на нацията ни. Уважаема госпожо Министър, какъв е Вашият анализ, кои са причините за тези резултати, в кои училища и региони учениците от VII клас показват най-слаби резултати, какви мерки предприемате, за да се преодолее негативната тенденция на понижаване качеството на подготовка на завършващите VII клас? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Търновалийски. Следва въпрос от госпожа Бояджиева и след това въпрос от господин Мирчев. Процедурата е до две минути всеки да зададе своя въпрос, след което ще имате общ отговор, госпожо Вицепремиер.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги народни представители! Външното оценяване след VII клас през последните години се превърна в обществен проблем и тежко изпитание за ръководството на Министерството на образованието и науката. Тази година не прави изключение, въпреки Вашите обнадеждаващи обещания и еуфорични предсказания, госпожо Министър. Външното оценяване вместо да изпълни главната си насоченост, а именно да даде един общ национален критерий и резултати за знанията на учениците, се превръща в постоянен източник на стрес за учениците и за родителите, за цялото общество и, разбира се, в източник на остра обществена реакция и недоверие към образователната система. Основният въпрос, който вълнува цялото ни общество, е кога ще спре свличането по нанадолнището? Резултатите от изпитите от тази година, както вече беше посочено, са известни, но те са по-лоши от миналата година. Кратката оценка е, че 4189 деца или почти 9% не знаят добре български език, тъй като имат двойки на външното оценяване, 16 865 ученици от 53 212 явили се на изпити след VII клас, имат двойки по математика, което прави повече от 31%. Не чухме никой от Министерството на образованието и науката да поеме отговорност заради хаоса с изпитите. Никой не подаде оставка заради опита да се скрият двойките от страна на Министерството на образованието и науката и никой не пое отговорност за влошените резултати. Моля да ни отговорите, госпожо Министър: какви са причините за непрекъснато влошаващите се резултати на седмокласниците от външното оценяване? Благодаря.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Бояджиева. Заповядайте, господин Мирчев, имате възможност да зададете Вашия въпрос до две минути.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаема госпожо Министър! Тази седмица сме свидетели на непрестанните скандали около ресорите, които Вие ръководите. Колегите преди мен много добре обясниха какъв е проблемът с националното външно оценяване след VII клас. През месец юни обществото стана свидетел на официалното представяне на странните резултати от външното оценяване по математика след VII клас, както и на още по-странните обяснения от страна на Министерството на образованието и науката. Ние в момента Ви даваме възможност, ако може да изясните, какво точно се случи, какво доведе до тези резултати и какви мерки оттук нататък мислите да предприемете? Очаквам Вашето обяснение по темата. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Мирчев. Уважаема госпожо Вицепремиер и министър на образованието и науката, заповядайте да отговорите. Това са три сходни въпроса, по три минути на всеки, имате общо до девет минути трибуна, за да формулирате Вашите отговори. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, господа Търновалийски, господин Мирчев, госпожа Бояджиева, господин Жаблянов, дами и господа народни представители! Както си обещахме на първата сряда от месеца на Комисията по образованието и науката, дойде време и в пленарна зала да направим подробен анализ, и да дадем разяснение на ситуацията с резултатите от националното външно оценяване след VII клас тази година. Равнището на компетентностите на седмокласниците по български език и литература и по математика, се проверява с тест в два модула, със следното време за работа: по модула за национално външно оценяване – 60 минути, по допълнителния модул – 90 минути. Първият от двата модула е задължителен за всички ученици в VII клас и резултатите от него в точки – максимум 65, се трансформират в оценка, която може да бъде отразена като текуща за ученика. На втория, допълнителен модул – учениците се явяват по желание, тоест предполага се, че са с по-голяма степен на амбиция и с идея къде искат да се запишат след взимане на този изпит. Точките от него – максимум 35, заедно с точките от първия модул, формират общ резултат от максимум 100 точки, които също се трансформират в оценка. Ето някои от изводите, след провеждането на националното външно оценяване по български език и литература и по математика. Резултатите са по-ниски, но като цяло са съизмерими с тези от предходната година и по двата предмета – среден резултат от модула за национално външно оценяване плюс допълнителния модул по български език и литература е 57,82 точки, тоест оценка добър от общо 100. Среден резултат от модула за национално външно оценяване плюс допълнителния модул по математика – 40,88 от 100 точки, тоест оценка добър. След лекия спад през миналата учебна година, тази година се наблюдава тенденция на нарастване на процента на седмокласниците, които са работили и по допълнителния модул, особено видимо по математика, тоест това означава, че са имали амбиция да продължат, не са се задоволили само с първия модул, който им дава 65 точки. Има повече добри и много добри оценки по български език и литература. Това, разбира се, по никакъв начин не трябва да ни успокоява, имаме много какво да правим, надявам се, че новият Закон ще даде тласък и с допълнителни усилия, с добре структурирани усилия, този резултат ще започне постепенно да се променя към още по-добро. Искам да споделя с Вас някои причини за резултатите на седмокласниците през тази учебна година. Първо, сменен подход при задаване на задачите по български език в първия модул по български език и литература, като преобладаващата част от езиковите задачи произтичат от два източника на информация, без да има самоцелна проверка на знания по български език. Второ, задачите, свързани с двата източника на информация, имат за цел преди всичко проверка на уменията за разбиране и за прилагане на знанията чрез извличане на обработване на информацията, тоест проверяват умения за работа с текст, в синхрон с международните изследвания на четивната грамотност. Има промяна в първия модул по математика, също в посока на увеличаване броя на рутинните задачи в първата част на националното външно оценяване, с които се проверява устойчивост на знанията, свързани с основни правила, твърдения и свойства. Има промяна на съотношението на задачите по двата дяла – алгебра и геометрия, в посока на съотношение приблизително едно към едно. Запазен е броят на задачите, които тестват уменията на учениците да четат диаграми и таблици, да извличат информация и да правят косвени изводи по тях, тоест запазване на положителната тенденция за проверка на ключови умения, на които се набляга и в международните оценявания. За съжаление, трябва да направя и една неприятна констатация. Чрез използваните методи в образователно-възпитателния процес голяма част от учителите се основават на методика на преподаване от 90-те години и не кореспондират с разликата в поколенията. Какви са мерките? От новата учебна година влизат в сила новите учебни програми по всички учебни предмети за учениците от І и от V клас и в следващите учебни години ще бъдат обхванати и останалите класове от средната образователна степен. В тези учебни програми са предвидени повече часове за упражнения, преговор, обобщения, тоест за прилагане на знания и за формиране и подобряване на умения, необходими в реални житейски ситуации. Проведени са обучения за прилагане на новите учебни програми с експерти в РИО по общообразователните учебни предмети, които от своя страна са осъществили методическо подпомагане на учителите за работа с новия образователен пакет. Предстои и обществено обсъждане – още от следващата седмица ще бъде на сайта на Министерството, както е практиката с всички изработени стандарти – на държавния образователен стандарт за оценяване на резултатите от обучението, който трябва да влезе в сила от предстоящата учебна година. Какви са допълнителните мерки за справяне с ниските резултати, които обаче не се изразяват в преки действия на Министерството на образованието и науката, но които Министерството ще насърчи и за които ще окаже съдействие, където е необходимо и възможно? На училищно равнище. Учителите да анализират и диагностицират пропуските в знанията на учениците, да изработят училищни програми, които да се ориентирани към преодоляването на слабостите. Директорите на училищата, заедно с главните учители, да създадат условия за нови моменти в оценяването, тоест синхронизиране на изпитните материали за вътрешно оценяване с формата на националното външно оценяване. Учителите в училищата да споделят добри практики относно методите на преподаване и оценяване, както и да прецизират дейността си в часовете за допълнителна и консултационна работа. На регионално равнище. След направен анализ на регионално ниво от РИО да се осигури методическа подкрепа на учителите и да се създаде регионална политика, с цел преодоляване на тенденциите характерни за съответната област. Да се инициират регионални оценявания по формата на националното външно оценяване, с оглед достигане на максимално съответствие между вътрешното и външното оценяване. При цялата предубеденост, която може да декларирате по повод на националното външно оценяване, всъщност нашият разговор и Вашите въпроси са именно на базата на това, че можем на достатъчно ранен етап да кажем какво не върви, за да можем да вземем мерки и да го оправим. Ако на този изпит на националното външно оценяване се погледне по този начин, това ще бъде добър инструмент да помогнем учениците да се представят всяка година по-добре. Смятам, че е много трудно да се спре една негативна тенденция, каквато има от години, но е важно да я знаем, да не се крием от нея и оценяване след оценяване да можем да си кажем кривиците и правиците и да вървим заедно напред.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Вицепремиер и министър на образованието и науката. Уважаеми колеги, реплики? Господин Жаблянов – освен Вас, и господин Мирчев. Господин Жаблянов, имате възможност до две минути да репликирате отговора.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Вицепремиер, министър на образованието! Аз съм съгласен напълно с Вас за това, че проблемът с понижаването на степента на образованост на учениците, които завършват VІІ клас, не е възникнал преди няколко месеца, че това е тенденция, която е от години, която тревожи цялото българско общество и има пряко отношение към бъдещето на България, защото българските ученици с подготовката, която имат, а преди около час обсъждахме и промени в Закона за професионалното образование, трябва да дадат възможност на следващото българско поколение да бъде не просто равнопоставено на връстниците си в Европейския съюз, а да бъде по-образовано, за да може да компенсираме нашата десетилетна изостаналост. Струва ми се, че това е стратегическата задача, която стои пред българското образование и по която не може да има различия – въпрос, за който винаги сте апелирали и ние сме били съгласни. Кои са въпросите, по които в момента имаме различия? Не може методиката за външното оценяване да бъде обвинявана за резултатите, които са постигнати, и това няма как да бъде прието. Струва ми се, че каквато и да било методика, която отразява 30% двойки на външното оценяване по математика – това дали те ще бъдат 25%, или 34%, не променя общата оценка за образоваността и подготовката на учениците. Следващият въпрос, който според нас е от особено значение, е: дали новият Закон, който беше приет по инициатива на колегите от ГЕРБ, ще помогне да се преодолее тази изостаналост? Според нас няма да помогне да се преодолее тази изостаналост по две причини. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Първо, деформациите в системата на средното образование не са просто резултат от системата, а от тежката социално-икономическа ситуация в страната, от бедността и изостаналостта на огромна част от българското население.
Благодаря Ви, господин Жаблянов, времето Ви изтече.
Пет секунди, ако ми разрешите, да приключа изказването си. Благодаря Ви. Става въпрос за следното, че системата, Законът, професионалното образование трябва да бъдат пригодени към социално-икономическите и демографските процеси в България – нещо, което би следвало да бъде цел на изпълнителната власт, както се казва, творчески да претвори Закона в българските социални условия.
Благодаря, господин Жаблянов. Реплика – господин Мирчев. Моля Ви за по-кратка реплика, господин Жаблянов просрочи времето.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаема госпожо Кунева, наистина сте права, че има проблеми с оценките – всяка година се снижава средната оценка от външните оценявания. Един от тези елементи също е и демографската катастрофа, на която не обърнахте внимание. Тук искам да обърна внимание на проблемите, които са свързани с Министерството на образованието и науката. Първо, в отговора Ви не чух една интересна статистика. Децата, които в момента оценяваме след VІІ клас, за първи път са оценявани преди три години, когато са били в ІV клас. Разликата между тях е шест хиляди деца по-малко. Къде са тези шест хиляди деца? Ако приемем, че тези шест хиляди деца не са се явили на изпит, тоест те не са взели изпит, реално броят на ученици с двойки става доста по-голям. Отделно помним цялата неразбория около скандала – реално колко са двойките, това, което забъркаха точно от Министерството, което Вие ръководите? Изводите, които можем да направим, са, че резултатите от външното оценяване, които видяхме, са плашещи и за обществото. Липсата на капацитет и безпомощност от страна на МОН доведе до манипулативни изказвания, които от дадени медии бяха наречени дори, че Министерството лъже. И следствие от това е срив в доверието на обществото, именно към Министерството и към системата на образованието. На базата на тези три извода не мога да разбера защо още никой не е поел отговорност за поредния хаос и скандали, които се случват около воденото от Вас ведомство?!
Благодаря, уважаеми господин Мирчев. Господин Търновалийски, заповядайте за реплика.
Уважаема госпожо Министър, няма да повтарям всичко това, което казаха колегите, но искам да уточним нещо за себе си и за всички останали. Вие казахте, че стандартите за оценяване ще бъдат готови скоро. В същото време обаче програмите, по които децата трябва да се обучават, не са готови или по-голямата част от тях не са готови, което за мен означава, че учениците от І до VІІ клас ще се обучават по старите програми, докато влязат новите такива, след това ще ги оценяваме по тези нови стандарти. Отново ми се струва, че ще имаме проблем с това. Имаме нов Закон, нямаме готови програми. И това създава проблем, който Вие във Вашето изложение посочихте като един от проблемите за резултатите от това външно оценяване. Какво е Вашето виждане, да уточним този проблем как ще бъде решен и кога ще има програми за обучение по всички предмети за всички ученици?
Благодаря, господин Търновалийски. Дуплика, уважаема госпожо Вицепремиер. Възможността е до шест минути да обедините Вашите дуплики.
Господин Жаблянов, мисля, че тонът Ви на загриженост заслужава да бъде отбелязан. Само да Ви кажа, че все пак никой не обвинява методиката за оценяване като причина за ниските оценки. Но когато говорим за методика за оценяване и програми – въпрос, който господин Търновалийски повдигна, ние действително трябва да имаме предвид, че, да речем, нашите деца, които ще се оценяват, съвсем скоро ще видите и недобрите резултати на ПИСА, държа да Ви предупредя, съвпадат с това кога какво изучава. Ако примерно българските деца не учат проценти в класа в ІV клас, в който те се оценяват по ПИСА, на базата на боравенето с проценти, няма как да имаме добър резултат. Така че макар това да не е обща политика, ако искаме да се сравняваме и нашите деца да печелят престиж за страната си и да се чувстват спокойни, че са конкурентоспособни навсякъде, с тези меки форми на влияние смятам, че нашите системи наистина вървят към това да се уеднаквят до степен, че да могат да бъдат сравнявани. Тогава съм сигурна, че българските деца ще покажат това, на което са способни. Впрочем вчера, мисля че точно вчера, имахме огромен успех отново по математика с българските деца, които са взели всички възможни медали. Ще ми се от залата на Народното събрание всички ние да им честитим. Тук, надявам се, няма никакво противоречие, няма опозиция. Браво на децата, на техните учители и нека да кажем, че тази система явно може и така. Може да произвежда и наистина високи резултати. Как обаче да направим така, че да няма ниски? Вие казахте – не си спомням, това беше вече господин Мирчев – къде се губят тези шест хиляди деца. Няма да се хващам за цифрата, не съм я проверила, но ако погледнете какво се случва с децата от ромски произход, ще видите, че от започналите І клас, след това проверяваме колко от тях са стигнали V клас и там вече са 12%, а колко са в ХІІ клас – този процент е един. Това е един от тежките въпроси, с които не просто се сблъскваме, а трябва да го решим. В тази посока усилията ни трябва да бъдат без колебание, без почивка, с много настойчивост, защото това ранно отпадане от училище на практика обрича живота, обрича семействата по-нататък на тези деца. Ако от части съм успяла да Ви отговоря на въпроса, господин Мирчев, това е картината към момента. Дали са шест хиляди, ще проверя и можем да продължим в сряда, когато съм отново във Вашата Комисия, ще отговарям на блицконтрол в Комисията, можем да продължим нашия разговор там. Дали са четири хиляди, просто не мога да Ви кажа. За това, което много от Вас повториха и ми се иска да изчистя публично въпроса, за да не се връщаме към вестникарски публикации. При цялото ми уважение към начина да се направи едно четиво интересно, все пак хаос и различна информация Министерството на образованието никога не е давало. Ще Ви кажа откъде нещата стигнаха до различни интерпретации. Когато работим с два модула, в първия модул някои от децата може да нямат достатъчно точки да стигнат до три, но ако са продължили по втория модул, колкото и малко точки да има, но стига нещо да са направили, то вече се пренася към резултата им във втория модул. И тогава може да са минали и да са стигнали тройката. Така че това е причината, числата са точно такива, каквито са, не можем по никакъв начин и никога не сме искали да ги представим за нещо различно. Ние просто цитираме данните такива, каквито са, без интерпретация. Може би трябваше да ги интерпретираме, тогава щеше да бъде по-лесно. Мога във всеки случай да Ви уверя, че Министерството е много силно концентрирано в това да изпълни всяка възможна задача, да я изпълни със съдържание. Знаете, че работим по стандартите, които са страшно много. Днес сутринта се говореше за професионалното обучение и образование. Само стандартите по различните професии са 242 по различните направления. Около 200 можем да ползваме – това, които имаме и в момента, но представете си с колко много работа са натоварени тези експерти. Така че надявам по-скоро от Ваше име да мога да им кажа една добра дума за труда, който полагат. А иначе с Вашите критични реплики сигурно ще помогнете да бъдем още по-добри в комуникацията си. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Кунева. Преминаваме към следващия въпрос. Той е отново от народния представител Стоян Мирчев и е относно Национален събор на учителите. Заповядайте, господин Мирчев, да развиете Вашия въпрос.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаема госпожо Министър! Следващият въпрос, който ще задам, е свързан с Националния събор на учителите. Както всички сме свидетели в тази зала, на 19 юни МОН проведе Национален учителски събор под мотото „Мисия учител“. Представената от Вас цел на Събора бе учителите и цялото общество да бъдат максимално информирани за предстоящите промени, които произтичат от новия Закон за предучилищното и училищното образование. Тук възниква първото противоречие. Ако отворим речника, ще видим, че „събор“ главно се свързва с празненство, на каквото бяхме свидетели на 19 май. Но ако прочетем по-надолу, ще видим, че под събор през ХХ век все по-често се разбира панаир. И наистина ние бяхме свидетели на един панаир, на едни празни обещания, на едно лутане по медиите, без да може да се даде ясен отговор учителите бяха ли излъгани или не. Моля да ми отговорите как точно постигнахте първите заявени цели спрямо резултатите, как ги оценявате и за пореден път ще попитам, какви бяха разходите? Но тук не искам да се спирате само на преките разходи, извършени от Министерството на образованието и науката, а разходите за цялата тази кризисна пиар акция по случай новия Закон за предучилищното и училищното образование. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Мирчев. Уважаема госпожо Вицепремиер и министър на образованието и науката, заповядайте да отговорите на поставения въпрос.
Господин Мирчев, аз ще се придържам към въпроса Ви така, както сте го задали. Пред мен е текстът Ви: „Представената от Вас цел на Събора е учителите и цялото общество да бъдат максимално информирани за предстоящите промени, които произтичат от новия Закон за предучилищното и училищното образование. Как точно се постига тази цел?“. Това е първата част от въпроса Ви. Без да отивам в търсене на това какво означава събор в тълковните речници, нека все пак да Ви кажа, че почти всяка професия, която е масова, се радва на такива общи събирания. Защо? Защото хората, които имат една и съща цел пред обществото, трябва да се видят, трябва когато са в ситуация да започнат нещо ново, да си дадат кураж и да обменят информация, да обменят мнения. Всъщност, господин Мирчев, ако четете съвременните изследвания по педагогика, най-добрите учители са тези, които учат един от друг, които учат от практика. И аз съвсем не се шегувам с това. Оказва се, че 70% от това, което учителят надгражда в квалификацията, го надгражда през директен контакт и учене от другите учители – така наречените ментори и много други форми. Каква е целта на провеждания Национален учителски събор? Много Ви моля, не подценявайте учителите, за разлика от други професии – за разлика примерно от военните, които се събират; за разлика от лекарите, които се събират, и даже пак така се казва – „събор“ при лекарите. Вие бяхте поканени сърдечно – цялата Комисия. Съжалявам, ако съм Ви пропуснала, но мисля, че не Ви видях на Събора, за което съжалявам. Аз искам това събитие не да ни различава, а да ни събира. Целта на Събора беше учителите да се почувстват част от една голяма и важна общност, да се събере цялата енергия на едно място и те да усетят силата си. Моите срещи преди това в страната показаха, че има нужда от това, а отзивите на учителите след мероприятието показват, че беше постигнато. Цел на този Събор беше учителите да разберат, че държавата ги подкрепя и разчита на техния професионализъм и мотивация, затова бих се радвала да Ви видя там – да осъзнаят, че те са двигателят на реформата. Какъв по-силен знак за това е, че държавният глава и кметът на столицата отправиха лично приветствие? Премиерът на републиката, председателят на Народното събрание изпратиха поздравителни адреси. Това не е просто формалност, господин Мирчев, това е уважение към българския учител, засвидетелствано от най-високо институционално ниво. Аз отново не разбирам защо Вие не се решихте да дойдете там? Само това, че отхвърляте Закона, не ми се струва добра причина. Цел беше да се чуе и гласът на българския учител. Повече от половината от времето беше посветено на изказвания както от залата, така и от видеозаписи на учители от цялата страна. Разбира се, това не е работен семинар, а това е точно събор. Но той не се появява без да сме имали преди това срещи, нито приключва с нашата голяма среща в София. Напротив, ние продължаваме сега със срещите си, това ще правим цяло лято, пък и не само. Но понеже сега стартира Законът, за мен е важно да подчертая това. Целта на Събора беше да се отвори системата към обществото, сериозният дебат да не се състои само в рамките на системата. И е факт, че в дните, следващи Събора, темата за образованието е централна. Все повече се говори не само за бюджет и пари, но и за съдържателни неща и аз се надявам, че ще продължим този дебат. Да, макар че това не беше семинар, Съборът постигна информативна и в някаква степен обучителна цел, тъй като всички участници получиха информационни материали със Закона и държавните образователни стандарти. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] А на място получиха от заместник-министъра Диян Стаматов и мен съвсем конкретна информация за най-важните неща, които се случват – политики, подкрепящи реформата програма... [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] На мен ми свършва времето, за съжаление.
В дупликата можете да продължите – благодаря Ви за разбирането, около минута Ви удължих времето. Заповядайте, господин Мирчев, за реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаема госпожо Министър, както видяхме, четири минути не стигнаха, за да ни отговорите и не чухме нито един конкретен отговор на поставените от мен въпроси. Първо, ние не подценяваме преподавателите. Ние, с водената от нас политика, сме доказали, че те за нас са едни от най-важните хора в обществото, защото помагат за изграждането на бъдеща България. За този Събор, недейте да си мислите, че денят започва от Вас – 24 май е Национален празник на българската просвета, на българските учители. Тогава можете да ги почетете, можете да покажете своето уважение към тях. Това, което направихте, беше чиста пиар-пропаганда. Ще кажа думата „просвета“ за 24 май – думата, която подкрепяният от Вас нов Закон за предучилищното и училищното образование изхвърли на улицата, която вече не съществува там. Ще Ви дам за пример няколко факта. Хората от Силистра са станали по нощите, за да пътуват половин ден, за да дойдат, за да може 10 минути да има откриване, 35 минути да има изказвания и около час и половина да чуят нещо по новия Закон. Това беше първата подигравка – че тези хора бяха разкарвани из страната като статисти. Второ, за парите. Министерството е похарчило 100 хил. лв., само че нали не забравяме, че училищата са платили по 10 лв. командировъчни на 12 хил. души? Само това са 140 – 150 хил. лв. Отделно има и транспортни разходи, така че реалните разходи са над половин милион лева. Накрая ще завърша с това – Вие направихте едно обещание, все пак, за да се опитате да се отплатите за тази пиар акция, наречена „събор“, като обещахте 10% увеличаване на заплатите. После абсолютно всички Ви обясниха, че това не е обещавано и няма как да стане. Вие се подиграхте с преподавателите и им дадохте едни празни надежди. Така че не ние ги подценяваме, ние ги уважаваме и ги защитаваме, но Вие се подигравате с преподавателите на България. [[Единични ръкопляскания от БСП ЛБ.]]
Благодаря, господин Мирчев. Госпожо Вицепремиер – дуплика.
Господин Мирчев, разликата между лъжата и манипулацията е много тънка – не я минавайте, останете си в манипулацията, в това сте добър. Това, което искам да Ви кажа за ценността на Събора, го казаха вместо мен много учители. Няма да повтарям, защото бих искала да остане да кънти в главата Ви техният глас. Колкото до тези 35 минути, за които говорите, понеже не сте били на Събора, понеже не сте успели да се преодолеете, да дойдете и да се порадвате заедно с всички на това, че се събраха 12 хиляди учители, затова не знаете. Ако искате, нека някой от присъстващите там да Ви разкаже. А в Силистра ще отида и ще се видя с учителите – с всеки, който поиска да се види с мен, за да разбера точно какво сте имали предвид, като цитирате Силистра, като цитирате учители от Силистра в толкова негативен контекст. Аз не мисля, че трябва да си служите с името на цяла една област по този начин. И още нещо – по колективния трудов договор. Господин Мирчев, надявам се, че Ви е ясно, че нещата стоят така. Подписва се колективен трудов договор, който е между работодатели и учители. Този колективен трудов договор се подписва и от министъра на образованието и науката. Министърът на образованието и науката в този случай в мое лице подписа желанието на партньорите да работят за 10-процентно увеличение на учителските заплати. Много ми е интересно кой министър на образованието и науката, пък било то и на просветата, ще откаже да подкрепи такова справедливо искане? Защо? Защото сме казали, и това е цялото правителство – не е въпрос на политика само на министъра на образованието, че ние го слагаме в центъра на нашите усилия. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Надявам се да можем да го докажем и през финансова подкрепа. Да, това е стремежът ни. Това се нарича водене на политика, а не просто красиви думи. Искам да завърша с това, че миналата година 4 хил. 500 учители се пенсионираха поради възраст. На нас ни предстои да намерим нови учители. С какво можем да им кажем, че тяхната кариера и техните семейства ще се развиват и ще разчитат? В следващите десет години пенсионираните учители ще бъдат 45 хиляди. Ето, това са въпросите, на които трябва да говорим спокойно, без злоба и без завист, господин Мирчев.
Благодаря, уважаема госпожо Вицепремиер. Преминаваме към следващия въпрос. Той е от народния представител Вили Лилков и е относно подготовката на българското председателство на Съвета на Европейския съюз през 2018 г. Заповядайте, господин Лилков.
Благодаря, господин Иванов. Уважаеми колеги, уважаема госпожо Кунева! Въпросът ми е свързан с това, че точно след две години – на 1 юли 2018 г., България ще поеме председателството на Съвета на Европейския съюз. Това е една много отговорна мисия и във връзка с това задавам следните въпроси: Какви средства са предвидени за организацията на Председателството в столицата, така че да се гарантира транспортът, настаняването, базовата инфраструктура, сигурността и всички други аспекти, свързани с физическата подготовка на град София? Получени ли са за целта допълнителни средства от Европейския съюз и как се разходват те до този момент? Започнат ли е диалог със Столичната община по тези въпроси и има ли Столичната община собствена програма и вече собствен бюджет, за да може и тя да се включи в подготовката на това голямо събитие? И не на последно място, предвиждат ли се изнесени заседания, работни срещи или събития в други български градове, различни от град София, поради което се налага и там подобна подготовка, каквато би трябвало да бъде извършвана в София? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Лилков. Уважаема госпожо Кунева, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Лилков, дами и господа народни представители! Очевидно опитът на господин Лилков като общински съветник си казва думата и той поставя един важен въпрос. По въпроса за средствата за организацията на председателството в столицата. Средствата за председателството са предвидени в актуализираната средносрочна бюджетна прогноза за периода 2016 – 2018 г. Там са определени 150 млн. лв., което не означава, че всички те ще бъдат изразходени. С Постановление 125 бяха одобрени допълнителни разходи за периода 2016 – 2019 г. на стойност 52 млн. лв. В тази сума са включени средствата за: охраната и сигурността, специализиран транспорт и лични предпазни средства на МВР, оборудване и техника за проверка на НСО, ремонт на ключов сграден фонд. Тук искам да кажа, че най-тежката част от разходите, за съжаление, е свързана със сградния фонд. Ако не беше така, просто щяхме да си спестим тези пари. Истината е, че София няма къде да посрещне такова събитие. Сградите, които като мащаб са добри, например Националният дворец за културата, не са в състояние, което може да мине без ремонт. Същото се отнася и за сградата на Народното събрание – бившия Партиен дом, който има добра, голяма зала, която може да посрещне КОСАК, но тя се нуждае от сериозен ремонт. Много средства ще отидат в тези ремонти. Действително, сградите ще останат и това е добра новина, но струва пари. Тази година акцентът ще е върху сградите. Мисля това за обосновано, отчитайки времето за подготовка на процедурите и самите строително-монтажни работи. Смятам, че вече имам основания да се притесняваме – дали ще успеем с обществените поръчки, с много добро изпълнение, защото трябва да се дадат пари, но това не означава, че трябва през куп за грош да се изпълнят ремонтните работи. Ние се съгласяваме да ги дадем като държава, защото знаем, че те ще останат и трябва да сме сигурни в качеството, а не толкова пари да отидат просто само за председателството. Това аз самата не бих го приветствала. За ремонта на резиденция „Бояна“ са 9 млн. лв., като правителството е взело решение резиденцията да се ползва преимуществено за представителни нужди от изпълнителната власт до председателството, тоест така да уплътним средствата. За ремонта на Народното събрание са предвидени 25 млн. 219 хил. лв. Така се дава възможност най-сетне всички депутати да бъдат събрани в една града и да има модерна пленарна зала. Надявам се, че това е добра новина. Очаква се да има яснота и за стойността на ремонта на НДК. В момента това не се знае. В рамките на два месеца следва да се обяви обществена поръчка за адаптация на сградата на НДК, всъщност за половината от НДК. По първоначални разчети за логистиката в София сме предвидили 10 млн. лв. – настаняване, кетъринг, превод, транспорт извън представителните автомобили. Всичко зависи от календара на събитията, които планираме. Опитваме се да бъдем максимално скромни, но да осигурим прилични условия. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Успехите в политическия спектър са важни заедно с това как ще бъде запомнена страната ни. Мисля, че с това, което се случва във Великобритания, нямаме 100% сигурност дали председателството няма да бъде изтеглено шест месеца напред, което е съвсем друго време – това е месеците януари – юни. Много малко събития ще могат да се правят на открито, тоест това на практика ще бъде и по-скъпо.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Кунева. Господин Лилков – реплика, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаема госпожо Кунева, благодаря за отговора. Приемам тези числа само за статистика, но виждам, че реално още нищо не е стартирало. Не е маловажно, че имаме парите, но бих дал един съвет: поискайте от Столична община паралелна програма, защото председателството на Европейския съюз не представлява само сбор от заседания, а София действително трябва да се превърне в столица на Европа през тези дни. Това, че изгубихме възможността да бъдем Европейска столица на културата – ето, предоставяни се нов шанс да бъдем наистина такава, и то не само столица на културата! Това означава, че Столична община трябва да разработи много подробна програма, която идеално да се впише в програмата, подготвяна от Министерския съвет. Няма да се разпростирам повече да давам съвети. Има хора, които разбират повече от мен. Искам обаче да кажа и следното. Според мен е добре да разработите допълнителен екшън план, който да предвиди евентуално от 1 януари да поемем председателството, защото тази възможност е напълно реална. Само след няколко месеца вероятно ще знаем дали от 1 януари Великобритания ще поеме председателството. Тогава трябва да знаем какво правим – дали на нас ще се падне да поемем от 1 януари. Както Вие отбелязахте, от 1 януари до 1 юни е съвсем друг сезон и той изисква съвсем друга подготовка. Знаейки темповете, с които се работи в България, стереотипите, в които работи Столична община, както и типичната наша балканска мудност, аз започвам от днес да се притеснявам. Затова Ви приканвам да ускорите работата по поемането на председателството на Съвета на Европейския съюз. Благодаря.
Благодаря, уважаеми господин Лилков. Госпожо Вицепремиер, заповядайте за дуплика.
Споделям чувството Ви за спешност, господин Лилков. Нека тогава да Ви кажа още малко факти. Още през месец февруари тази година се събра работната група „Инфраструктура, логистика и сигурност“. На нея бях поканила кмета Фандъкова. Имам уверението й, че общината ще се включи в подготовката и ще съдейства максимално. По отношение на площадите около НДК, понеже това беше предмет на събирането на групата. До края на 2016 тя обеща, че със собствено финансиране на общината ще бъде завършен площадът пред НДК. Част от терасите на НДК са собственост на общината, колкото и да е странно. Допълнително ще бъде обсъдено общото им партньорство за реновация. Паркингът при А-3 ще се освободи за нуждите на председателството през съответния период на 2018 г., но трябва да предвидим в бюджета необходимите средства за компенсация. По отношение на подходите към прилежащата инфраструктура, към резиденция „Бояна“ е обсъдена възможността за ремонт на входа откъм булевард „България“ и паркинга пред музея, като Столична община ще направи необходимото за ремонтиране на тези места. По цитираните точки от плана за подготовка плановете на общината включват следните дейности, които да облекчат подготовката: До края на 2018 г. ще бъдат приключени ремонтите на така нареченото „правителствено трасе“. Поддръжка на вече отремонтирания булевард „Цариградско шосе“. На този етап не се предвижда ремонт на булевард „България“. Ако се прецени необходимостта, трябва през 2017 г. да се заложат средства. Строежът на метростанция на кръстовището на булевард „Гешов“ и булевард „България“ ще обхване година и половина и ще бъде завършен преди началото на председателството. Сега вече не знам какво да кажа, ако то се дръпне с шест месеца. До края на 2016 г. ще бъде завършена интелигентната система за контрол на трафика, като се предвижда автоматично пропускане на коли със специален режим. На база на допълнителна информация за средния размер на очакваните потоци може да бъдат предвидени и специални мерки и по отношение на обществения транспорт. Поддържаме контакт с общината. Работя отлично с госпожа Фандъкова. След изясняване на календара на събитията и обема на пътникопотока ще можем да предвидим по-точно и коректно рамките на нашето партньорство. Не само със Столична община, аз бих искала и с Варна, и с Пловдив да работим, защото това също са европейски столици и по този начин би трябвало да умножим усилията си и да съкратим разходите. Признавам обаче, че ситуацията, в която не знаем кога започва българското председателство, много демотивира екипа.
Благодаря, уважаема госпожо Кунева. Следващият въпрос е от народния представител Милен Михов относно проведена процедура BG-05-M и така нататък, наречена „Подкрепа за предучилищното възпитание и подготовка на деца в неравностойно положение“. Доцент Михов, имате думата да развиете Вашия въпрос.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Заместник министър-председател! Моят въпрос вече придоби и обществена популярност и вече видяхме Вашите първи реакции, но все пак държа да го представя. На 23 септември 2015 г. Главна дирекция „Структурни фондове и международни образователни програми“ към Министерството на образованието и науката стартира програма по приоритетна ос „Образователна среда за активно социално приобщаване“ – инвестиционен приоритет „Социално-икономическа интеграция на маргинализирани общности“, като ромите, посредством процедура за безвъзмездна финансова помощ „Подкрепа за предучилищното възпитание и подготовката на децата в неравностойно положение“. Краен срок за представяне на предложенията е не по-късно от 30 ноември 2015 г. Максималният размер на безвъзмездната помощ за всеки проект е в размер е на 500 хил. лв. На 3 юни 2016 г. на страницата на Министерството на образованието и науката е публикувано съобщение, от което става ясно, че на основание чл. 13, ал. 6, т. 2 от постановление на Министерския съвет със съответния номер и във връзка с решение на Комитета за наблюдение на Оперативната програма, взето на 2 юни, е увеличен бюджетът на съответната операция в размер на 20 млн. лв. безвъзмездна финансова помощ. Към съобщението е приложен списък на одобрените проекти. Уважаема госпожо Министър, от прегледа на списъка на одобрените проекти прави впечатление, че под номера 60, 61 и 62 са вписани три проекта, спечелени от сдружения с нестопанска цел със сродни имена: „Детски свят – щастливо бъдеще“, „Детско царство“ и „Детски усмивки“. Всеки от трите проекта е на стойност, близка до максималната и надвишава 499 хиляди, а общата сума възлиза на 1 млн. 498 хил. 522 лв. 17 ст. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Трите дружества са регистрирани в периода 3 – 8 септември 2015 г. Трите дружества са регистрирани във Варна. Трите дружества са заявили в своите устави еднотипни текстове за цели и средства.
Ако обичате, да формулирате въпроса. Времето Ви изтече.
И най-важното, Управителният съвет на трите дружества се състои от седем членове, които са едни и същи. Как оценявате този факт и смятате ли, че става дума за допуснати нарушения в променената процедура? Какви мерки ще предприемете след този случай? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми доц. Михов. Госпожо Вицепремиер, заповядайте да отговорите.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Михов, дами и господа народни представители! Благодаря Ви, че повдигнахте този въпрос. Проверката, която назначих, беше по повод на сигнал от НПО (неправителствена организация). Ако те не го бяха направили, може би щяхте да го направите Вие. Моята реакция щеше да бъде същата. Всякакви съмнения за нередности при опериране с публични средства са обезпокоителен факт. Какво предприе Министерството? Веднага назначих проверка в Управляващия орган на Оперативната програма – Главна дирекция „Структурни фондове и международни образователни програми“. Преди два дни, на 29 юни 2016 г., получих входиран одитен доклад. Накратко ще изложа основните констатации в доклада. Те са, че проблеми съществуват по две линии. В насоките за кандидатстване е предвидено, че един кандидат може да участва в процедурата само с едно проектно предложение, но не е поставено ограничение относно броя проекти, в които една организация може да участва като партньор, като съгласно насоките всеки партньор може да участва в повече от един проект. По този начин е допусната възможност различни участници в НПО и общини да получат финансиране един път като кандидати – водеща организация, и неограничен брой пъти като партнираща организация. Не мисля, че това е смисълът на начина, по който се кандидатства. Също така не е предвидена възможността едни и същи физически лица да стоят зад различни организации. Така, макар формално да не са нарушени условията, де факто се получава порочен резултат. Различни правни субекти, но едни и същи личности, което противоречи на замисъла. Втората група проблеми е свързана със самия процес на оценяване на проектните предложения. Там са констатирани проблеми от различен характер. Например: така както са разписани критериите за оценка, е допуснато участието на сдружения с нестопанска цел, които са новоучредени, както Вие подчертахте, и без опит. Опитът на членовете на сдруженията поотделно се преценява на базата на автобиография, което според одитния доклад не е надеждно средство за установяване на фактите, заявени в нея. Констатирани са нарушения на правилата за включване на наблюдатели в оценъчния процес, както и на правилата за допускане на проекти до оценка след изтекли срокове. Оценителната комисия е приключила с оценка на подадените проектни предложения след определения за това срок. По конкретния казус с трите сдружения с нестопанска цел, който е повод за Вашия въпрос, одитният екип е счел за недопустимо сключването на договори за финансиране на цитираните от Вас проектни предложения. Какво следва оттук нататък? Ние ще се съобразим с препоръките на доклада, но в момента предпочитам да не казвам повече и призовавам народното представителство да прояви разбиране към ситуацията, тъй като действително събитията са текущи. Отново искам да подчертая, че на мен самата докладът ми беше представен преди по-малко от 48 часа [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] , като част от тези часове прекарах в обсъждане и гласуване на важен законопроект, както и тази сутрин. На мен ми е необходимо още малко време. Поемам ангажимента в началото на следващата седмица да оповестя публично всички детайли, свързани с доклада, и мерките, които са и предстои да бъдат предприети. Ангажирам се лично към Вас, господин Михов, екипът на Министерството да Ви осведоми за всички действия, предприемани от наша страна.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Кунева. Доцент Михов, желаете ли реплика? Заповядайте.
Госпожо Кунева, преди всичко благодаря за Вашите действия, за Вашето адекватно отношение. Моето наблюдение на казуса – все пак изкушен, като човек, който проследява миналото, ми дава основание да направя предположение, че тук става дума за преднамерени и планирани действия на група хора с цел присвояване на обществени средства в особено голям размер. Трите проекта възлизат на близо 1,5 милиона, което представлява 7,5% от общата Програма – 20 милиона. Това е сериозна щета както за бюджета, така и спрямо другите участници в конкурсите, включително неправителствени организации, които са ощетени да получат достъп до тези средства. Декларирам, че ние ще подкрепяме всички действия на Министерството в посока разкриване на истината и коригиране на този случай, както и бъдещите действия по реализирането на Оперативната програма. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, доц. Михов. Желаете ли дуплика? Не. Продължаваме със следващия въпрос към Вас. Той отново е от народния представител Вили Лилков и е относно политиката на Министерството на образованието и науката относно жилищните проблеми на учени от БАН и преподаватели от висшите училища в Република България. Заповядайте, уважаеми господин Лилков, да чуем Вашия въпрос.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаема госпожо Кунева, уважаеми господин Дончев, уважаеми колеги! Въпросът, който задавам, е свързан със случая, който е известен вече – блок 58 в Студентския град. Там група преподаватели са заплашени от това да бъдат изхвърлени от общежитието поради някакви правила, които Министерството на образованието и науката е въвело през годините. Надявам се този случай да получи добро развитие. Мисля, че доста колеги се опитват да помагат, внесоха дори питания в Народното събрание, но аз искам да поставя въпроса на принципна основа – относно политиката, която Министерството на образованието и науката, Столична община, изобщо държавните институции имат по отношение на жилищната политика и решаването на жилищните проблеми на преподавателите и на научните работници. За какво точно става въпрос? Известно е, че в България заплатите на учените, на научните работници и на преподавателите във висшите училища са доста мизерни. Известно е, че с приемането на промените в Закона за развитието на академичния състав към преподавателите и учените се поставиха изисквания, които са доста високи и предполагат години наред работа по защита на определени критерии в тяхното научно израстване. Известно е също така, че много от българските учени и преподаватели посещават университети в чужбина, където, от една страна, техните постижения се оценяват много високо, а от друга страна, те виждат условията и заплащането, при които работят техните колеги там. Във всички стратегии, всички документи, които ние приемаме, посочваме, че науката и образованието са приоритет. Дори самата Вие, госпожо Кунева, преди малко казахте, че е голям проблемът с българските учители [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] , с тяхното развитие и квалификация. Във връзка с това възниква въпросът: как да помагаме на тези хора, които представляват ценност за българското общество, които са гордостта на българското общество, когато трябва да решат своите жилищни проблеми, при положение че те по никакъв начин не могат да влязат в системата на Столична община и да уеднаквяват критериите, за да получат общински жилища? Как години наред ние сме допускали учени, хора с титли, хора със знания, с уважение и авторитет в обществото да живеят при такива условия – да живеят десетки години на общежития? [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Крайно време е да предприемем действия, с които държавата, общината да покаже, че политиката по отношение на учените и решаването на техните жилищни проблеми са приоритет. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Лилков. Госпожо Вицепремиер, имате думата за формулиране на отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Лилков, дами и господа народни представители! Искам да изясня няколко неща. Едното, което искам да изясня, е тази безлична форма през годините. Искам да подчертая, че на мен ми е трудно да обясня в момента какви са били мотивите, за да се вземе това решение, защото не аз съм ги правила. Но както всички ние знаем, законите, нормативните актове са за това – да се изпълняват. Второ, бележката изглежда езикова, но тя не е. Вие казахте, че са „заплашени“ да излязат. Нищо подобно, господин Лилков. Не са заплашени. И аз се виждах с тях, и моите колеги се виждат – няма такова нещо, че Министерството на образованието и науката заплашва. Много Ви моля, нека да не сипваме сол в раната. Вие, с Вашия опит на общински съветник, сам казахте, че Столична община през годините не е направила необходимото. Ами, може би това също е една от възможностите да се опитаме да се съберем сега и да направим нещо заедно. Много пъти сме обсъждали така наречения „Бл. 58“. Няма да се връщам към историята. Сегашният нормативен акт казва, че там трябва да се настаняват преподаватели до 35-годишна възраст и за не повече от пет години. Ние имаме и млади преподаватели, нали? Те също не са с високи заплати. И на тях трябва да им се помогне. На базата на констатациите от извършената проверка са отправени препоръки да бъдат предприети действия по привеждане на правилата в съответствие с Наредбата за ползване на студентските общежития и столове. Тук няма нищо скандално. Законите, в широк смисъл, нормативните актове са за това, за да се изпълняват. Но именно защото си давам сметка за всички онези фактори, които Вие изтъкнахте, не спираме дотук. Като резултат от многократно проведените срещи с представители на БАН, висшите училища, „Студентски столове и общежития“ и тяхното предложение за промяна на Наредбата за ползване на студентските общежития и столове, в Министерството на образованието и науката с моя заповед беше сформирана работна група, която да обсъди възможността и необходимостта от промяна на наредбата. Ако наредбата се промени, тогава аз мога да действам, съобразно с новия й текст. В тази работна група са включени и представители на Българска академия на науките, „Студентски столове и общежития“ ЕАД, Съветът на ректорите, Национално представителство на студентските съвети, Министерство на образованието и науката и, Вие знаете, че утре в 11,00 ч. имате среща в „Студентски столове и общежития“ ЕАД, където да се търси решение. Това е начинът, по който аз искам да работим. Трябва баланс. Трябва да защитим хората, които са в такава житейска ситуация, за каквато Вие споменахте. Едновременно с това обаче да дадем знак и на младите преподаватели, и на младите учени, защото те също имат право да се възползват от това, което през такъв стимул им се дава. Призовавам Ви да продължавате да следите темата и Ви уверявам, че в момента, в който стигнем до решение, няма да го премълчим. Мой принцип е всяко действие в МОН да бъде не само публично обсъждано, но и публично обявявано. Господин Лилков, с цялото ми приятелство, че са заплашени, недейте да го казвате – никой не ги заплашва.
Желаете ли реплика? Заповядайте, господин Лилков.
Благодаря, господин Иванов. По отношение на думата „заплашени“ смятам, че е много точно, тъй като тези хора в момента живеят без продължение на техните договори за настаняване. Това аз приемам като заплаха. Когато живея някъде без договор и някой ми отказва, моят хазяин, да подпише договор с мен, аз се чувствам заплашен. Това е моето тълкуване на ситуацията. Също така съм абсолютно сигурен, че проблемът с бл. 58 ще се реши, но проблемът с бл. 58 не решава проблема на научните работници, на учените и преподавателите във висшите училища. Затова Ви призовавам, доколкото виждам, сте съгласна, госпожо Кунева, да направим една или повече срещи с ръководството на Българската академия на науките, Съвета на ректорите, Столична община и да обсъдим какви са възможностите за решаването на този проблем. Мога да подскажа няколко. На първо място, в критериите на Столична община за получаване на общинско жилище да се даде рязко приоритет на тези хора и техните семейства, за да могат да получават общински жилища, а не в момента общинската жилищна политика на София да се свежда до това само най-тежките случаи от социалнослабите семейства да могат да получат жилища. Друга възможност – ние като законодатели да решим въпроса с това да бъде учредявано безвъзмездно право на строеж на кооперации или сдружения от научни работници и преподаватели във висшите училища. На трето място – Българската академия на науките разполага с толкова много имоти, че може да предостави дори петна за строеж на работещите там. Как ще привличаме ние млади хора в науката, при положение че му даваме заплата 450 лв. стартова заплата на доктор, главен асистент, и от друга страна, му поставяме условието за няколко години да направи дисертационен труд? Тоест щом казваме, че тези хора са ценност, нека и да насочим политиката си в подкрепа на тези професии, на тези хора. Благодаря Ви.
И аз Ви благодаря. [[Ръкопляскания от гостите.]] Моля за тишина в залата, особено гостите, които са на трибуна. Ако обичате, госпожо Вицепремиер, ще се възползвате ли от дуплика? Имате думата.
Господин Председател, дами и господа народни представители, уважаеми господин Лилков! Предлагам тогава утре в 11,00 ч. всички тези Ваши предложения…
В понеделник.
В понеделник, да. В почивните дни няма значение. Да направим следното: Вие сте човек на точните науки. Направете един индекс кое от нещата, с каква степен на вероятност е. Аз също мога веднага да се подпиша под това да се осигури възможност младите учени да имат такъв достъп до жилища. Звучи много хубаво! Само че ако индексът на достоверност и на спешност не е достатъчно висок, това означава да ги разочароваме втори път. Значи в момента имаме една наредба, която не дава правна възможност тези хора да се чувстват сигурни. Те не са заплашени от МОН, а от това, което казва тази наредба. Ако Вие ми предложите начин, по който можем да кажем: не, няма да е 35 години, а до 65 години ползващите се в тази – всъщност след 65 години, според мен, е още по-тежко – тогава какво правим? Второ, защо досега Столична община не го е направила? Може би има някакви много сериозни причини. Без да сме водили разговори, да не го слагаме в кошницата с надеждите. Или ако го сложим, да знаем в какъв срок можем да им дадем конкретен отговор. Всичко, което може да работи, да работи бързо и без отлагане, аз ще го направя. Просто трябва да бъдем реалисти и да си казваме нещата точно такива, каквито са. Ако сега се промени наредбата, аз нямам нищо против. Въпросът е какво става с младите учени, които идват? Тях къде ги настаняваме? Така че всякакви работещи варианти – аз съм на тяхна страна.
Благодаря, уважаема Вицепремиер. Следва въпрос отново към Вас от народния представител Митхат Сабри Метин относно влошеното състояние в учебния процес в Катедра „Български език“ като чужд във Факултета по славянска филология в Софийския университет „Св. Климент Охридски“. Заповядайте да формулирате Вашия въпрос, господин Метин. [[Народният представител Митхат Метин разговаря с председателя Иван Иванов.]]
Заповядайте, ще Ви отбележат времето.
Уважаеми господин Председател, благодаря. Госпожо Министър, обръщам се към Вас при спазване на автономността на Софийския университет „Св. Климент Охридски“, но предвид изключителното място, което заема сред образователните политики обучението на български език за чуждестранни студенти. Катедра „Български език“ като чужд във Факултета по славянски филологии е единственото научно звено, акредитирано да провежда специализирано обучение по български език на чуждестранни студенти, специализанти и докторанти във всички факултети, както и различни типове изпити. Редица дипломатически мисии се обръщат към катедрата за обучението на техните представители по български език, както и за провеждане на съответните изпити за степени на владение. Освен това броят на специализантите по Програма „Еразъм“ се увеличава всяка година, като изискванията са да бъдат подсигурени четения по български език като чужд в трите нива на владеене. За съжаление, към всяка инициатива на катедрата определено съществува негативно отношение, защото сред академичната общност битува мнението, че тя не е печеливша и поради това излишна, че преподаванията й са в други факултети и най-важното, че кариерното израстване в катедрата е невъзможно, защото липсват лекционни курсове, което е абсолютно невярно и потвърждение на това са двете длъжности в катедрата на професор и доцент. Настоящият декан на факултета продължава същата политика. Количеството часове трябва да се намалява, независимо че за тази учебна година във факултетския бюджет са постъпили 40 хил. лв. от такси на чуждестранни студенти. Обезпокоителна практика е конкретни административни и финансови въпроси да бъдат решавани с рестриктивни мерки, които заличават десетилетното изграждане на авторитета и значението на българския език, творческите усилия и иновации на утвърдени български учени и университетски преподаватели. Освен това от този подход страда и качеството на образователния процес. И в тази връзка моят въпрос към Вас е следният: какви мерки бихте могли да предприемете за осигуряване на нормална работа и творческа обстановка в катедрата, което предполага нормален, а не редуциран брой учебни занятия, и очаквано развитие и израстване на членовете на малката катедра, която е едно от добрите лица на Софийския университет, в чиито програми е отредено специално място за привличането на по-голям брой чуждестранни студенти, като участници в учебния процес на университета? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Метин. Заповядайте, госпожо Заместник министър-председател, за отговор.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми господин Метин, дами и господа народни представители! Висшите училища в България осъществяват цялостната си дейност върху принципите на академичната автономия, регламентирана със Закона за висшето образование в съответствие с всички закони на страната. В Закона за висшето образование конкретно и ясно са разписани както правомощията на органите за управление на висшите училища, така и на ръководствата на съответните техни основни звена. В правото на факултетния съвет е да приема учебните програми по специалностите, за чието преподаване отговаря факултетът – но, Вие, разбира се, знаете това, да избира и повишава в длъжност нехабилитираните членове на академичния състав, както и да обявява конкурси за заемане на длъжност за хабилитирани преподаватели след решение на академичния съвет. Искам да Ви уведомя, че в Министерството на образованието и науката не са постъпвали сигнали от преподаватели в катедра „Български език като чужд“ за нарушение на нормативната уредба. В случай, че бъдем информирани за такива, ще бъде извършена проверка и предприети действия в съответствие с правомощията на Министерството. Уважаеми господин Метин, аз си давам сметка, че Ви казвам това, но Вие очаквате да чуете друго. Това е истината. Оценявам много факта, че като български народен представител проявявате загриженост за състоянието на една катедра в българско висше училище, само че действията на един министър не могат да излизат извън кръга на правомощията, които Законът му дава. И всички проблеми, които Вие поставяте във въпроса си, засягат такива сфери – количество часове, щатни бройки, обявяване на конкурси. Това е класически, типичен израз на академична автономия, която аз трябва да уважавам. Като гражданин разбирам изказаните от Вас притеснения, но като министър съм обвързана от Закона. Ако има каквато и да е възможност, съобразно Закона, да направя стъпка в посока на по-добро представяне на тези специалности, ще го направя. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Министър. Заповядайте за реплика, уважаеми господин Метин.
Благодаря. Госпожо Министър, благодаря за отговора. Уверявам Ви, че ще бъдете информирани и сигнализирани от преподавателите от въпросната катедра и тъй като следя този казус, съм длъжен в момента да Ви информирам за следното, тъй като казусът е в развитие. Деканът на Факултета по славянски филологии е докладвал тази седмица въпроса в Учебната комисия на Софийския университет и е настоявал за редуциране на четенията в Катедрата с цел икономии. Членовете на Комисията не са подкрепили него, а ръководителката на Катедрата и решението е било въпросът да бъде върнат за доразглеждане във Факултета по славянски филологии като за това са изтъкнати следните две причини – първо, не е по академичните правила и етичните норми да се решава такъв важен въпрос, без да са информирани членовете на катедрата, както и тяхната ръководителка. Припомням, че образователният процес за чуждестранни студенти продължава вече 27 години. Второто основание – четенията по български език за чужденци не може да бъдат унифицирани в един модел за всички факултети, тъй изискванията и спецификите на всеки един от факултетите са различни, затова се квалифицира това образование като специализирано. Не на последно място бих добавил, че привличането на чуждестранни студенти да изучават български език и култура е от национално стратегическо значение и точно това е един от акцентите в програмата на господин ректора преди да встъпи в длъжността си. Качественото образование никога не е вървяло ръка за ръка с редуцираното количество часове. В заключение ще кажа, че подобни неудачни рестриктивни мерки, чрез които се търсят икономии, не би трябвало да засягат часовете по знание на българския език и култура за чуждестранните студенти, които всъщност презентират образователните ни политики в Европа и са част от нашето европейско лице. Благодаря за вниманието.
Благодаря Ви, господин Метин. За дуплика – заповядайте. Няма да ползвате правото си на дуплика. Това беше последният въпрос към Вас и с това приключи ангажимента Ви. Изпълнихте конституционните си задължения. Приятен ден Ви пожелавам! Продължаваме с отговори на заместник министър-председателя по европейските фондове и икономическа политика господин Томислав Дончев. Той ще отговори на два въпроса. Първият от тях е на народния представител Васил Антонов относно общата стойност на реално влезлите в България средства по европейски проекти, програми и друго финансиране от европейския бюджет за периода 1 януари 2007 г. – 31 декември 2015 г., и съотношението в разпределението им между Северна и Южна България. Заповядайте, господин Антонов.
Благодаря Ви, господин Председателстващ. Уважаеми колеги, уважаеми господин Вицепремиер, уважаеми господин Министър! Всъщност чухте моя въпрос. Уважаеми господин Заместник министър-председател, неведнъж е подчертавано изоставането на Северна от Южна България. Ако тази тенденция се запази, опасността от това редица населени места в Северна България да преминат във фаза на необратима депопулация, е реална. В много градове и населени места няма да остане никой – нещо, което вече се превръща в реален факт, и то не в последните години, а е от по-дълго. Ролята на правителството в този процес е от изключително значение. Стара планина разделя страната ни на две половини и тя, за съжаление, не се използва пълноценно за развитие на Севера, а е значителна пречка пред стопанската интегрираност на държавата. Северна България няма, а скоро няма да има и магистрали и добри пътища. Това е и една от причините за липсата на инвестиции в тази част на страната. Уважаеми господин Вицепремиер, ако няма разбиране, че преодоляването на диспропорцията в развитието на Северна България трябва да бъде правителствен приоритет чрез финансовите средства, идващи от Европейския съюз, да бъде преодоляно изоставянето на Северна България, то тази част на страната е обречена. В тази връзка моят въпрос към Вас е: каква е общата стойност на реално влезлите в България средства по европейските проекти, програми и друго финансиране от европейския бюджет за периода от 1 януари 2007 г. до 31 декември 2015 г. и съотношението в разпределението им между Северна и Южна България? Очаквам Вашия конкретен отговор. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Антонов. Заповядайте, уважаеми господин Дончев.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Антонов, като съм съгласен с една голяма част от констатациите, които се съдържаха във въпроса Ви, аз бих предпочел да дискутирам какви са възможните политики за икономическа витализация на Севера предвид факта, че той е значително икономически изостанал спрямо Юга, отколкото да Ви зареждам с детайлна статистическа информация. Нещо повече, същата информация в голяма степен може да си набавите сам от публичния модул на системата ИСУН, но понеже съм прецизен ще се опитам доколкото е възможно, ще разберете защо го казвам, да дам отговор на въпроса Ви, а по следващата процедура, ако позволява времето, бих споделил виждането си по въпроса какви са политиките за развитие на Севера. Платените към 24 юни тази година средства към бенефициентите по проекти, финансирани от структурните и Кохезионния фонд, Програма за развитие на селските райони, Програма за развитие на сектор „Рибарство“ надвишават 21,5 млрд. лв., което включва и националното съфинансиране. Предвид инвестиционния характер на голяма част от проектите, немалка част от тях имат задължително участие от бенефициентите, което за някои от тях достига до 15%. Средствата, които са изплатени към бенефициентите само от оперативните програми, са за около 15 млрд. лв. И тук идват няколкото методологически уточнения, които искам да направя, с които вероятно ще Ви затрудня, когато Вие самият правите проверка в ИСУН. Първо, по отношение на голяма част от проектите е много трудно или невъзможно да се идентифицира точното място за изпълнение, защото те дефинитивно имат национален характер. Мога да коментирам всички национални проекти, които примерно обхващат територията на цялата страна – по „Човешки ресурси“, голяма част от проектите по „Административен капацитет“, огромна част от проектите по „Техническа помощ“. Още повече че според ИСУН за над 2500 проекта на обща стойност 4,5 млрд. лв. бенефициентите посочват като място на изпълнение територията на България, без да го свързват с някой конкретен район. Още едно уточнение трябва да направя, и то е свързано със столицата. Факт е, че тя и като икономически, и като демографски профил до голяма степен изкривява картината между Севера и Юга. Не че твърдя нещо различно от това, което Вие констатирахте във въпроса си, но няма да бъде коректно едно сравнение, ако при всички случаи включваме в него София. Но когато коментираме регионалното разпределение на европейските средства, от изключително значение е да отчитаме спецификата на отделните програми и нуждите, които те целят да покрият. Например Оперативна програма „Околна среда“, знаете към какви цели е насочена програмата и какви проекти финансира. Данните показват, че разпределението на средствата, вложени за изграждане на екологична инфраструктура, ако не се отчита, при тази уговорка, Столична община, съответно в Север и Юг са едно към 1,09, но това е при условие, че не отчитаме Столична община. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] За да бъда по-кратък, подобно е сравнението, ако коментираме средствата по Оперативна програма „Регионално развитие“, но основно с уговорката, че оставим столицата, която концентрира една четвърт от населението на България, встрани. В противен случай данните биха били съвсем различни. Единствената програма, без тази условност и без уговорката, че изключваме столицата, където се наблюдава балансирано разпределение на средствата, е Програмата за развитие на селските райони, по обясними съображения. За да си дадем сметка какво е значението на столицата, чийто брутен вътрешен продукт на глава от населението се различава от втората област повече от два пъти, а с последната област – близо пет или шест пъти, ако сравним Северозападния район с Югозападния, данните, както можете да предположите, ще бъдат драстично различни, по който и да е показател, включително по показателя „ползване на средства от Европейския съюз“. Но ако извадите столицата от Югозападния, може би с изненада ще разберете, че данните на Югозападния, без столицата, са дори по-ниски отколкото на Северозапада.
Благодаря Ви, господин Вицепремиер. Просрочихте времето с почти минута и половина, но това, което казахте, е изключително важно за Северозападна България, за цяла Северна България. Надявам се, че ще спестите това време в репликата. Заповядайте за реплика, господин Антонов.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми колеги! Уважаеми господин Вицепремиер, разбирам желанието Ви за прагматичен отговор и стремежа за отделяне на Северна и Южна България и, разбира се, столицата, но само ще Ви дам два примера, в които искам да поставя въпроса, че не сте точно конкретен. По въпроса за санирането на жилища – програма, която тръгна изцяло при новия кабинет Борисов, съотношението при изключването именно на столицата по отношение на Северна и Южна България е един до три пъти и половина в полза на Южна България. Тук донякъде правим аналогия с бюджетните средства, които се изразходват, защото тях не трябва да ги изключваме. Постановлението, което бе именно за ремонта на пътищата – допълнителното постановление, с което се отделиха 119 милиона, също не беше в полза на Северна България. По отношение на енергийната ефективност, с отделяне на столицата, присъствието на тази сума е едно към 5,5 пъти в полза на Южна България. Не давам тези примери, за да Ви опровергая, а по-скоро, за да поставя още веднъж на внимание тежките проблеми в Северна България, тежките проблеми на Северозападна България, в която отдавна вече се включва Плевен и Плевенска област. По-скоро трябват още грижи. Може да регулирате европейските фондове и да ги насочвате в тази посока. Прав сте, доколкото не всичко може да се отчете и е логично да се сподели това, но без дългогодишно направление и управление на разходите от бюджета в тази посока – разходи по отношение на ликвидиране на тази изостаналост на Северна България спрямо Южна, ще ни превърне в две отделни страни: все повече изостанал Север и проспериращ Юг. Казвам го, без да противопоставям Севера на Юга, а с болка, че Северът изостава в момента. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Антонов. Заповядайте за дуплика, господин Вицепремиер.
Уважаеми господин Антонов, ще се опитам да бъда максимално прагматичен в отговора, обръщайки Ви внимание, че всяко директно сравняване между Севера и Юга не е съвсем коректно, защото, включвайки София в Юга, разликата между населението е два пъти спрямо Севера и Юга, но целта не е да водим спор. Коментирах, че много по-важно е какво може да се направи. Тук е редно да се върнем към някои от дефектите, с които беше скроен старият програмен период, където се коренят част от причините за разликите, които коментираме. Имаме обективни фактори, които няма как да преодолеем, примерно концентрацията на европейски транспортни коридори от ТНT мрежата в Южна България и необходимостта те да бъдат построени или рехабилитирани. Доколкото добре знаете, средства от Кохезионния фонд могат да се разходват само върху европейски транспортни коридори, но това не е единственият дефект. Конкурентното начало. Конкурентното начало, което беше следвано в първите години на изпълнението на програмния период, постави в по-изостанала ситуация голяма част от общините от Севера, и особено в Северозапада. Искам да Ви уверя, че този подход – конкурентният, особено в общинските инвестиционни мерки, е изцяло преразгледан и ние работим вече с изцяло предефинирани проекти. Нещо повече, проектите с частни бенефициенти по Оперативна програма „Иновации и конкурентоспособност“ и Програма за развитие на селските райони, които са от Северозапада, вече имат бонус точки. Поради факта, че съответното предприятие е регистрирано там, те получават примерно пет точки бонус, което дава ефект. Ако погледнете последните конкурси по ОПИК, ще видите, че имаме толкова компании от Северозапада, които са с одобрени проекти и сключени договори, колкото не сме имали никога. Разбира се, това трябва да се следи изключително внимателно, защото дава шанс за злоупотреба – за миграция на компании само и единствено с цел да получат по-висок брой точки. И да стигнем до транспортната свързаност, тя, разбира се, не е единствената стъпка, но трябва в синхрон с всички останали стъпки да бъде решена и тя. Все пак на Север имаме поне три коридора, ако не броим река Дунав, която също е коридор. Четири и девет, плюс „Хемус“, която де факто е европейски коридор, макар и с по-ниска степен на приоритетност. Със средства от бюджета, и ако има възможност със средства от оперативните програми, в следващи години, за да има транспортна равнопоставеност между Севера и Юга, тези коридори трябва да бъдат изградени.
Благодаря Ви, господин Заместник министър-председател. Вторият въпрос, предвиден в днешната програма, на който ще отговорите, е от народния представител проф. Румен Гечев относно разкрита измама за 1 млн. 300 хил. евро, посочена в доклада на ОЛАФ за 2015 г. Заповядайте, господин Гечев.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми господин Вицепремиер, господин Министър! Уважаеми господин Дончев, в доклада на Агенцията на Европейския съюз – ОЛАФ, за 2015 г. на стр. 17 се посочва конкретен пример за нарушаване на процедурите за обществени поръчки, организирани от български държавни институции. В доклада се посочва, че става дума за измама в размер на 1,3 млн. евро във връзка с доставка на оборудване за фирма, чийто предмет на дейност е замразяване и съхраняване на плодове и зеленчуци. От разследването на ОЛАФ се оказва, че поръчителят и доставчикът на оборудването е едно и също лице, което осъществява доставката сам на себе си на многократно завишени цени. Същото разследване стига до извода, цитирам: „Целият проект не отговаря на законовите условия за европейско финансиране – и това е било възможно – поради манипулирани процедури на обществената поръчка“. Във връзка с това Ви моля да отговорите на следните взаимосвързани въпроси: Първо, какви кадрови мерки предприехте, след като Ви станаха известни конкретните служители и ръководители, чиито подписи стоят под тази измама, защото вероятността това да е тяхната първа и последна манипулация, тоест да е изключение, е нищожна? Предадохте ли въпросните лица на разследващите български институции и отстранихте ли ги от отговорните звена и институции, в които работят? Второ, какви конкретни действия предприехте, за да установите причините и условията, които са направили възможна тази измама с очевидното участие на няколко служители и ръководители на звена, чиито подписи са поставени върху договора и съответната преписка, свързана с този договор? Трето, защо нито една държавна институция не е реагирала на нито един етап от подготовката и реализацията на измамата, а разследването е инициирано от други източници на ОЛАФ? Благодаря Ви.
Благодаря Ви. За отговор – заместник министър-председателят Томислав Дончев.
Уважаеми господин Председателстващ, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Гечев, само да направя едно уточнение във връзка с въпроса, който ми зададохте. В доклада никъде няма коментар или констатации, свързани с обществени поръчки, организирани от държавни институции. Въпросният случай касае процедура, организирана от частна компания. Предвид факта, че всички данни, които имам готовност да Ви предоставя, са част от процесуалните действия, имах известно колебание доколко те трябва да бъдат публично огласявани. Вземаме решение, че парламентът като върховен орган и прозрачността, като приоритет, трябва да бъдат взети предвид, така че в краткото време, с което разполагаме, ще се опитам да Ви дам колкото може повече информация по случая. На база одитно проучване в полезрението на проверяващите е влязъл проект, подаден от фирма „Ековита“ ЕОД, като първоначалните съмнения са били свързани с доставка на оборудване втора употреба. Това е един от големите рискове не само в България, но и в другите държави членки, когато става дума за снабдяване с машини. Започнала е проверка от Европейската служба за борба с измамите през 2012 г. и е установено, че има съмнение за доставка на стоки на завишени цени, манипулирана поръчка за избор на доставчик на оборудването и съмнение за закупуване на оборудване втора употреба. Част от тези съмнения се потвърждават в хода на разследването. Схемата, с оглед икономия на време, е относително проста – имаме компания производител, която произвежда въпросната машина. Тя я произвежда и я продава на друга компания на стойност 1,3 млн. евро. Втората компания, след проведената процедура, снабдява бенефициента с произведеното оборудване. Тук обаче цената вече е близо 2,9 млн. евро, като няма каквито и да било данни при търговската сделка между първата и втората компания по отношение на оборудването да са правени каквито и да било подобрения. Тоест имаме типична схема, известна като „maibox campany“ или компания „пощенска кутия“. Нещо повече, по време на разследването се установява, че има данни за свързаност между лицето, което притежава компанията бенефициент „Ековита“, и компанията, снабдител на оборудването. Макар и да е сложно установимо, доколкото дружеството доставчик има номинален собственик на капитала, който обаче действа еднолично по заповед на крайния собственик, който е италиански гражданин, тоест имаме всички данни за свързаност. По време на разследването, включително проверяващите са поискали информация от Люксембург за извършване на проверка относно наличие на евентуална схема за даване на пари под масата, ако използваме битовия термин. Защо се е стигнало до такава ситуация? Ако искате да бъда максимално кратък, голямата разлика е, че когато става дума за компании в България служителите на Държавен фонд „Земеделие“ са в състояние да търсят всякакви белези за свързаност в Търговския регистър. Същото е много трудно или е почти невъзможно, когато става дума за компании, регистрирани в други части на Европа и това е един от проблемите на стария програмен период. Проверяващите по време на изпълнение на проекта са констатирали други дефекти или нередности, за които, между другото, е наложена финансова корекция в размер на близо 200 хил. лв. Освен това, стигайки до ниво детайли примерно проверяващите са се усъмнили защо част от оборудването по машината е прясно боядисано. Искали са разяснение от фирмите доставчици, като са получили отговора, че въпросното боядисване е направено, за да може системата да бъде в един и същи цвят. След проведените разследвания, след получаването на окончателния доклад на ОЛАФ, Държавен фонд „Земеделие“ е сезирал Върховна касационна прокуратура. Към настоящия момент е известно обстоятелството, че по случая е образувано досъдебно производство, като е осигурен за присъствие и разпит списък с всички служители от Държавен фонд „Земеделие“, които са ангажирани по случая. Практиката е такава – тя е и българска практика, и на Европейската комисия, че до произнасянето на съда не се предприемат никакви други действия. Междувпрочем, доказателство за това е, че самата Европейска комисия до момента не е удържала същата сума от България. Всички чакат произнасянето на съда и установяване на вината на лицата, които управляват въпросната компания, както и ако бъдат намерени и доказани данни за длъжностни лица, съпричастни към това деяние.
Благодаря Ви, господин Заместник министър-председател. Заповядайте за реплика, господин Гечев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колега Дончев! Да, наистина става дума за случай от 2012 г., но, уважаеми колеги, аз нарочно повдигам този въпрос, тъй като той касае много други случаи и става дума за подход на българската държава. Не мога да приема, че категорично е доказано, че става дума за пълна манипулация, цитирам „манипулирани процедури на обществената поръчка“ – дали участва частна фирма, държавна, кооперативна или друга, няма значение. Важно е, че процедурите са проведени от българска държавна институция през 2012 г. и тази процедура е била манипулирана. Това категорично е доказано, няма нужда да чакаме решението на съда. Второ, доказано е и не подлежи на съмнение, че служителите, които са си сложили подписа и печата върху договора, са излъгали българската държава, излъгали са европейските институции. С каква цел? За да помогнат на някакъв италианец, който е дошъл в България и е регистрирал втора българска фирма ли? Не! Очевидно, че става дума за корупционни практики. Не можем да се съгласим, уважаеми колеги, че вече са минали четири, пет години и същите служители, шефове на отдели, на управление на фондове си стоят на работните места, плаща им българската държава, те продължават най-вероятно да си крадат и да лъжат, както е доказано от ОЛАФ. Как да няма държавата инструменти поне тези хора да ги размести или да ги освободи от работа на база на конкретни факти?! Разбира се, че правителството не замества съдебната система, има разделение на властите. Тук не става дума, че българското правителство трябва да осъжда тези хора, но най-малкото тези хора отдавна трябваше да са освободени от тези държавни институции и ние отлично знаем, че за това има достатъчно механизми, нали така? Мисля, че българското правителство, което и да е то, трябва да разгледа този въпрос още веднъж, тъй като, за съжаление, имаме много случаи с подобни измами. Да е ясно на служителите в българската администрация, че когато се докаже с факти, че те са нарушили закона, тяхното място не е в системата на държавните институции, а на друго място. Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Заповядайте за дуплика, господин Дончев.
Уважаеми господин Гечев, мобилизирайки усилия да запазя прагматичния тон, ще направя една бележка: не познавате процедурата. При търг за закупуване на оборудване от частен бенефициент процедурата не се организира от държавата. Тя се организира от компанията. Ролята на държавните чиновници е да проверят процедурата и да открият нередности. Ако тук говорим, че някой не си е свършил работата, евентуално, той не си е свършил работата по отношение на упражняването на адекватен, качествен контрол. Има една конкретна причина за това и аз я маркирах преди малко – свързаност, ние изследваме, бих казал, доста добре на база данните, които има в Търговския регистър. Имаме проблем, когато компаниите са от други държави членки, където не винаги подобна проверка е възможна. Това беше причината България да е една от първите държави членки, която се включи в новата европейска система „Рахне“, където бързо и качествено могат да бъдат правени такива проверки на територията на целия Европейски съюз, на всяка държава членка. Аз съм работил с тази система. Всякаква форма на възможна обвързаност – пряка, непряка, като повод за санкция, като повод за неодобрение или като повод за съмнение там се вижда изключително ясно. Наистина е тъжно, че все още има няколко държави членки, които не участват в тази система, което не ни позволява да бъдем максимално ефективни, проверявайки данни за свързаност на компании, регистрирани в тези държави. След въвеждането на „Рахне“ системата работи по съвсем различен начин. И всякакви форми на свързаност могат да бъдат проверявани веднага. Това наистина ще промени нещата. В заключение искам да напомня, че опити за измами има навсякъде. Няма държава членка, в която няма опити за измами. Въпросът е държавата, като тук включвам и съдебната система, да бъде изключително безкомпромисна към всеки опит за измама. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Дончев. Сега преминаваме към отговори на актуални въпроси от министъра на транспорта, информационните технологии и съобщенията господин Ивайло Московски. Първият въпрос ще зададе народният представител Вили Лилков относно изграждане на интермодален терминал и консециониране на пристанище „Център“ и сградата на Речната гара във Видин. Господин Лилков, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми министър Московски, дами и господа народни представители! Моят въпрос е свързан със следното: уважаеми господин Московски, на 17 март 2015 г. на посещение във Видин Вие заявихте, че започва проектиране и изграждане на интермодален терминал в града, като основанията за това посочихте, че са равната отдалеченост на Видин от три европейски столици – София, Букурещ и Белград, и наличието на новия модерен мост „Дунав 2“ над Дунава. Казахте, че горе-долу неговата стойност е оценена на около 10 млн. лв. Работи се по проектирането и че е напълно възможно в близките месеци да започне изграждането на интермодалния терминал. Допълнително съобщихте нещо, което се очаква от доста време, че се започва процедура по концесиониране на пристанище „Център“ в град Видин и концесиониране на сградата на „Речна гара“. Моят въпрос е следният: кога започва изграждането на интермодалния терминал? На какъв етап е подготовката за концесиониране на пристанището в град Видин и сградата на Речната гара? Въпроси, които много отдавна са поставени на вниманието на видинската общественост, но сега те очакват вече наистина да започне реализацията. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Лилков. Заповядайте за отговор, господин Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Лилков! Както е известно, град Видин е разположен по протежението на два коридора от основната тенти мрежа на Европа. С оглед подобряване на съществуващата логистична платформа и с цел да се улеснят и подобрят условията за превоз на стоки в страната, както и в страните от Европейския съюз, държавно предприятие „Пристанищна инфраструктура“ изготви проект на предложение за изграждане на интермодален терминал в град Видин, наречен „Видин-Конект“. Същият включихме в списъка и предложихме към проектните предложения в Механизма за свързана Европа така нареченият „Connecting Europe Facility“, като проектното предложение „Видин-Конект“, представлява проучване, което ще протече в две фази – аналитична фаза и изготвяне на предложения за проектиране на интермодален терминал. За съжаление към кола, който изтече сега към месец юли, проектът все още не беше одобрен и ще бъде входиран отново през месец септември – има трети кол за селекция на проекти. Финансирането на този проект би могло, ако го одобрят след провеждането на есенния кол за селекция на проекти. Финансирането може да очакваме и да разчитаме, че ще бъде в съотношение 85% средства от Европейския съюз и 15% национално финансиране, за което ние имаме готовност чрез държавно предприятие и „Пристанищна инфраструктура“. По втория въпрос, относно концесионирането на пристанищния терминал „Видин-Център“, по настоящем в Министерството се провеждат подготвителните действия за предоставяне на концесия върху пристанищен терминал „Видин Център“, съвместно с Община Видин, тъй като съществуващата сграда на Речната гара е публична общинска собственост, която сегашният пристанищен оператор използва под наем за административни управленски нужди. Сградата е триетажна със застроена площ 865 квадратни метра с добра функционалност в комуникационни връзки между трите пътнически транспортни обекта на града, а именно жп гара, автогара и речна гара, което създава удобство за пристигащи и заминаващи пътници, без необходимост от допълнителен транспорт. Предоставянето на съвместна концесия за услуга с Община Видин ще изключи необходимостта на бъдещия концесионер от изграждане на собствена административна сграда, тъй като той ще може да използва съществуващата Речна гара, както и ще позволи влагането на инвестиции на концесионера за модернизиране в нейния вид – вътрешно преустройство и с цел подобряване качеството на предоставените пътнически услуги. Към момента се изготвят концесионни анализи за пристанищен терминал „Видин-Център“ – правен, финансово икономически и технически проект. В случай че с концесионните анализи се обоснова и целесъобразността, както и законосъобразността за предоставяне на концесия, Министерството заедно, съвместно с общината ще предприеме съответните действия за стартиране на тази процедура. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. Заповядайте за реплика, господин Лилков.
Благодаря, господин Председател. Ще кажа две неща – удовлетворен съм от това, министър Московски, че Вие ми казвате истината, а истината е, че няма никаква готовност нито за първия въпрос за интермодалния терминал – става въпрос да започне строителство, нито за концесиониране на Речната гара. Ние сме все още на етап работа по намеренията. Моята препоръка е, особено когато се ходи във Видин, особено когато се правят политически посещения, да се спазват два принципа – първият е да се говори истината на хората, защото от една година всички видински медии и в публичния оборот, както се казва, върви, че се работи по подготовка на проекти и едва ли не следващия месец ще започне изграждането на интермодалния терминал и, че започва концесионирането. Много сме далеч от тези етапи. Второто нещо – не може да се подходи към концесия, особено на сграда, която е публична общинска собственост, и на пристанище, което е неразделна част от видинската градска градина, и да не се пита Общинският съвет на Видин. Когато питам хора от общинския съвет – председател на Общинския съвет, кмет, областен управител: „С Вас разговаряно ли е, обсъждано ли е нещо?“ – „Абсолютно нищо!“. Много моля, освен че трябва да се спазват процедурите, но и да питаме гражданите на Видин, а и да не им даваме такива обещания, подобно на обещанието за модернизацията на линията Видин – Медковец. Това се беше превърнало в предизборна дъвка в три кампании и накрая февруари месец тази година казахме: „Това вече не е приоритет.“, при положение че Министерският съвет го определи за приоритет, при положение че се изработиха проекти и се дадоха сума пари за проектиране и подготовка. Нека да бъдем много по-внимателни, когато обещаваме и когато правим някакви изявления пред гражданите изобщо, не само към гражданите на Видин. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Лилков. Господин Министър, ще ползвате ли дуплика? Заповядайте.
Господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Лилков, ще Ви бъда благодарен, ако ми предоставите някъде достоверна информация, в която аз съм казал, че до месец ще започне строителство на такъв интермодален терминал. Всички заявки и изявления, които съм правил, към момента се спазват коректно и всяка една подготвителна процедура, особено за транспортен инфраструктурен проект, си отнема време, това са възлагане на анализи и така нататък, особено за концесиите, които са по Закона за обществените поръчки. Те си имат срокове, които не позволяват, разбира се, в такива кратки периоди да се напредне по динамично и по-бързо. Относно концесията – коректно е да запитате в общината защо не се дебатира с обществеността в град Видин или с Общинския съвет. Аз съм абсолютно готов да приема всеки един или съответно аз да дойда във Видин, за да предоставя данните, които касаят частта пристанище на „Видин-Център“, така че не бягам от такъв дебат. Разчитам и мисля, че е редно и общината в град Видин да запознае обществеността. Пак казвам, когато анализите излязат, тогава ще бъде ясно както законосъобразността, така и целесъобразността от провеждане на такава процедура. Това е дясна мярка, дясна политика, аз вярвам и считам, че е правилно да се приложи, ако анализите показват това, ако не – ще си продължи в съществуващото състояние. Ако на Вас Ви харесва така да изглежда Речната гара, тогава така ще си остане.
Благодаря Ви, господин Министър. Преминаваме към следващия въпрос. Той отново е от народния представител Вили Лилков относно неотложен ремонт на Пощенската станция в село Градец, община Видин, собственост на „Български пощи“ ЕАД.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Московски, готов съм да организирам такава среща във Видин и ако Вие се отзовете, ще отидем заедно да дискутираме тези теми. Аз съм „за“ всеки един проект и всяка инвестиция, насочена в този регион. Сега от Видин – на около 20 километра, в село Градец. Позволих си да задам този въпрос, тъй като кметът на село Градец – господин Илия Томов, многократно е сезирал „Български пощи“ ЕАД и Министерството на транспорта за един проблем. В центъра на селото има хубава, голяма двуетажна сграда, която е изградена преди много години със средствата на хората от селото. Впоследствие тя е подарена на „Български пощи“, които са експлоатирали тази сграда известен период, до нейното опожаряване преди няколко години. От този момент, повече от четири или пет години, тази сграда стои опожарена, напълно необитаема, грозна емблема на пълно безхаберие и безстопанственост. В същото време „Български пощи“ ЕАД е наело малко помещение в друга сграда – частна собственост, в която плаща наем и за която са отделени около 6000 лв. за ремонт и общите разходи досега са около 10 800 лв. Такава сметка правихме с кмета господин Томов. Многократно кметът на селото алармира и иска от „Български пощи“ да ремонтират своята сграда, да се върне пощата там, където е, тъй като в момента това е едно много малко помещение, което обслужва хората от селото и не е много удобно – често те стоят на дъжд, на студ, на пек, когато трябва да получават пенсиите или да бъдат обслужвани, а в същото време не може да се позволи такава голяма сграда, която е собственост на „Български пощи“, да пустее. Това е и смисълът на писмата, които е изпращал кметът. Не са получили задоволителен отговор и затова си позволявам да задам към Вас този въпрос: какво ще предприемете, за да може да се реши този няколкогодишен проблем. Благодаря Ви.
Благодаря Ви. За отговор – министър Московски.
Господин Председател, господа народни представители! Господин Лилков, не четири, пет години – пожарът е възникнал на 19 април 2004 г. Бившата пощенска станция с площ от 152,25 кв. м е била разположена на първия етаж в двуетажна масивна сграда с външен санитарен възел, забележете, в съсобственост с „Българска телекомуникационна компания“ АД. Както казах, пожарът е възникнал през 2004 г., месец април. Сградата е изгоряла напълно, като плочата между първия и втория етаж е спукана и огъната, трайно деформирана. Взети са спешни мерки за укрепване и недопускане на изцяло срутване на сградата. Във връзка с това е изготвено и констативно становище за състоянието й – като прилагам заедно със снимков материал към папката, мога да Ви го предоставя след това – изготвена е количествено-стойностна сметка за цялостния ремонт на сградата, който възлиза на над 100 хил. лв., от които около 42 хил. лв. са за сметка на БТК – АД. След пожара и унищожаването на сградата кметството предоставя на „Български пощи“ помещение за пощенска станция на част от втория етаж в сграда общинска собственост. В процеса на работа постъпват множество жалби от възрастни хора, че нямат осигурен нормален достъп, тъй като трябва да се изкачват по стръмни стъпала на втория етаж и на 8 януари 2013 г. ръководителят на пощите във Видин – госпожа Джамбазова, е провела среща с господин Томов, кмет на село Градец. На срещата е поискано от госпожа Джамбазова по-подходящо помещение за пощенска станция, но тогава господин Томов е отговорил, че не разполага с такова. За осигуряване на достъпна среда за всички граждани госпожа Джамбазова наема друго помещение, намиращо се на партерен етаж с наем 120 лв. на месец и притежаващо вътрешен санитарен възел. На същото е направен ремонт, както и Вие споменахте, за около 6 хил. лв., за създаване на нормални и безопасни условия на труд. На 20 юли 2012 г. в изпълнение Заповед № РД 02-11-6018 на заместник-кмета на община Видин, във връзка с писмо от господин Томов, е назначена комисия за проверка на състоянието на изгорялата сграда. Представителят на БТК – АД, присъствал на срещата и участвал в комисията, е заявил, че компанията няма да се ангажира и да участва в инвестиционни дейности в своята част на имота. При такова стечение на обстоятелствата „Български пощи“ категорично не разполага с този финансов ресурс за цялостното възстановяване на сградата, а функционално не е възможно да бъде възстановена само нейната част, още повече че съсобствеността се води идеална. Това е положението към момента, осигурили сме услугата – пощенска услуга на населението по възможно най-добрия начин.
Благодаря Ви, заповядайте за реплика, господин Лилков.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Московски! Действително ситуацията е тази. Ходил съм два пъти и знам за какво става въпрос. Само ще добавя един детайл, че в момента частната сграда, в която се намира помещението на „Български пощи“, което е взето под наем, е обявена за продажба, така че не се знае каква ще бъде и съдбата на този пункт, който в момента е разкрит там, но Вие казвате, че „Български пощи“ няма да ремонтира това помещение и няма да се занимава с него, тоест нямате интерес към това помещение. Сега възниква въпросът: какво правим със сградата в центъра на селото? Двуетажна сграда, опожарена: в какво ще я превърнем?! В паметник на „Български пощи“ ли, какво ще правим там? Тоест Вие не може като собственик, ей така, да кажете: „Ние няма да се занимаваме“. Всеки човек, който не си е санирал сградата, който не си поддържа фасадата, който не си поддържа в добър вид собствеността, може да бъде глобяван от кмета, и то глобите са солени – само преди няколко седмици ние тук гласувахме промени в Закона за културното наследство, кметовете имат и възможност да глобяват. Така че Вие не можете да бягате от отговорност за състоянието на Вашата сграда. Намерете начин да се споразумеете с кмета на община Видин, с кмета на село Градец и вземете решение. И Ви предлагам: увеличихме с още една задачите, когато отидем във Видин – освен за концесията на Речната гара и за интермодалния терминал, ще отскочим на 15 километра и ще видите за какво става въпрос. Това е едно от най-големите села в община Видин. И повтарям, тази сграда е построена с парите на хората от селото и е подарена на „Български пощи“, така че не бягайте по този начин от отговорност – по-точно Вашите подчинени, търсете практическо решение, което да е в интерес на хората от селото. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Лилков. За дуплика? Няма да ползвате. [[Реплика от министър Ивайло Московски.]] Това е Ваше право, не задължение. Заповядайте – за дуплика.
Бих искал пак да направя едно уточнение, и то е основно в тази теза, че ние там не сме собственици. Не бягаме от никаква отговорност, ние сме съсобственици. При положение че частна компания отказва да поеме ангажимент за саниране или възстановяване на тази сграда, няма как да ги задължим. А ние пък и да искаме, не знаем точно колко от нея да отремонтираме, защото съсобствеността е идеална. Няма как да направим това. По никакъв начин не бягаме от никаква отговорност. В крайна сметка аз не знам, това юридически ще проверим дали е възможно. Не знам, на кмета, ако му върши работа, да му прехвърлим този имот – частта на „Български пощи“, и той, ако иска по някакъв начин, да си приложи някакви мероприятия. По-скоро на мен ми се струва, че там трябва да се търси вариант. След това опожаряване сигурно е имало някакви подробности, трябва да видя застраховки имало ли е, как е обезщетявано това и там да се търси. Нямаме физическа възможност само ние да вземем решение какво да правим с този имот. Там сме в идеална съсобственост с БТК – 42% е тяхна.
Благодаря Ви, господин Министър. Това беше последният въпрос за днешния парламентарен контрол. Предвиденото в Правилника за организацията и дейността на Народното събрание време за такъв изтече. Обявявам следващо редовно пленарно заседание на 6 юли 2016 г., сряда, от 9,00 ч.
Започнахме в 11,15 ч. парламентарния контрол.
Но почивката започна в без петнадесет, господин Ерменков. [[Реплика от народния представител Таско Ерменков.]] Направих справка със Секретариата, господин Ерменков, и получих отговор, че няма основание за удължаване на парламентарния контрол. Както знаете, обикновено в петък има декларации и други политически изказвания, но към днешния ден такова нещо не се е случило. Това е отговорът и от Секретариата, така че обявявам отново следващо редовно пленарно заседание – на 6 юли 2016 г., сряда, от 9,00 ч. Закривам заседанието. [[Звъни.]]