Gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 14. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Poštovana gospodo, s obzirom da je ovo prva radna sjednici ovog doma pod mojim predsjedavanjem. Prošla sjednica bila je Zajednička sjednica oba doma, želim ovom prilikom da se zahvalim dosadašnjem predsjedavajućem Predstavničkog doma dr. Seadu Avdiću na korektnoj saradnji i nastojanjima da se rad i efikasnost ovog doma što je moguće više unaprijedi. Dr. Seadu Avdiću se u vaše i u svoje ime srdačno zahvaljujem. Naravno, članovima Kolegija i poslanicima u Predstavničkom domu ostaje međusobna saradnja i angažovanje u ovom odgovornom poslovu koji nam je povjeren voljom birača. Prije prelaska na dnevni red predlažem da riješimo jedno prethodno pitanje. Od predsjedavajućeg Privremene izborne komisije ambasadora Roberta Bikrofta stigla je obavijest da je na upražnjeno mjesto poslanika u Predstavničkom domu imenovan gospodin Franjo Majdandžić, slijedeće kvalifikovani kandidat sa liste Stranke za Bosnu i Hercegovinu. Pozivam gospodina Majdandžića da pred Domom položi svječanu izjavu na koji način će u potpunosti preuzeti poslaničku dužnost. Takođe svečanu izjavu nakon imenovanja nije dao gospodin dr. Ante Domazet, ministar za trezor institucija Bosne i Hercegovine. Pozivam ministra Domazeta da takođe pristupi davanju svečane izjave. Izvolite gospodo. Molim vas da ponovite za mnom. Izjavljujem da ću savjesno vršiti dužnosti koje su mi povjerene,
Obvezujem se da ću savjesno obnašati povjerene mi dužnosti, Obvezujem se da ću savjesno obnašati povjerene mi dužnosti, 2
Poštovati Ustav Bosne i Hercegovine,
Poštivati Ustav Bosne i Hercegovine, Poštivati Ustav Bosne i Hercegovine,
U potpunosti provoditi opšti Okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini,
U cjelosti provoditi opći Okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini, U cjelosti provoditi opći Okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini,
Štititi i unapređivati ljudska prava i osnovne slobode, štititi interese jednakosti svih naroda i građana.
Štititi i zauzimati se za ljudska prava i temeljne slobode, štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana. Štititi i zauzimati se za ljudska prava i temeljne slobode, štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.
Čestitam vam na preuzimanju dužnosti i želim uspješan rad. Dozvolite da sada pređemo na rad. Pored poslanika na sjednicu Doma su pozvani predsjedavajući i članovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara Bosne i Hercegovine, predstavnici OHR-a, predstavnici OSCE-a, predstavnik Evropske Unije, predstavnik Generalnog sekretara Savjeta Evrope, predstavnik Posmatračke misije Evropske Unije u Bosni i Hercegovine, predstavnici ambasada u Bosni i Hercegovini, predstavnici drugih međunarodnih organizacija u Bosni i Hercegovini. Zbog tačaka dnevnog reda za koje su materijale Domu podnijeli na ovu sjednicu pozvani su i predstavnici Kancelarije za reviziju poslovanja institucija Bosne i Hercegovine, Državne granične službe i Centralne banke Bosne i Hercegovine. Takođe su pozvani i predstavnici sredstava javnog iformisanja radi medijskog praćenja rada Predstavničkog doma. Sve prisutne srdačno pozdravljam i zahvaljujem se na učešću u radu ovog doma. 3 Prema izvještaju službe konstatujem da sjednici Doma prisustvuje 39 poslanika. 27 poslanika iz Federacije Bosne i Hercegovine i 12 poslanika iz Republike Srpske. Odsustvo sa sjednice su opravdali poslanici: Branislav Lolić, Bahrija Osmanović. Gospodin Boro Bjelobrk je se opravdao, ali će doći kasnije, dakle kasni. Prema tome sjedica ima kvorum za punovažan rad i odlučivanje. Gospodo poslanici, za današnju sjednicu dobili ste prijedlog dnevnog reda. Radi konsultacije u vezi sa sazivanjem 14. sjednice održali smo još 4. septembra sjednicu Kolegija u proširenom sastavu. Tada smo u vezi s ovom sjednicom, kao i sa prijedlog dnevnog reda postigli koncezus. Međutim, sticajem okolnosti 2 puta je došlo do odgađanja sjednice, jer su okolnosti o kojima smo vas obavjestili to zahtjevale kako bi se sjednica održala u terminu kada će većina poslanika moći da prisustvuje sjednici. Takođe su vam poznati razlozi zašto ova sjednica nije održana 2. oktobra, kada smo imali Plenarnu sjednicu oba doma Parlamentarne skupštine. Kao što ste primjetili došlo je do izmjena u nekom uobičajenom redosljedu tačaka dnevnog reda. Naime, poslanička pitanja i odgovori, dakle tačka koja je po dosadašnjem običaju uvijek stavljana na kraj dnevnog reda sada u dnevnom redu kao 2 tačka. Inicijativa za pomjeranje političkih pitanja na početak sjednice bilo je i ranije i mi smo na sjednici Proširenog kolegija zauzeli stav da ubuduće poslanička pitanja odredimo kao drugu tačku dnevnog reda. Dužnost mi je da vas obavjestim da je Prošireni kolegij zauzeo stav da poslanička pitanja i odgovore razmatramo u trajanju do 1 sat, dakle do 60 minuta, što je poslovnički regulisano članom 126. tačka 3. Poslovnika. Takođe je zauzet stav da svaki poslanik ima pravo i obavezu da poslanička pitanja i obrazloženje uz njih iznese u roku do 5 minuta. Očekujem da ćemo ova pravila poštovati u cilju racionalnosti i efikasnosti. Takođe želim da vas upoznam da je u međuvremenu na Proširenom kolegiju dogovoreno da se u dnevni red uvrsti još jedna tačka, a to je popunjavanje upražnjenih mjesta u komisijama Doma. U okviru ove tačke treba izabrati članove i 2 stalne komisije Doma i člana ovog doma u Privremenu zajedničku komisiju radi postizanja sporazuma o jedinstvenom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o spoljnem dugu, umjesto pokojnog poslanika Nedžada Šašivarevića. Takođe, mi smo na sjednici Proširenog kolegija koja je održana neposredno pred početak ove sjednice od Savjeta ministara dobili smo zahtjev da se sa današnje sjednice skine Zakon o slobodnim zonama i da se uvrsti na sledeću 15. sjednicu Predstavničkog doma. Prošireni kolegij je uvažio zahtjev Savjeta ministara. Ovo su bile uvodne napomene uz prijedlog dnevnog reda. Mislim da ne trebam čitati dnevni red. Dobili ste ga, gospodo poslanici i zato bi otvorio raspravu o predloženom dnevnom redu. Izvolite, ko se javlja za riječ? Izvolite. 4
Uvaženo Predsjedništvo, ja vas sve pozdravljam, uvaženi poslanici, uvaženi ministri, gosti i sedma sila. Ja sam ovdje izašao zbog jedne činjenice koja se desila nedavno i koja je za mene vrlo važna i vjerujem za sve nas koji ovdje sjedimo, koji smo se zakleli da ćemo čuvati Ustav države Bosne i Hercegovine i državu Bosnu i Hercegovinu, a pošto se desilo nešto tako važno gdje se predlaže od pojedinca koji je neodgovorno na sebe preuzeo ulogu u Domu naroda da Dan državnosti Bosne i Hercegovine ukine i da taj dan proglasi dan antifašizma. To je uradio gospodin Sejfudin Tokić na svoju ruku bez saglasnosti bošnjačkih delegata u Domu naroda, i ja sam ovdje izašao da predložim da ovaj dom o tome raspravlja i ujedno da obrazložim i postavim pitanje Alijansi – jesu li to promjene koje je najavljivala u svojoj predizbornoj kampanji? Ja hoću ovdje da kažem vrlo jasno i vrlo otvoreno, mi snismo zaboravili izjavu gospodina Božidara Matića kada je nazvao Armiju Bosne i Hercegovine falangom, nismo zaboravili da je u uvodnom izlaganju gospođe Hadžiahmetović u prvoj rečenici bila rečenica – o teškim unutrašnjim sukobima u Bosni i Hercegovini. Je li to kontinuitet? A sad se ide dalje pa da se ukida i državnost osne i Hercegovine. Pogotovo me je na to navela činjenica da bi to moglo da bude sračunato, ako znamo da su generalni sekretar SDP-a gospodin Miro Lazović i potpredsjednik Glavnog odbora gospodin Sejfudin Tokić prije 20-ak dana bili u Beogradu. Da li su oni dogovarali ukidanje državnosti Bosne i Hercegovine ili nisu, ja to ne tvrdim, ali imam pravo da sumnjam. Bošnjački predstavnici u Domu naroda su već podnijeli pismeni zahtjev za izglasavanje nepovjerenja gospodinu Tokiću, a ja predlažem da ovaj dom se izjasni je li to stav Alijanse, ako je da znamo. Ako je stav pojedinca da znamo kakva je reakcija Alijanse. Hvala vam.
Hvala lijepo gospodine Brka. Idemo dalje. Dnevni red današnje sjednice. Gospodin Bogić Bogićević.
Ja nemam namjeru naravno da dajem cjelovit odgovor gospodinu Brki. Rekao bi samo da je ovo Zastupnički dom, a nije Dom naroda i da će o Zakonu o praznicima raspravljati Zastupnički dom kada dođe na dnevni red. Međutim, ovdje su prozvana dva čovjeka, generalni sekretar Socijal demokratske partije i potpredsjednik Glavnog odbora Socijal demokratske partije koji u funkciji ostvarivanja saradnje sa socijaldemokratima Evrope i Svijeta kao punopravna članica socijalističke internacionale bili su u toj funkciji, između ostalog i u Beogradu u Socijal demokratskoj partiji. Prema tome, ta naša saradnja će se nastaviti i ubuduće, a ovo je državni parlament i nemam ništa protiv da raspravlja i da dobije odgovore na pitanje. U Domu naroda tamo što je za Dom naroda, a ovdje u Zastupničkom domu kad bude na dnevnom redu problem državnih praznika Bosne i Hercegovine, sigurno da ćemo se o tome izjasniti. 5
Hvala lijepo. Ko se javlja za riječ? Gospodin Zdenko Vukić. Izvolite.
Oprostite ja sam pod zastupnička pitanja.
Dobro, u redu. Da li ima, da li se još neko javlja za riječ u pogledu dnevnog reda? Ja bih pokušao da se osvrnem na prijedlog koji je dao gospodin Brka, pretpostavljam ispred Kluba SDA ili. Dobro, vi ste tražili. Kolegij je uspio da, mi smo se konsultovali dok je gospodin Bogić imao izlaganje i stav Kolegija je sledeći – vi ste ako smo dobro razumjeli tražili da se Dom izjasni o zahtjevu bošnjačkih delegata u Domu naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Naš je stav da se ovaj dom ne može izjašnjavati o članovima Kolegija Doma naroda iz razloga što mi te članove Kolegija Doma naroda nismo ni birali. Zatim, sledeće, članovi, odnosno delegati u Domu naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine su birani od strane Doma naroda Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine i tamo se to pitanje može postaviti. Dakle, naše je mišljenje da mi danas ne možemo oko toga raspravljati, ali ostaje otvoreno pitanje, a to je kada bude na dnevnom redu ovog doma Zakon o praznicima. Nama je dostavljen prijedlog, Zakon o praznicima koji je usvojio Dom naroda i taj zakon će ući u redovnu parlamentarnu proceduru u ovom domu. Kada on bude u redovnoj parlamentarnoj proceduri, onda će svaki poslanik imati pravo da kaže svoje mišljenje i da postavlja pitanja. Izvolite gospodine Brka.
Ovo je za mene gospodo tako važno pitanje i za stranku SDA, za naš klub, da mi preko ovoga ne možemo da pređemo tako jednostavno. Naime, procedura je procedura, a pitanje od vitalnog interesa za državu je pitanje od vitalnog interesa. Mi smatramo da ovaj dom ima i pravo i obavezu da kaže javnosti iza čega stoji, pogotovo što nećemo dozvoliti da se to pitanje relativizira kao mnoge stvari koje se relativiziraju. Evo, danas smo dobili, danas smo dobili ovdje prijedlog da se ne usvoji Zakon o izbjeglicama. Gospodo, mi smo za taj zakon. Taj zakon neće biti donošen zbog toga što se Alijansa ne može usaglasiti. Ja hoću da se to zna. Nek to narod zna. A gospodo draga najodgovorniji ljudi iz Alijanse sjede danas ovdje u ovom Parlamentu. Zašto ne kažu narodu šta je? Mi tražimo da se kaže šta je stav Alijanse? Ja znam šta je stav Tokića, on je kazao svoj stav. Hoću da znam stav Alijanse. Nemate pravo šutiti, narod mora znati istinu.
Hvala gospodine Brka. Za riječ se javio zamjenik predsjedavajućeg gospodin Sead Avdić. 6
Dame i gospodo, koleginice i kolege, još uvijek nije počela predizborna kampanja i odnos političkih partija na političkoj pozornici u Bosni i Hercegovini apsolutno je nužno putem dijaloga i jednostavno korektne političke i fer borbe voditi na političkoj sceni. Što znači Dom naroda ima legitimno pravo da misli šta hoće i legitimno je pravo Kluba bošnjaka da pokrene odgovornost. Legitimno je pravo i poslanika Brke da jednostavno na ovakav način diskutira, ali ovo je Predstavnički dom i u tom kontekstu kada dođe Zakon o praznicima Bosne i Hercegovine, kojeg predlaže Dom naroda, ovaj će se dom jednostavno izjasniti, a politička partija SDP će vam jednostavno preko svojih saopćenja za štampu i svih ostalih drugih sredstava, jednostavnog političkog saobpćavanja dati svoj stav oko onoga što se zove Zakon o praznicima Bosne i Hercegovine. Sretno i živili.
Gospodine Banjac. Jel se javljate za riječ? Izvolite.
Poštovana gospodo, govori se o dnevnom redu i stavljanju na dnevni red Zakona o praznicima Bosne i Hercegovine. Da kažem ni ja nisam zadovoljan s onim kako se radi na tom problemu, niti sam zadovoljan zašto se radi na način kako se radi. U Poslovniku Predstavničkog doma gospodo stoji da se zakon prvo usvaja u Predstavničkom domu. Stoji, stoji, pročitajte vi to dobro, ako neće mogu ja to vama uraditi umjesto vas, nema nikakvih problema. Ali, ja mislim da se namjerno gospodo stvara zbrka oko ovoga. Namjerno, da se sad više ne zna ni odakle kreću inicijative ni gdje završavaju. Sasvim je prirodno i logično da Dom naroda kao zaštitnik nacionalnih interesa, a prije svega to mu je zadatak ima tu ulogu na kraju. To je sasvim prirodno. Međutim, on kreće i prvi i ne zna se šta se događa. Zato ovo pitanje mora biti riješeno preko rada dva kolegijuma. Zar vi gospodo ne možete sjesti i to pitanje riješiti. To meni nije jasno. Tu ste blizu, poznate se, imate blizu kabinete i nikako da se sastanete i riješite da nestane ove zbrke. Što će to nama? Ne kažem Brke, nego zbrke.
Hvala lijepo. Gospodin Borić Adem, izvolite.
Poštovani poslanici, dakle Klub poslanika Stranke demokratske akcije je bio zaprepašten činom derogiranja dana državnosti BiH. S tim se i rukovodio da aktuelizira kao posebnu tačku dnevnog reda, ne prejudicirajući zakon, ovo prevažno pitanje za javnost. Dakle, naš je predlog da se uvrsti ova tačka dnevnog reda da se problematizira, a ne da se da konačno rješenje. Hvala.
Gospodine Boriću, hoćete samo reći kako bi vaš prijedlog glasio, pošto ga moramo staviti, ako vi ostanete pri prijedlogu kao Klub, moramo ga staviti na glasanje, ali ja vas molim da tačno formulišete prijedlog. 7
Ja mislim da je gospodin poslanik Brka formulirao prijedlog ove tačke dnevnog reda.
Govorio o zakonu, a zakon nije na dnevnom redu.
Dakle, pitanje je nek se, ovako – Klub poslanika Stranke demokratske akcije stavlja proslavu dana državnosti BiH kao tačku dnevnog reda. Obilježavanja dana državnosti Bosne i Hercegovine.
Hvala lijepo. Ima li još prijedloga? Nema. Prema Poslovniku mi moramo da se izjasnimo o prijedlogu koji se odnosi na izmjenu dnevnog reda. Imamo prijedlog Kluba SDA koji glasi – obilježavanje dana državnosti Bosne i Hercegovine. Molim članove Predstavničkog doma da se izjasne. Ko je za prijedlog Kluba SDA da se na dnevni red današnje sjednice uvrsti tačka Obilježja dana državnosti Bosne i Hercegovine. Ko je za? Molim vas je li služba prebrojala jeste? Molim vas ko je protiv? Molim vas ko je uzdržan? Hvala lijepo. Molim da mi date podatke. Za – 8 od prisutnih 38, dakle 38 je glasalo za 8 Protiv – 9 Suzdržano – 18 Konstatujem da prijedlog nije prihvaćen. Nije potrebno entitetsko glasanje. Gospodo poslanici konstatujem da je za 14. sjednicu Predstavničkog doma usvojene sledeći Dnevni red 1. Usvajanje zapisnika sa 13. sjednice Predstavničkog doma, 2. Poslanička pitanja i odgovori, 3. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izbjeglicama iz BiH i raseljenim osobama u BiH. 4. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o međunarodnom i međuentitetskom drumskom prevozu, 5. Prijedlog zakona o industrijskom vlasništvu u BiH (prvo čitanje), 6. Prijedlog zakona o spoljnotrgovinskoj komori (drugo čitanje), 8 7. Izvještaj o izvršenoj reviziji godišnjih računa za 2000. godinu za a) Ministarstva civilnih poslova i komunikacija, b) Ministarstvo inostranih poslova, c) Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, 8. Izvještaj o radu Državne granične službe Bosne i Hercegovine u periodu 1. januara do 30. juna 2001. godine, 9. Izvještaj Centralne banke BiH za 2000. godinu, 10. Informacija o organizaciji i kadrovskoj situaciji u DKP mreži Ministarstva vanjskih poslova Bosne i Hercegovine, 11. Popunjavanje upražnjenih mjesta u komisijama Doma i 12. Davanje saglasnosti za ratifikaciju a)Drugog amandmana Sporazuma o grantu za program između SAD i BiH za program reintegracije i stabilizacije zajednice, b)Sedmog amandmana na Ugovor o bespovratnim sredstvima između BiH i SAD o programu za finansiranje rekonstrukcije pod nazivom ''Program poslovnog razvoja''. Gospodo poslanici prelazimo na prvu tačku dnevnog reda. Ad. 1. Zapisnik sa 13. sjednice Dobili ste zapisnik. Izvolite, da li ima primjedbi na zapisnik? O dnevnom redu se ne glasa. Ako nema primjedbi na zapisnik stavio bih glasanje, na dnevni red glasanje o zapisniku. Ko je za da prihvatimo zapisnik sa 13.sjednice? Hvala. Ko je protiv? Ko je suzdržan? – Niko. Jedan izvinjavam se gospodinu Brki, nisam primjetio. Molim službu da mi dostavi izvještaj. Prisutno 38. Za – 37 Suzdržan – 1 poslanik Konstatujem da je prihvaćen zapisnik sa 13. sjednice Predstavničkog doma. Gospodo poslanici prelazimo na drugu tačku dnevnog reda. Ad. 2. Poslanička pitanja i odgovori Od prošle sjednice do danas odgovore na poslanička pitanja dobili su sledeći poslanici; Senad Šarganović, Željko Bilbija, Damir Mašić i Ibrahim Đedović. Izvolite ko se javlja za riječ? Imamo vremena do 60 minuta za ovu tačku dnevnog reda. Izvolite. Poslanik Begović. 9
Dame i gospodo, cijenjeni poslanici, 17. maja ove godine podnio sam 5 poslaničkih pitanja i na jedno sam dobio odgovor. Dobio sam zaista iscrpan odgovor na moje veliko zadovoljstvo. Zahvaljujem Ministarskom vijeću, zahvaljujem Ministarstvu za raseljena lica i izbjeglice i zahvaljujem Administrativnoj službi na ovako iscrpnom odgovoru i savjesnom radu. Tih 5 pitanja odnosila su se na sljedeće: Implementacija Aneksa VII na kojeg sam već dobio odgovor i rekao sam; Drugo pitanje promjena naziva gradova i naseljenih mjesta; Treće pitanje nastavnih planova i programa u osnovnom i srednjem obrazovanju; Četvrto pitanje zaštita historijskih spomenika i sprečavanje podizanja spomenika koji nemaju istorijsku vrijednost; I peto pitanje odnosilo se na regulisanje pravnog statusa domova penzionera kao društvene svojine. Na drugo pitanje nisam dobio odgovor što sam iznenađen zaista od 17. maja do danas trebao sam ga dobiti. Ono se odnosi zaista na promjenu naziva gradova i naseljenih mjesta. Postavio sam to pitanje - da li entiteti, da li kantoni imaju pravo da mjenjaju istorijske nazive gradova i raseljenih mjesta? Ako imaju kojim je to propisima regulisano, ili ta nadležnost pripada državi? Na to pitanje nažalost nisam dobio odgovor. Drugo – primjena nastavnih planova i programa u osnovnom i srednjem obrazovanju. Dakle, odgovarajuće ministarstvo za obrazovanje, nauku i kulturu dužno je bilo da dà odgovor na to, a rukovođen sam problemima u Odžaku koji su se dogodili. Vi znate i sami našto se odnosi. Odnosi se na primjenu nastavnog plana i programa na tom području isključivo Republike Hrvatske na koje pravo zaista nema Republika Hrvatska da protura svoje programe, nastavne planove i programe, osim ako nije postignut sporazum između dvije države. Na ovo pitanje nisam dobio odgovor i zaista zamjeram, odnosno žalim zašto nisam dobio odgovor, jer oprostićete nepotrebno se stvara jaz netrpeljivosti, nerazumjevanja pa i ako hoćete političke štetnosti se javljaju. Četvrto pitanje – zaštita istorijskih spomenika. Vi znate i sami dešava se to na našim područjima oskrnavljuju se spomenici, niko ne preduzima odgovarajuće mjere da zaštite i drugo što nam se dešava da se dižu zločincima spomenici, uprkos svi to gledaju, žrtve. Zaista to stvara jaz opet nerazumjevanja, a borimo se za suživot i borimo se da bude država sasvim razumna po mjeri čovjeka i po mjeri svih zajedničkih nacija. Peto pitanje – dužnost je bilo nekog da mi odgovori na pitanje kada ćemo i ko je nadležan da riješi pravni status domova penzionera da se i dalje ne vrši skrenavljenje tih domova i da se zna na koncu ko će voditi računa o tome. Hvala vam lijepo. 10
Hvala vam gospodine Begoviću. Ako sam dobro razumio vi ste ponovili vaša pitanja i tražite da dobijete pismeni odgovor na njih. Hvala lijepo. Ko se javlja za riječ? Molim vas ko, repliku na poslanička pitanja. Ne ovdje su poslanička pitanja i po prirodi stvari ne bi trebale replike, ali možete ispravku navoda ako je pogrešno. Izvolite.
Dame i gospodo, poštovani zastupnici, poštovani predsjedavajući u vezi sa nekim komentarom gospodina Begovića želio bi da kažem to da nema u Bosni i Hercegovini na prostorima gdje živi hrvatski narod u školama hrvatskog programa. Bar nema programa Republike Hrvatske. Prema tome to su insinuacije. Te informacije i takvi komentari su nepravilni i nisu utemeljeni. Po zakonu Federacije, odnosno županijskim zakonima na prostorima gdje je većinski hrvatski narod tu se mogu donjeti originalni programi, ne moraju biti propisani od strane centralne vlasti, nego županijski programi i naravno sukladno kulturi, mentalitetu psihe naroda koji tu živi donose se odgovarajući programi. Prema tome, to nisu programi prepisani iz Republike Hrvatske, nego su programi takvi izkomponirani koji odgovaraju zahtjevima i potrebama hrvatskog naroda koji živi na tim prostorima. Prema tome to nije nikakva delikvencija, to nije nikakva inkriminacija i to je sasvim legalna i moralna stvar i mislim da nije mjesto da se to postavlja kao zastupničko pitanje i da se kao takvo tretira. Hvala.
Hvala lijepo. Samo da podsjetim poslanike, samo molim vas možete postavljati pitanja i tražiti usmene ili pismene odgovore. Ako tražite usmeni odgovor od prisutnih članova Savjeta ministara, onda može biti samo jedno pitanje i morate naglasiti da li tražite usmeni odgovor. Hvala vam. Izvolite gospodine Bogoviću. Je li to replika ili slično.
Odgovor na krivi navod.
Odgovor na krivi navod. Izvolite.
Kolegi poručujem da nisam uopšte rukovođen insinuacijama, oprostićete kolega, u javnosti je bilo u štampi, prosvjeti su se radnici javno izjašnjavali o takvom programu. Ja sam postavio sasvim odgovorno poslaničko pitanje u skladu sa mojom zakletvom ovdje kao poslanika i udovoljavajući interesima birača koji su me birali. Nisam insinuirao stvar, niti sam postavljao pitanje, izmišljotine nikakve, nego sam 11 postavio pitanje da se ispita slučaj i da vidi šta je šta. O tome, htio sam samo da vam odgovorim na to. Nemam ja sklonosti da insinuiram bilo šta.
Hvala lijepo. Za riječ se javio gospodin Đedović Ibrahim. Izvolite krivi navod. Gospodin Amidžić.
Ja ne bi želio, poštovano Predsjedništvo, kolege zastupnici da otvaramo sad raspravu i polemiku o ovim pitanjima. Međutim, sugerirao bih kolegi koji je od mene stariji i iskusniji koga uvažavam, a javljam se kao predsjednik Komisije za vanjske poslove ovoga doma da naše probleme u Bosni i Hercegovini, pa makar to bila i zastupnička pitanja rješavamo našim unutarnjim instrumentima i sredstvima. Vi jeste pomenuli Republiku Hrvatsku kao državu, da li u kontekstu nekoga ko nameće nastavne planove i programe ili udžbenike itd. i to je krivi navod. Ako treba da otvorimo međudržavni razgovor o tim pitanjima, to je drugo pitanje, onda izvolite se obratite Ministarstvu vanjskih poslova, Ministarskom vijeću i Predsjedništvu Bosne i Hercegovine neka ono uspostavi taj dijalog i razgovor. Ako je to pitanje nečega čime se vi ne slažete onda ostavite to kao unutarnje pitanje i nemojte da ulazimo u raspravu koja se tiče odnosa dvaju država umjeste rasprave što je domen ovaj kantona, odnosno Bosne i Hercegovine. Hvala vam.
Hvala vam. Krivi navod, gospođa Violeta Kamberović. Izvinite kolegice ja bi molio poslanike i druge prisutne da isključe ton na mobilnim telefonima, jer ometa rad sjednice. Hvala lijepo.
Želila bi gospodinu Bakoviću samo da kažem da u Posavskom kantonu se isključivo radi na planu i programu Republike Hrvatske i ako treba donjeću dokaz o tome, a moja kćerka uči po nastavnom planu i programu Republike Hrvatske. Toliko. Hvala.
Hvala lijepo. Krivi navod. Gospodin zamjenik predsjedavajućeg gospodin Mariofil Ljubić.
Uvaženi predsjedavajući, uvaženi zastupnici, mislim da smo mi ovdje skrenuli sa tijeka poslaničkih pitanja. Ja bi onda ako bi se ovako postavljaju pitanja i ovako šalju odgovori predložio da mi u ovlasti institucija Bosne i Hercegovine kažemo da je to pitanje obrazovanja. Pa kad pitanje obrazovanja bude nadležnost Bosne i Hercegovine, a ja evo kažem, ja bi se i to složio, kad već tako ide da onda otvorimo to pitanje. Evo ja sad imam pred sobom Ustav Bosne i Hercegovine i da vam citiram 12 nadležnosti kantona. U isključivoj nadležnosti stvaranje naobrazbene politike uključujući donošenje propisa o naobrazbi te osiguranje naobrazbe. Molim lijepo. Vraćam se na članak 6. kaže – službeni jezici u Federaciji su bosanski i hrvatski jezik. Ja smatram da će nakon ovih ustavnih promjena biti srpski jezik službeni u Federaciji Bosne i Hercegovine i onda ćemo tada. Nemojte da ovdje otvaramo pitanje kantona, kantonalnih struktura vlasti. Ja ne znam, ja bi volio da vidim dokument posavskog kantona ili županije gdje piše da je u upotrebi da je u upotrebi hrvatski nastavni plan i program Republike Hrvatske. Ali, ja smatram da treba biti u upotrebi u kantonu ili županiji posavskoj i hercegbosanskoj i sarajevskoj i hrvatski plan i program Bosne i Hercegovine, mislim hrvatski plan i program Bosne i Hercegovine. Hrvati jesu konstitutivan narod ka i ostali narodi. vi ste pratili ovih dana polemike da jedan uvaženi zastupnik kaže da ne dobija materijale na svom jeziku. I to je ovdje kod nekih izazvalo osmjeh. Gospodo moja ne treba da to izaziva osmjeh. Ja mislim da to treba biti sasvim uobičajeno pravilo, uobičajeno ustavno pravilo i pravo svakog čovjeka da upotrebljava svoj jezik i da može izučavati i nastavni plan i program onakav kakav želi koji će biti znači kompletibilan i ustavima Bosne i Hercegovine, ustavima Federacije Bosne i Hercegovine. Zato kažem, hajmo otvoriti to pitanje da li tu nadležnost treba dati nekom drugom dok je ona nadležnost kantona. Molim lijepo da kantonalni zastupnici razgovaraju u tom pravcu. Ja bi mogao stotinu pitanja postaviti koja su u nadležnosti kantona. Gdje je moje osnovno pravo ili uzeti ovako ili onako, ali neću namjerno, zato kažem da sam izišao da citiram Ustav Federacije Bosne i Hercegovine da ne bi ostalo u javnosti da mi jednostavno ovdje presuđujemo. Ja neću da uzimam teret zastupnika kantonalnih skupština ni federalnih. Neka oni to pitanje riješe, ali evo ja mislim da su imali dovoljno materijala iz ovog pitanja uvaženog zastupnika Begovića. Za mene je sve dozvoljeno i pitati ovdje, ali da uputimo to na situaciju.
Hvala lijepo. Ja bi imao molbu da ovu raspravu završimo. Naravno niko, svako ko traži riječ dobiće ako po osnovu krivog navoda, ali molba da ovu raspravu završimo, jer evo već 15 minuta smo utrošili na vrijeme koje smo odvojili za poslanička pitanja i odgovore, a članovi Savjeta ministara koliko vidim nestrpljivo očekuju poslanička pitanja. Za riječ se javio gospodin Đedović Ibrahim.
Gospodo predsjedavajući, kolege zastupnici, uvažene dame i gospodo. Prvo bih rekao da dobijenim odgovorom nisam zadovoljan iako se zahvaljujem na učinjenim naporima. Podsjetio bih moje pitanje je bilo – koji su vitalni, nacionalni interesi svakog naroda u Bosni i Hercegovini ovdje i danas. Umjesto toga, dobio sam teoretisanje. Šta su to nacionalni interesi kroz povijest. To je iz leksikona. Ja molim, pošto mi imamo mehanizme i imamo institucije koje štite vitalne nacionalne interese. Imamo pojedince koji konstantno pozivaju se na zaštitu ili ugrožensot da nam se omogući odgovor šta je to. Ja se zahvaljujem i imam jedno poslaničko pitanje, u ime grupe poslanika. 13 U ime grupe poslanika, Šarganovića, Mašovića, Lolića, Stanivimorvića i svoje tražim pisanu informaciju sa što konkretnijim odgoovrom na sljedeće pitanje. Da li i ko u ime BiH razgovara ili pregovara na temu pristupa BiH Partnerstvu za mir? Postoji li određena dinamika približavanja BiH toj organizaciji? Obrazloženje. Prije nekoliko dana u organizaciji Američke ambasade u BiH, pomenuta grupa poslanika posjetila je sjedište NATO-a u Briselu. Podsjećamo, da je BiH još 1996.godine aplicirala u prijem za Partnerstvo za mir, te da je uz SRJ jedina zemlja na liniji Kalifornija-Vladigoskok, koja nije član istog. Naglašavamo da su sve aktivnosti BiH u tom pravcu vođene izvan ovog parlamenta i da su za sada, bez vidljivih pomaka u ostvarenju tog cilja i ako se za njega zalažu sve relevantne političke stranke u BiH. Informaicju tražimo što je brže moguće, kako bi se stvorili preduvjeti da se u taj proces intenzivno uključi i Parlamentarna skupština BiH i da da svoj puni doprinos u iniciranju razgovora i aktivnosti svih nadležnih institucija na nivou BiH i entiteta koji vode ka što bržem pristupu BiH partnerstvu za mir.
Hvala lijepo. Jedno upozorenje, poslanička pitanja se podnose u pismenoj formi. Ja vas molim da to činite. Hvala lijepa. Za riječ se javio gospodin Cuplov.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, dragi gosti, članovi Ministarskog vijeća. Ja ćelim aktuelizirati svoje pitanje, na koje nisam dobio odgovor. Ono se odnosi na Aneks VIII Dejtonskog sporazuma u kome je jasno predviđena obaveza strana potpisnica, da tako kažem, o osnivanju komisije za očuvanje nacionalnih spomenika. Značaj te komisije apostrofiram, shodno tekstu koji je tamo ponuđen, jer se generalni direktor UNESC-a ovlašćuje da delegira dva člana u tu komisiju. Od toga jedan član je i predsjednik te komisije. Također, želim reći ovdje, da smo u sredstvima javnog priopćavanja, bili u prilici pročitati da u prošloj ili ovoj godini, sad više nisam siguran, a i nebitno je, znači u jednom značajnom vremenskom intervalu od godinu dana BiH nije podnijela zahtjev niti za jedan spomenik da se uvrsti u međunarodnu klasifikaciju spomenika, koji su pod zaštitom UNESC-a, iz vrlo prozaičnog razloga, jer za taj postupak treba 350.000 maraka u proceduri, bar je tako bilo u sredstvima javnog priopštavanja. Također, upozoravam predsjedavajućeg, da se koristi Poslovnikom, važećim Poslovnikom, rasprava o poslaničkim pitanjima nije predviđena, molim vas i poslanik ima pravo da postavi pitanje. Ne postavlja ga drugom poslaniku i opservacije na tu temu su moguće jedino, ako je to tačka dnevnog reda, odnosno ako se odgovori u pismenoj formi pojavi kao tačka dnevnog reda. Znači, gubimo vrijeme i ja vas molim da u tom smislu interveništete i zaustavite raspravu o poslaničkim pitanjima. Znači, 14 ja kao poslanik imam pravo postaviti koje god hoću pitanje i ne tržaim odgovor od drugih poslanika. Ovo je vrlo konkretna institucija. Hvala.
Hvala gospodine Cuplov na upozorenju. Kolegij se konsultovao. Mi moramo uvažiti pravo svakog poslanika, ako je u pitanju krivi navod i samo u tom slučaju dopuštamo. Ovo nije rasprava, ali pridružujemo se vašoj molbi da se posvetimo dnevnom redu, a to je poslaničkim pitanjima i tačno je, da se pitanja upućuju prije sveta Savjetu ministara. Za riječ se javila dr Mediha Filipović.
Poštovano Predsjedništvo, kolegice i kolege, dame i gospodo, na julkoj sjednici sam postavila pitanje zašto se ne donosi zakon o ekstradiciji. Kada sam bila motivirana za postavljanje tog pitanja, razgovorima koje sam vodila kao član gostujuće delegacije ovog parlamenta pri Savjetu Evrope. Je li, ja ponavljam na naša ponavljana pitanja raznim zemljama, koje su članice Savjeta Evrope, ne bi li mogli malo ublažiti vizni režim, dobijali smo uvijek odgovor da to neće biti dok ne donesemo jedinstven matični broj i zakon o ekstradiciji. To je bilo obrazloženje za postavljanje mog pitanja u julu. Poslije 11.septembra, mislim da ne trebam sad obrazlagati za što je ovaj zakon toliko urgentan i važan i molila bih, ako mogu dobiti odgovor od gospodina Lagumdžije ministra inostranih poslova, sad usmeno na ovo pitanje. Zakon o ekstradiciji ili nekog drugog ko misli da može dati odgovor.
Izvolite gospodine predsjedavajući, možete dati usmeni a možete. Ja predlažem, ako se kolegica Filipović slaže, možemo taj princip usvojiti, da joj kasnije odgovorite. Odgovor će dati gopsodin ministar Svetozar Mihajlović.
Već duže vremena radi se na ovom pitanju i zajedno sa OHR-om i našom ekspertnom grupom, urađeno je uputstvo za ekstradiciju, koje će biti na dnevnom redu Savjeta ministara, za dva dana.
Hvala lijepa. Kolegice Filipović, jeste li zdovoljni odgovorom?
Jesam.
Rijeć ima gospodin Osman Brka. 15
Jutrosam upravo dobio ovaj dopis i koristim priliku zato što je danas Parlament da Ministarskom vijeću postavim sljedeće pitanje. Naime, pismo sam dobio od Bošnjaka sa područja Karlovačke županije, koji u velikom borju žive uz granicu BiH,odnosno općinje Slunj, Centigrad, Vojnić i Popovsko. Po našim neslužbenim podacima, na ovim prostorima živi oko 5.000 Bošnjaka, što nije, naravno, konačna brojka. Najviši problem se javlja početkom ’91. Kada su Muslimani zbog srpske agresije napuštaju svoja oginjišta i velika većina brani i Hrvatsku i BiH i priključuje se u redove Armije BiH i ostaje tu do završetka rata. Nakon “Oluje” mnogi se vraćaju i tada, naravno, nastaju ogromni problemi sa dobijanjem vlastitih dokuemnata od strane države Republike Hrvatske, koju, nažalost, ni do dan danas u 45% slučajeva nisu riješeni, iz razloga što danas traže da se Muslimani, tj. Bošnjaci odreknu bosanskog državljanstva koje košta najmanje 2.000 DM, što ovi ljudi nemaju, jer su od ’91. ne zaposleni. Ovom prigodom želim, također, naglasiti da su naši ljudi uveliko diskriminirani kada su u pitanju ljudska prava, tako primjerice, naši ljudi nisu ostvarili pravo na obnovu i ako su im kuće zapaljene, zatim zdravstvena zatšita,zaposlenje i sve drugo, da sve ne čitam, da malo skratim. Ono što želim ovim putem da vas zamolim jeste, da zaista prenesete naše probleme i da se pokušaju rješavati na državnoj razini, nažalost moram da konstatiram da naša nastojanja, da pokušamo riješiti naše probleme, putem ambasade u Zagrebu, nisu uspjela. Imam osjećaj da pomalo svi zaborave da mi Bošnjaci, koji živimo uz samu granicu, moramo imati i vašu potporu, jer ne znamo više kome da se obratimo. Ovo je pitanje, znači, Ministrskom vijeću, predsjedavajućem Ministarskog vijeća šta se radi na nivou države, na nivou Republike Hrvatske, da se pitanje ovih ljudi tamo riješi za dobrobit jedne i druge zemlje. Hvala.
Ja vas molim samo da se izjasnite, da li tražite usmeni ili pismeni odgovor? Ako može predsjedavajući Savjeta ministara izvolite.
Cijenje kolege i predsjedavajući Predstavničkog doma, ja bih zamolio da ova pitanja koja se na svakoj sjednici pokreću, da probamo, ovo je za nas nova stvar, jer mi se još uvijek uhodavamo i dogovorili smo se da ovo ide na početak, a nekad je bilo na kraju, ali bih vas zamolio, da, ukoliko je moguće da ova pitanja,prilikom njihovog postavljanaj, koristimo Poslovnik na način kako je on precizirao. Naime, po članu 124.do člana 129.definisani su aktivnosti informiranja. Ja razumijem nestrpljenje gospodina Brke koji je jutros dobio ovu informaicju. Sasvim 16 prirodno, moguće da važnost nekih pitanja,postoje pitanja koja nam padnu na pamet ili koja, trenutno, kad idemo ovamo nešto se bitno desi. Ovo je zemlja u kojoj se stvari brzo dešavaju. Ali, Poslovnikom članom 126.je definisano da se pitanja dostavljaju upisanoj formi, najmanje sedam dana da se da Vijeću ministara da odgovore na ta pitanja, onda na Parlamentrnoj skupštini da se, eventualno, obrazloži tri minute, da vam mi tri minuta dodatno odgovorimo. Ukoliko niste zadovoljni po Psolovniku se kaže, vi možete dva minuta biti nezadovoljni i onda mi trebamo dva minuta dodatno da vam odgovorimo i nakon toga stvar je završena,što se tiče informiranja i pitanja. Također, podsjećam vas da članom 124.je vrlo jasno definisano u prvompasosu, samo jedan pasos ima dvije rečenice. Druga rečenica glasi: Pitanja se odnose na specifične činjenice i situacije u ... informaicje iz njihove nadležnosti. Evo njihova ndležnost je, nadležnost Vijeća ministara. Podsjećam da najveći dio pitanja koja su nam postavljanja, nisu bila iz naše nadležnosti. Ponavljam da najveći dio pitanja nije bio iz naše nadležnsoti. Mi smo, koristim priliku, evo poslanika Šarganovića, mi smoimali njegovo pitanje, koje se odnosilo, dijelomiz naše nadležnsoti a dijelom njegovo pitanje je, bilo iz iz nadležnosti entitetskih nekih institucija i mi smo onda uspostaivli komunikaciju, preko nadležnog ministarstva s odgovarajućim entitetskim institucijama i onda smo kompletirali to pitanje, ponašajući se u skladu sa članom 129. Poslovnika, koji kaže da vi možete, kao poslanici, pitanje vezano za specifične činjenice i u situaciji i u drugim subjektima koji odgovore dostavljaju u pisanoj formi. Pošto nije rješeno kako vi njih pitate, mi smo preuzeli na sebe obavezu da mi budemo interfejs između ovog parlamenta i tih drugih institucija. Mi to radimo u mjeri u kojoj dobijamo od njih informacije, koliko su oni dobronamjerni. Primjera radi, pošto pitanje, koje je postavio gospodin Đedović, ja vam odmah mogu odgovoriti, ukoliko hoćete, da se aktivnosti vezano za Partnerstvo za mir, ako vaše pitanje, ko vodi te aktivnosti. Te aktivnosti vodi Predsjedništvo, unjegovoj ingerenciji je i Predsjedništvo vodi široki spektar aktivnosti što se tiče našeg pridruživanja u Partnerstvo za mir, i mi možemo sad, na bazi vašeg pitanja ovo prihvatiti i proslijediti Predsjedništvu i Predsjedništvo će vam dati odgovor na ta pitanja. Taj odgovor na vaše pitanje može biti samo veličine standardnog lista A-4,što kaže član 128.stav 1. To znači, da vjerovatno odgovori na ovakva pitanja ne mogu biti previše ekstenzivni. Ova pitanja, koja su navođena vrlo često ovdje, ponavljam još jednom, nastavni planovi, domovi penzionera i sl. uglvnom nije u našoj nadležnosti, mi to možemo samo prosljeđivati drugima, što mi uporno i činimo i to ćemo rditi i ubuduće, ali bih ja još jednom zamolio da se malo u ovu sferu,probamo ponašati sa Poslovnikom, jer ćemo onda olakšati i vama i nama ovaj čitav posao. Što se tiče pitanja koje je gospodin Brka danas postvio, mi ostajemo u obavezi, opet, u skladu sa našim nadležnsotima da vam odgovorimo na papiru koji će biti A-4 veličine, maksimalno, kao i svima drugim, ali bih vas još jednom zamolio da nam to radite po Poslovniku i da vam još jednom skrenem pažnju da nam naslovite, ako možete, što ne morate po Psolovniku, ali da ipak u našim, u vašim pitanjima, 17 probate se i vi fokusirati od koga hoćete određene stvari, jer one često nisu iz naše nadležnosti. Gospodine Đedoviću. Gospodine Brka, ako sam dobro shvatio, vi mene pitate po članu 124. Ja bih vas zamolio da to dostavite pismeno za sedam dana,pošto nisam najbolje shvatio šta vi u stvari mene pitate jer morate se složiti da je vaše pitanje bilo dosta neprecizno. Kad uzmete i kad vidite u stenogram, vidjet ćete da je neprecizno. Probajte vi na njega odgovoriti, pa ćete vidjeti da ćete imati problem.
Hvala lijepo. Potpuno jasno, prema Psolovniku postoje rokovi u kojima se pitanja mogu postaviti Svjetu ministara. Današnji način rada odgovara našoj dosadašnjoj praksi. Mi smo u ovom sazivu radili onako do sada, kao što radimo i danas. Ako želite da nešto primijenimo, da uskladimo više sa Poslovnikom, onda je jasno da ubuduće za sljedeću sjednicu, koja je zakazana 24. Dakle, znamo kada je zakazana sjednica. Na Proširenom kolegiju utvrđen je i dnevni red i datum održavanja sjednice, onda poslanici jasno treba, u skladu sa Poslovnikom da upute pitanje. Međutim, činjenica je, da smo imali praksu da se pitanja postavljaju neposredno. Činjenica je da u drugim parlamentima u drugim zemljama je, gdje se njeguje jedan neposredan dijalog između ministra i poslanika. Možemo se složiti, ako je Savjet ministara u mogućnosti ili član Savjeta ministara da odmah odgovori, da to učini danas, ako nije, onda, naravno, imate pravo da se pozovete na Poslovnik. Tu je potpuno jasna stvar i da uzmete određeno vrijeme koje vam treba za odgovor. Tu se, dakle, potpuno slažem. Za riječ se javio gospodin Vukić Zdenko. Ja vas molim da poslanici podnesu pismeno poslaničko pitanje, jer ne možemo ga onda proslijediti, ne mislim na vas gospodine Brka, mislim na sve poslanike, jer onda stavljamo našu službu pred velike probleme i Savjet ministara pred velike probleme. Molim vas da poštujemo Poslovnik. Izvolite gospodine Vukiću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, poštovane kolege, uvaženi članovi Ministarskog vijeća, poštovani gosti, ja ću samo ponoviti jedno pitanje, koje je, vjeorvatno, naizgled jednsotavno, ali u sebi nosi čitav niz problema. Znači, kako razriješiti finansiranje predstavnica BiH na sportskim natjecanjima? Konkretan problem je, nastup Šahovske reprezentacije BiH na Europskom prvenstvu u Španjolskoj. Znači, mi onda odvje možemo otvoriti problem imena BiH, ja govorim kao čovjek koji je na čelu ... tog dijela šahovskih saveza u BiH, koji je od početka ’99. Ustrojeno i koji na određen način zadovoljava interese svih šahista u BiH. Činjenica je, da nema zakona,činjenica je da niko, možda nije mjerodavan za ovaj problem, ali ja ovdje osjećam obvezu, jer smatram, ako se brane intresi BiH, da nije primjereno ići moljakati, tražiti na ne primjerenim adresama novce, kojima bi se osigurao nastup. 18
Gospodin Mirko Banjac.
Ovo, gospodo, malo skrenu, ispade da je ovo tačka uputstva i obrazloženja za postavljanje pitanja, pa bih da se vratimo na tačku dnevnog reda. Ja bih htio da pitam Ministarstvo za izbjegla i raseljena lica i ljudska prava, na koji će se način i kada vratiti privatna imovina vlasnicima Srbima u Sanskom Mostu, naravno kad je izvršena agresija na Sanski Most, jer je na njihovoj zemlji napravljeno 176 kuća privatnih, da se to meni odgovori, kako bih mogao ja dati odgovor ljudima čija imena imam i voljan sam Ministarstvu za izbjegla i raseljena lica ponuditi precizan spisak imena na čijem je to imanjima napravljeno. Izvolite pitanje.
Hvala gospodine Banjac, ja bih molio i druge poslanike, da ovako konkretno i koncizno govore, da odmah pruže poslaničko pitanje. Gospodin Boro Bjelobrk.
U skladu sa mojim pravima iz člana 124.a takođe i člana 129.početkom maja o.g. tražio sam informaicju o događajima u Banja Luci i Trebinju. Od tada je prošlo pet mjeseci i već se ušlo u sukob sa članom 128.tačka 3. Ja se nadam kolega Banjac da korektno interpretiram. Hvala lijepa. U tom smsilu, saglasno članu 25.gospodine predsjedavajući od vas tražim usmeni odgovor. Šta ste preduzeli povodom ovog mog zahtjeva i šta namjeravate preduzeti? Da ja napokon dobijem svoj odgovor. Obavezuju vas tačke h. i j. iz člana 25. Isto ovo pitanje sam dva puta postavljao,ni do dana današnjeg nisam dobio odgovor.
Gospodine Bjelobrk, hoćete biti pažljivi, pa da čujete moj odgovor. Hvala lijepa. Ja sam sad obaviješten od sekretara doma gospođe Todorović da je po drugi put vaše pitanje upućeno Savjetu ministara i čekamo odgovor. Jeste li zadovoljni odgovorom? Izvolite. Dobili ste informaciju.
Ja sam, apsolutno nezadovoljan odgovorom, pozivam se, rekao sam već na član koji ograničava vaše obaveze, na petnaest, odnosno plus 10 dana. Ako hoćete, ja ću se vratiti da vam citiram i vašu obavezu dok ste bili član Kolegija, pa moram priznati da ste me razočarali kad ste rekli da ste sad informisani o čemu se radi.
Hvala gospodine Bjelobrk. Tada je predsjedavajući bio gospodin Avdić i tu ste naprvili previd u vremenu, ali ja bih da završimo sa polemikama. Dobili ste informaciju. Kolegij zamoljava Savjet ministara da uputi odgovor na vaše pitanje. Naravno, Savjet ministara će vidjeti da li je to u njegovoj nadležnosti i dobit ćete odgovor. Hvala lijepa gospodine Bjelobrk. Gospodin Malkić Abdurahman. 19
Gospodo predsjedavajući, kolege poslanici, na jednoj od prethodnoj sjednica, mi smo tražili tačku dnevnog reda, od prilike sljedećeg naziva. Kršenje Odluke Visokog predstavnika o raspolaganju zemljištem u društvenoj, odnosno državnoj imovini. Skinuli smo to ... stavili na dnevni red, a zadužili smo Vijeće ministara da pripremi informaciju po ptom pitanju. Dokle se stiglo sa informacijom o kršenju Odluke Visokog predstvnika i hoće li informacija ugledati svjetlo dana i hoće li doći na dnevni red ovog doma? Drugo pitanje, ja sam dobio od efendije Hodžića iz Trebinja, naime on ne može da dobije ličnu kartu u Trebinju, pa bih zamolio Vijeće ministara da putem linije za koordinaciju vidi na koji način gospodin može dobiti ličnu kartu u Trebinju i da ne bude više tog kršenja osnovnih ljudskih prava.
Odgovor na vaše prvo pitanje definisan je jutros na sjendici Proširenog kolegija, gdje je šef vašeg kluba to pitanje ponovio i postignut je dogovor sa Savjetom ministra o tom pitanju, a ostaje vaše drugo pitanje. Gospodin Jovanović Miloš, izvolite.
Poštovano Predsjedništvo, ja da sam dobio odgovor na poslaničko pitanje koja sam postavljao, čini mi se da sam dva puta pisao, jer mi na stolovima, ipak, odbijemo ove obrasce imoja jedna sugestija da bi skratili, da bi brže išli da ostavimo poslanička pitanja i da ne izlazimo za govornicu, da direktno dostvimo, ali izgleda da se mnogo više cijeni, kad se ovdje izađe kad se kaže, nego kad se postavi ovako direktno. Moje poslaničko pitanje odnosi se, da li ugovori o razmjeni nekretnina, zaključenih od početka ratnih dejstava do potpisivanja Dejtonskog sporazuma, između ugovornih strana, koje nisu boravile u mjestu u kojem je vlasništvo njihovih nekretnina, odnosno izbjegli sa prostora Federacije BiH u RS i obratno, proizvode pravno dejstvo, odnosno da li ostaju na snazi?
Hvala lijepa. Vaša primjedba jeste na mjestu što se tiče poslovničke. Podudara se sa primjedbom gospodina Lagumdžije, predsjedavajućeg Savjeta ministara i mi ćemo za iduću sjednicu, pošto ćete vi pismeno dostaviti prethodna pitanja, blagovremeno uputiti Savjetu ministara i učiniti rad Parlamenta efikasnije. Gospodin Spasojević Zoran.
Gospodine predsjedavajući i drage kolege, ja sam izašao da postavim jedno poslaničko pitanje. Da li može Ministarsko vijeće BiH finansijski pomoći oko projekta kanalizacije grada Bijeljine? 20
Hvala lijepa. Gospodin Željko Bilbija.
Poštovana gospodo, evo jedno kratko pitanje za Ministarsko vijeće, na koje će, vjeorvatno, odgovor dati Ministrstvo za izbjegla i raseljena lica a pitanje glasi: Da li građani BiH, koji su 1991.godine izbjegli iz Slovenije,imaju prvo na povrat stanarskog prava Sloveniji. Npr. nosilac stanarskog prava u stanu či je vlasnik vojno- stambeni fond bivše JNA?
Gospodin Tihomir Gligorić.
Gospodine predsjedavajući, zamjenici, kolege poslanici, ministri, gosti, evo ja bih uvažio ovo što je govorio poslanik Jovanović i predao bih jasno, čitko napisano ćirilicom moje poslaničko pitanje.
Hvala gospodinu Gligoriću na vrlo pozitivnom primjeru. Pošto je poštovao Poslovnik i imamo još jednog prijavljenog poslanika, to je gospodin Kulenović Salih.
Poštovani predsjedavajući, uvažene koleginice i kolege sve vas pozdravljam. Prije postavljanja ovog mog pitanja, prvo da se zahvalim Kolegiju koji je, usvojio ovaj moj prijedlog, vezano za poslanička pitanja, da se prebace na početak sjednice, jer, zaista, ono nije baš bilo dobro, s obzirom da smo bili po prilično umorni na kraju. Danas ću se držati Poslovnika i onoga što maloprije gospodin Lagumdžija reče. Ja ću striktno postaviti pitanje a odnosi se na povratak, dakle, Ministarstvu za izbjegla i raseljena lica. Kada će nas resorno ministarstvo detaljno informirati o tome, kako i na koji način se provodi proces povratka? Kako se provode imovinski zahtjevi, kao i odluke OHR-a u vezi s tim. Evo ja san napisao. Računam da ćete moći pročitati.
Da li ima još poslanika koji se javljaju za riječ? Izvolite.
Dame i gospodo, ja nemam novih pitanja. Moje pitanje, kada ću dobiti odgovor na već dva puta postavljeno pitanje? Hvala.
Gospodin Franjo Majdandžić. 21
Poštovano Predsjedništvo, poštovani zastupnici, dame i gospodo, ja bih postavio jedno životno pitanje, da se pripremi za iduću sjednicu. To je, ono što je najvažnije za nas, ono kako narod kaže, od čega se živi. Stanje privrede, zapošljavanja, pretvorbe, .. stranog kapitala itd. Dakle, osnovne te parametre da imamo i da se i mi nekako znamo odgovornije i, ja bih rekao, odlučnije ponašati o svemu tome. Danas samčitao u novinama da je na području drugog entiteta na području RS da se ... strana ulaganja zbog nekooperativnsoti, zbog tih problema, to pogađa cijelu državu, da dobijemo, kažem, ako je to sve tako, nažalost, da dobijemo takve odgovore i da nekako pratimo i mi ta zbivanja i te probleme i da pokušamo ... hvala.
Molim vas da vaše pitanje dostavite službi pismeno napisano sad ili poslije. Gospodin Marko Amidžić.
Gospodo predsjedavajući, obraćam se vama sa pitanjem, možda u vidu prijedloga ili sugestije. Imam utisak da, ovakav tip rasprave na Parlamentu, često otvori ne slaganje i razlike među nama zastupnicima. A davno sam naučio da je 90% ne slaganja među ljudima, stvar ne znanja i ne razumijevanja. Zato delegiram prijedlog Kolegiju doma da se pitanja koja nisu izravno upućena izvršnoj vlasti ili Predsjedništvu BiH, adresiraju na grupe zastupnika iz izbornih jedinica BiH i da mi sa tog terena skupimo prave informacije i stanja. Ja se stavljam, evo na raspolaganje da donesem pravu informaciju iz Posavskog kantona, o stanju obrazovanja, s obzirom da pripadam, da dolazim iz izborne jedinice broj V. Znači, smatram da bi na taj način odgovorili našoj zastupničkoj ulozi, bili bi tamo na terenu, uvezivali sveukupno stanje i onda dobili i mišljenje grupe zastupnika sa tog terena, da se ne bi politiziralo sa praktičnim životom i problemima.
Hvala i vama. Kolegij se brzo konsultovao i konstatovao da to, vaš prijedlog nije u skladu sa Poslovnikom, ali je vaša inicijativa da uspostavite što veći i što bolji dijalog između poslanika sasvim korektna i to je van Poslovnika i mi kao Kolegij će vas u tome postaći i pomagati u okviru svoje nadležnsoti. Hvala lijepa. Ima li još prijavljenih? Nema. Konstatujem gospodo poslanici da smo od predviđenih do 60 minuta, iskoristili 50 minuta i da smo, ipak, racionalni i da je ova tačka dnevnog reda završena. 22 Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda. Ad.3. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama zakona o izbjeglicama iz BiH i raseljenimlicima u BiH Izvještaj Komisije Kolegija ste dobili. Kao što ste vidjeli, Kolegij nije postigao saglasnost o Prijedlovu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izbjeglicama iz BiH i raseljenim licima u BiH. Sada je na nama da se Dom izjasni, to je prema članu 65.stav 4. Ja mislim da ne trebamo podsjećati poslanike, već da trebamo prići izjašnjavanju. Prema tome, pozivam poslanike da se izjasne. Ko se javlja za riječ? Nema ovdje riječi. Nema rasprave gospodine Cuplov. Samo glasanje, ali nećemo voditi rapsravu, jer ne možemo prema Poslovniku voditi raspravu. Ja vas molim da uvažimo zahtjev kolege Cuplova da se obrati, da prstupimo poslovničkoj proceduri.
Dozvolite, da na izvjestan način ovo komentiram i ako nije predviđena rasprava, jer nemam namjeru raspravljati, ali samčlan komisije koja je bila nadležna za ovu problematiku i želim reći da je ovaj izbještaj, zapravo je, ekvantantan primjer, načina na koji ne usvajamo zakone koji su od vitalnog interesa za državu BiH. Vraćanje ovog zakona u redovnu proceduru našimglasanjem a vrlo je realno pretpostaviti da neće ponovo dobiti entitetsku većinu i mi zapravo, izuzetno važnu oblast vraćamo mjesecima unatrag. Amandmane koje je komisija, či sam ja član, predložila, imali smoza cilj da poboljšaju kvalitet predloženog zakona u segmentu održivog povratka. Mi smo ljudi koji su obišli teren i razgovarali i vidjeli u kojim uslovima ti ljudi žive. Ja vas lijepo molim, ako postoji takva mogućnost, znači pitam, vrlo bih rado iskoristio svoju poslaničku mogućnost da tražimpauzu i da pokušamo usaglasiti na nivou predsjedavajućih klubova ovu problematiku. Možda na ovaj način da pokušamo spasiti ovaj zakon. Ako je to moguće?
Hvala lijepo. Prvo da vidimo svaki klub ima pravo da traži pauzu do 30 minuta, da se vratimo našem problemu, ja vas molim, pročitat ću član 65. stav 4. Ako Kolegij ne uspije postići saglasnost, ili ako postigne saglasnost sa novim rješenjem koje nije bilo predmet glasanja u Domu, odluku će donijeti većina ukupnog broja poslanika koji su prisutni i koji glasaju, uz uslov da glasovi poslanika protiv ne sadrže dvije trećine ili više poslanika izabranih iz svakog entiteta. Prema tome, mi smo na kraju svih mogućnosti. Mi se moramo izjasniti. Ako zakon prođe, onda taj problem ne postoji, ako zakon ne prođe, dakle, ne dobije potrebnu većinu, nema nikakvog problema da Savjet ministara pripremi novu varijantu Ministarstvu za izbjegla i raseljena lica. Pretpostavljam da su spremni da pripreme novu varijantu i da je odmah puste u proceduru. Ali, vas molim da ne vodimo raspravu, jer rapsrave po ovome prema Poslovniku nema. Izvolite kolega 23 Cuplov, ali zaista, izlaz postoji u ovome što sam rekao. Da oni povuku ili da Vijeće ministara povuče prijedlog pa pripremi za narednu sjednicu.
Ja samo vas želim podsjetiti da smo mi, inače, ovo raspravljali u 7.mjesecu i da ste vi kao predsjedavajući bili dužni u roku tri dana sazvati Kolegij u tom smislu i da mi već imamo proceduralnog kašnjenje. Kad se držimo procedure, to nije dobro. U tom segmentu, sugeriram Vijeću ministara da u slučaju negativnog ishoda glasanja, koristi poslovničku mogućnost, hitnog upućivanja na raspravu novog prijedloga, znači hitne rasprave u smislu člana 104. ili možda čak člana 105. Da ste zajedno sa mnom bili u drinskom kraju ili u istočnoj Hercegovini, onda biste znali zašto insistiram na tome da se to jako, jako ubrza. Ljudi žive u šatorima u nemogućim uslovima. Morate znati da je to vrlo, vrlo urgentna situacija, ide zima i ja bih volio da se ovo ubrza svakako.
Hvala lijepa. Gospodin Brka, ali ja vas molim, nema rasprave da izađemo iz ovog problema. Izvolite.
Ja, kako znate, predsjednik sam te komisije o kojoj govori gospodin Cuplov. Ova komisija, zaista,pokušava da radi i da unaprijedi rad i ovog parlamenta i stanje na terenu. Mi ćemo, nadam se ako Bogda, iduće sedmice vama pripremiti izvještaj sa našeg posljednjeg puta po BiH. Gospodin Cuplov odlično zna šta govori i znam i ja. Ja sam maloprije ovdje rekao da će ovo biti problem i da će, nažalost, danas biti odbijeno. Odbijeno zbog toga što se Alijansa ne slaže. Nema konsenzusa u Alijansi. Evo mi smo opoizicija. Mi podržavmao ovaj zakon. Ovaj zakon treba građanima BiH. Za što Alijansa ne može, ako je Alijansa sjesti pa kazati hajmo izglasati zakon. Ovo što predlaže Cuplov pauzu. Uzmite gospodo iz Alijanse svi pauzu.Evo mi ćemo glasati za zakon. Ovaj zakon, ko želi građanima BiH dobro, ovakav sa ovim amandmanima treba da bude izglasan. Što šutite gospodo iz Alijanse? Kažite nećete da za građane BiH da usvojite pravi zakon. Mi smo u komisiji radili i komisijski i na terenu. Znamo stanje. Znate i vi stanje, ali nemate konsenzusa među sobom, nažalost. Uzmite vi iz Alijanse i sastanite se vi.
Hvala lijepa. Za riječ se javio zamjenik predsjedavajućeg gospodin Ljubić.
Uvaženi predsjedavajući, uvaženi zastupnici, da ne bi bilo zabune, mi smo radili sukladno Poslovniku i nastojali smo usuglasiti ovaj tekst zakona. Obzirom da se radi o vrlo bitno i važnom zakonu. Ja vam mogu reći da ću ja i ovaj zakon podržati ako bude na glasanju. Meni nije važno da formalno prođe čin glasanja a da nemamo zakona. Ja bih s toga predložio Vijeću ministara, obzirom da se radi o vrlo bitnom zakonu, koji vidim podržavaju svi klubovi, radi se o pitanju finansijske prirode o 24 potrebnim finansijskim sredstvima za provođenje ovog zakona. Ja mislim da nema ni jednog čovjeka koji je protiv duha onog amandmana koji je bio da se ljudima osigura otrošačka korpa u odnosu na ono vrijeme od šest mjeseci. Ja predlažem, ako je rješenje, da Vijeće ministara skine ovaj zakon sa glasovanja privremeno, da u pauzi ili u pauzi do narednog zasjedanja do 24.mi ništa ne gubimo. Lošija će poruka biti ako mi taj zakon odbijemo, pa jednostavno ništa nas ne košta da taj zakon povuče se da Vijeće minsitara sa poslaničkim klubovima pokuša naći jedna prihvatljiv tekst, da možda u okviru potrebitih fin. sredstava, jer je ovdje potrebno i entiteta, kantona, sredstava, da jednsotavno pokušamo naći zadovoljvajuću formu. Znači, da ne glasamo o ovom zakonu, da jednsotavno pređemo na slijedeću točku da dobijemo danas, ako je moguće danas izvještaj Vijeća ministara, ako ne da to bude 24.naše naredno zasjedanje. Mislim da bi do toga trebali učiniti taj napor i pomoći usuglsiti tekst. Evo, ja bih volio da Vijeće ministara se, možda, očituje, da bi to bilo rješenje ili pokušaj iznalaženja rješenja. Toliko.
Hvala lijepa. Izvolite predsjedavajući Savjeta ministara.
Prvo, ja mislim da je i u ovom parlamentu i u bosanskohercegovačkoj javnosti se, već dovoljno se pravilo političkih kalkulacija i političkog manipulisanja sa povratkom izbjeglica i nema potrebe da jedni druge u to uvlačimo sada u slične situacije i da kao rezultat bude ne izglasavanje ovakvog zakona. Da podsjetim one koji se ne sjećaju, da javnost zna o čemu se radi.Spor između Vijeća ministara i ljudi koji su predložili neke amandmane vas gospodine Brka je, samo u činjenici da amandman koji ste vi predložili, je amandman sa kojim se pokušava stvoriti finansijska obaveza zakonom, za koji svi odlično znamo da ne postoje sredstva. Dakle, niko ne spori da se trebaju, da tako kažem odgovarajuće nadoknade naći i pomoći ljudima, međutim, ako hoćete ozbiljno da raspravu vodite, amandman koji ste vi predložili je amandman kojim se nameće obaveza ovom parlamentu za koji mi znamo da nemaju pare. Može se napraviti vrlo jednsotavna kalkulacija i vidjeti koliko je to. Kad vidite koliko je to onda ćete vidjeti da je to više nego kompletan budžet, koji je namijenjen Ministarstvu za izbjeglice i ljudska prva, zato ja predlažem., ako hoćete da vodite ozbiljnu rapsravu o tome. Predlažem da se mi kao Vijeće ministara očitujemo o ovome, da ostavimo ovo za kasnije, za sljedeću sjednicu i da vam do tada stavimo pred ovaj parlament sa vrlo jasnim kalkulacijama i da ne zavaramo ljude, jer nemojte vi ovdje preko nas prviti neku psihozu po kojoj ko biva sad je ovdje neko dobročinitelj podijelio bi ljudima pare, pa ima ne znam ministar Zubak, ili Vijeće ministara, Lagumdžija, Mihajlović već i Alijansa koja to neda. Radi se samo o tome šta mi možemo da podnesemo, ništa drugo. Predlažem da na taj način razgovaramo. Hvala lijepa. Ja vas molim, ja sam u ime Kolegija zamolio da ne otvaramo raspravu, jer prema Poslovniku nema rasprave. Ja vas molim da ovu tačku dnevnog reda privodimo kraju. Gospodine Brka, vi ste tražili riječ. Ja vas molim da poslije vas više niko ne traži riječ i da idemo kraju da ne otvaramo raspravu, jer prema Poslovniku nema rasprave. Izvolite. 25
Ja znam odlično kakav sam amandman dao i kakav je amandman usvojila komisija. Ovo je tačno što kaže gospodin Lagumdžija, zato i traži se i treba kazati ljudima da će dobiti sredstva, a ne obećati im oblake. Ja tvrdim da se ta sredstva mogu naći, ja tvrdim. Ako ministar ne može da nađe sredstva neka da ostavku. Izvinite gospodo, sredstva se mogu naći. Ja tvrdim da se mogu naći a druga je stvar ako neko neće da to riješi. Ja znam i kako se opstruirala stvar da se ne daju sredstva. Ja sam u toku da je prethodna vlast bila ugovorila jednu dobru svotu para, ali je tamo otišla delegacija potpuno nakaradna otišla delegacija. Ja znam da se mogu obezbijediti sredstva. Druga je stvar ako ih neće neko obezbijediti.
Hvala vam lijepa. Kolegij ima prijedlog a to je sljedeće. Pozivamo pauzu od 10 minuta da razgovaramo sa šefovima klubova, predsjedavajućim Savjeta ministara a poslije toga ćemo primijeniti Poslovnik, ako se ne dogovorimo član 65.stav 4.potpuno jasan. Molim vas odmah šefovi klubova i predsjedavajući Savjeta ministara i resorni ministar da se sastanemo ovdje i za 10 minuta nastavljamo sjednicu a to je gospodo u 13 časova i 35 minuta. Hvala lijepa. [[PAUZA]] Obvljene su konsultacije Kolegija, šefova klubova i Savjeta ministara. Nije postignuta saglasnost i mi bi trebali pristupiti glasanju. Član 65. Poslovnika. Tražite riječ gospodine ministre? Izvolite.
U ovoj vrlo kompliciranoj situaciji, na sastanku koji smo imali, ... ja ću to u ime Vijeća ministara priopćiti. Gosodin Lagumdžija je, inače, objasnio zbog čega mi zakonski tekst ne bi mogli prihvatiti ovakvu odredbu, ali s druge strane konstatujem da bi mogli posebnom odlukom Vijeća ministara u proračunu za narednu godinu predvidjeti i osigurati sredstva za socijalnu pomoć povratnicima u prva tri mjeseca u njihovog povratka u prijašnje domove. Tom odlukom bi se i zadužilo i Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice da utvrdi kriterije i način kako bi se ta socijalna pomoć distribuirala povratnicima. Mi se nadamo da ćemo pronaći sredstva u proračunu i ako bude potrebno odreći se onog dijela koji je namijenjen za potrebe obnove, da bi osigurali ova sredstva za socijalnu pomoć. Toliko.
Hvala lijepo gospodine ministre. Idemo na glasanje. Molim vas da se spremite za glasanje. Ko je za prijedlog zakona? Hvala. Ko je protiv? Hvala. Ko je suzdržan? Hvala, molim vas izvještaj. Prisutno 39 – za 22 protiv 10 – suzdržano 7. 26 Prelazimo na glasanje po entitetima. Ko je protiv iz Federacije BiH? Ko je protiv držimo se Poslovnika, ko je protiv iz Federacije BiH? Hvala. Ko je protiv iz RS? Molim vas, konstatujem da je od, kad smo glasali protiv iz Federacije BiH nije glasao niko. Ko je protiv iz RS glasalo je 10 poslanika. Prema tome, zakon nije donešen. Shodno članu 65.stav 4. Poslovnika. Prelazimo na tačku 4. Ad.4. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnsoti o prijedlogu zakona o međunarodnom i međuentitetskom drumskom prevozu Izvještaj o usaglašavanju ovog zakona ste, takođe dobili. U skladu sa članom 65.tačka 3. Poslovnika predstavničkog doma,obavještavam vas da je Kolegij postigao saglasnost o Prijedlogu zakona o međunarodnom i međuentitetskom drumskom prevozu. S obzirom nato, prelazimo na drugo čitanje, shodno Poslovniku Predstavničkog doma. Izvolite, dakle, rasprava o amandmanima. Izvolite gospodine Banjac. U redu gospodine Banjac vaš prigovor je, gospodine Banjac vi ste u pravu. Mi ćemo sad da vidimo. Imamo dvije alternative. Ili ćemo proširiti dnevni red, ili ćemo to ostaviti za narednu sjednicu. Tako je, to je prema Poslovniku. Potpuno ste u pravu i to nije sporno. Sad ćemo da vidimo koje je raspoloženje u Predstavničkom domu. Gospodo poslanici, ako niste pripremljeni ni voljni da danas idemo na raspravu o amandmanima, onda bih predložio da ne proširujemo dnevni red i da to ostavimo za slijedeću sjendicu Predstavničkog doma. Da li postoji saglasnost po tome? Da li trebamo glasati? Da li ima neko protiv ovog prijedloga? Nema. Konstatujem da je to ostavljeno za narednu sjednicu Predstanvičkog doma, shodno utvrđenom dnevnom redu danas, jer je danas bio izvještaj komisije. Hvala lijepa. Prelazimo na 5. tačku. Ad.5. Prijeldog zakona o industrijskom vlasništvu u BiH – prvo čitanje Podsjećam, Prijedlog zakona, upućen je poslanicima 29.juna 2001.godine. Mišljenje Ustanvo-pravne komisije upućeno je poslanicima 6. jula. Nadležna Komisija za finansije i budžet, dostavila je izvještaj koji je upućen poslanicima 8.avgusta 2001.godine. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u skladu sa članom 95. Poslovnika. Da li se Komisija želi obratiti Predstavničkom domu? Ako ne, idemo sa rasprvom. Izvolite, ko se javlja za riječ? Ako nema prijavljenih za raspravu, idemo na postupak izjašnjavanja prema članu 95.to se odnosi na prvo čitanje. Za riječ se javio gospodin Bilbija.
U ime kluba tražim jednu kratku pauzu od 10 minuta, koliko je moguće, ili ako je bolje da napravimo sad i pauzu za ručak.
Hvala lijepa gospodine Bilbija. Prema Poslovniku svaki klub ima pravo da traži pauzu od 30 minuta i o tome se ne glasa. Imam jedno pitanje. Sada je 14 časova. 27 Da li se slažete da napravimo malo dužu pauzu, pauzu za ručak i da nakon toga nastavimo sjednicu? Da li postoji saglansost? Gospodo poslanici, predlažem da onda nastavimo sjednicu u 12:40 minuta. Je li dovoljno vremena? Hvala lijepa. [[PAUZA]] Stali smo na tački 5.koja glasi Prijedlog zakona o industrijskom vlasništvu u BiH - prvo čitanje. Imali smo pauzu i predlažem d aodmah nastavimo. Otpočeli smo raspravu o prijedlogu zakona. Izvolite, ko se javlja za riječ. Gospodin Bilbija je tražio pauzu. Izvolite.
Prijedlgo kluba či sam ja predsjednik je, da danas praspravljamo o osnovnimprincipima, dakle, u prvom čitanju, ali da se ne izjašnajvamo o principima. Dakle, u međuvremenu da ministatrstva resorna entitetska izvrše dogradnju principa, tako da bi na narednoj sjednici glasali o prvom čitanju, dakle, da samo ostavimo glasanje o prvom čitanju i nakon toga da odmah idemo na drugo čitanje. Hvala vam.
Hvala lijepa. Idemo dalje sa raspravom. Ko se javlja za riječ? Izvolite. Ako se niko ne javlja za riječ, imamo prijedlog kluba koji predstavlja gospodin Bilbija. Prema Poslovniku, trebalo bi glasati o prijedlogu i ako se prijedlog ne prihvati, onda bi glasali o tome, o neophodnostima i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Molim vas, ja bih vas zamolio da se izjasnimo o prijedlogu kluba koji predstavlja gospodin Bilbija. Ako to ne prihvatimo, ako to ne prođe,onda bi išlo na izjašnjavanje po članu 95.stav 1. Čuli ste prijedlog gospodina Bilbije. Mislim da ne treba da ga ponavljam. Stavljam na glasanje. Ko je za pomenuti prijedlog? Molim službu da utvrdi broj glasova. Ko je protiv prijedloga, koji je iznio gospodin Bilbija? Hvala. Ko je suzdržan? – 2 Samo malo da vidimo rezultate pa ću vam dati riječ gospodine Banjac. Prisutno 36 – za 12 – protiv 21 – suzdržano 3. Prema tome, prijedlog nije dobio potrebnu većinu. Izvolite gospodine Banjac.
Poštovane koleginice i kolege, ne bih intervenisao, nego me nešto čudi. Ja sam mislio da ovdje stvarno postoji puno volje da se donese zakon. Mi umjesto da pristupimo jednoj takvoj poslovničkoj mogućnosti, mi se od takve poslovničke mogućnsoti oglušujemo. U Poslovniku član 95. stav 3. omogućuje da se, umjesto da se glasa o principima da se zakon vrati, ako se ima osjećaj da principi neće proći, kako bi komisija to dogradila a mislim da postoji osnov za dogradnju da se dva resorna entitetska ministarstva dogovore o spornim stvarima i da zakon prođe, a koliko vam je poznato gospodo, u skladu sa članom 95.stav 1.ukoliko se odbiju principi, smatra se da je zakon odbijen i kao da nije ni bio u proceduri. Stvarno, da li 28 je ovdje stalo jednom broju ljudi da zakon se odbije i da ne bude donešen? Hajde da dogovorimo to. Ne vidim ni jedan razlog da ne dogovorimo da zakon prođe. Mislim da stvarno postoji mogućnost da zakon prođe. Prvo, niko neće da učestvuje u diskusiji. Drugo, osjeća se da zakon ima problema sa principima jer je jedan klub izrazio sumnju u to. Zbog čega mi to ne ispoštujemo tu poslovničku mogućnost i jedan zakon spasimo u proceduri. Ja vas pozivam da to uradite.
Hvala lijepa. Zamjenik predsjedavajućeg gospodin Sead Avdić.
Dame i gospodo, koleginice i kolege poslanici, Zakon o industrijskom vlasništvu je u duhu i u saglasnosti sa Bijelom knjigom tzv. koja predviđa prilagođavanje BiH u 24 oblasti prema standardima Evropske zajednice. Industrijsko vlasništvo, apsolutno ne, jednsotavno ne dotiče suštinska bitnija pitanja u smislu nekih političkih kontroverzi ili mogućnosti nejgovog odbijanja. Druga stvar, nemamo zahtjev ni jednog resornog ministarstva da se postavlja potreba za usklađivanjem stavova dva ministarstva oko ovog zakona. Tri, da smo mi stvarno dužni, jednsotavno u svaki put konsultirati entitetske instrumente, odnosno vlasti kao što su entitetske vlade ili entitetska ministarstva da bi dobili saglasnost za poneki zakon. Znači, uvodimo na mala vrata jednu novu proceduru, kojaće namo težati i nema šanse da dobijemo rezultat koji je očekivan od nas, a to znači da usvajamo zakone. Kome stvarno može smetati Zakon o industrijskom vlasništvu, koji je naprvljen po posljednjim standardima evropske zajednice. Hvala lijepa.
Hvala lijepa gospodine Avdiću. Gospodin Stokić.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, ako je naš klub već izrazio rezervu, najavu gospodina Bilbije od malo prije, znači da postoje razlozi, postoje objektivni razlozi zbog čega mi u ovom trenutku ne možemo da podržimo taj zakon. Međutim, ako postoji poslovnička mogućnost da se zakon ne odbije,nego da se jednsotavno ta procedura produži do slijedeće sjednice, da se ostavi prostora da se resorna ministarstva konsultuju, da se međusobno usaglase. J ane vidim razloga, ako je, zaista, taj zakon toliko bitan a jeste i ako postoji dobra volja kod većine nas da se taj zakon usvoji, zbog čega ste vi onda protiv? Nema logike. Ako je zakon bitan, ako želimod a ga podržimo, a fali samo još malo da bi taj zakon bio usvojen, zbog čega nema dobre volje od svih vas da se prihvati ovaj prijedlog gospodina Bilbije. Da se ostavi mogućnost da se redosrna ministarstva o svemu dogovore, a ima spornih stvari. Prema tome, nije to baš tako jednsotavno, moramo svi uložiti, ako želimo krajnji rezultat. Moramo svi uložiti dovoljno napora da bi na kraju imali taj zakon. Prema tome, gospodo ne možete tako ultimativno tražiti od nas da 29 odustanemo od svojih primjedbi a vi ste kao ti koji želite da zakonp rođe, a glasaste protiv. Prema tome, imate još vremena da se predomislite, ako, zaista, imate dobru namjeru da ovaj zakon bude usvojen. Hvala.
Kolegica Emina Zaćiragić. Izvolite.
Pozdravljam sve prisutne. Ja sam shvatila prijedlog kluba poslanika iz RS da mi imamo tri čitanja. Molim vas lijepo, nije lijepo nekakvim govorničkim vještinama dovoditi nas u zabludu. Bio je prijedlog da raspravljamo o principima što je normalno kod prvog čitanja, ali da to ne bude opet prvo čitanje,nego samo principi pa da se na sljedećoj sjednici raspravlja o prvom čitanju. Poslovnik ne predviđa tri čitanja, molim vas lijepo. Uz prvo čitanje ide i glasanje o principu. Kad sam glasala protiv, glasala sam protiv tri čitanja i neka se klub opredijeli. Hoće li tražiti odgodu za slijedeću sjednicu ovog teksta ili će glasti za tekst, ili će stavljati amandmane, ali smo doveli u zabunu, mnogi smo bili u zabuni oko tog prijedloga. Prijedlog nije bio jasan. Predloženo je da mi nešto raspravljamo da to ne bude prvo čitanje, pa da prvo čitanje bude na idućoj sjednici pa onda opet drugo čitanje, znači tri čitanja. To nema uporište u Poslovniku.
Krivi navod, izvolite.
Ako ima potrebe, ako neko nije razumio, ja ću ponoviti. Ja sam lijepo čekao da danas raspravljamo o principima. Na sledećoj sjednici samo da glasamo o prvom čitanju. Znači tražio sam odgodu da danas ne glasamo a da na sledećoj sjenici glasmao samo uprvom čitanju i odmah da prijeđemo na drugo čitanje. Prema tome, to nisu tri čitanja, to su i dva glasanja i dva čitanja, a u međuvremenu da se dograde principi.Ako neko nije razumio može tražiti stenogram.
Gospodine Malkiću,nije vrijeme za glasanje. Boro Bjelobrk je tražio riječ.
Tružit ću se da ne odgonetam šta sam mogao naslutiti slušajući objašnjenja koja se zalažu da danas rapsravljamo ko bi va o principima a na sljedećem zasjedanju da se izjašnjava. Rad sam uvažene kolege predlagači da čujem prijedlog vaših novih principa, ja sam spreman i ole dobro za BiH da danas dignem ruku da tražimo od osnovnog predlagača da nam izmijeni zakon o tom kontekstu, uključujući i naše amandmane. Moram priznati da nisam sklon da se odazovem onoj vrsti apela da moramo nekome vjerovati. Vjerovat ću nekom kad podnese dobre argumente za promjenu zakona. Pozivam vas da nastavimo u skladu sa Psolovnikom, s uvažavanjem ću punim saslušati moje kolege, koje vjerovatno imaju inovacije u odnosu na predloženi tekst. Vrlo sam rad da se založim za punu kooperativnost da 30 dođemo do bolje verzije teksta. Do toga možemo doći tek kad otvorimo raspravu. Nisam spreman da vam vjerujem ...
Ne vidim razlog, za što kolega Bilbija u ime kluba traži odgađanje,iz razloga što nisu naveli razloge, odnosno principe koje ne prihvataju eventualno pa da se prolongira da ne bi zakon propao u cjelosti. No, međutim, postoji poslovnička mogućnost za sledeće čitanje, oni eventualno pripreme amandmane i da se glasa o amandmanima a ne da odgađamo do u nedogled, iz razloga što smo mi ovaj materijal zaprimili 18.6. a sad je 9.10. i već četiri mjeseca ga držimo u nekakvoj proceduri ali izvan procedure.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ja sam izašao da kažem u vezi sa ovom tačkom dnevnog reda, da smo mi na komisiji poodavno imali predstavnika ministarstva, koji nam je objasnio suštinu ovog zakona i čini mi se da smo raspravljali tamo o nekim principima i da smo taj zakon, odnsono ovaj tekst kakav je danas na našim klupama prihvatili kao komisija. Ne vidim razloga da se i danas ne govori o principima, onako kao što je trebalo da bude i da jednostavno sa ovom prvom fazom zavšrimo danas. Dakle, jesam zato da se raspravlja o principima, jesam da se ovaj zakon prihvati. Ni u kom slučaju nisam zato da, kao što neko maloprije reče da jedan zakonski akt, odnosno njegov nacrt tri puta čitamo. Hvala.
Poštovano Predsjedništvo, poštovani poslanici, dame i gospodo, ja ću kratko, mislim da ovo možemo razmatrati onako kako mi znamo kako će se raditi i kako nam kaže Poslovnik. Imamo prijedlog, imamo mišljenje predlagača, imamo i druge ocjene toga a znamo i potrebu toga. Ja kao čovjek koji sam nekako vezan za tehniku, zaista znam što je to i od koje važnosti i potrebe da se to usvoji i da se razmotri. Ne možemo zaobići ono kako je Poslovnik propisao, konkreno članak 95.itd. znači razmatramo o prvom pitanju Prijedlog. Daju se izmjene i dopune koje se mogu dati i ide se poslije na drugo čitanje, gdje se još uvijek mogu dati jasni prijedlozi u vidu amandmana. Ja imam utisak da mnoge kolege nisu u stanju sada dati, da daju nekakve prijedloge itd. ali imaju opet šansu u drugom čitanju. S druge strane ja bih molio Predsjedništvo koje predsjedava, po meni je trebalo dati prvo na glasovanje ovaj prijedlog a onda prijedlog kolege. Hvala.
Hvala na dobrim namjerama. To je naš novi poslanik koji je sasvim dobro savladao Poslovnik. Hvala vam lijepo. Ko se dalje javlja? Molim vas bez dobacivanja. Idemo dalje. Ko se javlja za riječ? Gospodin Amidžić. Izvolite. 31
Gospodo predsjedavajući, kolege zastupnici, Poslovnik o radu Doma treba da bude uvjet sigurnosti, normalnoj funkciji Doma, da osigura da mi uradimo posao, na način kako smo to u ovom dokumentu zapisali, ali ne mora biti predmetom igre riječi da li je to dva-tri čitanja itd. Ja razumijem, mislim vrlo jasno da se ovdje radi o osporavanju principa i ustavnog osnova o ovom zakonu. Znači, jedan klub dovodi u pitanje temelj od koga je pošao zakon. Možemo mi sada raspravljati o tome koliko hoćete da li ćemo se izjašnjavati ili nećemo. Ali, klub je to izrazio, znači kao nespremnost da podrži ovaj temelj ustavni koji je dat. Ako se tome pridružuju još neki klubovi iz entiteta, ovaj će zakon doživjeti sudbinu da neće proći u prvom čitanju. Znači, da ćemo mi njega, realno, danas odbiti i danećemo o njemu uopće rasprvljati i samo ćemo izgubiti vrijeme, izdangubiti kako se kaže. Da li je bolje razvijati i njegovati i metod komunikacije na relaciji ovaj parlament i parlamenti entiteta, a i to je Ustavom omogućeno pa da dođemo do mogućeg rješenja potrebitog zakona, ili je bolje da mi ovo dovedemo do svršenog čina, ja ne znam, ali ja tako razumijem suštinu ove rasprave. Ako klub koga je kolega do mene ovdje predstavio osjeća da bi se u dodatnoj komunikaciji do naredne sjednice moglo doći do popravke tih principa i osnova koji bi osigurali nama da donesemo jedan zakon ovog sadržaja, onda mislim da bi bilo bolje nego ići sa polemikomkoja će dovesti do toga da zakon ni u prvom čitanju neće biti usvojen, pa izvolite. Toliko, znači, predlažem da se mi odredimo šta bi mogla biti sudbina ovog prvog čitanja. Ako mu je sudbina da ono danas padne ja nisam za takvu varijantu, a ako je sudbina da započnemo raspravu, koja bi omogućila da dođemo do zakona, to bi bilo po meni konstruktivnije. Hvala vam.
Uvaženo Predsjedništvo, poštovane kolege, ja se izvinjavam kolegama iz Ustavno-pravne komisije što ću ponoviti ovdje pred Parlamentom, ono što sam govorio i na Ustavnoj komisiji. Ujedno, želio bih da ukažem za što nama ne polazi za rukom da donesemo zakonske propise, za koje ocjenjujemo da su potrebni BiH. Jedan od tih propisa je i ovaj zakon, ali budite uvjereni ne u ovakvom obliku. Ja sam čuo ovdje kvalifikaciju da je ovo ša... zakon. Gospodo, pročitajte u obrazloženju a vidite on i nije toliko loš koliko su ostali zakonski projekti koji se dostavljaju pred ovaj parlament, a nije loš u onom makar dijelu koji se odnosi nap ojedine formualcije, ne svojom suštinom, iz razloga što jeo vo prepisani zakon bivše Jugoslavije. To se u obrazloženju tkao i kaže. Prema tome, on nije savremen, odmah da budemo jasni. Ali, glavni problem je, što neko uporno pokušava, a taj neko u ovome slučaju je Savjet ministara, jer ovo je prijedlog od Savjeta ministara, da prejudicira stvari i da ustavni osnov za donošenje zakona traži tamo gdje to, zaista, nije potrebno da traži, makar u ovim slučajevima, pa se kaže tamo u obrazloženju da je ustavni osnov za donošenje ovog zakona član 3. Ustava, a član 3. Ustava definiše spoljnu politiku. Prema tome, ovaj zakon nema ništa sa spoljnom politikom, u smislu spoljne politike koja je definisana Ustavom, pa kada gospoda predlagači nerijetko pokušavaju da to obrazlože, kažu kako nema, jer ta prava koja se zaštićuju mogu biti korištena i u inostranstvu pa to je sad, ali to zaista nema veze sa spoljnom politikom, to su nekakvi drugi odnosi itd. Gospodo draga, 32 Dejtonski propis i Ustav BiH, a mi bi trebali da poštujemo taj ustav,propisao je stvari vrlo jasno. Iz izlaganja gospodina Bilbije, a također, dosta puta izraženis tavovima i na Ustavnoj komisiji i na druge načine. Zaista se postavlja pitanje, da li dobro BiH žele oni ljudi koji krše taj ustav, žele naprviti nekakva rješenja, koja em nisu kvalitetna ni stručna a em ne mgou na takav način da idu dok postoji ovakav Ustav BiH. Pa vidjeli ste ovdje izraženu želju obadvije vlade entiteta da učestvuju na kvalitetan način u donošenju krovnog zakona o donošenju Zakona o industrijskom vlasništvu BiH, pa kada to hoće da učine i postoji ustanvi osnov zato, zašto gospodo to makar ne pokušate. Pa ne izbijete adut onima koji tvrde da bi se donio na takav način. Mi smo imali, ja sam tražio na Ustavnoj komisiji svoje izdvojeno mišljenje da se upozna ovaj parlament. Takvih stvari je npr. od Predsjedništva do Savjeta ministra, dobijamo nacrte zakona i obrazloženje da je osnov za donošenje tog zakona član 1. Uastava. Ja sam rekao niti je ta naša država toliko budalasta, niti je njen narod takav, da predstavnici nekakve stručne službe ispred najvećeg organa to stave u obrazloženje, jer gospodo od kako postoje ustavi, od prvog pa do dana današnjeg, uzmite bilo koju državu ili demokratsku ili koja je imala ustav pa da je negdje rečeno da se na osnovu člana 1. Ustava donosi nekakav zakon. To je, jednostavno, nemoguće. To je uvreda za tu državu od strane onoga ko je tako napisao. Ja to ne mogu, zaista, na drugi način tumačiti. Zbog toga i ja bih podržao ove pokušaje, da se, zaista, na jedan ustavom predviđen način, dođe dp željene forme ovog zakona, jer postoji volja. Ja bih zamolio, eto kao poslanik ovog parlamenta, jer sam se ogradio da ovaj eto ni toliko nije loš. Ali, kad vidite pojedine zakonske propise, koji dolaze pred Ustavnu komisiju, vjerujte da je mene sramota sramota kao poslanika, uopšte, da to pročitam, jer su ti zakoni, jednostavno, ne primjenjivi. Vidite, propisuju se kaznene odredbe, ne zna se ko će ih primijeniti itd. Daju je jednostavno rješenja koja ne mogu nikako provedena u postojećoj BiH, a onda pojedinci izađu i likuju se zaklinjujući se u BiH u državnu, pa kaže, evo vidite to je nama potrebno, to je neophodno itd. Vidite, imamo slučaj pa evo i ovdje, mada ovdje nije u drastičnom slučaju gdje kaže, ustavni osnov je Konvencija o ljudskim pravima i čak šta više kad smo davali tamo takvu primjedbu, onda kaže, zaštite Konvencije o ljudskim pravima se direktno primjenjuju. Jeste gospodo da to piše u izvjesnom smislu u Dejtonskom propisu, jer su tvorci dejtonskog potpisa htjeli da mi, zaista, primijenimo konvencije o ljudskim pravima, ali pitam ja sad tu gospodu,koja to predlaže, da li je moguće i da li postoji i jedan zakonski propis ili projekat u svijetu, koji je nastao tamo na osnovu konvencija o ljudskim pravima a ne pozivajući se na ustav te zemlje. Pa sam rekao tako. Mene jednom policija, ovdje kod sarajevske Vijećnice, policajac vrlo kulturno zaustavio. Znate kako je kulturno izdiktirao props, na osnovu koga sam, bio je sa mnom i poslanik Kovačević, vrlo kulturno me zaustavio, vrlo kulturno se pozvao na propis, na osnovu koga me treba da kazni itd. jer sam zaista napravio prekršaj, pa nije rekao na osnovu Konvencije o ljudskim pravima, ja vas kažnjavam, nego je rekao ja vas kažnjavam na osnovu zakona toga i toga Federacije BiH itd. Nemoguće je gospodo direktno primjenjivati konvencije o ljudskim pravima, nego se ona implementira kroz zakonske projekte jedne države, a mi možemo upozoravati, da pojedini zakonski propis nije u skladu sa Konvencijom o ljudskim pravima itd. Gospodo, u tome se nalaze problemi, za što ne prolaze pojedini zakonski projekti, koji su, evo da kažem, zaista, potrebni BiH. Zato što su nestručno napravljeni i zato što imamo non-stop silovanja i pozivanja na ustavne osnove koji ne postoje u Ustavu 33 BiH. Za što to, ako hoće, evo ja da ponovim ima ustanvi osnov, ... je sve ono što se dogovore entiteti prođe u nadležnost BiH. Evo hoće da se dogovore, mi im ne damo. Nego naturamo nešto što je neprovodivo, zaklinjući se u BiH i da ja ne ponavljam, valjda u želji, ne znam šta ću drugačije reći, u nekakvom pokušaju poništenja entiteta, ali na taj način vi ne možete poništiti. Gledaj, sa ovakvim radom, znate ko doprinosi rušenju BiH? Ovi što predlažeu. Kako će biti država ako ne bude imala nekoliko zakona, a na ovaj način neće imati ni jedan i nesta će je. Gledajte, ako država nema zakona, Osmane, nisam ja to rekao u smislu kome ćete vi možda protmačiti. Ali, gledajte država bez zakona ne može postojati. Ako igdje postoji vi kažite. Moja želja nije da je nestane, ali ako ne bude. Ako smeta ovo predsjedavajući vama što ja govorim, oduzmite mi riječ.
Ne, ne smeta mi, nego ćete izazvati nepotrebne rasprave.
Ma kakve nepotrebne rasprave čovječe, kakve nepotrebne rasprave. Ako je ovo nepotrebna rasprava, dakle, gospodo ja sam se ogradio, ja mislim da je potreban krovni zakon BiH u ovom smislu, jer znam šta to znači. Znam izvanredno. Vjerujte da znam i kako se pravi i da sam ga pravio bio bi stotinu puta bolji od ovoga. Ako vama smeta ova diskusija gospodine predsjedavajući, oduzmite riječ slobodno.
Neću vam oduzeti riječ.
Prema tome, da ja završim tu misao koju sam započeo, koja je možda nekima zasmetala, zaista ja ne znam da postoji država neka na svijetu, a BiH je država po Dejtonu, to ja ne sporim gospodo, ali ako nema zakona, kako će ona funkcionisati. Država bez zakona ne može funkcionisati, a evo mi nismo spremni ni sposobni kao ovaj parlament da usvojimo ovaj zakon. Ja sam to gospodine Brka u tom smislu mislio. Pa hajde, evo da dovršim ovu svoju misao. Bolje bi nam bilo da usvojimo nekoliko i čak ako i ne valjaju, nego da nemamo nikakve. Pa vas ja molim da iznalazimo, zaista, one načine, na kojih ćemo doći do tih zakonskih projekata a da ne ponavljam, ti načini su,zaista, sadržani u Ustavu BiH. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Mijatoviću. Za riječ se javio, je li replika? Izvolite gospodin Brka.
Vrlo kratko. Ne volim prijetnje sa govornice, ni reći poznato da će države nestati, a onda je bilo govora da će jednog naroda da će nestati. Neće nestati. Ali, ako je gospodin Mijatović dobronamjeran ovdje kad kaže da, hajmo donijeti zakon pa makar i ne valjao. Hajmo donijeti ovaj pa ćemo ga ispraviti, ako je to tako. Međutim, 34 ovo nije replika Mijatoviću, ovo je replika Alijansi. Gospodo, vi ste predlagači zakona. Dajte, molim vas, jednom se usaglasite kad predlažete zakon, da vaši poslanici jednom u parlamentu budu za nešto. Stalno ćete kriviti opoziciju što nema zakona. Dajte, vi se usaglasite, vi predlažete zakon.
Hvala gospodine Brka. Gospodin Avidć. Moja primjedba koja se odnosila na izalganje gospodina Mijatovića, odnosi se i na izalganje gospodina Brke. Bojim se da se udaljavamo od dnevnog reda. Izvinjavam se gospodine Avdiću.
Ja ne bih više uzimao riječ, ali objektivno poslanik Brka apostrofira i ponavlja stano Alijansa. Ja vas molim u ovom predstavničkom domu imaju klubovi poslanika. Apsolutno termin Alijansa, zaboravite termin Alijansa i upotrebljavajte termine koji su uspostavljeni Poslovnikom o radu i konstituirani i struktuirani ovog doma, to je pod jedan. Dva, predizborna kampanja još nije počela, i ako je to predizborna kampanja prije kongresa SDA, ja vas molim da ostavite to za neke druge prilike.
Ja vas molim da skrenete pažnju. Za riječ se, još davno javio gospodin Cuplov Mustafa.
Pošto je prethodno gospodin Avdić, vrlo jasno i lijepo elaborirao razloge za podnošenje ovog zakona na parlamentarnu raspravu, ja o tome ne bih govorio, ali hoću reći da je ovaj zakon i podsjetiti sviju nas na 11.sjednici Parlamenta bio predložen po članu 104.u seriji zakona koji su vrlo bitni, jer da nisu bili bitni, ne bi išli po ovom hitnom postupku. Od tada je prošlo dosta vakta. Neke govornike moram podsjetiti da BiH jeste država i nije asocijacija entiteta i mi u ovom momentu nismo u obavezi da prikupljamo mišljenje entitetskih vlada. To nećete naći ni u jednom aktu po kome radi ovaj ... Također, izdvojit ću samo jedan dio, pokušaje razvodnjavanja i produžavanja donošenja izglasavanje ovog zakona,ima direktne negativne reperkusije na sviju nas. Na 9.sjednici Evropske Unije BiH od 29.marta 2001.godine, utvrđeno je da u cilju otklanjanja međuentitetskih trgovinskih barijera. Treba na nivou države usvojiti zakon o industrijskom vlasništvu. To je jedan vrlo praktičan razlog, koji bi, naravno, trebalo svakako uvažiti. No, ja kao poslanik, moram reći, uvijek ovdje sa potpunim uvažavanjem prihvatam mišljenje Ustavno-pravne komisije, ovo tijelo, koje nama na izvjestan način, sve materijale koje mi dobijamo razmatra i daje svoje mišljenje. Čini mi se da ne bi trebalo upitno ako ima dobra volja. Akutni koncensuz na toj komisiji je podijeljen, ali vjerovatno nije neophodan. U tom segmentu, znači, o osnovnim 35 principima koje će prvenstveno elaborirati i iskazati Ustavno-prvna komisija, kao tijelo ovog parlamenta, ne znam za što mi ovdje raspravljamo,ili onda moramo priznati da mi Ustavno-pranvoj komisiji ne vjerujemo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Cuplovu za ispravku netačnog navoda. Javio se gospodin Mirko Banjac.
Poštovana gospodo, mislim da treba napustiti riječnik koji nas odvlači od suštine problema. Da li će neko prikupljati mišljenja nečija, to niko nije ni tražio. Ustav BiH je, posve jasan u članu 1.gdje se kaže da je BiH kao država sastavljena od dva potpuno ravnopravna entiteta. Dakle, gospodine poslaniče entiteti su državotvorni, jer tvore državu i ja vas molim, ne radi se o prikupljanju mišljenja,nego o obavezi da se nadležnsot entiteta ne može preuzeti bez saglasnosti entiteta i ja vas molim da indoranski stav prema entitetima izostavite, kao što bih molio sve one koji imaju ignorantski stav prema državi BiH da i oni zaborave na to ingnorisanje i ne dozvoljavam nikome da više prisvaja sebi BiH nego ja i obrnuto. Ja vas molim gospodo, mislim da to nije u redu. Ja vas molim da takav riječnik napustimo u ovom parlamentu. Drugo, gospodo, zakonopredlagač u nedostatku argumenata, pozvao se na član 3. tačku 1.b) i ako svi znamo i ko nije i ko jeste pravnik da to ne može biti pravni osnov i d aje na ovome bilo dosta govora, ali gopsodo,očito je nama više stalo do politikanstva nekima ovdje nego do ozbiljnog rada. Hajde da mi usvojimo zakon na način kako će biti moći usvojen zakon koji slijedi, recimo Spoljnotrgovinska komora, gdje su se entiteti dogovorili i trebamo samo poštovati ono što se radi. Tako učimo i u ovom slučaju.
Hvala gospodine Banjac. Zamjenik ministra Jadranko Prlić.
Poštovane kolege zastupnici, zakon koji je sada na dnevnom redu, možda je najnepogodniji za ovaj tip rasprave. On nema te političke konotacije i zaista, on uz ostalo omogućuje da se procesira i Dejtonski mirovni sporazum kao takav kao jedna apsolutna množina u međunarodnom pravnom pretku. On govori, samo da podsjetim, o patentima, žigovima, industrijskom dizajnu i zemljopisnom porijeklu. 99% on je tehnički zakon, koji je vezan za postojeći veliki broj konvencija koje je naša zemlja prihvatila ... koje regulira Svjetska trgovinska organizacija i mislim da nije dobro da bude on predmet različitih političkih opcija, koje predstavljaju tumačenje Ustava BiH, entiteta i slično. On je, zapravo, vezan i za ono što je ranije ovaj parlament usvojio i kad je riječ o ovoj oblasti i kad je formiran, recimo institut za standarde i mjeriteljstvo, intelektualno vlasništvo, ja sam u tom dijelu pomagao da se dođe do kompromisa i to je kompromis koji je postignut među dva entiteta, među dva entiteta taj institut se napravio. U pripremi ovog zakona je rađeno u okviru konstativne radne skupine, koja zapravo provodi Rod-map i približavanje BiH onome što EU traži. 36 Dakle, ova rasprava, vjerovatno, ima svoje mjesto ali možda kad je neka druga stvar u pitanju. Ovdje je 99% riječ isključivo o tehničkim pitanjima koje omogućavaju,pored ostalog, da se konačno BiH može integrirati u onome dijelu koje znači, apsolutno, tehničke stvari, da može registrirati neko patente, ko dođe do tih patenata u BiH, žigove, zemljopisna porijekla, koja su bitna, recimo za proizvodnju vina itd. Ja bih zamolio zastupnike da se konstatiraju na to, a Ministrstvo vanjske trgovine, zajedno sa entitetskim grupama koje su radile ovaj zakon, da pokušaju zajendo sa nama doći do najboljeg teksta ovog zakona. Ovaj zakon jeste, jedan od uvjeta koje ... pri Rod-map.
Hvala lijepo gospodine Prliću. Gospodin Borić Adem. Izvinjavam se, pravo na repliku ...
Ja, u cilju možda i malog pojašnjenja, mada nemam potrebu da pojašnjavam ono što sam rekao. Ja bih rekao da velikim dijelom, ovo što je rekao gospodin Prlić stoji, jer nije ovo solomunovo slovo, upravo je ovo što ste vi pričali i znaju se tu rješenja kakva su u svijetu i oduvijek, jer je svaka država imala ovakav zakon. Ali, gospodo ovo ste vi napisali. Nisam ja. Evo ovdje što stoji. Zakon o zaštiti pronalazaka, tehničkih unapređenja i znakova, sitem zaštite industrijskog vlasništva u BiH, zasniva se na rješenjima, koja su određena određenim izmjenama, preuzeta iz bivšeg jugoslovenskog zakona o zaštiti pronalazaka, tehničkih unapređenja, znakova i razlikovanja. Gledajte dalje, u postupku provođenja zakona o patentima, znacima i razlikovanjima, službeni list R BiH, broj 93, broj 21/93 i 13/94 primjenjuje se i više saveznih propisa koji su preuzeti i primjenjuju se kao republički propisi. Šta ovo znači gospodine Prliću. U obrazloženju, gledajte kao republički propisi, šta vam je znak republika ovdje, je li to BiH 93.godine? To nije dejtonska BiH, a u pravu ste. Gledajte, zašto to stavljate, da bi iritirali da se ne glasa itd. Nemojte da ja dalje čitam, da bih potkrijepio sve ono i da bi izazvao nepotrebne replike itd. Kada bi se to kvalitetno stavilo i obrazložilo, dovoljno je bilo uzeti francuski zakon i svako bi ovdje glasati i poštovati proceduru, koja je usvojena i predviđena Ustavom BiH. Ali, neko to neće namjerno da uradi.
Hvala lijepo. Gospodin Borić Adem.
Klub poslanika SDA je, još jučer prihvtio ovaj prijedlog zakona kao tekst koji može ići u dalju proceduru. Mi smo danas čuli i neka nova mišljenja i neke stavove, koje, apsolutno, uvažavamo i mislim kao metod rada da bi dobro bilo uvažiti i ovo što se danas čulo za ovom govornicom. No, evo, SDA preuzima odgovornost kao politička stranka da prihvati Nacrt ovog zakona, odnosno principe ovog zakona. 37
Hvala lijepo, idemo dalje. Ima li još prijavljenih za raspravu? Članovi Kolegija su se sad dogovorili da uzmemo pauzu od 10 minuta i da sa šefovima klubova pokušamo naći izlaz iz ove situacije, ako ne, morat ćemo ići na glasanje,potpuno je Poslovnik jasan. Hvala lijepa. Pauza 10 minuta. Molimo šefove klubova da se nađemo u ... [[PAUZA]] Stali smo na tački 5. Prijedlog zakona o industrijskom vlasništvu u BiH, prvo čitanje. Imali smo kratke konsultacije. Sada bih dao riječ predstavniku Savjeta ministara, odnosno zamjeniku ministru gospodinu Jadranku Prliću. Izvolite.
Dame i gospodo, kada smo primili informacije o ishodu razgovora koji su vođeni tijekom ove pauze, mi, zapravo, nismo imali alternative nego predložiti ovom domu, nego da se rasprava o ovom zakonu nastavi na sljedećoj sjednici, jer bi, evidentno ne usvajanje ovog zakona dovelo do te situacije da se to ne može pojaviti pred ovim domom u narednih šest mjeseci. Možda, sljedeći put kada bude rasprava na Zastupničkom domu, situacija bude nešto drugačija i bude se raspolagalo sa drugačijom argumentacijom da bude u drugačijem, možda, vremenu i prostoru organizirana, tako da možda donese nekakav povoljniji rezultat.
Hvala gospodinu Prliću. Ovo je potpuno u skladu sa ovlaštenjima Savjeta ministara, koji je predložio zakon Predstavničkom domu, koji je podnio Prijedlog zakona Predstavničkom domu. O ovome se ne glasa, ovo samo primamo kao informaicju, k znanju. Molim vas, da pređemo na sljedeću tačku dnevnog reda, a to je Prijedlog zakona ... Izvolite gospodine Boriću. Nisam vidio da ste tražili riječ.
Klub poslanika Stranke demokrtske akcije je, u ova dva dana, u tri navrata, odlučivao o ovom prijedlogu zakona o industrijskom vlasništvu, prvo čitanje i sada na ovoj pauzi, klub je ostao na istim principima čvrste odluke da se glasa o pomenutom zakonu, kako bi se bar prividno izgubila jalovost današnjeg posla. Hvala.
Hvala lijepa. Mi smo u sljedećoj situaciji. Pošto je Savjet ministara to povukao, onda ne možemo glasati. Drugačija je situacija bila da nije Savjet ministara povukao, onda bi morali glasati. Mislim da je situacija potpuno jasna. 38 Molim vas da to uvažite i dapređemo, ako se slažete, da pređemo na 6.tačku dnevnog reda? Ad.6. Prijedlog zakona o Spoljnotrgovinskoj komori BiH – podsjećam, u pitanju je drugo čitanje Prijedlog ovog zakona, neću ponavljati od početka samo na ključnu stvar da, podsjetim poslanike Prijedlog ovog zakona skinut je sa 9.sjednice Doma, na prijedlog Proširenog kolegija, radi dodatnih konsultacija u komorama entiteta. Dogovorili smo se tada da iniciramo, da tražimo od komore entiteta da sjednu i da usaglase i da sa jednim pripremljenim stavovima izađu pred ovaj dom. Za ovaj zakon nadležna je Komisija za spoljnu trgovinu i carine. Gospodo poslanici otvaram raspravu. Za riječ se javlja gospodin Banjac. Izvolite.
Poštovana gospodo, obzirom da sam imao jedan broj amandmana na ovaj zakon i koje je Komisija odbila. Ja sam ih ponovo uložio, kontaktirao sa komorama i dobio pisma komora, imam oba pisma ovdje, ovo je pismo Privredne komore Federacije a ovo je pismo koje je meni došlo od Privredne komore RS. Čini mi se, pročitat ću vam Privredna komora RS me moli da odustanem od amandmana, da ostavim amandman na član 2. na član 22. i na član 28. U pismu Privredne komore Federacije BiH stoji, možda bi bilo najbolje da se umnoži pismo da ne ispadne da neko ovdje nekoga obmanjuje, zbog toga ću, ja sam dobio lično na moje ime. Evo piše gore gospodin Mirko.
Možemo li se dogovoriti da se u toku rasprave to umnoži.
Nije problem u tome, ako bude potrebe, ja sam tu. Stavovi u povodu amandmana na Prijedlog zakona o Vanjskotrgovinskoj komori BiH, čitam vam pismo Privredne komore Federacije. U vezi Prijedloga zakona o Vanjsko-trgovinskoj komori BiH, koja je razmatrana u Parlamentu BiH, upoznati smo sa amandmanima gospodina Mirka Banjca i stavovima Privredne komore RS broj 02153/1 od 19.9.2001.godine. Sad čitam vam ono što smatram važnim da ne zloupotrebljavam vaše vrijeme. Privredna komora/Gospodarska komora Federacije BiH, smatra da se stavovi Privredne komore RS u vezi sa prijedlogom zakona mogu prihvatiti, s tim da se u članu koji reguliše pravno naslijeđe ili posebno prvo, utvrdi da se izvrši podjela imovine, poslovni prostor ... ulica Branislava Đurđeva broj 10 između Privredne komore BiH i Privredne-Gospodarske komore Federacije BiH, shodno podjeli funkcije, odnosno nadležnsoti,uključujući i strukovne ... 39 Ovdje je pismo gospodo, ako treba umnožiti, nema nikakvih problema. Ja sam spreman umnožiti. Ja sam spreman odustati od svih svojih amandmana, izuzev ovih koji su usaglašeni sa komorama. Toliko od mene i odustajem, zvanično od svih amandmana izuzev amandmana na član 2., član 22. i član 28. koji se ovdje usaglasili.
Mi možemo ponoviti, ostajete pri amandmanima na član
Na član 2., 22. i 28. i pozivam se na pisma. Odustajem od ostlaih.
Hvala vam. Idemo dalje sa raspravom. Izvolite. Gospodin Željko Bilbija.
Kolege sa Proširenog kolegija sjećaju se da sam ja najavio jedan amandman, sli s obzirom da su komore usaglasile stavove, da ne bih dalje remetio, odustajem od ovog amandmana, da privedemo ovaj zakon kraju. Sadržan je, pa da ne bi sad otvarali novu raspravu i dolazili do toga.
Hvala lijepa. Da li se još neko javlja za raspravu, da učestvuje u raspravi? Ostali su amandmani. Tri amandmana su ostala, svi ostali su povučeni. Dakle, rasprava može biti samo o amandmanima na član 2., 22. i 28. Na ostale amandmane, ostali amandmani su povučeni i nisu više predmet rsprave. Izvolite. Poslanici su dobili tekst amandmana, ali nije problem da obnovima, ako treba ja ću pročitati ili ću zamoliti predlagača da ih pročita. Ko se javlja za riječ? Predlažem pauzu od pet minuta da administracija pripremi ovo što je potrebno da bi mogli pristupiti i pismo Komore Federacije, a obaviješten sam da niste dobili pismo Privredne komore RS. Za 10 minuta gospodo nastavljamo. [[PAUZA]] Situacija je sljedeća. Od svifh amandmana koji su bili podnijeti, ostala su tri. Vi ste dobili koja su to tri amandmana. Oni su na vašem stolu. To je amandman 2. na strani 1. To je amandman 14. na strani 2. i to je amandman 19. na strani 3. i jedna mala tehnička ispravka. U članu 28.tačka 2.tako treba da glasi, dakle u pitanju je čista tehnička greška, misli se na član 28.stav 2. Ali, bez dileme, neće biti problema, to je amandman sljedeći. Pretpostavljam da su poslanici svi dobili ova pisma o kojima je bilo riječi. Ja ne bih više ponavljao ono što sam govorio i što je svima poznato. Predlažem da idemo dalje u raspravu po amandmanima. Ako ima prijavljenih za raspravu, ako nema, moramo preći na glasanje. Za riječ se javlja gospodin Bogić. 40
Dame i gospodo, dragi gosti, Socijal-demokratska partija nije imala amandmana na Prijedlog zakona o Vanjskotrgovinskoj komori BiH. S obzirom da je Dom naroda usvojio ovaj zakon i, polazeći od toga da ... Klub poslanika SDP da ovaj zakon imamo i da je već predugo u proceduri, mi smo zasjedali u pauzi ove sjednice i predlažemo da se usvoji zakon u istovjetnom obliku kao što ga je usvojio i Dom naroda, kako ne bi formirali nove komisije za usaglašavanje i išli u dalju proceduru. Tako da Klub poslanika SDP može prihvatiti amandman na član 2.koji glasi u dodatku teksta ili novi član 2.a) kao što je to Dom naroda usvojio da u svim svojim aktivnostima Komora će djelovati u saradnji i dogovoru sa a) Privrednom komorom Federacije, b) Privrednom komorom RS i c) Ministarstvom spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH u daljem tekstu Ministarstvo spoljne trgovine. Toliko i hvala.
Hvala lijepa. Da li se to odnosi na amandman 2.ili vi predlažete novi amandman? Da li je vaš amandman identičan amandmanu 2.gospodina Mirka Banjca? Ja vas molim za tu informaicju.
Dom naroda je usvojio isti tekst kao član 2.a).
A je li isti tekst kao gospodina Banjca? Znači tekst je identičan. Da li se još neko javlja za raspravu? Dakle, mi imamo pred sobom tekst, mi nemamo tekst Doma naroda. Mi možemo jedino glasati o tekstu koji je pred nama. Prema proceduri, kada se usvoje, ako se usvoje tekstovi koji su različiti u oba doma, onda ide proces usaglašavanja. Ako su istovjetni tekstovi, onda proces usaglašavanja nije potreban kao što ste rekli gospodine Bogiću. Ako se niko ne javlja za raspravu, moramo pristupiti proceduri glasanja oko amandmana. Glasa se oko amandmana koji nisu povučeni. Amandmani koji su povučeni, nisu predmet rasprave. Da li gospodine Banjac ostajete pri svojim amandmanima? Hvala lijepa. Dozvolite smoje pitanje, vi ste rekli vaš stav, mislim da onda možemo ići dalje. Dakle, imamo pred sobom amandman 2. Riječ je o amandmanima koje je podnio gospodin Banjac. Amandman 2.koji je kao što ste vidjeti podudaran tekstu sa amandmanom koji je iznio, koji je usvojen na Domu naroda, koji je pomenuo gospodin Bogić. Izvolite gospodine Banjac. Nije ništa sporno, glasamo o vašim amandmanima.
Ma ne sporim ja ništa, nego kome treba stvaranje ovakve atmosfere. Ja sam legalno odustao od dijela amandmana, legalno ostao pri određenom broju, obrazložio i pismeno dao na uvid zašto sam i sad se odjednom prepisuje moj tekst i zove se to nečiji amandman. Molim vas, to je neozbiljno, da ne kažem težu riječ. 41 Drugo, ovdje gospodo nema teksta nikakvog Doma naroda. Ako ima pokažite mi. Ja vas molim da ne obmanjujemo Parlament. Ako ima tekst Doma naroda, dajte nam teskt Doma naroda. Ja tražim tekst Doma naroda. U našem Poslovniku stoji, da se zakoni prvo usvajaju u Predstavničkom domu. Rekao sam još jednom, gospodo nemojte stvrati konfuziju u radu ovog parlamenta. Pročitajte poslovnik. Ako treba ja ću sad to uraditi. Nije mi stalo da se ovo događa. Ne znam kome je ovdje stalo da se ovakve stvari događaju. Poštujte Poslovnik, ja vas molim i tražim da poštujete poslovnik.
Slažemo se, ponovili ste ono što sam ja rekao. Možda ste krivo shvatili moj komentar. Ja sam poredio tekst amandmana, ali ne dvojbeno, vi ste podnijeli amandmane, izjasnili ste se da ostajete pri svojim amandmanima i prema Poslovniku o vašim amandmanima se mora glasati. Prema tome, idemo u proceduru glasanja, ako se više niko ne javlja za riječ. Amandman 2. Gospodo poslanici, imate li svi pred sobom tekst amandmana, da ne čitam amandmane? Imate. Amandman 2.gospodina Banjca, strana prva, ako ste pronašli, stavljam na glasanje. Ko je za predloženi amandman? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Za amandman 2.glasali su: od 38 poslanika – 30 za – 6 protiv – suzdržano 2. Nije potrebno entitetsko glasanje, jasno je da je amandman prihvaćen. Amandman 14.na strani 2. Molim da pristupimo glasanju. Ko je za amandman 14.? A danas je to amandman 2. po rednom broju glasanja. Ko je protiv? Ko je suzdržan? Od 38 prisutnih koji su glasali – za 14 – protiv 23 – 1 suzdržan. Amandman nije dobio potrebnu većinu i amandman nije prošao. Pristupamo glasanju o 3.amandmanu, a to je amandman pod rednim brojem 19. Molim poslanike da se izjasne. Ko je za predloženi amandman? Ko je protiv amandmana? Ko je suzdržan? Od 38 prisutnih, koji su glasali – za 15 – protiv 22 – suzdržan 1 poslanik. Amandman nije dobio potrebnu većinu i amandman nijeprihvaćen. Konstatujem da je amandman 2. koji je prihvaćen, postao sastavni dio jednog zakona o kome se glasa, a da to nije slučaj sa amandmanima 2 i 3 a to je ovdje amandman pod rednim brojem 14.i amandman pod rednim brojem 19. Gospodo poslanici, poslije glasanja o amandmanima, pristupa se glasanju o zakonu. Izvolite gospodine Stokiću. 42
U ime kluba tražim pauzu od 10 minuta prije glasanja.
Pauza 10 minuta. [[PAUZA]] Prijedlog zakona o Spoljnotrgovinskoj komori BiH. Imali smo pauzu na zahtjev kluba či je šef gospodin Bilbija. Da li klub ima. Izvolite gospodine Stokiću.
Dame i gospodo, pošto u prethodnom glasanju nisu prošla dva amandmana, za koja cijenimo da su veoma bitna, a koja se odnose na finansiranje i na podjelu imovine. Mi smatramo da u svemu tome ne bi trebalo da bude ničeg spornog i zbog toga u ovom času nismo spremni da podržimo zakon u ovoj verziji, ali ostavljamo mogućnost dalje, kroz usaglašavanje da se nađe rješenje koje će biti prihvatljivo za sve i da u, znači u sledećem zasjedanju usvojimo ovaj zakon. Znači ostavljamo mogućnost usaglašavanja do donošenja konačne odluke. Hvala.
Hvala lijepo. Da li se još neko javlja za riječ? Ako ne, predlažem da pristupimo proceduri glasanja. Pozivam poslanike da se izjasne. Ko je za predloženi zakon o Spoljnotrgovinskoj komori? Ko je protiv? Ko je suzdržan? Od 30 prisutnih za 25 – suzdržano 11- potrebno je entitetsko glasanje. Ko je iz Federacije BiH za predloženi zakon? Hvala. Ko je iz Republike Srpske za predloženi zakon? Hvala. Konstatujem da je 22 iz Federacije – konstatujem da je zakon prošao u prvom krugu, ali u drugom ne, jer nema entitetsku većinu i shodno članu 65.stav 1.potrebno je postići entitetsku većinu, a to je pet glasova iz RS u ovom slučaju i ne bih koristio mogućnosti član 65. stav 2. jer nije moguće u pauzi riješiti ovo pitanje. Dakle, gospodo poslanici, ostaje član 65.stav 3.a to je da Kolegij Predstavničkog doma pokuša postići saglasnost. Hvala vam. Idemo dalje. Prelazimo na tačku 7. Ad.7. Izvještaj o reviziji,o izvršenoj reviziji godišnjih računa za 2000.godinu U pitanju su tri ministarstva. Ministarstvo civilnih poslova i komunikacija, Ministarstvo inostranih poslova, Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa. Glavni revizor je, podnio izvještaj u skladu sa članom 13.tačka 4. Zakona o reviziji fin. poslovanja. Izvještja je upućen poslanicima 6.jula 2001. godine. Naša 43 komisija, komisija našeg doma, to je Komisija za finansije i budžet je podnijela izvještaj i isti je upućen poslanicima 13. septembra o.g. Podsjećam mi smo skinuli to s dnevnog reda da bi komisija, naša komisija mogla temeljno da pripremi svoj izvještaj. Čim je izvještaj dostavljen Domu, mi smo ga uputili 13. septembra o.g. Otvaram raspravu o izvještaju. Ko se javlja za riječ? Zamjenik predsjedavajućeg Komisije, traži riječ. Izvolite gospodine Kovačeviću.
Cijenjeni predsjedavajući, poštovani poslanici, dame i gospodo, ukazana mi je posebna čast a imam i zadovoljstvo da se obratim ovom visokom domu Parlamenta BiH, da u ime Komisije za finansije i budžet dam neke naznake na izvještaj komisije Predstavničkgo doma i Doma naroda, koji su zajednički sačinjeni u istovjetnom tekstu o reviziji fin. poslovanja u Ministarstvu inostranih poslova, Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, te Ministarstvu civilnih poslova i komunikacija. Ovo je prvi put da komisije oba doma Parlamenta BiH podnose svoj izvještaj o reviziji finansijskog poslovanja institucija BiH. Moram naglasiti da je od velikog značaja za demokratsku praksu Parlamenta BiH, a i bosanskohercegovačke javnosti, da se podnošenjem ovih izvještaja unaprijedi zakonitost, racionalnost i transparentnost korištenja sredstava Budžeta institucija BiH. Posebno želim da izrazim javnu zahvalnost OSCE-u, Uredu za reviziju Švedske i Parlamentu Norveške, koji su materijalno i edukacijom doprinijeli uvođenje ovih revizorskih procedura u naš parlament. Dostavljen vam je komisijski izvještaj. Može se posmatrati kao finalni rezultat niza strateških i sistemskih preduzetih aktivnsoti na nivou institucija BiH, na području finansijskog poslovanja i formiranje institucija kontrole finansijskog poslovanja donošenjem Zakona o reviziji fin. poslovanja institucija BiH i osnivanjem Ureda za reviziju finansijskog poslovanja institucija BiH i uspostavljanje Ministarstva za trezor BiH. Izvještaj Komisije za finansije i budžet je plod timskog rada komisija oba doma Parlamenta BiH, a na osnovu planske analize raspoloživih i relevantnih dokumenata i rezultata aktivnosti komisija, a koji su prezentirani kao sastavni dio ovog izvještaja a to su: Izvještaj Ureda za reviziju o izvršenoj reviziji pomenuta tri ministarstva, kako je napomenuto, te izvještaje su dobili i oni su čak objavljeni u Službenom listu BiH. Zatim, korespondencije Ureda za reviziju sa ministarstvima, komisijskih pitanja ministarstvima, odgovor ministarstava na postavljena pitanja i izvještaja o internoj raspravi sa ministarstvima, odnosno zamjenicima ministara od 29.avgusta tekuće godine. Na osnovu prezentirane dokumentacije zajednička karakteristika u reviziji primjene zakonskih propisa i odluka o organizaciji i financijsko računovodstvenom poslovanju ministarstava mogla bi se svesti na sledeći nepravilnosti. 1. Prekoračenja budžeta u većim dijelovima budžetskih stavki budžeta ministarstava. Prekršen član 6. i 9. Zakona o izvršenju budžeta. 2. Zadržavanje i korišćenje za potrebe ministarstava prihoda koji pripadaju Bosni i Hercegovini. Kršen član 4. Zakona o izvršenju budžeta institucija. Tu se misli 44 na prihode počev od donacija preko raznih taksa, kod izdavanja pasoša i drugih svih prihoda koje su zadržavala pojedina ministarstva, trošila ih i nisu ih unosila u budžet. 3. Nedostatak internih pravila o trošenju po osnovu različitih vrsta troškova. 4. Nedostatak planiranja aktivnosti, odnosno plana rada ministarstava. Član 49. Zakona o Vijeću ministara Bosne i Hercegovine. 5. Neizmirene obaveze prema dobavljačima. Tu se misli na razne materijalne troškove i obaveze od telefonskih troškova do zakupnina poslovnih prostora itd. koji nisu izmirene. 6. Nedostatak jedinstvene evidencije o izdatim putnim ispravama, pasošima. I tu smo vidjeli koji su se problemi poslije implicirali. 7. Slaba funkcija Ministarstva trezora u nadzoru i kontroli budžetske potrošnje. 8. Neodgovornost, financijska nedisciplina, nedostatak kontrole nad provođenjem projekata i učinci kao i niz drugih nepravilnosti koje će se po potrebi iznjeti izvjestioci koji su određeni za svako ministarstvo posebno. Znači ovo je timski rađeno. Svaki izvještaj za pojedino ministarstvo činili su po dva poslanika, jedan id Doma naroda, jedan iz Predstavničkog doma i oni su sačinili te izvještaje i konkretnije sva pitanja itd. ti izvjestioci koji su iz Predstavničkog doma. Vilić, šta ja znam tu se nalaze i oni će vam konkretnije pružiti odgovore ukoliko bude potreban odgovor, uključit se u diskusiju i iznjeti izlaganje. Iznesene činjenice nam određuju pravce aktivnosti u narednom periodu, a koje bi mogle da budu: 1. Da Ministarstvo za trezor postavi punu funkciju nadzora nad budžetskom potrošnjom ministarstava s tim da i ono bude kontrolisano od strane Ureda za reviziju i Komisije za finansije i budžet Parlamenta. Znači da ono ima tu ulogu nadzora, ali da i ono može biti kontrolisano, da ne misli da je Ministarstvo trezora iznad drugih ministarstva. 2. Da se dosljedno primjeni sistem jedinstvenog računa trezora i da svi ostvareni prihodi, kako od taksa, certifikata, donacija, izdavanja pasoša i sl. moraju se unjeti u budžet Bosne i Hercegovine. 3. Da se hitno donesu nedostajaću propisi iz područja financijsko računovodstvenog poslovanja, a normalno usaglašeni sa međunarodnim računovodstvenim standardima. 4. Da se donesu potrebni pravilnici o troškovima. Vijeće ministara i da o tome podnese informaciju Parlamentu Bosne i Hercegovine. 5. Da Vijeće ministara donese pravilnik o elementima javnih projekata kojim bi se omogućio nadzor nad sprovođenjem projekata te uredno i ažurno pratili prihodi i rashodi svakog pojedinačnog projekta. 6. Da se Uredu za reviziju financijskog poslovanja uputi inicijativa za proširenjem područja revizije i na reviziju učinaka. 7. Da se za izvršenje budžeta odgovorna, da su za izvršenje budžeta odgovorna ministarstva na čelu sa ministrima koji su najodgovorniji i da se od Vijeća ministara zahtjeva utvrđivanje odgovornosti i sankcija za donošenje, a i buduće eventualne nepravilnosti u financijskom poslovanju i izvršenju budžeta i 8. Da se obaveže Komisija za finansije i budžet Predstavničkog doma da prati realizaciju mjera koje Dom utvrdi i da o tome redovno podnosi izvještaj Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Hvala lijepa. 45
Hvala gospodinu Kovačeviću. Otvorili smo raspravu ko se javlja za riječ? Izvolite, gospodin Željko Bilbija.
Klub podržava ovakav način rada, dakle podržava izvještaj revizije godišnjeg obračuna za 2000. godinu navedena tri ministarstva, podržava i izvještaj i način rada Komisije za financije i budžet Predstavničkog doma i traži da se izvrši i revizija ostalih korisnika budžeta za 2000. godinu, ne samo dakle ova tri ministarstva, nego svih onih koji su koristili budžet u 2000. godini i takođe da se izvrši revizija svih budžetskih korisnika za prvih 9 mjeseci tekuće godine. Hvala.
Hvala. Ja vas molim gospodine Bilbija pismeno da dostavite taj prijedlog.
Može.
Idemo dalje. Ko se javlja za riječ? Izvolite, gospodin Vilić Ramiz.
Gospodo predsjedavajući, kolege poslanici, ja sam, mislim da je zamjenik predsjednika Komisije za finansije i budžet zaista obrazložio i način rad Komisije i do čega je sve Komisija došla. Ali ja sam želio ipak da kažem par riječi čime se Komisija susretala prilikom rada. Ja moram ovdje kazati da u početku nismo imali baš razumjevanje ni ministarstava koja su bila zadužena i koja su bila predmet revizije, tako da je Komisija radila puna 3 mjeseca, vjerovatno da je bilo više razumjevanja taj rad bi se mogao uraditi, sve bi se moglo uraditi u kraćem roku. Takođe, ovdje valja istaknuti, što je zamjenik predsjednika propustio reći da je Komisija o svim skoro pitanjima postigla punu saglasnost, što je vrlo bitno istaknuto. Ja sam bio zadužen za obradu materijala i kao izvjestioca za Ministarstvo civilnih poslova i komunikacija, a vjerujte revizija je učinjena za tri ministarstva. Za sva tri se može ispričati isto. Znači ponašanja u sva tri ministarstva su bila istovjetna, vjerovatno kada se revizija i kod ostalih budžetskih potrošača da će doći do istih konstatacija. I ovo je ministarstvo dobilo budžet nekih 760 hiljada KM. Ministarstvo je čak u 2000. godini radilo kao dva subjekta, nisu imali čak ni cjelovit izvještaj o poslovanju i normalno je bilo očekivati da Ured za reviziju nađe ovo što je našao. Na kraju zašto sam ja izašao za ovu govornicu. Molim vas u svim slučajevima Komisija je predložila prijedlog mjera ovom predstavničkom domu koje bi trebalo usvojiti kako ubuduće ne bi došlo do ovakvih pojava kakve imamo sada. Konkretno za Ministarstvo civilnih poslova i komunikacija, tamo su nabrojane nekakvih deset mjera sa jasnim rokovima šta treba uraditi da do ovog više ne dođe, a što je prevashodan zadatak ove komisije. Ja toliko i hvala. 46
Hvala vam gospodine Ramize. Ko se javlja za riječ? Niko se ne javlja za riječ. Evo da pristupimo činu glasanja. Izvolite. Gospodin Stanimirović Dragi.
Izgleda da o ovom izvještaju najviše mi koji smo radili u sklopu Komisije za finansije i budžet, bar je to do sada bio slučaj. Da se ne bi ponavljao, mislim da je gospodin Kovačević dosta vjerodostojno prezentirao stavove Komisije, takođe mislim da je vrlo značajno da su oni po najvećem broju pitanja usvojeni gotovo jednoglasno, jer po najvećem broju zaista jednoglasno. Za nas je od izuzetnog značaja da je ovo prvi put pisano ne samo na nivou institucija Bosne i Hercegovine, već u oba entiteta da se vrši revizija rada institucija za 2000. godinu. Takođe očekujemo da se u budućem periodu proširi na sve institucije Bosne i Hercegovine i to je jasno opredjeljenje institucija revizora, odnosno Ureda za reviziju i sasvim je sigurno da će se to desiti. Ono što sam ja želio ovom prilikom da kažem to su prije svega dvije moje preporuke ili predloga za dogradnju u zaključke koje već postoje i koje su predstavljene. Ako ste čitali tekst izvještaja Komisije za finansije i budžet i Komisiji za finansijske i administrativne poslove Doma naroda, vidjeli ste da su ti, sva tri izvještaja rađeni metodološki na sličan način i mjere ovisno o kojem se ministarstvu radi. U najvećem broju su slične. Ono što sam ja želio predložiti pored onoga što smo svi zajedno podržali, odnosi se upravo na činjenicu da je ovo prvi izvještaj Ureda za reviziju, dakle ne samo na državnom nivou, već se isto radilo i na nivou entiteta i u tom smislu ja predlažem da se ostvari bolja međusobna saradnja prilikom izrade budžeta za 2002. godinu između nadležnih skupštinskih komisija entiteta i Komisije za finansije i budžet Predstavničkog doma i Doma naroda Skupštine Bosne i Hercegovine. Takođe smatramo da je neophodno da ovo bude jedan doprinos boljoj saradnji između Skupštine Bosne i Hercegovine i entitetskih skupština. Mi se sjećamo svi onog prvog sastanka još zimus između predstavnika naše skupštine i predstavnika entitetskih parlamenata kojom prilikom je inicirana saradnja između ovih različitih nivoa vlasti u Bosni i Hercegovini. Nažalost, svi smo svjedoci da je to u dobroj mjeri zamrlo i dakle želim na ovaj način da pokrenem bolju saradnju, naročito komisijskih tijela, u ovom slučaju komisija za finansije i budžet naše skupštine i obaju entitetskih, jer smatram da je to od izuzetnog značaja najviše iz jednog osnovnog razloga, a to je da veliki broj razloga za loše ostvarivanje budžeta, za prekoračenje budžeta i mnoge druge nepravilnosti leži upravo u tome što naši budžeti još uvijek ne odgovaraju istinskim potrebama institucija građana, institucija i građana Bosne i Hercegovine. Drugim riječima prilikom izrade budžeta u budućnosti bolja koordinacija, naprosto neophodni preduslov da bismo imali mogućnost da je i sljedeće godine ne razgovaramo o kršenju zakona o izvršenju budžeta institucija Bosne i Hercegovine. Što se tiče ovog prijedloga kojeg smo čuli za reviziju svih ministarstava u 2002. godini, mi to podržavamo. Smatramo da je 47
Izvinjavam se lapsus ste napravili – 2002. godini ste rekli, dobro vi ste mladi pa se može oprostiti.
2000.godini. Mi podržavamo taj zahtjev da se izvrši revizija i ostalih institucija za 2000. godinu. Takođe smatram da je vrlo važno da na ovoj sjednici spomenem princip odgovornosti i to u dva smisla. Prvo u smislu jačanja skupštinskih tijela, odnosno u ovom slučaju naših komisija koje će omogućiti da zaista postoji balans odgovornosti između Vijeća ministara i Predstavničkog doma ili Doma naroda Skupštine Bosne i Hercegovine. Mislim da je to od izuzetnog značaja, jer je dosadašnja praksa nažalost bila da su poslanici vrlo često bili samo biračka mašina, a ne oni koji stvarno odlučuju u Parlamentu. I mislim da je ovaj rad Komisije za finansije i budžet možda dobar pokazatelj ostalim komisijama kako raditi u budućnosti. Ima tu još jedna vrsta odgovornosti, jer svi znamo da odgovornost može biti i politička i moralna individualna, a bogami i krivična i mislim da je nedopustivo da institucije nadležne nisu do sada preduzele na osnovu izvještaja, ali sigurno će to biti prilika nakon usvajanja ovog izvještaja da pokrenu postupke u kojim će se na validan način pred nadležnim organima ocjeniti valjanost rada određenih pojedinaca. Takođe, što se tiče prvog prijedloga koji se tiče revizije institucija, ja hoću da vas podsjetim da mi, da se tačka dnevnog reda danas odnosi, dakle govorimo o nalazima komisije povodom izvještaja o obavljenoj reviziji za 2000. godinu. Mi iz Socijal demokratske partije Bosne i Hercegovine smatramo da na sličan način treba pristupiti i izradi, odnosno reviziji, a zatim cjeloj proceduri koju smo obavili ove godine za 2001. godinu. Dakle, apsolutno ne postoji nikakav razlog da se revizija vrši za prvih 9 mjeseci. Zakon o izvršenju budžeta odnosi se na čitavu godinu i u toliko smatramo da je neophodno da ova skupština donese zaključak da će Ured za reviziju izvršiti reviziju svih institucija Bosne i Hercegovine za 2001. godinu i zatim to dostaviti čime je prije moguće Predstavničkom domu i Domu naroda Skupštine Bosne i Hercegovine. Eto toliko. Hvala.
Dalje. Ko se javlja za riječ? Mislim da postoji visok stepen saglasnosti o izvještaju Komisije, izvještaju revizora i oko predloga i mislim da možemo ići na glasanje. Izvolite, tražite riječ. Revizor, gospodin Miletić.
Poštovani predsjedavajući, poštovani izaslanici, dame i gospodo. Ured za reviziju je evo uradio tri izvještaja. Rađeni su dosta dugo i precizno tako da, to je jedan proces koji dosta dugo traje, pa bi htio malo dati komentar na ove neke prijedloge. Mogu vam takođe reći da smo mi uradili već reviziju tri ministarstva, preostala Ministarstva za evropsku integraciju, Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice i Ministarstva trezora koji su poslati tim ministarstvima na davanje mišljenja. Zatim je u tijeku revizija Agencije za telekomunikacije, Državne granične službe i Ustavnog suda. I tih 6 izvještaja, koji čine oko 90% stvarnih troškova u 48 proračunu biće ovdje sredinom 11 mjeseca, najdalje do kraja 11 mjeseca, tako da smo mi po tom kriteriju zadovoljili taj glavni kriterij, kriterij materijalnosti i kriterij koji se uzima prilikom izrade plana, a to je analiza rizika. Zatim mi moramo takođe biti aktualni i poslije završetka revizije mi smo dužni po našim propisima, a i po kriterijima koji inistitucija koja vrši obuku naše institucije, to je Švedski nacionalni revizioni ured da smo mi dužni izvršiti i prethodnu reviziju, znači u cilju aktualnosti i dati preporuke menandžmentu za određene nalaze kako bi mi spriječili određene nepravilnosti, nezakonitosti ili slabosti unutar neke organizacije. I na kraju kada se urade završni računi uraditi i reviziju tzv. reviziju s ...(potvrdama), odnosno reviziju, odnosno davanje mišljenja na finansijski izvještaj. Znači mi radimo praktično tri vrste revizije. Revizija zakonitosti, revizija s potvrdom ili davanjem mišljenja o finansijskom izvještaju. I dužni smo također da budemo sposobni raditi reviziju učinka. Prema tome ja bi objasnio malo Domu da je revizija jedan spor i dug proces i da mi ne možemo sa našim trenutnim kapacitetima uraditi komplet za 2000. godinu, ali smo uradili evo sa ovim što sam već rekao skoro 90% tog proračuna. Nama je zakon obvezao da tek krajem, iza 31.12.2002. godine uradimo reviziju svih institucija. A, evo mi ćemo nastojati da već reviziju 2001. godine obavimo kod svih institucija. Ali, takođe želim napomenuti, kada dođe ovdje rebalans proračuna da nas tu podržite, jer kako stvari stoje mi smo jedina institucija koja je u prijedlogu rebalansa da su joj smanjena sredstva, a mi smo u prvoj godini rada, nemamo riješen prostor, nemamo adekvatnu kadrovsku popunjenost itd. Molio bi Parlament, odnosno ovaj visoki dom, Zastupnički dom da uzme i ovo u obzir i da podrži ovu instituciju u njenoj daljnjoj aktivnosti i radu. Hvala.
Gospodine Miletiću, možemo li vam postaviti jedno pitanje.
Izvolite.
Vi ste čuli da je u raspravi pomenut zahtjev za reviziju u 2001. godini. Postoje dvije varijante. Po jednoj je da se vrši revizija za prvih 9 mjeseci, a po prvoj za čitavu godinu. Kakva je situacija i šta je realno?
Pa ja sam rekao što se tiče 2000. godine mi ćemo praktično uraditi ovo najvažnije institucije i mi, generalni vizitor donosi plan sukladno zakonu i plan je donesen na početku godine. Tako da, ovo sve neke druge zahtjeve specijalno revizija, međutim ovo je nezavisna institucija i mi možemo uzeti u obzir da dodatne revizije, ako nama ne remeti puno planove. Kada bi prihvatili reviziju svih ovih institucija nama bi znatno poremetilo planove i ne bi mogli izvršiti završnu reviziju za 2001. godinu. Što se tiče revizije za 9 mjeseci. Nije to uobičajeno sigurno da se sad cjepkaju određeni periodi, ali mi kod predhodne revizije ćemo obratiti pažnju na najvažnije stvari kod prethodne revizije, odnosno revizije prije završenog računa. Tako da sad 49 raditi reviziju za 9 mjeseci svih institucija to je praktično i nemoguće. Ali pojedini segment koji mi ocjenimo da je najznačajniji mi ćemo obratiti pažnju prilikom prethodne revizije. Prema tome predložio bi da se zadrži ovaj naš plan koji smo mi vama dostavili kada je usvajan izvještaj o radu i gdje je točno napisano šta treba uraditi, šta nam je plan za ovu godinu i kad počinje prethodna revizija itd. Mislim da to Parlament treba zadovoljiti ovo što sam ja rekao.
Hvala lijepo glavnom revizoru gospodinu Ivanu Miletiću. Ako se više niko ne javlja za raspravu stavili bismo na glasanje. Dakle da pokušamo to objediniti. Imamo izvještaj revizora koji trebamo prihvatiti, imamo izvještaj naše komisije koje trebamo prihvatiti i imamo prijedlog s kojim se saglasio ako sam dobro razumio glavni revizor, a do je da će biti izvršena revizija svih institucija Bosne i Hercegovine koji su korisnici budžetskih sredstava i za prethodnu godinu i za 2001. godinu. Jesam vas dobro razumio? Nisam. Izvolite.
Moje ime je Samir Mušović, ja sam zamjenik generalnog revizora. Uz dužno poštovanje molio bi predlagača da razmotri mogućnost samo slijedeću. Mi smo vam dostavili tri izvještaja od tri klijenta čija vrijednost u budžetskoj vrijednosti prelazi preko 60%. Sa ostalih 6 klijenata penjemo se na skoro 90% . Budemo li se iscrpljivali sa 2000. mi samo ponavljamo jedne te iste zaključke, manje više slične preporuke. Vrlo malo se razlikuje poslovanje ostalih subjekata u 2000. godini. To će nas dosta usporiti i odgoditi rad na 2001. godini. Što se tiče 2001. godine, presjek na 9 mjeseci nije značajan posao za nas. To je samo jedno poglavlje unutar cjelokupnog izvještaja i ako možemo tu napraviti kompromis kada budemo pravili izvještaj za 2001. godinu da naši izvještaji imaju jedno podpoglavlje koje se tiče pregleda za 9 mjeseci. Međutim ja vas ljubazno molim uvažavajući vaš prijedlog ako možemo odustati od frontalne revizije za 2000. godinu, jer bi nas to jako usporilo, a rezultat će biti skoro isti kao današnji zaključci. Zahvaljujem.
Možemo postaviti pitanje, ja se izvinjavam sad. Nešto imamo nedoumicu. Na koga, ko je obuhvaćen revizijom za 2000. godinu, a ko nije, molim vas. Kako god se vi dogovorite svejedno. Ja sam razumio da su ključne institucije obuhvaćene revizijom za 2000. godinu. Ko je su to? ________________: Gospodin Miletić je pobrojao i ovaj dom zastupnički je negdje sredinom marta prihvatio takav plan jednoglasnom podrškom. Dake, ova tri ministarstva i šest novih ukupno devet. Trenutno smo završili Evropske integracije, Ministarstvo trezora i ljudska prava u ovoj, Parlament nismo obrađivali. Ustavni sud se trenutno radi, trenutno se radi Državna granična služba i trenutno se radi Agencija za telekomunikacije. 50 U redu hvala vam. Gospodin Bilbija traži riječ.
Neću dugo pošto moram, ja sam tražio da se, odnosno Klub je tražio da se izvrši revizija. Prije nego što se izvrši revizija ja ne bih mogao reći da je slično i da je isto. Prema tome to ćemo moći reći kada se završi revizija ako podliježu jedni prema tome, podliježu i ostali budžetski potrošači. Mislim da smo vi ravnopravni. A ovo ako sad postoji tehnička mogućnost za 9 mjeseci, znači za 2001. će biti lakše. Prema tome samo preventivno da se odradi da se ne bi ponavljale neke greške. Hvala lijepo.
Idemo korak po korak. Ja bi stavio, ako se više niko ne javlja za riječ na glasanje Izvještaj revizije i Izvještaj naše komisije sa prijedlozima koji su dati u tim izvještajima da ne ponavljamo. Ko je za molim vas? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Konstatujem od 33 prisutna poslanika za je glasalo 33 jednoglasno. Konstatujem Izvještaj revizora i Izvještaj naše komisije sa predlozima mjera prihvaćeni. Pokušaću da formulišem drugi prijedlog, a to je iznijet ovdje u raspravi da tražimo da se izvrši revizija i ostalih budžetskih korisnika za 2000. godinu. Čuli smo da je u toku, a što se tiče 2001. godine svih budžetskih korisnika zaključno sa godinom kalendarskom, jer nije moguće sa 9 mjeseci, ne postoje tehničke mogućnosti. Da li trebamo ponoviti prijedlog. Ne trebamo. Molim vas ko je za ovaj prijedlog? Molim vas ko je za? Ko je protiv? Ko je suzdržan? Molim vas ovo je preporuka. Ovo je stav Parlamenta upućen reviziji. Revizija nije nama podređena, ali mi imamo pravo da kažemo naš plitički stav. I to nije sporno. Naravno treba glasati o stavu Predstavničkog doma. Ja se izvinjavam, ali ne možemo mi iz diskuje izvlačiti zaključak bez glasanja. Hvala. Hvala lijepo. To je naš politički stav. Revizija radi ne zavisno od nas i zašto da revizija ne kontroliše Parlamentarnu skupštinu. Mi smo ti koji trebamo reći gospodo - izvršite kontrolu revizije, prvo nas pa onda drugih institucija u Bosni i Hercegovini da pokažemo primjerom. Zašto ne. Izvinjavam se. Idemo dalje. Ad.8. Izvještaj o radu Državne granične službe Bosne i Hercegovine u periodu 1. januar – 30. juni 2001. godine Izvještaj je poslanicima poslat 8. avgusta 2001. godine. Da li predstvnik Državne granične službe ima potrebu za obrazloženjem? 51
Imamo mi, možda on nema.
Da li ima potrebu za obrazloženjem predstavnik Državne granične službe? Molim vas, imamo sad dilemu da li možemo da nastavimo da razmatramo izvještaj ako smatramo da nam nije neophodno prisustvo predstavnika Državne granične službe. Da razmatramo izvještaj, da ga usvojimo ako ima većine, ili da jednostavno, ako smatrate da poslanici imaju pitanja koja trebaju postaviti, onda nemamo druge nego skinuti sa dnevnog reda. Izvolite. Imamo dvije varijante. Izvolite. Gospodin Bilbija. Pozdravljamo zamjenika direktora Granične službe, gospodina Vukovića. Dobro nam došli. Izvolite gospodine Bilbija.
Evo ovo je promjenilo sada situaciju. Ako ljudi imaju namjeru da se obrate, ja bih vratio se pa poslije toga da kažem, a ako nema potrebe ja ću onda reći ono što sam mislio.
Hvala gospodine Bilbija. Molim predstavnika Državne granične službe, imamo jedno pitanje za vas. Da li imate potrebu za obrazloženje da se obratite Predstavničkom domu ili želite da prvo poslanici postavljaju pitanje, pa onda vi da učestvujete u raspravi. Izvolite.
Slažemo se da uvjažene dame i gospodo, da postavite pitanje, ukoliko imate.
Imamo izvještaj pisani. Hvala lijepo. Izvolite gospodine Bilbija.
Dobro. Pošto je izvještaj za kratko vrijeme. U međuvremenu je došlo do preuzimanja državne, negdje oko 75% granice Bosne i Hercegovine, znači situacija se znatno izmjenila. Ja bi rekao nekoliko rečenica, čak i nakon ovog perioda na koji se odosi izvještaj. Dakle, izvještajni period je i kratak i vrlo je malo Državna granična služba bila preuzela teritorija. Međutim, evo sad bi iskoristio šansu da ovdje nama svima prenesem neke stvove, odnosno razmatranja sa Vijeća Evrope na kojem sam boravio na jednom studijskom putovanju koje nam je omogućio OSCE. Tamo se dosta značaja dalo ilegalnoj trgovini ženama i ukazano je svim državama članicama Vijeća Evrope da na to obrate pažnju, jer je u posljednje vrijeme došlo do povećane trgovine ženama, pa bi sada u ovom trenutku iskoristio, iako to oni rade da još jednom mi kao Parlament, odnosno ja kao poslanik da ukažem na ovaj problem koji je trenutno problematičan u Svijetu. A, nakon toga došli su i ovi događaji u Americi i prema tome Državna granična služba nam je dostavila i plan aktivnosti koje će 52 preduzeti nakon svih ovih događaja. I dodao bi ovdje da sam u razgovoru sa predstavnicima Državne granične službe saznao da su dobili jako kvalitetnu opremu koja je bila donacija Njemačke i ova oprema se pokazala dobro i zamolio bi sve one koji budu u mogućnosti i iz Bosne i Hercegovine i drugih zemalja da pomogunu rad Državne granične službe što se tiče opreme da bi završili ovaj projekat. Hvala vam.
Ko se javlja za riječ? Izvolite gospodine Jovanoviću.
Poštovano Predsjedništvo, gospodo, ja mislim da je u ovom momentu značaj Državne granične službe velik, posebno imajući u vidu što se dešavalo u posljednje vrijeme vezano za terorizam i njihovu ulogu u borbi protiv terorizma. Mi smo dobili ovdje u ovom izvještaju, mislim da je posebno interesantno malo raspraviti kada se radi o sprečavanju ilegalnih prelazaka granice. Mi smo ovdje dobili jedan tabelarni pregled gdje se može vidjeti znači da je za prvih 6 mjeseci u Bosni i Hercegovini ostalo oko 8.597 lica. Takođe se u posljednje vrijeme vrlo često pominje aerodrom u Tuzli, gdje se prema izvještaju Misije UN-a u Bosni i Hercegovini. Znači ima konkretno i da je 5. avgusta na tuzlanski aerodrom sletio R Bosna iz Istambula u kojem je bilo 118 putnika i da ih je samo 18 nastavilo put za Sarajevo, a 100 je ostalo u Tuzli. Takođe, po istom izvještaju, negdje u periodu znači od 24.7. do 3.8. takođe je na tuzlasniki aerodrom ušlo 287 putnika iz Turske, a da je nazad vratilo se svega 14. Ovdje se može postaviti pitanje – kada će Državna granična služba preuzeti kontrolu tuzlanskog aerodroma i ostalog da kažem mostarskog i ostalih aerodroma, preostalih da kažem dijelova granice Bosne i Hercegovine, a u krajnjem slučaju postavlja se pitanje zbog čega je kompanija, avio kompanija R Bosna sletila na aerodrom u Tuzli, ako ga ne kontroliše Državna granična služba. Hvala lijepo.
Ko se javlja za riječ? Tražili su da pri kraju rasprave odgovore pa ćemo poštovati želju gospode iz Državne granične službe. Tihomir Gligorić.
Dame i gospodo Klub kome pripadam podržava znači po formi i sadržini izvještaj Državne granične službe, ali želim samo kratko reći to da bi bilo dobro, međutim mi danas nemamo ovdje predstavnike Savjeta ministara iz razloga, mislim predložiti ili dati jednu sugestiju. Bilo bi dobro zbog Konvencije UN-a koja je usvojena u Palermu, a sve sa ciljem da se spreči organizovani kriminal koji narasta, a Bosna i Hercegovina je interesantna isto tako za njih, bi bilo dobro da se u bilateralnim odnosima sa susjednim zemljama to pitanje pokuša rješavati, jer i na nivou Balkana isto tako potpisana jedna deklaracija vezano za trgovinu ljudima, krijumčarenje, znači automobila i sve ovo što u izvještaju imamo. Bilo bi dobro da na taj način pokušamo da se borimo protiv organizovanog kriminala koji nema granice, a nacionalne države imaju znači svoj pravni sistem i imaju svoje granice i one su ustvari nespremne da se bore protiv organizovanog kriminala, baš zato što imaju te svoje okvire po državama, a granica organizovani kriminal nema. I zato naglašavam na tim 53 bilateralnim odnosima kako bi se preko konvencije UN-a suzbila ta negativna znači društvena pojava. Hvala.
Da li se još neko javlja za riječ? Ako ne dao bih riječ predstavniku Državne granične službe. Izvoli gospodine Vukoviću.
Uvažene dame i gospodo, ispred Državne granične službe izražavamo zadovoljstvo, a i priznanje što je naš izvještaj našao mjesta i uvršten u dnevni red i što o njemu se vodi rasprava na ovako visokom Domu. Želim da kažem da je ovo dosta kratak period rada i to operativnog rada Državne granične službe. Primjetili ste faktički da mi negdje od početka aprila radimo, odnosno djelujemo sa 12 jedinica, da bi krajem jula preuzeli 13-tu u Bijeljini, a time zaokružili da pokrivamo državnu granicu Bosne i Hercegovine oko 75% i sa 39 registrovanih graničnih prelaza koji su pod kontrolom Državne granične službe. Mi vodimo aktivnosti u 2 pravca. Prvo na implementiranju ovog značajnog projekta DGS-a, mi kažemo i sigurno je najznačajnih u Bosni i Hercegovini trenutno, a to znači preuzimanje svih dijelova granice u onolikoj mjeri koliko nam dozvoljavaju materijalna sredstva ljudstvo i oprema. I drugo, to je ovo što je sad iskazano. To su operativni rezultati koje faktički imamo za 3 mjeseca. Vi ste ocjenili i možete već iz operativnih pokazatelja da zaključite šta smo uradili, šta su naši prioriteti itd. ne želim to da ponavljam. Želim da odgovorim na postavljeno pitanje – kada ćemo implementirati projekat? Naša je čvrsta volja i zaključak do septembra iduće godine u cjelosti da preuzmemo granicu države Bosne i Hercegovine pod kontrolu DGS-a. Drugo što se tiče aerodroma mi ćemo nastojati do kraja godine aerodrom u Banja Luci da preuzmemo, a što se tiče Tuzle nemamo ni sredstava ni opreme, međutim naćemo jedan način da formiramo, ja bi rekao jedno istureno odjeljenje DGS-a kao pomoć kantonalnom MUP-u u Tuzli i da u okviru ovih svih aktivnosti koje imamo na državnom nivou utvrđenim planom u borbi protiv terorizma i svih složenih oblika kriminaliteta budemo prisutni u Tuzli i da ne dozvolimo da nas nešto iznenadi što bi moglo biti zaista i vrlo neprijatno, a i opasno za Bosnu i Hercegovinu. Prema tome to je odgovor nas na ovo postavljeno pitanje. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Da li se još neko javlja za riječ? Izvolite gospodin Brka.
Uvaženo Predsjedništvo, uvažene kolege ja znam da smo mi zaista svi već na izmaku snaga i umorni, ali ja ne mogu da ne kažem nekoliko konstatacija i da postavim jedno pitanje. Mislim da se u ovom vremenu bez imalo argumenata jako mnogo upire prstom u Bosnu i Hercegovinu kao zemlju koja je nekakav eksponat nekakvih negativnih 54 pojava. Zbog toga ova tačka dnevnog reda za mene ima izuzetan značaj. Ja ću samo postaviti nešto što meni nije jasno. Ja koliko znam ova država ima oko 430 graničnih prelaza što većih, što manjih. Vi ste rekli da mi kontrolišemo 70% i da sad imamo 39 koji su pod kontrolom granične službe. Rekli ste isto tako da nadate se da ćemo do septembra iduće godine imati kompletnu kontrolu granične službe. Mene interesuje hoće li sa 39 graničnih prelaza biti pod kontrolom svih 430 do septembra iduće godine, ili će ostati divljih prelaza koliko god hoće. Problem je što su ovdje gospoda isticali što ljudi dolaze u Bosnu i hercegovinu i gubi im se trag. Nije to specifikum Bosni i Hercegovini. Najrazvijenije zemlje Svijeta s tim imaju problema i nemojte tu od Bosne praviti baba rogu. Mene interesuje koliko danas Kineza živi u Bosni i Hercegovini i kaku su dobili vize. Kuda oni dolaze, ne dolaze avionima. Ja hoću da govorim da se tu govori o jednom kompletnom problemu. Ja nisam zato da građani Bosne i Hercegovine još viđe budu ograničeni sa putovanjima u inostranstvo, da zatvorimo sve zemlje s kojim imamo bezvizni režim, ja nisam zato, nego sam zato da nam se te mogućnosti šire i otvaraju, ali sam zato da se ima zaista kontrola, kompletna kontrola cijelih granica, cijele države. I još jedna stvar, upravo zbog ovoga što sam rekao u početku smatram da granična služba i Ministarsko vijeće, kako hoćete i ovaj parlament ako treba da urgira kod međunarodne zajednice da se ubrza formiranje kompletne granične službe, da to ne bude septembar iduće godine, nego gospodo da bi mi otišli sa svjetskih stranica, jer nas ja tvrdim neopravdano optužuju, neopravdano nas optužuju ja to tvrdim, neću sad da elaboriram ovdje dugo, za ono zašto nas optužuju, jer ovdje ima jako puno drugih problema i jako puno drugih stvari. Neću da zaoštravam situaciju, neću da iznosim činjenice, mogu ih iznijeti, ali mogu predložiti da iza ovog prijedloga da granična služba brže funkcioniše na cijelom prostoru Bosne i Hercegovine i da iza toga treba da stoji gospoda iz granične službe, gospoda iz Ministarskog vijeća, a ako treba i ova dom sigurno će to podržati. To je moj prijedlog. Može li se po tom pitanju nešto učiniti kod moeđunarodnih zvaničnika od Petriča i dalje da tu što prije potpuno profunkcionišemo. I čitava Alijansa da iza toga stane, e to bi mi bilo veoma drago gospodine Bogićeviću. Hvala vam. Ja sam kao opozicija već zato, jer sam to predložio.
Gospodin Malkić.
Dame i gospodo, ako se sjećate ja sam iniciro traženje ovog izvještaja. Mene interesuje zašto predstavnici, odnosno Državna granična služba nije napravila mapu pokrivenosti teritorija, odnosno granice Bosne i Hercegovine, kud je pokriveno ne da mi govorimo 39 graničnih prelaza i 75% granice, već da znamo koje je to područje i eventualno da se, da dobijemo procjenu od Državne granične službe koliko je na crno imigranata ušlo u Bosnu i Hercegovinu i kuda oni ulaze. Ovdje ima jedan podatak da je to 454 lica što je granična služba otkrila. Međutim, ja odgovorno tvrdim da je toga mnogo, mnogo više u Bosni i Hercegovini i dnevne novine i ostali govori kako se u Bosni i Hercegovini ulazi, kako su granice porozne. 55 I druga stvar nema čini mi se specifikacije robe koja je pokušana da se ubaci u Bosnu i Hercegovinu bez carinske kontrole i ostalo. Robe mislim na široku potrošnju i prehrambenu. Hvala.
Ima li još poslanika koji žele postaviti pitanja predstavnicima Državne granične službe? Ako ne, ja bih da završimo raspravu s tim da, molim vas, da završimo raspravu, jedino još da damo gospodinu Vukoviću da odgovori, predstavniku Državne granične službe da odgovori na postavljena pitanja. Izvolite gospodine Vukoviću.
Drago nam je čuti već da zaista imamo podršku da ubrzamo realizaciju projekta. Od nas ne zavisi. Trebaju nam sredstva i oprema. I rokove možemo skratiti i da ne bude septembar iduće godine. To zvanično ovdje izjavljujem. To je jedno. Drugo, tačno je 426 je do sada bilo graničnih prelaza preko kojih se moglo ući u ovu državu. Molim vas, ali mi kad preuzmemo grainicu, mi ne preuzimamo granične prelaze, mi preuzimamo graničnu liniju i zonu odgovornosti i sve u toj zoni kontrolišemo. A što sam pomenuo 39 to su kategorisani koje smo uspjeli da već usaglasimo i sa susjednim državama, Hrvatskom i dijelom sa Jugoslavijom i predstavnicima međunarodne zajednice, to su međunarodni i međudržavni. Imamo tu znači još ove lokalne i prema tome, ovaj ja sam tu samo pomenuo 39 međunarodnih i međudržavnih, lokalnih imamo, upravo imamo dijelove granice pored svake kuće je put i može se ući i šleperom i malim autom itd.Ali, u odnosu na dosadašnju kontrolu granice, molim vas što su ministarstva unutrašnjih poslova kontrolisali samo na ovim graničnim prelazima. Ne, mi kontrolišemo zonu odgovornosti u dubini 10 kilometara i graničnu liniju države Bosne i Hercegovine i sada međunarodna i međudržavna, imamo 39 graničnih prelaza gdje se usmjerava roba, putnici itd. To je to pitanje koje sam i da dalje ne govorim. Prema tome od nas ne zavisi, trebaju nam sredstva, treba nam oprema.
Hvala lijepo. Predlažem da pristupimo glasanju. Pred nama je izvještaj o radu Državne granične službe BiH u periodu od 1. januara do 30 juna 2001. godine. Molim poslanike da se izjasne. Ko je za prihvatanje izvještaja? Ko je protiv? Ko je suzdržan? Očito je jednoglasno samo da čujemo broj. Od 32 prisutna poslanika 32 je glasalo za – jednoglasno. Očigledno ne treba entitetsko glasanje. Hvala lijepo. Čestitamo, kao što reče gospodin Bogić šefovima Državne granične službe da nam budu još efikasniji, nadajmo se. 56 Prelazimo na tačku 9. Ad.9. Izvještaj Centralne banke BiH za 2000. godinu Izvještaj je podnesen na osnovu člana 64. Zakona o Centralnoj banci. Poslanicima je proslijeđeno 18. jula 2001. godine. Izvještaj nadležne Komisije za finansije i budžet poslan je poslanicima 13. septembra 2001. godine. Na početku rasprave postavio bih pitanje – da li predstavnik Centralne banke ima potrebu da se obrati na početku, ili želi čuti pitanja pa poslije da se obrati? Izvolite. Gospodin vice guverner Kovačević Dragan, ako sam dobro obavješten. Hvala gospodinu vice guverneru Kovačeviću. Gospodin Kovačević u svojstvu poslanika ili zamjenika predsjedavajućeg Komisije.
I jedno i drugo.
Dobro. Znači dva lika u jednoj ličnosti. Izvolite.
U svojstvu predsjedavajućeg momentalno Komisije smatram i tako Komisija smatra da se ovaj izvještaj može prihvatiti uz ove konstatacije. Samo ću dvije izreći te koje su pozitivne, da su devizne rezerve porasle sa 865 miliona na milijardu i četrdeset četiri miliona i da je uveden novi platni promet u komercijalnim bankama. Međutim, htio bi da dam osvrt na jedno tri pitanja bez obzira što je, ali biću vrlo kratak. Prvi moj osvrt jeste da imamo vrlo slab bankarski sektor, da je to jedan od najslabijih sektora u našem cjelokupnom privrednom sistemu, da su nam banke na pomoru, da bankarski sistem nije uspio sanirati, a posebno da nije uspio da se privatizuje. Vrlo je spora privatizacija banaka, potpuno netransparentna i odvija se na način da postojeće velike državne banke, komercijalne banke itd. da jedva životare ili su pred postupkom likvidacije. Ujedno bi pored tako slabog bankarskog sektora Centralna banka djelujući u uslovima Karensibord nije u mogućnosti da vrši stimulacije proizvodnje, stimulaciju izvoza, stimulaciju proizvodnje u poljoprivredi itd. Postavlja se pitanje, ova pravila Karensiborda su uvedena do sada u Svijetu u nekih 80 zemalja Svijeta i vremenom su po 4-5-7 godina trajala i ona su napuštana. Centralne banke treba da preuzimaju poslove centralne banke one koji se odvijaju u svim savremenim zemljama tržišne ekonomije. Prema tome i naša centralna banka treba da pođe ka trendovima savremenim u ovom bankarstvu i da preuzme ulogu centralne banke, dapače da može to da pravilo Karensiborda da bude 50 godina ne bi postojala Bundest banka, Bankov..., federalne rezerve itd. Ujedno kada sam kod tih rezervi smatram da treba ojačati instituciju zaštite depozita, svih depozita zaštite, a ima i primjer kako se vrši zaštita depozita, naročito sitnih štediša od 5-10 hiljada 15 hiljada maraka ili 10 hiljada EUR-a, 5 hiljada itd. Imaju sistemi da bi se vratilo ponovo povjerenje u banke i ulaganju u depozite u banke mora se izmisliti sistem zaštite depozita. 57 Treće bi postavio pitanje malo stručno, ali nije – kako u uslovima Karensiborda odnosa 1:1 njemačke marke i to desi se da npr. u Republici Srpskoj je bila inflacija prošle godine 16,3. Kako dolazi do inflacije u uslovima Karensiborda, jer je odnos 1:1 paritet i trebalo bi da je bez inflacije. Ja znam na to odgovor, ali postavljam radi drugih da se objasni kako, pa neću da ja dajem odgovor. Hvala vam lijepo, a predlažem znači da se izvještaj uz ove opaske usvoji izvještaj Centralne banke, jer ona u uslovima Karensiborda ništa drugo i nije mogla, jer njoj su ruke zavezane i ona samo prati konvertibilnost valute. Hvala lijep.
Hvala gospodinu Kovačeviću. Gospodin Željko Bilbija se javio za riječ.
Ja bi postavio jedno pitanje predstavniku Centralne banke, a ako nije u mogućnosti da odgovori sada da nam poslije u pisanoj formi dostavi šta je urađeno na tom polju. Naime, odlukom Vijeća ministara Bosne i Hercegovine ''Službeni glasnik BiH'' broj 9/1998 tačkama 2. i 3. određeno je da se iz prve tranše Stendbaj aranžmana koja je za BiH iznosila SDR 24 miliona 240 hiljada ekvalent u KM 58 miliona dio kreditnih sredstava prenese Centralne banke Bosne i Hercegovine u iznosu od 29 miliona KM i to 25 miliona kao početni kapital i 4 milion KM kao pomoć da se plate troškovi vezani za osnivanje glavnih jedinica i filijala. Odlukom je definisana obaveza entiteta za servisiranje duga po ovom osnovu i to u odnosu 2/3 Federacija BiH i 1/3 Republika Srpska, dok istom odlukom nisu definisana prava i potraživanja entiteta za sredstvima koja su ustupljena Centralnoj banci Bosne i Hercegovine. Nije definisano da li su sredstva dodijeljena Centralnoj banci na kreditnoj osnovi ili bespovratno. Ja ovom prilikom tražimo da se ovi odnosi definišu i regulišu do kraja. Hvala.
Ako se niko ne javlja za riječ zamolio bi gospodina Kovačević Dragana viceguvernera da se obrati Domu.
Poštovani predsjedavajući, poštovani zastupnici dozvolite prije svega da vam prenesem pozdrave gospodina guvernera koji se ispričava što nije u mogućnosti da prisustvuje ovoj sjednici jer je službeno odsutan izvan zemlje i posebno da prenesem svu zahvalnost za podršku koju je Centralna banka imala u dosadašnjem periodu i od ovog doma u cjelini od Skupštine Bosne i Hercegovine i drugih institucija na nivou države, naravno i organa. Ukratko da pokušam dati odgovor na ovo što je ovdje postavljeno kao pitanje. Što se tiče slabog bankarskog sustava, on u suštini nije tako jak, ali je sada mnogo bolji nego što je bilo na početku njegovog formiranja, pogotovo na početku formiranja agencija za bankarstvo u oba entiteta. Ja ću posjetiti da mi već imamo nekoliko vrlo značajno jakih banaka sa stranim učešćem kapitala, da su i domaće banke sada u posebno neke u situaciji da imaju dobru likvidnost, da imaju obavezne 58 rezerve i iznad onoga što se zakonom traži. Nažalost, ukupan proces tranzicije, pogotovo u bankarskom sustavu, posebice u pogledu privatizacije je jako spor. Mi se nadamo da će do kraja godine kada su postavjeni nadamo se i posljednji rokovi taj proces biti dovršen i želio bi vas obavjestiti da je u skladu sa preporukama MMF u tijeku aktivnost na objedinjavanju bankarskih agencija, dakle supervizije banaka pod kišobran Centralne banke. Naravno to će biti novi izazov za Centralnu banku i u svakom slučaju krupna odgovornost da se u okviru postojećih zakonskih rješenja i novih koja će se zbog toga nadamo se biti usvojena i prihvaćena dalje ide u proces izgradnje još snažnijeg bankarskog sustava u Bosni i Hercegovini. Što se tiče Karensibord aranžmana, dakle, on je difiniran zakonom o Centralnoj banci na prvih 6 godina funkcioniranja Centralne banke. Mi imamo još 2 godine u tom aranžmanu, ali u zakonu se ne govori da će i ne kaže se da će tada prestati Karensibord aranžman. Dakle, pred ovim parlamentom, pred Skupštinom Bosne i Hercegovine će biti mogućnost da se izjašnjava o promjenama zakona i o Centralnoj banci, ali ja bi želio samo da kažem da su bitne mnoge činjenice i naravno krupne analize kakav monetarni sustav imati i zadržati. Ja ću samo posjetiti da mi još nemamo samoodrživu ekonomiju i da u situaciji kada imamo svega ¼ uvoza pokrivenog izvozom, imati struktuirajući ili neki drugi tečaj bilo bi zbilja vrlo, vrlo rizično i da ne ulazim dalje u rasprave, mislim da će što se tiče ovoga aranžmana u mnogome odlučivati i ukupna ekonomska snaga Bosne i Hercegovine i naravno biće onako kako Parlament Bosne i Hercegovine odluči. Dakle, sada se radi prema važećem zakonu, mislim da se funkcija Centralne banke u potpunosti ostvaruje, monetarni sustav koji je zadan u tom zakonu i ovo što je na kraju i prijedlog ove komisije u odnosu na ovaj izvještaj o tome govori. Što se tiče zaštite depozitara, mi imamo agencije za osiguranje depozita. Mogli ste zapaziti juče da su dvije nove banke pristupile Agenciji za osiguranje depozita u Federaciji Bosne i Hercegovine, dakle i u tom smislu se ušlo u reviziju i nadamo se da će se u tom smislu doprinositi dalje osiguranju depozita, a posebice manjih štediša. O tome kako dolazi do inflacije u Karensibordu, dozvolite da inflacija nije, uzrok inflacije nije samo u monetarnoj sferi. Mi imamo i takozvanu troškovnu inflaciju i mislim da je kolega Kovačević govorio o tome da ima i drugih izvora inflacije, tako da je moguće dakle da mi imamo inflaciju i ona se uglavnom i zadržava na vrlo niskom nivou na nivou koji već sada negdje oko 2-3% što je na kraju inflacija i u svim razvijenim zemljama. Naravno mi imamo samu inflaciju po tome što i njemačka marka u Njemačkoj ima inflaciju, tako da dakle imamo više uzroka i to je naravno pitanje koje je interesantno i koje i za stručnu raspravu. Što se tičej sredstava dobijenih od Svjetske banke MMF u ukupnom iznosu od 29 miliona, ovo što je kolega poslanik postavio kao pitanje - iznosi sve ono što je zaključio ovaj dom je tačno. Taj dio je sredstava je u našim slobodnim rezervama. Ja ću vas podsjetiti da smo mi slobodne rezerve povećali na 48 miliona, dakle mi smo krenuli sa 25 miliona, krajem prošle godine su bile 48, sad su one 66 miliona. Dakle, aranžman između Centralne banke i institucija vlasti u pogledu vraćanja sredstava će biti ponuđeni. Mislim da u tom smislu se može dati pismena informacija ovom domu i da se prema aranžmanima koji će iz toga proislijediti, naravno i postupa. Evo toliko, najkraće najkraće cijeneći vrijeme u odnosu na ovo što je postavljeno kao pitanje. Spreman sam naravno ako ima i potrebe da se dalje 59 pojašnjava ovo što je već postavljeno ili bilo kakvo novo pitanje, pa evo izvolite. Hvala lijepo.
Hvala vam gospodine Kovačeviću. Ako se, ako nema učesnika u daljoj raspravi stavio bih Izvještaj Centralne banke BiH za 2001. godinu na glasanje. Ko je za prihvatanje Izvještaja? Ko je protiv? Ko suzdržan? Mogu konstatovati jednoglasno, a molio bi ih tačan broj. Ne možemo računati gospodina Titana, nije bio u sali. Od 26 prisutnih poslanika, dakle imamo kvorum 26 je glasalo za. Nije potrebno entitetsko glasanje. Konstatujem da je Izvještaj Centralne banke za BiH za 2000 godinu prihvaćen. Prelazimo na 10 tačku dnevnog reda. Ad.10. Informacija o organizaciji i kadrovskoj situaciji u diplomatsko- konzularnoj mreži Ministarstva inostranih poslova Bosne i Hercegovine Informacije je upućena poslanicima 17. maja ove godine. Da li predstavnik podnosioca informacije želi da se obrati Domu? Zamjenik ministra je bio tu do skora, ja sam ga vidio. Čitav dan je čekao. Da li, imamo pismenu informaciju, o informaciji se ne glasa, prema tome ja mislim da odgovore ne možemo dobiti, ali uvijek poslanicima ostaje mogućnost da zatraže da se ta tačka uvrsti u dnevni red Skupštine i mi ćemo uvrstiti. Uostalom mi ćemo imati i zahtjev, imamo zahtjev Komisije za spoljne poslove, to je naša komisija da u jednu tačku ili joj posebno sjednicu, vidjećemo bude rasprava o spoljnoj politici u Bosni i Hercegovini. Dakle, to nas čeka uskoro ne bi bio problema da, mislim da ovu tačku ne skidamo i jednostavno ovu informaciju prihvatimo, a da idemo dalje. Izvolite gospodine Amidžić, predsjednik Komisije za spoljne poslove.
Gospodine predsjedavajući, kolege zastupnici pridružujem se evo ovoj prvoj ideji da u krajnjem informaciju prihvatimo. Da li smo dovoljno umorni da o njoj vodimo raspravu, ali ja imam potrebe da kao predsjedatelj Komisije za vanjske poslove da nešto možda ne previše i šire kažem o ovim pitanjima iz nekoliko razloga, prvo što je ovo prvi put da se jedan od materijala, odnosno da se pitanja jedno od pitanja iz oblasti vanjske politike nalazi na dnevnom redu Doma u ovom mandatu. Drugo, nema gospodina Bjelobrka, on mi je dosta aktivan član Komisije, ali mi je dosta ovako i aktivnosti zadaje kada su u pitanju rad Komisije pa šteta da me dopuni i da mi pomogne. Inače smo dobri kao kolege i suradnici u ovoj komisiji. Treće Komisija, odnosno informacija je već stara 5 mjeseci. Međutim, kao prethodno pitanje, ja želim da istaknem nekoliko stvari. Prvo želim se zahvaliti gospodinu Avdiću koji je prisustvovao jednoj sjednici Komisije za vanjske poslove, želim se 60 zahvaliti i Ministru vanjskih poslova i nekim ljudima iz Ministarstva za evropske integracije što su nam pružali pomoć u radu. Ali želim da kažem šta, s kojim problemima Komisija ima i koje su inicijative od nje potekle. Broj jedan. Samo da citiram stavak a. članka 37. našeg poslovnika. Komisija za vanjske poslove prati provođenje vanjske politike od strane Predsjedništva, Vijeć ministara Bosne i Hercegovine i onda ide dalje...Članovi ove komisije, zastupnici u ovom parlamentu smatraju jako širokim domen ove komisije i oni traže punu ulogu Komisije i Parlamenta u ovoj oblasti. Prije svega traže neki oblik parlamentarne kontrole i uzajamnog informiranja između Predsjedništva Bosne i Hercegovine, ministarstva i parlamentaraca. To je ključno pitanje na kome Komisija inzistira zbog čega smo se mi dva puta obratili Kolegiju Doma da pitanje vanjske politike stavi na dnevni red. Komisija traži da to bude jedna od sjednica čim prije, danas smo uputili ponovo jedan dopis šta bi moglo biti i osnova za raspravu. Tamo ima nekih 5-6 dokumenata itd. Zašto? Zato što kod nas nisu definirane procedure predstavljanja Bosne i Hercegovine u inozemstvu. A vi znate koliko naših delegacija ide itd. Drugo Komisija inzistira na platformi nastupa prilikom svakog odlaska i na izvješću o aktivnostima prilikom predstavljanja države u inozemstvu. I što je ključni problem to je nedostatan ili nepostojeći sustav protoka informacija između subjekata vanjske politike u Bosni i Hercegovini, a i unutar Parlamenta. Mi ne znamo šta, kako, kada, ko, odnosno zastupnici imaju vrlo malo podataka iz ove oblasti. To su te neke, ovaj prethodna pitanja koja naglašavam i zbog kojih molim da Kolegij razmotri taj dopis i stavi na dnevni red, a bar one globalne ciljeve vanjske politike i da o tome razgovaramo. Molim vas, sada dispozitiv. Komisija u krajnjem evo, ona je prije 4 mjeseca usvojila zaključak da predloži Parlamentu da prihvati ovu informaciju. Koliko je ona aktuelna sada je to drugo pitanje. Međutim, problemi diplomatsko konzularne mreže – kaže kadrovska situacija, mrežu treba podesiti mogućnostima i potrebama zemlje. Ko treba da o tome vodi jednu širu raspravu. Nije to pitanje gospodo za zamor, oprostite možete me saslušati, ali ne morate, ali to su ozbiljna pitanja. Tema je kadrovska situacija. Ona ne podrazumjeva samo broj ljudi u pojedinim destinacijama, nego i profil, nego i ime i prezime itd.itd. Sada jedno pitanje kratko i nabrzinu – ko danas predstavlja Bosnu i Hercegovinu u inozemstvu? Ko su novi kadrovi ti u vanjskoj politici? Trebaju li nam objašnjenja određenih problema pa i malih skandala primjer Beča ili Malezije. Javnost govori o nepotizmu pomalo u novim rješenjima itd. Preozbiljna su ova pitanja da bi mi je li na brzinu od njih dobili odgovor, ali mislim da ih treba Parlamentu dati. Dalje, četvrto i zaključno. Komisija traži bar dva nastupa svakoga veleposlanika Bosne i Hercegovine pred parlamentarcima kada polazi u neku zemlju i kada se vraća, ili bar jednom godišnje da se obrati nekome u Parlamentu o svom radu i problemima i funkciju uopće potreba Bosne i Hercegovine u toj oblasti. Mi nismo imali do sada nikoga da ima namjeru da razumije ovaj zahtjev Komisije. I na kraju Komisija traži punu komunikaciju svakog veleposlanika sa parlamentarcima u zemlji destinacije. Naime, ima pojava, taj protokol treba dograditi diplomatski i kao obvezu veleposlaniku postaviti da kada u zvaničnu posjetu po bilo kom pitanju neke države dolazi neko od parlamentaraca radi digniteta države, diplomacije, radi domaćina i posla koga treba napraviti tamo, veleposlanik treba da dà dignitet toj parlamentarnoj 61 delegaciji. Neki zastupnici u ovom parlamentu kažu da su boravili u delegacijama, a da nije bilo veleposlanika u tim posjetama, u tim kontaktima, u toj pomoći itd. Ja nemam takvo iskustvo. Hvala vam na strpljenju. Zaključujem sa zahtjevom Komisije da se pitanja vanjske politike, vanjskih poslova stave na dnevni red Parlamenta, bez nekog napora i problema, bez uzajamne kritike i napada, ali da pokušamo maksimalno demokratizirati ovu oblast društvenog života i maksimalni uticaj Parlamenta na ovu sferu. Ima se osjećaj da Predsjedništvo ili neko od ljudi koji odu vani ne osjećaju svoj dug prema Parlamentu, odnosno ili ne razumiju da ga imaju. Kažem ponovo ovi čelni ljudi i u Parlamentu i u Ministarstvu vanjskih poslova su izražavali svoju spremnost kad su tu da dogovorimo da riješimo određena pitanja, međutim ovo je jako aktualno i mislim da jednom sjednicom, jednom sjednicom možemo ta pitanja riješiti, dogovoriti, dograditi te strukture, informiranje, strukture protoka informacija i odgovornost za ovu oblast. Hvala vam.
Poslanik Mehtić Halil.
Uvaženo Predsjedništvo, poštovane kolege poslanici, informacija koja je predmet naše pažnje dostavljena nam je još prije 4-5- mjeseci. S obzirom na podatke koje ona nudi i na sadžaj, ona je po meni za današnju raspravu ili izjašnjavanje pomalo deplasirana. Od tog vremena do danas na ovom planu desile su se vrlo važne stvari, jer znamo da je u zadnjih nekoliko mjeseci vođena rasprava o tome ko će Bosnu i Hercegovinu u inostranstvu u svojstvu diplomata predstavljati. Mi znamo ovih dana imenovano 33 ambasadora. S obzirom da su u procesu njihovih imenovanja primjećena neka nepricipijelna rješenja po mom sudu, molio bih ukoliko je Kolegij u mogućnosti, odnosno ukoliko raspolaže sa preciznim podacima da nam se kaže koliko je koja stranka zastupljena u diplomatsko konzularnim predstavništvima. Informacija koju smo imali na raspolaganju nudila je samo nacionalnu zastupljenost, broj ambasada u Svijetu itd.itd. Međutim, stranačka zastupljenost nije spomenuta, a posebno je po meni bitno koliko je koja stranka dala svojih kandidata u sadašnjim diplomatsko konzularnim predstavništvima. Hvala lijepo.
Gospodin Mariofil Ljubić,
Uvaženi predsjedavajući, uvaženi zastupnici, ova informacija je primljena 11.5. ove godine u Parlamentu, mislim da je sad apsurdno o njoj raspravljati, a posebno je usvajati. Najviše što mi možemo uraditi je primiti k znanju jer ona više nije ni aktuelna. Ja mislim da o njoj, o jednoj informaciji, ali sve obuhvatnijoj treba razgovarati kada budemo razgovarali o vanjskoj politici, o ciljevima vanjske politike i ostvarivanju vanjske politike. Onda će doći na dnevni red i ova pitanja koja su aktuelna i ovih dana oko Bosne i Hercegovine kakav je status Bosne i Hercegovine, ko Bosnu i Hercegovinu predstavlja. A kada nam se bude davao ovakav jedan tabelarni pregled, mislim da on treba biti potkrepljen, ja mislim i imenima, da li referencama pojedinih ljudi, ali svakako ljude ranga diplomata treba navesti sa 62 imenonom i prezimenom da znamo o kome se radi. Kažem, ja ne vidim da bi mogao glasati o usvajanju ove informacije. Mislim, mi nju možemo primiti k znanju, a onda zadužiti znači i Vijeće ministara, a da mi preuzmemo na sebe, da osmislimo kako ćemo voditi, kako ćemo pripremiti tu točku o ciljevima vanjske politike, znači i o vođenju vanjske politike. Hvala.
Gospodin Osman Brka. Dobro. Da li još neko želi da učestvuje u diskusiji, ako ne onda bismo ovu tačku priveli kraju i u toku su pripreme za raspravu o spoljnoj politici Bosne i Hercegovine na ovom domu prema zahtjevu Komisije za spoljne poslove Kolegij to priprema i to ćemo uvrstiti u dnevni red prema dogovoru na Proširenom kolegiju Predstavničkog doma. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda. Ad.11. Popunjavanje upražnjenih mjesta članova komisija Vi znate, gospodine Mijatoviću nemojte biti nervozni, hvala lijepo, malo strpljenja, da imamo upražnjena mjesta u tri komisije. Tražili smo da Klub poslanika Stranke za Bosnu i Hercegovinu da prijedlog. Dobili smo prijedlog i ja ću pročitati – da se na upražnjena mjesta komisije Predstavničkog doma za članove izaberu: Gospođa Emina Začiragić u Komisiju za finansije i budžte, gospodin Franjo Majdandžić u Administrativnu komisiju i da se gospođa Emina Začiragić imenuje za člana Zajedničke komisije Predstavničkog doma i Doma naroda radi postizanja Sporazuma o jedinstvenom tekstu Zakona o izmjenam i dopunama Zakona o spoljnjem dugu. Da li ima diskusije? Stavljam prijedlog na glasanje. Ko je za? Ko je protiv? Ko je suzdržan? Konstatujem jednoglasno od 32 poslanika – 32 su glasala za. Očigledno nije potrebno entitetsko glasanje. Prelazimo na tačku 12. Ad.12. Davanje saglasnosti za ratifikaciju: a) Drugog amandmana Sporazuma o grantu za program između SAD i BiH za program reintegracije i stabilizacije zajednice, b) Sedmog amandmana na Ugovor o bespovratnim sredstvima između BiH i SAD o programu za finansiranje i rekonstrukcije pod nazivom Program poslovnog razvoja Amandmani na sporazume poslani su poslanicima 30 avgusta 2001. godine. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Gospodin Kovačević. Izvolite. Kao predsjednik Komisije predpostavljam. 63
Mi smo razmatrali amandman broj 2. Dame i gospodo, vi ste ostali, imali ste strpljenja, a vrlo je danas bio konstruktivan, po mojoj ocjeni rad i vrlo strpljiv.U ime Komisije za finansije i budžet amandman 2. mi smo prihvatili iz prve. Amandman drugi vratili smo na neka objašnjenja Predsjedništvu Bosne i Hercegovine. Ono nam. Ovaj Sedmi amadnam. Međutim Predsjedništvo Bosne i Hercegovine nije se oglasilo i nije došlo na sjednicu Komisije, međutim mi smo ipak prihvatili da to razmotrimo da ne bi ustavili taj amandman da predložimo Parlamentu, iako u buduće ćemo to skidati, neće doći preko Parlamenta. I sad smo našli jedno dvije tu nelogičnosti u tom amandmanu. Jedna je gdje se izuzima proizvodnja šećera, a u nas npr. u Bosni i Hercegovini, mi proizvodimo šećernu repu i eventualno, možda će trebati kreditirati proizvodnju šećerne repe i drugo šta tamo u jednoj tačci, našli smo gdje kaže da se izuzimaju, da se nešto spominje prašume, tropske šume. Ja međutim, mi smo htjeli da to izbacimo iz tog ugovora, jer u nas nema tropskih šuma. Jer to je vjerovatno neki tipski ugovor za sve zemlje Svijeta. Prema tome našle su se i dvije te, to nije razlog da to se ne usvoji taj amandman, al ako se može u tehničkom dogonjenju tog ugovora te dvije da se obuhvati šećer i da se te tropske šume iz našeg ugovora izbrišu. Prašume, ja. Prašume, jedino Peručica, ali ne znam da li, tropske šume piše tamo.
Slabo poznajete geografiju.
Mislim, ja ne poznajem to. Ja se zahvaljujem tu je geograf.
Samo još jedno pitanje. Pominjali ste probleme sa šećerom i prašumom. Da li se to odnosi na Drugi amandman ili na Sedmi amandman?
Na 7. amandman.
Znači postoje problemi u tekstu Sedmog amandmana. Hvala lijepo. Idemo dalje, gospodin Bilbija.
Komisija za vanjske poslove je raspravljala o amandmanima i zaključila da ove mandmane treba usvojiti. Međutim, pojavili su se neki problemi koje bih ja ovdje sad ukratko, znam da smo svi umorni, ali ima neke stvari koje ću morati reći. Što se tiče drugog amandmana on ima i dobrih i loših stvari. Između ostalog ovaj sporazum o grantu između BiH i SAD za reintegraciju i stabilizaciju zajednice potpisan 11.6.2000. godine bez mišljenja i učestvovanja entiteta Republike Srpske. Drugi amandman navedeni sporazum o grantu potpisan je Sarajevu 11.6.2001. godine bez mišljenja i učestvovanja Republike Srpske iako je već bio na snazi Zakon o 64 postupku za zaključivanje i izvršavanje međunarodnih ugovora ‘’Službeni glasnik BiH’’ broj 29/00 od 30.11.2000. godine, po kojem je neophodno da entitet dostavi mišljenje o navedenom amandmanu. Nije bio dat sporazum Ministarstvu inostranih poslova iz kojeg bi se jasnije vidjeli namjena i svrha već ranije odobrenih grant sredstava, a do danas dobili traženu informaciju. Nezvanično smo saznali da su sredstva granta namjenjena za zbrinjavanje izbjeglica što je dobro. Iz samog teksta Drugog amandmana vidljivo je da je iznos granta povećava za američkih dolara dvadeset devet miliona tridesthiljada i petsto dvanaest što u svakom slučaju nije sporno pošto se radi o grant sredstvima za Bosnu i Hercegovinu. Ali u članu 3. stoji da je amandman pripreman na engleskom i bosanskom jeziku, a korištenje termina bosanski jezik je samo termina bosanski jezik nije prihvatljivo za Republiku Srpsku, tako da ukazuje na ove i dobre i loše stvari što se tiče ovog amandmana i stav je da ga možemo prihvatiti. Međutim, da vas puno ne opterećujem sa ovim amandmanom Sedmim stav je Kluba da se danas on skine sa dnevnog reda sa usvajanja, dok ne dobijemo odgovore u pisanoj formi na sledećoj sjednici na neka od pitanja, a to je da recimo u odjeljku 4.2. na strani 5. koji je neprihvatljiv, jel prihvaća mogućnost da JUSEID može zahtjevati od BiH i Republike Srpske da se cio ili sva bespovratna sredstva vrate Vladi SAD u čemu Bosna i Hercegovina i Republika Srpska nije učestvovala. Prema tome traži li bi određena pojašnjenja pa da ga onda usvajamo na narednoj sjednici ako se složite. Hvala.
Hvala lijepo. Mi očito. Da li se još neko javlja za riječ? Imamo dakle dva dokumenta. Oko drugog amandmana nije bilo primjedbi. Oko sedmog amandman imamo primjedbe na prevod teksta čini mi se. Imamo pitanja postavljena, ali nema nikog iz Ministarstva inostranih poslova da dà odgovor. Da. Molim vas. Gospodine Kovačeviću vi ste upravo iznjeli primjer šećerne trske i tropskih šuma i vi ste potpisali izvještaj i čuli smo vas. Dakle, molim vas predlažem da pristupimo glasanju u pogledu drugog amandmana, za sedmi amandman ima rezerva. Da li da glasamo o njemu danas, ili da ga ostavimo za sledeću sjednicu i čujemo objašnjenje. Molim. Molim vas, glasam, ne u paketu se ne može glasati, jer su to dva dokumenta molim vas. Ne jadan, nego dva. Zavarava drugi amandman i sedmi. Ne drugi i sedmi nije isti dokument, već su dva dokumenta. Dakle stavljam na glasanje Drugi amandmana Sporazuma o grantu za program između SAD i BiH za program reintegracije i stabilizacije zajednice. Ko je za? Ko je protiv? Ko je suzdržan? Od 32 strpljiva poslanika svih 32 je glasalo za. Prema tome usvojen je Drugi amandman. 65 Imamo amandman sedmi - Sedmi amandmana na Ugovor o bespovratnim sredstvima između BiH i SAD o programu za finansiranje i rekonstrukcije pod nazivom Program poslovnog razvoja. Stavljam sedmi amandman na glasanje. Ko je za? ... [[smjesta nije uključen mikrofon]] Izvinite. Molim vas samo malo. Ja sam tu napravio grešku u proceduri. Molim da imate, vidjećemo kako će proći. Ko je za? Brojite tačno, ovdje će biti problema- Ko je protiv? Ko je uzdržan? Molim vas. Ja vas molim, ja molim poslanike za još malo strpljenja, svi smo jako jako umorni, al hajte da završimo ovaj posao. Hvala. Molim podatke. Molim vas potrebno je entitetsko glasanje čini mi se. 32 prisutno – 26 za, protiv 1, suzdržano 7. Molim entitetsko glasanje. Ko je iz Federacije Bosne i Hercegovine? Ko je za od poslanika iz Republike Srpske? Hajmo Kovačeviću. Molim vas. Molim rezultat. Napišite molim vas. Ja moram priznati da je gospodin Kovačević zbunio sllužbu i zato čekamo. Molim vas za još malo pažnje. Federacija Bosne i Hercegovine za 21, Republika Srpska 3 za. Usaglašavanje, ni glas gospodina Kovačevića koji je uzdržan nije pomogao. Gospodo poslanici konstatujem da je amandman 1. prošao, amandman 7. nije. Je li tako? Usaglašavanje. Hvala lijepo. Gospodo poslanici, molim vas samo malo pažnje, gospodo poslanici, poštovani gosti, ovim smo ispcrpili dnevni red 14. sjednice Predstavničkog doma. Zahvaljujem se svima na strpljenju i aktivnom učešću u radu Doma. Zaključujem 14. sjednicu. Sjednica je završila sa radom u 19,45 sati.