Dame i gospodo delegati, uvaženi gosti, srdačno vas pozdravljam i otvaram 12. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. [[INTONIRANJE HIMNE]] Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti koji redovno prate rad našeg Doma, koje srdačno pozdravljam i želim da konstatujem da sjednici prisustvuje 15 delegata – 5 iz reda bošnjačkog, 5 iz reda hrvatskog, 5 iz reda srpskog naroda. Kao što vam je naznačeno u pozivu za sjednicu, u skladu sa članom 155. Poslovnika na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, delegatima će biti omogućeno da postavljaju delegatska pitanja u usmenoj formi. Podsjećam da su vam zajedno sa pozivom za 12. sjednicu Doma naroda upućeni dopisi u vezi sa procedurom postavljanja delegatskih pitanja u pismenoj formi. Navedeni dopis, odnosno obavještenje o mogućnosti postavljanja delegatskih pitanja u usmenoj formi na 12. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH takođe je upućeno predsjedavajućem Savjeta ministara BiH, Generalnom sekretarijatu Savjeta ministara BiH. U skladu sa članom 156. stav (1) Poslovnika najavu za postavljanje delegatskih pitanja u usmenoj formi dostavili su: delegat Denis Bećirović za predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH Zorana Tegeltiju, delegatkinja Dušanka Majkić za ministra bezbjednosti BiH Selmu Cikotića, delegat Sredoje Nović za ministra civilnih poslova BiH Ankicu Gudeljeveć, delegat Lazar Prodanović za predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH Zorana Tegeltiju, delegat Zlatko Miletić Savjetu ministara BiH, Ministarstvu inostranih poslova BiH. U skladu sa članom 156. stav (2) Poslovnika ove najave dostavljene su i predsjedavajućem Savjeta ministara BiH i onom članu Savjeta ministara BiH na kojeg se pitanje odnosi. Želim vas podsjetit i na to da smo uputili obavještenje Javnom RTV servisu BiH radi obezbjeđivanja direktnog televizijskog prenosa ovog dijela sjednice u skladu sa članom 155. stav (1) Poslovnika. Sada možemo početi postavljati, postavljanje usmenih delegatskih pitanja i davanje odgovora i u tom smislu dajem riječ delegatu Denisu Bećiroviću. Izvolite.
Dame i gospodo, ja sam postavio pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara BiH i tražim odgovor – Šta je on konkretno učinio i cijelo Vijeće ministara BiH s ciljem zaustavljanja diskriminacije građana koji govore bosanskim jezikom na pojedinim dijelovima teritorije BiH? 2 Bosanski jezik je međunarodno priznati jezik, između ostalog priznat je i Dejtonskim mirovnim sporazumom i naravno Ustavom BiH, to je i naučna činjenica i historiska činjenica i kulturna činjenica i komunikacijska činjenica. Nažalost, svjedoci smo da u pojedinim dijelovima BiH i dalje imamo diskriminaciju građana koji govore bosanskim jezikom. Mi smo u Domu naroda položili zakletvu, između ostalog, da ćemo se boriti za ravnopravnost svih naroda i građana u BiH i smatram da je to naša dužnost. Ne postoji, vjerovatno, adekvatniji organ državne vlasti od Doma naroda, gdje trebamo ukazati na takvu vrstu diskriminacije, jer pitanje jezika je pitanje zaista vitalnog nacionalnog interesa svakog naroda. Nemamo pravo ignorirati diskriminaciju građana BiH koji govore bosanskim jezikom. Stoga želim vrlo jasno reći ovdje na sjednici državnog parlamenta da negiranje bosanskog jezika nije osmišljeno od strane Dodika i njegovih sljedbenika, riječ je o tome da je Srpska akademija nauka i umjetnosti u Beogradu upregnuta i osmislila je taj projekat negiranja bosanskog jezika. Odbor za standardizaciju jezika Instituta za srpski jezik Srpske akademije nauka i umjetnosti je zaključio prije nekoliko godina da se od naziva ....
.... gospodine Bećirović, da Vas upozorim... molim Vas, pitanje.
Nisam Vas čuo, možete ponoviti.
... da upozorim na vrijeme poslovničko, ... vrijeme ste probili, ja Vas molim pitanje da postavite.
Je li tu predsjedavajući Vijeća ministara?
[[nije uključen mikrofon]] Nije ....
Jeste li njeg upozorili po Poslovniku da bude tu, nemojte dvostruke aršine ...
Samo malo ....
i dozvolite da završim.
ja mislim da ... vodimo repliku, nego da poštujemo Poslovnik i ja i Vi,
A ja Vas pitam 3
predsjedavajući i svi ministri su dobili poziv za ovu sjednicu, imamo pisani odgovor da je spriječen da prisustvuje, ja Vas obavještavam i to je moja poslovnička mogućnost, kao što je i mogućnost da Vas upozorim da ste već probili vrijeme i postavite pitanje i ...
Gospodine Špiriću, Vaša je dužnost da obezbjedite da ovdje bude predsjedavajući, ja kad sam predsjedavao jednim od domova Parlamentarne skupštine nikada mi se nije dogodilo da nije bilo ministara i predsjedavajućeg da odgovaraju. Kod Vas se događa da nikada nema predsjedavajućeg Vijeća ministara. Stoga, da završim, vrijeme je da u državnom parlamentu poručimo da je SANU neovlaštena i nepozvana da arbitrira u suverenoj i nezavisnoj državi BiH i da ona određuje građanima BiH, u ovom slučaju 52% građana koji su se izjasnili da govore bosanskim jezikom, kojim će oni jezikom govoriti. Tu praksu treba hitno prekinuti, jer neće više i nikada to više neće biti slučaj da velikosrpski orjentirani akademici u Beogradu odlučuju kojim ćemo mi jezikom u BiH govoriti. Mi treba da se zalažemo za punu ravnopravnost i ja zato javno pitam predsjedavajućeg Vijeća ministara – Šta je konkretno učinio po tom pitanju?
Hvala lijepo. Ja molim stvarno sve delegate da postavljaju pitanja, da se kanu optužbi i samoodgovora, postavite pitanje i na pitanje dobićete odgovor od adrese od koje tražite. Dajem riječ sada kolegici Dušanki Majkić. Izvolite.
[[nije uključen mikrofon]] predsjedavajući Vijeća ministara nije odgovorio na moje pitanje.
Nema predsjedavajućeg, biće odgovoreno prvi
[[nije uključen mikrofon]] dali mogućnost, njegov nedolazak je takođe neka vrsta odgovora.
Možete i
[[nije uključen mikrofon]] ja po Poslovniku imam još dvije minute da na to sada ukažem, mislim da napokon treba predsjedavajući doći .. [[nije uključen mikrofon]] pitanje, onako kako to rade premijeri i u drugim državama, to ignorisanje je apsolutno nedopustivo. Nedopustivo je isto tako i to moramo javno reći da velikodržavni krugovi i dalje nama u BiH poručuju da bosanski jezik oni neće, ali da ga Bošnjacima i ostalim ne daju. E pa ne može dalje tako, vrijeme je da svi zajedno upozorimo na takvu praksu. Naš, naša zadaća je da se borimo za ravnopravnost 4 svih građana i naroda gdje god je ona ugrožena. Kaže, Milorad Dodik da se u nazivu bosanski jezik kriju pretenzije, zamislite, Bošnjaka prema BiH, to je i logički i u svakom pogledu i besmisleno i licemjerno. Kako neko ko živi u toj državi može imati pretenziju na svoju državu? Mi na te stvari, dakle, moramo upozoriti, riječ je o ozbiljnom i opasnom kršenju ljudskih prava u BiH, to je zadatak, kolega Špiriću, i Vaš i moj i svih delegata u Domu naroda, gdje god uočimo tako ozbiljne primjere kršenja ljudskih prava da na njih zajedno reagiramo. Podsjetiću vas da ....
... ponovno na probijanje vremena, hajte molim Vas da poštujemo Poslovnik koji smo usvojili.
Na prošloj sjednici Doma naroda bili smo u istoj situaciji, kao i na pretprošloj i da ne nabrajam i Vi ste rekli da nakon što nije došao predsjedavajući Vijeća ministara, da će on nama dostaviti barem u pisanoj formi odgovor. Ni to nije učinio, da li je to degradacija Kolegija, Doma naroda, o čemu se radi mi moramo dobiti odgovor.
Predsjedavajući ima obavezu kad god se pojavi u ovom Domu da odgovori na pitanja koja su mu postavljena bez obzira na kojem, na kojoj sjednici, to je dakle Poslovnikom definisano i to svi znamo. Riječ dajem kolegici Dušanki Majkić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane koleginice i kolege pozdavaljam vas na početku ove sjednice, koja je ovako počela eksplozivno. Takođe, nema ministra bezbjednosti, Selme Cikotića ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Je li došao? ____________(?) Tu je.
Zahvaljujem. Riječ ima ministar gospodin Selmo Cikotić. Izvolite ministre.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, zamjenici predsjedavajućeg, delegati u Domu naroda, dame i gospodo, želim da u nekoliko crtica odgovorim na pitanje koje je postavila gospođa Majkić. Dakle, saradnja sa Europolom od strane nadležnih policijskih agencija države BiH uspostavljena je 2017. godine, u toj saradnji u odnosu na potpisani Sporazum učestvuju sve policijske agencija u smislu prijema pošiljki od Europola sa izuzetkom MUP-a Republike Srpske koji ne šalje povratne informacije Europolu. U odnosu na Sporazum, odlučeno je da se nacionalna kontakt tačka sa Europolom uspostavi u prostorijama Ministarstva sigurnosti i da u toj saradnji učestvuju sve agancije koje su propisane Sporazumom. U skladu sa svim tim činjenicama, ja sam već zadužio jedan tim eksperata da definišu sva potrebna organizacijska, pravna, tehnička, sigurnosna, logistička, prostorna i druga pitanja kako bi ta saradnja sa Europolom mogla da se nastavi sa prostora iz Ministarstva sigurnosti sa adrese Trg BiH 1 i očekujem ukoliko budemo imali jedan proaktivan odnos učesnika tog tima da za nekoliko sedmica ta saradnja može biti uspostavljena sa nove adrese. Usput Europol je u više navrata pohvalio dosadašnju saradnju, koja se odvija u okviru prostora Direkcije za koordinaciju policijskih tijela, gdje je pored saradnje sa Europolom lociran i tim saradnje sa Interpolom i saradnje sa Selekom. I nedavno je realizirana jedna velika međunarodna akcija pod nazivom JAD 2020 u kojoj je učestvovalo 34 države Evropske unije i Zapadnog Balkana, između ostalih i BiH. Akciju je pokrenuo Europol sa Evropskom multidisciplinarnom platformom protiv kriminalnih prijetnji, akcija je rezultirala sa hapšenjem deset osoba i pokrenute su nove četiri istrage na prostoru BiH vezane za suzbijanje trgovine, ilegalne trgovine oružjem
Ministre, vrijeme. 6
ilegalnih migracija i trgovine drogom. Dakle, mislim da sam na ovaj način dao jedan potpuno odgovor na pitanje gospođe Majkić. Ukoliko ima kakvih dodatnih, mogu ih dati.
Zahvaljujem ministru Cikotiću. Da li je kolegica Majkić zadovoljna odgovorom? Izvolite.
Nisam zadovoljna. Zašto nisam zadovoljna? Zato što na osnovu ovoga što je sad ministar rekao, to je da je Europol pohvalio dosadašnju saradnju, odnosno da kako sve govori ispada da ne treba ništa učiniti. A izvještaj Evropske komisje, poslednji izvještaj Evropske komisije navodi da nije realizovana zajednička kontakt tačka, a to znači da takva odluka BiH predstavlja svjesnu opstrukciju međunarodne razmjene podataka iz oblasti terorizma, međunarodnog organizovanog kriminala i drugih vidova teškog kriminala. Nema se tu šta dodati. Dakle, s obzirom da je nabrojan ovaj ... tim, odnosno radna grupa, kako reče ministar, koja treba da riješi sva ta pitanja, očito je da SDA nema želju da ... to i na taj način omogući donošenje odluka na mjestu za koje je to predviđeno, odnosno slanje oficira za vezu i preselenje opreme. Ovo je veoma loša informacija i veoma loš podatak i evo pred nama je, vidjećemo na koji način će biti i za koje vrijeme to riješiti, ali tu je već odgovornosti i Evropske komisije u BiH, pa se nadamo da ćemo i u kontatku s njom dobiti više podataka. Hvala.
Zahvaljujem. Sada riječ dajem kolegi Sredoju Noviću. Izvolite.
Poštovani članovi Kolegija, uvaženi kolegice i kolege, dame i gospodo. Moje pitanje se odnosi na Zakon o prebivalištu i boravištu državljana BiH. Naime, članom 8.a. stavom (1) pomenutog Zakona propisano je da nadležni organi su dužni u roku od pet godina od dana stupanja na snagu ovog Zakona za svakog državljanina sa evidentiranim prebivalištem izvršiti provjeru ispunjenosti uslova iz člana 8. stav 2, 3. i 4. Dokazi se mogu prikupljati elektronskim putem uz korištenje digitalno potpisanih podataka kod organa nadležnih za vođenje evidencija i u kojima se nalaze relevantni podaci. Moje pitanje glasi: 1. Da li su nadležni organi, Ministarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske, ministarstva unutrašnjih poslova kantona i Distrikta Brčko izvršili provjeru i koliko? 2. Koliko je tim povodom oduzeto prebivališta od državljana koji nisu poštovali Zakon? Treba imati u vidu da je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana BiH donesen 2015. godine i proteklo je punih pet godina od tada do danas. Prebivalište u osnovi predstavlja jednu od najvažnijih pravno relevantnih činjenica od kojeg 7 zavisi ostvarivanje pravnog subjektiviteta svih građana i državljana BiH. Jedan, ovo je Zakon koji je dugo vremena usaglašavan i usaglašen sa svim evropskim zakonodavstvom. Poznato je da se u BiH do tada, a i danas na jednoj adresi prijavljivalo i prijavljuje 30 do 50 lica, a vi znate šta znači kada na jednoj adrsi imamo toliki broj lica koja tobože imaju prebivalište, ozbiljno se nameće pitanje provođenja zakona, ozbiljno se nameće pitanje poreskih izvršenja, naloga policijskih itd. itd. a da ne govorim o neslućenim mogućnostima zloupotrebe u izborima koji slijede i koji će tek slijediti opšti izbori u BiH. Toliko što se tiče pitanja. Hvala.
Ministrica Gudeljević, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, dopredsjedavajući, uvaženi izaslanici. Na zahtjev Ministarstva civilnih poslova BiH informacije o izvršenim provjerama ispunjenosti uvjeta prilikom evidentiranja prebivališta u nadležnim organima unutarnjih poslova shodno propisanim uvjetima dostavljeni su sljedeći podaci: - MUP Kantona Sarajevo od ukupnog broja 505.542 evidentirana prebivališta za njih 130.707, odnosno 25,85 je evidentirano dokaz prijave prebivališta, dok je izvršeno poništenje prebivališta za 162 državljanina. - MUP Hercegovačko-neretvanske županije, od ukupnog broja 122.251 evidentirani prebivališta za njih 39.943, odnosno 32,67% je evidentiran dokaz prijave prebivališta. - MUP Tuzlanskog kantona, nije dostavljen podatak o ukupnom broju evidentiranih prebivališta, naznačeno je da je izvršena provjera za ukupno 34% evidentiranih prebivališta. - MUP Zeničko-dobojskog kantona, nije dostavljen podatak o ukupnom broju evidentiranih prebivališta, naznačno je da je izvršena provjera za 30% evidentiranih prebivališta. - MUP Unsko-sanskog kantona, od ukupnog broja 251.486 evidentiranih prebivališta za njih 39.943, odnosno 23,15% je evidentiran dokaz prijave prebivališta. - MUP Srednjebosanske županije, od ukupnog broja 295.497 evidentiranih prebivališta za njih 28.933, odnosno 9,79% je evidentiran dokaz prijave prebivališta. - MUP Bosansko-podrinjskog kantona, od ukupnog broja 27.460 evidentiranih prebivališta za njih 5.083, odnosno 20% je evidentiran dokaz prijave prebivališta. - MUP Posavske županije, nije dostavljen podatak o ukupnom broju evidentiranih prebivališta, naznačeno je da je izvršena provjera za ukupno 3.057 evidentiranih prebivališta. Za ostali, nam nisu do sada dostavili tražene informacije, za njih smo u međuvremenu poslali urgenciju.
Zahvaljujem lijepo. Da li je kolega Nović zadovoljan odgovorom? 8
Dago mi je da je uvažena ministrica promtno reagovala i dobila podatke koje je dobila, razumljivo da Ministarstvo civilnih poslova i nije moglo drugačije ponašati se već uputiti dopis i zatražiti i žao mi je što nakon pet godina od donošenja jednog zakona, kad pogledate to je između 10 i 30% ukupno izvršenih provjera o prebivalištu državljana BiH. Mi ozbiljno treba da se zabrinemo svi, jer teško me može neko u ovoj BiH uvjeriti da je to tako komplikovan proces, da je to tako težak proces. Nije, nije, BiH ima gotovo dvadeset hiljada policajaca, desetine i nešto hiljada BiH ima policajaca širom kantona, entiteta itd. kad bi svaki dan htjeli samo po jednog da provjeravaju to se završava vrlo brzo, ovo je interes BiH, ovo je interes njenih državljana, ovo je interes da dođemo tačno da znamo ko u ovoj BiH zaista živi i ko prebiva. Zato vas molim, kad dobijete sve podatke da dostavite u pismenoj formi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Noviću. A sada dajem riječ gospodinu Lazaru Prodanoviću. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Uvažene koleginice i kolege delegati, ministri i svi prisutni. Moje pitanje je upućeno Državnoj regulatornoj agenciji za radiacionu i nuklearnu bezbjednost. Dakle, u Kliničkom centru Univerziteta u Sarajevu je 05.10.2018. godine posredstvom ove Agencije i Međunarodne agencije za atomsku energiju UN-a pušten u rad donirani najsavremeniji SPECT/CT aparat koji omogućava da se precizno i u veoma kratkom vremenu dobije slika cijelog patološkog procesa u organizmu ili da se u potpunosti isključe patološki procesi. Istog dana otvorena je nova bolnica „Srbija“ u Istočnom Sarajevu i samo dan ranije koordinator za saradnju s Međunarodnom agencijom za atomsku energiju ispred BiH obećao je da će novootvorena bolnica dobiti isti aparat kao i Klinički centar Univerziteta u Sarajevu, potom je zvanično saopšteno da je postupak nabavke SPEC/CT aparata u toku. U kojoj fazi, moje pitanje se odnosi, u kojoj fazi je trenutno nabavka SPEC/CT aparata za Javnu zdravstvenu ustanovu Bolnica „Srbija“ u Istočnom Sarajevu, koliki je iznos svih dosadašnjih donacija koje je BiH primila od Međunarodne agencije za atomsku energiju UN-a izražen u konvertibilnim markama i, a koje se odnose na dijagnostičke uređaje iz oblasti nuklearne medicine, i u kojem iznosu su ova sredstva raspoređena prema entitetima, odnosno Republici Srpskoj i Federaciji BiH? Hvala.
Zahvaljujem kolegi Prodanoviću. S obzirom da direktor Agencije je nas obavijestio da spriječen da prisustvuje ovoj sjednici, u skladu s Poslovnikom odgovor ćete dobiti na narednoj sjednici. A sada dajem riječ kolegi Zlatku Miletiću. Izvolite. 9
Hvala lijepa predsjedavajući. Oprostićete mi svi, evo sve vas srdačno zajedno pozdravljam i ako to nije u skladu s protokolom, al' da bi uštedio vrijeme prije nego što postavim pitanje, koje je vrlo kratko, moram dati malo širi uvod, ali Vas molim, predsjedavajući, da me ne prekidate s obzirom da je ono vrlo značajno za sve građane BiH. Naime, u poslednjih petnaestak dana BiH je opet u žarištu specijalnog rata od kako su u pojedinim zemljama Jugoistočne Evrope opet iz boce izašli velikodržavni projekti u najmanje tri zemlje i na vrlo neprimjeren, da ne kažem, nediplomatski način se odnose prema institucijama BiH i prema pojedincima koji nose vlast u institucijama BiH čak idu do te mjere da pojedini nosioci javnih i političkih funkcija u tim zemljama upotrebljavaju i psovke. Imajući u vidu i činjenicu da inače nas u BiH smatraju vrlo nepristojnim narodima, ja sam rođen ovdje 200, 300 metara od ovog mjesta na Bistriku i prvo u životu što naučite, naučite da psujete. Ali pošto se mi mijenjamo i mi hoćemo da idemo u Evropsku uniju, iako bi vrlo rado psovkama nekim od njih odgovorio šta mislim o njima i njihovim politikama, želim da kažem sledeće, jel' očigledno oni imaju za cilj da razviju strah kod svih građana BiH, da prvo poručim građanima BiH da se ne trebaju plašit, da se mi njih ne bojimo. A moje pitanje je usmjereno ne samo ka Ministarstvu vanjskih poslova BiH već isključivo prema Predsjedništvu kao nosiocu spoljne politike ove zemlje, da mi odgovore, s obzirom da se bliži datum, to je 14.12. odnosno 25.12. datum obilježavanja potpisivanja Općeg mirovnog sporazuma za mir u BiH ili popularno zvanog Dejtonski mirovni sporazum, znači prvo tražim odgovor – Da li će gospoda organizovati bilo kakvu konferenciju na tu temu, ako će to uraditi interesuje me pitanje da li će tu priliku iskoristiti da povrate svoj kredibilitet i kredibilitet predsjedavajućeg Vijeća ministara, koji je narušen u posljednjih mjesec dana? Da li će tu priliku iskoristit, pa i da to urade onlajn, da pozovu najviše predstavnike potpisnike Dejtonskog mirovnog sporazuma, uključujući predstavnike susjednih zemalja, da konačno sa njima razvijemo dijalog, da riješimo sva sporna pitanja i da zaista idemo u pravcu razvijanja dobrosusjedskih odnosa? A ovu gospodu ostale potpisnike, njih ima šest, ja ću ih pobrojat, znači tu su predstavnici Evropske unije, SAD, Ruske Federacije, Velike Britanije, Francuske i Njemačke, njih molim da nam tom prilikom odgovore na pitanje – Kuda ide ova zemlja, kuda ide BiH? Zašto to pitam? Molim vas, da ne bi ispalo, a inače svi u okruženju imaju percepciju da smo mi inače glupi narodi ovdje, da ne bi ispali glupi kao devedesetih godina, ja ih zaista molim da tu priliku iskoriste i da građanima BiH zaista kažu u kom pravcu ide ova zemlja, pa kad nam eventualno odgovore, a onda će vidit šta mi umijemo i znamo i kako se mi znamo ophodit prema njima. Hvala vam lijepo.
Hvala kolega Miletiću. Nisam namjerno vas upozoravao iako je poslovničko vrijeme probijeno, i molim da se držimo Poslovnika. Na adrese koje ste postavili pitanje, nisu prisutni, dakle, na, po Poslovniku na narednoj, prvoj narednoj sjednici njihovo prisustvo, bit će u obavezi da odgovore na vaše pitanje. 10 U skladu sa članom 158. stav (3) Poslovnika Doma naroda obavještavam vas da je delegat Mladen Bosić uputio pitanje u pisanoj formi Centralnoj izbornoj komisiji BiH koje je proslijeđeno u skladu sa članom 158. stav (1) i stav (2) Poslovnika Doma naroda. Delegatkinja Marina Pendeš dobila je odgovor u pisanoj formi na pitanje postavljeno na 6. sjednici Doma naroda upućeno ministrici civilnih poslova BiH Ankici Gudeljević. Da li je Marina Pendeš zadovoljna dobijenim odgovorom? Izvolite.
Uvaženi predsjedatelju i supredsjedatelji, uvažene kolege. Ja sam zadovoljna i zahvaljujem se ministrici Gudeljević na odgovoru na ovo pitanje, ali isto tako podsjećam da sukladno članku 155. postavila sam pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara, ministru sigurnosti, na jedno mi je odgovorio, na drugo nije, ministrici Turković, ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa i ministru pravde. Pa, podsjećam da, sukladno članku 159. stavak (2) odgovor se mora dati u roku od 30 dana, tako da ja očekujem odgovore od navedenih ministara u narednom periodu. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Pendeš. Znači, iscrpili smo tačku postavljanja delegatskih pitanja i odgovora. Za 12. sjednicu predlažem sljedeći, izmijenjeni i dopunjeni, dakle usaglašen Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 11. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o prekršajima (drugo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-679/20, od 09.06.2020. godine; 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o sudskim taksama u postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-1344/20, od 02.07.2020. godine; 4. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o platama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-596/20, od 31.03.2020. godine; 5. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Savjetu ministara Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), predlagač: delegat Denis Bećirović, broj: 02-02-1-1490/20, od 22.07.2020. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), predlagač: delegat Denis Bećirović, broj: 02-02-1-1489/20, od 22.07.2020. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 7. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH o postizanju identičnog teksta Zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2015/17, 11 od 09.08.2017. i 27.09.2017. godine), broj: 01,02-02-1-2015,3/20, od 02.09.2020. godine; 8. Izvještaj o radu Savjeta ministara BiH za 2019. godinu, broj: 01,02-50-18-1494/20, od 22.07.2020. godine; 9. Specijalni izvještaj o zastupljenosti konstitutivnih naroda i ostalih u institucijama, upravnim organizacijama i regulatornim tijelima Bosne i Hercegovine, Republike Srpske, Federacije BiH, Brčko distrikta BiH i kantonima Federacije BiH sa izuzetkom policijsko-bezbjednosnih struktura, dostavljen od Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 01,02-50-18-1555/20, od 27.07.2020. godine; 10. Izvještaj o zaštiti ličnih podataka u Bosni i Hercegovini za 2019. godinu, podnosilac: Agencija za zaštitu ličnih podataka, broj: 01,02-04-1-1562/20, od 28.07.2020. godine; 11. Izvještaj o sprovođenju zakona iz nadležnosti Centralne izborne komisije BiH u 2019. godini, dostavljeno od Centralne izborne komisije BiH, broj: 01,02-50-1633/20, od 10.08.2020. godine; 12. Izvještaj o realizaciji Revidirane strategije Bosne i Hercegovine za sprovođenje Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma za 2018. godinu, podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-37-1656/20, od 17.08.2020. godine; 13. Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2019. godine, dostavljena od Ministarstva finansija i trezora BiH, broj: 02-16-1-1231/20, od 14.07.2020. godine; 14. Informacija o raspodjeli i korišćenju sredstava tekuće budžetske rezerve za period januar – decembar 2019. godine, podnosilac: Ministarstvo finansija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1- 1678/20, od 24.08.2020. godine; 15. Delegatska inicijativa Denisa Bećirovića kojom se zadužuje Savjet ministara BiH da, u zakonski najkraćem mogućem roku od godinu dana od usvajanja ove inicijative u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH, u saradnji sa nadležnim organima vlasti, preduzme neophodne radnje sa ciljem popunjavanja Granične policije BiH sa 309 novih graničnih službenika, u skladu sa Pravilnikom o unutrašnjoj organizaciji Granične policije BiH i potrebom zaustavljanja nezakonitih migracija duž cijele državne granice Bosne i Hercegovine, broj: 02-50-6-1399/20, od 07.07.2020. godine; 16. Prijedlog odluke o osnivanju Ad hok komisije Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje postupka imenovanja članova Savjeta Regulatorne agencije za komunikacije BiH, predlagač: Ministarstvo komunikacija i saobraćaja BiH, broj: 01,02- 34-1-1583/20, od 30.07.2020. godine; 17. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure za imenovanje članova filijala Kancelarije za raznatranje žalbi u Banjaluci i Mostaru, predlagač: Zajednički kolegijum oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-50-16-1730-2/20, od 11.09.2020. godine; 18. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure za izbor sedam članova Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta, predlagač: Zajednički kolegijum oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02- 50-16-1732-2/20, od 11.09.2020. godine; 19. Prijedlog zaključka o osnivanju Privemene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za srpovođenje procedure imenovanja dva predstavnika akademske zajednice i jednog pedstavnika nevladinog sektora u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupije i koordinaciju borbe protiv korupcije, predlagač: Zajednički kolegijum oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02- 50-16-1906/20, od 28.09.2020. godine; 12 20. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure za imenovanje zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u Bosni i Hercegovini, predlagač: Zajednički kolegijum oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-50-16- 1907/20 od 28.09.2020. godine; 21. Izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta, po jednog iz bošnjačkog, hrvatskog i srpskog naroda – Izvještaj Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure za izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta, broj: 01,02-50-16-1092-5,1/20, od 31.08.2020. godine; 22. Imenovanje generalnog revizora Kancelarije za reviziju institucija BiH – Izvještaj o utvrđivanju rang-liste kandidata za imenovanje generalnog revizora Kamcelarije za reviziju institucija BiH, dostavljen od Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure za imenovanje generalnog revizora Kancelarije za reviziju institucija BiH, broj: 01,02-50-16-1094-5,2a/20, od 28.09.2020. godine; 23. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara BiH, koji predstavlja Ministarstvo finansija i trezora BiH, i Vlade Švajcarske Konfederacije, koju predstavlja Državni sekretarijat za ekonomske odnose, u vezi sa odobrenjem finansijskog doprinosa u formi donacije za Projekat prikupljanja i prečišćavanja otpadnih voda u Gradišci, broj: 01,02-21-1- 1711/20, od 26.08.2020. godine; 24. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu (Projekat gradskih saobraćajnica Sarajevo) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-21-1- 1712/20, od 26.08.2020. godine; 25. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu (dodatno finansiranje za projekat registracije nekretnina) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-21-1-1713/20, od 26.08.2020. godine. Ovo je usaglašen, izmijenjen i dopunjeni dnevni red Kolegijuma Doma naroda koji ste dobili. Otvaram raspravu. Kolega Bećirović se javlja. Izvolite.
Zahvaljujem. S obzirom da je zadnjih sedmica jako aktuelna tema o pristupanju Bosne i Hercegovine u mini, tzv. „mini Šengen“ predlažem danas da uvrstimo novu tačku dnevnog reda u okvoru koje bismo zadužili Vijeće ministara BiH da nam dostavi cjelovitu analizu o uspostavljenim paralelnim vezama između Srbije i bh entiteta Repuslika Srpska, s posebnim osvrtom na poštivanje suvereniteta, nezavisnosti i teritorijalnog integriteta države Bosne i Hercegovine. Zašto to tražim danas? Naime, akademici SANU-a poput Dobrice Ćosića, Milorada Ekmečića i drugih su osmislili projekat kako u miru u fazama da ubiju državu Bosnu i Hercegovinu i realiziraju zločinački projekat Velike Srbije. Zato je Dobrica Ćosić i rekao – mi treba da zaključimo rat kako bismo u miru ostvarili naše ciljeve. Zato je predsjednik Vijeća za regionalno planiranje Srbije, akademik Stevan Karamata, 1996. u Skupštini entiteta Republika Srpska poručio da treba jačati ekonomske, duhovne i političke veze Srbije i entiteta Republika Srpska jer, kako on kaže, što budu jače i čvršće te veze biće jači i čvršći temelji na kojima će 13 se graditi jedinstvena srpska država u kojoj će, prema njegovim riječima, Drina biti kičma te nove države, a ne granica. Dame i gospodo mi u ovoj zemlji moramo upozoriti na sljedeće stvari – Srbija integriše potpuno obrazovni sistem sa bh entitetom Republika Srpska, i već imamo „mini Šengen“ u obrazovnom sistemu; Srbija integriše praznike sa bh entitetom Republika Srpska. Istovremeno Republika Srpska ne prihvata ni jedan državni praznik Bosne i Hercegovine. Srbija integriše sa bh entitetom Republika Srpska tzv. kulturni prostor; Srbija govori o nekom srpskom svecu, kako oni kažu; Srbija integriše bh entitet u sferi nauke, sporta, u svim drugim oblastima; Sbrija je, i na koncu, prije nekoliko godina legalizirala i zločinački četnički pokret, znači velikosrpsku ideologiju s tim. Da li mi sve to treba da gledamo i nijemo da ćutimo na tim stvarima? Zašto i mi, evo, 25 godina od Dejtona napokon ne bi imali informaciju, cjelovitu informaciju o paralelnim vezama, da vidimo šta se tu događa? Te paralelne veze su
Vrijeme kolega Bećiroviću ...
Damoklov mač nad glavom Bosne i Hercegovine. Ja vjerujem i pozivam, evo, sve delegate da to dobijemo i kada budemo odlučivali o tom tzv. „malom Šengenu“ da imamo i tu informaciju. Jer, da podsjetim, „veliki Šengen“ je napravljen onda kada ...
Opet upozoravam na vrijeme, ... tačku dnevnog reda. U okviru tačke ako bude prošla možemo ...
Kolega Špiriću da završim još sa nekoliko rečenica.
Evo završite.
Dakle, „veliki Šengen“ je napravljen kada su se sve države odrekle velikodržavnih planova i projekata. „Mali Šengen“ ima ozbiljan problem, Srbija se nije odrekla svoje velikodržavne politike, pogotovo prema državi Bosni i Hercegovini. Mi na to moramo ukazati. Bez obzira hoće li ova tačka danas biti prihvaćena ili neće ima niz formi ovdje delegatskih i poslaničkih kako i na koji način ćemo to pitanje sada da otvorimo. Jer, očigledno nekome je cilj da iz godine u godinu bude sve manje države Bosne i Hercegovine, a sve više tih paralelnim veza. To vodi ka ubijanju Bosne i Hercegovine. To se mora zaustaviti ...
... u pisanoj formi naslov tačke dnevnog reda. Riječ dajem kolegici Dušanki Majkić. Izvolite. 14
Hvala lijepa. Evo, dozvolite mi da u skladu sa članom 61. stav (1) predložim dopunu ove današnje 12. sjednice sa tačkom koja se zove – Informacija o nezakonitom i neprofesionalnom djelovanju ministarke spoljnih poslova Bosne i Hercegovine. Materijal imam spreman ukoliko ova tačka bude prihvaćena, ali hoću da kažem samo zbog, da je ovo poteklo zbog zaista neobjašnjivih poteza koje je ministarka Turković povlači i to od momenta kada je postavljena na ovu funkciju. Njene česte izjave izlaze van okvira Ustava i zakona, ona često svojim zaključcima proizvodi štete koje je teško poslije sanirati, ona ne poštuje odluke Predsjedništva, ne poštuje zaključke Parlamenta. I sve to nalaže da ovaj visoki Dom ima obavezu, ne samo da to ima ..., nego i da o tome raspravlja. Dakle, ja signaliziram oblasti gdje se ona, u svom materijalu gdje se ona izjašnjavala, a očekujem da, u skladu sa obavezama koje Savjet ministara ima prema Parlamentu, pripremi odgovarajući materijal i da dostavi na razmatranje Parlamentarnoj skupštini BiH. Eto, ja, cijeneći da ćete imati u vidu sve ovo o čemu sam govorila, da ćete podržati da ovo bude tačka dnevnog reda. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Majkić. Ja bih Vas molio u pisanoj formi naziv tačke da dobijem. Niko se ne javlja dalje za dopunu dnevnog reda. Zaključujem raspravu. Sada ćemo se, dakle, izjasniti prvo o zahtjevima za dopunu. Prvi, mogu li dobiti, je li možemo, je li treba sačekati da dobijemo naziv tačke?
/nije uključen mikrofon/
Pa, moramo preći, molim vas naziv tačke da bi se izjasnili. Možete vi i usmeno reći kako se ta tačka zove.
/nije uključen mikrofon/
Može, može, a onda neka ... pisanoj formi. Dakle, idemo prvo se izjasniti o ovom zahtjevu kolege Bećirovića, dakle – Razmatranje cjelovite analize Vijeća ministara o uspostavljenim paralelnim vezama između Srbije i bh entiteta Repuslika Srpska, s posebnim osvrtom na poštivanje nezavisnosti, suvereniteta i teritorijalnog integriteta države Bosne i Hercegovine. 15 Molim da obezbijedite mogućnost da glasamo. Glasajte. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim da se ponovi. Ponovite glasanje. Dakle, prisutno 15 – za 6, protiv 7, suzdržana 2. Federacija BiH – 6 za, protiv 3, suzdržan 1, Republika Srpska – za niko, 4 protiv, 1 suzdržan. Dakle, nema opšte, nema entitetske većine. Konstatujem da ovaj zahtjev kolege Bećirovića nije prihvaćen. Sad ćemo se izjasniti o zahtjevu kolegice Dušanke Majkić da se uvrsti tačka dnevnog reda – Informacija o nezakonitom i neprofesionalnom djelovanju ministarke spoljnih poslova Bosne i Hercegovine. Dakle, prisutno 15 – za 8, protiv 4, suzdržana 3. Federacija BiH – 4 za, protiv 4, suzdržana 2, Republika Srpska – za 4, protiv niko, 1 suzdržan. Dakle, ima opštu, ima entitetsku većinu. Konstatujem da je ova tačka prihvaćena. Predlažem da bude 13. tačka dnevnog reda po Poslovniku. Dame i gospodo sa ovim smo, dakle, usvojili dnevni red. Prelazimo na tačku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 11. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH
Dakle, ja sam predložio dva zakona, Zakon o dopuni Zakona o Vijeću ministara BiH i Prijedlog zakona, to je naredna tačka dnevnog reda, o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave u Bosni i Hercegovini. Suština i jednog i drugog zakona je u formiranju ministarstva zdravstva BiH. Ove zakone predložio sam 22. jula i, evo, danas su na dnevnom redu. Moram reći da sam očekivao od Vijeća ministara BiH da će u prethodnim mjesecima ono biti predlagač ovakvih zakona i formiranja ministarstva zdravstva BiH, no kako to nije uradilo Vijeće ministara BiH u proceduru sam uputio ova dva prijedloga zakona. Formiranjem ministarstva zdravstva BiH u ovakvim uslovima nije stvar ni politike, ni stranačkog nadmudrivanja, ni prenosa nadležnosti. Mislim da je to u ovakvim okolnostima pandemije korona virusa pitanje hitnog karaktera, ljudskog karaktera i da je to nešto što je potrebno svim građanima Bosne i Hercegovine. Vrijeme pred nama je vrijeme velikih opasnosti i izazova. Teško se i puno razvijenije države nose sa korona virusom. Ostaviti Bosnu i Hercegovinu u narednom periodu bez ministarstva zdravstva BiH je udar na građane Bosne i 19 Hercegovine. S obzirom na posljedice koje mogu nastati u narednom periodu reći ću da je to svojevrstan i zločin u miru prema građanima Bosne i Hercegovine. Zašto? Da li je iko napravio bilo kakvu analizu u ovoj državi koliko ljudi je do sada izgubilo živote zbog ovakvog rascjepkanog zdravstvenog sistema? O tome bi trebali mnogi da razmisle. Pogledajte šta se događalo u ovoj godini za vrijeme pandemije korona virusa koja i dalje traje. Pa to što imamo u Bosni i Hercegovini nema ni u jednoj drugoj državi, jedni dijelovi Bosne i Hercegovine objavljuju prije podne podatke o oboljelim od korona virusa, drugi poslije podne, treći naveče, podaci netačni. Teško je to sabrati, potpuno neuvezan jedan nefunkcionalan sistem. Jasno je, pogotovo u ovoj godini, da nama treba urgentno u ovoj zemlji ministarstvo zdravstva BiH. Ustav BiH nama omogućava da mi usvojimo ove zakone i da formiramo ministarstvo zdravstva. Nama definitivno treba jedan efikasniji, racionalniji i humaniji zdravstveni sistem od ovog kojeg imamo u cijeloj Bosni i Hercegovini. Ovaj koji trenutno imamo generira jednu potpunu nejednakost ljudi u Bosni i Hercegovini, i u pogledu obima zdravstvenih prava, usluga, itd. Smatram da je predmet i ovog i narednog, dakle, zakona, oba zakona su posvećena pitanju formiranja ministarstva zdravstva BiH, put ka kvalitetnijem i efikasnijem zdravstvenom sistemu u Bosni i Hercegovini. Trenutna organizacija zdravstva u Bosni i Hercegovni je i neracionalna, i nehumana i nepravedna prema svim ljudima u Bosni i Hercegovini. Mi trebamo smoći snage da ukidamo tu nejednakost i da omogućimo građanima Bosne i Hercegovine da imaju jednaka prava. Mi kao Bosna i Hercegovina smo zauzeli posljednje 37. mjesto od ukupno 37 država Evrope na osnovu podataka koje je objavio Evropski zdravstveni potrošaki index. Sve druge države u regiji su također bolje plasirane od Bosne i Hercegovine. Mislim da trebamo pronaći snage da mijenjamo stanje u Bosni i Hercegovini. Ovaj Prijedlog zakona, i u okviru naredne tačke dnevnog reda, su put šta mi treba da radimo. Ja očekujem da se i Vijeće ministara BiH probudi. Oni koji budu glasali protiv ministarstva zdravstva BiH moraće preuzeti odgovornost za ono što slijedi u narednom periodu, odgovornost za ovakav jedan neuvezan sistem, neracionalan i neefikasan.
Zahvaljujem kolegi Bećiroviću. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. ... [[nije uključen mikrofon]] Mišljenju Ustavnopravne komisije. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim da se ponovi glasanje. Glasajte ponovo. [[zajednička diskusija]]
... [[nije uključen mikrofon]] ministarstva zdravstva BiH. Ne želim biti nikakav prorok ali tek u narednim mjesecima ćemo vidjeti kakvu fatalnu grešku po ljudske živote pravimo zato što danas odbijamo prijedlog za formiranje ministarstva zdravstva BiH.
Zahvaljujem kolegi Bećiroviću. Da li se neko dalje javlja za riječ?Ne, niko. Zaključujem raspravu. 21 Idemo se izjasniti o Mišljenju Ustavnopravne komisije Doma naroda. Prisutno 15 delegata – za 8, protiv 6, suzdržan 1. Federacija BiH – za 4, protiv 6, suzdržan niko, Republika Srpska – za 4, niko protiv, 1 suzdržan. Imamo opštu, imamo entitetsku većinu. Dakle, prihvatanjem Izvještaja Ustavnopravne komisije Doma naroda Zakon, dakle, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine, predlagača Denisa Bećirovića, nije prihvaćen. Prelazimo na tačku sedam, Ad. 7. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH o postizanju identičnog teksta Zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02- 02-1-2015/17, od 09.08.2017. i 27.09.2017. godine), broj: 01,02-02-1-2015,3/20, od 02.09.2020. godine Dom naroda na 9. sjednici, održanoj 08.07.2020. godine nije usvojio Izvještaj Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH o postizanju identičnog teksta Zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine, te u skladu sa članom 120. stav (5) Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine dostavljen Zajedničkoj komisiji za usaglašavanje radi izrade novog izvještaja. Predstavnički dom na 10. sjednici, održanoj 07.07.2020. godine, takođe nije usvojio Izvještaj Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH o postizanju identičnog teksta Zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine. Predstavnič dom i Dom naroda su Zakon o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine dostavili Zajedničkoj komisiji radi izrade novog izvještaja. Zajednička komisija na sjednici održanoj 02.09.2020. godine je postigla sporazum o identičnom tekstu Zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama i dostavila Predstavničkom domu i Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH Izvještaj o usaglašavanju teksta navedenog Zakona. Predstavnički dom je na 12. sjednici, održanoj 15.09.2020. godine, usvojio Izvještaj Zajedničke komisije o postizanju identičnog teksta. Riječ dajem kolegici Majkić koju je Zajednička komisija odredila za izvjestioca na sjednici Doma naroda, ako ima potrebe. Nema. Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Idemo se izjasniti o Izvještaju Zajedničke komisije oba doma. Dakle, prisutno 15 delegata – za 10, protiv 1, uzdržana 4. 22
Ponovite glasanje molim vas.
Ok. Da ponovimo glasanje. Dakle, prisutno 15 delegata – za 12, protiv niko, suzdržana 3. Federacija BiH – za 8, protiv niko, suzdržana 2, Republika Srpska – za 4, niko protiv, 1 suzdržan. Imamo opštu, imamo entitetsku većinu. Konstatujem Izvještaj Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH o postizanju identičnog teksta Zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine je usvojen. Prelazimo na osmu tačku, Ad. 8. Izvještaj o radu Savjeta ministara BiH za 2019. godinu, broj: 01,02-50-18- 1494/20, od 22.07.2020. godine Dobili ste Mišljenje Ustavnopravne komisije Doma naroda, Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda, Komisije za finansije i budžet Doma naroda, Zajedničke komisije za evropske integracije PSBiH, Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost PSBiH i Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj PSBiH. Ustavnopravna komisija Doma naroda, Komisija za finansije i budžet Doma naroda, Zajednička komisije za evropske integracije PSBiH, Zajednička komisije za odbranu i bezbjednost PSBiH prihvatile su Izvještaj o radu Savjeta ministara BiH za 2019. godinu u dijelu svojih nadležnosti. Komisija za finansije i budžet Doma naroda i Komisija za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda usvojile su identičan zaključak koji predlažu Domu da ga usvoji, a koji glasi: – Dom naroda traži od Savjeta ministara BiH da sačini novu metodologiju izrade izvještaja o radu koji će biti prilagođen za raspravu i odlučivanje u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH. Komisija za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda, Zajednička komisija za ljudska prava PSBiH i Zajednička komisija za ekonomske reforme i razvoj PSBiH nisu prihvatili Izvještaj o radu Savjeta ministara BiH za 2019. godinu. Predstavnički dom je na 12. sjednici, održanoj 15.09.2020. godine, usvojio Izvještaj o radu Savjeta ministara BiH za 2019. godinu. Riječ dajem predsjedavajućim komisije i njenim izvjestiocima na sjednici Doma naroda ukoliko ima potrebe. Je li se javlja neko? Koliko vidim ima prijavljena Dušanka Majkić. Izvolite.
Dakle, Izvještaj o radu izvršne vlasti u svakoj zemlji je predmet interesovanja i zakonodavne vlasti i medija i građana. To je Izvještaj koji se sačekuje, pažljivo analizira, jer on 23 treba da služi da parlamentarci donesu odgovarajuće zaključke i preduhitre mogućnost da se greške koje uoči zakonodavna vlast ne dogode i naredne godine. Eh, u kakvom smo stanju mi? Dakle, kada je u pitanju samo, govorim sad samo sa aspekta metodologije, dakle pred nama je dokument koji ima 300 strana. Kad bi se sudilo samo o obimu reklo bi se – ih, i previše. On istinski ima previše, ali iz toga se ne može Parlament poslužiti onim što bi moglo da posluži kao zaključak. Tako da je sa aspekta rasprave, analize i rasprave na domovima potpuno neupotrebljiv. Dokument je rađen za neke potrebe Savjeta ministara, za neke potrebe koje nemaju veze s nama. Postoji neko Uputstvo, na koje se oni pozivaju, o načinu pripreme godišnjih programa rada i izvještavanja u institucijama Bosne i Hercegovine, tu se doduše Parlament nigdje ne pominje. I mi nemamo ništa protiv da taj dokument kao takav služi nečem drugom, ali za Parlament ovo nije dokument o kome mi možemo raspravljati. Dakle zašto služi taj Izvještaj, za šta bi trebao da nam posluži rekla sam maloprije. Mi smo se doveli sad u poziciju da dodatno komplikujući stvari da su kolegiji oba doma donijeli odluku da razvrstaju materijal prema nadležnim komisijama. I u čemu je greška? Materijal koji smo dobili kao Izvještaj o radu Savjeta ministara odnosi se samo na devet ministarstava. Tu nema upravnih organizacija koje se nalaze u sastavu Savjeta ministara. I tražiti od komisija da raspravljaju o ovako kompleksnom materijalu u kome nema pojedinačno navedeno ostale institucije, izuzev Savjeta ministara, je bilo takvo da su se komisije izmučile i čupale na različite načine. Dakle, svako je na bazi nečega donio odluku, pa se desilo da, recimo, tri komisije Doma naroda, dvije komisije su usvojile Izvještaj o radu, jedna komisija nije. Što se tiče zajedničkih komisija, od četiri komisije koje su dobile zadatak od kolegija domova, dvije komisije su usvojilo, dvije komisije nisu usvojile. Jedna komisija kada ne usvoji Izvještaj o radu Savjeta ministara onda ne postoji više, nije usvojen Izvještaj o radu Savjeta ministara. Tako da u tom kontekstu mi dozvolite da predložim jedan zaključak koji bi ubuduće regulisao ovu materiju sa aspekta metodologije da, s obzirom da je na više stalnih komisija Doma naroda i zajedničkih komisija oba doma konstatovano da postojeći koncept Izvještaja o radu Savjeta minsitara za prethodnu godinu obiluje dilemama i nejasnoćama i da po svojoj formi i suštini ne odgovara potrebama domova, predlažem zaključak – da Dom naroda traži od Savjeta ministara da za potrebe Parlamentarne skupštine BiH sačini novu metodologiju izrade godišnjih izvještaja o radu Savjeta ministara koja će biti prilagođena za raspravu i odlučivanje u domovima Parlamentarne skupštine. Dakle, da se ubuduće možemo pronaći ovdje, da nam ne treba neko ko će doći, a posebna priča je o tome ko nam dolazi na komisije i ko nam objašnjava ovaj Izvještaj koji nam je dostavljen. Što se tiče, samo nekoliko još riječi o samom Izvještaju. Održano je ukupno 36 sjednica od čega 17 vanrednih, dakle telefonskih i svega 19 redovnih za godinu dana. Utvrđena su tri prijedloga zakona od planiranih 46. Od najinteresantnijih stvari koje je trebalo realizovati, bar započeti realizaciju, to je ispunjenje Mape puta kad je riječ o evropskim integracijama. Konstatovano je da je određeni neki stepen spremnosti dostignut u 16 poglavlja, dok je u ranoj fazi 15 poglavlja. Gdje smo mi i zašto nas sad u zadnje vrijeme nešto hvale, a kada se pogledaju rezultati gdje smo vidimo po Izvještaju Savjeta ministara. Dakle, ... izborni okvir, funkcionisanje pravosuđa, prevencija i borba protiv korupcije, organizovani kriminal, terorizam, pogoršanje upravljanja granicom, migracijama, reforma javne uprave i cijeli niz drugih aktivnosti koje je trebalo. Ipak, ne mogu, evo sad da možda budem malo zlurada pa da ne kažem da postoji nešto što pada u oči, a to je da su pojedini autori ovog teksta se svojski trudili da naziv entiteta 24 Republika Srpska ne nazovu tako, nego u onoj klasičnoj formi RS, kako je to pravo zadovoljstvo reći, pa sam mislila da predložim da ubuduće svi srpski predstavnici govore FBiH. Jeste da nam je to teško izgovoriti ali možda je način da se pokušamo boriti sa ovakvim načinom. Toliko, hvala.
Zahvaljujem kolegici Majkić. Riječ je tražio kolega Denis Bećirović. Izvolite.
Pred nama je Izvještaj Vijeća ministara BiH za 2019. godinu i mi imamo priliku ovdje u Domu naroda da govorimo o suštini ili o nekim efemernim stvarima. Ja želim da govorim o suštini. Ovo nije uopće neki nejasan i komplikovan dokument previše. Ko god je imao priliku da ga pročita sve je ovdje vrlo jasno. Međutim, nejasno je da čak i kod Izvještaja Vijeća ministara BiH da nema onih koji moraju biti kada je ova tačka dnevnog reda ovdje danas na razmatranju u Domu naroda. Vas predsjedavajući pitam, pošto ja ne vidim, da li je u ovom trenutku u sali prisutan predsjedavajući Vijeća ministara?
/nije uključen mikrofon/
Nije. Kako je uopšte moguće otvoriti raspravu o ovoj temi bez predsjedavajućeg Vijeća ministara? S obzirom da dolazite iz iste političke partije zar niste mogli barem toliko iskoordinirati da zakažete sjednicu kada je čovjek mogao doći ovdje da obrazloži taj Izvještaj. Pa, to nema nigdje na svijetu da razmatrate izvještaj neke vlade a da nema premijera tu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 2019. godina. A kad je izabran Tegeltija? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Ja, kolega Špiriću, jako dobro znam o čemu govorim, znam kada je izabran i bio je dužan da prisustvuje sjednici. I po ovoj i po drugim tačkama dnevnog reda. Ali, s obzirom šta 25 se događa u 2020. godini, zato sam i rekao da ću govoriti o suštini, a ne o formi, to je još gore od ovog u 2019. godini. Zato se postavljaju dva pitanja je li moglo gore i jadnije od ovog što radi trenutno Vijeće ministara BiH. Nije to tako daleko bilo, prije nikoliko godina, možda 6, 7, sjećam se rasprave o izvještajima nekih vijeća ministara koja su predlagala i po 10 puta više zakona i strategija, i tad su neki govorili to je, kaže, godina koju su pojeli skakavci. Šta se ovo događa sada u novije vrijeme kada imamo potpuni kolaps Vijeća ministara, ko jede ovu godinu. To su izgleda napale sve moguće štetočine. Zašto nam se događa ovo što nam se događa sa aktuelnim Vijećem ministara BiH? Pa, zato što Tegeltija je čovjek kojim Milorad Dodik upravlja na daljinski upravljač. On je njemu vrlo jasno rekao – tvoj zadatak je tamo opstruiraj, blokiraj, pokaži da je Bosna i Hercegovina nemoguća država. I on ništa drugo ne radi osim što to pokušava da realizira. Zbog toga predlažem konkretne zaključke – da nam Dom naroda, dakle da mi u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH tražimo od Vijeća ministara BiH da najkasnije u roku od 30 dana od usvajanja ovih zaključaka dostave cjelovitu informaciju o razlozima neefikasnog djelovanja aktuelnog Vijeća ministara BiH. Drugi zaključak – Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH ocjenjuje da je neusvajanje brojnih zakona i dokumenata planiranih Programom rada Vijeća ministara BiH nanijelo ogromnu štetu Bosni i Hercegovini, njenim građanima, ekonomiji i evroatlanskim integracijskim procesima. Treći zaključak, možda i najbitniji, da pokažemo da držimo i do sebe – Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH poziva predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH Zorana Tegeltiju da zbog izrazito loših rezultata u dosadašnjem dijelu mandata podnese neopozivu ostavku na dužnost predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH. Zaključke onako kako propisuje Poslovnik dostavljam u pisanoj formi.
Zahvaljujem kolegi Bećiroviću. Riječ je tražio kolega Zlatko Miletić. Izvolite.
Ja ću pokušati da ne budem ovako strog i kritičan kao kolega Bećirović. Znači, moram reći da u većini diskusije, pogotovo s gospođom Majkić se slažem maltene u potpunosti, ali na šta želim da skrenem pažnju. Ja ću gledati iz svog osobnog ugla, mene zaista personalno ne interesuje ko u ovo momentu obnaša tu dužnost, kako se on zove, iz koje političke stranke i kojem narodu pripada. Suština ove priče je koliko su oni pretvorili ovaj čin, ovo Izvješće/izvještaj Vijeća ministara u formalno pravni čin je to da maltene, sem gospođe ministrice koju ja, evo, ovom prilikom javno pohvaljujem i zaista je savjesna, i svaki put i čitav dan sjedi ovdje snama, da nemate ni jednog ministra. Evo, ako je i opravdano odsutan gospodin predsjedavajući ne vidim razlog zašto neko od njegovih zamjenika nije bio prisutan. To samo govori o njihovom odnosu u odnosu na ovaj Dom, a boga mi i na ono što rade. E sad, kolega Bećirović govori o uvjetima pod kojim oni rade. Ja shvatam da su oni u vrlo teškoj poziciji. Mi svi ovdje zajedno, a ima nas vrlo odgovornih u ovoj prostoriji, trebamo njima stvoriti uvjete za njihovo djelovanje. Dok god to ne učinimo njihov rad će, nažalost, evo 26 gospođa Majkić je o tome govorila, ja previše ne patim od statistike i od brojeva koji su vodje navedeni, ali ono što želim da kažem je, ovako, vrlo čudno ali vrlo znakovito. Mi imamo zastupnika i u jednom i drugom domu koji su podnijeli više inicijativa za donošenje zakona nego što je to uradilo Vijeće ministara, ko god ga vodio, što je sramota sama po sebi. Od onih 36 sjednica, ja se ispričavam kolegama koji su bili na komisijama, ja sam o tome govorio, ja ne patim od broja da li je to 30, 36, 500 ili 505, da je bilo 5 sjednica suština je šta rade na tim sjednicama i koliko svojim odlukama život građanima Bosne i Hercegovine čine kvalitetnijim. To je suština tog procesa. Šta želim da kažem, i u potpunosti da se složim sa gospođom Majkić, a vas trojicu zaista iskreno molim da to uradimo. Mi sjedimo na tim komisijama i razmatramo prethodno ove izvještaje i ostale dokumente, ne mogu da shvatim da nisu u stanju da niko iz tih ministarstava ... idem do ranga sekretara, koji inače ne može da nam odgovori na pitanja, s obzirom da su sekretari u ministarstvu najviši državni službenici u ministarstvu i ne mogu da odgovore na neka pitanja koja su političke prirode. Prvo, dakle je potrebno da izmijenimo poslovnike o radu naših komisija i da gospodu obezbijedimo da dođu tu da imamo kome da postavimo pitanje. To je prva stva. Druga stvar, u potpunosti se slažem sa prijedlogom zaključka gospođe Majkić u tom smislu da zaista treba da na jedan drugi način, na jedan potpuno drugi pristup sačine ovo izvješće. I kada je u pitanju metodologija, kada pogledate ovaj Izvještaj, on je narativno dobro napravljen, međutim ovo je kao da pročitate štivo, kao da imate lektiru u osnovnoj školi, iščitate i nikom ništa. Niti u jednom ministarstvu niti jedan problem nije naglašen šta tu treba da se uradi ili zašto nešto nije napravljeno. Evo, gospođa Majkić je pomenula Ministarstvo vanjskih poslova, mi smo jedina zemlja u Evropi koja nema zakon o vanjskim poslovima. Nigdje ni jednom rečenicom nema tog nema i gdje se to nalazi, i zašto ga nema. Zašto o ovom govorim? Ja svako ministarstvo, a bilo je ministarstava koja su zaista postigli dobre rezultate, to sam i rekao, od gospodina Šarovića, evo vidim i gospodin Košarac se sad trudi, zaista, i ono što dobro urade oni ne znaju to da predstave, ne znaju ljudi to da napišu. Da ne govorim u sredini ovog Izvješća imate ovih 14 tačaka koji govore o našem pristupu Evropskoj uniji, nema nikakve analize, dokle smo mi po tim pojedinim tačkama, šta trebamo učiniti, šta oni očekuju od nas, a šta mi od njih. Kada budu koncipirali taj izvještaj po alinejama da se vidi šta je dobro, šta nije dobro, ko je za šta odgovoran, tek onda ćemo na ispravan način moći dati doprinos jedni drugima u svom radu. I zaista sve ovo govorim samo iz razloga da kada već budu pisali ovo izvješće za '20-u godinu da se potrude da ga naprave na potpuno nov kvalitetan način da bi zaista o njemu mogli voditi konstruktivnu raspravu od koje će u konačnici građani Bosne i Hercegovine imati koristi. Hvala. lijepo.
Zahvaljujem kolegi Miletiću. Ispravka krivog navoda, gospođa Majkić.
Kolegi kojem inače nemam, za većinu njegove diskusije nemam ništa protiv ali ima jedna stvar oko koje ne razmišljamo dovoljno kad je pominjemo. To je taj, što kažu, ukleti zakon o spoljnim poslovima. Zašto tako kažem, zašto u stvari mi nemamo zakon i ko zna kad 27 ćemo ga imati i hoćemo li ga ikada imati? Pa, zamislimo kakve su to okolnosti koje bi mogle dovesti da se tri naroda dogovore šta su zajednički, da ne kažem pojedinačno, ali zajednički, spoljnopolitički ciljevi koje zastupaju, koji su preduslov da bi se zakon o spoljnim poslovima mogao donijeti. Ne postoje. U ovom momentu Bosna i Hercegovina je u takvom stanju, i godinama je već u takvom stanju, da zakon o spoljnim poslovima nije moguće donijeti. Poznato je šta bi Bošnjaci zastupali kao svoju tezu, oni bi vjerovatno zastupali, eto pretpostavljam, još veća saradnja sa zemljma islamskim, Hrvati bi počeli opet govore o onoj temi o kojoj su godinama govorili a to je da je sramotno da nemamo ambasadu na jednom kontinentu, znači Južna Amerika i ko zna gdje šta još, Srbi bi govorili da su najveći interes saradnja veća sa Rusijom, Kinom. E, kad sve to uzmete u obzir ko bi te tri, ta tri dijela sastavio u jedno cijelo koje bi moglo da proizvede zakon o spoljnim poslovima. Zato, kad će biti donesen zakon. Onda kada budemo mogli postići dogovor. Kada će to biti? To niko ne zna. Hvala.
Zahvaljujem. Ispravka krivog navoda, gospodin Bakir Izetbegović. Izvolite.
Dakle, ovaj, ne znam je li gospoda, gospođa Majkić zna da smo u sazivu, ovaj, Predsjedništva BiH u kojem smo sjedili gospodin Čović,
/nije uključen mikrofon/
gospodin Čović i ja smo sjedili u tom sazivu, ovaj, prethodnom Predsjedništva BiH u kojem je usvojena Strategija vanjskih poslova. Prema tome ovo što Vi govorite da ne možemo da dogovorimo, mi smo dogovorili i tu, tu su dakle određeni svi glavni ciljevi za koje kažete da ih je nemoguće postići, prije par godina.
/nije uključen mikrofon/
Jeste, gospodine Izetbegoviću, ali mi nemamo zakon o spoljnim poslovima, ja govorim o zakonu, i to danas govorim o tome, kolega je tako pomenuo taj zakona. Dakle, mi ga danas nemamo i nije to najstrašnije, najstrašnije je hoćemo ga ikad moći donijeti.
Zahvaljujem. Riječ ima kolega Asim Sarajlić. Izvolite. 28
Hvala gospodine predsjedavajući. Da se maknemo ovih malo nacionalnih, vanjskopolitičkih ciljeva i ko bi kakve ciljeve volio i želio, dakle, da se vratimo na tačku dnevnog reda, a to je Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH za 2019. godinu i kao predsjedavajući Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost, koja je podržala ovaj Izvještaj, ovaj, dužan sam kazat par riječi. Dakle, ima i nešto pozitivno, nama su na našu Komisiju kad smo razmatrali ovaj Izvještaj došli svi pozvani, a pozvani su bili i ministar odbrane i ministar sigurnosti i svi rukovodioci državnih agencija iz oblasti bezbjednosti. Dakle, odazvali su se svi rukovodioci i bili su prisutni. Kako je Izvještaj o radu Vijeća ministara i metodološi rađen, a već je bilo ovdje rasprave o metodologiji i predlagani su određeni zaključci, uvidom u njega je samo kratak sažetak aktivnosti institucija koje mi nadziremo, stoga je Zajednička komisija za odbranu i sigurnost, kada smo razmatrali Izvještaj o radu Vijeća ministara za 2017. i 2018. godinu, obavezala sve institucije da neophodno, institucije iz naše nadležnosti, da podnesu i pojedinačne izvještaje za 2019. i oni su to po našem zahtjevu i učinili. Tako smo mi na svojoj 7. sjednici Zajednička komisije imali i razmatrali pojedinačne izvještaje o radu ministarstava i pobrojanih agencija i vodili raspravu i izjašnjavali se o svakom pojedinačno. Samo još kratko informacija, želim vas upoznati da je Zajednička komisija usvojila Izvještaj i zaključke sa Pregledne konferencije – Zakonodavni okvir, aktivno stanje i planovi institucija BiH u oblasti odbrane i sigurnosti. Konferencija je održana 12. i 13. marta pred samu pandemiju i te zaključke smo također juče usvojili na Komisiji. Ove izvještaje sa zaključcima smo proslijedili svim institucijama koje su se obavezale za aktivnosti i koje informišu Komisiju, također ove informacije i zaključke smo proslijedili oba kolegija, oba doma ovoga Parlamenta. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Sarajliću. Riječ ima kolega Mladen Bosić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja bih, nemam namjeru da ulazim u suštinu i da kritikujem, niti da hvalim ni rad Savjeta ministara, ni ovaj Izvještaj koji je ovdje sad na dnevnom redu, ali bih želio da skrenem pažnju na jednu činjenicu, jednu specifičnost ove tačke dnevnog reda, to je Izvještaj o radu Savjeta ministara za 2019. godinu, koji je bio Savjet ministara u, da tako kažem, v.d. mandatu. Poslije izbora 2018. godine kada je napravljena nova skupštinska većina, ta nova skupštinska većina nije čitavu godinu uspjela da se dogovori oko sastava novog Savjeta ministara i u tom periodu dužem od godinu dana je ni kriv ni dužan prethodni Savjet ministara vršio tu dužnost. U takvim uslovima ne očekuje se od izvršnog tijela da donosi nikakve značajne odluke, jer više nema mandat, mandat imaju oni koji su dužni da naprave novu vlast, odnosno novi izvršni organ i mi govorimo o Savjetu ministara koji je samo održavao, da tako kažem, vatru kako to englezi kažu .... Znači, samo održavao stanje da se stanje ne ugasi, ali to otvara druga pitanja – zašto smo izgubili godinu dana? To otvara pitanje – zašto nije radio Parlament godinu dana? Da je čak i bio Savjet ministara u funkciji, nije imao kome ni da podnese prijedlog zakona na razmatranje i usvajanje. Znači, iluzorno je u ovom trenutku raspravljati o radu tog Savjeta ministara, ovo 29 treba da bude nauk da ne dođe drugi put do situacije da godinu dana nema nove izvršne vlasti nakon što građani daju mandat određenim političkim partijama, da formiraju novu vlast i možda da se zapitamo čija je to odgovornost. To nije odgovornost ovog prethodnog Savjeta ministara, to je odgovornost onih koji su imali mogućnost da oforme novu vlast, a nisu to uradili. To je odgovornost onih koji su doveli zbog toga u situaciju da BiH izgubi još jednu u nizu izgubljenih godina. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Bosiću. Nije se niko dalje, kolegica Pendeš. Izvolite.
Obzirom da se radi o Izvješću o radu Vijeća ministara za 2019. godinu, ne bih se složila sa određenim brojem kolega koji su kazali da bez obzira što je to bila godina, jer nismo uspostavili novu vlast, ne znači da Vijeće ministara u tadašnjem sazivu nije radilo svoj posao, bilo je tu puno aktivnosti i većina ministarstava je to sigurno radila. Ja smatram da mi trebamo dati potporu ovom Izvješću, ali se u potpunosti slažim sa svim kolegama, pošto sam i sama članica većeg broja povjerenstava, da metodologija na koju je napravljeno ovo Izvješće i prezentirano zastupnicima, odnosno izaslanicima bi trebala biti bolja, preglednija, jer je jako bitno da planovi i programi Vijeća ministara sa aspekta i određenih aktivnosti, ali i sadržajno sa aspekta proračuna, nama budu prihvatljiviji u smislu onoga šta je planirano i onoga šta je ostvareno za navedenu godinu. Hvala.
... kolegici Pendeš. Niko se dalje ne javlja. Zaključujem raspravu povodom ove tačke dnevnog reda. I sada poslovnički prvo se moramo izjasniti o zaključku Komisije za finansije i budžet Doma naroda i Komisije za spoljnu trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda, s tim da je njihov zaključak identičan zaključku kolegice Dušanka Majkić. Identičan je zaključak i smatrajte ako usvojimo, dakle, Vaš zaključak i zaključak Komisije je identičan, ali mi se poslovnički moramo izjasniti o zaključku Komisije, što znači ako ga usvojimo da smatrate da je Vaš zaključak usvojen.
/nije uključen mikrofon/
Pa možete, ali to Vam je poslovnički tako.
A, evo, dakle, nekoliko komisija je slično ovaj zaključak regulisalo, da ne bi se razlike pojavljivale, nisu suštinske nego neka riječ je u pitanju, ja predlažem da ovo bude, ovaj 30 zaključak koji sam ponudila da bude zaključak u ime svih komisija, jer on pobliže odlučuje, nije samo potrebno to Domu naroda, nego to treba Parlamentarnoj skupštini. Tako da je predlažem da umjesto zaključaka koje su komisije donijele, znači, 80%, 90% sličan ovome da se taj zaključak bude onaj koji prati ovaj odluku Doma naroda.
Idemo mi poslovnički, dakle, imamo ovdje zaključak, moramo se izjasniti, govorim o identičnom i
/nije uključen mikrofon/
Kad ga usvojimo to je zaključak Doma, dakle usvajamo ovaj zaključak gdje se traži nova metodologija, a to je identičan tekst Vašem zaključku, dakle nema ništa u koliziji. Dakle, glasamo o zaključku Komsije za finansije i budžet Doma naroda i Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda. Dajte da glasamo. [[nije uključen mikrofon]] Izvinjavam se. Prelazimo sad da se izjasnimo o zaključcima, prijedlog zaključaka kolege Bećirovića, idemo zaključak po zaključak, je li se slažete? Prvi zaključak, treba li da ga čitam, imate ga u pisanoj formi?
/nije uključen mikrofon/
Treba ga pročitati, dobro. Pod jedan: Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH da najkasnije u roku od 30 dana od dana usvajanja ovih zaključaka dostavi cjelovitu informaciju o razlozima neefikasnog djelovanja aktuelnog saziva Savjeta ministara BiH. Pripremite se za glasanje. Dakle, prisutno 15 – za 5, protiv 8, uzdržano 2. Federacija BiH – 5 za, protiv 4, uzdržan 1. Republika Srpska – za niko, protiv 4, uzdržan 1. Dakle, nemamo opšte, nemamo entitetske većine. Dakle, konstatujem da ovaj zaključak nije usvojen. 31 Glasamo, izjašnjavamo se o drugom zaključku koji glasi: Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH ocjenjuje da je neusvajanje brojnih zakona i dokumenata planiranih Programom rada aktuelnog Vijeća ministara BiH nanijelo ogromnu štetu BiH, njenim građanima, ekonomiji i evroatlanskim integracionim procesima. Molim da se izjasnimo o ovom zaključku. Dakle, pristuno 15 – za 2, protiv 8, uzdržanih 5. Federacija BiH – 2 za, protiv 4, uzdržana 4. Republika Srpska – za niko, protiv 4, uzdržan 1. Nemamo opšte, nemamo entitetske većine ovaj zaključak nije usvojen. Izjašnjavamo se o trećem zaključku, koji glasi: Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH poziva predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH Zorana Tegeltiju da zbog izrazito loših rezultata u dosadašnjem dijelu mandata podnese neopozivu ostavku na dužnost predsjedavajućeg Vijeća ministara. Molim da se izjasnimo. Prisutno 15 – za 1, protiv 8, uzdražnih 6. Federacija BiH – za 1, protiv 4, uzdržanih 5. Republika Srpska – za niko, protiv 4, uzdržan 1. Nemamo opšte ni entitetske većine. Dakle, treći zaključak kolege Bećirovića nije usvojen. Sada pelazimo na izjašnjavanje o Izvještaju o radu Savjeta ministara BiH za 2019. godinu. Dakle, prisutno 15 – za 7, protiv 6, uzdržana 2. Federacija BiH – 7 za, protiv 2, uzdržana 1. Republika Srpska - za niko, protiv 4, uzdržana 1. Nemamo, imamo opštu nemamo entitetske većine. Idemo u drugi krug glasanja. Dakle, prisutno 15 delegata – za 7, protiv 6, uzdržana 2. Federacija BiH – 7 za, protiv 2, uzdržan 1. Republika Srpska – za niko, protiv 4, uzdržan 1. Dakle, nemamo entitetske većine. Konstatujem da nije usvojen Izvještaj o radu Savjeta ministara BiH za 2019. godinu. I time smo stekli uslove da pređemo na tačku 10., tačka devet, pardon, tačka devet, Ad. 9. Specijalni izvještaj o zastupljenosti konstitutivnih naroda i ostalih u institucijama, upravnim organizacijama i regulatornim tijelima BiH, Republike Srpske, Federacije BiH, Brčko distrikta BiH i kantonima Federacije BiH sa izuzetkom policijsko- bezbjedonosnih struktura, dostavljen od Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 01,02-50-18-1555/20 od 27.07.2020. godine Dobili ste Mišljenje Zajedničke komisije za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH, Komisija je prihvatila Izvještaj. Predstavnički dom je na 11. sjednici, održanoj 23.07.2020. godine usvojio Izvještaj. Riječ dajem delegatu Lazaru Prodanoviću, kojeg je Zajednička komisija odredila za izvjestioca na sjednici Doma, ako ima potrebe. Nema, zahvaljujem. 32 Riječ dajem podnosiocu, ako cijeni da ima potrebe, ako je prisutan. Nema potrebe. Otvaram raspravu. Kolega Asim Sarajlić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dakle, imali smo ovaj Izvještaj i na Klubu Bošnjaka jutros prije sjednice i imali smo, dakle, ko je pročitao, imamo dvije mjere koje su tamo predložene u ovom Specijalnom izvještaju. Imamo od 15.09.2020. godine tri zaključka koja je usvojio Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH i koje je potpisao predsjedavajući, gospodin Nebojša Radmanović. Prvi bi bio, da prihvataju preporuke iz Specijalnog izvještaja. Drugi bi bio, da preporuke se trebaju provesti odmah, a najkasnije do 2022. godine. I treći zaključak je bio, da institucije ombudsmena za ljudska prava u BiH o provođenju donesenih preporuka izvjeste Parlamentarnu skupštinu BiH 2022. godine. Pošto smo mi na Klubu razmatrali ove zaključke koje je usvojio Zastupnički dom, ja bi ispred Kluba Bošnjaka danas, a po pitanju Specijalnog izvještaja o zastupljenosti konstitutivnih naroda i ostalih u institucijama, upravnim organima i regulatornim tijelima BiH, Republike Srpske, Federacije BiH, Brčko distrikta i kantona u Federaciji BiH sa izuzetkom policijsko- bezbjednosnih struktura dostavljen institucijama ombudsmana za ljudska prava predložio bi tri nova zaključka ovome Domu. Dakle, zadužuje se Agencija za državnu službu BiH da u što kraćem roku uspostavi i učini operativnim registar uposlenika u institucijama BiH sa podacima o nacionalnoj, spolnoj, kvalifikacijskoj i nacionalnoj strukturi rukovodećih uposlenika. Pod dva, zadužuje se Ministarstvo sigurnosti BiH da u što kraćem roku u saradnji s policijskim i sigurnosnim agencijama u BiH uspostavi i učini operativnim registar uposlenika u policijskim i sigurnosnim agencijama u BiH sa podacima o nacionalnoj, spolnoj i kvalifikacionoj strukturi i nacionalnoj strukturi rukovodećih uposlenika. I zaključak broj tri bi bio, pozivaju se entitetske agencije, državne službe i Vlade Brčko distrikta da u što kraćem roku uspostave i učine operativnim registar uposlenika u institucijama entiteta i Brčko distrikta s podacima o nacionalnoj, spolnoj i kvalifikacionoj strukturi i nacionalnoj strukturi rukovodećih uposlenika. Napominjem, ovo je prijedlog zaključaka Kluba Bošnjaka i predlažemo Domu na usvajanje. Zahvaljujem. 33
Ok, izvinjavam se. Dakle, prvo ćemo se izjasniti o zaključcima.
/nije uključen mikrofon/
Izvinjavam se, kolegica Bradara se javila za riječ. Moje izvinjenje nisam vidio aplikaciju. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući, predsjedatelju. Pozdravljam Vas i kolege dopredsjedatelje, kao i ostale kolegice i kolege. Kao i svako izvješće i sve ono što smo mi dosad dobili od naših ombudsmena uglavnom je dobro, zanimljivo i da se o ovome i raspravljati i u svakom slučaju pokazuje puno toga i jako je zanimljivo da pojedine županije, u pojedinim županijama imate više izaslanika u federalnom Domu naroda nego što imate uopće i jednog uposlenog u toj županiji, to zaista govori o tome iz tog naroda. Tako da, recimo, u Goraždanskoj županiji, Bosanskopodrinjskoj županiji nemate nijednog uposlenog Hrvata niti u jednoj instituciji, nemate pogotovo nijednog rukovodećeg, ali evo zato Hrvati iz te županije imaju jednog izaslanika u Domu naroda Parlamenta Federacije, što govori i dalje u prilog tim našim apsurdima. Žao mi je, vjerovatno smo ovo imali, ste u ranijim izvješćima, sve ostalo objavljivali, jako je interesantan, recimo, i Parlament Federacije na, a sve na tragu onoga što smo ovih dana imali priliku čuti o manjinama, većinama i svemu onome što se govori u BiH, a naslanjajući se na sve kolege koji su imali razne zamjerke na razne izjave, a ja nisam u tom trenutku htjela o tome goviriti, niti imala priliku. Tako da, ja bih takođe predložila da mi sačekamo te Vaše zaključke, da ih pogledamo na, ako ste u mogućnosti da nam dostavite i ako možemo to dobiti u roku, evo u roku nekih 5 minuta da napravimo stanku.
Zahvaljujem kolegici Bradari. Riječ je tražio Zlatko Miletić, koliko vidim. Izvolite.
... pokušaću da budem kratak, s obzirom da vidim gospodu iz institucije, prvo da im se zahvalim na ovako kvalitetno dostavljenom Izvješću i mislim da je jako dobro inače da budemo informirani oko svih ostalih, pa i ovog pitanja. Ali moram reći zaista da sam razočaran stanjem u pojedinim administrativnim jedinicama u BiH, pogotovo imajući u vidu da je očigledno da mnoge od organizacija ili institucija neće da jednostavno implementiraju ustavne odredbe, a da ne govorim o pojedinim zakonskim odredbama i govorim generalno o svim administrativnim jedinicama u BiH. Ono što me zabrinjava posebno u pojedinim sredinama je vrlo mala zastupljenost žena i zaista mislim da bi možda u nekom trenutku kad bude prilike za to jednu tematsku sjednicu trebali samo da posvetimo ovom pitanju i da vidimo kako i na koji način, 34 uključujući ove probleme da u pojedinim sredinama nema nijednog Srbina ili Hrvata, a opet u nekim drugim nema nijednog Bošnjaka, da vidimo kako i na koji način da omogućimo svim građanima BiH pristup obavljanju svih funkcija, ja mislim da bi to bilo dobro i korisno za sve. Hvala lijepo.
Zahvaljujem... [[nije uključen mikrofon]] /PAUZA/ Predlažem da nastavimo sa radom. Raspravu o Izvještaju smo zaključili, imamo tri zaključka od kolege Sarajlića, vidim da su se prijavili Marina Pendeš i gospodin Sredoje Nović, pretpostavljam o zaključcima. Izvolite, kolegica Pendeš.
Zahvaljujem. Znači, što se tiče zaključaka prihvatljivi su u biti zaključci, jer smi smo i na povjerenstvima u kojima sudjelujemo dali potporu ombudsmenima na baš Izvješću koje je decidno, jasno i kvalitetno napisano, s tim da smatram da bi se izbjegle bilo kakve kaluklacije, manipulacije sa nacionalnom pripadnošću, ja smatram da osnova za bilo kakvo izjašnjavanje mora biti posljednji popis iz 2013. godine i u tom smislu smo spremni evo podržati ovo. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ili iz 1991. obzirom da Aneks VII nije u potpunosti završen. Sad u svakom slučaju jako je bitno onaj, onaj '13. evo može biti, što se nas tiče.
... ima kolega Nović, izvolite. Kolega Nović, ima riječ.
Što se tiče zaključaka, prvo hoću da otklonim dilemu i kod prvog i kod drugog zaključka, da li se to podrazumijeva na nivou BiH institucije? ____________(?) Da. Onda da budemo precizni – Zadužuje se Agencija za državnu službu BiH da u što kraćem roku uspostavi i učini operativni registar uposlenika u institucijama na nivou BiH sa 35 podacima o nacionalnoj, spolnoj, kvalifikacionoj strukturi i nacionalnoj strukturi rukovodećih, ali i drugih službenika, uposlenika. Zašto to samo rukovodni? Drugo, nama će se ozbiljno postaviti pitanje šta znači rukovodni službenici, jesu li to direktori i njihovi zamjenici, jesu li to šefovi odelenja, načelnici službi itd. itd. i mi ulazimo ponovo u jedno stanje nedefinisano šta je rukovodni radnik. Tako da kako god hoćemo, ali evo u najmanju ruku, dakle, tražim – nacionalnoj strukturi rukovodećih i drugih uposlenika, u prvom zaključku. Drugi – Zadužuje se Ministarstvo sigurnosti da u što kraćem roku u saradnji s policijskim i sigurnosnim agencijama na nivou BiH uspostavi i učini, dakle „na nivou“ dodajem, uspostavi i učini operativni registar uposlenika u policijskim i sigurnosnim agencijama na nivou BiH, sa podacima o nacionalnoj, spolnoj i kvalifikacionoj strukturi i nacionalnoj strukturi rukovodećih i drugih uposlenika. Za nas su ova dva zaključka u tom slučaju prihvatljivi, ukoliko predlagač prihvati ove izmjene, a treći zaključak ne možemo prihvatiti.
/nije uključen mikrofon/
Pa evo ja ću, znači samo da vam skrenem pažnju na treći zaključak, koji kaže – Pozivaju se entitetske agencije, državne službe i Vlada Brčko distrikta da u što kraćem roku uspostavi i učini operativni registar uposlenika u institucijama entiteta i Brčko distrikta. I da vam, koliko ja znam, to je Brčko distrik uradio, ima javan registar i dostupan čak i sa primanjima svih zaposlenih u, na budžetu. Prema tome ne znam da li bi ovdje bilo mjesto i Brčko distriktu.
Zahvaljujem kolegi Bosiću. Kolegica Pendeš, tražila ponovo riječ.
Da ne bi pogrešno protumačilo, znači obzirom da kaže se Specijalno izvješće o zastupljenosti konstitutivnih naroda, znači kad sam predlagala da osnova bude popis iz 2013. to sam mislila da osobe koje su se izjasnile prema tom popisu po naciji moraju dostaviti potvrdu kako su se izjasnile, a ne da osnova za zastupljenost konstitutivnih naroda u institucijama bude 2013. Znači, to je 1991. jer Aneks VII Dejtonskog mirovnog sporazuma nije završen i znači za popunjenost je još uvijek '91. ali da bi se napravila kvalitetna analiza ko je koje nacije onda mora ta osoba kako se izjasnila na popisu 2013. da ne bi bilo kalkulacija i zloupotreba.
[[nije uključen mikrofon]] 36
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Dakle, u zaključcima jedan i dva se podrazumijevalo ovo što je gospodin Sredoje Nović kazao, ali prihvatamo da to bude na nivou BiH i da to budu i drugi uposlenici. A treći zaključak se odnosio na entitetske nivoe i na Brčko distrikt. Dakle, prva dva zaključka su.... generalno državi, njenim agencijama, a treći zaključak, ovaj, agencijama entiteta i Vlade Brčko distrikta. Dakle, ove su korekcije prihvatljive, koje je izrekao Sredoje Nović, u zaključku jedan i dva, ja sam to evo već sebi popravio, a što se tiče kolegice Pendeš, takođe, prihvatam da i ovo bude sastavni dio zaključka, dakle u skladu s popisom i sa izjašnjenjem jel'.
/nije uključen mikrofon/
Dobro. Dakle, prihvatljive su ove preporuke, s tim da mi je jasno da Klub Srba neće podržati ovaj treći zaključak, a i jasno mi je zašto neće.
Ja vas molim sad, pošto vidim da je oko prva dva ova da su stavovi otprilike usaglašeni, ja vas molim da se u pisanoj formi dobijemo zaključke, sad usaglašene, da bi se mogli izjasniti. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ja imam ovo, ja ću ga pročitati, dakle, pod jedan zadužuju, ali samo moramo, može li ovako – Zadužuje se Agencija za državnu službu da u što kraćem roku uspostavi i učini operativni registar uposlenika u institucijama na nivou BiH sa podacima o nacionalnoj, spolnoj i kvalifikacionoj strukturi i nacionalnoj strukturi rukovodećih i drugih uposlenika, osnova za aktivnost popis iz 2013., dakle osnova popis 2013. Drugi zaključak, je li se slaže Srpski klub? Je li ima, slažemo li se s ovim zaključkom? ____________(?) Glasamo.
Slažemo. 37
Slažemo. Idemo drugi zaključak – Zadužuje se Ministarstvo sigurnosti BiH da u što kraćem roku u saradnji sa policijskim i sigurnosnim agencijama na nivou BiH uspostavi i učini operativni registar uposlenika u policijskim i sigurnosnim agencijama na na nivou BiH sa podacima o nacionalnoj, spolnoj i kvalifikacionoj strukturi i nacionalnoj strukturi rukovodećih i drugih uposlenika, osnov za ovu aktivnost takođe popis 2013. I treći zaključak, ovaj koji nije usaglašen, mi ćemo ga u originalu pročitati, ovi koji je Asim predložio. Možemo li se sad pojedinačno izjašnjavati?
[[nije uključen mikrofon]] Imate raspravu ...
A ima prijavljen ... [[nije uključen mikrofon]]
Sudeći po ovim najnovijim diskusijama, evidentno je da pojedinci žele da degradiraju ovaj Specijalni izvještaj, njegovu suštinu. Stoga predlažem da se izjasnimo o sva tri zaključka u paketu, a ako kojim slučajem pokušate na varku da ovo prevarite, pa da pojedinci glasaju samo za prvi i drugi zaključak koji se odnosi na nivo BiH, a da zaboravite entitetski nivo i nivo Distrikta Brčko, što je sadržaj u ovom Izvještaju i da ne pokušate da to uredite na jedan konzistentan i dosledan način glasaću protiv i prvog i drugog u tom .... Jedino rešenje je, dakle, da u paketu glasamo o sva tri zaključka, jer to jedino ima smisla. Ovako kako je to predloženo od kolege Novića, to gubi smisao i to uopšte nije sadržaj ovog Specijalnog izvještaja.
Ja mislim da ništa ne gubi smisao nego se radi o nadležnostima, Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH ima ingerencije nad institucijama BiH. Dalje imamo prijavljenog, kolegu Čovića, izvinjavam se. Izvolite.
Hvala vam. Poštovane kolege samo da malo dam doprinosa da ne bi zaključak otišao na neku analizu, pa da neko ne kaže da smo loše gledali, čitali ili dopunjavali, obzirom da puno toga korigiramo. Znači i u prvom i u drugom zaključku rečenice su složene tako, pošto je vrlo složeno, rečenica imali bi dva puta, kolega Nović je kazao da oko rukovodećih uposlenika treba dodati i drugih, a čitava rečenica počinje s tim. Evo uzmimo prvi zaključak – zadužuje se Agencija za državnu službu BiH da u što kraćem roku uspostavi i učini operativni registar uposlenika i nabraja sve institucije. A onda iza 38 toga kažemo na samom kraju – i nacionalnu strukturu rukovodećih, i opet kažemo, i drugih uposlenika. Znači, govorimo o istom pojmu dva puta i napravićemo nesklad isti, na isti način je definirana i druga i drugi zaključak i druga ova vrlo složena rečenica, tako da bi dobro bilo ovo „rukovodeći“ staviti na početku, pa kazati – rukovodeći i svih drugih uposlenika itd. I onda bi izbjegli ovakvu jednu zamku, ne znam više sadržaj rečenice i gramatički ... Hvala vam lijepo.
Ko se još javlja za riječ? Kolegica Pendeš, izvolite.
Ja se javlja za riječ, jer ovo izjašnjenje o nacionalnoj strukturi mora biti jednako izjašnjenju po popisu iz 2013. godine i pošto je to u sve tri ova zaključka smatram da to dole treba dostavi, postavit kao jednu napomenu, znači nacionalno izjašnjenje svakog uposlenika mora odgovarati izjašnjenju po popisu iz 2013. godine. Zbog, da ne bi bilo zlouporabe, tako je.
Mogu li sad iz svega ovoga pokušati da dođemo do rečenice, do nečeg što sad, dakle, prvi zaključak, apropo ovo o čemu je kolega Čović govorio. Zadužuje se Agencija za državnu službu da u što kraćem roku uspostavi i učini operativni registar rukovodećih i svih drugih uposlenika u institucijama BiH sa podacima o nacionalnoj, spolnoj i kvalifikacionoj strukturi.
Na nivou BiH.
Da, ali ovdje piše – zadužuje se agencija BiH službu da u što kraćem ...zadužuje se Agencija za državnu službu. Ne, ali ovdje – zadužuje za državnu službu da u što kraćem roku uspostavi i učini operativni registar rukovodećih i svih drugih uposlenika u institucijama na nivou BiH sa podacima o nacionalnoj, spolnoj i kvalifikacionoj strukturi. Osnov za ovo je rezultati popisa 2013. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] traži nacionalno izjašnjenje da ne može biti drugačije nego onako kako se izjasnio ... Da, da.
[[nije uključen mikrofon]] 39
Znači, definišite napomenu uz zaključke
Pa napomenu ja i definiram, pošto se dotiče sva tri zaključka da bude na kraju – nacionalno izjašnjenje rukovodećih službenika i uposlenika mora biti jednako izjašnjenju popisa iz 2013. Znači, ako je se Marina izjašnjavala kao Hrvatica ne može se sutra izjašnjavati nekako drugačije. [[zajednička diskusija]]
Ili da se mi izjašnjavamo o ovim zaključcima kolege Sarajlića, pošto ja vidim da ovo ide ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Da se mi izjasnimo o prijedlozima kolege Sarajlića.
[[nije uključen mikrofon]] Meni su sve sugestije prihvatljive samo ne znam kako ... ako mogu dobit riječ.
Izvolite.
Hvala, hvala lijepa. Dakle, sve sugestije kolege Novića, bez obzira na ishod glasanja pojedinačnog, ovakvog ili onakog o sva tri zaključka, sugestija kolege Novića i doktora Čovića je svakako dobronamjerna i ono što Marina želi kazat shvatam dobronamjernim, samo kako to praktično provesti. Jer ne možete vi provjeriti sad kako je neko se u popisnom obrascu, ovaj, kako to provjeravat, jedino kad je stupan, kad je potpisivan ugovor o radu možemo vidjeti to nacionalno izjašnjenje ili nekom izjavom kako mi to kroz komisije ove za prijem i ad hok komisije ovdje radimo, dakle tražimo izjavu uz to, a rezultati popisa nisu u našim rukama, sad ko će to provjeravati tamo u tim popisnim obrascima, ali intencija mi se sviđa, prihvatam je, samo kako to evo da uklopimo u jednu rečenicu.
Znači, može biti ko napomene da potpiše izjavu pod moralnom i svakom drugom odgovornošću osoba da je po nacionalnosti to i to sukladno popisu iz 2013. i to nije problem, možda će se sutra to moći koristiti kao neki dokument u slučaju da dođe do zloupotrebe. 40
Samo na koji način, dakle, da pročitamo ako mislite, dakle ovu posebnu napomenu, ja molim Marinu da je definiše i da je pročita, dajte u pisanoj formi, ne da je ja tumačim, to je najbolje. [[nije uključen mikrofon]]
.... zaista mislim da mi ovdje više nego komplikujemo. Šta je suština ovih zaključaka? Suština ovih zaključaka je da se sačini registar, to je ključ, a registar treba to, to je posao Savjeta ministara i ne ovog Doma, ni ne znam kojeg Doma i umjesto da Savjet ministara traži od državne službe, odnosno od Agencije da to uradi, a Agencija će dati metodologiju kako će taj registar izgledati, kako će i nacionalna i polna i ne znam starosna itd. struktura da izgleda. I ne znam zašto se mi uopšte ovdje bavimo time, jer imamo izvještaj koji imamo ombudsmena i mislim da treba danas usvojiti Izvještaj ombudsmena, a ako hoćete već da zaduži se Savjet ministara da zaduži Agenciju za državnu službu oko registra uposlenika. Na kraju imamo tamo, ima svi svoje ministre, pa neka oni taj posao politički prenesu i nek to urade. A da mi dalje ne gubimo vrijeme, jer mislim da nećemo ovdje postići, ovaj, svak riječ, dvije i nećemo riješiti ništa.
[[nije uključen mikrofon]] /PAUZA/ Dame i gospodo predlažem da nastavimo sa radom. Ja bih molio, pošto je bio, dakle jedna informacija, zamjenik, gospodin Čović neće prisustvovati nastavku sjednice, tako da želim samo da vas informišem, a mi možemo nastaviti sa radom. ... zadatak šefovima klubova da pokušaju usaglasiti ova tri zaključka. Ja imam informaciju da su dva sublimirana u jedan i da je treći ostao ovakav kakav jeste. Ima li potrebe predlagač, kolega Sarajlić da obrazloži?
Da.
Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Dakle, u pauzi zasijedanja sa šeficom Kluba iz reda hrvatskog naroda i šefom Kluba iz reda srpskog naroda usaglasili smo ova prva dva zaključka koji su, koje je Klub Bošnjaka jutros donio. Dakle, taj jedan zaključak koji bi obuhvatio ova naša dva, s tim da napominjem da kod trećeg zaključka mi ostajemo. Zaključak gdje se pozivaju entitetske agencije, državne službe i 41 Vlada Brčko Distrikta da u što kraćem roku uspostave i učine operativnim Registar uposlenika u institucijama entiteta i Brčko Distrikta s podacima o nacionalnoj, spolnoj, kvalifikacionoj strukturi i nacionalnoj strukturi rukovodećih uposlenika. A ova prva dva koja su usaglašena bi glasili: – Dom naroda, zaključak je ... u Klubu Srba tako da shodno tome ću i pročitati integralni tekst, Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH traži od Savjeta ministara BiH da zaduži Agenciju za državnu službu BiH da u što kraćem roku sačini metodologiju koju bi usvojio Savjet ministara, na osnovu koje bi se uspostavio operativni registar rukovodnih i drugih uposlenika u svim institucijama na nivou Bosne i Hercegovine sa podacima o nacionalnoj, spolnoj, kvalifikacionoj, starosnoj i drugoj strukturi. Dakle, to bi bio jedan usaglašeni zaključak. Klub Bošnjaka ostaje kod ovog zaključka broj 3. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Sarajliću. Riječ je tražio kolega Bećirović, iako je rasprava završena. Izvolite.
S obzirom da je tačka dnevnog reda bila Specijalni izvještaj o zastupljenosti konstitutivnih naroda i ostalih u institucijama kao države Bosne i Hercegovine, preko entiteta do Brčko Distrikta i kantona jasno je da je ovaj Specijalni izvještaj sa ovakvim, govorimo, usaglašenim zaključcima u mnogome degradiran. Ne znam, i to želim još jednom ponoviti, šta je to problem delegatima iz entiteta Republika Srpska da se to odnosi i na entitetski nivo. Šta je, je li problem što će, što podaci već govore da je katastrofalna zastupljenost i Bošnjaka i Hrvata ...
... zašto Vi polemišete sa delegatima kada niko nije otvorio raspravu. Rasprava je zaključena. Ako imate nešto kazati vezano za ovaj izvještaj kolege Sarajlića recite, ali nemojte polemisati sa delegatima, gubi smisao.
Sve dok se raspravlja o zaključcima znači da rasprava nije zaključena, tako naš Poslovnik govori. Prema tome, nije bilo potrebe da ovu Informaciju ovakvu degradirate na ovakav način. Zašto bježite od istine. Kao da, eto, sad što ćemo usvojiti ovaj zaključak koji se odnosi samo na državni nivo, zaboravit ćemo sve ove činjenice koje su ovdje sadržane. Providno.
... [[nije uključen mikrofon]] da zaduži Agenciju za državnu službu BiH da u što kraćem roku sačini metodologiju koju bi usvojio Savjet ministara, na osnovu koje bi se uspostavio operativni registar rukovodnih i drugih uposlenika u svim institucijama na nivou Bosne i Hercegovine sa podacima o nacionalnoj, spolnoj, kvalifikacionoj, starosnoj i drugoj strukturi. 42 Molim da se izjasnimo. Dakle, prisutno 14 delegata – za 13, protiv niko, suzdržan 1. Federacija BiH – za 9, protiv niko, suzdržan niko, Republika Srpska – za 4, niko protiv, 1 suzdržan. Imamo opštu, imamo entitetsku većinu. Ovaj zaključak je usvojen. Prelazimo na drugi zaključak – Pozivaju se entitetske agencije, državne službe i Vlade Brčko Distrikta da u što kraćem roku uspostave i učine operativnim Registar uposlenika u institucijama entiteta i Brčko Distrikta s podacima o nacionalnoj, spolnoj, kvalifikacionoj strukturi i nacionalnoj strukturi rukovodećih uposlenika. Molim da glasamo. Prisutno 14 delegata – za 6, protiv 4, suzdržana 4. Federacija BiH – za 6, protiv niko, suzdržana 3, Republika Srpska – za niko, protiv 4, suzdržan 1. Imamo, dakle opštu, nemamo entitetsku većinu. Ne možemo sada se usaglašavati jer kolege Čovića nema. Dakle, ovaj zaključak ostaje da se usaglašava. Sada se vraćamo, dakle, da se izjasnimo o Specijalnom izvještaj o zastupljenosti konstitutivnih naroda i ostalih u institucijama, upravnim organizacijama i regulatornim tijelima Bosne i Hercegovine, Republike Srpske, Federacije BiH, Brčko distrikta BiH i kantonima Federacije BiH sa izuzetkom policijsko-bezbjednosnih struktura, dostavljen od Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH. Dajte da se izjasnimo. Prisutno 14 delegata – za 13, protiv niko, suzdržan 1. Federacija BiH – za 9, protiv niko, suzdržan niko, Republika Srpska – za 4, protiv niko, suzdržan 1. Imamo opštu, imamo entitetsku većinu. Konstatujem Specijalni izvještaj o zastupljenosti konstitutivnih naroda i ostalih u institucijama, upravnim organizacijama i regulatornim tijelima Bosne i Hercegovine, Republike Srpske, Federacije BiH, Brčko distrikta BiH i kantonima Federacije BiH sa izuzetkom policijsko-bezbjednosnih struktura, dostavljen od Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH je usvojen. Prelazimo na tačku 10., Ad. 10. Izvještaj o zaštiti ličnih podataka u Bosni i Hercegovini za 2019. godinu, podnosilac: Agencija za zaštitu ličnih podataka, broj: 01,02-04-1-1562/20, od 28.07.2020. godine Dobili ste Mišljenje Zajedničke komisije za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH. Komisija je prihvatila Izvještaj. Komisija je usvojila i sljedeće zaključke, te predlaže Domu njihovo usvajanje. 1. Nalaže se Savjetu ministara BiH da do kraja ove kalendarske godine u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog zakona o zaštiti ličnih podataka BiH. 43 2. Nalaže se Savjetu ministara BiH da u roku od 60 dana da saglasnost na Pravilnik o unutrašnjoj organizaciji Agencije za zaštitu ličnih podataka BiH, čime bi bilo omogućeno obavljanje poslova iz nadležnosti Agencije. Predstavnički dom je na 12. sjednici, održanoj 15.09.2020. godine, usvojio Izvještaj zajedno sa zaključcima sadržanim u Mišljenju Zajedničke komisije za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH. Riječ dajem delegatu, gospodinu Prodanoviću, ako ima potrebe. Nema. zahvaljujem. Dajem riječ podnosiocu Izvještaja ako je prisutan i cijeni da ima potrebe. Ne. Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Ne javlja se niko. Zaključujem raspravu. Glasamo, dakle, o zaključcima iz Mišljenja Zajedničke komisije za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH. Dakle, prvi zaključak pod 1. Nalaže se Savjetu ministara BiH da do kraja ove kalendarske godine u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog zakona o zaštiti ličnih podataka BiH. Glasajmo. Dakle, prisutno je 14 delegata – za 9, protiv 4, suzdržan 1. Federacija BiH – za 9, protiv niko, suzdržan niko, Republika Srpska – za niko, protiv 4, suzdržan 1. Ide na usaglašavanje. Ne možemo ... radi toga što nema drugom zamjenika. Glasamo o drugom zaključku – Nalaže se Savjetu ministara BiH da u roku od 60 dana da saglasnost na Pravilnik o unutrašnjoj organizaciji Agencije za zaštitu ličnih podataka BiH, čime bi bilo omogućeno obavljanje poslova iz nadležnosti Agencije. Dakle, prisutno je 14 delegata – za 13, protiv niko, suzdržan 1. Federacija BiH – za 9, protiv niko, suzdržan niko, Republika Srpska – za 4, protiv niko, suzdržan 1. Imamo opštu, imamo entitetsku većinu. Konstatujem da je Zaključak broj 2. usvojen. Izjašnjavamo se sada o Izvještaj o zaštiti ličnih podataka u Bosni i Hercegovini za 2019. godinu. Prisutno je 14 delegata – za 10, protiv 2, suzdržana 2. Federacija BiH – za 8, protiv 1, suzdržan niko, Republika Srpska – za 2, protiv 1, suzdržana 2. Je li traži neko da se ponovi glasanje? Konstatujem, dakle, da imamo opštu većinu, nemamo entitetske većine. 44 Moramo ići, dakle, na usaglašavanje. ____________(?) Ima entitetska i opšta.
... predsjedavajući. Imao sam potrebu, godinama dobivamo standardan izvještaj koji je u principu prepisan dio aktivnosti u skladu sa nadležnosti i zakonima kojim se bavi Centralna izborna komisija. Nažalost smatram da postoji ozbiljan problem u funkcionisanju Centralne izborne komisije kao institucije i ovaj Izvještaj je usvojen negdje 20. juna, vidio sam predsjedavajuća Centralne izborne komisije ga potpisala, a dostavljen je krajem avgusta u parlamentarnu proceduru. Smatram da postoji ozbiljna zabrinutost za način djelovanja i rada ove institucije i da, nažalost, prošla godina nije iskorištena u smislu implementacije ili priprema za primjenu zakonskih i podzakonskih akata, obzirom da je bila neizborna. Tu posebnu pažnju skrećem na ono što nas očekuje za nešto malo više od mjesec dana. Mislim da ovakva institucija uspostavljena na način, sa namjerom da bude nezavisna, profesionalna i adekvatna odgovorima ima ozbiljne probleme u svom funkcionisanju i da je malo toga od onog što se od nje očekuje ostalo. To se odnosi na prethodni saziv i na prethodnu godinu, a takođe i na sadašnji saziv. Ono što zabrinjava, javnost je u Bosni i Hercegovini obaviještena, odnosi se na glasanje putem pošte. Nevjerovatno je ovdje 45 će se Centralna izborna komisija pozivati u smislu, ovaj, toga da oni provode zakon. Nažalost ne provodi se ni zakon ni podzakonski akt. Podzakonske akte oni kreiraju i zato smo mi imali situaciju da preko 130 hiljada imamo fiktivno prijavljenih. Nije uopšte sporno zakonsko pravo glasanja putem pošte za onog ko zakonski stiče te uslove. Centralna izborna komisija, razgovarao sam čak sa nekim članovima Centralne izborne komisije, stekao sam utisak da jednostavno ne žele da se miješaju u svoj posao. Nema apsolutno nikakve namjere u smislu promjena onog što je očito. Kako tumačiti da je u Bosni i Hercegovini, recimo Brčko Distriktu 5.000 registrovanih birača putem pošte ili da je, ne znam, u Zvorniku blizu 3.000, u Bratuncu 3.385, u Srebrenici preko 2.000, u Šekovićima značajn broj. Vratiću se na ono što je apsolutno vidljivo i jasno, propisati podzakonski akt da se neko na PRP 1 i PRP 2 obrascu i kopiju bilo kog dokumenta, ili lične karte, ili vozačke dozvole ili pasoša može prijaviti i registrovati za glasanje putem pošte je apsurd. Vratiću se na malu sredinu Bratunac u kojoj je preko 20% registrovano za glasanje putem pošte. Od toga između 2.500 i 2.600 su ukradeni podaci, ukradeni podaci. 70% od te 2.600 je registrovanih da glasa iz susjedne opštine koja je nekoliko kilometara daleko od, u susjednoj državi, Ljubovija. I to bi, takvo glasanje putem pošte samo gradska izborna područja, odnosno unutar varošice su, ovaj, bliža tome, svako drugo biračko mjesto je udaljenije. Ono što, na što se dobiju podaci, to su nevjerovatni, da su uzeti kradeni podaci od strane, dakle, preko nekih hladnjača koje su otkupljivale jagodičasto voće, preko škola za obuku vozača, čak, što takođe zabrinjava, preko tehničkih servisa za registraciju vozila, jer uvijek dobije te dokumente, čak neki podaci ukazuju na mogućnost da iz CIPS-a su curili neki podaci. Blizu 300 građana je među njima, znači 2.600 oni koji se nikada nisu odjavili da glasaju putem pošte. Preko 300 je lično izjavu dalo gdje sumnja da je ova krađa bila. Tužno je i tragično da u Bosni i Hercegovini Centralna izborna komisija propiše da bi neko opovrgao, da bi neko opovrgao, molim vas, nećete mi vjerovati to, da nije tako registrovan za glasanje mora ovjeriti dokument i dostaviti Centralnoj izbornoj komisiji. A da bi se nekom ukrao podatke, da bi ukrala te podatke ne mora ništa može biti među onih 100 hiljada koji su na taj način. To dovodi u ozbiljno pitanje šta smo mi, da li je politika bavljenje javnim poslovom ili je politika organizovanje kriminalnih grupa koje će participirati u zakonodavnoj vlasti od najnižeg do najvišeg nivoa. Vi ništa niste u tom smislu učinili, tužilaštvo još manje. Jedina mala svjetlica koja se pojavila je Tužilaštvo Brčko Distrikta. Danas me jedan, jutros prije ovog sastanka zvao jedan od ljudi koji se bavi, išao je da traži advokata da prijavi kriminalnu grupu koja se svaki dan sastaje, dijele međusobno navodno novac kako bi operacionalizirali ovu namjeru preuzimanja određenih funkcija. I to postaje ozbiljno zanimanje pitanje kako je neko došao do novca da može to da plati, kako je za zadnje dvije godine ili tri do toga došao i šta on uopšte radi. On dobije, dakle, te glasačke lističe, u tu susjednu opštinu, čak na adrese koje su, mesara recimo, zgrada koja je uopšte, mislim gdje su, ovaj, ... preko poštara u susjednoj državi dobije sve te papire, 300 Bošnjaka je u ovom broju objavljeno, koji nikada nisu živjeli u toj opštini. Izvinjavam se što govorim uopšte o glasaču kao pripadniku nekog naroda. Dakle, šta mi radimo? Radimo nevjerovatne stvari. Nevjerovano je da Centralna izborna komisija nijemo to posmatra ničim ne djelujući. Jedina mala pozitivnost je da je objavljen taj spisak sada imena i iz koje je opštine. Ali, molim vas, zašto vama služe opštinske izborne kmisije, pa možete dostaviti svih tih 3.385 opštinskoj izbornoj komisiji, ako na nešto liče, a upitno je i njihov dignitet i integritet i profesionalnost. Možete dostaviti, ja vam tvrdim 2.500 imena ćete dobiti i svi će se ti ljudi javiti da nikada nisu bili prijavljeni u toj opštini. Na šta to uopšte liči? Liči na bavljenje ničim drugim sem privilegijama ... Bili ste sposobni da uputite zahtjev da vam se budžet odobri van prijedloga Predsjedništva ili Savjeta ministara BiH, a niste 46 mogli uputiti, ako se pozivate da je nemoguće drugačije imati dokumente za glasanje putem pošte, već ono da skine sa interneta i da pošalje ovamo, da tražite izmjenu zakona. Slična situacija vam je i sa biračkim odborima. Prethodne opšte izbore ... ljudi koji su pljačkali novac u ovoj državi, osvajali su mandat na račun glasova, ovaj, putem pošte. Vi sada to institucijalizujete, ne baveći se bilo čim. I još ću za kraj reći. Centralna izborna komisija BiH, ... prošle godine proizašla iz Glavne službe za reviziju BiH, imala je 66 stalno zaposlenih i 7 po ugovoru o djelu, oko prethodnih izbora što je bilo. Državno izborno povjerenstvo Republike Hrvatske, koja ima nekoliko puta veći bruto nacionalni dohodak, ima samo 19 državnih službenika i 9 članova te, ovaj, centralne, odnosno Državnog izbornog povjerenstva. Izborna komisija Republike Srbije ima 16 članova i 17-og predsjednika i nijedno profesionalno lice, jer ove administrativne poslove obavlja... Čime, šta vi možete reći šta ti ljudi rade, šta rade članovi Centralne izborne komisije. I nemojte se čuditi, ako gledate najnovija istraživanja, koliki vam je procenat uticaja, koliko vam ljudi vjeruje. Dvanaest puta manje nego vjerskim zajednicama, dvanaest puta manje nego u Bosni i Hercegovini. Probudite se ako mislite uopšte u bilo kom smislu. Mislite li samo da su formalne promjene na koje ste došli, od 7 članova 4 su stara, nema razloga da se ozbiljno ne radi, a vi diskutujete hoćete li dati 10 imena. U kojem to domaćinstvo u Bosni i Hercegovini 10 istih prezimena živi i radi u Republici Srbiji u opštini koja je tri kilometra od centra ove opštine o kojoj vam govorim? O čemu pričamo više? Neću ni o čemu drugom govoriti, o čemu onda mi pričamo. Vi date tu mogućnost, pa se onda nadmudrujete na sjednicama da ne bude baš 10, da bude 5. I kad vam se kaže taj podatka, kaže, kako nam je mogao procuriti podatak. Pa valjda morate imati transparentan odnos prema radu. Vi ste glavni krivci zbog toga što tužilaštvo ili bilo šta, nećete ništa, nećete da se miješate u svoj posao, doveli ste dno do dna da me je sramota što sam političar.
Zahvaljujem kolegi Prodanoviću. Riječ ima Dušanka Majkić. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Ovo je tema o kojoj se ima svaša reći danas. Prva stvar o kojoj bih htjela reći je da standardan onaj Izvještaj koji Centralna izborna komisija dostavlja godinama, na koji smo navikli uglavnom, ali nikad nismo dobili ovakav prijedlog preporuka koji prati ovakav izvještaj. Centralna izborna komisija nam sugeriše da šta su najveći problemi, po njoj, i na prvo mjesto je stavila rješenje za skladište izbornog materijala i opreme, kako bi trebalo riješiti. U stvari problem je što je skladište u Istočnom Sarajevu, treba ga što brže i spretnije, u skladu sa dosadašnjim aktivnostima, ubacivanja političkih eksponenata među članove Centralne izborne komisije, direktno iz stranaka, treba još preuzeti skladište i na taj način zatvoriti krug u koji niko ne bi imao ni da priđe, a kamo li da nešto progovori ili pita. I drugo, to je, znači, jedna oblast o kojoj govori i drugo je uvođenje novih tehnologija. O tim novim tehnologijama kao preduslovu i zloupotrebi novih tehnologija pričalo se pred poslednje izbore mnogo puta. Čak je na Predstavničkom domu i usvojen neki prijedlog u kome se nije znalo ni šta čini taj komplet za izborni proces, nije znalo ni koliko će to koštati, ne zna se ni gdje bi to sve bilo postavljeno kako bi se omogućilo svuda instalirati, kopirano na bazi rješenja u Estoniji, znalo se samo da to mnogo košta i da su svi mogli imati koristi od toga u 47 Centralnoj izbornoj komisiji. Frapantno je ustvari šta se time pokušavalo. I time nije, to što je Dom naroda u prošlom sazivu odbio to nije se zaustavilo, evo ga ponovo je ta oblast od interesovanja. Dakle, htjela bih navesti nekoliko primjera samo šta znači, kako su druge zemlje rješavale to pitanje uvođenja novih tehnologija. Recimo u zemljama Evropske unije u posljednjih desetak godina izbori se obavljaju na sasvim tradicionalan način, papir i olovka. U Njemačkoj je Ustavni sud zabranio i proglasio neustavnim upotrebu elektronskih uređaja u izbornom procesu, jer podaci koji su bili, koji su se dobili nisu mogli garantovati bezbjednost i transparentnost. U Evropi osam država bilo je uvelo elektronsko glasanje kao pilot projekat. Od toga u četiri države projekat nije nastavljen – u Irskoj, Italiji, Norveškoj i Velikoj Britaniji. U dvije zemlje došlo je do potpunog prekida korištenja uređaja za elektronsko glasanje – Holandija i Njemačka, a u samo dvije zemlje, trenutno, koristi se uređaj za elektronsko glasanje i to u Belgiji Flandrija i dio Brisela i Francuska, ali ne u cijeloj zemlji. Zašto? Zabrinutost za bezbjednost i transparentnost izbornog procesa. Onaj ko ima bazu podataka on može da tu bazu podataka, manipuliše s njom kako hoće. U zemlji ogromnog nepovjerenja kakva je Bosna i Hercegovina ne postoji mogućnost da se na takav način riješi i mi to nikada ne bismo prihvatili. To nije način na koji se može djelovati. Dakle, toliko što se tiče ovoga. Ono što još takođe želim da skrenem pažnju je nečuvena drskost da je jedna od preporuka koju Centralna izborna komisija navodi je oblast javnih nabavki. Sad zamislite šta kažu, to je preporuka 453, možete pogledati, oblast javnih nabavki – da se razmotri mogućnost centralizacije procesa javnih nabavki na nivou institucija Bosne i Hercegovine. Oh da mi je sve javne nabavke da ja vodim, pa onda tačkice, zna se šta, na šta to sluti. A ako to nije moguće, dakle ovo vam pod navodnicima, ovo su sve pod navodnicima iz teksta, da CIK-u se dodijeli poseban stastus i specifične procedure, čujte molim vas, u javnim nabavkama, pazite ovo, za nabavku izbornog materijala i opreme po uzoru na druga tijela za sprovođenje izbora. I kada vi pomislite na koja bi se to tijela moglo odnositi, to se odnosi na Državno izborno povjerenstvo Hrvatske. Zemlja je članica Evropske unije, po ugledu na nju trebalo bi našem CIK-u, u kojem sjede, uz blagoslov SDA koja je učinila to i sprovela na takav sraman način izbore, da istog momenta smijeni svoja dva člana, pa brzo imenuje ista ta dva člana. To je na granici dostojanstva i moralnosti, da smijeni srpske članove pa izabere one koji će je podržavati za sve ostale slučajeve i pomoći joj da se riješi smrtnih neprijatelja koji je napravio problem da prave Bosnu i Hercegovinu onakvu kakvu su zamislili. To je stvar koja je nedopustiva i sramna. Ovakva Centralna izborna komisija napravila je i, vidjeli ste juče, novi presedan, dakle dogodilo se da je donesena Odluka o poništenju ovjere izbora, učešća na lokalnim izborima političke partije koja se zove Ujedinjena Srpska. Pazite šta su uradili, pa to je sramotno, zato što se radi o ljudima koji su dobili politički zadatak da tu sjede, a ne zato što se radi o ljudima koji poznaju izborni proces pa su došli da učine da on bude transparentan, vidljiv i svima dostupan i jasan. Kandidatima u članu 7.3. stav (1) tačka 7) Izbornog zakona stoji da kandidatima i pristalicama političkih stranaka nije dozvoljeno koristiti se jezikom koji bi nekoga mogao navesti ili podstaći na nasilje ili širenje mržnje, ili objavljivanje ili upotrebljavanje slika, simbola, audio i video zapisa, SMS poruka, internet komunikacije i tako, dakle ne ulazeći u to šta je sadržaj audio zapisa koji je, odnosno video zapisa koji je umjetnički dojam, pravila ga neka agencija. Ono što i vidi, da ... odredbe Izbornog zakona, znači koje se odnose na ovaj stav, član, tačka 19.9. Izbornog zakona, stav (1) tačka j) jasno i precizno kažu da politički subjekt za povredu člana 7.3. stav (1) tačka 7) će biti kažnjen novčanom kaznom u iznosu od 1.000 do 10.000 maraka. Nigdje nema da će biti skinut, nigdje ne piše u Zakonu. Ono što ne piše u Zakonu, ne postoji. Ne može Centralna izborna komisija po volji četiri partije da 48 kaže šta treba uraditi ili šta ne treba uraditi. Ni jedne riječi, znači, ... nema zabrane. Dakle, CIK je umjetnički dojam pretvorio u mjeru. I šta je sad problem? Ne znaju kako da iz toga izađu, u roku dva dana su morali dostaviti političkoj partiji koja je trebala da se žali. Svi smo se zavezali u čvor, od pokušaja da ove izbore ove četiri političke partije urade po svojoj želji zapleli su se toliko da će sigurno dovesti u pitanje cijeli izborni proces. Nemojte da se igramo ozbiljnim stvarima. Nismo ni svjesni šta nam, do čega nas to može dovesti. Dakle, na dušu onima, prvenstveno SDA koja je povela svu ovu hajku, sramotno je to što su uradili. Da su zamijenili bar jednog svog člana pa da to se shvati eto dobra namjera, pokajali su se, pa i njihov neki tamo nije dobro radio, nego istovremeno smijeniti ga pa ga ponovo imenovati. Pa na šta to liči, u kojoj to zemlji ima? U kojoj to zemlji ima da iz kabineta ljudi dolaze u Centralnu izbornu komisiju. Dakle, ovo je nevjerovatna priča. Ja se nadam da može da posluži svima nama kao dobar primjer kuda ova zemlja ide. Hvala.
Zahvaljujem Dušanki Majkić. Ispravka krivog navoda Denis Bećirović. Izvolite.
Ne bi bilo dobro da u zapisniku sa ove sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH u stenogramu ostane samo ovo o čemu je govorila kolegica Dušanka Majkić, a to da je navodno spot Ujedinjene Srpske, da se on tretira kao neki umjetnički dojam. Kakav crni umjetnički dojam, riječ je o ekstremnom obliku šovinizma, nezapamćenom na ovim prostorima, pa i šire. To jednostavno treba svi da nazovu pravim imenom onako kako to jeste, iako moram uz to još iskazati i činjenicu, pa pomalo i čuđenje, da delegati SNSD-a govore o izbornim neregularnostima, o izbornim manipulacijama, o izbornim prevarama, a istovremeno godinama uporno glasaju za svako ponuđeno rješenje koje je trebalo da uvede transparentni sistem, skenere, kamere, ma bilo koji korak koji je ovdje predložen da imamo pošteniji izborni sistem, vi ste glasali protiv i sad odjednom vi držite ovdje lekcije nekome. Ne ide to, to je pročitana priča.
Zahvaljujem kolegi Bećiroviću. Riječ je tražio Mladen Bosić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa biti član CIK-a je i dobra i loša stvar, zavisi jesu li u toku izbori ili je onaj period između izbora. Kad su izbori u toku to je najnezahvalnija funkcija i ja znam da je to, da su ti ljudi pod velikim pritiskom sa raznih strana. Ja ih ne bi kritikovao, bio sam svjedok raznih situacija koje su se nekad dobro završavale, a nekad loše, ali ću pokušati da generalizujem čitav problem. Ovdje postoji kultura krađe izbora, znači kod nas u društvu je stvorena kultura krađe izbora još od teorije od prije dolaska komunista i priča kako ovaj kandidat daje jedan opanak, pa će dati drugi opanak kad se završe izbori ako budu glasali za njega, pa do dana današnjeg se usavršavaju razne tehnike i kupovine glasova i šta je tu problem. Problem je što ne funkcioniše pravna država. Znači, ovdje je pitanje koliko je, čija je odgovornost u čitavom tom procesu, a 49 ja tvrdim da je odgovornost svih političkih struktura, pa i ovog Parlamenta zašto je to takva situacija. Ova sadašnja situacija sa brojem prijavljenih za glasanje poštom je samo u ovim izborima eskalirala, pa je sada 130 hiljada umjesto 60 hiljada. Od tih 60 hiljada koji su na prošlim izborima bili za glasanje poštom možda je 30, u šta sumnjam, možda je 30 hiljada regularno, a 30 hiljada je već prije četiri godine bilo instruisano od strane kriminalnih grupa povezanih sa politikom. U, evo vam primjer, u Zenici, znači, nije ista situacija u čitavoj BiH što se tiče ovog problema oko, u Zenici je 360, čini mi se, ljudi prijavljeno za glasanje iz inostranstva, u Tuzli oko 750, u Brčkom 6 hiljada i nešto, pa su hiljadu i nešto odbili kad su ovo unosili. Pa valjda je svima jasno da se radi o procesima koji nisu regularni i da mora nešto da se uradi tim povodom i nemojte misliti da sledećih izbora u Zenici i u Tuzli neće biti po pet hiljada, to je samo pitanje da li su na vrijeme čuli šta se radi i kako se dobijaju izbori, isto će se to desiti za četiri godine i tamo, zato što ne funkcioniše pravna država. Svaki ovaj čin, od tih pet hiljada prijavljenih u Brčkom, ja garantujem da je tri hiljade napravljeno na račun ove malverzacije i krađe, to je tri hiljade krivičnih djela, tri hiljade krivičnih djela ili prodaje glasa, kupovine glasa ili krađe identiteta. Ako to prođe ovaj put, ... govorim samo za Brčko, govorim za sve, ako ljudi budu iskoristili te glasove da dođu do pozicija u izvršnoj ili u zakonodavnoj vlasti, nećete zaustaviti više taj proces. I sada je Izborna komisija u velikom problemu, a ja ne znam da li je taj problem u ovom trenutku, ja ne vidim rješenje koje bi bilo očigledno tog problema, imajući u vidu i zakonske obaveze da svaki čovjek ima pravo da glasa na izborima. Ali moraju da daju rješenje, moraju da predlože nešto što neće, što će osporiti ovaj nelegalni spisak, jer moram da vas podsjetim, evo recimo, u Brčkom tih pet hiljada glasova će odrediti četiri do pet mandata od 30 mandata i to će odrediti novu vlast, to će postaviti ljude na funkcije i na pozicije i, i mi praktično već sad imamo neregularne izbore ako Centralna izborna komisija nešto ne preduzme. Zašto smo došli do ove pozicije? Zato što je Centralna izbrna komisija dugo vremena krupne probleme i očigledne prevare stavljala pod tepih, ovo se dešavalo i ranije, ali nisu smogli snage da se obračunaju s tim. Oni se i ne mogu obračunati s tim, s tim se mora obračunati tužilaštvo i pravosuđe. To su krivična djela, do pet godina zatvora je predviđeno za svako od tih krivičnih djela, vi ne možete procesuirati tri hiljade ljudi za krivična djela, nemate, morate logore napraviti, kampove za zatvorenike za krađu za izbore, ali možemo uhvatiti one koji su organizatori ovog organizovanog kriminala i zakucajte jednom tom ko je prodao svoj glas da ga registruju u inostranstvu zato što mu ne vjeruju i on će odmah otići kod tog kome je prodao glas da vidi šta da radi i eto policiji jasna situacija o čemu se tu radi. Svaka čast, moram da odam priznanje policiji i pravosuđu, znači Tužilaštvu i policiji u Brčkom, jer su uzeli da rade nešto, ja se nadam da to neće ostati na dva ili tri slučaja, nego da će to doći do onih ljudi koji to godinama organizuju i koji godinama praktično na taj način dolaze do vlasti i utiču na naše sudbine. Znači, molim Izbornu komisiju da najozbiljnije shvati ovaj trenutak i opasnost koja se nadvila nad čitav demokratski proces, ja mislim da je u ovom trenutku, da je ovo veoma kritičan trenutak za sve nas, za društvo. Hoće li ovo kliziti dalje ka jednoj korumpiranom lopovskom sistemu ili će država i nadležne institucije preduzeti nešto. Ne može Izborna komisija, mogu policija i pravosuđe, neka kazne 10% tih koji rade, smanjićete taj kriminal značajno do sledećih izbora. Ako ostane ovako nama smisla za bilo koga ko ima trunku poštenja više da se bavi ovim poslom, nema smisla učestvovati u ovom lopovskom i korumpiranom sistemu i zato je ovo odlučujući trenutak i mislim da svi moraju sad stati, bez obzira na razlike, evo ja se slažem sa kompletnom diskusijom gospodina Prodanovića, znači svi moraju stati sada i podržati institucije i izvršiti pritisak na institucije koje mogu nešto da urade, da se u ovom trenutku napravi neki rez koji će, ubjeđen sam, smanjiti i opštu korupciju u društvu, ne samo ovo izbornu, iz ove korupcije korumpirani političari koji dolaze na vlast tim metodama kasnije prelaze na državnu korupciju i na veliku korupciju. 50 Znači, ne bih se upuštao u svađe i prepucavanja ili napade ili pojedinačne optužbe bilo koga, niti grupno Izborne komisije, ali bih vas molio da shvatite ozbiljnost ovog trenutka i da li će već sada biti ovi izbori provedeni uz znanje da će biti nelegalni i nelegitimni, a zato treba podrška svih nas. Znači, treba obezbijediti dovoljnu političku volju, da li ima više onih koji bi se borili protiv toga u politici ili su oni u manjini, a i to će se pokazati, čini mi se, na svemu ovome.
Zahvaljujem kolegi Bosiću. Ispravka krivog navoda, Dušanka Majkić. Izvolite.
Moja replika, kratka, gospodinu Bosiću, a ustvari Denisu Bećiroviću je namjenjena poslije. Ko mislite da to u Centralnoj izbornoj komisiji radi? To su članovi koji nemaju ni potrebna znanja, ni vještine za obavljanje posla koji je pred njima, tako teškog posla koji je pred njima. Predsjednik CIK-a je došao iz Službe za reviziju CIK-a, on sa izbornim procesom nema pojma. Ovi članovi koji su došli iz kabineta gospodina Šarovića ili sa lista političkih partija, šta oni mogu uraditi da bi se sve ovo osujetilo? A opasnost koja nam se nadvila nad nama koja stoji vezano za sledeće izbore je tolika da dovodi sve u pitanje. Jesmo li svjesni uopšte šta nam se može dogoditi? Ti ljudi nemaju potreban kapacitet. Zakon koji, nismo imali snage da promijenimo, to je naša krivica, dvadeset izmjena Izbornog zakona i nismo nikad uspjeli da se dogovorimo jer jedni hoće maksimum, drugi ne daju da se taj maksimum ostvari i onda smo na pola puta, zato ne funkcioniše ništa. Što se tiče SNSD-a i pitanja da nismo htjeli. Dakle, ono što je urađeno kao prijedlog, što se nije znalo ni šta je, ni kako funkcioniše, ni koliko košta, ni kako radi, ušlo je preko SDP- a u Predstavnički dom pred izbore prošle i začudo jel', pod navodnicima, podržale su ga sve bošnjačke stranke. Dakle, tražili smo da vidimo šta je to. Prvi koji se u Savjetu ministara javio je bio ministar Bevanda koji je rekao - ljudi pa koliko to košta. Ne znamo. Dakle, treba ući u projekat koji se nije znalo koliko košta, a kamo li kakva njegova bezbjednost da se ne dogodi presipanje što se sad očekuje, da se prespe iz jedne baze u drugu i to je prvi prioritet Centralne izborne komisije. Dakle, nećete takvu podršku dobit nikad za takvu stvar. U ovoj zemlji mi nemamo povjerenje jedni u druge, dok nemamo povjerenja biće ono što je u Njemačkoj, olovka i papir.
Zahvaljujem. Ispravka krivog navoda, Asim Sarajlić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. I sad je kod nas i olovka i papir, al' se dešava ono što se dešava, dakle većinu, odnosno gro diskusija i doktora Prodanovića i gospodina Bosića podržavam. Javio sam se za ispravku krivog navoda, moja kolegica, gospođa Dušanka Majkić u dva navrata je kazala, da su to neki 51 SDA-ovi članovi i da su mogli jednog zamjeniti, pa možda ne obojicu itd. Ja vam odgovorno tvrdim, a u prethodnom sazivu sam bio i član ispred ovog Parlamenta za izbor, čini mi se, doktor Božo Ljubić je bio predsjednik komisije, ja sam bio zamjenik predsjednika, iz reda Parlamenta za izbor članova CIK-a kad su pojedini članovi birani. Dakle, nema gospođo Majkić tamo nijednog ni člana, ni kandidata, a ja mislim ni simpatizera SDA. Ono što, na šta se Vi referirate je sigurno da možda ste izgubili nešto što ste imali. Ono o čemu danas govorimo i o čemu je govorio i kolega Prodanović i gospodin Bosić, jeste da se to nama iz ciklusa u ciklus ponavlja i intenzivira. Kad smo mi prije četiri godine o tome govorili, a fokusiraću se samo na jednu lokalnu zajednicu, a to je Srebrenica, kad je isto ovo bilo i nije nam trebao, evo ovih dana vidio sam po, s one strane Drine Avdo Avdić je hodao, pa snimao po mesarama, po nekim radnjama, išao je i na neka groblja, pa je nalazio, u pravu ste, i Bošnjake i ove i one, ljudi pojma nemaju, građani Srbije pojma nemaju šta se dešava, ali se nešto dešava. Ja vam kažem dešavalo se i prije četiri godine ili dešavalo se i prije osam godina, ali ono što hoću da kažem, neću, evo još jedna ispravka krivog navoda gospođe Majkić, gdje kaže nemaju pojma, nemaju predznanja. Ja želim da vjerujem da imaju, ja želim da vjerujem da imaju i kad se referirate na slučaj ovaj koji se desio juče, koji smo vidjeli iz medija, ovaj, Ujedinjene Srpske, ovaj, pogledajte i saziv prethodnih CIK-ova. I prethodni CIK-ovi su kažnjavali, ovaj, gospodina Stevandića, ovo je danas malo drastičnije, zato što su poruke takve kakve jesu, a o njima je govorio kolega Bećirović. Dakle, evo želim da vjerujem u institucije ove zemlje, bez obzira što kažete vi da nema povjerenja u ovoj zemlji i nema ga, dakle politički dijalog, politički kompromis još su daleko od onoga čemu mi težimo, nema povjerenja ni među narodima, nema povjerenja među politikama u ovom Parlamentu, ali ja želim da kako vjerujem u ovaj Dom tako želim da vjerujem u sve institucije ove zemlje i da ono bar što smo napravili institucija, da, da to pokušamo sačuvati i učinit profesionalnim. Odgovor leži na drugoj strani, o tome je kolega Bosić malo više govorio, zašto se o ovim stvarima od ranije ili evo sad, zašto nam trebaju novinari, zašto nam trebaju građani, zašto nam treba neko da to ukazuje, šta rade ti organi? Šta rade policijske agencije, šta rade tužilaštva? Bave se nekim drugim stvarima, bave se nekim drugim zadacima, ali evo o tom potom, drugom prilikom.
Zahvaljujem kolegi Sarajliću. Za riječ se javio gospodin Zlatko Miletić. Izvolite.
Pokušaću da se ne ponavljam, iako će to bit vrlo teško, a htio sam da vam skrenem pažnju na dvije stvari. Prvo, ja koliko shvatam mi raspravljamo o Izvješću za 2019. a pričamo o stanju u ovoj godini, al' bez obzira na tu činjenicu, kad smo već ovo pitanje otvorili, ono je vrlo važno za razvoj demokratije u BiH, hoću da se konotiram na nekoliko stvari koje sam čuo, nisam htio da se javljam da ne otvaramo dalju raspravu i gubimo vrijeme, mislim da bi bilo dobro da zaisa jednom pitanju posvetimo pažnju i slažem se sa svima, pa i s dijelom diskusije gospođe Majkić, pogotovo gospodin Prodanović u tom smislu želio nam je reći da se i on osjeća loše zbog stanja kakvog imamo, bar kad je u pitanju rad Centralnog izbornog povjerenstva, komisije, kako god hoćete, i da ti procesi koji traju godinama i iz svakog izbornog ciklusa u izborni ciklus ponavljaju se iste stvari, iste krađe, ista netransparentnost, isto na entu i svi učestvuju u tom i svi se prave ludi. Šta ću vas zamoliti, zaista, znači prvo da ispravim uvodno krivi navod, zadnja inicijativa koja je bila posvećena tome da se Izborni zakon promijeni u tom 52 smislu, da se taj proces napravi transparentnijim, vidljivijim, jasnijim, nazovite to kako god hoćete, koliko se ja sjećam 17 političkih stranaka u BiH je bilo da se to uradi, uključujući i pojedine stranke s područja Republike Srpske, poput SDS-a, PDP-a i da ne nabrajam dalje i mislim da smo propustili tad dobru priliku makar u tom tehničkom dijelu da se taj Zakon promijeni. A evo uvažavajući ovu okolnost da SNSD-u iz nekih razloga to ne odgovara, da ne ulazimo u razloge zašto ne odgovara, evo molim vas predložite vi bilo koju metodologiju da ćemo kad se izbori završe u BiH, da li ovi lokalni ili sledeći opći, rezultate kao u drugim normalnim zemljama imat za 24 sata, ne da čekamo mjesec dana i ne da na njih pored velike političkih partija na rezultate tih izbora utiču čak i predstavnici međunarodne zajednice. Ja to znam da se to dešava i zaista krajnje je vrijeme s takvom praksom u BiH da se prekine. Da ne govorim, gluho i daleko, o mrtvim ljudima, o glasanju mrtvih, o pola miliona nevažećih listića, nekim drugim problemima, znači o ovom se može pričat pet dana. Druga stvar, znači prva je da vidimo kako da unaprijedimo taj proces. Druga stvar vrlo bitna za građane BiH, molim vas ako pogledate ovo statističko izvješće iz 2018. godine, 73% finansijskih prihoda svih političkih partija u BiH ide iz budžeta. Molim vas, to je sramota. Da u '18. slična je situacija vjerovatno u '19. ovoj godini oko 20 miliona KM se izdvoji političkim strankama, da bi one ko biva same sebe finansirale. Da me ne bi pogrešno shvatili, ja ne govorim o tom da se to u potpunosti ukine, ali zaista to treba svest na krajnju minimalnu moguću mjeru, pogotovo govorim o političkim strankama koje su mlade, tek nastale, ako hoćemo da razvijemo demokratiju. Al' da jedna politička partija na godišnjem nivou primi tri miliona, druga dva, treća opet dva, pa pogledajte vi te cifre, to je da vam se zamanta dok nam pola građana i Republike Srpske i Federacije nemaju hljeba da jedu, mislim da je to sramotno. Znači, nama pod hitno treba i trabamo ići u tom pravcu da donesemo Zakon o finansiranju političkih stranaka, gdje će se te stavke ili djelo udjela državnog budžeta i drugih budžeta svest na minimum kad su u pitanju političke partije, a onaj ko je dobar, važan, ko može dobit povjerenje građana na neki drugi način nek izvoli na političkom tržištu, nek se takmiči, al' ne parama iz budžeta da plaćamo glasove, ulažemo novac u kampanju, radimo neke druge stvari, koje kako reče gospodin Bosić, ... na granici zakona, da ne kažem da je kriminal jel' mi to još nismo utvrdili. Ali zaista, evo gospodin Sarajlić je govorio o izborima u Srebrenici. Daću samo jedan primjer, ja sam bio tad u prilici da preko pet stotina osoba iz Republike Srbije prijavimo da su ilegalno glasali na prošlim lokalnim izborima, niko to prstom nije dofatio, uz sve dokaze, uz kopije ličnih karata, čuda, znači sve šta je trebalo sve smo uradili, međutim to niko nije pogledao i jednostavno od Centralne izborne komisije bili smo odbijeni, nemaju oni vremena, oni se bave nekim drugim poslom itd. Sve dok budemo na taj način letargični i sve dok se ne pomaknemo svi zajedno s mjesta da ovaj proces, zaista da ga dovedemo u jednu demokratsku ravan kakav god taj proces u budućnosti bude uvijek će se krasti na izborima, krade se u svim zemljama, pa vjerovatno će to se i nastavit, ali ne u ovolikoj mjeri. Koliko to neki shvataju ozbiljno, a saću vam reći i to je možda ekskluzivno, prije te inicijative o kojoj su glasali 17 političkih partija, ovdje u BiH se desilo da je jedna politička partija obezbijedila četiri stručnjaka za informatičke komunikacije koji su za svaki slučaj iz inostranstva došli u BiH da eventualno hakuju rezultate tih izbora koji bi se desili ekektronskim putem. Šta hoću da vam kažem? I u pravu je gospođa Majkić, to se može uraditi u ... svijetu, vidite iz raznih polemika, pogotovo ovih velikih sila, ali to ne znači da je to jedini put, al' dajte molim vas da sjednemo, da se kao ljudi dogovorimo koji je to način, šta da uradimo i kako da ovaj proces unaprijedimo i zaista evo složiću se na kraju s diskusijom gospodina Asima, da kažem treba pustiti i ovim ljudima šansu koji su u Centralnom izbornom povjerenstvu da vidimo šta znaju, da li to umiju, da li će se drukčije ponašat u odnosu na ovaj stari ili ove prošle sazive i da jednostavno im svi pomognemo da zaista taj proces bude demokratičan. Hvala. 53
Zahvaljujem kolegi Miletiću. Riječ ima gospodin Bakir Izetbegović. Izvolite.
Lijep pozdrav prisutnim iz CIK-a. Dakle, bilo je mnogo prigovora da je raniji saziv, sastav CIK-a bio pod jakim političkim uticajem, da je to bila manipulacija, naročito sa glasovima koji su dolazili iz inostranstva i to je razlog zašto je došlo do smjena i promjena u CIK-u. Dakle, želja da se prekine s tim političkim uticajem. Danas se ovdje proziva SDA da je vodila taj proces, ja ne znam je li vas tu dvoje ili troj prisutno, evo vi dobro znate, je li, da to nije tako. Vi ste ovlašteni da branite zakon, da budete hrabri, da pokušate raditi drugačije od prethodnog saziva i to je sve što evo ja kao predsjednik SDA od vas očekujem i mislim da ste krenuli u dobrom smjeru i nemojte se obazirati na diskusije pojedinih političara i političarki, koje onako izgledaju ubjedljivo, čak i neka emocija kao da ima u njima pravična. Dakle, političari s godinama postanu dobri glumci, radite vi svoj posao, ne dajte se zbuniti, dakle samo štitite zakon, štitite prava građana, štitite prava birača i naprijed. Danas ste predložili neke stvari koje su mogle da pomognu da proces bude bolji, je li, pa su one glatko odbijene. Umjesto toga ste dobili diskvalifikacije, da niste sposobni, da ne znate, pa nema fakultet na kojem se uči za člana CIK-a, je li, svi ste vi ljudi sa visokim obrazovanjem, imate deset, dvadeset godina raznovrsnog iskustva, zašto bi vi bili nekompetentni. Dakle, nemojte da vas takve stvari zbune. Kao što reče Denis Bećirović, puno toga je u Parlamentu do sada predlagano što je moglo da pomogne da proces bude bolji i da bude uvjerljiviji i da bude lakši itd. sve je to ovdje odbijeno od ovih ljudi koji vam danas drže takve lekcije i koji vas diskvalificiraju. Samo hrabro i pošteno. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Izetbegoviću. Za riječ se javila, ispravka krivog navoda Dušanka Majkić.
Poštovani gospodine Izetbegoviću to što ste rekli, a kako je moguće da to odgovara uvijek bošnjačkom korpusu, ali nikad ne odgovara predstavnicima druga dva naroda. Kako je moguće, jel' nije to slučajno da se to desi da eto dva Bošnjaka u Centralnoj izbornoj komisiji su dobra, a ovo ostalo ćemo sve zamjeniti. Suviše je slučajnosti govori upravo ono o čemu sam ja govorila. Dakle, vi ... ja znam četrdeset sastanaka je održano u raznim ambasadama i ne znam u jednoj ili više da bi se riješili SNSD-a i HDZ-a. I sve što je bilo planirano sve je bilo u tom smjeru, kao što je i danas. Kako je moguće da smo, pa nije valjda da smo mi toliko, ta dva naroda toliko nemaju svijesti da ne mogu da shvate da to što im vi predlažete da im je to dobro. Ko je normalan protiv uvođenja novih tehnologija u bilo koji proces i ne danas, nemamo na mnogim značajnim mjestima to što bi trebali da imamo, ali ako niste sigurni da će se te ispravno koristiti te nove tehnologije i da niko nije naprvio analizu kakve rezultate mi možemo dobiti, ko bi mogao vjerovati u to ....., znači kraj prvog svog mandata, da su to probosanske stranke svjesno napravile očekujući da će dobiti ne samo vlastiti izborni rezultat najbolji, nego i da će proći SDS i PDP koji su im bili po mjeri i koji su na kraju predložili tamo sve ovo što se, ova rašomonijada koja se ... u Predstavničkom domu dogodila, uradili. Suviše stvari ima koje ne 54 možete opravdati. Dakle, da ste gajili želju da se napravi dogovor oko toga, napravio bi se dogovor oko promjene Izbornog zakona, zato niste imali snage. Zato, molim vas, za sljedeći put kad pravite nešto nemojte da nas podcjenjujete, znamo mi da razmišljamo i znamo šta je dobro za nas.
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda, gospodin Munib Jusufović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Ja sam se prijavio za raspravu, ali me ipak ponukala kolegica Dušanka, ovo što Vi govorite to je stvarno vrlo pojednostavljeno. Kad kažete i uopštavate stvar, odgovara to bošnjačkom, bošnjačkim ... nije tačno i uopšte nije tačno. Previše nas ima bošnjačkih stranaka, prema tome ako odgovara SDA ne odgovara nama
Izvinjavam se.
i mnogim. Najvećem broju bošnjačkih stranaka ovo ne odgovara. CIK je političko tijelo i to treba .... bilo je i sad je, da li će biti ubuduće možda treba poraditi i to svako i ptica na grani zašto se pravimo naivni više, znaju čiji je ko. Tačno je da je SDA imala i prošli put, tačno je da ste i vi imali prošli put i tačno je da je HDZ imalo prošli put, sad u bobu se zna čiji je ko. SDA ima kontrolu takođe, DF ima kontrolu jednog koji je došao iz kabineta, to uopšte Komšić i priznaje to, došao je od, iz SDS-a od Šarovića i došao je iz PDP-a, prema tome to je isključivo političko tijelo. Kako može, pa nisu to marsovci ljudi moji, ono zna se ko ih je doveo, ko im je pomogao, po logici stvari će i probati da na određen način vraćaju onom ko ih je tu i postavio. Poenta priče je kako naći rješenje da to budu ljudi, ne znam kako sad ga ja nemam, da ih stvarno postavlja neka, pa neki konkurs, ali neka nezavisna institucija, mada i tu će opet, al ovo je čisto, ovdje je stvar kad njih ne treba postavljati Parlament. Zašto? Pa zato što u Parlamentu uvijek postoji većina. Ovdje je istina izvrnuto nastalo i ovaj izbor, ne bi komentarisao – zašto? Čak i nije parlamentarna većina, nego je došlo do nekog obrta itd. Znači, uključiću se kasnije još nešto, ovaj, oko rasprave, ali da ne ponavljam više stvari, da razotkrijemo tačno, nemaju oni blage veze ni sa bošnjačkim strankama kojih ima more. Znate vi koliko ima bošnjačkih stranaka, a nemaju veze sa CIK-om. Ovi koji imaju, znamo mi koji imaju sad i to je vrlo jasno i nemoj da se više pravimo naivni i da.
Hvala lijepo kolegi Jusufoviću. Ispravka krivog navoda Mladn Bosić. Izvolite.
Znači, ispravak krivog navoda gospođi Majkić povodom tvrdnje da na neki način SDA pomaže SDS-u i HDZ-u. Pa gospođo Majkić, ja mislim da ste Vi zadnja osoba koja bi to trebala 55 tvrditi. Pa Vi ne bi sjedili ovdje da Vam SDA nije dao glasove, znači Vi ne bi to trebali pričati, Vi ste direktan proizvod glasova koje ste dobili od SDA i nek ste, to je demokratski, kako ste to uradili, ne znam šta se desilo, ali nemojte Vi to pričati.
Zahvaljujem. Za riječ se javila Lidija Bradara, diskusija. Izvolite.
Koliko ja vidim ovdje aktualni predsjednik Središnjeg izbornog povjerenstva nije nazočan, pa kad smo cijelo jutro galamili na ove sve ostale koji su najodgovorniji, evo da se i ja očitujem da je mogao uvaženi gospodin se pojaviti. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Sluša on. Sluša, ja doduše sad je to postalo transparentno. Prije svega davno sam imala 16 godina pa ono i kolege sve koji misle ovdje, iako to možda ne izgleda tako, nismo mi više ovdje ni naivni, niti, jesmo neki mlađi, neki malo stariji. Središnje izborno povjerenstvo bi trebalo imati dignitet i kao što kaže naš Izborni zakona biraju se članovi Središnjeg izbornog povjerenstva, trebaju biti pravni stručnjaci sa iskustvom u provedbi izbora ili izborni stručnjaci i ne mogu obnašati dužnost u tijelima stranke itd. itd. Prije, poslije svega, znači, to naše Središnje izborno povjerenstvo je zaduženo da organizira, objavi, nadzire, implementira izborne rezultate, na kraju ih verificira i završi taj izborni proces. Pri tom bi mi kao građani trebali imat silno povjerenje u takvu instituciju. Meni je ovo jedanaesta izborna kampanja u kojoj ja sudjelujem na bilo koji način od one male seoske razine, da evo razine svoje stranke u kojoj ja sudjelujem u stožeru i ja moram priznat da kako smo mi izabrali to Središnje izborno povjerenstvo, kako ovaj cijeli proces ide, a vi mene nemojte ispravljati, jer ja ću njima i postaviti par pitanja, način, malo smo komentirali, ne osvrćem se ja na rad 2019. godine i nitko od nas, osvrćemo se najviše na preporuke, a koje je dalo ovo novo Središnje izborno povjerenstvo, a i donijeli, donosili su oni i razne odluke u 2019. godini o kojima se bilo, dalo bi se raspravljati. Kažu da su izbori praznik demokracije i bojim se da kako smo mi počeli i kako ovaj cijeli proces ove godine ide, ne znam ja u šta će se to na kraju pretvoriti, meni se sviđa transparentnost u svakom pogledu, pa te onlajn sjednice, pa sve to nešto, međutim ja imamo kao netko ko nema vremena stalno sjediti i gledat ni televiziju, niti uživo prenose sjednica Središnjeg izbornog povjerenstva, ja imam problem s odlukama i koliko ja pratim izborne procese, ja nikad ne pamtim da se je u vrijeme trajanja izbornog procesa, a on traje od trenutka raspisivanja izbora, toliko odluka promijenilo, koliko se to događa sad. Vi svaki dan imate neku novu odluku koja se tiče samog izbornog procesa. Kad ste govorili glasuju živi i mrtvi, da znate da su i, to Središnje izborno povjerenstvo ne znam iz kojih razloga i neke žive proglasilo mrtvima, pa su ljudi sebe našli da su mrtvi, jer su im odbacili prijave, a ustvari su živi, pa su se onda oni njima javljali da su živi, ima raznih slučajeva samo zavisi kako se onaj tko i s kim se sreće i susreće u cijelom ovom procesu. Što se tiče financiranja, nisam ja imala namjeru ni replicirat, ja koliko znam postoji Zakon o 56 financiranju političkih stranaka i ako ga treba mijenjat mijenjaćemo ga. I postoje stranke koje i te kako imaju i obvezu plaćanja članarine i koje se financiraju iz izvora sukladno upravo tom Zakonu. E mi smo onda dobili te razne preporuke, koje se odnose na, pa od da nam je preči odluka Suda za ljudska prava je odluka suda, nije presuda, koliko ja znam, pa nam iza toga tek dolaze presude Ustavnog suda BiH. Valjda bi domaći sudovi koji su, Ustavni sud BiH meni trebao biti iznad stranih sudova. E, a oko pitanja omogućiti učinkovitiji i depolitizirani rad biračkih odbora, to ću posebno, ja imam tri pitanja za predstavnika Središnjeg izbognog povjerenstva. Tako da se kroz ove preporuke mislim da Središnje izborno povjerenstvo sebi uzme za pravo da evo preporuča ono i što jeste i što nije. Ja bih imala tri pitanja. Što je motiviralo Središnje izborno povjerenstvo da kaže, da odredite i kad ste to objavili i gdje, da samo prijave koje su u Središnje izborno povjerenstvo stigle do prvog rujna znače da su one, da će se one uzeti u razmatranje? Poznajem .... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem gospođi Bradari. Kolega Jusufović je tražio riječ. Izvolite.
Hvala lijepo. Moji prethodnici su oduzeli mnogo toga o čemu sam ja htio pričat, zato ja neću ponavljati, ali ću se osvrnuti na dva pitanja o kojima ovdje nije bilo riječi, o jednom jeste, o jednom nije. Što se tiče Izborne komisije, rekao sam otprilike, konstatovao šta je, međutim nije sve ni na njima, ja sam dugo radio u ovim izbornim procesima i kada je u pitanju stranački rad, da vam pravo kažem sjećam se mnogih sastava, problema je bilo uvijek, jedino šta je mrlju stavilo na ovaj CIK je način izbora, kako su uletile vaše te parlamentarne, neparlamentarne, ne bi u to ulazio. Međutim, bio ko god da bio, trebali bi da rade po zakonu, ali to je deklarativno, to uvijek tvrdim, no međutim malo se iz toga izlazi. Ja kad kažemo, ovaj, pominjem dva pitanja, to su izvori kriminala i to velikog kriminala o jednom je riječ bilo danas, to je pitanje pošte, to je noviji oblik. Ukoliko političke stranke to rade, aktiviraju se u inostranstvu ili šta ja znam preko svojih dijaspora ili bilo gdje, onda je to meni legitimno i to treba da rade, da te angažuju jednostavno, znači stvarne one koji su tamo. Ali ovdje se pojavilo i toga je bilo, ali ovdje se pojavilo individualni ... kriminalne grupe koje jednostavno ima cijena glasa, prodali su se i one ovdje dostižu, nisu to male, ovaj, cifre, nešto je Bosić o tome govorio, nešto je govorio takođe 58 kolega Lazar, to se vidi svugdje. Primjera radi, zaboravili ste jednu sitnicu, ovaj, kolega Bosić je pomenuo da Brčko, koje ima, evo svedeno je na pet hiljada, da može evenutalno možda čak i četiri poslanika gurnut, da li petog to je pitanje, ali ima drugi problem, u Brčkom je mandat previše značajan gotovo kao na državnom nivou je on značajan, ogromni su resursi tamo. Imaju dva nezavisna, zaboravili ste, to je ogromna trgovina, sa 300 glasova tamo prolazi se ... ti manjine što ih zovu. Tamo nema više koja nije manjina se prijavila, nema je, ima ih ja mislim desetak, petnaest koji su izmjenjali sve što ima, čak na šta ne. On sa 300 glasova, ljudi moji, kupuje to, to mu može obezbjediti na ovaj način ovo što se radi, angažuju ove krivotvorene glasove, kupuju, on dobija glasove. Tamo je paušal oko dvije i sedamsto i osamsto, znači samo da dobija to, nastranu što malo sad OHR je zaustavio. Svaki poslanik ima tamo, to znaju, godišnje ima blizu milion maraka u budžetu, on odma sebe ukalkuliše u projekte i kaže, lovačko društvo dobija to, danas su jednog uhapsili, nadam se da će dalje krenuti, vrati mi pola i tu rade, to se masovno radi, tek je sad ovaj supervizor malo krenuo. Što znači i u drugim opštinama postoje te varijante, da li stranke, da li ovo ili ono, to je trgovina, tu ne mogu se ovi ljudi baviti, ali mogu drugi organi koji su zaduženi. I evo da ne pričamo o pošti će se pričati, o glasovima pošte... postoji jedno drugo pitanje, al' koje niko nije htio da rješava, to je pitanje biračkih odbora, pa tu je leglo kriminala, odatle kriminal godinama otkad je ... odatle se .... Kako? Pogledajte u svakoj opštini, kao ispada da je Bosna toliko demokratski razvijenija zemlja, ona ima po 50, 60, 70 stranaka, ne znaš, sve političkih subjekata. Zašto? Pa zato što je takav normativni okvir, zakonski okvir, koji kaže stranka prijavi, obezbijedi potpisa tamo, ti si registrovao se, prijavio se, ... ti dobijaš broj biračkih mjesta i mala i velika isto, neka X koja je tek onako se napamet, ona ima ... dobija u principu i kao SDA i SNSD i HDZ i bilo ko drugi, isti broj. Zašto? Onda nastaje trgovina, kupuju se glasovi, prodaju se, kupuju svi, negdje neko da kao besplatno, a ustvari nije besplatno nego da zaposli određene osobe i uzme te biračke odbore. E i tako se to poreda uglavnom. Zašto se dešava, pa može se desiti upravo to da bude sve jednonacionalan kad se izvrše te permutacije i prodaje. Međutim, šta je problem tu? Problem je, posle malo od, što bi rekli od početka, ko formira opštinske izborne komisije, ko bira članove i ko uopšte ima najveću korist sad, evo ovo je bio kriminal, al' ko rukovodi čitavim procesom biračkih odbora. Uglavnom od Dejtona do sada SDA stalno, HDZ stalno, SDS dugo, pa onda je preuzeo SNSD i pomalo SDP je jedno vrijeme ulijetao i onda svako je pomalo još ko je mogao zavisno od kapaciteta. Tako kad se razvrstaju ovi ostaju tzv. reslovi u opštinskim, to za, to je 30, 40%, to ne znaju ljudi koji se bave, ... biračkih odbora ... nije ovaj mogao da nađe, nije tamo, to dobija ona stranka ko je tamo na vlasti i to dijele i to je tako. Prema tome, pogrešno je i to čitavo vrijeme su neki članovi izbornih komisija, imam još dvije, tri minute, upozoravali da se članovi biračkih odbora i članovi opštinskih komisija da se biraju na drugi način, da ih ne bira ova opštinska vijeća. Nije, nikada nije to dozvoljavano, a evo svakom dolazi dovde voda, neće se moći kriminal izbjeći dok tako to, ovaj, ... Zašto je prošli put, je li iko odgovorio? E tu je izbrukala se prošli put, ja o njima nemam nikako dobro mišljenje, o članovima CIK-a, o prošlom sazivu, ono je najveća bruka šta su uradili. Na nekoliko dana prije svi su gotovo izmjenjani birački odbori. Čovječe ja kad sam saznao, ja idem, za dva dana će se, tri, bio u putu, ovaj, izlazi na ... izmjenjani su birački odbori, nisu ni mrdnuli. Drugo, ko se bavio, evo samo još da vam kažem jedan podatak, ovo su stručni podaci, nek me oni negiraju, ja se ovim bavim godinama, izbor u Federaciji Predstavničkom domu po Ustavu moraju iz svakog naroda biti najmanje četiri. S obzirom da Bošnjaka ima, Hrvata ima, treba četiri Srbina. I ima način izračunavanja, ove godine oni su promijenili način, štimali, štimali i promijenili način koji je uvijek primjenjivan i koji se primjenjuje po zakonu. Na drugoj ... sasvim upropastili sve to, to je jedna bruka i sramota šta su uradili. 59 Dalje, svaka žalba koja je išla te prirode apelaciono, ono je takođe druga bruka na sudu, da ljudi pojma nemaju o čem se bave uopšte, oni uopšte nisu ulazili u meritum, bar da su pročitali Izborni zakona. Samo mora odgovoriti ono u roku od sedam, deset, dva ... isto samo potvrđuju, ovi pogriješili i to grubo, ovi samo potvrđivali. Eto to vam je, ja sam izvadio nekoliko, to vam je to. Nažalost, moramo se suočiti sa tim i probati zajedno svi našu suradnju. Eto toliko.
Zahvaljujem kolegi Jusufoviću. Ne javlja se niko više, zaključujem raspravu. Dajem riječ kolegi iz Centralne izborne komisije, da odgovori na postavljena pitanja. Izvolite.
CENTRALNE IZBORNE KOMISIJE BiH Uvaženi predsjedavajući i zamjenici predsjedavajućeg, uvažene delegatkinje i delegati, gosti. Čini mi se da je kolega Jusufović dao mi šlagvort za priču, čini mi se pola onih stvari što sam mislio reći, rekao je on, a naročito mislim na ovaj afirmativni dio vezano za rad Centralne izborne komisije, odnosno sve ono što se dešava i na biračkim mjestima i u izbornim komisijama. Naravno, ne želim početi da amnestiram ni rad CIK-a, samo čini mi se kako je počela ova tačka neko je ovdje rekao da je tačka glasi izvještaj o radu, odnosno provođenje zakona iz 2019. godine, a čini mi se da smo više pričali o statusu CIK-a od čega ja takođe ne bježim ni personalno, a ni kolektivno, mada bi volio da smo ovdje svih sedam članova, ali apsolutno sam spreman da odgovaram i pojedinačno i sa svojim iskustvom ću odgovoriti, takođe, vrlo rado na sva vaša pitanja. Prva konstatacija jeste 150 hiljada birača putem pošte koji smo svjedoci ovih dana, ja mislim da toliko impozantan broj sigurno nije rezultat pojačanih napora rada CIK-a nego mislim nekih drugih subjekata u BiH, tako da imamo maltene sto posto povećanje u odnosu na 2018. godinu. Ko je za to zaslužan, pa reći ću neskromno možda čak malo i bez provjere podataka, predstavnici političkih stranaka, čak i oni koji ovdje sjede su se angažirali i to je njihovo pravo da lobiraju i da se što više ljudi prijavi, naravno da se prijavi da glasa putem pošte, da ljudi ostvare svoje biračko pravo. A zašto je na nekoj adresi u Srbiji pet osoba na istoj adresi ili deset osoba u jednoj pekari ili u studentskom domu, o čemu govorim, to takođe nije zasluga CIK-a BiH nego je opet zasluga pojedinih aktivista političkih stranaka koji i te kako znaju odraditi taj svoj posao, pa onda sve, kroz svu tu rašomonijadu i nepravilnosti kojima čitav izborni proces obiluje poslednjih godina, naravno, fakturišu CIK-u da rješavaju koja je to od tih famoznih pet adresa u Srbiji, u Ljuboviji ispravna, a koja nije. To oni i te kako dobro znaju koja jeste i koja nije i onda pitaju CIK da utvrdi validnosti i vjerodostojnost neke prijave. Utvrdićemo je, to slobodno da znate, a to je i dodatak ovaj naš podatak od 27 hiljada odbijenih prijava izuzetno govori kako smo radili obzirom na broj, ukupan broj prijava. Znate, nije mali 27 hiljada odbiti prijava za glasanje putem pošte, to izuzetno govori o naporima koje je uložila CIK da integritet Centralnog biračkog spiska bude očuvan. Bilo je grašaka, a biće ih sigurno opet. Juče smo dobili, samo da vam kažem koliko su politički subjekti involvirani u čitav proces, neću da nabrajam partije, znaju one, predstavnici sjede i ovdje, dobijamo u Centralnu izbornu komisiju dopis, CIK predstavnik političke stranke dostavljamo vam spisak od 500 60 birača koji su se registrovali da glasaju u nekoj državi van BiH, da CIK provjeri navode, jer oni smatraju da ti birači nisu prijavljeni onako kako treba i da se vjerovatno radi o zloupotrebama. Baš me interesuje kako to politička stranka zna da se radi o zloupotrebam kad je pojedinačno pravo svakog birača da se prijavi i da provjeri status svoje prijave. Još jedanput indirektno priznajete, priznaju političke stranke da su involvirane u čitav ovaj proces vezano za poštu. Sad samo se akcentiram na poštu, 120 hiljada smo ovjerili, to je zaista veliki broj, ispašće da u nekim opštinama u BiH možda 10 do 20% birača živi u susjednim državama, to će zaista biti ovako egzaktan podatak i napravićemo kompletnu analizu, pa da vidimo ko to stanuje u Srbiji, a živi u Banja Luci i u Bijeljini i u, ili bilo kojim opštinama, bića kompletna analiza i mi ćemo je sigurno dostaviti i biće vam dostupna. Što se tiče samog rada, znači, CIK-a biću, znači na nekih par pitanja da odgovorim. Kolegica Majkić je, koju izuzetno poštujem i kolegu Prodanovića, jer smo zajedno u komisijama, sigurno sve ono što je rečeno na rad Komisije, mada na određen način mogu prihvatiti i kao kritiku, i znamo da smo sigurno na istom zadatku, a ne mogu neke stvari zaista prihvatiti, za koje svi znamo i vi i mi da ne stoje. Nove tehnologije, uporno se svi zalažemo i ostali da ih pokušamo uvesti, a onda odjedanput kažemo, evo i Njemačka je odlukom Ustavnog suda rekla da ne idu nove tehnologije, da je papir i olovka sve. Pa gdje smo više, šta ćemo onda? Mi smo, Centralna izborna komisija napravi takav katalog izmjena izbornog zakonadavstva, napravili smo pet, šest instrukcija, knjiga, pišemo knjige, dostavljamo ovom Parlamentu, Parlament o njima razgovara onako na ovim izvještajima CIK-a da bi imali adute da nas možda sankcionišu, al' dobro to je vaš posao, ja vas ... izuzetno poštujem i vi to možete raditi. Što se tiče centralizacije javnih nabavki. Mislili smo da CIK ne treba da radi poslove, pa ću parafrazirat, da nabavlja gume, da nabavlja toalet papir, a da se istovremeno bavi najsloženijim poslovima administracije u smislu ovoga o čemu danas pričamo, zato smo mislili da idemo prema zajedničkim službama da nas oslobode kao što rade u Hrvatskoj, kao što rade u bilo kojim drugim državama. To je bio smisao centralizacije, a nije u okviru CIK-a, nama to ne treba, da neko hoće drugi, samo nam oduzima, oduzima vrijeme dragocjeno i onda nas dovodite u pitanje da neko sumnja da se mi bavimo štampanjem glasačkih listića, da nešto radimo. Mi bi, mi to jedva čekamo da ode iz CIK-a, da je naš samo jedini alat Ustav i Izborni zakon i podzakonski akti i evo i to neka bude još jedna od preporuka, to je suština priče. Što se tiče samog spota, ja zaista ne želim da komentarišem, ovo iskreno govorim i mislim da ćete se složiti sa mnom. Odluka je nepravosnažna, iskreno da govorim, odluka je nepravosnožna, odluka je donesena jednoglasno od strane CIK-a i ne bi bilo dobro da je komentarišemo sa aspekta zaštite koja će vjerovatno uslijediti i pred Sudom BiH. Kada odluka bude konačna, istog sadržaja ili nekog drugog, mislim da možemo, a ni onda na bi bilo dobro da je komentarišemo, jer se radi o sudskoj odluci, zato ne želim da ulazim u elemente. Ima obrazloženje same odluke, samo iz tog razloga, razlog da ne želim, a naravno svoj stav koji imam je takođe stav jednak stavu svih nas sedmoro jer smo donijeli jedinstvenu odluku i smatrali smo da treba odluka ići u tom pravcu. Što se tiče pitanje kolegice Bradare, ako mogu, ako mogu malo, izvinjavam se, mislim da je pitanje primjene Izbornog zakona do roka 01.09. Vi ste rekli. Svaku prijavu koja dođe i poslije roka koji je utvrđen u Izbornom zakonu, mi ćemo sigurno procesuirati u smislu toga da svako biračko pravo, ako sam dobro shvatio, možda nisam shvatio jer je bilo mnogo pitanja, u smislu prijava za glasanje. Znači, ićemo u susret biračima da jednostavno da niko ne bude onemogućen u biračkom pravu, ako sam dobro shvatio pitanje. 61 Drugo pitanje vezano za studentske domove i, imamo čak tih primjera, žalbe su došle upravo zato i znate kad mi primimo prijavu odjedanput sa istog mjesta i sa 30 istih adresa, naravno da mi zastanemo, upravo to i jes taj problem da vidimo da li se radi o zloupotrebi. U žalbenom periodu, upravo juče smo eto taj konkretan slučaj imali i svih 30, čini mi se, studenata prijave su im ... evo konkretno, baš se toga slučaja, mislim da je i čak bio neki samostan, izvinjavam se, još nekih slučajeva iz Splita i iz i tako prema tome treba nam mnogo podataka i neko je to tek u žalbenom periodu uspio otkloniti, a ne u ovom periodu. Što se tiče nacionalne strukture biračkih odbora zakon je tu jasan. Stranke predlažu kandidate za članove biračkih odbora, ide žrijeb kakva bude, treba nastojati da se ispoštuje nacionalna struktura ukoliko je moguće i spolna, ako ne bude moguće jednostavno nismo nikad toliko postavljali pitanje, opet stranke to više jedan drugu optužuju, a opet faktura ide prema opštinskoj izbornoj komisiji, odnosno CIK-u. Mislim da ćemo tu biti, biti tolerantni. Munib, kolega Munib Jusufović, baš mi je dao takođe, što se tiče biračkih odbora mislim da možemo odgovoriti, sami ste opisali šta se radi u biračkim odborima, ko radi, šta radi, pa ja mislim da to možete podijeliti sa ostalim kolegama i u ostalim... Što se tiče pitanja, ja ovo pitanje često potenciram na Kolegiju CIK-a do sada nisam bio možda do kraja istrajan, a saću istrajati. Naime postoji neka opšta predodžba da je CIK neki šest hiljada članova biračkih odbora dan ili dva uoči izbora promijenila. To je apsolutna neistina, to je apsolutna jedna notorna, ne mogu, ne mogu da se izrazim šta je. Šta se ustvari dešavalo, većina članova biračkih odbora, do deset hiljada članova biračkih odbora uoči izbornog dana i na dan ... i na izborni dan su jednostavno otišli kući. Zašto su otišli kući, možemo reći razloge koje, pa ne mislite valjda da je CIK dala input za šest hiljada ljudi da ode kući, to se više može pričati. A da bi ovo opovrgao, vrlo brzo ćemo dostaviti u javnosti kompletan spisak članova biračkih odbora koji su predloženi od pojedinih političkih subjekata upravo za prošle izbore i to na izborni dan i predizborni, pa ćete imati priliku da vidite koje su to političke partije velikodušno rekle svojim članovima da idu kući i opet kažem nisu rekle ni političke partije, nije rekla ni Centralna izborna komisija, nego su ljudi otišli kući i neće da rade za male novce, prepali se odgovornosti, prepali se svega i otišli kući, nema potrebe da to inputirate CIK-u, to jednostavno ne stoji. Evo još, ne znam šta još ima, što se tiče pošte, danas treba da donesemo odluku znači o Centralnom biračkom spisku uopšte za kompletnu BiH. Imamo preko tri hiljade prijava, idu izjašnjenja na sud za sve rješavamo maksimalno. Znači, prvi put smo dali javno spiskove birača koji glasaju putem pošte, pa valjda to dovoljno govori o transparentnosti rada CIK-a. Jesmo trebali sada šutiti i da završimo svoj posao i da samo za izborni dan niko ne zna ko glasa putem pošte osim onih birača koji su prijavljeni. Svi ste imali priliku da vidite i naravno rekacija je, reakcija je bila onakva kakva jeste. Neka reakcije, svi imate pravo da reagujete, to i jeste bio cilj da ukažete na nepravilnosti. Ali se sigurno CIK nije jedina adresa koja to rješava, sve šaljemo tužilaštvu, šaljemo policiji, šaljemo SIPA-i, tražimo sastanak sa Tužilaštvom BiH ima četiri mjeseca, niko neće sa nama sastanak da napravi upravo na ovu temu da se organiziramo da tužioci krenu jednostavno jer radi o organiziranom ... apsolutno neće i ne žele i naravno ponovo je priča o CIK-u. A o onome koliko smo čekali da nam sredstva finansijska budu osigurana da bi uopšte znali da ćemo krenuti u izborni proces, to je posebno pitanje, ali će to sigurno biti predmet izvještaja za 2020. godinu, gdje ćemo detaljno navesti svaku instituciju, svakog pojedinca koji, kako su radili u smislu toga da izborni proces bude onemogućen. A na našu sreću i sa iskustvom članova CIK-a uspjeli smo da čitav ovaj period radimo onako kako mislimo da trebamo raditi u skladu sa zakonom i sigurno ćemo izborni proces izvući do kraja i na radost svih onih, žao će mi biti ako nekoga koji bude prijavljen, njegovo biračko pravo bude, da kažem, dislocirano, ali nijedan glas neće propasti, jer svi oni koji su glasali putem pošte, a 62 glasački listić dođe u glavni centar za brojanje biće njegova provjera, pa ćemo prihvatiti glas sa redovnog biračkog mjesta, a onaj koji bude došao putem pošte završiće u košu. Ako treba još nekih pitanja samo izvolite dok sam tu. Zahvaljujem.
Hvala lijepo na odgovorima. Dakle, prelazimo ...
/nije uključen mikrofon/
Ne, zaključena je rasprava Lazare, nemojte da otvaramo, ostat ćemo do pola noći, nećemo ovim raspravama, ja vas molim da, zaključili smo raspravu. Dakle, glasamo o Izvještaj o sprovođenju zakona iz nadležnosti Centralne izborne komisije BiH u 2019. godini. Prisutno je 14 delegata – za 4, protiv 7, suzdržana 3. Federacija BiH – za 4, protiv 3, suzdržana 2, Republika Srpska – za niko, protiv 4, suzdržan 1. Nema opšte, nema entitetske većine. Konstatujem, dakle, da Izvještaj o sprovođenju zakona iz nadležnosti Centralne izborne komisije BiH u 2019. godini nije usvojen. Prelazimo na 12. tačku, to je, Ad. 12. Izvještaj o realizaciji Revidirane strategije Bosne i Hercegovine za sprovođenje Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma za 2018. godinu, podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-37-1656/20, od 17.08.2020. godine Dobili ste Mišljenje Zajedničke komisije za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH. Komisija je prihvatila Izvještaj. Predstavnički dom je na 12. sjednici, održanoj 15.09.2020. godine, razmatrao Izvještaj ali je zbog ne postojanja entitetske većine upućen na usaglašavanje Kolegijumu. Riječ dajem gospodinu Lazaru Prodanoviću kojeg je Zajednička komisija odredila za izvjestioca ako ima potrebe. Ne. Hvala lijepo. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja ako cijeni da ima potrebe. Ne. Zahvaljujem. 63 Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja se niko. Zaključujem raspravu. Prelazimo, dakle glasamo o Izvještaju o realizaciji Revidirane strategije Bosne i Hercegovine za sprovođenje Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma za 2018. godinu. Dajte mogućnost da glasamo. Prisutno je 14 delegata – za 5, protiv 4, suzdržanih 5. Federacija BiH – za 5, protiv niko, suzdržana 4, Republika Srpska – za niko, protiv 4, suzdržan 1. Dakle, nemamo opšte, nema ni entitetske većine. Konstatujem, dakle, ... ____________(?) Nema entitetska, ima opšta.
Dakle, ja sam, ne pretendujući da sam obuhvatila sve što je urađeno od dolaska ministarke Turković na čelo Ministarstva spoljnih poslova, a imajući na umu u kakvom stanju je to Ministarstvo godinama, imajući u vidu da je to jedno od najlošijih ministarstava kada u pitanju ocjena revizije, znači da se od lica koje bi trebalo doći na ovu poziciju očekivalo da će uraditi značajne poslove da popravi stare grijehe, a ne da napravi ovoliko novih. Ja sam ovdje u nekoliko tačaka sublimirala te crtice u nadi da će samo Ministarstvo kao druga strana napraviti određeni materijal koji će nama poslužiti za raspravu na sjednici Doma. Moram priznati da više godina su različite komisije pokušavale da izvuku sličan materijal o radu Ministarstva spoljnih poslova i svaki put je to bilo uzaludno. Odande se jednostavno ništa ne može dobiti. Tako da sam ja demotivisana da recimo na nekoliko pitanja koja bi bilo interesantno da ministarka objasni – zašto ona opstruiše dogovor oko, sa nadležnim institucijama Bosne i Hercegovine oko formiranja ekspertnog tima za Trgovsku Goru, čije je imenovanje prethodno podržao Savjet ministara i ona lično. Dakle, bila sjednica Savjeta 64 ministara, glasali svi, i ona poslije toga neće da to završi. Narazumni su to razlozi, mogla je navesti te razloge, ali nije, ona ne smatra da treba bilo kome da podnosi račun za to. Druga stvar, naročito je to zanimljivo, iako je ... u Bosni i Hercegovini Predstavništvo nadležno za vođenje spoljne politike kako je moguće da ona ne obazire se na to, čak i kad su u pitanju zaključci koji se odnose, ne samo na srpskog člana, nego na sva tri člana Predsjedništva. Ona ni to ne poštuje. Pa, recimo da ona bez konsultacija sa Predsjedništvom ... saglasnosti da Bosna i Hercegovina se priključi sankcijama Savjeta Evrope prema nekim državama Rusije i Kine kojima je zabranjeno kretanje zbog navodnog sajber kriminala. Čekajte, valjda ako je kriminal u pitanju zna se koja to institucija treba da kaže da je to nađeno, presuđeno. Ništa. To je jedan dio vezan za taj dio nadležnosti Predsjedništva. Drugi dio imamo da Kineska ambasada traži od Turkovićeve da povuče potpis sa pridruživanja Bosne i Hercegovine izjavi o ljudskim pravima u Ksijangu i Hong Kongu koje je predložila Velika Britanija i izrazila zabrinutost zbog poteza Bosne i Hercegovine. Za 25 godina od uspostavljanja saradnje između te dvije zemlje mi sada treba da dođemo u poziciju da pravimo neprijatelja od Kine, i to ... koja nam je toliko na usluzi i koja nam pomaže toliko. ... ... smjela uraditi bez konsultacije sa Predsjedništvom. Pa dobro, ako ne poštuje srpskog člana Predsjedništva zar je moguće da ne poštuje svog, i on tamo sjedi. Treće, iz Predsjedništva je donesen, u Predsjedništvu je donesen zaključak da nema prijema u diplomatsko-konzularnoj mreži dok se ne napravi analiza, i to po nacionalnom rasporedu, kakva je zastupljenost ljudi koji su angažovani u DKP mreži i da se o tome obavijesti Predsjedništvo. I šta je ona uradila? Neuspješnog direktora Agencije za unapređenje stranih investicija Gordana Milinića, kadra SDS-a, kome Parlamentarna skupština nikada nije usvojila ni jedan izvještaj o radu, ako to nešto znači, ona ga imenuje na mjesto ministra svajtnika u Pekingu. Dakle, ne zanima ju to uopšte. Instrukcije DKP-u vezano za, da se zastave spuste na pola koplja je, a to posebno kako je naslovljen naslov toga – Instrukcija za postupanje u skladu sa Odlukom o proglašenju 11. jula 2020. godine Danom žalosti. I ne zanima ju ništa. Zar nismo, zar srpski član Predsjedništva nije mogao takođe uraditi slično nešto pa, ispoštujući srpske žrtve na isti način reagovati? Ali nije. Na kraju, ... savjetnika ministarke Turković Mirze Pašića koji govori, koji upotrebljava taj govor mržnje o kome vi stalno pratite, pratite malo u vlastitim redovima šta se dešava. Pa, zar taj čovjek nije osudio(?) bar da bude da ga ona ukori – nemoj to raditi, ti kao savjetnik nemoj da se eksponiraš na taj način. Dakle, ja sam samo nekoliko stavki navela. Predsjedništvo će voditi takođe raspravu na ovu temu, pa se nadam da će ministarka spremati to za Predsjedništvo i da će na taj način imati mogućnost da spremi i za Dom naroda, jer nije dobro da nijedna, nikad niko ne odgovara pred Parlamentom za ono što radi i kako se ponaša. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Majkić. Krivi navod, gospodin Mladen Bosić. Izvolite. 65
Pa evo, izgleda gospođo Majkić da Vi ne možete u svojoj diskusiji da ne pomenete SDS i kad treba i kad ne treba, pa onda me tjerate da moram da reagujem, a nisam mislio da diskutujem po ovoj tačci. Znači, rekli ste da je neuspješni direktor FIPA-a Gordan Milinić SDS poslan na poziciju ministra savjetnika u Pekingu. Pa, koliko, a ja znam dobro tu situaciju, znam čovjeka iz vremena još prvog saziva Ministarstva inostranih poslova, čovjek je bio ambasador, pa ja mislim u jedno četiri države i za vrijeme vlasti SDS-a i za vrijeme vlasti SNSD-a koji ga je gurao tamo. Da li je čovjek uspješan ili neuspješan bio na mjestu direktora FIPA-e to nije relevantno uopšte za ovu temu. Ja pretpostavljam da Vi znate da Predsjedništvo BiH imenuje ambasadora, a da Ministarstvo imenuje zaposlene u Ministarstvu. Znači, gospodin Milinić je zaposlen u Ministarstvu od prvog saziva Ministarstva, čini mi se 1997. godine ili je '98., ne znam tačno. A evo sad kad me već povlačite za riječ ja znam šta je, gospodin Milinić je prisustvovao i javno izjavio da je bio na sastanku gdje je neki ruski oligarh dao kilo zlata Miloradu Dodiku. I kad smo kod revanšizma i kad smo kod priča oko toga ja vam predlažem – nemojte u svakoj diskusiji da se vraćate na SDS. Znači, nije u redu.
Zahvaljujem kolegi Bosiću. Ispravka krivog navoda, kolegica Majkić.
Gospodine Bosiću ne bih ja vas uopšte pomenula ali moram pomenuti iz koje stranke čovjek dolazi. Pa logično, je li SNSD na vlasti ovdje ili nije, otkud čovjek SDS-ov na, ode na funkciju ... ____________(?) ... [[nije uključen mikrofon]] zato što je ... Ma, on je zaposlen ali čeka u centrali kad, da će, možda će dobiti, a možda neće nikad dobiti. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem. Za riječ se javio kolega Asim Sarajlić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pošto je problem ove Informacije jedna dama, a Informaciju takođe podnijela jedna dama ja ću se truditi da budem što blaži, ovaj, poštujući, naravno, gender senzitivnost. Dakle, sam naslov kaže Informacija o nezakonitom i neprofesionalnom djelovanju ministarke vanjskih poslova Bosne i Hercegovine, gospođe Bisere Turković koju nam podnosi gospođa Dušanka Majkić. Pa je onda to poredano kako jeste, ovaj, kako to vidi gospođa Majkić, a znam i šta je iniciralo, dakle jučerašnji dan i određeni istupi, ali nezakonito i neprofesionalno, to će ocjenjivati neki drugi. Ja bih samo ovdje ukazao, kaže – nepostupanje po preporukama Kancelarije za reviziju. A je li gospođo Dušanka ona baš jedina koja nije postupala pa ste se sjetili za to. Ja znam, evo, Vaše rasprave i na drugim komisijama kako ste, kaže – opstruirala dogovor sa nadležnim institucijama oko Trgovske Gore. Je li opstruirala ili je bila neki dan na licu mjesta ... dio rješenja. Spoljna politika itd., Rusija i Kina. Pa, ne želimo mi u neke ... kineske alijanse ili saveze, zna se kome mi težimo, Evropi i zapadnoj demokratiji. Zadržavanje, kao Kinezi su nam prijatelji, Rusi nam prijatelji, neki nam drugi možda nisu prijatelji. Dakle, sve je to neka politička priča obojena jučerašnjim stavovima, i to je sasvim legitimno, ali pretenciozuno je kazati da je to nezakonito i neprofesionalno. Dakle, ja vam želim kazati da je gospođa Bisera Turković od ukupnog svog angažmana, čak i od prije '92. godine, čini mi se, zaposlenik Ministarstva vanjskih poslova. I po meni ako iko zna taj posao, iz naroda iz kojeg ja dolazim, ja mislim da je to ta gospođa. Sad, dakle, o ukusima i o mišljenjima, naravno, ne vrijedi raspravljati. Ali ono posebno što joj stavljate na teret gospođo Majkić, zastave na pola koplja za 11. juli. I mi pričamo ovdje o nekim civilizacijskim vrijednostima, mi pričamo o povjerenju, mi pričamo o našem zajedničkom putu ka Evropskoj uniji, itd., a vama je sporna zastava na pola koplja. Pa, onda neki savjetnik Pašić, itd., zadužujemo Savjet ministara da u roku od 45 dana od njenog usvajanja pripremi i dostavi Domu naroda ... izvještaj. Dakle, ima Predsjedništvo, kolektivni šef države koji je, kako ste, istina, kazali, ... i za vanjske poslove, odnosno za spoljnu politiku, ima gospodin Tegeltija čija je ona zamjenica u tom Vijeću ministara i neka se ove stvari rješavaju, a ono što Dom naroda ... s nečim što kaže materijal, Informacija o nezakonitom i neprofesionalnom djelovanju ministrice vanjskih poslova. Dakle, jeste aktuelna tema, jeste politička tema, jeste juče gospodin Dodik iznio određene stavove o poziciji ili nekom mišljenju koje je dala gospođa Bisera Turković, čini mi se da se tiče, ovaj, ... i njihovog statusa i položaja u Narodnoj Republici Kini. Pa, ne možemo gospođo Majkić zatvarati oči nad onim na šta ukazuje cijeli svijet. Zatvarali su oči neki i '92. – '95. pa se je desio ovaj 11. juli o kojem Vi govorite ali 2020. godine. Neko je kazao da je tamo bio genocid i 11. jula 2020. je obilježeno 25 godina širom svijeta. Vidjeli smo onlajn u Potočarima ko je bio, koji su se sve državnici obratili i ko je sve obilježio taj dan, i koje su zemlje i institucije položile zastavu na pola koplja pred svojim glavnim zgradama i pred svojim, u svojim glavnim gradovima. 67 Stoga razumijem Vašu političku poziciju, razumijem stavove juče iznesene od strane člana Predsjedništva BiH, gospodina Milorada Dodika, ali Vas molim da zadržimo jedan nivo digniteta i ovoga Doma i da probamo graditi neke odnose, a ovaj papir to sigurno nije. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Sarajliću. Ispravka krivog navoda, Dušanka Majkić.
Dakle, moja namjera je da o tome razgovaramo ovdje, da vodimo raspravu na Domu. Zašto bi to bilo samo pravo Savjeta ministara i Predsjedništva. Ovaj Dom ima pravo da vodi raspravu o svakoj instituciji pa i ovoj. Ja sam to napisala, možda sam u krivu, može me taj materijal demantovati koji ona bude pripremila, odnosno Savjet ministara koji bude pripremio. Zašto bi to bilo, zašto je problem otvoriti bilo koje pitanje vezano za institucije Bosne i Hercegovine. Kamo sreće da se time bavimo, to bilo ispunjavanje naših parlamentarnih obaveza u skladu sa onim što svi parlamenti rade. Neće to što mi zatvaramo oči, gospodine Sarajliću, ništa popraviti, to što, ćutanje nije nikad znak odobravanja, pustimo nek se rasprava povede na Domu, pa ćemo vidjeti na šta ćemo izaći. Možda će snaga argumenta koje neko upotrijebi biti jača od onoga ko je predložio to. Dakle, ja sam samo to tražila.
Zahvaljujem. Kolega Bećirović je tražio riječ. Izvolite.
Pa, prvo želim reći da me ne interesuje ovaj stranački aspekt ove teme kada govorimo o gospođi Biseri Turković, mene zanima činjenica da je ona podpredsjednica državne Vlade Bosne i Hercegovine i postavljam pitanje šta je cilj ovog pritiska na nju. Ako bi u četiri riječi mogao da opišem ovaj prijedlog delegatkinje Majkić onda bi te četiri riječi glasile – neprincipijelno, nedosljedno, licemjerno i selektivno. Jer, da je drugačije bilo bi drugačije i postavljeno, s obzirom da, kad govorimo o vanjskoj politici, prvo bi morali krenuti od Predsjedništva BiH. Pazite, ovdje u tekstu, koji nam je dostavljen, gospođa Majkić kaže da ministrica Turković često izlazi van ustavnih okvira. Da ste vi dosljedni, da ste vi principijelni pa ne bi vi selektivno ovako govorili samo o jednom ministru, već bi krenuli od Predsjedništva BiH, od vašeg stranačkog šefa, člana Predsjedništva BiH Dodika, pa bi analizirali koliko puta i kako izlazi izvan ustavnih okvira. Pa da ste to sve naveli onda bi to imalo nekakvog smisla, je li tako. Ovako nema nikakvog smisla, i vi to priznajte. Je li Ustavom države Bosne i Hercegovine propisano da je bosanski jezik ravnopravan? Je li vam šef govori da ne postoji bosanski jezik? Je li to izlazak izvan ustavnog okvira? Je li to treba reći? Treba. Je li vam šef negira čitavu jednu naciju u ovoj državi Ustavom priznatu, pa je svodi malo, malo pa na vjersku grupu? Je li to u redu? Nije. Je li to izlazak van ustavnih okvira? Jeste. Je li negira Ustavni sud čije su odluke konačne i obavezujuće? I tako do ujutro bih mogao navoditi. E, tako bi to trebalo postaviti ako mi hoćemo principijelnu raspravu, a ovo sad, evo ja ću selektivno uzeti jednu ministricu pa ću analizirati, a ovo sve zažmiriti i zaboraviti. 68 Ne ide to tako. Ne možete govoriti o vanjskoj politici Bosne i Hercegovine a ne pitati se kakvu štetu svima nama u Bosni i Hercegovini nanosi činjenica ako imate člana Predsjedništva koji za svog najboljeg prijatelje odabere diktatora Lukašenka u Bjelorusiji. Kakva je to vanjska politika, profesionalna ...? Nikakva. I da ne idemo dalje. Naravno, nije ovo tema postavljena, ali moglo bi se govoriti i onome što bi i sama ministrica mogla bolje da radi. Ja sam, recimo, nezadovoljan s činjenicom da ona nije puno aktivnija u Vašingtonu, u Briselu, Berlinu, Londonu, Parizu, ne slučajno da navodim baš ovih pet gradova. Nezadovoljan sam, moža bi trebala malo više da upozna svoje međunarodne sagovornike o kakvim antidejtonskim postupcima svjedočimo u Bosni i Hercegovini. Tu bi ministrica, po meni, mogla da ide korak dalje i da radi puno intenzivnije. I na kraju, ovo, u ovom tekstu spominjati 11. juli je ispod svakog nivoa. Pa, gospođo Majkić postoje presude najviših međunarodnih sudova. Pa, Evropski parlament je proglasio 11. juli danom žalosti, pa sva su to Vijeća ministara radila i prije ovoga. I sada to navoditi kao neki problem, to je već doticanje dna.
Zahvaljujem kolegi Bećiroviću. Ko se dalje javio za riječ? Lidija Bradara. Izvolite.
Neću ulaziti u sadržaj kao što su to radile kolege, ja smatram da ovaj Dom ima pravo raspravljati o svakom pitanju u kojem god trenutku odluči ako to ovaj Dom odluči. Budući da su nama uskraćena neka pitanja, neka prava, evo nemamo pravo na izbor članova Središnjeg izbornog povjerenstva, pa onda o tome, onda nam se to obije o glavu, ali u svakom slučaju nismo ni utjecali na izbor članova Vijeća ministara. Ali ja ne mislim da je išta sporno da mi dobijemo jednu informaciju i da možda ta informacija bude i posljedica i rezultat nekih ranijih djelovanja. Možda mi nemamo pravu informaciju. Ne mislim da je ovo uopće sporno, prije ovog smo imali raspravu o Izvješću o radu Vijeća ministara i vidjeli smo da nisu svi podjednaki, da, ja sam to kad smo bili na povjerenstvu rekla – ovo je dokument za kojeg je neko i poslao sa željom kao da ne želi da prođe, jednostavno to je način na koji se postupa. Ja samo imam, ako se kolegica Majkić s ovim složi, kod prijedlog zaključka, budući da ste i naslov drugačije naslovili, ja predlažem da ovaj zaključak o kojem bi se Dom trebao izjasniti glasi: – Zadužuje se Vijeće ministara da u roku od 45 dana od njenog usvajanja pripremi i dostavi Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH odgovarajuće izvješće o radu koje će poslužiti izaslanicima za kvalitetnu i sadržajnu raspravu o stanju u Ministarstvu vanjskih poslova BiH i postupcima ministrice inozemnih poslova BiH, gospođe Bisere Turković. Evo, to bi za mene, evo na neki način, da ne prejudiciramo mi niti sadržaj teksta, možda će nas izvješće demantirati u svakom pogledu, moža će nama ministrica reći sa kakvim se problemima susreće, možda ćemo mi više saznati o djelovanju naše DKP mreže. 69 Gospodine Bećiroviću ni ja se ne smijem kada Vi govorite iako bi se dalo govoriti o ustavnim, izlascima iz ustavnih okvira u Bosni i Hercegovini, kršenja prava jednog konstitutivnog naroda u Bosni i Hercegovini, ali evo, ja nisam se Vama nikada smijala kada Vi govorite ali mogla bih početi uskoro. Hvala.
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda, Denis Bećirović.
Ja ne znam kako gospođa Bradara tumači kako ona zna da li se neko smije ili kome se smije i zbog čega, to je već sad u nekoj drugoj sferi. Ali kad ste me već prozvali, dobro je da ste me i prozvali, da imam povod da vam kažem, a bio sam zaboravio u ovoj prvoj diskusiji. Naime, ovo je potpuno prazna priča, prazna priča iz prostog razloga što, možete vi mlatiti praznu slamu koliko hoćete, za bilo šta ozbiljno da preduzmete morat ćete doći do Predstavničkog doma i tamo, naravno, znate kako ćete završiti. Prema tome, nema ova priča nikakvog efekta. Ne bi ona ni bila u dnevnom redu da nismo imali vas iz HDZ-a koji jednostavno neselektivno podržavate šta god SNSD predloži, svaki prijedlog koji oni predlože vi to podržite. Čudno je u toj priči samo kako vi to sve podržavate od strane SNSD-a i istovremeno očekujete neke ustupke od SDA. To, ne znam kako vam to izgleda i da li je to moguće, ali na kraju krajeva, da zaključim s tim, čitava ova priča, ponavljam, i svjedočit ćete i vi tome, nema nikakvog smisla, jer ona na kraju neće ničim uroditi.
Zahvaljujem. Ispravka krivog navoda, kolegica Bradara.
Žao mi je ako se Vi niste meni smijali, ali toliko ipak poznajem ljude i prepoznala onaj Vaš podsmješljivi stav kojeg ste imali prema meni. I nije ovo, vjerovatno nije prvi niti posljednji put. Predstavnici Hrvatske demokratske zajednice BiH, evo nas četvero u ovom Domu itekako ima svoj stav i vi stalno govorite da, i to je teza koja se provlači kroz Bosnu i Hercegovinu, podrudit ću se da za sljedeću sjednicu, evo, napravim jednu malu statistiku glasovanja u ovom Domu, pa ćemo vidjeti koliko puta je HDZ glasovao. U stvari u HDZ-u uvijek glasuju po svojoj savjesti i po svojim interesima i po načinu djelovanja. Ja sam samo smatrala da mi u ovom Domu imamo pravo raspravljati o bilo kojoj temi. Nemojte nas strašiti Zastupničkim domom, nemojte nas strašiti kako će se neke stvari tamo završiti, a onda se ljutite kada neke stvari u ovom Domu završe na neki drugačiji način. Ja mislim da u Bosni i Hercegovini svima nama treba više razgovora i kompromisa.
Zahvaljujem kolegici Bradara. Zaključujem raspravu, ne javlja se niko više. 70 ... [[nije uključen mikrofon]] Komisija primila k znanju Informaciju. Predstavnički dom je na 10. sjednici, održanoj 07.07.2020. godine, usvojio ovu Informaciju. Riječ dajem Dušanki Majkić ako ima potrebe, kao predsjedavajuća nadležne Komisije. Ne. Zahvaljujem. Riječ dajem podnosiocu Informacije ako ima potrebe, a prisutan. Ne. Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Ne javlja se niko za riječ. Zaključujem raspravu. Glasamo o Informaciji o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2019. godine. Molim da se ponovi glasanje. Dakle, prisutno je 14 delegata – za 12, protiv niko, suzdržana 2. Federacija BiH – za 8, protiv niko, suzdržan 1, Republika Srpska – za 4, protiv niko, suzdržan 1. Imamo opštu, imamo entitetsku većinu. Konstatujem da smo, dakle, Informaciju o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2019. godine usvojili. Prelazimo na tačku 15., Ad. 15. Informacija o raspodjeli i korišćenju sredstava tekuće budžetske rezerve za period januar – decembar 2019. godine, podnosilac: Ministarstvo finansija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1-1678/20, od 24.08.2020. godine Dobili ste Mišljenje Komisije Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Komisija nije primila k znanju Informaciju. Predstavnički dom je na 12. sjednici, održanoj 15.09.2020. godine, nije primio k znanju Informaciju. Riječ dajem predsjedavajućoj nadležne Komisije, gospođi Dušanki Majkić ako ima potrebe. Ima. Izvolite.
Znači, ukupna budžetska rezerva planirana za 2019. godinu, znači, 3% ili 3 miliona, 3,4 miliona. Odobreno je 2,1, 2 miliona i 172 hiljade, a izvršeno je nešto malo više od dva miliona. E, kako je dijeljeno? Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, ministar Mirko Šarović je dobio sredstva u dva navrata, 04.04. je dobio 340 miliona, a 05.08. je dobio 150 71 miliona, ukupno 450 miliona. Od 450 miliona, 450 hiljada, od tih 450 hiljada za vodovod u istočnoj, opštini Istočni Stari Grad je otišlo 80 hiljada, a za opštine Lopare i Sokolac, ne navodeći za koju namjenu, samo je dobio pare al ne zna, ne piše uopšte za šta je potrošeno 150. Znači, negdje polovina sredstava je data u Republiku Srpsku, polovina otišla u Federaciju. E sad, njegov kolega, Adil Osmanović, koji je vodio Minsitarstvo civilnih poslova, pogledajte kako on troši – 04.04.2019. dobio 260 hiljada za finansiranje, za različite aktivnosti obrazovne, vjerske institucije, od Dana mevluda i zikre do edicije Bošnjačke književnosti od 100 knjiga. I od tog iznosa ni jedan cent, dakle, poslanik koji je dobio mandat u Republici Srpskoj ni cent za Republiku Srpsku. 05.08.'19. godine dobio je 300 hiljada maraka i sad je dijelio to opet za vjerske zajednice ... Za opštinu Hadžići 30 hiljada, ne piše ništa za šta je to, opština Novi Grad, sarajevska, 30 hiljada, Islamska zajednica Tešanj 40 hiljada. Dakle, od ukupno 590 hiljada maraka koliko je dobilo Ministarstvo civilnih poslova ni jednog centa za Republiku Srpsku. Tamo nema nikoga kome bi se mogao dati neki cent da se poprave uslovi u nekoj školi, da se da za neku namjenu, jer to ne ispunjava njegove kriterije. Dakle, vidimo šta znači podjela budžetske rezerve. I Parlament bi trebao ozbiljno porazmisliti, kada se donosi budžet ima li smisla uopšte ovakav, donositi ovakav komotan budžet da se koristi za sve ono izuzev za ono za što je namijenjen po Zakonu o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine. Hvala.
/nije uključen mikrofon/
... krivog navoda. Poštujući, pošto poznajem strukturu Islamske zajednice, ona se baš i ne poklapa sa ovim uređenje Bosne i Hercegovine entitetskim linijama i apropo ovih Dana mevluda i zikra, dakle gospođa Majkić možda ne zna, ja znam, gospodin Adil Osmanović je po vokaciji bio hodža, dakle završio je čovjek Medresu, pa je završio fakultet u Prištini i '90. na, i prije '90. je bio na općini Teslić. Poslije prvih demokratskih izbora je bio, ovaj, izabran u općinu Teslić na jednu javnu funkciju. Tako da znam da ova sredstva koja su išla preko Tešnja su, ovaj, sigurno utrošena na području teritorije Teslić koji je dio Republike Srpske. Dakle, i vjerovatno i ove druge aktivnosti, evo obavezaću se, ne radi javnosti, nego radi mog informisanja da pitam gospodina Osmanovića da li su ove samo pare otišle u Federaciju. Ja mislim da je gro toga otišlo i na teritoriju Republike Srpske. Jer je općina Novi Grad i načelnici implementiraju projekte po općinama, kako ste kazali, ovaj, kako je implementirao gospodin Šarović za vodovod Istočni Stari Grad ili gore Rogatica, Sokolac, itd., to je otišlo sve za vodovod. Ovaj ministar je iz tog kraja pa vjerovatno je podržao, tako je i gospodin Osmanović je s kraja tamo Teslića, vjerovatno je, sigurno pomagao ne samo Bošnjake i Islamsku zajednicu, nego i druge građane.
Zahvaljujem. Ispravka krivog navoda, Dušanka Majkić. Izvolite. 72
Dakle, ja sam pregledala Izvještaj šta piše i kod tog, na tom mjestu gdje su data sredstva ne piše za šta su namijenjena. To je jedna stvar. To što je dao za vjerske, on ima pravo na to, ne govorim o tome, ali ni cent nije od njegovog resora otišao. I bilo je neprijatno nekim ljudima tu, nemojte da to radite, nemojte, ovdje je, mogli ste ... prepolovljena sredstva, a na drugoj strani je sve zadržano. Pa, dajte imajte obzira zaista kad radite, kad radite te poslove.
Zahvaljujem kolegici Majkić. [[nije uključen mikrofon]]
Hvala predsjedavajući. Pokušat ću da budem kratak zaista i vrlo precizan. Ja neću komentirati, uvjetno rečeno, koja ministarstva ili članovi Predsjedništva su kome davali novac, ali ono, evo, što je primjetno a to je bilo jedno pitanje koje sam ja ovdje na Domu postavljao da se dodijeli pomoć gimnaziji, je li, kad je u pitanju Bihać, odnosno Katoličkom školskom centru i jedva na jedvite jade 20 tisuća ili 20 hiljada maraka su tom prilikom dodijeljena. Ja vas molim, molim vas, pogledajte strukturu ko i na koji način, u kom iznosu od strane članova Predsjedništva, pojedinih ministarstava, institucija, dobija taj novac i u kojoj količini. Znači, evo zaista molim ovom prilikom, iako ga nema, ministra finansija da zaista uspostavimo kriterije kako, kome, na koji način i koji iznos se može dodijeliti, da li se radi o udruženju građana, osobi ili pojedincu, jer zaista ovo šta se radi u pojedinim institucijama. Stvarno ovo nema smisla, da se novac državni dijeli na ovakav način i pod ovakvim uvjetima da, evo ne ulazim u ova pojedina obilježavanja, pogotovo vjerskih prazinika, Bog će me kazniti, ali stvarno ovo što se radi, kako ljudi dijele pare, isto kao da je to njihova privatna imovina i kao da to nije novac građana Bosne i Hercegovine. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Miletiću. Niko se ne javlja dalje. Zatvaram raspravu. Glasamo o Informacija o raspodjeli i korišćenju sredstava tekuće budžetske rezerve za period januar – decembar 2019. godine. Dakle, prisutno je 14 delegata – za 5, protiv 4, suzdržanih 5. Federacija BiH – za 5, protiv niko, suzdržanih 4, Republika Srpska – za niko, protiv 4, suzdržan 1. Imamo opštu, nemamo entitetsku većinu. Dakle, nema većinu iz Republike Srpske i ova Informacija ide na usaglašavanje. 73 Prelazimo na 16. tačku, Ad. 16. Delegatska inicijativa Denisa Bećirovića kojom se zadužuje Savjet ministara BiH da, u zakonski najkraćem mogućem roku od godinu dana od usvajanja ove inicijative u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH, u saradnji sa nadležnim organima vlasti, preduzme neophodne radnje sa ciljem popunjavanja Granične policije BiH sa 309 novih graničnih službenika, u skladu sa Pravilnikom o unutrašnjoj organizaciji Granične policije BiH i potrebom zaustavljanja nezakonitih migracija duž cijele državne granice Bosne i Hercegovine, broj: 02-50-6-1399/20, od 07.07.2020. godine Dobili ste Mišljenje Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost PSBiH. Komisija nije podržala ovu inicijativu. Riječ dajem predlagaču ako je sa potrebom. Kolega Bećiroviću izvolite.
Gospodine predsjedavajući. I mi u Domu naroda i cijela javnost u Bosni i Hercegovini svjedočimo da migrantska kriza u 2020. godini eskalira. Želim javno reći da smatram da ni jedan organ vlasti, zakonodavne ili izvršne, od državnog nivoa Bosne i Hercegovine pa preko ovih nižih nivoa, ne smije i ne treba biti indiferentan i bezosjećajan na ogromne probleme sa kojima se suočavaju desetine, možda i stotine hiljada i građana Bosne i Hercegovine. Mislim da kao država Bosna i Hercegovina, između ostalog, trebamo pokazati dvije stvari. Prvo, ljudsko lice, a drugo da smo pravna država. Za ovakvo stanje, pogotovo za jako teško stanje i najteže stanje u Unsko- sanskom kantonu odgovorna je vlast, ma šta značila ta riječ vlast. E sada je došlo vrijeme da mi napokon utvrdimo i unutar vlasti ko je odgovoran za ovakvo stanje i ko sprječava rješavanje ovog vrlo ozbiljnog problema s kojim se sada suočavaju svi građani u Bosni i Hercegovini, u manjoj ili u većoj mjeri. Postoji nekoliko mogućih poteza ali dva su ključna, čini mi se da je sve drugo prazna priča. Prva mjera je da osposobimo Državnu graničnu službu i da uspostavi red na državnoj granici. I o tome danas raspravljamo. Istina, ovaj moj prijedlog poziva Vijeće ministara da pojačamo državnu granicu sa 309 novih državnih graničara, mada procjene govore da je ta cifra puno veća, ali evo, i ovo je korak naprijed. I drugi potez, tu sam inicijativu također već uputio i naći će se na dnevnom redu vjerovatno naredne sjednice Doma naroda, je da Predsjedništvo BiH donese odluku da angažiramo Oružane snage BiH kako bi pomogle našoj Državnoj graničnoj službi. To su dvije ključne mjere, sve drugo je prazna priča. Došlo je vrijeme da ove stvari istjeramo na čistac i da vidimo ko zaista želi da uspostavimo kontrolu, red i zakon u ovoj državi, a ko to ne želi. Želim javno reći, i to moraju znati građani u našoj državi, 1.650 km državne granice Bosna i Hercegovina može obezbijediti ako to organi vlasti žele, a ako ne žele onda ćemo imati ovo što danas imamo. Došlo je vrijeme da se javno očitujemo, da pokažemo šta zaista mislimo i da svako od nas i pojedinačno ostavi svoj trag. Dakle, došlo je vrijeme da javno ljudima kažemo hoćemo li staviti migrantsku kontrolu, migrantsku krizu pod kontrolu, došlo je vrijeme da tačno vidimo ko to neće i da znamo zašto neće. I to je veliki napredak u Bosni i Hercegovini i za domaću i međunarodnu javnost da 74 možemo jasno reći ti i ti politički subjekti namjerno opstruiraju da Bosna i Hercegovina riješi ovo pitanje. Danas je, dakle, prilika za Dom naroda da jasno i nedvosmisleno iskažemo svoj stav da jesmo za jačanje Državne granične službe kako bi spriječili nezakonite i ilegalne migracije. I, naravno, na jednoj od narednih sjednica ima i ovaj drugi prijedlog koji se odnosi na pomoć Oružanih snaga BiH dokle je to potrebno, a i jedno i drugo s cilje da osiguramo sigurnost svim građanima i narodima u ovoj zemlji. Dakle, prijedlog je vrlo jasan i utemeljen, a na nama je da vidimo kako ćemo glasati.
Zahvaljujem kolegi Bećiroviću. Za riječ se javila Marina Pendeš. Izvolite.
Zahvaljujem. Možda sam se trebala javiti kroz repliku, ali ipak mislim da ova inicijativa, obzirom da se radi o migrantskoj krizi na neki način zaslužuje da se javim, jer smatram da ovaj Dom je se već iskazao, ako ništa kroz rad povjerenstava. Kao Povjerenstvo za obranu i sigurnost, a mislim da je na današnjoj sjednici predsjedavajući tog Povjerenstva gospodin Asim govorio kao smo usvojili određeni broj zaključaka, a tu našu konferenciju smo imali još u mjesecu ožujku ove godine, gdje smo jasno prepoznali koji su to izazovi, problemi s kojima se sureće BiH kad govorimo o migrantskoj krizi, prvenstveno mislim na ilegalne migracije i kao rezultat određenih kriminalnih radnji. Ne govorim o migrantskoj krizi sa aspekta ljudi koji su napustili ratom zahvaćena područja i koje sigurno BiH i mi trebamo im pomoći, jer ipak smo i mi nekad preživjeli određena progonstva prije više od dva, da kažem, desetljeća i u tom smislu osjećamo i ljudsku i svaku drugu solidarnost. Ali ilegalni prelasci granice iz područja, iz zemalja koje nisu zahvaćene ratom, prvenstveno mislim na Pakistan, Iran, pa dalje, zaslužuju pozornost, pozornost prije svega Vijeća ministara kroz Ministarstvo sigurnosti i ja očekujem da će Ministarstvo sigurnosti uraditi sve, uputiti prema Vijeću ministara akcioni plan koji već nekoliko mjeseci čeka da se uputi iz Ministarstva sigurnosti, kojim bi se revidirale one aktivnosti koje je već Vijeće ministara na u bivšem sazivu na 142. sjednici usvojilo. To podrazumijeva između Pravilnika o unutarnjem ustroju Granične policije, jer direktor Granične policije već dugi niz godina pokušava od bivšeg ministra sigurnosti da dobije suglasnost da bi taj pravilnik bio usvojen na Vijeću ministara kako bi se povećao broj uposlenih policajaca u Graničnoj policiji i osigurala granica. U ovom slučaju nama je jako bitno da zapriječimo granicu sa istoka, jer sa istoka dolaze, znači, migranti i automatski nećemo imati problema ni prema, da kažem, zapadnoj granici. Sad je napravljeno tako da je ta istočna granica propusna i da se broj migranata jedino u Unsko-sanskom kantonu najviše zadržava. Drugo šta je bitno, ne mislim da se kroz inicijative rješava, samo hoću da kažem da neću podržati ovu inicijativu iz jednostavnog razloga jer već postoje zaključci, postoje aktivnosti unutar Vijeća ministara koji bi za rezultat trebali imat određene aktivnosti u cilju, ako ne rješavanja onda bar smanjenja rizika od ilegalnih migracija u BiH.
Zahvaljujem kolegici Pendeš. Za riječ se javila Dušanka Majkić, izvolite. 75
Dakle, ovo je bila tema koju smo raspravljali prije dva mjeseca na Komisiji za odbranu, a evo već smo neki dan istu temu imali na, dakle svi, većina političara shvata da je ovo zanimljiva tema i da će ih dovesti u fokus, pa onda ništa ih ne znači da pokrenu to pitanje. Zašto nije usvojena? Pa zato što je to pitanje rješeno sa Evropskom komisijom da se isfinansira 300 kadeta na školovanje u Agenciji za školovanje i stručno usavršavanje kadeta, u Mostaru ja mislim da se nalazi i to u dobrom trenutku, imali smo sreću jer je nedavno ta škola uselila u novi objekat i kapacitet njen povećan sa 150 na 300 kadeta, to je njen puni kapacitet. To znači ova sredstva koja su odobrena oko pet miliona maraka za školovanje iduću godinu u potpunosti će biti upotrebljena za Graničnu policiju i nijedna druga policijska agencija, ni SIPA, ni Direkcija za koordinaciju nemaju šanse da školuju nikoga. Šta bi značilo usvojiti inicijativu koja za godinu dana nema šanse ni da se pristupi njoj. To je jedna stva zašto nije usvojena. Druga stvar koju je gospođa Pendeš pomenula, direktor Granične policije je prvi čovjek koji je u institucijama BiH uradio nevjerovatnu stvar, a to je da napravi analizu vlastitih resursa, a to znači da višak službenika, kojih ima u Graničnoj policiji, a kažu da je taj višak oko 300 ljudi, pošalje prema graničnoj liniji. E za takvu podršku trebalo bi mu je, da ima ljude koji će ga u tome podržati, međutim neki imaju na tačkama odlučivanja ljude koji su to, nisu dozvolili ustvari da se smanji broj šefova, a da se poveća broj ljudi koji će ići prema granici. Dakle, šta fali, šta nam nedostaje u svemu tome? Nedostaje nam cjelovit program mjera, koje je i Predsjedništvo tražilo i mi smo tražili, moramo da planiramo sjednicu vezano za pitanje migrantske krize, zašto je ne održavamo, zajedničku sjednicu oba doma. Pa zato što nema jedinstvenog, cjelovitog programa mjera na osnovu koga bi mogli vidjeti šta nam preostaje u narednom periodu. Ovako ... po neko, što vidi da je najafirmisanije, pa to privući najveću pažnju novinara ne rješava pitanje migrantske krize, zato nije riješen, odgovor pozitivan dobila ova inicijativa i ovaj zahtjev.
Zahvaljujem. Ispravka krivog navoda, gospodin Bećirović. Izvolite.
Koliko ja vidim mi ili pojedinci ovdje još uvijek nisu svjesni koliki je ovo problem i još uvijek ne žele da pogledaju činjenici u oči da mi i dalje imamo nejasan i neefikasan odgovor države i svih nivoa vlasti na ovu migrantsku krizu i dalje se krijemo iza nekih fraza, a trpe obični ljudi na terenu i to je ono što je najporaznije. Tačno je da se ovo pitanje ne rješava jednim nekim potezom, ali evo ja to već mjesecima govorim, rješavajte ga kako god hoćete, ali riješite ga, da li inicijativom, da li zakonom, da li mjerama, ali ga riješite, problem je što ga ne rješavate. Problem je što ljudi i dalje trpe strahovite posljedice, a ovdje se neki nadmudruju i sprečavaju ono što su suštinska rješenja. Ne treba se kriti iza nekih riječi, plan mjera itd. ma ovdje su dvije suštinske mjere koje ovo mogu stavit pod kontrolu, sve drugo je manje bitno. Prva mjera je osposobit državnu graničnu službu, druga mjera Oružane snage BiH, a sve drugo je prazna priča. Trpe ljudi, da li oni koji se protive ovakvim rješenjima da li su ikad posjetili Bihać, Kladušu, Cazin, Krupu da vide kako se ljudi suočavaju sa problemima, da vide šta se događa pred njihovim očima, u njihovim dvorištima. Pa ne ide to više ovako, ako gospođo Majkić nećete da riješite, evo ja predlažem za početak otvorite po jedan migrantski kamp u Laktašima i Tesliću. Pa nemojte govoriti hvala, jel' vidite šta se događa ljudima širom BiH, imate mjere 76 zajedno s nama da to riješimo. Ponvaljam, državna granična služba, Oružane snage BiH, kako rješavaju druge države. Šta hoćete treće? Hoćete da držite u blokadi da ne možemo reagovat, a da ljudi trpe. Morate biti svjesni da je ljudima prekipilo i da se ovo mora riješiti i na kraju krajeva mora se riješiti u interesu svih. Okanite se svojih igrarija nekih drugih kad su u pitanju ljudski životi.
Zahvaljujem. Riječ ima kolega Zlatko Miletić, izvolite.
Kolega Asim me gleda poprijeko, računajući da ovo neće završiti do osam, ali pokušaću da budem kratak. Ja sam zaista u par navrata istupao u javnosti s obzirom da me ljudi pitaju zbog tog nekog iskustva iz sigurnosnog sustava kako ovo pitanje riješiti u BiH i evo poštujući sve ovo što su i kolegice, a i kolega što su rekli o ovom pitanju. Prvo da kažem, sama činjenica da se više puta vraćamo na ovo pitanje znači da je inicijativa kolege Denisa opravdana u tom smislu i da smo je trebali riješit. Za razliku od nas Evropska komisija, evo kako reče gospođa Majkić, je imala sluha, iako to nije njen posao, to je posao institucija BiH, prije svega ministra sigurnosti i Ministarstva sigurnosti da omogući sredstva i to su trebali davno uraditi da se izvrši popuna Granične polcije BiH. E sad, iz informacija koje nam daju rukovoditelji iz Granične policije ovim ljudima koji će se prmiti ili godinu će se narednu školovat oni će tek u radnom odnosu moć biti '22. godine. Po njihovim procjenama u tom trenutku kad ovi školu završe faliće im hiljadu ili tisuću policajaca. Šta to znači? Da smo mi trebali sad poduzeti mjere, uključujući ovo primjedbu, ja se slažem s gospođom Marinom, da je trebao neko prije par godina voditi o ovom računa, pa ne bi bili u ovoj situaciji, pa bi bio taj nesretni pravilnik kakav je god on do sad bio usvojen, pa bi ljudi imali prostor da postupe po njemu, odnosno da prime dovoljan broj policijskih službenika koji će raditi ovaj posao, a ne da imamo slučaj kao u pojedinim područjima BiH da jedna patrola ili jedan granični policajac čuva, molim vas, 25 kilometara prostora i da nam ljudi koji tamo rade kažu da je naša granica šuplja kao švajcarski sir. S kolegom Bećirovićom ne mogu se složit oko angažovanja formacija Oružanih snaga, jel' njihov posao nije da čuvaju granicu BiH u tom kontekstu, ali jesam za to i to sam u par navrata govorio, da bi pomogli Graničnoj policiji, to smatram prije svega, Asime, da je Vaš posao, znači Vašeg povjerenstva da angažujemo Oružane snage odlukom Predsjedništva u smislu da ljudi zapriječe 260 mjesta za ilegalni prelazak granice BiH i da kombinacijom tih fortifikacijskih mjera ili izradom objekata, uključujući i mjere fizičke i tehničke zaštite omogućimo efikasno postupanje Granične policije. A u svakom slučaju, znači, ponavljam inicijativa je dobra i već je se krenulo u njenu implementaciju, ali nažalost ne zbog naše političke volje koja nedostaje u ovom trenutku, već voljom Evropske komisije, al' nadam se da će evo u narednom periodu institucije BiH prepoznat ovaj problem i da će im pomoći. Hvala.
Za riječ se javio, javila Marina Pendeš. Izvolite.
Zahvaljujem. 77 Ma ne sviđa mi se ova riječ igrarije, koju je govorio gospodin Bećirović, nečije političke igrarije. Nisu političke igrarije ako ja smatram Vašu inicijativu neozbiljnom i ako sam kao bivša članica Vijeća ministara sudjelovala i usvajala akcione planove, a pojedini ministri sigurnosti nisu izvršavali u potpunosti te planove. Ne mislim da su igrarije, ali ja vjeujem da Vi vrlo dobro znate da sam i kao bivša ministrica poslala Predsjedništvu prijedlog na koji način se mogu angažirati Oružane snage, po Zakonu o službi i po Zakonu o obrani BiH znači Oružane snage ne mogu biti na granici, ali mogu zajedno sa policijskim službenicima radit na zaprječavanju ilegalnih prelazaka. Predsjedništvo nije donijelo takvu odluku, ni podržalo prijedlog od strane Ministarstva obrane i zbog toga sam se javila i neću više.
Zahvaljujem. Ispravka krivog navoda, kolega Bećirović. Izvolite.
Pa je na znam kako ljudi misle da pobjegnu naprosto od činjenica, godinama ovo traje, godinama ljudi ispaštaju, godinama smo svjedoci da nadležni državni i drugi organi ne rješavaju ovo pitanje, pa šta još treba da vam se kaže da bi ste to shvatili. Pa naravno da se igrate sa sudbinama ljudi, imamo instrumente, imamo mjere koje možemo preduzeti, ali neko to blokira. Ko trpi zbog takve blokade i opstrukcije? Trpe desetine i stotine hiljada ljudi na terenu, igramo se sa sudbinom, odnosno igraju se oni koji to rade sa sudbinama tolikih ljudi. To je neozbiljno, evo povućemo mi i ovu tačku, povućemo sve, dajte riješite to, ali tri godine to traje i postaje sve gore i gore, a ovdje se samo nalaze razlozi za neki izgovor.
Zahvaljujem kolegi Bećiroviću. Niko se dalje ne javlja za, Marina Pendeš, ispravka krivog navoda. Izvolite...
Samo da ispravim krivi navod, ne traje tri godine, traje od 2015. a to je pet godina.
[[nije uključen mikrofon]] [[nije uključen mikrofon]] Ad. 17. Prijedlog odluke o osnivanju Ad hok komisije Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje postupka imenovanja članova Savjeta Regulatorne agencije za komunikacije BiH, predlagač: Ministarstvo komunikacija i transporta BiH, broj: 01,02- 34-1-1583/20 od 30.07.2020. godine
/nije uključen mikrofon/
A na ratifikacije, prelazimo na tačku 24. Ad. 24. – Ad. 26. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma Dakle, Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma iz tačke od 23. do 25. dnevnog reda, uključujući i 25. tačku dnevnog reda. 83 Prvo glasamo da objedinimo, dakle izjašnjavanje. Ko je za? Dakle, prisutno 14 – za 13, protiv niko, uzdržan 1. Federacija BiH – za 9, protiv niko, uzdržan 1. Republika Srpska – 4 za, niko protiv, 1 uzdržan. Dakle, konstatujem da smo donijeli odluku da se jednim glasanjem izjasnimo o ratifikaciji sporazuma od tačke 23. do 25. uključujući i tačku 23. i 25.
Ide 24. ...
Da 24. i 26. izvinjavam se, uključujući tačku 24. i 26. Dakle, prisutno 14 – za 13, protiv niko, uzdržan 1. Federacija BiH – 9 za, protiv niko, uzdržan niko. Republika Srpska – 4 za, niko protiv, 1 uzdržan. Imamo opštu i entitetsku većinu. Konstatujem da smo ratifikovali sporazume od tačke 24. do 26. uključujući i tačku 24. i 26. I time zaključujem rad današnje sjednice Doma naroda. Zahvaljujem na pažnji i na saradnji, a o terminu naredne sjednice bićete blagovremeno informisani. Sjednica završena 17:32 sati.