Molim vas da zauzmete svoja mjesta. Dozvolite mi da pozdravim prisutne kopredsjedavajuće i ministre u Vijeću ministara, da pozdravim predsjednika Ustavnog suda Bosne i Hercegovine gospodina Zovku, da pozdravim prisutne predstavnika međunarodnih organizacija prisutnih u Bosni i Hercegovini i naravno sve poslanike. Obavještavam vas da je prisutno ukupno 39 poslanika od 42 koliko broji ovaj Predstavnički dom sa teritorije Federacije 25 sa teritorije Republike Srpske prisutno je 14 poslanika. Obzirom da imamo kvorum za pravovaljano odlučivanje i rad na taj način i otvaram 3 sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Vi ste dobili dnevni red prije desetak dana onako kako je on djelomično dogovaran na sastanku kolegija, i kako su neki događaji nalagali. Na konsultativnom sastanku koji je održan danas prije početka ove sjednice klubovi poslanika su iznijeli dodatne zahtjeve i ja držim da pošto smo postigli saglanost da ih treba uvažiti. Naime, prva tačka dnevnog reda je ostala a to je davanje svečane izjave sudije Ustavnog suda Bosne i Hercegovine, kao neka vrsta predtačke o razlozima ćemo kada bude tačka objasniti. Na zahtjev Kluba poslanika HDZ-a druga tačka bi bila - Izbor zamjenika predsjedavajućeg iz reda hrvatskog naroda, što je u kontekstu cjelokupnog procesa konstituiranja ovog Predstavničkog doma. Treća tačka bi bila na zahtjev klubova poslanika liste SDS i SRS i Sloga da se na 3. tačku stavi – razmatranje tačke pod nazivom – Donošenje zaključka u vezi sa mjestom i uslovima održavanja sjednica Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, a onda bi sljedeća, 4. tačka bila usvajanje zapisnika 1. i 2. sjednice. Zatim 5. Tačka – izbor delegacije Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine kako je to navedeno u sazivu za dnevni red. Dalje bi bilo potvrđivanje imenovanja kopredsjedavajućeg Vijeća ministara i potpredsjednika vijeća ministara Bosne i Hercegovine, a onda bi svi zakoni. Zakon o državnoj himni, Zakon o državljanstvu, Zakon o zastavi Bosne i Hercegovine, Zakon o grbu, Zakon o telekomunikacijama, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o imunitetu i Zakon o amdinistrativnim taksama Bosne i Hercegovine se prebacuje, i na narednu sjednicu koja bi se održavala u narednih sedam dana. Ovo je zahtjev takođe Kluba poslanika liste SDS i SRS i Sloge, i zahtjev je obrazložen pismom zamjenika visokog predstavnika gospodina Šumahera u kome se poziva da radna tijela prethodno pripreme izvještaje o 2 tačkama dnevnog reda pogotovo kada su zakoni u pitanju, što je u skladu sa standardnom parlamentarnom praksom. Na taj način bi završili ove tačke koje se tiču konstituiranja ovog doma, dakle danas bi izabrali i predsjedavajuće i zamjenike predsjedavajućih radnih tijela. Radna tijela bi narednih sedam dana razmatrali zakone pripremili izvještaje i za sedam dana bi se zakazala naredna sjednica na kojoj bi se zakoni usvajali. Zahtjev koji je izložen neposredno pred početak ove sjednice ja ne vidim nekog posebnog razloga da se neudovolji tom zahtjevu uz uslov da se zaista za narednih sedam dana radne komisije i obave svoje komisije i da se održi zasjedanje naredne sjednice. To bi dakle bio prijeldog kolegija u nekoliko modificiran u odnosu na ono što ste vi dobili u dnevnom redu. Ukratko sve tačke iz konstituiranja Predstavničkog doma danas bi se završile uključujući i izbor kopredsjedavajućeg Vijeća ministara, a tačke što se tiču Zakona vršile bi se na narednoj sjednici za sedam dana, nakon što bi u okviru tih sedam dana radna tijela razmatrale i pripremile izvještaj o pojedinim zakonima. Ja imam toliko obrazloženje o dnevnom redu. Olio bih vas da imate u vidu potrebu da ćemo u 12 sati napraviti pauzu da je potrebno do 12 sati da pokušamo osigurati da ovo izabrani sudija da izjavu, da imate to u vidu i sada stavljam Prijedlog dnevnog reda na eventualnu raspravu. Ima li sugestija, prijedloga u odnosu na ovo što sam ja iznio. Ukoliko nema, pozivam, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege, Prvo želim konstatovati da tri kluba poslanika predstavnici tri političke stranke nemaju pojma šta ste vi predložili, jer ste počeli bez nas. Mi nemamo pojma šta je vaš prijedlog u cjelini. Pošto ne znamo šta je vaš prijedlog bio, onda iznosimo svoj prijedlog. Pa vidite šta se uklapa pošto ćete vi biti taj koji će pratiti naš prijedlog. Mi stojimo na stanovištu da se dananji dnevni red usvoji u formi u kojoj nam je dostalvjen za ovu sjendicu da se on u skladu sa poslovnikom dopuni sa tačkama koje će kolege iz drugih političkih stranaka i klubova iznijeti još, ja ću kandidovati jedan naš prijedlog koji smo podjelili ovdje, predlažem gospodine Genjac, bez velike nervoze ipanike odmah napravimo pauzu da ljudi koji to praktikuju obave ono što žele da odu na džumu i da se fino u miru vratimo ovdje, a da se za to vrijeme takođe iskoristi za one koji mogu da se dalje usaglašavaju. Gospodine Genajc prijedlog u skladu sa Poslovnikom je, da se dnevni red usvoji ovakav kakav je, s tim da se tačka 4. Nacrt zakona o državnoj himni Bosne i Hercegovine stavi na tačku br.3. da se nakon ove pauze koju ćete dati nakon obavljene džume, radi po tačkama 1,2.i 3. Da se nakon tačaka 1,2. i 3. davanje svečane izjave, usvajanje zapisnika i Nacrta zakona o državnoj himni, napravi pauza da se sastanu predsjednici klubova poslanika sa Kolegijem i da se izvrši usaglašavanje i dogovaranje oko konstituisanja komisija i oko delegacija parlamentarne skupštine. DA se odmah nakon toga konstituišu komisije i da komisije rade u pauzi između tačke 3. i tačke 4. ta pauza smatramo da može biti par dana ili u mjeri u kojoj to ocijenimo. Da u ponedeljak po mogućnosti nastavimo sa tačkom 4. od izbora delegacije i potvrđivanje imenovanja kopredsjedavajućih i d sve ne pobrajam. Mi takođe tražimo da se u tačci 5. Potvrđivanje kopredsjedavajućih Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i potpredsjednika Vijeća ministara Bosne i 3 Hercegovine izražavajući svo nezadovoljstvo činjenicom umjesto da raspravljamo 100 dana o novoj Vladi, mi nakon 100 dana nemamo Vijeće ministara, da se pod ovom tačkompodnese izvještaj Vijeća ministara, da se u skladu sa zaključkom prošle sjednice prezentira Program rada Vijeća ministara odnosno operativni program hitnog rješavanja odnosno operativni program hitnog rješavanja obaveza proizašlih iz Madridskog dokumenta, zatim da se pređe na usvajanje ovih drugih zakona koji će u međuvremenu biti profiltrirane u komisijama i da se takođe, pod 9. tačkom, doda i tačka dnevnog reda – Usvajanej Zakona o osnivanju zajedničkih policijskih snaga za suzbijanje terorizma i međuentitetskog kriminala, i neovlaštene trgovine drogom. Taj zakon smo dostavili u proceduru, molimo da se on stavi pod tačkom 9. i da su nadležnim komisijama do ponedjeljka profiltrira. Obrazloženje toga zakona ne želim sada davati, daću ga poslije pauze za džumu, jer sasvim prirodno ljudi imaju potreba na koje ne bi trebao niko da ih sprečava, naročito ovaj parlament ne. Hvala lijepo gospodine predsjedavajući.
Molim vas ako mogu poslanici prihvatiti sugestije, ja vas zaista molim da ne bi ovo pretvorili u naše uobičajene cesije, nedvojbena tačka dnevnog reda je davanej izjave novoizabranog sudije Ustavnog suda, pošto članovi Ustavnog suda treba da putuju za Banja Luku i vezano je za nekakve rokove, ja vas pozivam da prihvatimo da sudija Ustavnog suda i pred poslanicima da izjavu nakon toga da mi odemo na džumu oni koji to prakticiraju, a nakon džume ćemo raspravu dnevnog reda. Ja molim da ovu sugestiju i ja sam isti na Kolegiju insistirao međutim, nisam baš naišao na razumijevanje i ne vidim drugog rješenja. Možemo li prihvatiti ovaj način? Izvolite gospodine Špirić.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo uvažene kolege poslanici, Ja mislim da njegujući princip da svaki put pravimo izuzetak naravno izjasniću se oko ovo gprijedloga poslije pauze nadam se o dnevnomr edu i razlozima izmjene dnevnog reda, ja mislim da ima mnogo razloga da napravimo pauzu, pretpostavljam da i sudija Ustavnog suda koji će položiti danas zakletvu pred poslanicima će da izvrši ili ne izvrši svoj vjerski obred, i ne vidim razloga za pravljenje izuzetaka i za toliku žurbu da razdvajamo sjednicu Parlamenta na dva dijela, dakle predlažem kao i gospodin Zlatko da napravimo pauzu, da poslije te pauze uđemo po dnevnom redu koji usvojimo. Hoće li biti polaganje prva tačka ili druga tačka, ili treća, nebitno je, polaganje će biti, mislim da je to suština i to je najbitnije i nemojte da pravimo i od ovoga što se tiče vjerskog obreda na ovakav način da ga, i ja vas molim da napravimo pauzu da ljudi mogu, ako je to u 12 sati i da im zadovoljstvo ne uskraćujemo. Hvala.
Gospodo zastupnici, Ja sam predstavnik Ustavnog suda BiH Mirko Zovko. Javna rasprava oko zahtjeva gospodina Izetbegovića nastavlja se sutra u Banja Luci, došlo je do nekih spornih pitanja u odnosu na prisege gospođe Azre Omeragić, koja je sasvim legalno izabrana za sudca. Mi putujemo organizacijom OHR-a dakle, radi se o jednoj tehničkoj finesi, gdje mislim da nema nikakve zaprege da gospođa 4 Azra sada da prisegu, jer nas očekuju sudci, stranci i drugi, i zato vas molim da prihvatite ovo i da imate za to razumijevanja i da gospođa da sada prisegu. Ja nemam inače pravo govoriti, ali dobio sam riječ. Hvala vam.
Molim Vas ponovo da ovu sugestiju prihvatite sa ovim obrazloženjima i da ovaj čin završimo. Dakle jesmo li za to da se izjasnimo dizanjem ruku, da se ovaj čin izvrši. To je predtačka dnevnog reda, možemo je tako smatrati. Ko je za to da se obavi čin izjave, a da nakon pauze dnevni red utvrdimo? Dvadeset, od prisutnih većina je prisutnih, 39 a 20 je glasalo za. Budući da je to pitanje koje se tiče praktičnog rada ja mislim da možemo pristupiti tom činu. Pozivam gospođu Azru, da pristupi činu davanja svečane izjave: Izvolite. Pozivam poslanike da ustanu i pozivam gospođu Azru Omeragić, da ponavljanjem riječi teksta izajve zamnom i pred poslanicima da izjavu: (Davanej svečane izjave) Čestitam i želim uspješan rad. [[Aplauz]] Sada dajem pauzu, a nastalvjamo sa radom u 14 sati. U 13 sati će klubovi poslanika imati sastanke, a u 14 sati nastavak rada. Pauza od 12 – 16 sati. [[Nakon pauze]] Molim poslanike da zauzmu svoja mjesta. Uz dužno izvinjenje zbog ove pauze koja je trajala duže nego što je predviđeno nstalvjamo sa radom ove sjednice. Razlog pauze koja je dakle trajala duže nego što je najavljena i predviđena je usaglašavanje oko dnevnog reda, imamo zahtjev poslanika SDS, SRS liste i dijelom poslanika Sloge da se prije tih ostalih ptianja koja su na dnevnomr edu, raspravlja o uslovima i mjestu održavanja sjednica Predstavničkog doma. Trajale su konsultacije u nastojanju da se iznađe rješenje uz uvažavanje svih relevantnih odluka i ustavnih odredbi koje se tiču sjedišta Predstavničkog doma i nastojanja da se nađe neko kompromisno rješenje. Koliko smo to uspjeli vidjećemo uglavnom za riječ ja imam prijavljenog jednog poslanika to je Deretić i Špirić, a nakon Deretića prijavio se i zamjenik visokog predstavnika ambasador Šumaher koji će predložiti jedno moguće rješenje za dalji nastavak rada. Dakle gospodin Deretić.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, uvažene kolege poslanici ja ću ovdje ispred odnosno Kluba srpskih poslanika iz Republike Srpske u Predstavničkom vijeću 5 se osvrnuti na donošenje odluke o davanju svečane izjave sudije Ustavnog suda Bosne i Hercegovine koji je čin izvršen prije 12 časova, na jedan apsolutno ne primjeren način na način koji u cijelosti odudara od pravila koji su predviđeni u privremenom poslovniku Predstavničkog vijeća Bosne i Hercegovine, kojeg ja imam ispred sebe. U tom smislu ja ću samo pročitati ovdje jedno objašnjenje. U procesu utvrđivanja dnevnog reda za 3.sjednicu Predstavničkog vijeća Parlamentarne skupštine BiH, postupljeno je suprotno odredbama Privremenog poslovnika o radu Predstavničkog vijeća član 7. Člasanje o prvoj tački dnevnog reda, davanje svečane izjave sudije Ustavnog suda Bosne i Hercegovine provedeno je na način koji Poslovnikom nije utvrđen. Traženo je da se o toj tački dnevnog reda glasa kao o predtački. U tom surogatu pravne i parlamentarne prakse učinjene su formalno pravne greške. 1. Nije utvrđen broj prisutnih poslanika u sali neposredno prije glasanja. 2. Za prijedlog da se ova tačka izdvoji iz dnevnog reda glasalo je 20 od prisutnih poslanika. 3. Nije provedeno glasanje do kraja izjašnjavanje je izvršeno samo “za” a nije utvrđen broj glasova “protiv” i “suzdržan”. 4. Nije proveden niti dvostepeni postupak glasanja kako je to utvrđeno u članu 7. Privremenog poslovnika o radu Predstavničkog vijeća BiH. Na osnovu izraženog za poslanike poslaničkih klubova SDS lista, Srpske radikalne stranke i Koalicije Sloga, te poslanika Radikalne stranke Republike Srpske, svečana izjava kandidata za sudiju Ustavnog suda BiH nije data po utvrđenoj proceduri i mi je kao takvu apsolutno osporavamo, odnosno ona za nas nije validna, i kao takva ovako položena zakletva ne može proizvoditi nikakva pravna dejstva. Izvolite gospodine Lagumdđija, replika. Izvolite.
…Dame i gospodo, cijenjene kolege, gospodo predsjedavajući, Ne sporeći gospodinu Deretiću ovo, ne ulazeći uopšte u sadržaj primjedbe koje je dao, želim da podsjetim i molim da se ovo zapisnički konstatuje. Svoje izlaganje je počeo, možete provjeriti u stenogramu, na žalost u ime Kluba srpskih poslanika, zatvoren navod. Molim vas, pod jedan, ovo nije dom naroda, pod dva, ovdje sjede političke partije, pod tri ovdje sjede ljudi sa svojim imenom i prezimenom i pod četiri dok sjede poslanici SDP-a u ovom parlamentu niko nema od vas pravo da govori eksluzivno u ime bilo kojeg naroda. Ovdje sjede poslanici SDP-a koji su i Bošnjaci i Srbi i Hrvati i nemamo namjeru namjeru ni sa kim ovdje da se raspravljamo o tome ko je veći koje manji, istorija i vrijeme će to pokazati. Molim vas ukoliko se radi o lapsusu volio bih da se to koriguje i da se ti lapsusi dalje ne događaju. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Deretić. 6
Zahvaljujem se što ste mi omogučili da na ovu dupliku. Gledajte se apsolutno se nisam zabunio i u tom smislu i u tom smislu se ne trebam posebno izvinjavati. Ja sam rekao i mislim onako kako što sam rekao, dakle Kluba srpskih poslanika iz RS, nas ima 11, prema tome ja se nisam zabunio i na kraju krajeva ja sam ovlašten, ovo što sam ovjde doslovice prezentirao da pročitam i tako sam se izjasnio. To je moje apsolutno pravo, a gospodine Lagumdžija predpsotavljam da je vama poznato da iz RS u Predstavničkom vijeću dolazi 14 poslanika, od tih 14 poslanika su i 3 poslanika što mi apsolutno ne osporavamo istina druge nacionalnosti i dolaze iz drugih naroda. Prema tome, ja sam samo napomenuo, oni ljudi koji stoije iza ovakvog obajveštenja. Mislim da se ne radi tu ni o kakavom lapsusu. Hvala.
Gospodin Spahić replika.
Dame i gospodo, gospodine predsjedavajući, gosti, Želio bih da kažem da sam mislio da smo prošli put razjasnili pojmove o radu u Zstupničkom domu Parlamenta BiH i da sam samtrao da ukoliko to olazi u magnetogram to predstavlja osnovu za ozbiljan rad poslanika koji su dobili povjerenje od građana BiH na različitim izbornim jedinicama. Koliko vidim nastup koji smo sada čuli od gospodina Deretića, pogotovo ova replika poništava faktički naš prošli rad, mislim da je to druga sjednica, prva je bila sa nastavkom, dakle druga sjednica i vraća nas na početak. Ja ne poznajem da u ovom parlamentu u Zasutpničkom domu posotji klub srpskih poslanika iz RS, to ne posotji. Takav klub nije konstituisan i ne može se ni iz ćega izvući ni izvesti, ako posotji takav klub, onda bi vi konstituirali u stvari jedan novi princip djelovanja zastupničkog doma i negirali bi duh i tekst Ustava BiH na koji se pozivate. Pošto to ne postoji ne može se sa nepostojećim kategorijama i u ime njih obraćati javnosti koja je politička javnost, jednako verzirana u političke odnose gornjega i donjega doma, u tradiciji konstitucije jednog ovakvog parlamenta kao što je ovaj. Ja bih ulazio u sadržaj odluke i pitanja koje ste postavili principijelo je iz koje pozicije ko govori na ovom Parlamentu, ja nebih htio da ponavljam svoju diskusiju sa prošlog zasjedanja, volio bih da smo danas imali mjesec dana poslije svega jedan ozbiljan i stabilan prijedlog poslovnika i da su radna tijela kako smo gospodin Lagumdžija i ja predlagali konstituiraju i da donesu na neki način okvire našeg rada. Inače ovako ćemo se potpuno izgubiti i govorit ćemo ostvarima koje jednostavno nisu moguće kao predmet rasprave. Kad nije moguća pozicija nije moguće ni djelovanje unutar takve pozicije na ovom parlamentu.
Hvala. Gospodin Špirić.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, Ja imam, naravno, jedno duboko razočarenje načinom pripreme rada i toka vođenja Predstavničkog vijeća Parlamentarne skupštine BiH, ja mislim da ukoliko je ovdje još nešto ostalo od narodnih poslanika da ćemo duboko razmisliti da pokrenemo inicijativu odgovornosti predsjedavajućeg ili tima predsjedavajućeg koji još nije konstituisan do kraja, za sve ovo što nam se dešava na očigled javnosti BiH. Ja hoću da kažem da iz razloga što pojedinci imaju ili jak stranački dril, a oni koji vuku konce 7 su daleko izvan ovoga Parlamenta da pojedinci neki imaju jaki dril predstavnika međunarodne zajednice i ja mislim da umjesto da smo potrošili ovo vrijeme da se dogovorimo oko dnevnog reda neki su iskoristili šansu da nas još dalje razdovje, da nas posvađaju i da smo blizu da ne usvojimo dnevni red, ukoliko ne prihvatimo tako snažno pruženu pomirljivu ruku zamjeniak Visokog predstavnika. Ja se duboko ne slažem sa ovakvim načinom rada ovog parlamenta, ja sam došao da ozbiljno radim u ovom Parlamentu. Današnje zasjedanje za poslanika Nikolu Špirića je završeno, govorim pred građanima BiH, kada se gospodo vi koji dogovarate dnevni red uozbiljite, otmete se utiscima koji su izvan nas koji odlućujemo ovdje ja sam spreman da dođem na svako narodno zasjedanje Predstanvičkog vijeća Parlamentarne skupštine BiH. Hvala vam lijepo, za mene je ovo zasjedanje završeno.
Hvala lijepo. Gospodin Tokić.
Predsjedavajući, dame i gospodo poslanici i zastupnici, Ja bih takođe apelovao da naše naredne sjednice se organizuju na daleko kvalitetniji način. Mislim da je malo kome šta jasno šta se radilo u toku ove jednodnevne pauze. Kao što vrlo često, prečesto se dešava našem predsjedavajućem da nezna ni šta sad radi, ili utvrđujemo dnevni red ili raspravljamo o tačkama dnevnog reda ili pnovo iskazujemo svu manifestaciju navodne sprske, hrvatske, bišnjačke ili ne znam ni ja kakve pripadnosti ili pak stranačke pripadnosit. Postoji objektivni problem što mi današnju pauzu nismo iskoristili čak ni za konstituisanje radnih tijela. Postoji objektivni problem, a to je problem koji ide direktno u prilog odgovornosti dvotrečinsko organizovano vodstvo našeg doma, što mi kao predstavnici, predsjednici klubova stranaka danas uopšte nismo sjeli da pokušamo dogovoriti kako da organizujemo današnji rad sjednice. I postoji katastrofalno loš početak skupštine. Gospodin je potpuno u pravu sa aspekta glasanja. To je bila smjeurjia od glasanja, nelegitimno glasanje, ne probrojano, nedovoljno, ali poslušajte molim vas slijedeće. Avdo, mogu ja…
Molim vas bez prekida. AVDO
: [[sa mjesta]] Tu se nije donosila nikakva pravna odluka već se samo…
Čovjek koji je 10-15 godina sjedio u jednopartijskom parlamentu, pa još 10 u ovom višepartijskom, bar bi trebao naučiti elementarnu predpostavku da ako hoće da govori javi se za riječ i govori. Ja sam upravo htio reći slijedeće. Mi nismo uopšte trebali raspravljati o tome da li sudija ustavnog suda treba položiti zakletvu ili ne. Dozvolite malu lekciju. Skupština je trebala poćeti tako, gospodine Genjac, da se kaže: dame i gospodo predsjedavajući, prije prelaska utvrđivanja dnevnog reda imamo jednu svećanu mogućnost, obavezu i čast da pred nama zakletvu položi član Ustavnog suda itd. 8 Ja bih vas molio, vas iz CD koalicije da malo preuzmete odgovornost najveće stranke u organizaciji ovog parlamenta, ovdje se danas kroz jednodnevnu pauzu rušilo ono što najčešće spominjete vi gospodine Slijadžiću, Bosna i Hercegovina. Ovdje, ovo je kompromitacija BiH kao parlamentarne države i kompromitacija sviju nas koji sjedimo ovdje. Ja sam spreman učestvovati dalje u radu, za razliku od nerovoznog poslanika koji je maloprije izašao, ali bih zaista vas dvojicu molio da odmah sad pokušate dobiti trećeg, jer nije legitimnost ovog vođstva da samo vas dvojica sjedite, a da po tom pokušate sebi, pa nam objasniti šta radimo, je li utvrđujemo dnevni re, pa Bože moj, ima demokratska procedura koja može izvesti sve. Zahvaljujem na vašoj pažnji.
Hvala lijepo.Replika gospodin Banjac.
Prije svega, dame i gospodo ja vas pozdravljam, Stvarno se neprijatno osjećam. Neprijatno se osjećam zbog sve ove mučnine koja vlada danas ovdje, bez potrebno, a da uvaženom gospodinu Šumaheru kažem da ima puno problema o kojima ću ja govoriti u diskusiji, samo želim replicirati gospodinu koji kaže da se ne zna šta se događa, stvarno se ne zna šta se događa. Mi smo 5.1. u skladu sa Poslovnikom dogovarali dnevni red. Taj dnevni red ste dobili. Koliko ja znam gospodin nije izrazio nikakvo negodovanje već je jednostavno želio da se dopuni,što je procedura koju moramo uvažavti da se dopuni izmjeni od strane psolanika. Međutim ja sam 12.1. dopbio od gospodina Šumahera pismo u kome se kaže citiram :” oba doma su izabrali članove radnih tijela, međutim predsjedavaći radnih tijela još uvijek nisu izabrani” – tačno. “Zbog toga bih vas želio zamoliti da ovom prilikom vi u svojstvu predsjedavajućih sazovete sastanke radnih tijela koja su nadležna za pitanja koja se nalaze na dnevnom predu predstojeće sjednice. U skladu sa standarnom parlamentarnom praksom potrebno je da nadležna radna tijela pripreme izvještaje o svakoj tački dnevnog reda za onaj dom na koji seta tijel odnose.” Gospodo ja sam u dva navrata dolazio ovdje i juče, ako hoće ovi iz adminsitracije da potvrde, sjedio i čekao imao sam priliku da sa uvaženom gospođom Anom razgovaram, međutim nije bilo čovjeka koji je ranije razgovarao, nismo mogli da pronađemo gospodina Genjca, jutros sam došao ranije da bih to uradio, ništa nisam mogao uraditi. Nema problem vi glasajte i ako treba da me istjerate odavde nema nikakvih problema, nećete me puno oštetiti. Ja samo tvrdim da je ovo ovako kako govorim. Dalje u skladu sa tim, uvažavajući i to uveliko uvažavajući ono što je napisao gospodin Šumaher ja znam da ne može ovaj dnevni red da izgleda tako, ali ja nisam imamo mogućnost da to promjenim. Ja imam mogućnost da reagujem kad dođe dnevni red ovdje gospodine Tokiću i ja ću reagovati onda na dnevni red. Ovo nije pravdanje ovo je jednostavno činjenično stanje, ako neko može da ga ospori ja bih volio da ga ospori.
Hvala. Ja koliko vidim nema prijavljenih. Budući da nekima nisu neke stvari jasno samo da pojasnim. Izuzetno je teško ovdje raditi i sasvim je razumljiv takav utisak ukoliko ovdje imamo predstavniek stranaka koji hoće da pokažu da ovo ne može raditi i ukoliko imamo predstavnike stranaka koji hoće da pokažu da je Koalcijia CD po njima neodgovorna ili hoće bnešto treće da pokažu. Naravno sve je to teško povezati, ali u 9 BiH trenutno snage koje su dobile povjerenje birača su takve kakve jesu. U ovom parlamentu su poslanici izabrani i mi moramo taj proces voditi i uz puno strpljenja i razumijevanja moramo uraditi ono što se od nas očekuje. Naravno bio bih daleko sretniji da je ovo sve daleko lješe i da je efikasnije, ali je realnost da je to tako. Mi smo dnevni red utvrdili prije 12 dana, pozive poslali na vrijeme. Nikada kao ovaj put nismo sjednicu pripremali temeljitije, potrebne materijale poslali, zakoni su već odavno poslani oni koji su na današnjem dnevnom redu i naravno tu nema ništa sporono. Ali ima sporno što smo dan uoči zasjedanja ultimativan zahtjev da se dnevni red promjeni, da prije svih pitanja koja će se rješavati na dnevnom redu, da se riješi pitanje gdje se zasjedati Predstanvički dom. To gdje će zasjedati Predstanvički dom riješeno je i u Luksemburgu i u Bonu i u Madridu i na Predsjedništvu i td. Ali imamo zahtjev da se to ponovono rješava. To je zahtjev koji ja razumijem kao zahtjev djela poslanika, ali isto tako razumijem da dio poslanika to nikako ne može prihvatiti, apsolutno ne može prihvatiti da se raspravlja o nećemu što je poodavno riješeno i usvojeno, uostalom što je usaglašeno. I tu su nastali problemi. Dakle nalazimo se oko utvrđivanja dnevnog reda, raspravljamo o utvrđivanju dnevnog reda. Budući da je uslov bio da se prije bilo koje tačke raspravlja o tome gdje će zasjedati Predstavnički dom, pokušavamo naći kompromis da dovoljno jasno razjasnimo stvari, gdje zasjeda Predstavnički dom da smetnje oko zasjedanja ukoliko postoje da se otklone, ali da ona pitanja koja su potrebna da se riješe. Meni je naravno cilj da se ovdje uraid posao koliko je god to moguće i zato ću pretrpiti mnogo prizemnije i neutemeljenije uvrede nego što su izrećene. Nekima je cilj da održe politički govori i da pokažu ili na račun svoje stranke koji politički poen dobiji u ovoj prilici i to razumijem. Meni je zaista cilj da uradimo neko posao i biću strpljiv i insistiraću da se posao uradi. Ponovo istićem utvrđujemo dnevni red. Buduži da su došli nakon usaglašavanja dnevnog reda došli su zahtjevi oko promjena. Budući da se je pozvalo na jedno pismo zamejnika visokog predstavnika gospodina Šumahera gdje on smatra da treba prethodno da radna tijela trebaju da razmotre svaki zakon pa da se on onda stavi na dnevni red, to je legitimni zahtjev jedne grupe poslanika koji ja razumijem. Legitimno je naravno i nastojanje da se ispolji fleksibilnost i da se što je moguće više uradi. Pokušavamo to riješiti. Jer ovdje u ovom parlamentu je 42 poslanika iz 14 stranaka , 14 legitimnih interesa zastupaju, poslanici zastupajući interese svojih stranaka. Ja vas molim za strpljenje i molim vas da stvari nazivamo imenima pravim. Što se tiće procedure polaganja zakletve, apelovao sam insistirao i molio da to bude predtačka, svečana tačka, da se položi zakletva. Nisam dobio pristanak većine poslanika iz RS. Bez njihovog pristanka to se ne može uraditi, ja ne mogu ignorisati stav poslanika kako je to Poslovnik propisao. Durga je stvar što nigdje nije propisano da sudija Ustavnog suda mora dati izjavu pred Predstavničkim domom. dosadašnej sudije su samo potpisale izjavu i naravno uvažavjaući primjedbe ustavni sud će konačno svoju riječ dati o tom pitanju. Ali mislim da bi nam svima ovdje koji zastupamo i građane i narode prevashodni interes trebao biti da Ustavni sud bude kompletiran i da svi narodi i svi građani budu zastupljeni u Ustavnom sudu. To je bio moj motiv zbog koga smo uostalom i zakazali danas sjednicu, jer termin od nove godine do današnjeg dana nije se mogao usaglasiti za zakazivanje sjednice zbog poznatih razloga praznika, vjerskih blagdana itd. I dalje spreman na strpljenje, spreman na dogovore, razgovaramo o dnevnom redu i zamolio bih gospodina Šumahera, pošto se on ranije javio od ovih poslanika koji su u međuvremenu, pošto je najavio da će iznijeti jedan prijedlgo da uzme riječ.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedavajući što ste mi dali riječ, uvaženi zastupnici, dame i gospodo. Moram reći da zaista sam sa velikim oklijevanjem odlučio da uzmem riječ u ovom domu. Međutim mislim da ono što mi ovdje doživljavamo i vidimo predstavlja povratak u najtamija vremena u najmračnija vremena parlamentarne paralize. Ovo je važan momenat za Parlament i za svakog pojedinačnog zastupnika u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. I dozvolite mi molim vas, da se usudim i podsjetim vas na ličnu odgovornost svakog od vas. Kao što je to jedan zastupnik s pravom napomenuo ovdje ste izabrani na pojedinačnim osnovama, a ne kao članovi klubova. Ljudi, gledatelji televizije danas žele vidjeti da li vam je stalo do tih ljudi, da li vam je stalo do vašeg izbornog tijela do onih vitalnih pitanja za ovu zemlju ili ćete se jednostavno izgubiti kao što smo to i ranije vidjeli u jednom razgovoru partijskom raspravljajnju. Već smo izgubili dosta vremena i zaista mi nije teško složiti se sa zamjenikom predsjedavajućeg da možda tačke koje su na dnevnom redu nisu pripremljene na način na koji su trebale biti, ali moram napomenuti gospodina Banjca da to nikada nije bio slućaj u prošlosti. i nakon izbora svi smo očekivali da ćemo po prvi put imati priliku da nastavimo sa normalnim parlamentarnim radom. Molim Vas dame i gospodo da se sjetite Madrida, dakle, Konferencije na kojoj su bili prisutni sve vaše političke vođe. Skoro cijeli svijet je tada na vas apelovao da lično prihvatite svoju odgovornost, odgovornost koju vam je dalo vaše izborno tijelo. Mi ne želimo da budemo protektorat i zaista nemam ni najmanjeg interesa da se miješam u vaše poslove, ali kako bi smo danas donijeli barem neke odluke, ja bih želio da predložim slijedeći kompromis. Prva tačka dnevnog reda treba biti potvrda odluke Predsjedništva, kako bi se potvrdila dva kopredsjedavajuća Vijeća ministara. Dakle, ovo nije pravno pitanje koje zahtijeva pripreme od strane radnih komisija, sve formalnosti koje se tiču ove odluke su ispunjeni. Tri predsjednika su jednoglasno predložila svoje kandidate, sada je na vama red da donese odluku, a svijet očekuje da ova zemlja tri mjeseca nakon izbora ima Vladu. Dakle, molim vas prva stvar o kojoj trebate donijeti odluku danas bi trebala biti podrška onoj preporuci koju je dalo Predsjedništvo. Kao durga stvar na dnevnom redu, ja bih želio da pomenem nedavne debate koje su ranije pomenuli zastupnici iz RS, a ti razgovori odnosno debate se tiče sjedišta. Ja bih sasvim jasno želio da kažem da je stalno sjedište svih zajedničkih institucija ova zgrada na Marin dvoru. I dame i gospodo, ako mi dozvolite da vas podsjetim ovo nije nešto što je odlučila međunarodna zajednica, nego je to odluka koju je donijelo Predsjedništvo na svojoj prvoj sjendici. Tako kako bi se nastavili sa ovim vitalnim pitanjima koji su pred nama, nema ptorebe da ovaj dosije ponovo otvramo. Međutim, ja se potpuno slažem sa svim zastupnicima u ovom Domu, to je da je došlo krajnje vrijeme da adekvatni radni uslovi, koji moram reći nisu ispunjeni ni u Lukavici, budu ispunjeni u ovoj zgradi. Dakle, kao drugu tačku za dnevnir ed predložio bih da Parlament donese odluku da će odgovorna radna tijela, odnosno komisije oba doma, dakle, da će se ta radna odgovarjauća radna tijela postarati da odgovarajući radni uslovi budu kreirani u ovoj zgradi na Marijin dvoru bez ikakvog daljnjeg odlaganja, a kao treću tačku na dnevnom redu, mislim da bi se trebali dogovoriti oko datuma održavanja slijedeće sjednice, dogovoriti se odnosno odlučiti o dnevnom redu za ovu sjednicu i ja bih bio više nego sretan ako bi se mogli ispuniti oni zahtjevi koje sam pomenuo u svom pismu upućenom predsjedavajućem i gospodinu zamjeniku predsjedavajućeg, a to je da odgovarajuće komisije održe svoje 11 sastanke prije održavanja same sjednice, kako bi istu mogli pripremiti. Pozivam vas da ne napustite ovu sjednicu danas bez donošenja odluke o jednoj tački dnevnog reda oko koje nema nikakve sumnje. Predsjedništvo je predložilo kandidate za kopredsjedavajućeg, Kolegij je tu tačku prihvatio kao tačku za dnevni red i nema potrebe za bilo kakvom daljnjom diskusijom parlament sada treba samo o tome glasati. I molim vas da se držite svojih odgovornosti, jer su one na kraju te radi koje ste i izabrani u ovaj dom. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Šumaheru. Replika gospodin Banjac, pa onda gospodin Divković.
Ja sampočašćen što mogud a govorim poslije gospodina Šumahera i da ga obavijestim o nekoliko važnih stvari sa kojima on nije očito upoznat. 5.01. u ovoj zgradi došao sam da se dogovorimo oko organizacije rada ovog Parlamenta, jer sam vidio da nema ni minimalnih uslova da se ovdje radi. Na tom dogovoru je bio gospodin Genjac, gospodin Mikić, ja, radnici ovdje, gospodin Hadžović Vedran, Emira Češljar i Rajka Stanišić. Dogovorili smo se i predložio sam da se riješi pitanje organizacije Sekretarijata kako bi se moglo na virjeme raditi, jer su materijale o kojima se ovdje danas priča ljudi dobili prije dva dana. Dalje sam predložio da se napravi sistematizacija radnih mjesta u Skupštini kako bi se moglo imati adekvatna administrativna pomoć u radu ovog tijela. Slijedeće što sam predložio, to je da se radi na stalnom poslovniku i slijedeće da se izvrši projekcija Budžeta za rad ovog Parlamenta, jer će biti kasno kad Savjet ministara unaprijed nama pošalje da oni više znaju šta nama treba nego mi sami. Dogovoreno je da se odmah kod toga ide u realizaciju i da vam kažem mi smo poslali gospođu jednu da radi ovdje koja me je poslije nekoliko dana obavijestila da dolazi da joj niko ne daje nikakav posao. Kad sam došao uvaženi gospodine Šumaheru i pitao gdje treba da uđem, svagdje je bilo zaključano, a onda su mi otvorili jednu hladnu prostoriju u kojoj nije bilo ni stolica ni bilo čega, mislimo sam da to snalazimo se, i eto tako je kako je. Nisam se ljutio nato, ali sam zamolio da ubuduće znam kad dolazim gdje treba da dođem i da mogu adekvatno da radim. Jučer sam došao uvaženi gospodine, našao zaključana vrata, nikoga unutra, a kad sam otvorio sobu koja je meni dodijeljena u njoj nije bilo ni jedne stolice. Da li je to sve slučajnost, uvaženi gospodine? Mislim da se mora povesti računa oko rada ovog Parlamenta i mislim da u skladu sa preporukama Visokog predstavnika treba da se nešto uradi. Molim vas, vi znate da smo na prvoj sjednici dolaskom da je bila zabuna gdje su čekali poslanici iz RS, pa da je onta otišlo u prostoriju gdje nema ni stolica ni stolova, pa da smo na krjau i to riješili i smatrali to jednom slučajno prolaznom situacijom. Da li je sve slučajnost? Ja bih volio da jeste. Bio bih srećan da me neko uvjeri da je to sve slučajnost. I obziromd a ovdje uvaženi gospodine nisu stvorene slijedeće pretpostavke pravne, a vi ste obećali u dopisu gospidina Šumahera, piše, pardon Vestendorpa piše, da treba da se stvore pravne pretpostavke da se ovdje može raditi, da treba da se stvore organizacione pretpostavke o kojima sam ja malo čas govorio i želio da učestvujem da se one stvore, zatim da treba da se stvore tehničke pretpostavke i želio 12 sam i učestvovao da se one stvore i da stvore, treba na kraju stvore bezbjedonosne pretpostavke da bi se moglo raditi. Uvaženi gospodine, ništa do sada nije urađeno, ni jedna od ovih pretpostavki do kraja nije ispunjena, neka u manjoj, neka u još manjoj mjeri. Dakle, ništa nije slučajno. Kad je u ptianju predložena tačka dnevnog reda, nije mi jasno zašto se dosadašnji Savjet ministara tako lako opredjeljuje da tako lako ode dosadašnji Savjet ministara, dakle tako lako odu dosadašnji kopredsjedavajući, da nemaju šansu da ovdje podnesu izvještaj o svome radu i izvještaj koji će prije toga nadležna komisija razmotriti dati mišljenje na taj izvještaj o radu, pa tek onda da formiramo nove. Zar je to stvarno tako hoće, ako nije bilo to prije mjesec dana, a nije mojom greškom, ili ne znam gospodina Genjca, ili ne znam čijom. Zar ne možemo sačekati još sedam dana pa da ti ljudi podnesu izvještaj pred ovim visokim Domom? Da čujemo šta oni kažu, šta su i kako radili i da izaberemo druge uvažavajuće prijedloge nadležnih, a to znači članova našeg Predsjedništva. Ja smatram da treba tim putem ići, da treba tim putem uvažavati ovaj visoki dom, jer jedino tako možemo postići nešto kvalitetno. Ako ćemo mi žuriti da s enešto, ja mogu sad aotvoreno vas da pitam. Zbog čega ste vi koji kažete da smo mi pojedinačno poslanici sazivali jednu poslaničku grupu, a nite ostali? Ako mi možete na to odgovoriti, odogvorite mi ja sad najboljom namjerom pitam zašto se vi ne pridržavate onog što ste maločas rekli. Dalje, nema namjeru da opstruišem rad ovoga visokog doma, ali isto tako poslanici 11 Srba jednoglasno traži da se, dok se ne stvore pretpostavke održavaju sjednice u onom omjeru kako je to bilo ranije, a to je dva na prema jedan. Onoga dana kad se stvore pretpostavke, a rpije svega da ja nisam opstruisao nego sam pomagao da se one stvore, pokazao sam djelom, dakle, djelom sam htio da pokažem da treba da se nešto uradi i mislim da sam naišao na razumijevanje na gospodina Genjca i gospodina Mikića i da je sramota što je rekao gospodin Tokić da još uvijek nemamo trećeg. Zašto je to sve tako? Da li to treba da se okrive ljudi koji ovdje sjede? Pa najlakše je to gospodo, okrivite nas. Ali nemojte gospodo da se ovdje mi između sebe gložimo umjesto da raspravljamo o važnim stvarima. Ja sam mislio danas da predložim nešto drugo da se danas konstituiše napokon Skupština, a da odmah danas zakažemo sljedeću radnu sjendicu u najkraćem mogućem roku, pripremimo se za tu sjednicu i održimo tu sjednicu. Kako da mi sada preko reda, za mene Skupština, uvaženi gospodine nije konstituisana. Zašto? Nema jednog zamjenika predsjednika, ni jedno radno tijelo nije konstituisano, a četiri za međunarodne odnose nisu ni dobile svoje članstvo. I mi ćemo ići sada na prvu tačku neku koja može da sačeka da se kvalitetno pripremi, da ovi koji odlaze dostojanstveno odu, a oni koji dolaze dostojanstveno dođu. Ja gospodine mogu čestvovati u ovom radu, ako će se poštovati onoš to je napisao Visoki predstavnik i ja to želim poštovati. Ako će se poštovati ono što ste vi napisali i ja to želim poštovati. Molim vas omogućite mi da to ispoštujem. Hvala.
Hvala. Gospodin Divković.
Cijenjeno predsjendištvo, dame i gospodo, 13 Ja sam shvatajući da raspravljamo o dnevnom redu htio u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata da predložim dopunu ovog dnevnog reda, a da li će se ta tačka staviti na dnevnir ed i razmatrati danas ili u nastavku ovog zasjedanja koje će se desiti u narednom periodu, nama je manjem bitno, ali je bitno da upozorim da je Klub zastupnika Socijaldemokrata podnio Prijedlog zakona u Vijeću ministara, uputio ga u parlamentarnu proceduru pred prošlo zasjedanje ovog Doma, da taj prijedlog zakona ukupnu organizaciju Vijeća ministara tretira u organizacionom smislu na nešto drugačiji način i da bi bilo sasvim logično da se ta tačka razmatra prije 5. Tačke dnevnog reda. Toliko i hvala.
Hvala. Ima li još neko da se javlja za riječ oko dnevnog reda? Gospodin Lagumdžija.
Dame i gospodo, cijenjene kolege poslanici i zastupnici, Koristeći svoje pravo iz Poslovnika član 6. stav 4. koji se tiče dnevnog reda, pošto je otvorena rasprava u utvrđivanju dnevnog reda, tražim da se u dnevni red zasjedanje ovo koje će biti danas ili ovo koji će biti neki drugi dan ili neko drugo koje će doći poslije ovog oko kojeg se usaglasimo se kandiduje slijedeća tačka dnevnog reda. Naime, mi smo u proceduri koja je Poslovnikom predviđena dostavili Prijedlog zakona o osnivanju zajedničkih policijskih snaga za suzbijanje teririzma međuentitetskog kriminala i neovlaštene trgovien drogom. Također skrećem pažnju da je Prijedlog ovog zakona baziran na članu 8. stavu 2. našega poslovnika. Ustvari, pravni i svaki drugi osnov o njemu ću nešto kasnije reći, ali stvarni osnov je ono što je gospodin Šumaher govorio kad nas je pozvao i podsjetio na našu ličnu odgovornost. Želja mi je da se dogodi ono što je gospodin dopredsjedavajući, zamjenik predsjednika tražio da ovi dostojanstveno odu, a da novi dostojanstveno dođu, želja mi je to. Nažalost, ja mislim niti ovi dostojanstveno će da odu, niti će novi dostojanstveno doći, ali to će virjeme pokazati. U svakom slučaju, ja vas molim, dakle polazeći od lične odgovornosti za stanje u zemlji, kako je već neko rekao da se u proceduru stavi i po hitnom postupku usvoji ovaj zakon kojim se definiše konstituisanje zajedničkih policijskih snaga, koje će zaustaviti ovo što se sada dešava širom BiH u oba entiteta gdje se ubijaju ljudi bez povoda ili iz najobičnije gramzivosti i za sitne pare i čuvaju ih još sitni kriminalci u tuđoj teritoriji da se zaustavi ubijanje taksista, krađa auta, šverc drogom, uvođenjem prostitucije na mala vrata ili velika u ovu zemlju i jednostavno da nam se ne događaju stvari koje su vjerovatno sve očitije po kojima u ovoj zemlji postoje ljudi koji su u stanju da u situaciju u koju smo ih mi svi zajedno doveli ubiju svoje dijete jedno pa drugo, pa svoju porodicu pa sebe. Drugim riječima ja vas molim da mi se ne pozivate ni na kakve poslovnike, ustavne ovakve ili onakve osnove. Ukoliko hoćete da uđemo u tu ravan, možemo i o toj ravni razgovarati. Za ovo što ja tvrdim, postoji pravna osnova, postoji materijal urađen od vodećih eksperata koje je SDP mogao da okupi, a ono što je najvažnije postoji potreba, potreba da se stane u kraj kriminalu najbrutalnijem koji se dešava dok mi ovo radimo. Donijeli mi odluku, nedonijeli, život neće stat, zato što smo mi to odlučili. Život će ići svojim tokom. Ja vas još jednom molim da kad god se počne po dnevnom redu raditi da ovaj zakon se nađe na dnevnom redu. Ja vas također pozivam i tražim od vas gospodine 14 predsjedavajući da ne bi sada ušli u neki teren koji stvara dodatne zablude i zabune, ja od vas tražim da se o ovom mom prijeldogu, dakle u skladu sa članova 6. stav 4. Poslovnika izvrši glasanje i to u skladu sa članom 7. tačka 3. Za vašu informaciju tačka 7. tačka 3. govori da kod glasanja prozovete sve jednog čovjeka po imenu i prezimenu i da digne ruku. Da vidim ko je ovdje, ko je zato da se počnemo ko ljudi gledati u oči i počet zaustavljati kriminal? Svaki dan odgađanja ove tačke dnevnog reda, znači nečiju glavu manje uovoj zemlji, znači neku pljačku više i da ne pobrajam šta sve ne. Ja vas zato molim da ponukan obrazloženjem gospodina Šumahera i podsjećam na ličnu odgovornost da ne proširimo najmračnije vrijeme parlamentarizma kako nas je častio na najmračnije vrijeme čitave zemlje, kad je već mrak ovdje ne mora biti u zemlji. I na kraju gospodine Genjac, kao predsjedavajući, ja vas molim da se u dnevni red uvrsti tačka dnevnog reda koja, koju smo zaključili prošli put, Zapisnik sa 2. sjendice tačka 2. kad usvojimo Zapisnik on će postati pravosnažan, ali realnost je takva da nam se u skladu sa ovim uvrsti tačka dnevnog reda po kojem će nam Vijeće ministara uokviru svog izvještaja o radu dati i prijedlog operativnog realiziranja madridskih dokumenata. Posjećam vas još jednom da ne bi zabune bilo da insistiram da se glasanje obavi u skladu sa poslovničkim elementima na koje sam vam skrenuo pažnju. Posjećam također, ja još jednom pozivam Vijeće ministara da za iduću sjednicu pripremi prijedlog zakona o carinama, Formiranju zajedničke carinske službe koaj će stati na granice kao carina, jer to sam na prošloj sjednici tražio, ja vas molim da to uradite za iduću sjednicu, a obavještavam Parlament da odmah sad, pokrećem proceduru da se uvrsti tačka dnevnog reda za prvi naredni parlament, ukoliko Vijeće ministara ne dođe s tim zakonom, doći ćemo mi s tim zakonom. Doći ćemo mi s tim zakonom, jer svaki dan nepostojanja takvog zakona i takve službe, znači, negdje otprilike oko 3 miliona dolara po optimističkim procjenama. Po pesimističkim to je mnogo više. To znači, da ne kažem šta sve ne. Molim. takođe. gospodine predsjedavajući, da se Vijeće ministara izjasni da li je u stanju za iduću sjednicu Parlamenta pripremili ovaj zakon - ukoliko nije da naši odgovarajući savjeti i ekspertni timovi to dostave za iduću sjednicu kako bi se to moglo uvrstiti u dnevni red. Ja vam se zahvaljujem kolega Genjac. Podsjećam još jednom, molim poslaničko izjašnjavanje o svemu. Hvala.
Ja koliko vidim, prijavljenih diskutanata oko dnevnog reda među poslanicima više nema. Nalazimo se pred jednom dosta teškom obavezom i delikatnom, da pokušamo ove prijedloge koji su iznijeti - na neki način sistematizirati - sažeti. Obzirom da prijedlog ambasadora Šumahera sadrži u sebi mogućnost konmpromisa i sadrži u sebi nekoliko ranijih prijedloga, jer predlaže da se riješe ova tri pitanja, a za narednu sjednicu da se utvrdi dnevni red, mislim da se pristupi utvrđivanju dnevnog reda za narednu sjednicu, mislim da on u sebi sadrži, sažima nekoliko prijedloga i ja ću prvo taj prijedlog staviti na glasanje, s tim što to znači sljedeće: Naravno, sugestija oko načina, dozvoljava - ali ja pokušavam naći najpraktičnije rješenje. Dakle, taj prijedlog bi značio da prva tačka dnevnog reda bude - potvrđivanje imenovanja dopredsjedavajućih, potpredsjedavajućih Vijeća ministara. Druga tačka bi bila 15 - donošenje Odluke da se nadležne radne komisije zaduže da pripreme uslove za funkcionisanej i rad Predstavničkog doma. Dakle, da kreiraju uslove potrebne za rad Predstavničkog doma i Treća tačka - Utvrđivanje datuma i dnevnog reda naredne sjendice. Kod utvrđivanja datuma, a onda i dnevnog reda naredne sjednice, ona bi sve iznesene prijedloge o dnevnom redu stavio na glasanje. Dakle, to je prijedlog ambasadora Šumahera koji, zbog toga što sadrži u sebi nekoliko prijedloga, sažima i zato sam ga iznio. Javlja se gospodin Dokić.
Cijenjeno predsjedništvo, kolege poslanici, Moram odmah na početku da kažem da, uz svo uvažavanje zamjenika Visokog predstavnika, za jednu Skupštinu nije primjereno da on nama definiše dnevni red. I, zbog toga zaista ne mogu da prihvatim prijedlog da se prvo polazi od toga. Mi imamo predložen dnevni red i možemo da razgovaramo o ovim tačkama da vidimo šta je to što danas možemo da usvojimo i apsolviramo, a šta je to što moramo ostaviti za sljedeći put. Prijedlog o raspravi sjedišta Skupštine, odnosno prijedlog tačke dnevnog reda je proistekao i proističe iz zapisnika o radu prošle Skupštine, kada je bilo riječi o tome. I, navodno, neke stvari nisu ispoštovane ili nisu uvažene. Dakle, u skladu s tim se došlo do inicijative da Skupština donese odluku o sjedištu Skupštine, o uslovima rada i o pravim okvirima rada u tom sjedištu. To je ono što i Klub poslanika Sloge traži da uđe u okviru prve tačke dnevnog reda ili u okviru razmatranja zapisnika i sugeriše - dakle, mi uvažavamo i odluke nekih konferencija međunarodnih i prijašnjih i sadašnjih i uvažavamo odluke i članova Predsjedništva, ali vas podsjećam da po Poslovniku Skupština odlučuje o svom sjedištu. I, zbog toga mi sugerišemo da se za naredno zasjedanje zaduže komisije oba vijeća - dakle i ovog i Vijeća naroda, u kooridanciji sa Koordinacionim tijelom Skupštine, da pripreme Prijedlog odluke, da pripreme i zakonske okvire te Odluke, uz molbu i kancelarije Visokog predstavnika da ona obećanja koja su davali, a koja su meni neki ministri Ministarskog savjeta rekli da je postojalo u dogovorima, da su postojali i psimeni, stave na raspolaganej i da sve to bude jedna osnova na kojoj bi već početkom sljedeće sedmice bila pripremljena jedna takva odluka koju ćemo razmatrati na sljedećoj Skupštini. Ja vas molim da toliko imate razumijevanja i da, prije svega na taj način, damo sami sebi značaj koji imamo i koji trebamo sačuvati. Drugo, mi smo dobili jedno pismo iz Kancelarije Visokgo predstavnika u kome je sugerisano da sada ne raspravljamo o nekim zakonima zbog toga što odgovarajuće skupštinske komisije nisu konstituisane i nije prošlo svu potrebnu proceduru. U tom smislu, ja ne mogu da prihvatim inicijative za nove zakone, pogotovo da se oni uvrštavaju u dnevni red, dok se ove komisije ne konstituišu i dok ne stvorimo uslove da svaki zakon prođe kroz normalnu zakonsku proceduru. Mislim da nije ni potrebno da mi danas definišemo dnevni red za narednu Skupštinu. To nije ni uobičajeno. Očigledno da će nama ovih tačaka dnevnog reda, predviđenih za danas, ostati dosta. Imaćemo i, ako izglasamo nove kopredsjedavajuće 16 ministarskog savjeta, Ministarski savjet - da raspravljamo - a, vjerovatno, pošto za danas nisu pripremljeni izvještaji, tražićemo tada da dobijemo izvještaje i novi program. Dakle, sve su to elementi koje ćemo morati raspravljati na sljedećoj Skupštini i moramo da prihvatimo jednu praksu da se dnevni red za Skupštinu priprema za dvije sjednice. Zato bi i moj prijedlog bio da se prvo raspravlja, da Skupština odluči, da njene komisiej naprave prijedlog do sljedeće Skupštine, da se poslije toga traži da se predsjedništvo Skupštine kompletira.Zaista je neprimjereno da nemamo i trećeg, odnosno drugog kopredsjedavajućeg i predlažemo da se glasa o kopredsjedavajućim Ministarskog savjeta i da time današnja skupština bude završena. Hvala vam.
Gospodin Lozančić.
Gospodine predsjedavajući, gospodo zastupnici, Insistiram na dnevnom redu je zaista danas nakon toliko vremena tek pokušavamo doći do dnevnog reda i prioritet je, koliko sam ja čuo, točka 5. - je li naša potvrda predsjedavajućeg, dopredsjedavajuće Vijeća ministara. Ta bi točka bila pod 1. Ali, ona nije samo formalne prirode, kako je ovdje rečeno, ona nije samo, uz sva naša uvažavanja prijedloga članova Predsjedništva, naša potvrda, jer mi smo dobili i tražili smo ili na prvoj ili na drugoj sjednici - to ima u Zapisniku - Izvješće o radu Vijeća ministara za razdoblje otkako su imenovani pa do isteka mandata i dobili smo Izvješće od 1.1.1997-30.10.1998. godine i ne bi bilo dobro da mi danas potvrdimo neke koji će ostati ili koji će i dalje kopredsjedavati - predsjedavati ili dopredsjedavati, a da možda na nekoj narednoj sjednici mi odbijemo ovo Izvješće, proglasimo da nije dobro, da nisu dobro radili, da nismo zadovoljni, da mnogi zakoni nisu doneseni u okviru države kako je to Dejton regulirao nije napravljeno, da Vijeće ministara nije uradilo svoj posao. Ja ne prejudiciram da će to tako biti, jer dosta je urađeno i vidi se iz ovog Izvještaja, ali predlažem da, prije nego što damo potvrdu, da stavimo ovo Izvješće na razamtranje, da ga usvojimo i da onda potvrdimo ili ne potvrdimo prijedloge Predsjedništva za vodeće ljude u Vijeću ministara. Hvala.
Gospođa Ana Havel.
Cijenjeni predsjedatelji, cijenjeni zastupnici, gosti, Izašla sam samo iz jednog razloga da ovdje naglasim - da potvrdim da je Klub HDZ-a u pripremi ove sjednice tražio da se kao prava odnosno druga, poslije polaganja zakletve, što je već prošlo, tačka stavi - Izbor kopredsjedajućeg iz reda hrvatskog naroda. To je gospodin Genjac rekao na početku ovog zasjedanja. Međutim, mnogi to nisu izgleda razumjeli dobro, a pošto se u ovoj cijeloj diskusiji danas proteže stalno i druge stranke, mislim dvoje troje da je već spomenulo, da se treba izabrati i treći kopredsjedajući, da se ne bi shvatilo da Klub HDZ-a nije o tome vodio računa, želila sam samo da vam naglasim da mi ostajemo kod našeg prijedloga da se ta tačka dnevnog reda uvrsti kao prava na zasjedanje koja će se održati za možda sedam dana ili kako se već budemo ovdje dogovorili. Hvala lijepo. 17
Gospodin Spahić.
Gospodo poslanici, dame i gospodo, Želio bih da skrenem pažnju na dvije stvari. Prvo, mi smo u povodu rasprave o dnevnom redu imali osjećaj da ćemo preći, barem sam ja imao osjećaj, na ono što se tiče naših odluka na prvoj i na drugoj sjednici Predstavničkog doma, a odnosi se sasvim na demokratsku proceduru koju regulira jedini dokument važeći, osim Ustava, za ovaj Parlament - to je stalni Poslovnik o radu ove Skupštine. Pošto se radi na temelju jednog improviziranog Poslovnika, na kojem je moguće da nastavimo raditi još nekoliko godina, izgleda - tako mi stalno upadamo u zamku da govorimo o stvarima koje bi trebale imati tekuću normalnu proceduru. U času kada je Vijeće ministara dostavilo Izvještaj o svome radu, ja sam ga dobio na vrijeme, čak su dijelovi publikovani, koliko ja znam, u javnosti. Dakle, podložni su javnoj kritici i bilo je sasvim normalno da predsjedavajući dostavi u proceduri - logično i odgovornosti prema vlastitom sastavu taj izvještaj kao jedan dokument koji smo mogli već skoro mjesec dana imati na dnevnom redu. Dakle, da postoji demokratska procedura bila bi odgovornost predsjedavajućeg ili tima Kolegijuma da nam stavi na uvid regularnom procedurom zvanično, na dnevni red uspostavi Izvještaj o radu Vijeća ministara. Mi nismo to dobili u zvaničnoj proceduri i nema ni sada u dnevnom redu i o tome se govori u kontekstu prijedloga da danas verificiramo prijedlog Predsjedništva Bosen i Hercegovine za izbor dva kopredsjedavajućeg i potpredsjednika. U međuvremenu, sustiže nas još jedn asituacija da mi i kada bi danas uspjeli da tu svoju individualnu odgovornost kao poslanici realiziramo - imamo sasvim jasno naznačeno u javnom mnjenju političkom da je riječ o jednom aranžmanu koji je otvoren za naredna tri mjeseca. Aranžmani između političkog vrha Bosne i Hercegovine, iz Vijeća ministara i Predsjedništva i gospodina Karlosa Vestendorpa, kako će do rekonstrukcije ovoga Vijeća u skladu sa zahtjevom Madridske konferencije i sa potrebama Bosne i Hercegovine doći u naredna tri mjeseca i da ćemo ponovo vratiti se na razgovor o strukturi ovoga Vijeća. Pri tome mi nemamo dva osnovna elementa za odlučivanje, nemamo temeljni program ekonomske i socijalne politike o kojem smo govorili prošli put i ne samo provođenje Madridske deklaracije, nego ekonomske i socijalne politike u Bosni i Hercegovini, koju bi trebalo Vijeće ministara da podnese nakon više od četiri mjeseca od izbora, u skladu sa obećanjima onih koji su obezbijedili parlamentarnu većinu i mogu da imaju vlast i odgovornost za nju. Sada bih želio da tim povodom skrenem pažnju na jedan apsurd. Dok mi ta dva osnovna dokumenta nemamo o Bosni i Hercegovini, dotle nam Madridska konferencija u Operativnom planu i Vijeću za implementaciju mira u Bosni i Hercegovini sugerira da do septembra mjeseca dva entiteta izrade strategiju - pazite - za borbu protiv siromaštva, uključujući zaštitu ugroženih kategorija društva i takođe reformu penzionog i zdravstvenog osiguranja. Dakle, država koja se nalazi u potpunoj tranziciji i država koja se nalazi u jednom periodu koji je vrlo dramatičan za te kategorije stanovništva, nema od svoje Vlade, jer nije još ni konstituisana Vlada na temelju izbornih rezultata, mogućnosti da čuje ni program ekonomske i socijalne politike, a Madridska konferencija preporučuje i to Vijeće da ćemo tek u septembru utvrditi strategiju entitetsku o onome što se zapravo tiče dobre polovine stanovništva Bosne i Hercegovine, ako ne i više. 18 Dakle, ove dvije stvari da kompariramo - mi imamo pred svijetom jednu legitimaciju kao Parlament koji nema vlastiti program, nema vlastiti Poslovnik i nema svoju Vladu. Ova Vlada je na servis. Dakle, ne bi trebalo praviti od nje nikakvu mistifikaciju, ona treba da radi na temelju onoga što jeste politički, ekonomski i socijalni interes građana Bosne i Hercegovine koji mi u ovom trenutku predstavljamo. Mi moramo dati šansu toj Vladi kao što je dala Izvještaj i predsjedavajući Kolegij da stavi njen program na dnevni red. Zato bih predložio sljedeće: Mislim da je nemoguće pozivati se na pismo gospodina Šumahera, koji je tu prisutan na sjednici, da je nužno obezbijediti raspravu po proceduri na temelju komisija, tijela itd. kada mi faktični zaista nismo konstituirali ta radna tijela. Po kom osnovu i ko će zakazati sjednicu, recimo tih desetak radnih tijela za sedam dana - od ponedjeljka do recimo četvrtka i petka - koji bi proučili ove dokumente i stali iza tih dokumentata u proceduri koja je pred Poslovnikom. Zato bih predložio dvije stvari: - Prvo, da mi usvojimo Zapisnik konačno i da počnemo radi. Znači, Zapisnik 1. i 2. sjednice. - Drugo, da damo šansu, zbog ove situacije u kakvoj jesmo, da Vijeće ministara podnese Izvještaj i Program rada na sljedećoj sjednici, uz sve ove kontraverze koje imamo u bosanskohercegovačkoj političkoj stvarnosti i da stvorimo temelje za obziljan rad, da Parlament ima da traži od nekoga - od Ministarskog vijeća ozbiljan posao. - Treće, predložio bih da usvojimo odluke koje se tiču konstituisanja parlamentarnih tijela, znači radnih grupa i naših tijela koja se budu konstituirala u vezi sa predsjedništvom Parlamenta u Međunarodnoj zajednici, jer bi bilo neozbiljno, isto tako, kao što nemamo Vijeće ministara da nemamo ni predstavnike u Međunarodnim institucijama u kojima je Bosna i Hercegovina legitimo prisutna. Dakle, da se iznutra organiziramo, da prihvatimo prijedlog gospođe Havel da na sljedećoj sjednici obezbijedimi, naravno, kompletiranje našeg Kolegija. Znači, da radimo operativno, prihvatimo Zapisnik, verificiramo Vijeće, obavežemo ga na Izvještaj i na Program rada i konstituiramo radna tijela koja će moći ove zakone koji su ponuđeni, koji su u proceduri biti verificirani. Ja sam danas želio predložiti samo jednu tačku dnevnog reda ovom Parlamentu, prije svih ovih tačaka, a to je - da ovaj Parlament osigura onaj minimum dobre volje, o kojem sam prošli put govorio, bez obzira kako će neko to shvatiti, a to je da zakone koje imamo kao Vestendorpove zakone, prihvatimo kao svoje zakone, zbog toga što je to jedan temeljni princip dobre volje da ćemo mi preuzeti odgovornost za ono što se tiče građana - od državljanstva do telekomunikacija. Naravno, s obzirom na ovaj prijedlog koji smo prošli put propustili realizirati, a to je da imamo sjednice radnih tijela, predložio bih da sve to skupa, ovih novih zakona, imamo prilike i u vidu kada imamo radna tijela. Zato vas molim da se mi odlučimo hoćemo li većeras usvojiti Zapisnik i hoćemo li većeras verificirati to Vijeće i konačno konstituirati radna tijela našeg Parlamenta? To za mene nema niti razgovora o sjedištu ni o informacijama i zadacima, ako nismo konstituirali koje predsjednik, ko je potpredsjednik Administrativne komisije itd. Da ne kažem Komisije za ustavno-pravna pitanja. Dakle, nema ni sljedećih sedam dana, ni 15 dana nikakvog ozbiljnog posla. Ako nema izbora Vijeća ministara i nema radnih tijela danas i našeg Predsjedništva u Vijeću Evrope, zar je to ozbiljno da nas Vijeće Evrope poziva na članstvo, a mi ne možemo verficirati ni Vladu, ne možemo 19 verificirati recimo Delegaciju u Vijeće Evrope. Za mene je to zaista loš signal za Savjet Evrope. Mislim da na to ne možemo pristati.
Gospodin Banjac.
Ja se, prije svega, izvinjava. Vidim da se neće da uzmu u obzir relevantne činjenice i molim nekoga ko može da mi odgovori na sledeće pitanje: Ko ovdje, s kojim ciljem i zašto osporava da se konstituiše Parlament u kome smo prisutni? Molim vas, nije mi jasno, za mene Parlament nije konstituisan jer nedostaje jedan kopredsjedavajući, nedostaju komisije, nedostaju radna tijela i onda se hoće da on prije toga odlučuje o nećemu što je daleko važnije nego njegovo samo konstituisanje. Hoćemo li da neko poslije toga osporava te odluke? Možemo to danas ako hoćemo, ali očito da nećemo, i molim vas - vi me tjerate da kažem da ne mogu da radim ovdje dok mi se ne objasni zašto se opstruiše konstituisanje Parlamenta. Zbog toga, da to ne bi bilo, ne volim da pričam a da ne predlažem. Predlažem sljedeći dnevni red: Pod brojem jedan, usvajanje zapisnika sa 1. i 2. sjednice. Predlažem da se izvrši izbor, donošenje zaključak o mjestu i uslovima održavanja sjednica, mejstu i uslovima kako ćemo mi to definisati zaključak, o tome ćemo dkale raspravljati. Dalje, da vidimo dakle suštinske, izbor delegacija, pa one 4. Organizacija za evropsku sigurnost i saradnju, Centralno evropsku inicijativu, Interpalrlamentarnu uniju, Parlamentarnu skupštinu Savjeta Evrope, zatim predlažem da se stavi tačka dnevnog reda – organizovanje rada privremenog sekretarijata ovog vijeća jer mi nemamo ništa da nam iko radi gospodo i izbor generalnog sekretara i dva sekretara vijeća, za vijeće naroda i jednog za vijeće. Ko da ovdje sjedni pravnik, daleko bi manje bilo problema oko pravne procedure. Bio bi neko ko bi nama ovdje sugerisao šta jeste šta nije moguće. I kod svakog parlamenta prisutan je pravnik kao savjetodavac i da time danas završimo. Nemojte me tjerati ja ne mogu da učestvujem u radu, da glasam ili ne glasam za nekoga ko je već kopredsjedavajući ili ministar a da nisam čuo njegov izvještaj o radu da možemo da se o njemu ne izjasnimo i polsije toga da tog čovjeka potvrdimo ili ne. Pa na kraju zaslužili su i oni koje odlaze da se čuju kako odlaze i šta ovi nasljeđuju. Hoće se nešto na brzinu. Ja sam protiv stavljanja tačke dnevnog reda o imenovanju, nego je predlažem za sledećih 7 dana kad će komisija razmotriti izvještaj, dostaviti izvještaj poslanicima. Šta hoćete danas da stavite izvještaj koji ja nisam vidio i pročitao i da o njemu ja raspravljam i da poslije toga kažem jesam ili nisam za čovjeka koji se predlaže. Ne pada mi na pamet da se blamiram na takav način. Molim vas da se izjasnite u propisanoj proceduri o prijedlogu dnevnog reda koji sam predložio da ja mogu odlučiti šta dalje raditi.
Kao što vidite imamo dosta prijedloga oko dnevnog reda koji se u dobroj mjeri razmimoilaze i koji su različiti i meni stoga jedino preostaje da sve predložene tačke dnevnog reda idemo tačku po tačku. Tačke koje budu prihvaćene one će biti na dnevnom redu. Tačke koje ne budu prihvaćene ostaju za naredno zasjedanje. Ja zaista ne vidim drugog načina da ustanovimo dnevni red. 20 Dužan sam takođe da upoznam poslanike u Predstavničkom domu, mui smo imali 3-4 konsultativna sastanka prije ove sjednice pripremajući rad i sekretarijata i razmišljajući o konceptu rada. Nije zaista bilo ni jednog dana do danšanjeg dana od Nove godine, zbog poznatih razloga, praznika, blagdana itd. i namjera je bila da se u jednoj od pauza današnje sjednice dovrši konstituiranje radnih tijela Predstavničkog doma, izaberu predstavnici komisija i podpredsjednici. To je bila namjera i onda bi ta radna tijela mogla preuzeti te obaveze. Naravno, oko ovog dnevnog reda postojao je jedan oblik saglasnosti i mi smo se oko ovoga dogovarala i osim ovog zahtjeva oko izbora kopredsjedavajućeg što je bilo sporno i što je bio zahtjev HDZ-a ostala pitanja su uglavnom onako kako je dogovoreno na kolegiju. Očekivali smo da će to ići tokom koji je i predviđen i očekivan. Sad se u toku predlaganja dnevnog reda pojavljuju mnogi prijedlozi koji zaista iziskuju i pripremu itd. i sve te elemente imajući u vidu ja jedino mogu da pozovem poslanike da se pojedinačno izjasnimo. Sve predložene tačke staviću na glasanje i one tačke za koje se poslanici izjasne da budu na dnevnom redu razmatraćemo. Naravno podrazumijevajući da će se radna tijela konstituisati, pri tome mislim na komisije ne na delegacije za evropske organizacije, nego radna tijela na komisije predstavničkom doma će se konstituisati u ovih nekoliko dana. Jedan dan ćemo pozvati sve poslanike i da se održe sjednice svih komisija svih radnih tijela, jer je svako od poslanika u nekoj od komisija, a neki su poslanici i u dvije komisije. Prema tome tog dana mi moramo pozvati ponovo sve poslanike i završiti konstituisanje tih radnih tijela. Dakle to su detalji koje je potrebno da imate u vidu. Jahić Adnan se javlja.
Dame i gospodo, cijenjeni prisutni, uvaženi predsjedavajući i zamjeniče predsjedavajućeg, Ja mislim da je prijedlog koji je predložio ambasador gospodin Šumaher prihvatljiv. Prihvatljiv prijedlog kojeg bi trebalo predložiti, kako ne bismo otišli sa ovog današnjeg zasjedanja čiji dnevni red još ne znamo bez ikakvih zaključaka. Bez ikakvih konkretnih rezultata, tako što bi prva tačka dnevnog reda, ovo je dakle moj prijedlog kao poslanika ovog doma, bio dakle prijedlog da se izvrši potvrđivanje odluke predsjedništva oko imenovanja kopredsjedavajućih i dopredsjedavajućeg, a s tim u vezi što se tiče ove replike koju ćujem od par poslanika i uvaženog gospodina Banjca, da ne možemo tek tako verificirati mandat novih rukovodećim ljudima Vijeća ministara, dok ne znamo šta su oni radili u protekle dvije godine. Ja bih samo upozorio na jednu ivzjesnu nekonzistentnost jer bismo morali o svim forumima i insitucijama i delegacijama BiH takođe da raspravljamo, ne možemo po istoj logici uopšte da razmatramo pitanje imenovanja nove parlamentarne delegacije pri Vijeću Evrope, a da ne razmotrimo rad te delegacije i naravno delegacije Parlamenta BiH pri OSCE-u a da ne razmotrimo šta je ta delegacija radila, prema tome mislim da kada govorimo o ovim stvarima moramo viditi računa da budemo konzistentni i da imamo u vidu sve institucije i organe BiH čiji rad trebamo da razmatramo. PRema tome ja bih predloži, ja bih podržao prijedlog gospodina Ibre Spahića da mi izvršimo na ovoj sjednici imenovanje kopredsjedavajućih i dopredsjedavajućeg i da zadužimo rukovodstvo Vijeća ministara da ćim se konstituira da podnese izvještaj o radu i prijedlog rada za naredni period. Mislim da je to stvar koja nam je izuzetno potrebna stoga stojim na stajalištu da prijedlog ambasadora Šumahera, gospodina Ibrahima Spahića s tim u vezi, podržati. Druga tačka dnevnog reda, dakle ono što se tiče konstituiranja, odnosno dokonstituiranja rukovodstva skupštine, što se tiče izbora drugog zamjenika 21 predsjedavajućeg ovog predstavničkog doma, prijedlgo gospođe Havle mislim da je prihvatljiv i da treba da se nađe na dnevnom redu kao tačka, nakon što imenujemo kopredsjedavajuće i dopredsjedavajućeg. Ono što bi došlo kao treča tačka dnevnog reda, s tim u vezi takođe tačka u prijedlogu gospodina Šumahera da se nadležna skupštinska tijela zaduže da razmotre način unapređenja rada Predstavničkog doma da se razmotre ti aspekti poboljšanja ovog najvišeg zakonodavnog organa BiH. Što se tiće skupštinskih komisija nema potrebe uopće da se to stavlja na dnevni red. Sasvim podržavam prijedlog da se njima jednostavno dadne rok od nekih 7 dana, da se sazovu, ko će sazvati to je najmanje bitno, možemo odrediti unutar zaključka da najstariji član komisije sazove svoje članove komisije da se konstituira komisija izabere predsjedavajući, ne vidim uopće da to treba problematizirati koa neku zasebnu tačku dnevno reda, treba samo imati dovoljno političke volje da se komisije sazovu, jer očigledno da komisije u prethodnom mandatu nisu radile, ne zbog nekih formalnih proceduralnih stvari, već prije svega zbog toga što nije bilo dovoljne političke volje dijela poslanika unutar komisija da rade unutar komisija i nakon što su izabrani za njihove članove. Prema tome, to bi mogao da bude kao jedan zaključak nema potrebe da bude kao neka zasebna tačka dnevnog reda. Ja bih na koncu pored ovog dnevnog reda koji predlažem od pomenute tri tačke predloži kolegiju da čim prije razmotri mogućnost da ukine direktno prenošenje sjednica Predstavničkog doma, jer očigledno da ova kamera inspirira pojedine ljude da se javljaju za riječ i koriste ove sesije za bespaltno političko promoviranje, što na neki način devalvira i smanjuje efikasnost rada ovog doma. Na koncu bih replicirao onima koji koriste nevažeću kategoriju Predstavničkog vijeća, validan termin je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH. Hvala.
Hvala. Gospodin Spahić.
Meni je veoma drago dame i gospodo, što je gospodine Jahić podržao ovaj prijedlog koji na neki načibn povezuje prijedlog gospodina Šumahera i opravdane zahtjeve da se čuje izvještaj i program rada Vlade. Naravno riječ je o verifikaciji samo kopredsjedavajućih i podpredsjednika, oni bi morali izaći kad budu predlagali ministre i cijeli tim, sa adekvatnom programskom podlogom i u tom smislu je taj prijedlog bio racionaliziran na ovoj ravni. Ja sam podržao gospođu Havel koja je mislim vrlo konstruktivno rekla da bi oni željeli izaći sa prijedlogom za 7 dana, na narednoj sjednici, ako sam dobro razumio, je li tako gospođo Havel, i mislim da bi taj prijedlog na taj način trebalo staviti na nastavak ove sjednice ili na novoj sjednici. Mislim da je u tom smislu možda nejasno bilo između onoga što sam ja podržao i onog što je rekla gospođa Havel kod gospodina Jahića. Dakle riječ je o vašem prijedlogu za narednih 7 dana, da nebi komplicirali stvar. Da bi olakšali rad, …. da napravimo neki ja predlažem jednu praktičnu stvar. Riječ je o tome da bi mi imali jendu katastrofalnu situaciju u parlamentu BiH da nemamo TV, medije i javno mijenje. Ja sam nasuprot ovom prijedlogu gospodina Jahića, neće to biti nikakvo iznenađenje, potpuno drugog uvjerenja. Ne zbog toga što ja jesam čovjek koji voli da koriste televiziju, ili gospodin Lagumdžija npr. ili gospodin Tokić, Bogičević, ili gospođa Havel ja navodim samo svoje kolege bez 22 ikakvoga identificiranja u odnosu na njih, nego prosto imena koja su mi u prvom trenutku pala na um kada sam prošao kroz salu ili gospodin Silajdžić evo u prvom redu, ili koga bilo hoćete, Čampara nema problema sa tim. Mislim da je problem u ovome, mi kao ozbiljan parlament ako bi na bilo koji način suspendovali prisustvo javnog mijenja mi bi onda došli u jendu poziciju potpune blokade, nema osnove da se mediji na bilo koji način, pazite ako Bundesteg se prenosi, ako se prenosi engleski parlament, ako se prenosi Duma ili bilo koji parlament, po kom osnovnu i jedino što jesmo izabrani jesmo izabrani na tajnom glasanju, ali za javno djelovanje. Hvala lijepo.
Hvala. Ja ću oko dnevnog reda zaključiti raspravu. Oko dnevnog reda zaključujem raspravu. Prelazimo na glasanje o prijedlozima. Mislim da bi možda najpraktičnije bilo da stavimo na glasanje grupne prijedloge. Imali smo 3 ili 4 prijedloga dnevnog reda u cjelosti. Ako nij ejedan od tih prijedloga ne dobije potrebnu većinu onda ćemo ići na svaku tačku pojedinačno da se izjašnjavamo. Imali smo prijedlog gospodina Banjca oko dnevnog reda, imali smo prijedlog gospodina Jahića oko dnevnog reda, imali smo modificirani prijedlog ambasadora Šumahera koji je iznio gospodin Jahić i imali smo prijedlog u sazivu dnevnog reda kako ste dobili. To su tri neka grupna prijedloga kako bi moglo da se danas. Ukoliko ni jedan od tih prijedloga ne dobije potrebnu većinu ići ćemo svaku tačku pojedinačno. Prijedlog gospodina Lagumdžije je dnevni red kako je predložen i da se doda tačka dnevnog reda Prijedlog zakona o vijeću ministara da se doda na cjeloviti dnevni red. Ja ću zamoliti predlagača za svaku opciju da izađe da predloži i onda da se izjasnimo o njoj, pa onda slijedeći prijedlog itd. Ukoliko ni jedan od prijedloga ne dobije potrebnu većinu glasaćemo o svakoj tačci dnevnog reda pojedinačno. Na taj način ćemo ispoštovati prijedloge, jer je bilo i grupnih prijedloga i pojedinačnih. Dakle, samo da formuliše svoj prijedlog u cjelosti, da bude jasno o ćemu se radi, samo da ga ponovi još jednom. Prvo je gospodin Lagumdžija imao prijedlog i molim te Lagumdžija samo ponovi još jednom taj prijedlog u cjelosti da ne bude nesporazuma.
Cjeloviti prijedlog je da dnevni red glasi na način kako je ovdje predloženo da ne čitam sve, pri čemu tačka 1. je usvajanje zapisnika, 2. je Nacrt zakona o državnoj himni, 3. Potvrđivanje imenovanja kopredsjedavajućih vijeća ministara BiH, 4. Izbor delegacija – da ne pobrajam, 5. Razmatranje zakona koje je dostavio Visoki predstavnik koji su bili pod tačkom 6., zatim Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o imunitetu postaje 6. , Zakon o taksama 7., Pod taččkom 8. zakon koji sam predložio i pod tačkom 9. Prijedlog zakona o vijeću minstara koji po svojoj prirodi ide uz potvrđivanje imenovanja kopredsjedavjaućih Vijeća ministara pa smatramo da tako treba to da se usvaja. Pri ćemu, gospodine Genjac, prijedlog ovakvog dnevnog reda je da se ovo usvoji i da se ide po tačkama dnevnog reda dokle postoji spremnost i saglasnost, a da se nastavi po ovom dnevnom redu vjerovatno negdje iduće sedmice. 23 To je dakle taj cjeloviti prijedlog, a on u sebi sadrži da imenovanju kopredsjedavajućih Vijeća ministara BiH prethodi kao dio te tačke zakon gospodina Divkovića zajedno sa izvještajem koji smo dobili, operativnim programom za Madrid.
Zahvaljujem. Ja ovaj prijedlog koji ste čuli stavljam na glasanje. Pozivam poslanike da se izjasne ko je za ovakav prijedlog dnevnog reda? Dvanaest ukupno, dakle nije potrebna većina, ako insistirate protiv i uzdržanih. Nema potrebe. Hvala. Slijedeći prijedlog je bio gospodin Banjac.
1. tačka dnevnog reda Usvajanje zapisnika za 1. i 2. sjednice; 2. donošenje zaključka o mjestu i uslovima održavanja sjednica Predstavničkog vijeća Parlamentarne skupštine Bi; 3. izbor delegacija; 4. Organizacija rada privremenog sekretarijata; 5. Imenovanje generalnog sekretara i dva sekretara Doma. I poslanička pitanja.
Ko je za ovaj prijedlog dnevnog reda molim da digne ruku. Hvala. Pet za, mislim da nema potrebe glasati protiv. Treči prijedlog koji je iznesen je gospodin Jahić, donekle modificiran prijedlog koji je bio i ambasadora Šumahera i naravno Spahića. Izvolite gospdoine Jahiću.
Prva tačka dnevnog reda – kopredsjedavajući i dopredsjedavajući, potvrda odnosno izbor. Druga tačka dnevnog reda, ja sam čuo da gospođa Havel takođe je saglasna, odnosno Klub poslanika HDZ da kompletiranje rukovodstva skupštine što se tiće drugog zamjenika predsjedavajućeg skupštine može biti na narednoj sjednici u tom slućaju ja bih mogao povući prijedlog tačke dnevnog reda u smislu naravno da se obavezuje skupština da na narednoj sjednici ima na svome dnevnom redu i zapravo nema ništa više imaju samo dva, ovo su dva zaključka nema potrebe da stavljamo tačku dnevnog reda razmatranje unapređenja rada skupštinskih organa. Ovo što je preldožio gospodin Šumaher to ide samo kao zaključak da skupština obavezuje nadležne komisije da razmotre problematiku koja se tiće efikasnijeg rada skupštinskih organa i ostalih aspekata koji su s tim u vezi to bi bio jedan zaključak. I drugi bi bio zaključak da se daje rok od 7 dana skupštinskim komisijama da sazove najstariji član je taj koji se obavezuje koji će sazvati članove komisije i da se konstituiraju komisije i izaberu predsjedavajući i oni naravno stave u funkciju svih predloženih materijala koji su do sada došli. Prema tome, mogla bi se napraviti sinteza s tim da se onaj predloženi dnevni red gdje su i zapisnici prisutni da se takođe uvaži. Dakle i zapisnici i menovanja kopredsjedavajućih. 24
Samo da pojasnim. Što se tiče radnih tijela predsjedavajući Predstavničkog doma će njih sazvati dok se ne konstituišu i tako je po Poslovniku. Nija to sporno pitanje. Dakle ovaj prijedlog, kako je gospodin Jahić iznio jedna tačka i dva zaključka znači ukupno tri tačke koje bi se danas usvojile a ostala pitanja u roku od 7 dana u kom roku bi se i radna tijela konstituisala Ko je za ovaj prijedlog, molim vas da digne ruku? 17 od prisutnih. 36, dakle nema većinu. Nažalost niovajprijedlog nije dobio potrebnu većinu. 17 prijedloga, nažalost dakle, ni jedanprijedlog nije dobio. Izvoli gospodine Dokiću.
Ja vas molim, moj prijedlog pošto smo pošli ovkao, imamo još jedan prijedlog koji neće očigledno proći, ali taj prijedlog je ovakav. Da prva tačka dnevnog reda bude razmatranje sa 1. I 2. Sjednice, da 2. Tačka dnevnog reda bude prihvatanje ili davanje saglasnosti da se do slijedeće Skupštine pripremi odluka o sjedištu Skupštine i organizacionim formama, to bi uključilo, ono je kolega Banjac govorio ukoliko se pokaže potrebnim da postoji sekretar, službe Sekretarijata i sl. Ja vas molim, ponavljam još jednom, zaista bez ovakve saglasnosti da se to napravi da to naprave službe Skupštine, poslanici Koalicije Sloge neće doći na slijedeću Skupštinu. Shvatite kako god hoćete, smatramo da je to potrebno Skupština treba da donese takvu odluku. Mi ne prejudiciramo kakva će ta odluka biti, ali tražimo da se takva odluka donese. Za treću tačku dnevnog reda predlažem da bude ovako kako je definisana u predloženom dnevnom redu Izbor delegacija Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Ukoliko sve poslaničke grupe imaju prijedloge za to. I 4. tačku dnevnog reda predlažem da bude Izbor kopredsjedavajućih Vijeća ministara. Mislim da je to jedan kompromis na osnovu svega ovoga koji može imati rezultat ove skupštine i stvoriti aktivnu poziciju za narednu skupštinu. Hvala.
Hvala. Dakle, i ovaj prijedlog, ja sam dužan da stavim na glasanje i pozivam poslanike da se izjasne, ko je za prijeldog koji je iznio gospodin Dokić? Ko je za? Četiri poslanika za. Dakle, ni ovaj prijedlog nije dobio potrebnu većinu. Nažalost. Napravit ćemo jednu pauzu od 15 minuta, radi konsultacija. Prije te tačke pauza 15 minuta. Pauza od 15 minuta. [[Nastavak rada poslije pauze]] Molim vas da zauzmete svoja mjesta. Ja želim da vas obavijestim u međuvremenu konsultacije koje su obavljene između predstavnika i Kolegija i jednog dijela stranaka, dogovorili smo se da postupimo na slijedeći način. Da napravimo sada jedan prekid ovog zasjedanja da nastavak bude u srijedu ujutro, s tim što bi se u utorak u 14 sastali predstavnici svih parlamentarnih stranaka i svi poslanici sa namjerom da se urade dva posla. Jedan posao konstituisanje radnih tijela da se izaberu predsjedavajući i zamjenici predsjedavajućih, a drugi posao, pošto su svi poslanici članovi barem u nekoj komisiji, dakle nužno je da svi dođemo u utorak u 14 sati, a drugi bi posao bio da predstavnici stranaka parlamentarnih, dakle predstavnici klubova dogovore dnevni red nastavka za utorak, za srijedu ujutro. Uz dogovor da bi prva tačka tog nastavka bila Potvrđivanje i imenovanja kopredsjedavajućih Vijeća ministara sa mogućnošću da se imenuje i cijelo Vijeće ministara ukoliko se pripreme uslovi za to. Takav je dogovor postignut i ja vas molim da uvažimo ovo i utorak u 14 sati se vidimo. Sjednica je završila sa radom u 18,35 sati. K r a j! 26
Poštovano Predsjedništvo, uvažene kolege poslanici i gosti, Povodom utvrđivanja dnevnog reda, prije nego što ga usvojimo, ja bih bio slobodan da se ponovo vratimo na događanja sa zadnjeg našeg sastanka povodom davanja svečane izjave sudije Ustavnog suda Bosne i Hercegovine. Mislim da je to pitanje ostalo nedorečeno. U tom smislu mi smo dali i zvanično obavještenje ovdje i tada smo istakli da svečana izjava kandidata za sudiju Ustavnog suda Bosne i Hercegovine nije data po utvrđenoj proceduri i mi smo je kao takvu osporili. Takođe smo rekli da takva odluka za nas nije uopšte validna i kao takva ne može proizvoditi pravna dejstva. S toga, predlažemo da ovaj sudija položi svečanu izjavu po ustaljenoj proceduri, jer sigurmo, mi kao najviše zakonodavno tijelo u Bosni i Hercegovini zaista moramo biti ti koji ćemo poštovati u cijelosti ona pravila koja su propisana i kojih se moramo pridržavati. To je jedna stvar. 27 Druga stvar - ja bih takođe se osvrnuo na ranije postojeće odluke oko održavanja sjednica. Postojale su odluke da se, a te su odluke još uvijek na snazi, da se dvije sjednice održe na Marin dvoru - dakle, u ovoj zgradi i treća sjednica - dakle, jedna sjednica u Lukavici. Taj princip se takođe ne poštuje i olako se prelazi preko toga. Na kraju, čisto jedna tehnička sugestija. Molimo tehničku službu - vas gospodo iz Predsjedništva da ubuduće, radi efikasnijeg rada poslanika u Predstavničkom vijeću - dakle, koji dolaze iz srpskog naroda, da nam omogućite da sjedimo jedan do drugog radi konsultacija prije donošenja odluka, a ne kao što se to čini svaki put da budemo udaljeni jedan od drugog i ne možemo se konsultovati o stvarima za koje smatramo da je neophodno da se usaglasimo prije glasanja. Dakle, to je čisto, gospodine predsjedavajući, jedna tehnička sugestija. Hvala lijepo.
Hvala.
Oprostite samo, po ovoj prvoj tački dnevnog reda ja bih molio, po ovome što sam ja rekao - dakle, povodom polaganja ove svečane izjave sudije, mi u svakom slučaju molimo da se po ovom pitanju posebno Predstavničko vijeće izjasni, jer smatramo zadnji put zaista da odluka o polaganju van utvrđenog dnevnog reda svečane izjave nije donešena na zakonit način.
Hvala. Ja bih zamolio - ono što je potrebno u najavi još da istaknem da bi postigli veću efikasnost u radu, da bi se usmjerili zaista na pitanja koja su na dnevnom redu, mi smo se na Kolegiju dogovorili da predsjednički Kolegij povede računa o Poslovniku, koji određuje da diskusija traje 10 minuta, replika pet minuta i da se diskusije odnose na tačke dnevnog reda. Ovo iznosim na početku ove rasprave i, naravno, nastojaćemo objektivno te kriterije primjenjivati na sve poslanike i molimo da vodite računa o Poslovničkim odredbama. Za diskusiju se javio poslanik Tokić.
Predsjedavajući, dame i gospodo poslanici i zastupnici, U ime grupacije opozicionih političkih stranaka Socijaldemokratske partije, Socijaldemokrata Bosne i Hercegovine i Nove hrvatske inicijative, ja bih podržao predloženi dnevni red sa pozivom da se u okviru šeste tačke dnevnog reda, tokom današnjeg i sutrašnjeg dana, obzirom da je predviđeno dvodnevno zasjedanje ovog visokog Doma, poduzmu aktivnosti kako bi se stvorili neophodni uslovi da donesemo i odluke koje se tiču formiranja Sekretarijata Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. U tom kontekstu bih izrazio i negodovanje ove grupacije političkih stranaka - parlamentarnih stranaka, što mi nismo uopće uključeni u proces dogovaranja vezano za formiranje privremenog Sekretarijata Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Ja pretpostavljam da ste vi napustili logiku po kome je Sekretarijat vezan samo za određenu grupaciju vladajućih političkih stranaka, pretpostavljam da bi novi Sekretarijat trebao biti vezan za uspješno funkcionisanje svakog poslanika i svakog poslaničkog kluba. U tom kontekstu bih izrazio svoje 28 negodovanje i zatražio da budemo uključeni u sve razgovore vezane za ovo bitno pitanje, kako bi ovaj visoki Dom profunkcionisao. Istovremeno bih iskoristio ovo javljanje da, u ime ove grupacije političkih stranaka koja je, mislim da je vrlo važno reći, po broju poslanika druga po jačini grupacija parlamentarna u ovom visokom Domu, obzirom da ni HDZ ni SDS ni Radikali ni Sloga nemaju taj broj poslanika, da je ova grupacija potpuno isključena iz dogovora vezanih za konstituisanej komisija ovog visokog Doma. Naime, kao jedina multinacionalna grupacija, mi smo bili dovedeni u situaciju da nam se izdiktira mimo izbornih rezultata zahtjev koja mjesta u vodstvu komisija mi moramo popuniti, koja komisija i koja nacionalna pripadnost. Mi takvu logiku naprosto ne možemo prihvatiti. Stoga smo blagovremeno insistirali od vodstva ovog Doma da se obave razgovori vezani za inicijative, kako bi došli do najpovoljnijeg rješenja za konstituisanje komisija, i u tom kontekstu uputili dopise u niz navrata - telegrame i do dana današnjeg, tek iza 12 sati smo dobili naprosto jedan diktat po kome je onemogućeno učešće ovih komisija, prema dogovoru postojećih drugih grupacija, onemogućeno učešće poslanika u zastupstvu Parlamentarne skupštine, odnosno Delegacije Predstavničkog doma u Vijeću Evrope, kao i u komisijama na mjesta predsjednika i zamjenika predsjednika, koje smo mi, kao opozicioni blok, smatrali prioritetnim - i to prvenstveno Komisija o pitanjima ljudskih prava i Komisije o pitanjima finansija i proračuna.
Gospodine Tokiću, o dnevnom redu zagovaramo. Kad budemo o komisijama, imaćete priliku da iznesete svoj stav.
Ja u potpunosti uvažavam vašu primjedbu. Međutim, u pozivu za današnji dnevni red, sastavni dio rada ovog Parlamenta bilo je konstituisanje komisija od 11 sati i, obzirom da Parlament ne zasjeda samo kroz Predstavnički dom, nego i kroz komisije - dozvolite mi da završim svoje izlaganje. U tom kontekstu, smatrajući nelegitimnim izbor predsjednika komisija, predložene delegate za izaslanstva ovog visokog Doma u međunarodnim institucijama, mi pozivamo ovaj Predstavnički dom - poslanike i zastupnike, kao i Ured Visokog predstavnika da se za ovaj slučaj klasičnog kršenja prava političke manjine zainteresuju i da ove greške i nepravilnosti ispravi, utoliko prije što sa ovakvim odnosom teško da možemo očekivati uključivanje u Vijeće Evrope. Istovremeno, za kraj bih podcrtao našu punu podršku utvrđenog dnevnog reda i želji da se napravi progres, a istovremeno i zahtjev da se ova nepravilnost ispravi. Hvala.
U vezi dnevnog reda - gospodin Špirić.
Gospodo predsjedavajući, uvažene kolege poslanici, poštovani gosti, Upravo da, kada se nađemo na dogovoru oko dnevnog reda, čovjek i da pomisli da mi koji se dogovaramo da nam je istinski stalo do svake vrste pomaka u radu zajedničkih organa u ovom Predstavničkom vijeću Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, da bi nakon toga,s obzirom da smo mi novi poslanici, čitajući pojedine zakonske projekte koji su usvojeni, došli u situaciju da shvatimo da nam svaki put neko ko licem u javnost govori da mu je stalo do pomaka - pokuša, kršeći 29 zakone, da blokira rad Predstavničkog vijeća. Ja sam, naravno, odmah da se izjasnim, za predloženi dnevni red, s tim da se prvo moramo dogovoriti ovdje - hoćemo li mi poslanici kršiti usvojene zakone ili nećemo? Ako se dogovorimo pred licem javnosti Bosne i Hercegovine, odnosno Republike Srpske i Federacije Bosne i Hercegovine da hoćemo, onda je ovo pravi puta da usvojimo dnevni red ovakav kakav je dostavljen. A, sad ću vam reći zašto bi trebalo, možda, korigovati dnevni red. Danas na ovom zasjedanju su značajne tačke dnevnog reda, možda i presudne tačke za rad i Predstavničkog vijeća i Ministarskog savjeta i svega onoga što građani Bosne i Hercegovine očekuju. Evo, počinjem od 4. tačke dnevnog reda - Potvrđivanje imenovanja Savjeta ministara Bosne i Hercegovine. Nažalost, dame i gospodo, oni koji predlažu nisu se udostojili ni da dođu na ovu sjednicu. Misle nam ljudi to zapakovati u paketu i reči: to su ta trojica ili četvorica ljudi - da progovore sve atribute koji ih vežu za ta imena, da kažu da jasno i glasno stoje iza tih imena i da bi poslije građani mogli da znaju čiji je to izvorni prijedlog. Druga stvar, moram da kažem da je Predsjedništvo u ovom slučaju ozbilno prekršilo Zakon koji se zove Zakon o vijeću ministara Bosne i Hercegovine i ministrima Bosne i Hercegovine. Evo imate izvornu Odluku Predsjedništva u kojoj se kaže: “Odluka o imenovanju kopredsjedavajućeg i potpredsjedavajućeg Savjeta ministara Bosne i Hercegovine - tačka 1. dr. Haris Silajdžić i Svetozar Mihajlović imenuju se za predsjedavajućeg Savjeta ministara Bosne i Hercegovine. - tačka 2. Neven Tomić imenuje se za potpredsjedavajućeg u Savjetu ministara Bosne i Hercegovine.”. Ovo je Odluka Predsjedništva. Ti ljudi koji su rekli da će poštovani zakone Bosne i Hercegovine, zakleli se pred ovim-onim građanima i predstavnicima Međunarodne zajednice koje opserviraju njihov rad. U Zakonu o ministarstvima dosljedno piše: - član 6. - “Kopredsjedavajućeg imenuje Predsjedništvo Bosne i Hercegovine ( u daljem tekstu: Predsjedništvo, a preuzimaju dužnost nakon što ih odobri Predstavnički dom). - -tačka 2.- “Dopredsjedavajućeg, odnosno zamjenika predsjedavajućeg, ministre i zamjenike ministara imenuju kopredsjedavajući, uz pribavljeno mišljenje Predsjedništva, a preuzimaju dužnost nakon što ih odobri Predstavnički dom”. Pitam poslanike - hoćemo li raditi u skladu sa usvojenim zakonima ili ćemo raditi sa međukuloarskim dogovorima, ogradama, iza lica javnosti i građana Bosne i Hercegovine? Ja sam za to - sve dotle dok se članovi Predsjedništva i predsjedavajući Predsjedništva ne udostoje da dođu na ovaj Parlament i obrazlože svoje prijedloge, sve dotle dok ne usaglase prijedloge sa pozitivnim zakonskim propisima, koje između ostalog usvaja Parlament, da ovu tačku skinemo s dnevnog reda, jer mi smo pozvani da štitimo, između ostalog, i Zakon. Ja predlažem: - Nema zakonskog osnova danas uopšte da o ovoj tački dnevnog reda raspravljamo, izuzev ako građanima Bosne i Hercegovine nećemo reći da smo danas prekršili Zakon, sutraćemo ga ponovo prekršiti i od ovog rada ovog Parlamenta ubuduće neće biti očekivanih rezultata. Nemam ništa protiv da, kad raspravimo dnevni red, još jednom klubovi poslanika sjednu i da tačka dnevnog reda pod brojem 6. ne nosi naslov “Donošenje odluke”, 30 nego “Razmatranje Nacrta odluke”. Možda se neka odluka i donese. Moramo jednom otvoriti karte da vidimo zašto i ko blokira. Imam ja Nacrt te odluke, pa Bošnjaci kad ne mogu provuči nešto, onda kažu - hajmo brisati član 2., da se ne bi sjetili predstavnici Međunarodne zajednice, jer se to, između ostalog, tiče i dva dopisa Visokog predstavnika gospodina Vestendorpa iz marta i aprila mjeseca 1998. godine. Ja nisam za takav rad. Moramo jednom licem u lice reći ko blokira i zašto blokira? Mislim da više nema one crne mrlje u kojoj ste do sad naučili sve ono što ne ide. Nažalost, moram da konstatujem, vrlo često, prema instrukcijama pojedinih predstavnika Međunarodne zajednice da stavljate na teret strane koja nije krive. Dakle, otvorimo karte da vidimo gdje je problem. Hvala lijepo.
U pogledu dnevnog reda, pozivam poslanike - ima li još sugestije i primjedbi? Koliko vidim nema. Gospodin Dokić.
Mislim da se već kroz ove tri sjednice dovoljno poznajemo, Ja ću preskočiti onaj uvodni dio formalnog pozdravljanja. Htio bih da pomognem da ishod današnje Skupštine uspije. Dajte da one stvari koje su jasno definisane, a o kojima smo se već dugo dogovarali i oko kojih je, čini mi se, postignuta saglasnost na pripremnom sastanku da to ide danas. Podržavam sugestije gospodina Špirića u smislu da stvari budu zakonski jasno definisane. U tom smislu, predlažem da se 4. tačka dnevnog reda redefiniše i da stoji gore: “Potvrđivanje imenovanja kopredsjedavajućih Ministarskog savjeta” i molim da se o tome odmah izjašnjavamo - da ekspeditivno radimo. Stavite na glasanje ovaj prijedlog. Ja ću reći još ovo: Dakle, predlažem da se to redefiniše i da stoji “Potvrđivanje imenovanja kopredsjedavajućih Ministarskog savjeta”, a ovo što je gospodin Špirić rekao - to je tačno - da će onda oni, ako ih mi potvrdimo, predložiti sastav o kome mi možemo u nekoj narednoj tački danas razgovarati, ukoliko oni imaju, naravno, obrazložene prijedloge za sastav Ministarskog vijeća. Mislim da bi dobro bilo da ovu 6. tačku ostavimo za sljedeći put, da ona bude dobro pripremljena u duhu ovih pisama koje je maloprije gospodin Špirić spominjao, a koja su upućena tadašnjim članovima Predsjedništva Bosne i Hercegovine, a potpisao ih je Visoki predstavnik gospodin Vestendorp. Ja mislim da mi trebamo probati da budemo danas ekspeditivni i da ovu sjednicu završimo u toku dana današnjeg. Mislim da nema, zaista, nikakve potrebe da razvlačimo i da zasjedanje odgađamo za sutra. U tom smislu sam shvatio da ne mora diskusija da traje 10 minuta, da može da traje i minut. Hvala.
Gospodin Banjac.
Poštovana gospodo, poslanici, poštovani gosti, 31 Ja sam izuzetno neprijatno iznenađen činjenicom da je Predsjedništvo Bosne i Hercegovine poslalo Odluku Visokom domu koja nije u skladu sa zakonom koji je ovdje spomenut. Molim vas, znači li to da ja ubuduće treba da čitam sve te odluke i usaglašavam sa zakonskim aktima, jer to kod mene znači da moram da nađem pravnog savjetnika i da s njim to radim. Dalje, sa punim uvažavanjem da se konstruktivno priđe radu na ovoj sjednici, ova tačka - ako se to želi, mora biti skinuta sa dnevnog reda. Evo zašto? Ne postoji odluka Predsjedništva o imenovanju kopredsjedavajućih, takve odluke nema. I, ona nije pred nama, nego je Odluka u kojoj se istovremeno nalaze i kopredsjedavajući i potpredsjednik kao paket gospodo. Da li je to političko rješenje ili nije, ja o tome neću da sanjam, ja hoću da dobijem jasnu odluku koja je u skladu s tim, a takve odluke nema - i da ima ovdje gospode iz Predsjedništva ne bih sebi dozvolio takav luksuz da im na riječ vjerujem šta su mislili. Ono što su mislili neka napišu. Dakle, gospodo, niko nema pravo pozivati ovdje poslanike na kršenje zakona. Druga stvar, neka gospoda iz Predsjedništva izvoli donijeti Odluku u skladu sa zakonom. Takvu odluku ćemo razmatrati. Ja povlačim svoju saglasnost o ovoj tački dnevnog reda - kao član Kolegija ne dajem saglasnost, znači - morat će se sada glasati pojedinačno o svakoj tački. Ja sam prevaren i, ubuduće, trudit ću se da ne buduem prevaren, pa vas molim da se to ne događa -da se Odluka vrati Predsjedništvu, uz jedan zaključak da je ovaj visoki Dom zabrinut pristupom radu članova Predsjedništva o tako važnim pitanjima. Dalje, izražavam nezadovoljstvo zbog čega članovi našeg Predsjedništva ne prisustvuju sjednicama ovog visokog Doma, znači li to da oni nas ne uvažavaju ili nešto drugo. Ne vjerujem da, ako su dva spriječena, onda nije jedan ili ako je jedan spriječen onda nisu dva. Ne mogu da prihvatim činjenicu da mi ovdje mra da se preko medija dogovaramo sa našim Predsjedništvom. Ja takav pristup ne prihvatam. Molim da se, ja ne znam da li neko ima pravo da traži da glasamo što je u suprotnosti za zakonom, mislim da na to nema niko pravo. Hvala.
Hvala. Hvala. Gospodin Divković (odustaje), gospođa Ana (odustaje). Ja ću se osvrnuti ukratno na ono što je rečeno oko dnevnog reda i da pokušamo doći do rješenja. Prije svega, što se tiče polaganja svečane izjave. U pogledu svečane izjave nikakva propisana procedura nije prekršena. Sve sudije Ustavnog suda su izjave, odnosno zakletve samo potpisale pred Predstavničkom domu. Ovaj sudija o kojem je riječ i potpisao i dao izjavu pred poslanicima Predstavničkog doma. Nigdje nije propisana striktna procedura. Druga stvar, donešena je odluka da ona da izjavu, do duše, glasalo se većinom glasova prisutnih, pošto je to pitanje koje je diskutabilno da li zahtijeva trećinu iz jednog i drugog entieta, većina se poslanika izjasnila da sudija da izjavu i tome se pristupilo. Budući da je to sporno, ja ću staviti na glasanje da li je potrebno da sudija ponovo da izjavu, to je jedna stvar. Ukoliko Predstavnički dom izjasni se ili za jednu ili za drugu opciju, Ustavni sud ostaje da se izjasni o tome, jer je Ustavnom sudu i upućen predmet. To je jedna stvar. Dalje, što se tiče prijedloga oko određivanja 32 zasjedanja Parlamenta i efikasnijeg rada Parlamenta, to je pitanje koje naravno treba da bude na sjednicama Kolegija i predmetom dogovora, ali u skladu sa svim onim što je o tom pitanju dosad i odlučeno i dogovoreno i to nije pitanje današnjeg dnevnog reda. Što se tiče primjedbi dnevnog reda vezano za komisije, mi smo danas imali kako je to i najavljeno u 11 sati završnicu konstituisanja radnih tijela Predstavničkog doma. Održani su sastanci tih komisija, o tim sastancima obaviješteni su svi poslanici i sve stranke. Potrebne su bile prethodne konsultacije oko pojedinih rješenja, jer je potrebno zadovoljiti i nacionalnu i stranačku i entitetsku strukturu predsjedničkih i potpredsjedničkih mjesta u tim komisijama. Određene konsultacije su izvršene i one su do juče trajale. Prvi poziv koji je stigao od ove grupacije o kojima je govoreno je juče stigao sa prijedlogom da se danas u 11 sastanemo i dogovorimo i mi smo danas to u 11 i uradili. Grupacija o kojoj je riječ, koja ima ukupno 16,6% je nastala dogovorom da će zajednički nastupati tri stranke koje su na izborima posebno nastupale i svaka ima od 3% do nekih 9%. Mi uvažavamo to kao da je to nastala kao grupacija i uvažili smo njihov procenat 16,6% od 7 komisija je jedno predsjedničko mjesto i jedno predsjedničko mjesto za ovu grupaciju je osigurano, konkretno predsjedničko mjesto u jednoj komisiji koja je po značaju u samom vrhu među svim ostalim komisijama. Osigurana su takođe dva potpredsjednička mjesta u ovoj grupaciji, što je takođe u skladu sa izbornim rezultatom ove grupacije, procentom ove grupacije. Sugerisana je nacionalna zastupljenost na svim mjestima zato što je Bosna od tri konstitutivna naroda i ostalih i mi o toj činjenici moramo vodi računa, ali nije imperativno traženo od ove političke grupacije da svoje pozicije popuni striktnim nacionalnostima. Dakle, ostavljeno je prema izboru, to su činjenice. Te komisije su konstituisane, ja tu činjenicu pozdravljam i to će ja mislim biti koristan momenat u radu Predstavničkog doma. Naravno, koliko se može dogovoriti dobro je, ono što se ne može dogovoriti, legitimno je da se iznese kao stav, ali se za sva pitanja potrebno izboriti demokratskim načinom, što znači da Komisija između svojih članova bira većinom glasova,to je Poslovnikom tako određeno. Ako se ne može postići kompromis i dogovor, rješenje je da se većinom glasa kako je i postupljeno. Kad dođemo na pitanje delegacija Parlamenta BiH prema evropskim asocijacijama, naravno, i tu ćemo imati raspravu i demokratskim načinom pokušati da svaka stranka i grupacija i koalcija ostvari svoju poziciju koju moramo smatrati legitimnom. Što se tiče ovog pitanja oko dnevnog reda, replika.
Gospodine predsjednik kaže da je danas održana završnica konstituisanja komisija. Ja želim da kažem da mi nismo sudjelovali u konstituisanju komisija do završnice i da smo poduzimali sve korake da bismo bili uključeni kao ravnopravni članovi ovog Parlamenta i kao grupacija članova Parlamenta koja ima takvo brojčano stanje da može i da smatra da bude predstavljane u komisijama. U čemu je problem? Problem je u tome što je nama ostavljeno mjesto u jednoj komisiji i dva zamjenička mjesta u dvije komisije, a nismo sudjelovali da mi iskažemo svoje interese za koje smo komisije zainteresovani i koja mjesta mi možemo adekvatno popuniti sa ljudima koji mogu adekvatno da odgovore na tim mjestima. Moram reći da je predsjednik SDP-a Zlatko Lagumdžija ispred poslanika na prvoj konsultaciji gdje je samo naznačeno kako bi mogao biti izvršen raspored, pitao da li ćemo se o tome dogovoriti i ostavljeno je da se to razmotri u klubovima poslanika, pa ćemo se dogovoriti. Pošto 33 tog dogovora nije bilo, a mi do njega nismo mogli doći, jer nismo zvani na dogovore, mi smo poslali faks prije tri dana da tražimo jedan dogovor prije održavanja sjednica komisija. Ja sam juče telefonom zvala gospodina Genjca da pitam hoće li taj dogovor biti održan prije, jer nismo htjeli da usporavamo rad i konstituisanje komisija. Rečeno nam je dođiti u 11, pa ćemo se dogovoriti. Čekali smo skoro do pola dvanaest danas, da bi naše pitanje i naš zahtjev bio razmotren, odnosno da bismo sjeli sa predsjedavajućim i zamjenikom predsjedavajućeg da se dogovorimo i da izrazimo svoje interese. Mi smo te interese iznijeli, rečeno nam je ovo smo vam predvidjeli, pa uzmite ili ostavite. Činjenica je da nam je rečeno, možete vi promijeniti nacionalnost, ne morate ovu koja je dogovorena. Pošto smo mi grupacija poslanika Socijaldemokrata 6 i 1 iz Nove hrvatske inicijative koji nećemo imati predstavništvo, odnosno zastupljenost i u Vijeću ministara, smatrali smo da bilo logično da se dogovorimo da ova grupacija ima više mjesta nego što sama matematika pokazuje da bi to bilo korisno i za Parlament i dali smo svoje prijedloge. Spremni smo da te prijedloge reduciramo, ne zakivamo stvari, ali ne možemo prihvatiti da se kaže mi smo ovo izabrali, a ovo je vama ostalo, a to je otprilike to. Mi imamo interes za te komisije, ovi imaju interes za druge komisije, vama je ovo, pa evo vi predložite čovjeka. Takav način rada ne možemo prihvatiti i zbog toga nismo sudjelovali u konstituisanju komisija i zbog toga ovo sada iznosimo pred ovaj Predstavnički dom da bismo promijenili ponašanje i odnos prema ovoj grupaciji. Mislimo da je to korisno i za rad Parlamenta u cjelini. Inače, što se tiče dnevog reda, ovim mi ne dovodimo u pitanje dnevni red, bili smo za predloženi dnevni red i sada smo za predloženi dnevni red i pozivamo sve poslanike da nastojimo da se u toku ova dva dana, jer je sjednica sazvana za dva dana, da se u toku ova dva dana razriješe nesporazumi i oko svih predloženih tačaka dnevnog reda, ali molim vas ponovo tražimo da i mi budemo uključeni i u 6. tačku dnevnog reda. ne možemo se mi na silu uključiti ako se dogovori vrše između predsejdavajućeg i njegovog zamjenika i stranaka koje oni predstavljaju, a nas nema, a tačka dnevnog reda treba da bude poznata svim poslanicima. Kad se dogovore ili se ne dogovore. Evo sad je slučaj da se ne dogovore, mi ne možemo sudjelovati da doprinesemo dogovoru, a mi kao poslanici koji smo odgovorni pred svojim biračima, i pred Strankom koja nas je delegirala na liste izborne, hoćemo da doprinesemo radu Parlamenta. Hvala.
Hvala. Dakle, svako radno tijelo Predstavničkog doma u svom članstvu ima iz ove grupacije ili adekvatan broj procentu poslanika ili veći, a najčešće veći broj. To istovremeno znači da i u Administrativnoj komisiji koja će raditi na definitivnoj verziji sistematizacije i formiranja stručne službe i ova grupacija je zastupljena sa adekvatnim brojem poslanika, prema tome, apsolutno će biti uključeni u izradu sistematizacije i stručnih službi. Apsolutno je korisno kad se dogovori. Danas se nije bilo moguće dogovoriti oko predsjedavajućih komisija. Znate, politička grupacija o kojoj je riječ traži jedno mjesto ili drugo, ultimativno ili to ili ništa i kažemo, mi ne možemo to dati, jer ima nekakav red koji zadovoljava i entitetsku strukturu i stranačku i po jačini stranaka itd. Koji je način onda kad se ne može dogovoriti, da se održi sastanak komisije, većinom glasova izabere. Ja trećeg, vjerujte, ne vidim nije izmišljen, vjerovatno treći način. Prema tome, komisije su održale svoje sastanke uz prisustvo kvoruma na tim tijelima i izabrale predsjedavajućeg, ono što grupaciji pripada poizbornom rezultatu je osigurano. Idealno bi bilo da se i udovoljilo da sve strane budu. To katkad nije moguće i onda ostaje glasanje većinom i to je, ali je 34 korektno jedno mjesto predsjedavajućeg u Predstavničkom domu i jedno mjesto predsjedavajućeg komisije u Domu naroda ostavljeno u ovoj grupaciji. Apsolutno više nego što je to izborni rezultat. Molim vas, dakle, to je pojašnjenje što se toga tiče, jer ovo je prethodilo zasjedanju. Sljedeća sugestija oko dnevnog reda - raspravu o dnevnom redu smo zaključili. Replika, izvolite. Replika na repliku, da povedemo računa, jer ja objašnjavam kako su se stvari odvijale, o dnevnom redu razgovaramo.
Gospodine predsjedavajući, ja se zaista izvinjavam, nisam vas imao namjeru u vašem izlaganju uopšte prekidati, ali evo gospođa se javila ispred mene, pa ja isto koristim to pravo na pola minute, pa mislim da mi nećete zamjeriti ni vi ni ostale kolege. Dakle, što se tiče ovoga prvog pitanja koje sam ja postavio, vaše obrazloženje je sasvim u redu, da je otišlo na Sud povodom davanja svečane izjave. No, međutim, povodom 2. tačke, dakle, Održavanja sjednica, to je jedno principijelno pitanje i vi ste doslovice rekli, da to pitanje nije pitanje današnjeg dnevnog reda. Ja mislim da je to vrlo bitno pitanje iz prostog razloga, to bi postavljeno kao pitanje nad pitanjima bilo da neko od nas nije došao ili da nismo došli svi, iz prostog razloga što je do sada bila ustaljena praksa, takve odluke postoje o načinu održavanja sjednica, kada je u pitanju mjesto održavanja sjednice. Dakle, ja vas molim da nam se decidno kaže iz kojih razloga želi jedan dogovor i odluke koje do sada postoje prevazići u smislu da se ovako jedno neprincipijelno pitanje i stanje dovede u stanje svršenog čina. Nemojte nas dovoditi u poziciju da zaista se povlače određena pitanja koja nisu potrebna. Zato vas molim da nam obrazložite iz kojih razlolga se 3. sjednica nije zakazala u Lukavici. hvala.
Dakle, prema Privremenom protokolu o radu Predstavničkog doma bilo je dogovoreno da će se, kao što i Predsjedništvo radi, kao što je i Predsjendištvo imalo svoje sjednice, dvije sjednice održavati u zgradi Zemaljskog muzeja, a 3. sjednica u zgradi Opštetehničkog fakulteta u Lukavici. U trenutku kad je ova zgrada osposobljena, a nakon isteka važenja ovog privremenog protokola, započeto je zasjedanje Predstavničkog doma, a nakon što je započeto zasjedanje i Predsjedništva BiH u ovoj zgadi i od tada se održavaju u ovoj zgradi. I Predsjedništvo je to pitanje aktueliziralo i nakon razgovora koji su vođeni na Predsjedništvu, nastavljena je praksa da Predsjedništvo održava sjednice ovdje. Predsjedništvo je u metodici rada, u mjestu zakazivanja pratilo Predsjedništvo i to je ono što ja mogu u ovom trenutku reći uz jedan dodatak da ste svi upoznati i sa pismom koje je Visoko predstavnik uputio Predstavničkom domu na tu temu. To je odgovor koji mogu u ovom trenutku dati, ja vas molim ovo pitanje formulišite kao pitanje dnevnog reda na nekoj narednoj sjednici, a sad da pristupimo konkretizaciji današnjeg dnevog reda. Kad je u pitanju sporna tačka osporena od nekoliko poslanika, potvrđivanja imenovanja, ja vas podsjećam da je odluku o imenovanju Predsjedništvo donijelo 23. decembra. Tu odluku su imali svi poslanici, a i članovi Kolegija, odnosno predstavnici stranaka koji su bili na ovom sastanku koji je održan prije sedam dana, kad smo utvrdili dnevni red. To su činjenice. Dozvoljavam mogućnost da neko nije možda dovoljno obratio na tekst pa sad možda ili poslušo, dobio neku konsultaciju, pa uočio, 35 međutim, tako je bilo, mi smo ovu činjenicu imali u vidu kad smo utvrdili tačku dnevnog reda i kad smo se o tome dogovorili. Tačno je da Predsjedništvo imenuje dopredsjedavajuće, ali je tačno i to da Predsjedništvo daje saglasnost na potpredsjednika. I ja ovdje apsolutno nikakvog problema ne vidim, što je na Odluci stavljeno da se donosi odluka o imenovanju dopredsjedavajućeg i potpredsjednika, razumijevajući ovo kao saglasnost Predsjedništva na potpredsjednika Vijeća ministara. I vrlo jednostavan izlaz iz ovoga je da se razdvoji pitanje potvrđivanja Odluke o imenovanju dopredsjedavajući i potvrđivanju Odluke o imenovanju članova Vijeća ministara. Dakle, tačke su pripremljene, Odluka pripremljena, ja ne vidim apsolutno nikakvu smetnju da se to pitanje na vrlo elegantannačin riješi. Dakle, da budem vrlo jasan, nema nikakvih smetnji da se današnji poso na dnevnom redu danas ne završi. I treća stvar, što se tiče 6. tačke dnevnog reda, kako god poslanici predlože, da li je to razmatranje odluke ili donošenje odluke, Klub Koalicije koji je posredno prozvan kroz navođenje Bošnjaka koji opstruiraju će prihvatiti tu tačku dnevnog reda, jer sve tačke dnevnog reda Klub Koalicije je dosad prihvatao, da ne bude nesporazuma. Dakle, da li se to zvala tačka donošenje odluke o Sekretarijatu ili tačka razmatranje Odluke, Klub Koalciji je već razmatrao i prihvatiće. Nije u pitanju opstrukcija, nego je u pitanju nastojanje da se iznađe najbolje rješenje. Prema tome, i prihvata Klub Koalicije i mogućnost da se skine s dnevnog reda, da se nazove drukčije, apsolutno nikakav problem nije. I da upoznam samo, ovdje funkcioniše Sekretarijat od 6 zaposlenih koji je prema konceptu, koji je u saradnji sa OHR-om napravljen, ustanovljeno je ovdje, i taj sekretarijat - ne predsjedavajući Kolegija, nego taj sekretarijat priprema verzije ovih dokumenata koji će poslužiti privremeno dok Administrativna komisija svoj posao ne uradi, dok se definitivna odluka o sistematizaciji uspostavljanja stručnih službi ne donese. Dakle, ne radi to Kolegij, ne radi to predsjedavajući, to radi Sekretarijat koji je ovdje uspostavljen i koji ovadje radi. Izvolite.
Ja se izvinjavam, samo da se poslužim, molim vas koliko je Predsjedništvo BiH, molim vas i kamere bi dobro bilo da ovo zabilježe, ozbiljno pristupilo poslu ove odluku, vidi se da kaže, u preambuli da na osnovu člana 5. tačka 5. Ustava BiH, a pogledajte šta piše šta je tačka 5. - Stalni komitet. Nemojte vi meni pričati šta piše, ja pričam šta piše ovdje piše u Odluci. Ovo mora da vide građani Bosne i Hercegovine. Ovo mora da se vidi. I neko hoće da mene ovdje ubjeđuje kako ja treba da za ovo glasam. Molim vas gospodo, ovo je neozbiljno, vrlo odgovorno tvrdim, da je ovo neozbiljno. Hvala.
Ima li nakon ovoga, obzirom da smo raspravu o dnevnom redu zaključili, ja na ovaj način ne vidim potrebe dalje da razgovaramo o dnevnom redu. Potrebno je da pristupimo izjašnjavanju o dnevnom redu. Ja sam dužan, gospodin Čaršimamović.
Gospodine predsjedavajući, prije izjašnjavanja o dnevnom redu, htio bih da kažem nekoliko riječi o vašem prijedlogu za glasanje, da li ćemo ponavljati svečanu 36 izjavu sudije Ustavnog suda ili nećemo? Ja ovakvu diskusiju i mogućnost glasanja smatram blamažom institucija i funkcija BiH. Sudija Ustavnog suda u svakoj normalnoj državi je vrlo poštovana funkcija. Sudiju Ustavnog suda Azru Omeragić je izabrao Predstavnički dom Federacije BiH i ona je ovdje dala svečanu izjavu pred nama svima. Ja ne vidim kako bi i šta bismo trebali glasati. Zato vas molim da prekinete i zaštite institucije i funkciju ove države i da se o tome ne glasa, nego o tome ako ima problema, Ustavni sud donese da li je to. Hvala.
Hvala. Ja pozivam poslanike, ja moram ispoštovati Poslovnik i prijedlog svakog poslanika adekvatno tretirati. Mislim da i ovo, sasvim stoji što je navedeno u diskusiji, gospodin Rakić.
Gospodo predsjedavajući, kolege i koleginice poslanici, da nam se ne bi esilo ko prošli put kako smo pristupili glasanju, glasali smo za sedam dnevnih redova, u kojima je bilo najmanje 5-6 zajedničkih tačaka gdje smo moglil kondenzovati taj dnevni red iz toga i nešto i odraditi, da se ne bi desilo i danas, ja predlažem i sledeće prije glasanja: Na sastanku prije sedam dana utvrdili smo dnevni red. Na tom dnevnom redu nije bilo ove tačke 6. Pošto je osporena od nekih poslanika, da bi prevazišli situaciji, ja predlažem da tu odluku razmatramo u nacrtu, da imamo mogućnosti na sljedećoj skupštini donijeti konačnu odluku i da zavodoljimo ono što smo dogovorili prošli put, pa vas zato molim nemojte sad dati dnevni red na glasanje kompletan dnevni red, nego da interveništemo na takav način da privedemo dnevni red kraju.
Hvala. Dakle, upravo sam imao namjeru da ustanovim da je Kolegij od predstavnika svih stranaka predložio i podržao jedan dnevni red. Budući da su svi poslanici dobili taj dnevni red, ja sam dužan da taj dnevni red koji su sve stranke podržale i prihvatile stavim na glasanje. To znači, dnevni red koji uključuje 5. tačku, 6. tačku izdvajam i o njoj ćemo posebno glasati jer ona nije bila na Kolegiju dogovorena, o 6. tački ćemo se posebno izjašnjavati kako će se zvati. A sve ostale tačke 1., 2.,3.,4.,5. i poslanička pitanja su dogovorene na Koelgiju i ja taj prijedlog stavljam na glasanje, a kasnije ćemo se o ostalim prijedlozima izjašnjavati.
Prije glasanja ja molim da se poštuje. Ja se izvinjavam, ako ovaj visoki dom hoće da poštuje Privremeni poslovnik o radu onda mora da se poštuje. Dnevni red utvrđuje Kolegijum, tako tamo piše. vi ste bili, molim gospodo, predlaže Kolegijum ……. slažem se, hvala vam lijepo na tome. Predlaže, ali se nismo usaglasili jer sam rekao da sam naknadno vidio da se radi o jednom pravnom nedostatku odluke koja nije u skladu ni sa Ustavom BiH ni sa Zakonom o savjetu ministara ni s jednim ni s drugim, dakle ja sam povukao svoju saglasnost iz tog razloga o kojoj sam naknadno upoznat i prema tome ne može se glasati tako, onda će se morati glasati koji kao ja jedan od zamjenika predsjednika predlažem a imam i ja prijedlog. 37
Hvala. Kolegij predlaže dnevni red, Predstavnički dom većinom glasova po propisanoj većini usvaja. Ja ostajem pri prijedlogu i kao član Kolegija i ispred svih predstavnika, svih stranaka koje su bile prisutni na sastanku ostajem kod prijedloga da se radi po utvrđenom dnevnom redu uz primjedbu da se oko tačke B. rad uskladi sa zakonom. Molim vas ko je za tako predloženi dnevni red? Molim? Tačka 6. se posebno razmatra,da li će biti, kako će se zvati posebno utvrditi. Dakle, utvrđeni dnevni red uz zahtjev da se tačka 4. pod B razmatra u skladu sa zakonom. Ko je za taj prijedlog? ____________ Tražim pauzu 10 minuta prije glasanja. Da završimo glasnaje pa onda. ____________ Tražim pauzu vezano za glasanje.
Molim vas ja se suprostavljam tome, niste u pravu, nije započelo glasanje i ne može tako. Molim vas uzmite, nije započelo glasanje niste pitali još ko.
Molim vas da izbrojimo, ja moram završiti glasanje pa ćemo napraviti pauzu. Glasanje je započelo ljudi, dajte da budemo principijelni, digli su ruke u trenutku kad je zatražena pauza.
Molim vas gospodine predsjedavajući, glasanje započinje onoga momenta kad se kaže ko je za. Vi to niste izgovorili prije je čovjek zatražio pauzu.
Molim vas, nemojte da 15 minuta nakon toga uložite primjedbu na vođenje ove sjednice. Ja uvažavam i spreman sam da dam, ali nemojte molim vas da neko nakon 10 minuta uloži primjedbu na vođenje sjednice. Pauza 10 minuta. PAUZA [[nakon pauze]] Sjedite na svoja mjeta, nastavljamo sa radom. Pauza koja je uslijedila na zahtjev Kluba poslanika SDS, SR je završena imam prijavljenog diskutanta. Gospodin Špirić. 38
Gospodo predsjedavajući uvažene kolege poslanici, Klub poslanika koji vodim SDS, SR i DS za Banjaluku i Krajinu je razmatrao novosnastalu situaciju, s obzirom da smo mi ulaskom u ovaj parlament se zakleli svi poslanici da ćemo poštivati zakone i Ustav BIH, s obzirom da odluke i tačke dnevnog reda, odnosno odluke Predsjedništva ozbiljno kršenje i zakona i Ustava BiH ukoliko priđete glasanju prema preldoženim tačkama dnevnog reda u skladu sa prijedlogom u kome se krši zakon i Ustav BiH mi ćemo napustiti ovo zasjedanje, uložit ćemo tužbu Ustavnom sudu BiH, sve izabrane predstavnike ćemo smatrati nelegalnim do rješenja Ustavnog suda. Zato vas još jednom pozivam nemojmo da greškom drugih mi poslanici kršimo zakon i Ustav BiH. Hvala vam lijepo, to je naša odluka, održaćemo poslije toga konferenciju za štampu da nas ne bi zlonamjerno tumačili drugi da iznesemo svoje stavove široj javnosti BiH. Hvala lijepo.
Hvala. Nedvojbeno je da je Predsjedništvo imenovalo dvojicu dopredsjedavajućih, to je nedvojbeno i nikakva smetnja nema da se ta odluka potvrdi. Nedvojbeno je takođe da je za podpredsjednika Vijeća potrebna saglasnost Predsjedništva i da njega imenuju dopredsjedavajući Vijeća ministara što se i mora ispoštovati i što će se ispoštovati i to je jedini način da se postupi. Prema tome u skladu sa dogovorom na Kolegiju u skladu sa onim što smo dogovarali, razgovarali uz činjenicu da se tokom rasprave u pojedinim tačkama iz dnevnog reda i mora voditi i kao što se uvijek vodilo računa i o zakonima i o proceduri, dakle uz tu činjenicu i tu konstataciju ja predloženi dnevni red tačke od 1. do 5. stavljam na izjašnjavanje. Molim vas ko je za predloženi dnevni red predložen od strane Kolegija? 25 glasova za. Moramo po entitetima utvrditi glasove za. Sa prostora Federacije ko je za molim vas? 23 sa prostora Federacije. Sa prostora RS ko je za molim vas? 5 glasova sa prostora RS. Dakle potrebna većina sa prostora Federacije 23. dakle onda je to ukupno 28. Ko je protiv molim vas? Uopće ko je protiv, ima li neko protiv ovog prijedloga dnevnog reda? Ima li uzdržanih? 4 uzdržana. Samo da završimo glasanje. Molim vas, moraćemo ponoviti da ne bi bilo nesporazuma. Pozivam vas ponovo da obratimo pažnju, molim vas iz Federacije i R Srpske ponovićemo. Sa prostora Federacije ko je za? Dvadeset sa prostora Federacije, to je potrebna većina sa prostora Federacije. Sa prostora RS ko je za? Dobro 5 u redu. 5 sa prostora RS potrebna većina, 20 sa prostora Federacije, 25 to je većina i od izabranih poslanika koji su u Predstavničkom domu od 42 i od prisutnih poslanika i po entitetskoj ravni. Glasova protiv nema, uzdržanih ima broj. Dakle dnevni red je usvojen, što se tiče ovih prvih 5 tačka dnevnog reda. Gospodin Banjac se javio za repliku. 39
Poštovana gospodo poslanici, uvaženi gosti, gospodine zamjeniče Visokog predstavnika. Sa veoma velikim iznenađenjem i zabrinutošću i iznenađenošću moram vas obavijestiti da napuštam rad ove skupštine do daljnjeg dok se ne dobije odluka Ustavnog suda o kršenju Ustava BiH i Zakona o savjetu ministara. Ja nemogu dozvoliti sebi kao čovjek i poslanik da učestvujem u nečemu, a zakleo sam se da to neću raditi. Molim vas ovo je moj prije svega moralni čin, ali i poslanička obaveza. Molim da se tako tumači, spreman sam i dalje raditi, onog momenta kad se ovaj visoki dom prizove zakonu, odnosno zakonima ove države i kad nam se kao poslanicima ne budu naturale nekakve odluke koje nemaju, vidno nemaju uporište u zakonu a hoće da prođu. Takođe zadržavam pravo da se i lično obratim kancelariji Visokog predstavnika jer smatram ga odgovornim a i veoma važnom ličnošću koja mi u ovome može pomoći. Hvala vam lijepo.
Hvala. Obaveza nas poslanika je između ostalog i da poštujemo volju većine poslanika i odluke koje donese većina. Obaveza je takođe i poštivanje zakona, što ni u jednom trenutku poslanici koji su glasali za dnevni red nisu doveli u pitanje, prema tome bilo bi nezahvalno unaprijed proglašavati nezakonitim ili zakonitim nešto zašto se ima obratiti Ustavnom sudu. Gospodin Divković, izvoli.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, replika je na konstataciju da je nešto protivustavno. Mi smo glasali o dnevnom redu. Šta ima protivustavno u glasanju o dnevnom redu? Kad dođe tačka dnevnog reda o kojoj želimo razgovarati Vijeće minsitara onda možemo govoriti šta je u skladu sa zakonom u skladu sa odlukom u skladu sa Ustavom. Prema tome konstatacija da je protivustavno ovo što smo glasali o dnevnom redu je potpuno neutemeljeno. Hvala.
Hvala. Gospodin Dokić.
Ja sam htio da podvučem, da istaknem ovo što je prethodni kolega rekao i da zamolim predsjedavajućeg da vodi sjednicu, da ne dozvoljava da se sjednica razvodnjava od samog početka, mi smo na samom početku sjednice počeli da diskutujemo o tačkama dnevnog reda, a bilo je samo usvajanje dnevnog reda. O onome što se govorilo vezano za tačku 5. to treba govoriti kad dođe tačka 5. Slično je i oko ovoga. Ali kad sam izišao želim zaista i ja da kažem svoje duboko razočarenje zbog ćega danas nema članova Predsjendištva. U trenutku kada oni predlažu i traže od nas da potvrdimo njihove prve saradnike u naredne dvije godine. To je zaista nepoštovanje ovog visokog doma koji donosi takve odluke. To je jedna stvar. I druga stvar, jedna zaist aposlejdnja opomena Predsjedništvu i službi Predsjedništva iz te službe ne smiju da izlaze bilo kakvi zvanični akti sa greškom. Ovdje je napravljena greška, to je, ovi koji su na to ukazali oni su imali pravo, ali ja smatram da je važnije ono što treba da uslijedi poslije ovog i zbog toga sam ostao danas na sjednici, ali upozoravam da je ovo posljednja moja tolerancija u tom smislu. Ne smiju se ni u 40 osnovnoj školi dešavati ovakve greške kao što su se desile u ovom aktu koji je došao na ovako važno mjesto. Hvala.
Hvala. Gospodin Bosić.
Dame i gospodo, Meni je žao, ja nisam poslanik i nisam nikada imao ni namjeru, ni ove dvije godine. evo vi ste sami svjedoci da govorim o radu skupštine i ovog visokog doma. Međutim ovim današnjim razvojem događaja ja vam moram reći da je i nas dovelo u neprijatnu poziciju. Sad ja trebam da se opredjelim između ova dva bloka, da li ostati ili otići. Ja bih zamolio skupštinu ovu da nađe načina da koliko toliko može da unormali rad skupštine inače ovako po sistemu .… izvinite ja ne samo kad je u pitanju rad ovog doma nego bilo koga neću prihvatiti. U tom slućaju molim vas, ja bih vas zamolio i zbog izvještaja Savjeta minsitara ako možete da se usaglasite ako ne, ja onda moram razmislitit kako da ja postupim.
Hvala. Gospodin Prlić.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, dame i gospodo, Mislim da moramo naći izlaz iz ove situacije. Jedan broj zastupnika je izašao i svaka naša odluka bi bila valjana po Poslovniku i po nekim drugim aktima sama po sebi nosi taj teret da ovdje ne sjede svi ljudi koji su trebali za to da glasuju. Ovdje postoji i formalno i suštinsko pitanje. Ja predlažem slijedeće, da toklonimo formalni nedostatak koji postoji u toj odluci. Ja bih zamolio stručnu službu ovoga parlamenta da kontaktira sa uredima članova Predsjedništva, to je moguće napraviti za pola sata da se odluka korigira na način da ona bude u skladu sa Zakonom o vijeću ministara. To odluku je moguće imati za narednih pola sata na ovim klupama, tako da možemo normalno raditi posao dalje. Ukoliko nije u pitanju nešto drugo što znači suštinsko. Ako je samo ovaj formalni aspekt ja znam da je njega moguće otkloniti u narednih pola sata.
Hvala. Sekretarijat je u međuvremenu napravio prijedlog odluke koju treba Predstavnički dom da donese i koja uvažava ovo što je gospodin Prlić naveo i koja apsolutno postavlja stvar u skladu sa zakonom i Ustavom. Molim članove sekretarijata da stupe u vezu sa uredima, odnosno kabinetima predsjedavajućih da se pokuša ispravka koja je na tekstu odluke, držeći da je to formalno pitanje i da su razlozi za neglasanje sasvim druge naravi. Gospodin Tokić.
Ja bih zaista u skladu sa Poslovnikom. Teško možete očekivati ozbiljnost sjednice ako sami se tako ponašate. 41 Ja zaista se plašim da smo mi otvorili raspravu povodom ove tačke dnevnog red, uključujući i tu vašu ažurnost da se formuliše odluka Predsjendištva na drugačiji način. Ja bih vas molio da definišemo dnevni red. Mi smo utvrdili 5. tačaka dnevnog reda. Kad se steknu uslovi da raspravljamo pojedinačno o tim tačkama dnevnog reda. Dolazićemo do problema, pravit prekide sjednice i ja se stalno vraćam na orpedjeljenost svih parlamentarnih stranaka da zasjedamo dva dana. Što znači kad utvrdimo, kad dođemo do tačke dnevnog reda gdje postoji konsenzus postoji mogućnost da sjednemo sa ostalim predstavnicima Parlamentarnih stranaka i da vidimo da li ima uslova da se kvalitetnije nastupi kako bi se raspravljao o suštini a ne od drugom dijelu. U tom kontekstu ja vas molim da stavite razmatranje Nacrta odluke, dakle razmatranje odluke vezano za sekretarijat. Neka Parlament utvrdi to kao tačku dnevnog reda, kao 6. tačku dnevnog reda gdje bi na određeni način otvorili raspravu i vidjeli gdje su problemi. Dok ne otvorimo pred ovom skupštinom tu vrstu problema očito ne možemo prevazilaziti. Jer ti dogovori u uskim krugovima očito ne obavezuju nikoga jer Kolegij dogovori jedno čim dođete ovdje predomislite se. U smislu ovoga “ja sam se sad sjetio ja otkazujem tu poslušnost”. Dajte da Parlament preuzme sovju odgovornost i u tom kontekstu pored ovih 5. tačka koje smo usvojili ja predlažem da se uvrsti i ova tačka o sekretarijatu, rasprava o formulisanju sekretarijata. Hvala. Ja još jednom pozivam članove Sekretarijata da stupe u vezu sa kabinetima članova Predsjedništva da pokušaju ovu isprakvu napraviti. Apsolutno je to u svrhu rada po tačkama dnevnog reda i korisno da se u ovom trenutku pokuša ostvariti. Kao što smo najavili mi smo, kao što smo ustanovili, većinom glasova smo i usvojili 5. tačka dnevnog reda. Oko 6. tačke dnevnog reda koja je bila u tekstu poziva navedena kao Donošenje odluke o formiranju privremenog sekretarijata Parlamentarne skupštine BiH bilo je više prijedloga. Bio je prijedlog da se ta tačka odloži za narednu sjednicu, s tim da u međuvremenu sekretarijat i Administrativna komisija koju smo konačno ustanovili, pripremi tačku u cjelosti i da je na kvalitetan način prezentira na narednom zasjednaju. To je bio jedan prijedlog, Drugi prijedlog je bio da tačka ostane kako je nazvana i trči prijedlog je bio da se tačka zove razmatranje nacrta. Ja ću prijedloge kako su redom iznošeni stavljati na glasanje. Prvo ovaj prijedlog da se odgodi tačka uz prethodnu pripremu i u sekretarijatu i Adminsitrativnoj komisiji. Ko je za ovaj prijedlog molim vas da digne ruku? 23 su za ovaj prijedlog. Ko je protiv? Dva protiv. Ima li uzdržanih? Dakle, nakon dvije sugestije, tačka koja je bila predložena u dnevnom redu većinom glasova je odlučeno da se odgodi za narednu sjednicu uz prethodnu primjenu na Administrativnoj komisiji i u Sekretarijatu. Hvala. Prema tome, konstatujem - naravno tačka: koja je ovdje na svakojs jednici se podrzaumijeva i o njoj ne treba da se izjašnjavamo. Prema tome, dnevni red današnje sjednice izgleda ovako 42 1. Izbor zamjenika predsjedavajućeg Predstavničkog doma iz reda hrvatskog naroda, 2. Usvajanje zapisnika 1. i 2. sjednice Predstavničkog doma, 3. Izvještaj o radu Vijeća ministara Bosne i Hercegovine u periodu od 1.1.1997. do 30.10.1998.godine, 4. Potvrđivanje imenovanja sastava Vijeća ministara Bosne i Hercegovine a) izlaganje programa rada kopredsjedavajućih i potpredsjednika Vijaća ministara Bosne i Hercegovine, b) potvrđivanje odluke Predsjedništva Bosne i Hercegovine o imenovanju kopredsjedavajućih Vijeća ministara, i c) potvrđivanje imenovanja ministara, zamjenika i potpredsjednika Vijeća ministara, odnosno potpredsjednika ministara i zamjenika ministara Vijeća ministara, To je ta promjena koja uvažava proceduru prilikom imenovanja potpredsjednika Vijeća ministara propisanu zakonom. 5. Izbor delegacija Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine a) Oragnaizaciju evropske sigurnosti i saradnji, b) centralnoj evropskoj inicijativi, c)interparlamentarnu grupu Bosne i Hercegovine u Interparlamentarnoj uniji, d) Parlamentarnu skupštinu Savjeta Evrope. 6. Poslanička pitanja. Napravićemo jednu kraću pauzu od pet minuta i krečemo sa 1. tačkom dnevnog reda Pauza. Nakon pauze.
Štovane dame i gospodo, Za zamjenika predsjedatelja ovog visokog doma ispred hrvatskog naroda predlažem gospodina Peru Skopljaka. Pero Skopljak je rođen u Vitezu završio je teološko filozofski fakultet pri Sveučilištu u Inzburku u Austriji i tamo je i magistrirao 1971. godine. Pologlota je mislim da je osoba koja će zadovoljiti sve potrebne uvjete za obavljanje ovih poslova. Ja se nadam da će biti izabran. Hvala lijepa.
Hvala, ima li još prijedloga? Izvolite gospođa Muminagić.
Ispred klubova poslanika Socijal.demokratske partije i Socijal demokrata Bosne i Hercegovine, i Nove hrvatske inicijative, obavještavamo ovaj dom da mi ostaje takođe pri prijedlogu koji smo imali na prvoj sjednici, a to je da zamjenika predsjedavajućeg ovog doma predlažemo Ivu Mijačevića. Ivo Mijačević je rođen 19. januara 1947. godine u Gradačcu, završio je Vojnu akademiju bivše JNA, i komadno štabnu akademoju u Beogradu, službovao je 20 godina u Sloveniji, a za vrijeme rata je bio komandant odbrane Gradačca, sada čeka penzionisanje.
Hvala. Ima li još neki prijedlog? Koliko vidim nema, prijedloge ću staviti na glasanje, redom kako su iznešeni. Dakle, prvi prijeldog je ispred HDZ-a da zamjenik predsjedavjaućeg bude Pero Skopljak. Pozivam poslanike da se dizanjem ruku izjasne ko je za ovaj prijedlog? Od prisutnih 29 poslanika 21 je glasao za, to je potrebna većina. Moramo ustanoviti i entitetsku zastupljenost glasova za, da bi vidjeli prvo moramo kalitet većine ustanoviti, pa ćemo protiv i suzdržanih. Ko je sa područja Federacije za? Sa područja Federacije je 15 za. Ko je sa područja RS za? Osam je sa prostora RS. Prema tome, prijedlog je prihvaćen. Ko je protiv ovog prijedloga da bude Pero Skopljak? Ko je uzdržan? Prema tome, sa 21 glasom za, dva protiv i četiri uzdržana uz potrebnu većinu i potrebnu entietsku zastupljenost glasova većine prijedlog je dobio skupštinsku ećinu i 44 gospodin pero Skopljak je izabran za zamjenika predsjedavajućeg iz reda hrvatskog naroda i molim gospodina Skopljaka da zauzme svoje mjesto.
Dame I gospodo, Ovo nije prva pobjeda koju ja u životu doživljavam no… posao koji nosim na leđima upotrijebiću to vam garantiram kao čovjek i svima onim dobronamjernim obećavam da ću raditi onako kako sam se zakleo. Dakle, radi ću na dobru svoje domovine Bosne i Hercegovine koja je i moja domovina. Hvala vam lijepo. Aplauz. Sljedeća tačka dnevnog reda je
Ja Imam jednu primjedbu na grešku, a to pokazuje da nismo ipak trebali odgoditi raspravu o imenovanju privremenog sekretarijata. Na stranici 2. zapisnika sa 1. sjednice imamo pod tačkom 2. verifikaciju mandata izabrnaih poslanika, pa pod tačkom 1. kod verifikacije mandata imamo sa teritorije Federacije BiH, a pod tačkom 2. sa teritorije Republike Srpske. Pri tome bi trebalo i ostati. Međutim, potkralo se da je u tačku 1. sa teritorije Republike Srpske iz Koalicije ušlo u zapisniku u ovom dijelu gdje se govori o izabranim poslanicima odnosno verifikovanim mandatima sa teritorije Federacije BiH, pa predlažem da se prebaci drugi pasos poslije tačke 1. sa teritorije Federcije BiH , sa teritorije Republike Srpske iz Koalicije za cjelovitu i demokratsku Bosnu i Hercegovinu, da se prebaci pod 2. jer oni i jesu izabrani sa teritorije Republike Srpske. Tako ćemo imati kako je predviđeno u Ustavu 28. poslanika sa teirorije Federacije i 14 poslanika sa teritorije Republike Srpske.
Hvala. Ima li još primjedbi oko zapisnika? 45 Koliko vidim ne javlja se niko. Stavljam zapisnike na usvajanje. Prvo, zapisnik sa 1. sjednice koja je održana 26. decembra. Ko je za usvajanje zapisnika uz ove navedene ispravke? Ima li neko protiv? Suzdržan? Dakle, ovaj zapisnik je usvojen jednoglasno. Zašpisnik sa 2. sjednice koja je održana 10.og. Ko je za? Ima lineko protiv? Suzdržanih? Konstautjem da je zapisnik sa 2. sjednice uz navedene tehničke ispravke jednoglasno usvojen. Time smo 2. tačku dnevnog reda završili, i prelazimo na 3. tačku dnevnog reda: 1.1.1997. do 30.10. 1998. GODINE Pozivam dogovorene izlagače ispred Vijeća ministara ili izlagača da uzmu riječ. Izvještaj je ut ekstualnom obliku, već u decembru mjesecu dostavljen skupštinskim službama, a nakon toga prosljeđen poslanicima tako da su poslanici izvještaj o radu Vijeća ministara za navedeni period imali priliku da prouče i da budu spremni za učešće u raspravi oko izvještaja. Dakle, pozivam, evo izvolite gospodin Silajdžić, dopredsjedavajući Vijeća minstara. Izvolite gospodin Silajdžić.
Dame i gospodo poslanici, gospodo predsjedavajući, Mi smo Parlamentu Bosne i Hercegovine dostavili izvještaj, ali dozvolite mi da u nekoliko rečenica naglasim neke dijelove izvještaja, računajući na to da je dopredsjedavajući gospojdin Tomić i da su resorni ministri prisutni ovdje i da smo spremni odgovarati na pitanja i primjedbe, dakle, smatramo da je izvještaj dostavljen na vrijeme, izvještaj je razmatran na sjednici Predsjedništva Bosne i Hercegovine i kao takav podržan. Mi naravno, očekujemo da ovaj dom prihvati izvještaj Vijeća ministara jer su dužni u skladu sa Dejtonskim sporazumom podnositi najmanje jedanput godišnje izvještaj Parlamentu Bosne i Hercegovine, odnosno Predstavničkom domu BiH. Dakle, izdvojio bih prvo, činjenicu da se rad Vijeća ministara odvijao sa Ustavom Bosne i Hercegovine, sa Zakonom o Vijeću ministara BiH, i ministarstvima Bosne i Hercegovine i drugim zakonima i dokumentima kojima su utvrđena ovlaštenja Vijeća ministara Bosne i Hercegovine. Dalje, da je u ovom periodu utvrđeno 18 prijedloga zakona, dva nacrta zakona su u postupku razmatranja i usaglašavanja. 46 Donijeto je 36 podzakonskih akata, a 13 podzakonskih akata donijela su ministarstva u skladu sa svojim ovlašćenjima, razmotren je i prihvaćen 31 međudržavni sporazum, 15 memoranduma, 14 ugovora, 5 nota Verbale, i jedan protokol. Da su donijete 33 odluke iz raznih oblasti i jedno uputstvo, donijete su pojedinačne odluke, ili data saglasnost na ukupno 29 imenovanja, ili postavljenja. Razmotreni su 32 informacije i pet pisama od međunarodnih organizacija o kojima su donešeni odgovarajući zaključci. Ako mi dozvolite da kažem jednu generalnu primjedbu ovdje. Vijeće ministara je radilo pod okolnostima koje su vama uglavnom poznate. Ja bih od tih okolnosti pocrtao posebno činjenicu, da je Vijeće ministara djelovalo u jednom političkom vakumu, d anije bilo konsenzusa u Parlamentu, da se Parlament nijemogao sastajati redovno , hoću da kažem da je na Vijeće ministara padalai ona odluka koja ne bi smjela biti samo u ingerenciji Vijeća ministara to je politička odluka. Dakle, u nedostatku rada u parlamentu Vijeće ministara je moralo djelovati kako je djelovalo, na sebe je preuzimalo činjenicu da Komisije ne rade, da se klubovi nedogovaraju međusobno, da poslanici nisu u stalnom kontaktu, a ponato je da u ovom palramentu naravno ima različitih političkih mišljenja. Dakle, mi smo bili u situaciji da preuzmemo odgovornost i političkog dogovaranja. Svako Vijeće ministara i svaka Vlada je naravno spremna da utvrdi prijedloge ili nacrt jednog zakona ukoliko postoji osnovna saglasnost u Parlamentu. Mi smo vrlo često radili u situaciji kada nismo imali taj konsenzus i dakle, podvlačim da je vrlo često odgovornost osnovnog političkog dogovara padala na Vijeće Ministara. Radili smo u uvjetima takođe, kada je cijeli Dejtonski sporazum zaživljavao. Preko Vijeća ministara su se prelamale stvari koje inače ne bi normalno u jednom uređenom sistemu došle na red ili pak bile unadležnosti Vijeća ministara. Djelovali smo onako kako smod jelovali u situaciji kakva je bila. U početku je vrlo teško išlo to moram reći, dakle usaglašavali smo se da li je potrebno donijeti jedan zakon ili nije prije svega, to je taj politički dogovor. Nekakav je zakon, kakva je sadržina zakona ili sam princip da li je potrebno uopšte donositi jedan zakon ili nije priznaćete da je to jedan posao koji je prije svega političke prirode preko koga se prelama interpretacija dejtonskog sporazuma u cjelini. Mi smo u nekim trenucima morali interpretirati ili se dogovarati o tome uz pomoć medjunarodne zajednice smo postigli rezultat koji je pred vama.Dakle medjunarodne zajednice u skladu sa ovlaštenjima koje je visoki predstavnik i Ured visokog predstavnika imaju. Rezultat je, obzirom na okolnosti dobar barem po našoj ocjeni, dakle u ocjeni Vijeća ministara, sada govorim ispred nas ovdje prisutnih gospodina dopredsjednika i ministara. Mi smatramo da smo u situaciji kakva jeste postigli jedan rezultat koji ocjenjujemo kao dobar rezultat. Očekujemo da se izvještaj prihvati i prije svega Vijeće koje će se formirati danas ili ubrzo, da će imati punu podršku Parlamenta i da će imati spremnije političke odluke na osnovu kojih će ovo vijeće moći djelovati efikasnije, brže i bolje. Dakle, jedna kompletna težina političkog dogovora, interpretacija, odredaba Dejtonskog ustava, neće padati smao na Vijeće ministara. Vijeće ministara je bilo spremno d aprihvati odluke Parlamenta, posebno i naravno kada su one konsezualni 47 prirode. U ovom mandatu koga smo mi imali toga nažalost nije bilo, i zato izmeđšu ostalog i zbog toga smatramo da je ovaj rezultat dobar, obzirom na to da smo morali probijati led u mnogim oblasitma, da smo se morali dogovarati i onda kada dogovora na drugim razinama nije bilo. Predlažem, dakle, se ovaj izvještaj prihvati i naravno mi ovdje članovi Vijeća ministara, ministri i pomoćnici, zamjenici tj. stoje na raspolaganju da se izjasnimo ili da objasnimo po oblastima, naravno, ono što članovi Parlamenta budu od nas tražili.
Želi li neko još od članova Vijeća ministara uzeti riječ. Ukoliko ne ja otvaram raspravu, eventualna poslanička pitanja sugestije, primjedbe. Gospođa Muminagić, zatim gospodin Čaršimanović.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, Obaveza podnošenja izvještaja Vijeća ministara Parlamentarnoj skupštini utvrđena je Ustavom BiH i mi ovdje izvršavamo tu ustavnu obavezu. Podsjetiću vas da je članom 5. Ustava pod tačkom 4. a ne 5. kako je u ovoj odluci napisano definisano da će Predsjedništvo BiH imenovati predsjedavajućeg Vijeća ministara, a da će Predsjedavajući Vijeća ministara imenovati ministre i njihove zamjenike kao i da će svi oni preuzeti dužnost po odobrenju Predstavničkog doma. Predsjedavajući i ministri zajedno sačinjavaju Vijeće ministara i naglašavam odgovorni su za provođenje politike i odluka BiH u oblastima naznačenim u Ustavu, to je čitava 3 člana o ćemu podnose izvještaj Parlamentarnoj skupštini, uključujući najmanje jedamput godišnje razmatranje izvještaja o rashodima BiH. Pročitala sam ova ustavna određenja da bi iznijela neka zapažanja poslanika SDP BiH i Socijal demokrata povodom izvještaja Vijeća ministara. 1.U naslovu izještaja naznačeno je da se izvještaj podnosi za period 1.1.1997. do 30.10.1998. tj. od imenovanja Vijeća ministara,a to znači da u periodu sad već više od dvije godine Vijeća ministara podnosi izvještaj po prvi put. Mi iz SDP-a smatramo da ovakava praksa nije prihvatljiva i da je moramo u našem radu korigovati. Ja mogu prihvatiti da je to bilo i zbog poteškoća u radu parlamenta ali mi trebamo tu praksu korigovati, posebno kad imamo i vidu stanje u oblastima koje su u nadležnosti BiH, kao države. Stoga predlažemo da Predstavnički dom u svom programu rada utvrdi obavezu Vijeću ministara da kontinuirano, a najmanje svakih 6 mjeseci izvještava Parlamentarnu skupštinu o provođenju utvrđene politike odnosno izvršavanju donesenih zakona i drugih akata, kao i o stanju u oblastima koje su u nadležnosti države BiH. Na taj način bi mi mogli blagovremeno preduzimati dodatne mjere i donositi dodatne propise koji bi omogućili njihovu realizaciju tamo gdje to ne bude u redu. Smatramo da to od nas očukuju građani BiH oni koji su nas birali. Drugo iz teksta izvještaja osim broja održanih sjednica, broja predloženih zakona i drugih propisa kao i broja obrazovanih tijela i službi teško se može sagledati funkcionisanje Vijeća minsitara kao jedinstvenog organa. Naglašavam kao jedinstvenog organa, nadamo se da je ovaj izvještaj zajednički, ne vidi se ni kako se odvijala saradnja sa entitetskim vladama na realizaciji utvrđene politike iz nadležnosti BiH. Napomenuću da je u Programu za implementaciju mira koji je donesen na Madridskoj konferenciji Vijeće za implementaciju mira ustvrdilo da zajedničke institucije ne funkcionišu na odgovarajući način, a da je njihova saradnja sa entitetima loša. Prema našim spoznajama ove konstatacije stoje u potpunosti. Mi predpostavljamo da je jedan od bitnih razloga i sam način struktuiranja Vijeća ministara sa dva kopredsjedavajuća i 48 jednim dopredsjedavajućim rješenje za koje mi u SDP-a smatramo da nije u skladu sa Ustavom i koje nismo prihvatili prilikom donošenja zakona niti ga možemo prihvatiti u buduće. I mi i BiH javnost su svjedoci da takvo rješenje nije omogućavalo efikasno funkcionisanje Vijeća ministara evo i sad imamo situaciju da je gospodin Boro Bosić kao jedan od kopredsjedavajućih napustio sjednicu. 2.Zalažemo se stoga za ustavno rješenje tj. imenovanje predsjedavajućeg vijeća ministara, kao i za reorganizaciju vijeća ministara koja će omogućiti njegov efikasniji rad. U tom cilju predlažemo da ovaj Parlament što prije, ako Bože moj već nije na narednoj sjednici stavi na dnevni red predloženi zakon o Vijeću ministara koji je već u proceduri. 3.Ponoviću da je po Ustavu Vijeće ministara odgovorno za provođenje politike i odluka u nizu ključnih oblasti nabrojanih Ustavom kao što je vanjska politika vanjsko-trgovinska politika carinska politika finansiranje institucija BiH, međunarodne obaveze, pitanje emigracije, izbjeglica i azila itd. da sve ne nabrajam. Kad se pažljivo pročitaju dijelovi Izvještaja po pojedinim minsitarstvima ne može se pobjeći od utiska da je njihova aktivnost pretežno bila usmjerena na organizaciona pitanja, na zakonodavnu i prateču aktivnost uz zakone, pripreme donatorskih konferencija, pregovore, sporazume i saradnju sa međunarodnim finansijskim i drugim međunarodnim institucija.a Odmah moram da kažem da mi ne smatramo da je to bio mali obim posla. Smatramo da je velik obim posla urađen i u prvoj fazi djelovanja Vijeća ministara takva aktivnost bi se mogla razumjeti, međutim s obzirom da je prošlo dvije godine, nakon dvije godine odnosno u toku dvije godine bi se moralo osjetiti veća angažovanost i bolja organizovanost na efikasnom provođenju donesenih zakona i saradnji sa entitetskim Vladama na tom planu, odnosno na sprovođenju donesenih zakona, jer dio donesenih zakona sprovode entitetski organi itd. sve do kantona i opština. Očito je da te aktivnosti nije bilo i da je u velikoj mjeri izraženo oslanjanje na aktivnosti Ureda visokog predstavnika i drugih organa i organizacija međunarodne zajednice. Primjer sa provođenjem zakona iz oblasti carina je eklatantan, najbolje potvrđuje ovu konstataciju. dok u ovom izvještaju imamo samo naznačeno da su donesena dva zakona o carinskoj politici, jedan zakon o carinskoj tarifi, dotle se u jučerašnjim novinama bije nas u oči naslov “haos sa carinama”. Smatramo da je u ovom izvještaju moralo o nekoliko ovih ključnih oblasti moralo biti i naznačeno kakvo je stanje kako bismo mogli doći do zaključka koje mjere moramo dalje preduzimati. 4.Dobro bi bilo da smo uz ovaj izvještaj imali i izvještaj o izvršenju Budžeta za isti period 1998. godine za koji se podnosi Izvještaj. Znam da se nije mogao napraviti za cijelu 1998. godinu, kako bi ova Parlamentarna skupština sa imenovanjem novog Vijeća ministara imala uvid u problematiku ostvarivanja prihoda i uvid u realne mogućnosti finansiranja institucija i drugih obaveza BiH, pošto se u tekstu Izvještaja koji govori o budžetu o tome ništa ne govori a postojala je oabveza da se i taj izvještaj dostavi. Moglo se pokriti sa ovim tekstom izvještaja sa ovim podacima o kojima govorimo. Ja hoću da vjerujem da je to zbog toga što nema problema, ali dobro bi bilo da znamo da li ih ima. Sve naprijed navedeno nas delegate iz SDP i SD a kaže kolega iz NHI ne daje nam mogućnost da podržimo ovaj Izvještaj.
Hvala. Gospodin Čaršimanović. a neka se pripremi gospodin Jahić.
Uvaženi poslanici gospodo predsjedavajući. 49 Mi smo danas dobili tačku dnevnog reda procjenu Izvještaja Vijeća ministara i na osnovu toga se trebamo odlučiti da li ćemo to prihvatiti ili odbiti. Za procjenu nam trebaju mjerila. U ovoj situaciji u kakvoj danas imamo čini mi se da bi se teško dogovorili o mjerilima, ali se nadam, toplo se nadam da ćemo se svi o jednom mjerilu dogovoriti, a to je koliko smo daleko od provedbe Daytonskog sporazuma. Na osnovu ovog Izvještaja može se sigurno konstatovati da nismo na početku. Ali isto tako se može konstatovati da smo daleko od kraja. Jedna od obaveza Vijeća ministara je bila obezbjeđenje funkcionisanja zajedničkih institucija, njihovo finansiranje i eventualne rekonstrukcije. Iz Izvještaja vidimo da je u određenim institucijama urađen pomak, u oblasti civilne avijacije, u oblasti telekomunikacija, u oblasti statistike, saradnje sa Interpolom. Tu imamo konstituisana određena tijela-negdje na zadovoljavajućem nivou, negdje nedovoljno. Međutim, postavlja se pitanje i koliko su ta tijela radila, mi imamo civilnu avijaciju ali još uvijek nemamo kontrolu nad nebom, mi imamo Zakon o telekomunikacijama usvojen, ministarsko vijeće ga je usvojilo prošao je 1.2. ove godine kada je bila obaveza primjene koda 387 za BiH ali to još uvijek nemamo. Osim toga bilo je potrebno da se uradi i druge institucije koje su bitne za funkcionisanje jedne države koja treba da se zove državom i smatram da je svima poznata inicijativa bijele knjige u kojoj je konstituisano i rečeno kakve institucije i u kakvom obliku su nama potrebne. Ja bih volio da znam i stanje u odnosu na tu inicijativu i poziciju UHR-a kako misli na tu inicijatuv. Međutim, smatram da korak koji je napravljen u ove dvije godine je korak koji nam daje i optimizma bez obzira na ove sve stvari koje ima i mislim da se ovakav izvještaj treba da prihvati, ali isto tako da bi se u budućnosti bolje događale stvari smatram da je neophodna rekonstrukcija Vijeća ministara i da je neophodno da se to Vijeće ministara konstituioše po Ustavu BiH. Podržava inicijativu kolegice koja je prije mene izlagala da je u ovom slućaju potrebno što prije razmisliti na konstituisanju i rkeonstrukciji Vijeća ministara.
Hvala, gospodin Jahić, a neka se pripremi Branković.
Dame i gospodo, cijenjeni gospodine predsjedavajući, gospodine zamjeniče predjsedavajućeg. Ja bih želio da podržim ekspoze koji smo čuli od gospodina predsjedavajućeg Vijeća ministara kao i Izvještaj u cjelini uz opasku da Izvještaj ne sadrži nešto što bismo mogli okarakterizirati kao prijedlog mjera za efikasniji rad odnosno efikasnije funkcioniranje Vijeća ministara, što opet vjerujem da je sadržano eventualno u nekim elemntima programa rada koji treba da se prezentira u narednom dijelu ove tačke dnevnoga reda. Ono na šta bih se ja usredsredio kratko jeste činjenica da mi možemo biti zadovoljni sa dobrim dijelom urađenog posla koji je prezentiran u izvještaju koji je pred nama, premda moramo konstatirati da postoje područja gdje Vijeće ministara mora da radi efikasnije i mislim da dijelim mišljenje većine poslanika da posotji cijeli niz oblasti gdje bi se Vijeću ministara mogle dati značajne zamjerke što otvara pitanja analize cjelokupnog konteksta političkog konteksta funkcioniranja toga Vijeća a o ćemu je nešto već kopredsjedavajući govorio. Ja bih samo apostrofirao potrebu da se ćim prije pristupi reorganizaciji vijeća ministara i to na način da se postojeće ustavne kompetencije Vijeća ministara na neki način ustroji kroz veći broj ministarstava kako bi Vijeć eministara moglo mnogo efikasnije da radi. Mislim da nije uopće blizu pameti da konkretno ministarstvo, ovdje govorimo o ministarstvu civilnih poslova i 50 komunikacija mora da tretira tako šarolik aspekt različitih oblasti kao što su transport, komunikacije, budžet imigracije, emigracija, azil, izbjeglice, međunarodno pravo, međuentitetsko pravo i niz drugih područja koja, vjerujem, zbog glomaznosti ne može na adekvatan i efikasan način da tretira i da postiže rezultate koje bi ovaj dom želio da vidi na koncu mandata ovog izvršnog organa države BiH. Prema tome, moj bi prijedlog bio da se ćim prije aktuelizira pitanje reorganizacije Vijeća ministara na način da se Vijeće ministara ustroji sa većim brojem ministarstava o ćemu već posotji inicijativa koja je po meni, neopravdano ostala bez realizacije u ovom periodu i naravno na tom planu predstavnici međunarodne zajednice i ofisa visokog predstanvika mogu da daju svoj puni doprinos. Ja takođe želim da naglasim da prema mom sudu to nipošto ne znači proširenje broja ministarstva unutar Vijeća ministara sigurno ne podrazumijeva bilo kakvu tako reči centralizaciju, niti bi to rješenje bilo na uštrb ovlasti, odnosno onoga što je u ovlasti entiteta,a jasna je dakle činjenica da bi to rješenje zapravo imalo za cilj prije svega da poveča efikasnost Vijeća ministara što mislim da je cilj kojem svi poslanici ovoga doma trebaju da streme. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Branković, a neka se pripremi Divković.
Poštovane dame i gospodo, Ja ću prije svega kazati da današnej dvije činjenice mene raduju i u stvari pokazuju da institucije BiH i prema Daytonskom Ustavu počinju funkcionirati. Onaj naš početak sjednice koji je na neki način rezultirao malo neprijatnom scenom napuštanja sjednice dijela poslanika ovog doma, u stvari govori da se ustav BiH čita u ovoj državi, d aon postaje nezaobilazna činjenica u odnosu na koju se zauzimaju stavovi u odnosu na koje se određuju ponašanja i ja očekujem da će principijelnost poštovanja Ustava BiH biti dosljedna i ostalim isključivim ovlaštenjima koja imaju institucije BiH. Druga stvar koja mene danas raduje je upravo ovaj Izvještaj o radu Vijeća ministara jer i on je jedna činjenica koja će sigurno biti sve češća i uobičajena pojava u našem živtu, jer je ovo izvještaj veoma važne institucije u BiH koja također ima svoje isključive oblasti prema Ustavu. Kao i svaka stvar pa i ovaj izvještaj Vijeća ministara može se posmatrati sa dvije strane zavisno od prizme krozu koju se promatra, da li ga hoćemo favorizovati ili ga hoćemo posmatrati na jedan engativan način. U svakom slućaju tu ima elemenata i za jedno i za drugo, međutim ja sam pristalica da ga posmatram sa one strane koja favorizuje ovaj izvješta, odnosno sam proces konstituiranja institucija BiH. Zašto to govorim? Mi prije svega trebamo imati na umu da je ovo Vijeće ministara prošlo period konstituiranja te institucije počevši od problema donošenja zakona, sistematizacije, popunjavanja mjesta u tim minsitarstvima, zatim treba biti svjestan infrastrukture u kojoj su radili ljudi u Vijeću ministara, ja sam u svom poslu dosta komunicirao sa njima i zaista znam kako je teško bilo raditi u tim ministarstvima jer oni nisu imali zajedničko sjedište što je normalno da jedna ovakva institucija bude efikasna. Na kraju krajeva to je bio period rađanja te institucije i zbog svega onoga što se zove navikavanje na državu BiH koja je projektovana Daytonskim ustavom i postojala je neravnomjernost u inicijativi u radu u Vijeću ministara po pitanju donošenja i rada na usaglašavanju osnovnih zakona i zakonskih akata a koje treba da potvrđuje ovaj dom. Zbog toga mislim da je velika stvar da postoji izvještaj, da izvještaj ima dosta popunjenih stranica da u njemu pišu konkrenti rezultati šta je urađeno jer je to zaista i veliki pomak dakle imamo o ćemu raspravljati. Zbog toga ne bih puno govorio o 51 detaljima, ali bitno je napomenuti pored onog broja zakona i podzakonskih akata koji su donešeni, bitno je pomenuti da je ipak kroz ovu instituciju obavljen posao i oko povratka 180.000 izbjeglica u ovu državu. Nije zanemarljiv je podatak da je kroz Vijeće ministara evidentirano ulaganje od 214.000.000 direktnih stranih ulaganja u ovu državu. Dakle sve su to pokazatelji da Vijeće ministara treba da bude jaka institucija, normalno u skladu sa ovlaštenjima šta jesu ovlaštenja po Aneksu 4. Ovaj izvještaj u svakom slućaju treba da bude podloga i naši komentarni na ovaj izvještaj novom sastavu vijeća ministara mi kao parlament ukažemo i pokušamo pomoći gdje prioritete locirati. U svakom slućaju ono što je uočeno po izvještaju PO saziva Vijeća ministara dvije su osnovne stvari, dva mehanizma koja trebaju da dadnu novi kvalitet radu Vijeća. Prije svega to je novi zakon o Vijeću ministara dakle njegova reorganizacija jer sadašnja ministarstva su dosta neprirodni konglomerati koji ne mogu efikasno funkcionirati i druga stvar, vjerovatno u okviru tog zakona su sami mehanizmi i procedure rada vijać ministara u kome bi ono što smo uočili nekakva neravnomjernost inicijative ne bi bila stvar ličnih političkih opredjeljena nego da se tu odgovarajućim procedurama dadne garancija za efikasnost rada tog vijeća. U svkaom slućaju a na osnovu isključivih ovlaštenja za državne institucije vrijeme koje predstoji vjerovatno treba da bude posvećeno zakonskom uređenju, dakle donošenje regulative i prije svega uređenju međunarodnog, međuentitetskog saobraćaja u oblasti kontrole granica i uspostavljanja graničnih službi ili graničnih policija kako to predviđa i Madridska konferencija, zatim oblast sudstva, pravobranilaštva, pa i davanja koncesije, jer davanje koncesija je ipak stvar koja se tiče jedne teritorije, dakle jedne države. Zbog toga, ja ne bih razgovarao o tome da li ovaj izvještaj prihvatati ili ne prihvatati u svakom slučaju o je izvještaj, a mislim da u postojećem Zakonu o Vijeću ministara ima jedna nedorečenost jer Vijeće ministara je dužno podnositi izvještaj parlamentu, ali član 35. ovog zakona kaže - da se ostali detalji odnosa između Vijeća ministara i parlamenta biti regulisani poslovnicima, a to podrazumijeva izjašnjavanje o prihvatanju ili ne prihvatanju izvještaja, tako da iskoristimo ovo da damo i sebi i Parlamentu primjedbu, a i zadaću da te procedure, odnosno te poslovnike što prije donesemo. Hvala.
Izvolite, gospodin Divković, a neka se pripremi Tokić.
Dame i gospodo, Ja kao i prethodnici prije svega pozdravljam činjenicu da imamo priliku da raspravljamo o izvještaju i da sama činjenica da imamo izvještaj na ovom domu Parlamenta, je pozitivna, pozitivno je po meni isto tako činjenica da u ovom izvještaju sus tvari date onakve kakve su po određenim ovlastima, odnosno određena ministastva su to dala. Međutim, nama novim zastupnicima ovog doma se teško izjašnjavati odnosno meni je jako teško se izjasniti da prihvatam izvještaj iz protstog razloga što ja neznam šta je bio plan, znači, ovaj izvještaj bio bi logičan da ide sukladno planiranim aktivnostima, pa da onda svi zastupnici ovdje uporede ono što je planirano, što je odrađeno, da je konstatovano i nije odrađeno ovo izrazloga tih i tih, i da se eventualno budući plan koncipira na tim pretpostavkama. Toga nema, ja neznam šta je razlog, možda taj plan eksplecite, nije ni postojao, ali to govodi u prilog sljedeće tačke dnevnog reda koja odmah ide iza ove, a govori se upravo o planiranju za novo Vijeće ministara koje treba da uslijedi. 52 Isto tako, činjenica je da mi vrlo često u javnosti pa i ovdje raspravljamo o realizaciji zaključaka međunarodnih konferencija na kojima smo se obavezali na određen način da ćemo realizirati u određenim rokovima, ja u ovom izvještaju ne vidim ni taj aspekt realizacije znači tih naših međunarodnih obaveza, odnosno onoga šta objektivno nismo realizirali. To su razlozi zbog čega se i može desiti da Komisija za obilježavanje granica čini mi se na strani 10. nepostoji, treba u studenom mjesecu o.g. da usvaja plan za 1998.godinu,t ako stoji, ja mislim da je ovo greška štamparska itd. da se ne radi o 1999.godini, što je mora se priznati apsurdno. Znači, ja vas molim i smisao mog izlaženja ovdje je da u narednoj tačci dnenvog reda kada budemo programirali plan da to ne bude ekspoze, nego mi imamo Madridsku konferenciju imamo vrlo definisane rokove, definisane zadatke i da u skladu sa tim precizno definisanim rokojvima i zadacima planiramo aktivnosti i Vijeća ministara i ovog parlamenta, a onda u toku tih aktivnosti ćemo tražiti načine, kako eventualne nesporazume, eventualna međusobna neusaglašena mišljenja da usaglašavamo. Toliko. Hvala.
Hvala, gospojdin Tokić, a neka se pripremi gospodin Dokić.
Predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, zastupnici, U uvodnom izlaganju govoreno je o preprekama i one su sasvim realne i utemeljene u političku realnost funkcionisanja institucija Bosne i Hercegovine međutim, te prepreke u Parlamentu Bosne i Hercegovine, proizilazi iz istih političkih koncepata od istih političkih stranaka koje tvore i Vijeće ministara Bosne i Hercegovine. Ja se plašim da ćemo uljuljkivanjem u ovoj slai ovdje, sa formulacijama, pa ako hoćete čak ifrazama značajno da imamo izvještaj postignut je značajan progres, nismo na početku, umanjiti surovu realnost koja objektivno stoji kada izađemo. Situacija u ovoj zemlji bez obzira da li mi danas usvojili ili neusvojili izvještaj nije takva da bi mogli sa optimizmom prihvaćati izvještaj sa namjerom da isto nastavimo, a plašim se da u tonumnogih, pa i u kadrovskim rješenjima ima te tendencije. Bile su dobre dvije godine, pa ko biva možemo još dvije godine ovako. Ja ću samo jednu oblast navesti. Povratak izbjeglih i prognanih, to je nadležnost centralnih institucija u Bosni i Hercegovini, ako možemo biti time zadovoljni onda dignimo ruke za izvještaj. Možemo navesti Madridsku konferenciju ili bilo koju mešunarodnu konferenciju. Ocjene u tim međunarodnim konferencijama i na njima, nedvosmisleno su najbolje ocjene funkcionisanja Vijeća ministara. Slika koju je Vijeće ministara davalo u međunarodnim institucijama ni iz bliza nije odgovarala onome kako mi hoćemo da izgleda Bosna i Hercegovina, sjetite se samo odlaska delegacije Vijeća ministara u Švedsku, ili pak najrazličitijih tendencija u međunarodnom predstavljanju Bosne i Hercegovine u kome objektivno nije bilo puno toga zajedničkog, da ne kažem ničeg nije bilo zajedničkog. Istovremeno očito da se sprema za narednu tačku dnevnog reda da se nastavi istim putem, nije problem ni u organizaciji Vijeća ministara, neće se slika promjeniti ništa kada se poveća broj članova Ministarskog vijeća na ovom političkom konceptu, a politički koncept kojim je djelovalo Vijeće ministara je bio politički koncept nacionalne isključivosti, ili jedne nacionalnosti, ne može se tu ni uljepšati ni lijepim pričama, Stranka za BiH, cjelovita Bosna i Hercegovina, kada su te delegacije apsolutno jednonacionalne, kada još nikome ne pada na pamet da bilo 53 koji pripadnik naroda koji nije narod u matičnom ementitetu može uopšte ući u Parlament Bosne i Hercegovine, jer evo pogledajte tu moćnu delegaciju CD koalicije za cjelovitu Bosnu i Hercegovinu, molim vas da.
Molim vas da vodite računa o dnevnom redu, ja upozoravam da je na dnenvom redu Izvještaj o radu Vijeća ministara. Trebine za političku ocjenu okolnosti, trebine o nacionalnom ili nenacionalnom, anacionalnom organizovanju su sasvim druga tema, dakle, prema Poslovniku upozoravam da je na dnevnom redu Izvještaj o radu Vijeća ministara.
Ja mogu imati razumijevanja za vašu nerevozu, ja govorim o političkom konceptu na kojem djeluje Vijeće ministara i koje je suština problema. Da bi vam to pojasnio ja moram reći da individualno svi ti ljudi su bolji od svojih političkih koncepata, pojedinačno sa njima se se van Vijeća ministara van ove sale i te kakakv konsenzus može postaviti, ali ubačeni u političke koncepte koji ja upravo objašnjavam nemaju šansu. Čak ogroman broj ljudi koji je pokušao u zadnjoj fazi svog djelovanja u Vijeću ministara da se bavi svojim poslom. Oni koji su se počeli baviti svojim poslom nažalost bivaju potiskivani iz tog Vijeća ministara.
Bez imalo nerevoza ja vas molim i pozivam na vrijeme ste dobili izvještaj, kažite nešto konkretno, i predložite nešto oko rada Vijeća ministarai ostavite to za političku trebinu.
Gospodine predsjedavajući ja vas ljubazno molim, ako Vijeće ministara, rad Vijeća ministara u dvije godine nije politička tema, onda zaista ne postoji nikakva druga politička tema, i ako hoćete Parlament i jeste da se iznose politički stavovi i o radu Vijeća ministara. ja vas molim najozbiljnije danezloupotrebljavate svoju funkciju predsjedavajući, nego da ma pustite da završim.
Ne možete na taj način završiti, ja vas pozivam konkretno o izvještaju o radu Vijeća ministara, prijedloge, sugestije znate šta bi trebalo uraditi, šta bi moglo, ako već neznate o čemu je riječ, šta bi trebalo uraditi, šta bi bilo korisno da se uradi, šta je propušteno da se uradi, dakle konkretno jasne stvari,opis političkog ambijenta i političkih odnosa je za političku tebinu, dakle moram u skladu sa Poslovnikom ja moram voditi ovu sjednicu.
Ako me nećete prekinuti ja bih nastavio.
Ako nastavite tako ja ću vas prekinuti.
Podsjećate me na jednu novinarku sa Pala Milku Čerimidžić, ako mi dozvolite naredne tri minute, ja bih govorio i dozvolite meni, vi vjerovatno u svom političkom 54 nastupu da nekome diktirate diskusiju, meni sigurno nećete digktirati, i ja nemam namjeru završiti svoju diskusiju i molim kopredsjedavajućeg, odnosno zamjenika da pomogne da završim svojud iskusiju. Ja govorim o suštini problema, govorim o problemu da o ovim konceptima kako se formira Vijeće ministara na jednonacionalnim isključivostima defakto ni naredno Vijeće ministara neće bolje funkcionisati, i smatram da tu treba popravljati elemente i da nas nikakva frazeologija konkretnih sugestija, konkretna sugestija jeste, da ljude u Vijeću ministara imenuje mo po Ustavu Bosne i Hercegovine, po sposobnostima, po jednom multinacionalnom kriteriju i na konceptu koji neće odražavati i suprotstavljanja jednog naroda drugom. jer vi imate situaciju u kome objektivno Vijeće ministara je funkcionisalo na način da reimo predsjedavajući ili kopredsjedavajući, u svom političkom djelovanju uopšte nisu osjećali odgovornost prema građanima drugih naroda ili pak prema čitavom jednom najvećem dijelu teritorije Bosne i Hercegovine. Ja se nesjećam kada je Boro bosić razgovarao i govorio u svojim istupima o problemima ljudi iz Zenice, kao što se nesjećam, o problemima ljudi iz Zenice recimo Bošnjaka, kao što se nesjećam kada je gospodin Silajdžić govorio o problemima izbjeglica iz Sarajeva u trebinju koji su sada smješteni, i ja govorim da nema napretka, nema progresa, sve dok se ta stvar dijametralno neobrne. Dok se drugačiji politički koncept ili čip neubaci u glavu svakoga nije problem, vjerovatno i ovdje po ogici glasačkih mašinerija, mi ćemo usvojiti izvještaj, samo pokušavam objasniti da ismo ništa napravili, ovdje možemo reči, da je Vijeće ministara radilo napravilo je značajan progres, ali stotine hiljada izbjeglica koji se nisu vratili us voje domove privatna imovina koja se nepoštuje, sve veće zaduženje zemlje koje imamo, loš međunarodno predstavljanje Bosne i Hercegovine, nekonzistetna međunarodna politika, nefunkcionisanje carina, neće se razriješiti na takav problem. Zbog toga ja pozivam, da se buduće Vijeće ministara na sasvim drugačijim političkom konceptu definiše, mislim da se mora taj napor napraviti, a neće se napraviti po logici, ako vi u ovom trenutku ekskluzivno mislite da je cilj ovog skupštinskog doma nadmetanje. Vi ste dobili parlamentarnu većinu, imali ste odgovornost za ovu zemlju u prošlom mandatnom periodu, imaćete i u narednom mandatnom periodu, moje je samo da vam pokušam ukazati da vrijeme ističe, i u tom kontekstu ja bih istakao nekoliko dramatičnih situacija za kojima bi se trebali zamisliti. najdinamičnija kategorija stanovništva ima veze sa radom Vijeća ministara, su studenti, danas na univerzitetu u Banja Luci studira preko 95% studenata srpske nacionalnosti, danas u multietničkom Sarajevu, studira preko 90% studenata bošnjačke nacionalnosti, sve je to između ostalog i posljedica koncepta na kojem su djelovali članovi Vijeća ministara, nisu se pitali ništa drugo, nisu uspostavljali svoju odgovornost na čitavom teritorijom Bosnom i Hercegovinom, i nad onim interesima, ja sam želio na tome ukazati. Ponoviću, problem nije u ljudima problem je u političkom konceptu, ako to nsehvatimo danas sigurno nećemo otići nigdje dalje dićićemo ruke i pokušati na ulici objasniti kako nam je fino. Nije nam fino. Nismo napravili onaj progres koji smo dužni da napravimo prema građanima, narodima, uključujući i vas gospodine predsjedavajući. Hvala.
Hvala gospodin Dokić.
Dame I gospodo, kolege poslanici, 55 Moj prethodnik je maloprije pominjao i čipove, kamo sreće kada bi generacije u ljudskom smislu mijenjale se tako brzo koliko se mijenjaju savremeni čipovi, do prije desetak godina jedna generacija čipova je trajala tri godine, a sada je to svedeno na nešto manje od godinu rada. O tome sam pisao u posljednje vrijeme i uskoro će izaći i knjiga. Dakle, ne možemo ni poželjeti da se ljudske generacije mijenjaju tako brzo. Ja podržavam mnoge ocjene kolege Tokića, ali polazim i od realnosti u kojoj se mi nalazimo. Postavljam pitanje zaista - da li se u konsolidaciji političkih snaga i u republici Srpskoj, i u federaciji Bosne i Hercegovine u državi Bosni i Hercegovini i moglo više uraditi nego što je ovdje napisano. Vjrovatno i jeste, ali trebamo postaviti pitanje koliko smo i mi sami tome doprinijeli. Bilo bi veoma iskreno s naše strane, a ima nas dosta koji sada sjedimo u ovom vijeću, a sjedili smo i uprošlom, da smo malo detaljnije analizirali i svoj izvještaj o radu, pa da smo i postavili pitanje vrlo iskreno i kolega Tokić koji je prethodno bio u opoziciji, i ja koji sam bio u opoziciji, zbog čega smo mi dozvolili da kancelarija Visokog predstavnika nam usvaja pet zakona koje je ovo ministarsko vijeće koje je sada na tapetu, još uvijek aktuelno ipak donijelo i preldožilo Vijeću, a mi nismo mogli ni usaglasiti ni donijeti. Neću ovim da hvalim ministarsko vijeće, nego samo hoću da kažem da zaista postoje realne političke okolnosti veoma otežane u kojima su oni radili i kada to sve sagledam onda čak mislim da je i dosta napravljeno. Drugo je pjitanje daljnjeg rada, da li se u ovakvoj konsolidaciji snaga u nemogućnosti očigledno među nama ovdje sa svojom glasačkom mašinom mijenjamo te čipove, da li će se nešto popraviti. Skrenuo bih samo pažnju na diskusije kolega poslanika, prethodnika koji su tražili uzroke eventualno nedovoljnog i nedovoljnih rezultata rada Ministarskog vijeća koju oni uopšte u svom izvještaju nisu istakli, niti je kopredsjedavajući malopre spominjao. Očiglednod a ovdje neki hoće da provuku svoje ideje, oko toga kako treba da izgleda Ministarsko vijeće pa evo koriste ovu priliku. To nije na dnevnom redu, organizacija Ministarskog savjeta, nije danas na dnevnom redu, danas je na dnevnom redu izvještaj ovog ministarskog savjeta kakav je bio. Ja lično mislim da sve mogućnosti i ovakvog ministarskog savjeta kako je ono koncipirano nisu iscrpljena, tek onda kada one budu iscrpljenje, onda mi možemo staviti na dnevni red njegovu rekonstukciju, ali ja bih apelovao na sve vas, na našu odgovornost, naša odgovornost je vezana za Dejtonski sporazum, Dejtonski sporazum moramo shvatiti kao pitanje povjerenja, tek onda kada iscrpimo sve mogućnosti koje nam on pruža, onda možemo govjoriti o njegovoj nadgradnji i promjenama i usavršavanjima. A sve dotle, dok te mogućnosti nismo icrpili, a tražimo promjene ja ću to shvatiti kao neiskrenost i kao nametanje nečeg što odgovara samo jednoj strani. Možemo mi ovdje stavljlati i ovakve i onakve zamjerke na formu ovog izvještaja, je li ona dobro napravljena ili nije, ja bih uz napomenu da globalno posmatrano mogu da prihvatim ovakav izvještaj, stavio jednu primjedbu. Iz ovog izvještaja se vidi da su uspostavljeni kontakti sa nizom zemalja u svijetu, i može se lako vidjeti da su ti kontakti i da su te veze najmanje uspostavljene sa onim zemljama sa kojima su trebale da budu uspostavljene u najvećoj mjeri, a to su Hrvatska i Savezna republika Jugoslavija.To nama pruža i Dejtonski sporazum, i ukazuje nam na to, to je pitanje dugoročno gledano, to je pitanje dugoročno gledano to je pitanje budućnosti Bosne i Hercegovine j ja vas u tome uvjeravam. 56 Mi ćemo morati zaborayvljati neke stvayri uprošlosti i ukoliko se previše budemo zabavljali prošlošću, bojim se da neizgubimo budućnost. Hvala vam.
Hvala. Želi još neko od poslanika učestvovati u raspravi o prezentiranom izvještaju? Ja koliko primjećujem nema prijavljenih diskutanata i molim poslanike, odnosno pozivam gospodina, izvolite Neven Tomić.
Dame i gospodo, štovani zastupnici, ja ću o funkciji dopredjsendika Vijeća ministara iskoristiiti ovu priliku da zaista prije svega zahvalim vam svima koji ste u vooj raspravi stavili do znanja da je izvještaj o radu Vijeća ministara razmatran studiozno, svim onim koji su dali podršku radu Vijeća ministara zahvaljujem, jer Vijeće ministara je ipak u ove dvije godine po našoj skromnoj procjeni unutar Vijeća ministara od ništa napravilo nešto. To je u dvije riječi, vjerojatno sadržana sva naša borba, a u kojoj smo imali u posljednje dvije godine da bi Vijeće ministara i njegova infrastruktura zaživjela. Mogu sa zadovoljstvom iskazati da u posljednjih pola godine, da vratimo jednu kratku retrospektivu, Vijeće ministara uspostavilo je temeljem privremene odluke Predsjedništva Bosne i Hercegovine, zakon smo tek donijeli na naše insistiranje, on nije bio u paketu za brzi početak koji je tada na prijedlog Ureda visokog predstavnika ovdje plasiran, nego ovdje od strane Vijeća ministara donesen je i objavljen tek krajem devetog mjeseca kada je Vijeće praktično upšlo u rekonstrukciju institucija Republijke Bosne i Hercegovine i u njihovu transformaciju sukladno ustavu Bosne i Hercegovine. Istovremeno kao što ej i goaposin Silajdžić pomenuo mi smo zbog blokade rada Parlamenta koje tada imalo jedan princip, a to kolege koji su bile u prošlom sazivu jako dobro znaju, da na parlament ide ono što je bilo usuglašeno na Vijeću ministara, dakle parlament nije imao ovu funkciju korektiva kojeg mi danas čujemo, iz kojeg ćemo i sve ove primjedbe koje ćemo ugraditi, odnosno nove vijeće ministara voditi računa i uz češće rasprave ostvariti dvije funkcije. Korektiva ijavnosti i transparentnosti rada i Vijeća ministara i ministarstava i kompletne infrastrukture zajedničkih institucija Bosne i Hercegovine. Iskoristi ću ovu priliku da kažem i par riječi na neka pjitanja koja su ovdje otvorena, a prije svega Vijeće ministara je u posljednjih pola godine, dakle od šestog mjeseca, kada je konačno profunkcionirao iBudžet Bosne i Hercegovine, kada smo počeli popunjavati ministarstva sukladno novoj organizaciji istrukturi, pa do izbora, nažalost moram reći da su izbori stvorili jednu pauzu koja će se sigurno odraziti na jedan zastoj u dlajem radu Vijeća ministara. Međutim, da je Vijeće ministara djelovalo kao jedna organ, međutim naš je temelji problem u radu pitanje smještaja Vijeća ministara i njegove dlaje lokacije, uostalom to je tretirao i Bonski i Madridski dokument. Sada to je nešto što će doprinijeti daljem zaživljavanju institucija i njihovoj operacionalizaciji i u tom pogledu Vijeće ministara takođe priprema odgovarajuće akte koje će ponuditi i ovom parlamentu. Jedna od stvari je po našoj procjeni uticala na funkcioniranje Vijeća ministara je bio i spor proces razdvajanja u nadležnosti između Predsjedništva Bosne i Hercegovine i Vijeća ministara. 57 Predsjedništvo Bosne i je nadležno za pitanja vanjeske politike, a Vijeće ministara je da kažem segment u tome i taj smo sporazum sa Predsjedništvom postigli i nakon toga je niz međunarodnih sporazuma i memoranduma potpisano po jednoj proceduri koja je postala, nakon toga i jasna. Takođe, pitanje Proračuna koje je ovdje pomenuto - točno je. Međutim, u Ustavu je Predsjedništvo to koje predlaže Proračun i Vijeće ministara će, zbog ove pauze koja je nastala u radu oko božićnih i drugih blagdana koji su bili, pripremiti Izvješće o radu koje će Predsjedništvo podnijeti Predsjedništvu i Predsjedništvo sukladno Ustavu će to zajedno sa novim Proračunom za iduću godinu predložiti. Takođe, jedno od bitnih pitanja koje je, kad je Izvještaj o radu važno napomenuti, a pomenuto je ovdje pitanje suradnja sa entitetskim vladama. Nažalost, moram reći da nije održan ni jedan sastanak, bilo jednog od predsjedavajućeg ili nas trojice sa premijerima entiteta, sigurno je da je to nužno, jer implementacija određenih zakona svoju infrastrukturu ima na nivou entiteta. Kad je u pitanju carinska politika, Vijeće ministara je završilo svoj dio posla, donijelo Zakon, objavilo uredno taj Zakon, donio Carinsku tarifu, dakle procedura je implemantacija toga u entitetima i da ne govorim o nizu drugih primjera. Ovo pominjem jer je to zaista jedna stvar koju u daljem radu za sukladan rad Vijeća ministara i provođenje Programa rada ovog Parlamenta, koje će takođe biti usvojeno, će biti jako značajno. Kada je u pitanju ovo pokrenuto pitanje odnosa sa Republikom Hrvatskom i Jugoslavijom u tom kontekstu, Vijeće ministara je povuklo poteze Ministar vanjskih poslova je boravio u Beogradu, potpisano je niz privremenih sporazuma - međutim, ta pitanja su i dalje u temeljnoj odrednici vođenja vanjske politike u nadležnosti Predsjedništva i korak dalje treba napraviti Predsjedništvo, a Vijeće ministara je spremno da svojom infrastrukturom slijedi. Hvala lijepo.
Saslušali smo uvodne napomene o Izvještaju, saslušali smo i ovo pojašnjenje gospodina Tomića.
Ne ulazeći u prirodu replike, ja ću reći samo ovo. Pomenuo sam posebno Beograd, jer sa Jugoslavijom Bosna i Hercegovina nema uspostavljene diplomatske odnose i to putovanje je bilo u tom sjmeru. Sa Republikom Hrvatskom Bosna i Hercegovina potpisala je niz međunarodnih sporazuma, tako u tom kontekstu su odnosi u jednoj poodmakloj dobi, koja nije paralelna i simetrična zbog ne postizanja, prije svega, diplomatskih odnosa sa Jugoslavijom. Hvala. Pozivam poslanike dakle, nakon saslušanih pojašnjenja i diskusija koje će naravno Vijeće ministara u svom radu imati u vidu - dakle, pozivam poslanike da se izjasne o tome da li prihvaćaju podneseni Izvještaj ili ne. Molim vas, ko je za to da se prihvati podneseni Izvještaj, nek digne ruku. 20 poslanika je glasalo za prihvaćanje Izvještaja. Ko je protiv toga da se prihvati Izvještaj? Ima li uzdržanih? Dakle, većinom glasova, poslanici su prihvatili Izvještaj i to sa 20 glasova za i 8 glasova uzdržanih, bez glasova protiv. Zahvaljujem. Konstatujem da je ovim završena treća tačka dnevnog reda. 58 Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda: Pod tačkom a) predviđeno je izlaganje Programa rada kopredsjedavajućih Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i pozivam kopredsjedavajuće da iznesu svoj ekspoze. Gospodin Silajdžić.
Dame i gospodo poslanici, gospodine predsjedavajući, Ja ću sada, ako mi dozvolite, pročitati Programski okvir za djelovanje Vijeća ministara, koji je usaglašen, nadajući se naravno da ste svi dobili ovaj tekst. Ja se nadam, gospodine predsjedavajući, upućen je ovaj tekst - je li tako? [[Nismo dobili tekst - govori s mjesta]]
Danas je u toku sjednice podijeljen.
Ja se nadam da svi uzimamo ovdje termine u okviru kojih mi radimo, odnosno činjenicu da se i Parlament sastaje na način na koji se sastaje i Vijeće ministara. Naravno, djeluje u skladu sa opštom situacijom. Dakle, Dejtonski mirovni sporazum, Deklaracija Vijeća za implementaciju mira donesena u Madridu 16. decembra 1998. godine zajedno sa Aneksom, koji čine sastavni dio, Zakon o Vijeću ministara i ministarstvima Bosne i Hercegovine predstavlja osnovnu orijentaciju za djelovanje svih institucija Bosne i Hercegovine - entitetskih institucija i institucija na lokalnom nivou i drugih institucija. U tom okviru su i aktivnosti, zadaci i ciljevi djelovanja Vijeća ministara tokom 1999. i 2000-te godine. To znači da sjedište rada Vijeća ministara i nadležnih ministarstava Bosne i Hercegovine u predstojećem razdoblju treba da bude usmjereno na sljedeće, po našem mišljenju ... Dejtonski mirovni sporazum, Deklaracija Vijeća z aimplementaciju mira, donesena u madridu 16. decembra 1998. godine, zajednos a Aneksom koji čini njen sastavni dio, Zakon o Vijeću ministara i ministarstvima Bosne i Hercegovine predstavlja osnovnu orijentaciju za djelovanje svih institucija Bosne i Hercegovine, entitetskih institucija, institucija na lokalnom nivou, kao i organiazcija i institucija međunarodne zajednice uključenih u mirovni proces. U tom okviru situirane su i aktivnosti, zadaci i ciljevi djelovanja Vijeća ministara BiH, tokom 1999. i 2000. Godine. To znači da težište rada Vijeća ministara i nadležnih institucija ministarstva BiH, u predstojećem razdoblju, treba da bude usmjereno na • stvaranej uslova za ubrzani povratak izbjeglica i raseljenih lica, a naročito na uspostalvjanje zakonskih i upravnih uvjeta koji će dalje podsticati povratak, kao i 59 eliminisanje prepreka koje otežavaju povratak, uzimajući u obzir sve mogućnosti predviđene Dejtonskim sporazumom. U tom smislu, od značaja su i aktivnsoti Vijeća ministara u drugim oblastima koje su u tijesnoj vezi sa povratkom, kao što su ekonomska obnova i izgrađivanje pozitivnog pravnog ambijenta u BiH; • uspostavljanju vladavine zakona i podršku uspostavljanju nezavisnog pravosudnog sistema, kao jednom od zadataka na čijem ostvarivanju Vijeće ministara BiH treba da pruži odgovarajući doprinos. Pored drugih obaveza u ovoj oblasti, Vijeće ministara treba da se angažuje na brzom donošenju zakona o sudskim institucijama na državnom nivou, kao i stvaranje drugih predpostavki za uspostavljanje i funkcionisanje tih institucija; • jačanju efikasnostiinstitucija BiH u8 izvršavanju njihovih ustavnih nadležnosti i obaveza koje proizilaze iz mirovngo sporazuma. U tom kontekstu posebna je obaveza Viejća ministara da unaprijedi sopstvenu efikasnost, da razvije odgovarajuću saradnju sa drugim institucijama, a naročito sa Predsjedništvom BiH i Parlamentarnom skupštinom BiH, kao i sa Visokim predstavnikom uredom Visokog predstavnika i odgovarajućim organizacijama i institucijama međunarodne zajednice. Da bi se osposobilo za efikasnije djelovanje, neophodno je hitno pripremiti zakone o izmjenama i dopunama odgovarajućih zakona o Vijeću ministara i ministarstvima, u skladu sa stavovima i rokovima Madridske deklaracije. Također je prioritetna priprema zakona o ostalim institucijama na nivou bosne i Hercdegovine, koje su neophodne za normalno funkconisanje države i za izvršavanje njenih prava i obaveza u međunarodnoj zajednici. • Realizovanju zadataka u privrednoj obnovi i reformi ekonomskog sistema, koji su u nadležnosti Vijeća ministara. S tim u vezi prioritet treba dati mjerama za brzo i doslijedno sprovođenje državnog Zakona o privatizaciji preduzeća i banaka, kako bi se podstakao i ubrzao ukupan proces privatizacije, uz istovremeno eliminisanje nezakonitih pojava kao što su nacionalna i druga diskriminacija u procesu privatizacije, te pojave nezakonitog prenosa vlasništva. Neophodno je da bez odlaganja počne funkcionisati Komisija za pitanje privatizaicje koju je osnovao Visoki predstavnik, sa kojom će Vijeće ministara ostvariti punu kooperativnost. Posebna obaveza Vijeća ministara je da privrednu obnovu i rekonstrukciju ekonomskog sistema, mjerama iz svoje nadležnosti, usmjerava u pravcu reintegracije i ostvarivanja pune slobode kretanja roba usluga i kapitala, te podsticanja i zaštite domaće proizvodnje. Vijeće ministara će inicirati proces uključivanja BiH u Svjetsku trgovinsku organizaciju u svojstvu posmatrača, a zatim i punopravnog člana. Vijeće ministara će, uz odgovarajuću saradnju sa entitetima, izvršiti odgovarajuće pripreme za predstojeću donatorsku konferenciju; • Podrška procesima dalje demokratizacije, a naročito donošenju izbornog zakona koji će biti konzistentan suštini aneksa III, IV i VII Mirovnog sporazuma, kao i neposrednom doprinosu Vijeća ministara u reformi medija. U tom kontekstu, Vijeće ministara treba da pripremi odgovarajuće zakone i da aktivno učestvuje u izradi onih zakona koje pripremaju drugi predlagači; • Realizovanje strategije uključivanja Bosne i Hercegovine u evorpske integracije, putem jačanja veza sa evropskim institucijama, učvršćivanja mira, sprovođenjem ekonomskih i političkih reformi i uspostavljanje stabilnosti u BiH. Vijeće ministara će, u okviru svojihnadležnosti, dati inicijative za definisanje mandata i utvrđivanje prioriteta ciljeva djelovanja “Task Force” uspostavljene Deklaracijom EU o posebnim odnosima sa BiH. • Unapređivanje odnosa sa susjednim državama uključujući i specijalne odnose predviđene Dejtonskim sporazumom i drugim državama u subregionu. U tom 60 kontekstu dalje će se ostvarivati aktivna saradnja sa Hrvatskom na identifikaciji međudržavne granice, unapređivanju privredne saradnje, rješavanju imovinsko- pravnih odnosa i drugih pitanja od značaja za dvije zemlje. Vijeće ministara će, u okviru svojih nadležnosti, djelovati na uspostalvjanju diplomatskih odnosa sa SR Jugoslavijom i otvaranju pregovora o privrednoj saradnji, kao i saradnji u drugim oblastima, uključujući i identifikaciju međudržavne granice.Vijeće ministara će, također, preduzimati pootrebne korake na daljem razvijanju odnosa i unapređivanju saradnje sa Slovenijom i Makedonijom, kao i sa drugim državama u subregionu. • Doprinos izvršavanju utvrđenih obaveza u pogledu vojnih pitanja i pitanja bezbjednosti, u okviru onih nadležnosti koje u tim oblastima ima Vijeće ministara. U tom pogledu prioritetan zadatak Vijeća ministara je da hitno pristupi pripremi i donošenju propisa o zaštiti državne granice BiH, u skladu sa smjernicama i rokovima Madridske deklaracije; • U vezi pitanja Brčkog Vijećeminsitara BiH će intenzivirati kontakte i saradnju sa Arbitražnom komisijom i svim relevantnim međunarodnim činiocima, pružajući potrebne informacije, podatke,pomoć i sve drugo što je potrebno da se iznađe odgovarajuće rješenje i da to rješenje bude efikasno i potpuno implementirano. • Vijeće ministara će i dalje aktivno učestvovati u rješavanju pitanja sukcesije bivše SFRJ, uključujući i donošenje propisa i omogućavanje efikasnog pristupa svim evidencijama i podacima relevantnimza rješavanje ovog problema. • Jačanje međunarodne podrške civilnoj implementaciji Mirovngo sporazuma, čemu Vijeće minsitara može značajno doprinijeti sopstvenim koopertivnim odnosom prema Visokom predstavniku i OHR-u, unaprijeđivanjem saradnje sa SFOR-om i IPTF-om, pružanjem podrške aktivnostima UNHCR-a u BiH i daljim unaprijeđenjem saradnje sa OSCE-om u realizaciji misije koju ima u BiH. II U prethodno iznesenim tačkama naznačeno je težište djelovanja Vijeća ministara tokom njegovog mandata u 1999. I 2000.godini. Da bi izvršavalo svoje ustavne nadležnosti i uspješno realizovalo ciljeve koji proizilaze iz Madridske deklaracije, Vijeće ministara mora biti osposobljeno za svoju ulogu, a to podrazumijeva njegovu rekonstrukciju u pravcu uspostavljanja potrebnih resornih ministarstava i kompletiranja sastava Vijeća ministara. Za to je potrebno određeno vrijeme – ne duže od tri mejseca, ali i u tom vremenu Vijeće ministara se ne smije ograničiti samo na unutrašnjih odnosa. Kratko rečeno, nakon inauguracije, Vijeće ministra se ne smije isključivo baviti samo sobom. Upravo iz tog razloga potrebno je da definiše nekoliko prioritetnih zadataka koje će Vijeće ministara realizovati u prva tri mjeseca svoga mandata, a naročito • Pripremi odgovarajuće zakone na onovu kojih će se usostaviti potrebna državna ministarstva i kompletirati sastav Vijeća ministara. U istom roku, na osnovu donesenih zakona treba izvršiti odgovarajuću reorganizaciju ministarstava i rekonstrukciju personalnog sastava Vijeća ministra; • Pripremiti potrebne zakone i sprovedbene propise o svim pojedinačnim institucijama koje će funkcionisati na nivou BiH, u skladu sa rješenjima koja su već navedena u pravnom mišljenju OHR-a. U budžetu BiH za 1999.godinu, obezbijediti sredstva potrebna za finansiranje ovih institucija, obaviti potrebne konsultacije i izvršitiimenovanja funkcionera koji će rukovoditi oviminstitucijama; 61 • Pripremiti potrebne zakone i sprovedbene propise o zaštiti državne granice, kako bi se stvorili neophodni uvjeti da se ova služba uspostavi i osposobi za vršenje svojih funkcija najkasnije do oktobra 1999.godine; • Inicirati dovršetak započetog procesa transformacije diplomatsko-konzularne mreže Bosne i Hercegovine; • Definisati poseban program aktivnosti i mjera Vijeća ministara u obnovi zemlje i rekonstrukciji ekonomskog sistema. Ovim programom utvrditi konkretne zadatke iz nadležnosti Vijeća ministara i dinamiku te realizacije, sa prioritetnim obavezama koje se odnose na proces privytizacije preduzeća i banaka; • Pripremiti zakone o sudskim institucijama na nivou Bosne i Hercegovine i preduzeti sve potrebne mjere da se ove institucije uspostave u prvom i polugodištu 1999.godine; • Staviti u proceduru zakonske projekte koji su tokom prethodnog mandata već pripremljeni u nadležnim ministrstvima; • Utvrditi cjelovit plan rada Vijeća ministara, koji će se odnositi na razdoblje tekućeg mandata, sa precizno definisanim zadacima u svim obalstima u kojima Vijeće ministara ima ustavne nadležnosti i sa naznačenom dinamikom izvršavanja tih zadataka. Ovaj plan rada Vijeće ministara treba da bude konzistentan Madridskoj deklaraciji. Postoje realne predpostavke da Vijeće ministara prihvati i realizuje ovaj minimalni tromjesečni program svoga djelovanja. Jedinu smetnju mogu predstavljati eventualne opstreukcije koje su izraz političkih opcija suprotnih Mirovnom sporazumu i Madridskoj deklaraciji, jer se ovaj program zasniva isključivo na tim dokumentima. Zbog toga Vijeće ministara treba vrlo tijesno sarađivati sa Visokim predstavnikom i njegovim Uredom i transparentno voditi svoje aktivnosti, kako bi eventualne opstrukcije bile izbjegnute i eliminisane. III Da bi uspješno realizovao svoje ukupne obaveze u tekućem mandatu, uključujući i prioritetne zadatke za prva tri mjeseca, potrebnoje da Vijeće ministara unaprijed svoj metod rada,što naročito podrazumiejva slijedeće - uvođenje prakse redovnih konsultativnih sastanaka oba kopredsjednika i dopredsjednika vijeća ministara sa predsjednicima entitetskih vlada, radi koordinacije ukupnih aktivnosti koje Vijeće ministara i vlade entiteta preduzimaju radi ostvrivanja ciljeva definisanih Madridskom deklaracijom. Bilo bi značajno da se praksa takvihdogovora uspostavi i između državnih državnih ministarstava i odgovarajućih ministarstava na nivou entiteta; - formiranje ekspertnih grupa za stručnupomoć Vijeća ministara u realizaciji pojedinih zadataka utvrđenih njegovih programom. Ove ekspertne grupe bi trebalo sastaviti iz reda političih nezavisnih domaćih i stranih stručnjaka; - donošenje preciznih planova rada u svakom državnom ministarstvu, radi jasnog definisanja zadataka, rokova i odgovornosti u izvršavanju nadležnosti koje pripadaju ministarstvima. Ovi planovi rada treba da su konzistentni odgovarajućim programima i planovima Vijeća ministara; - preduzimanje mjera da se službenici u službama Vijećaministara i državnih ministarstava kontinuirano osposobljavaju za efikasno i uspješno vršenje poslova na 62 koje su raspoređeni. Uspostavljanje profesionalnih i efikasnih službi u Vijeću ministara i ministarstvima podrazumijeva da personal, ispod ranga pomoćnika ministra bude depolitiziran i da egzistencija tih službenika zavisi isključivo od njihove stručnosti izakonitosti u radu IV Vijeće ministara je dostavilo Parlamentarnoj skupštini BiH svoj izvještaj o radu u prethodnom mandatu. Taj izvještaj pokazuje da je i pored vrlo teških okolnosti karakterističnih za protekli period, Vijeće ministara postiglo određene rezultate. To se naročito odnosi na pripremu i donošenje zakona kojima se uspostavlja elementarni pravni okvir u ostvarivanju državnih funkcija. Programska orjentacija Vijećaministara za naredni mandatni period izražava neophodni kontinuitet i nastoji koristiti pozitivna iskustva i rezultate iz dosadašnjeg djelovanja Vijeća ministra. Procjenjujući da će se u narednomperiodu ukupno stanje i odnosi u Bosni i Hercegovini dalje mijenjati u pozitivnom smjeru, Programski okvir za djelovanje Vijeća ministara BiH, kao i Plan rada za prva tri mejseca definisani su prilično ambiciozno. Realizacija planiranih zadataka prvenstveno će zavisiti od umješnosti i spremnosti svih članova Vijeća ministara da odgovorno izvršavaju svoje ustavne funkcije. S obzirom da će u predstojećem razdoblju jedno od težišta biti usmjereno na zakonodavnu aktivnost, razumljivo je da će efikasnost i uspješnost rada Vijeća ministara zavisiti od kooperativnsoti Parlamentarne skupštine BiH, dinamike njenog rada i spremnosti poslanika da se konstruktivno odnose prema zakonskim projektima i drugim prijedlozima Vijeća ministra. U tom cilju Vijeće ministra biće otvoreno za sve inicijative koje dolaze iz Parlamentarne skupštine. Uspješna realizacija obaveza koje stoje pred Vijećem ministara ima veliki značaj za sve građane Bosne i Hercegovine, jer se u institucijama BiH, uključujući i vijeće ministara BiH, ostvaruju brojni vitalni interesi svih građana. Ostvarujući svoju ustavnu ulogu i realizaciju postavljene zadatke, Vijeće ministara će, sa punom odgovornošću voditi računa o principima jednakopravnosti građana, o ravnopravnom položaju konstitutivnih naroda i o ustavnojpoziciji entiteta. Na toj osnovi Vijeće ministara očekuje široku podršku za Programski okvir djelovanja u mandatu koji upravo započinje. Ja sam u ovom kratkom izlaganju ili ekspozeu pomenuo Program rada Vijeća ministara za određeni period od 1. februara do 30. aprila 1999. godine. Taj Plan nije usaglašen još uvijek i dogovor je, koji smo imali sa Visokim predstavnikom gospodinom Šumaherom - dakle, gospodin Mihajlović, gospodin Tomić i ja, dogovoreno je da se na 1. sjednici Vijeća ministara ovaj Plan razmotri i uz pomoć Ureda Visokog predstavnika da dođemo do jednog tromjesečnog plana i da započnemo sa radom Vijeća ministara u skladu sa tim Planom. Ja taj Plan imam. To je moj prijedlog. Moram reći - dakle, nije još uvijek usuglašen. Ja mislim da tu neće biti nekih suštinskih izmjena, to je jedan vrlo zgusnut plan, obzirom na činjenicu da smo u periodu izbora, kao što je pomenuo gospodin Tomić, bili zaustavljeni u našem radu na nekoliko mjeseci. Jednostavno, izbori i to će biti jedan od mojih prijedloga kao … I to će biti jedan od prijedloga kao člana Parlamenta u narednom periodu da se i vrijeme izbora, odnosno datum održavanja izbora izmijeni i da to ne bude u septembru. Mi smo mogli postići možda i više da nas upravo izborne aktivnosti i sve 63 ono što ide sa time nisu zaustavili u našim planovima i realizaciji tih planova. Dakle, naš detaljan plan sa dinamikom po mjesecima možemo predstaviti ovom parlamentu tek kada taj plan bude usaglašen, dotle plan koji postoji pored nekih koji je objavljen na kraju-krjeva, ostaje jedan prijedlog i to prijedlog sa moje strane. Dakle, kad taj detaljan plan i dinamiku usaglasimo, mi ćemo naravno izaći s tim planom pred Parlamentarnu skupštinu. Ja se zahvaljujem.
Hvala gospodine Silajdžiću. Gospodin Mihajlović.
Gospodo predsjedavajući, dame i gosppodo, Naravno, ne očekujete da će biti dva danas uvodna izlaganja, mi smo usaglasili ovaj tekst, koji je gospodin Silajdžić pročitao, postigli smo odgovarajući kompromis, bilo je razlika u viđenju određenih problema, ali našli smo puno toga zajedničkog i ovo što smo postigli, to ste čuli. Od nas danas ne možete očekivati konkretan program, razrađen dinamički, ono što vjerovatno na sljedećoj sjednici, što će vam ponuditi novo Ministarsko vijeće - Ministarski savjet, tako da ta dinamika donošenja zakona, koja je izuzetno zgusnuta upravo zbog ove pauze o kojoj ste čuli da je bila, nadati se da ćemo to naš prijedlog, da ćete prihvatiti i da ćete po tom planu raditi. Mene više zabrinjava da ćete vi ovdje u Parlamentarnoj skupštini, vjerovatno biti zasuti sa toliko zakonskih projekata da nećete to moći blagovremeno i na vrijeme prihvatati, ali ja očekujem da će Ministarsko vijeće u skladu sa svojim mogućnostima sigurno predložiti vama puno tih zakonskih projekata gdje ćete vi imati dosta posla da to usaglašavate i da praktično te zakone proglašavati. Ja očekujem naravno vašu punu saradnju i pomoć Ministarskom vijeću da svoj posao koji je sigurno veliki, odgovoran, složen radi onako kako očekuju to građani BiH. Meni je žao što danas ovdje s nama nisu i poslanici koji su napustili današnju sjednicu, očekujem da će se oni vrlo brzo vratiti u ovaj parlament i da ćemo svi skupa zajedno tražiti određene kompromise i tražiti najbolja rješenja da ovaj parlament funkcioniše i na taj način to će biti i najbolja vaša pomoć i Ministarskom vijeću i drugim u zajedničkim institucijama u BiH, vodeći računa naravno u okvirima u kojima mi djelujemo, to je Dejtonski mirovni sporazum, to je Zakon o radu ministarstava, Ustav BiH, naglašavajući da je sigurno značajno što je konstatovano u prethodnoj tački da nije uspostavljena dovoljna koordinacijama sa entitetskim vladama i resornim ministarstvima, akcenat smo dali u ekspozeu da će u narednom periodu Ministarsko vijeće više na tome raditi, očekujemo tu sigurno pomoć i Predsjednšitva BiH, jer očigledno taj segment je dosad falio i očekujemo da će u narednom periodu i to profunkcionisati. Jer i ono što se donese na nivou BiH, ukoliko nije prihvaćeno i u entitetima, onda se javljaju određeni problemi koje smo imali u proteklom periodu. Dalje, očekujem jednu bolju političku toleranciju između svih poslaničkih grupa i puno toga, dakle, treba uraditi i ovdje među poslaničkim grupama u samom Parlamentu više tolerancije, ja se nadam jednom boljitku, da će Ministarsko vijeće svoj naredni period ispuniti sa onim što očekuje od njega i ovaj parlament, kao i građani BiH. Toliko, hvala.
Hvala. 64 Dakle, otvorićemo raspravu - moguća pitanja poslanika oko ekspozea i nakon toga podnosioci ekspozea će odgovoriti na neka eventualna pitanja. Javio se gospodin Tokić, a nek se pripremi gospodin Spahić.
Predsjedavajući, dame i gospodo poslanici-zastupnici, cijeneći značaj ovog trenutka, sadržaj ekspozea, ja bih u ime grupe opozicionih parlamentarnih političkih stranaka Socijaldemokratske partije, Socijaldemokrata i Nove hrvatske inicijative zatražio pauzu od 20 minuta, kako bi se mogli konsultovati i zauzeti stav povodom ovog veoma značajnog dokumenta i trenutka u radu parlamentarnog života. Mislim da nam je svima potrebna pauza, obzirom da smo zbog daleko bezznačajnijih stvari pravili pauze, a ovo je trenutak koji zahtijeva ozbiljno sagledavanje odgovornosti sviju nas.
Dakle, pauza na zahtjev grupacije, u 18,15 nastavak. Pauza. Prijavljeni diskutant je gospodin Spahić.
Ja se nisam prijavio za pauzu, nego za dvije intervencije u vezi sa prijedlogom koji smo čuli od gospodina Silajdžića, a odnosi se na Parlament i odnos Parlament i odnos Parlamenta i Vijeća ministara. Prije svega, smatram jako korisnim da se razgovara o Programu Vijeća ministara nakon usvajanja izvještaja ovoga vijeća u proteklom periodu, jer to stvara jednu ozbiljnu i konzistentnu poziciju ovog državnog organa, ne samo prema Parlamentu i Predsjedništvu, nego i prema demokratskoj javnosti u BiH. I zbog toga mislim da je jako važno da se u tom kontekstu, s obzirom da je bilo mnogo poslanika koji su govorili o tome na koji način reagirao Parlament na zakone koji su dolazili od strane Vijeća ministara i u vezi sa ulogom Visokoga predstavnika, vrlo važno, da nam u ovom prekidu rada za naredna tri mjeseca kada dođe do procesa usaglašavanja u Vijeću ministara sa Visokim predstavnikom, također bude jasno definirana pozicija usaglašavanja Vijeća ministara i odgovarajućih ministarstava sa Programom rada samoga Parlamenta i Doma naroda i Zastupničkog doma BiH. Smatram da bi time učinili još jedan kvalitetni korak naprijed, a to bi omogućilo praktično da se Program rada Parlamenta BiH i obadva doma, kao i Program rada Vijeća usaglase, utvrdi se zajednička dinamika i obaveze i onda zaista uspostavi ravnoteža između zakonodavne i izvršne vlasti u BiH. Bio bi to za promjenu poslije dvije ipo godine najbolji pokazatelj da BiH vodi računa o svojim temeljnim institucijama, kao što su Parlament, Vijeće ministara i Predsjedništvo. To je prvi prijedlog. Da dopunim onu inicijativu koja se odnosi na usaglašavanje unutar Vijeća ministara i sa OHR. Drugi prijedlog koji bi se ticao sasvim jednoga novog odnosa prema demokratskoj javnosti u BiH i prema svijetu, samoga Vijeća ministara, pokazao bi se ukolikko bi izvršili dva temeljna čina politička: prvo, da se redovno na sjednice Parlamenta BiH u tekućoj aktivnosti Vijeća ministara stavi Informacija o provođenju zakona i o sredstvima provođenja zakona na cijeloj teritoriji BiH. Time bi se zapravo onim institucijama na koje se računa da budu oslonac izgradnje demokratske 65 decentralizirane države sa punim pravima i jednakim pravima građana i svih ljudi u ovoj zemlji, omogućuje uvid o tome koliko su svi ljudi jednaki pred jednim zakonom i koliko su zaštićeni u svojim pravima i slobodama. Smatram da bi ovo tromjesečno, dakle, vašem prijedlogu operativnog rada bilo vrlo korisno da imamo pregled onoga što se realizira, bilo da je riječ o carinskim zakonima, bilo da je riječ o nekim drugim propisima. Treći prijedlog se odnosi na prirodu i karakter djelovanja Vijeća u narednom periodu. Ja mislim da nema nadležnijeg mjesta od Parlamenta BiH za raspravu o načinu djelovanja Vijeća ministara i o prijedlogu za rekonstrukciju Vijeća ministara u skladu sa izmijenjenim Zakonom o Vijeću ministara. To znači da smatram da diskusija koja se vodi proteklih mjeseci o rekonstrukciji ministara bi trebala da se prenese na parlamentarna radna tijela koja su danas verificirana, i čije smo izabrali predsjednike ili dio njih i da se omogući u ustavno-pravnom smislu riječi diskusija o tome kakva će pozicija i položaj ustanvo-pravni biti samoga Vijeća ministara, ministara i njegovih institucija. Na taj način bi Parlament BiH faktički počeo da funkcionira po prvi put poslije dvije godine, ne samo putem dva doma, nego bi omogućio da bude u stalnom radnom zasjedanju i zbog toga povodom prijedloga rada samoga Vijeća ministara želio bih pokrenuti inicijativu da se u budžetu za ovu narednu godinu i za godinu u kojoj smo već na neki način u drugom mjesecu, osigura ne samo onaj dio sredstava koji se odnosi na izvršenje Budžeta BiH na funkcije samoga Parlamenta, nego i s obzirom na diskusiju koju smo imali, da se osigura jedna potpuna jasna profesionalizacija našeg kolegija i njihove odgovornosti za ovako težak i mukotrpan rad koji će imati na proces usaglašavanja među poslaničkim klubovima i različitim interesima koji će normalno biti prepleteni prilikom predlaganja ovih zakona. Smatram, naime, da ovaj parlament., da bi uspostavio zakonodavnu vlast u BiH, mora imati onakav profesionalni odnos prema svom Vijeću ministara, kako to tijelo zaslužuje kada podnosi inicijative i da se ne bi moglo dogoditi da u proceduri između Parlamenta i Vijeća ministara dođe do bilo kakvog kašnjenja, s obzirom na dinamiku koja je utvrđena, ne samo Madridskom konferencijom, nego temljnim odnosom između zakonodavne i izvršne vlasti. I ono što mi se čini važnim jeste da, ako danas ne možemo usvojiti jedan operativni program rada za naredne mjesece, koliko se sjećam mi smo dobili kao poslanici priliku da se do 15. februara izjasnimo o vlastitim inicijativama u odnosu na program rada Parlamenta, dobro bi bilo da na radnim tijelima i na Kolegija i među poslanicima ustanovimo te principe zajendičkoga nastupa u vezi sa dinamikom realizacije ovih zakona koji su pred nama i njihovom realizacijom. Za mene su četiri zakona izuzetno značajna za ova naredna tri mjeseca i jedna opšta diskusija na Parlamentu - između Parlamenta i Vijeća ministara. Prvo, diskusija o ekonmskoj politici i socijalnoj politici u BiH. I četiri zakona: Zakon o izbjeglicama, Zakon o emigraciji i azilu i Zakon o primjeni konvencija o z aštiti ljudskih prava, kao i sama rekonstrukcija o kojoj sam već nešto rekao. Smatram da BiH ima veliku šansu da stavljajući kao priroritetna ova četiri zakona, uključujući i diskusiju o ekonomskoj i socijalnoj politici u ovom narednom periodu omogući zapravo jednu normalnu realizaciju života u BiH i omogući realnu poziciju BiH u evropskim i svjetskim integracijama, za koje smo iskazali namjere proteklih godina, a sad bi trebali faktički imati oslonac u vlastitoj zemlji na ono što nam je namjera raditi u narednom periodu. 66 Dakle, podvlačim, možda je najbolja prilika koja nam se pružila danas prilikom usvajanja izvještaja i ono što smo dobili kao prijedlog programa od gospodina Silajdžija, jeste u verifikaciji jedne političke volje, koja je došla do izražaja i povodom prvoga i druge tačke današnje naše sjednice, a to je da smo po prvi put čini mi se dobili priliku da u ime Vijeća ministara sasivm racionalno govori jedan ili dva predsjednika - kopredsjednika koji žele skrenuti pažnju na interes da se politički dogovori i politička volja za BiH i za ono što je temeljna osnova djelovanja i ovog parlamenta i ovoga Vijeća ministara osigura u odnosima između ova dva tijela. Za mene je to veoma ozbiljan preokret i ukoliko bi ovo bio dobar signal, to bi me podsjetilo na jedno vrijeme u kojem je moguće da se na jedan solidan i odgovoran način suočimo sa problemima koji su pred nama i da jednostavno napravimo takav ritam rada koji će odgovarati interesima i građana naše zemlje i interesima mira i demokratizacije u našem društvu. Tim bi se zapravo realizirao temeljni princp da se za vlast preuzme odgovornost i da se pred javnošću demokratskom osigura uvid u ono što je javno djelovanje svakoga funkcionera kad je riječ o javnoj poziciji javne vlasti. Na najbolji način bi tako odgovorili na ono što se danas zove moderni politički koncept integracija u Evropi i svijetu, pa i na jednoj razini koja se zove BiH. Dakle, podržavajući programski okvir djelovanja Vijeća ministara BiH, želio bih da uspostavimo jedan odnos u kojem će se prepoznati zajednički interes na dobrobit cijele naše zemlje. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Tokić.
Predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici-poslanici, u ime poslanika SDP, Socijaldemokrata BiH, Nove hrvatske inicijative, izražavamo žaljenje što tekst ovog ekspozea, nismo dobili ranije kako bi detaljnije sagledali sve njegove aspekte u kontekstu onoga što stoji pred institucijom BiH, Vijećem ministgara odnosno ovim parlamentom. Istovremeno izražavamo stajalište da smo ohrabreni pravcima djelovanja, pogotovo u kontekstu pridržavanja i striktne opredijeljenosti provođenja dokumenata, vezanih za Madridsku konferenciju. Ono što nas zabrinjava kao grupu opozicionih političkih stranaka jeste orijentacija na kontinuitet za djelovanje iz prethodnog mandatnog perioda, što je gospodin Silajdžić decidno naveo u svom posljednjem dijelu izlaganja, što je za nas neprihvatljivo i u kontekstu toga, obzirom da mi procjenjujemo da rezultati iz prethodnog mandatnog perioda nisu takvi da bi se sa njima moglo ići u dalji pravac, nego je potrebno snažne promjene. Ukupni politički koncept, način konstituisanja i struktuiranja Ministarskog vijeća, a iskustva koja smo mi i naši glasači odnosno građani koje mi zastupamo imali u kontekstu razlika između deklarativnog i onoga što se činilo u djlu, nisu nam dali dovoljno argumenata da podržimo navedeni ekspoze i personalna rješenja za vodstvo novog Vijeća ministara. Hvala.
Hvala. Želi li još neko od poslanika u povodu ekspozea, gospodin Branković.
Ovo mjesto je sigurno dobro za iznošenje političkih koncepcija, ali svi smo imali prilike da političke koncepcije iznesemo na predizbornim skupovima i one su rezultirale izbornim rezultatom kakav imamo danas u sastavu Parlamenta. Ja ću se osvrnuti na programski okvir djelovanja Vijeća ministara. Lično smatram da ovaj programski okvir je upravo lociran između one dvije ključne odrednice o čemu govori Madridska konferencija. Dakle, te dvije granične virjednosti su samoodrživi mir i samoodrživa ekonomija. U prvom dijelu programskog okvira, gdje se naznačava šta će biti težište rada Vijeća ministara, jasno se prepoznaje orijentacija Vijeća ministara prema ovom programskom okviru ka institucionalnom i zakonodavnom usmjeravanju života u BiH ka samoodrživom miru, jer veći dio smjernica u ovom težištu upravo govori o tome i jedan dio smjernica govori upravo o samoodrživoj ekonomiji. To je sigurno način kako da BiH što prije postane država u svom punom kapacitetu i da počne da živi i ostvaruje egzistenciju građana unutar BiH. Ja bih samo dao nekakve svoje dvije sugestije u smislu da se u težištu rada Vijeća ministara koji se odnosi na samoodrživu ekonomiju obrati pažnja na dvije oblasti. Prije svega, to su dvije oblasti koje su isključivo ovlaštenje institucija BiH u oblasti zajedničkih međunarodnih komunikacija i oblasti spoljne trgovine. Ova država će prije uhvatiti korak kadrovskim integracijama prema kvalitetu i uređenju njenih zajedničkih međunarodnih komunikacija, jer su one koje, prema njima se daje ocjena i kvalitet ovoj državi ka privlačenju stranog kapitala. Također spoljna trgovina je jedna od isključivih funkcija državnih institucija i mi moramo voditi računa da i kroz tu državnu funkciju trabamo favorizirati i stvarati ambijent za one privredne subjekte koji imaju izvoznu orijentaciju iz naše države, jer je to jedini način da ova država dobiva određeni devizni prihod kad prođe virjeme investiranja međunarodnih finansijskih institucija i kada se količina novca koje troše međunarodne institucije koje borave u BiH sa vremenom počnu smanjivati. Tako bih predložio da Vijeće ministara u svojim konkretnim programskim zadacima posvete posebnu pažnju u ove dvije oblasti, jer su one isključiva ovlaštenja državnih institucija. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodin Dokić.
Prvo, ja bih predložio da uputimo jedan oštar protest članovima Predsjedništva zbog čega ih nema ovdje. Vidite, kako smo uveli jednu veoma, veoma značajnu tačku na dnevni red. Ovdje nije samo rjieč o ekspozeu, odnosno o namjerama dvojice kopredsjedavajućih, ovdje se radi o diskusiji o dvojici kopredsjedavajućih, a da niko nije ni spomenuo da je to došlo na dnevni red. Mi imamo papir koji smo dobili, jedan koji ne valja, a jedan koji nam je sad dostavljen, navodno da je dobar i sumnjam i u to sad,a s obzirom na sve što se dešavalo, a niko nije ni otvorio vrlo značajno pitanje i rekao da mi sada razgovaramo o prijedlozima za kopredsjedavajuće u Ministarskom savjetu. Ako prenesete analogiju iz ove skupštine u entitetske skupštine, onda se zna ko ima pravo da izgovori ta imena. Očigledno da se ovdje radi o nesinhronizaciji, o neshvatanju svojih obaveza i to trojici ljudi koji su najodgovorniji za ono šta se dešava na nivou BiH. 68 Ja sam shvatio da se u ovom papiru koji je gospodin Silajdžić u ime i Svete Mihajlovića prezentovao i izložio ovdje radi o jednom konceptu na kome bi trebao da se bazira program u naredne dvije godine Ministarskog vijeća, naravno, uz pretpostavku da mi njih dvojicu izglasamo danas, i da će taj ovo predstavljati jednu okosnicu odnosno početni materijal za kompletno Ministarsko vijeće koje će to razmatrati. I ako je to samo koncept, onda on za mene i moju poslaničku grupu, čiji sam predsjednik poslaničkog kluba, može da bude prihvatljiv uz neke korekcije koje se moraju zaista napraviti da bi mi kada to bude na dnevnom redu to prihvatili. Prva ot tih korekcija se odnosi na prvu ovu tačku, veliku tačku, koja kaže: “stvaranje uslova za ubrzani povratak izbjeglica i raseljenih lica”, ona mora biti definisana korektno prema Dejtonskom ustavu i da stoji stvaranje uslova za ubrzano rješavanje problema izbjeglica i raseljenih lica u okviru koga je naravno i povratak, ali u okviru koga su i ovi dalji aspekti koji se spominju obuhvaćeni Dejtonskim mirovnim sporazumom. Možda vam to liči da je samo forma, ali mislim da nije forma nego je i suštinsko pitanje. Još na jednom mjestu imam suštinsku primjedbu koja samo za novinare može izgledati formalnog karaktera, jer novinari su skloni da radi bržeg izražavanja skražuju neke pojmove, pa su tako od svega onoga što treba da se desi oko arbitražne odluke i linije razgraničenja na području Brčkog sveli to na problem Brčkog i onda se to prenijelo i u politički žargon. Zbog toga insistiram da ovaj dio, ova tačka koja počinje u vezi pitanja Brčkog bude doslovice prepisana iz Dejtonskog mirovnog sporazuma, a slučajno na jednom papiru imam to po citatima i to kaže: … …tako da stoji u vezi, pa sad citiram iz Dejtonskog sporazuma: “spornog dijela granične linije između entiteta u oblasti Brčkog”. Treća primjedba koju imam odnosi se na ovaj dio naslovljen kao realizovanje zadataka u privrednoj obnovi i reformi ekonomskog sistema gdje se poziva na dosljedno sprovođenje državnog zakona o privatizaciji preduzeća itd. Ovaj dio je prenaglašen, s obzirom na karakter Zakona o privatizaciji na nivou BiH, Vi dobro znate da je to najsporniji zakon, bolje reći, zakon koji je bio sporan uopšte oko toga, da li treba ovdje da se razmatra ili ne treba da se razmatra. I u tom smislu nasporniji zakon koji je proglašen valjanim iz kancelarije Visokog predstavnika. Ja ovdje nemam, ali ću vam slijedeći put donijeti mišljenje eksperata iz kancelarije Visokog predstavnika upućeno Vladi RS na njen zahtjev u kome stoji da je privatizacija u domenu entiteta, ono što ja tražim, ako polazimo od toga da su i ti zakoni privremeno donešeni u ovom trenutku još uvijek na snazi dok ih mi ne usvojimo i ne odbacimo, onda i ovaj dio treba da bude u skladu sa onim šta tamo stoji u onom zakonu, a lijepo je tamo rečeno, to su neki okviri, eventualno ovdje može da se izrazi da će se Ministarsko veće brinuti o provođenju privatizacije u entitetima da ona ne bi bila na štetu države BiH. I na kraju, želio bih da izrazim, sad izražavam svoje mišljenje u prvom dijelu o predloženim kandidatima za kopredsjedavajuće.
Izvinjavam se gospodine Dokiću, ako se slažete, naime mi smo ovu tačku razdvojili u tri podtačke, podtačka ekspoze, zatim ide potvrđivanje imenovanja, gdje smo planirali biografije o kandidatima da se osvrnemo.
Ja mislim onda da smo krenuli obrnutim redom. 69 Mi smo onda trebali prvo potvrditi ili odbiti imenovanja, pa ako potvrdimo imenovanja onda im dozvoliti da oni donesu ekspoze ili da to posmatramo paralelno. Sada govorimo o ekspozeu, a o kandidatima ćemo govoriti poslije.
Dakle kandidati koje je Predsjedništvo imenovalo nude svoj program prije nego što ih mi potvrdimo.
Ja sam za kompromis i evo pokazujem primjera. Hvala.
Ima li neko u pogledu ekspozea neko pitanje, primjedbu. Ukoliko nema pozivam dopredsjedavajuće da na neko pitanje imaju li potrebu da odgovore. Dakle saslušali smo ekspoze, saslušali smo primjedbe, određene sugestije i pitanja i naravno čuli su to i kandidati za dopredsjedavajuće i ja predlažem da mi pređemo na tačku 4. pod B koja se zove
U međuvremenu mi smo dobili tekst. Nesporno je da je predsjedništvo izvršilo, odnijelo odluku o imenovanju dopredsjedavajućih. U tekstu u prvoj verziji je načinjena greška jer je u tu odluku stavljeno i odluka o imenovanju podpredsjendika. Ovdje ima takođe jedna tehnička greška u ovoj ispravci jer je navedeno kopredsjedavajući i podpredsjedavajući ali bez imena podpredsjedavajućeg. To je tehnička greška i naravno mi ćemo kod potvrđivanja ove odluke navesti i to da se ona potvrđuje uz navod da se ova tehnička ispravka ima ispraviti. U međuvremenu možda i stigne ta ispravka. Ja ću o kandidatima pročitati. Svi poslanici su dobili biografije, kraće biografije kandidata, a ja ću sad i radi poslanika i javnosti smao ukratko pročitati samo neke akcente, dakle dijelove biografija za gospodina Silajdžića i gospodina Mihajlovića. Gospodin Silajdžić rođen 1945. godine u Sarajevu. Doktorat sa temom iz Američko-Albanskih odnosa, karijera univerzitetskog profesora na Univerzitetu u Prištini, Univerzitetu u Sarajevu, Univerzitet Itaka, Njujork, Endrju, gost predavač na univerzitetima Harvard, zatim Kraljevski institut za međunarodne odnose London, Karnegi fondacija, …Vilson centar i drugi univerziteti. U političkoj karijeri ministar je inostranih poslova BiH 1991-1993 godine, predsjednik Vlade RBiH novembar 95-96, predsjednik Stranke za BiH april 1996. godine i kopredsjednik Vijeća ministara BiH od 11.12.1996. godine do danas. Između ostalog u biografiji se navodi da je dr. Silajdžić revnosan i glasan zagovornik mirnih rješenja. U martu 1994. godine predvodio delegaciju Vlade BiH na pregovorima koji su uspješno okončani potpisivanjem Vašingotonskih sporazuma kojima je stvorena FBiH i okončana borba između hrvatskih snaga i Armije BiH. Ovim sporazumima spašeno je hiljade nedužnih života i značajne su poboljšane šanse 70 za zaključenje konačnog mirovnog sporazuma. Svojim anagažmanom dosljedno slijedi orijentaciju koja je zacrtana na samom početku političke karijere, poštivanje vrijednosti slobode, demokracije, pravde ljudskih prava, zbog čega je stekao međunarodni ugled i prominentnost. Na domaćoj sceni dr Silajdžić je glavni političkii zagovornik zakona o primjeni međunarodnih ugovora o ljudskim pravima na cjelovitom teritoriju Bosne i Hercegovine. Iz biografije gospodina Mihailović Svetozara, rođen 1949.godine u Crnjijevo općina Bijeljina, po zanimanj ekonomista, dosadašnji rad vijek proveo uglavnom u privredi na radnim mjestima sve do direktora, počao raditi u preduzeću “Sava” Bijeljina od 1972.godine, radio do 1982.godine, pripravnika, finansijskog direktora i generalnog direktora. Od 1982.godine do 1987.godine, radio na projektu uređenja zemmljišta u Semberiji kao finansijski direktor. Od 1987. do 1989.godine kao finansijski direktor Agrosemberija Bijeljina, od 1989. do 1993.godine kao direktor Duvan Bijeljina, a od 1993. do 1996. godine kao predsjednik Izvršnog odbora Skupštine opštine Bijeljina. Trenutno se nalazi na dužnosti direktora Javnog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje Republike Srpske. U prošlom sazivu Narodne skupštine bio je poslanik u Narodnoj skupštini Republike Srpske, oženjen otac dvoje djece. Čuli ste osnovne crte iz biografija imenovanih dopredsjedavajućih Viječa ministara i ja predlažem da Predstavnički dom donese odluku o odobravanju imenovanja kopredsjedavajućih Vijeća ministara Bosne i Hercegovine u kojoj se kaže: 1. Odobrava se imenovanje dr Harisa Silajdžića i Svetozara Mihailovića za kopredsjedavajuće Vijeća ministara Bosne i Hercegovine na osnovu imenovanja kopredsjedavajućih Vijeća ministara Bosne i Hercegovien od strane Predsjedništva Bosne i Hercegovine, od 23.12.1998.godine. 2. Odobravanje imenovanja dr Harisa Silajdžića i Svetozara Mihailovića preuzimaju dužnost kopredsjedavajućih Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, 3. Ova odluka će se objaviti u Službenom glasniku Bosne i Hercegovine. Pozivam poslanike da se dizanjem ruku izjasne jer mi potvrđujemo jednu odluku za ZA i PROTIV. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući ja se izvinjavam, ali imam obavezu u ime zastupnika ove tri stranke SDP, Socijaldemokrata i Nove hrvatske inicijative, da iznesem naš stav vezano za glasanje koje će uslijediti, odnosno naš stav oko prijedloga. Mi ne možemo podržati ovaj prijedlog da praktično odobrimo imenovanje kopredsjedavajućih na način kako je to dato, iz dva principjelna razloga. Sada mi je žao što su gospoda naše kolege izašle ranije, jer ovo je trenutak kada su mogli reći da li se slažu ili ne i td. Prvi, principjelan razlog je što ova odluka koja je sada pred nama koja je usaglašena sa Zakonom međutim Zakon po nama nije usaglašen sa Ustavom, Ustav poznaje predsjedavajućeg Vijeća ministara i to je razlog bio jedan od razloga, zašto smo mi predložili Zakon o Vijeću ministara koji je u proceduri na kome danas nismo insistirali kada je bilo rasprave o dnevnom redu iz razloga toga da se na neki način otvori dnevni red i da se krene u rješavanje svih ovih pitanja da ne bi bilo opstrukcije sa naše strane. To je jedan razlog. 71 Drugi razlog jako je bitan što ne možemo podržati ovo je što je i gospodin Tokić to iznio da ovakvo struktuirano vijeće ministara ne personalno nego struktuirano ne može efikasno odraditi dio poslova koji je naveden u ekspozeu. Znači, naša odluka će biti negativna pri čemu nije inicirana personalnim rješenjima, ne radi se o imenovanoj gospodini ni Silajdžiću ni Mihailoviću, nego se radi čisto o principjelnim razlozima. Hvala lijepo.
Ima li eventualno još potrebe da neki poslanimk iznese u pogledu ove odluke? Niko se ne javlja. Oni koji malo pažljivije prate i aktivnosti Vijeća ministara i akcente Bonske odnosno Madridske konferencije znaju da i Vijeće ministara već poodavno radi i provodi aktivnosti oko restruktuiranja i nove konfiguracije Vijeća ministara uostalom to je i Madridska obaveza za koju je propisan rok. Trenutno je potrebno da Bosna i hercegovina ima Vijeće ministara, i potrebno je u ovom trenutku da to bude po postojećoj konfiguraciji naravno, uz obavezu da se ona obaveza sa Madridske konferencije u pogledu promjene strukture Vijeća ministara i ispoštuje. Dakle, ja stavljam odluku, izvoli Dokiću.
Ja imam ipak potrebu da izrazim jedno svoje lično mišljenje i stav iz koga će se jasno vidjeti kako ću glasati. Moram da kažem da imam izvjesne rezerve prema gospodinu Silajdžiću iz dva razloga: Ta moja rezerva nije zbog imena i prezimena, nego je inače prema svim onim političarima Bosne i Hercegovine koji su sjedili u Skupštini 90 i 91. godine i nisu učinili dovoljno da neuđemo u onu strahotu koja je iza nas. Dakle, ta rezerva se odnosi prema svima onima koji su bili na ključnim političkim pozicijama u tom trenutku. Druga rezerva se odnose na ovaj period koji je iza nas, na ovaj dvogodišnji period u kojima je gospodin Silajdžić nekoliko puta dao neke izjave na vrlo važnim mjestima koje su više dolikovale, pa neznam da li su i dolikovale predsjedniku Vlade jednog entiteta, nego Bosne i Hercegovine. U tom kontekstu stoji moja potpuna primjedba na rad kompletnog ministarskog vijeća koju je iznio gospodin Tokić da su oni više predstavljali entitete nego cjelovitu Bosnu i Hercegovinu. Ali mi se odvdje moramo opredjeljivati i prema političkim razlozima, principjelan stav Koalicije Sloga od samog početka i kada smo bili kod kopredsjedavajućih, da bi stekli povjerenje jedni u drugih ovdje u ovom domu mi moramo poštovati prijedloge većine iz jednog enetiteta ili ako hoćete i iz jedne grupe iz entiteta. Naše procjena je da gospodin Silajdžić od bošnjačkog naroda ima većinu u ovoj skupštini i mi ćemo glasati za njega. Postoji još jedan razlog zbog koga možemod a pređemo preko one prve rezerve. Ovdje se radi pak o mlađem čovjeku koji ima vremena da u izvjesnom smislu i koriguje sadržaj svoga čipa, pa ja se nadam da će to biti u interesu sviju. Hvala lijepo.
Hvala, izvolite gospodin Rasim Kadić, replika 72
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, Nadam se da ova moja replika neće pokvariti glasanje koje će doći poslije, ali dužan sam da repliciram na pojednostavljenu priču o mogućim personalnim krivcima za ono što se dešavalo u proteklih šest godina u Bosni i Hercegovini, koja je locirana na parlament, i te neke njegove izabrane funkcionere. Time se bitno reduciraju osnovni elementi rata u Bosni i Hercegojvini, koji je bio u proteklom periodu isključivo na izabrane ljude na izborima 1990.godine, a što smatram predstavlja bitnu i poprilično spornu redukciju međunarodne moguće ocjene u vezi sa karakterom dešavanja koja su se desila u Bosni i Hercegovini. Zbog toga sam dužan da principjelno kažem da se neslažem sa taakvim načinom posmatranja odgovornosti za proteklih šest godina dešavanja u političkom životu Bosne i Hercegovine i zbog toga sam htio da izađem u smislu replike. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Dakle, tekst odluke sam proičitao odluka o odobravanju imenovanja kopredsjedavajućih Vijeća ministara Bosne i Hercegovine gospodina Harisa Silajdžića i Svetozara Mihailovića. Pozivam poslanike da dizanjem ruku se izjasne, ko je za to da se potvrdi odluka o odobravanju imenovanja? 21 je za, prema tome, imamo potrebnu većinu prisutnih poslanika, moramo ustanoviti entitetsku zastupljenost glasova. Molimo sa prostora Federacije ko je za? (15) Sa prostora Republike Srpske ko je za?(5) Dakle, uz potrebnu većinu glasova sa prostora Federacije i sa prostora Republike Srpske i većinom glasova od ukupnog broja poslanika prisutnih na ovom zasjedanju ja konstatujem da je potvrđena odluka o imenovanju kopredsjedavajućih Vijeća ministara gospjodina Silajdžiča i gospodina Svetozara Mihailovića. Čestitam gospodinu Silajdžiću i gospodinu Mihailoviću. [[aplauz]] Molim vas da glasanje provedemo do kraja, molim vas ko je uzdržan od glasanja? - tri glasa uzdržana. Ima li neko protiv? pet je protiv. Znači 21 je za, pet protiv i tri uzdržana glasa. Zahvaljujem. Red bi bio da gospodi kojima je imenovanje potvrđeno damo riječ, gospodin Silajdžić i gospodin Mihailović. Izvoli poslovnička je intervencija.
Gospodine predsjedavajući dame i gospodo poslanici, Ovdje je odluka donešena sa polovicom članova Predstayvničkog doma Bosne i Hercegovine i ja bih na određen način postayvio pitanje legitimnosti takve odluke i 73 na takav način izbora kopredsjedavajućih Ministarskog vijeća Bosne i Hercegovine. Samo neka stoji u zapisniku ova moja diskusija. Hvala.
Hvala, pravnici molim vas, a odluke se donose većinom glasova prisutnih poslanika. Dakle sve odluke se donose većinom glasova onih koji su nazočni i glasaju. Kvorum čini 22 člana, kvorum imamo od 28 članova. Odluke se donose većinom onih koji su prisutni i koji glasaju prema tome, bilo je dovoljno da 15 glasa za, pri čemu je potrebno da bude deset iz Federacije i pet iz RS. Molim vas radi legitmnosti odluke ponovićemo glasanje da provjerimo, lično bih bio za to da se ponovi radi legitimnosti. Gospodin Mihailović se javio za riječ.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, cijenjeni gosti, Dozvolite da u ime nas dvojice gospodina Silajdžića i u svoje lično ime zahvalim na povjerenju obećavamo da ćemo nas dva u saradnji sa ministarskim vijećem koje ćemo nadamo se uskoro izabrati, opravdati vaše povjerenje.Upravo ono što sam i maloprije govorio osnova našeg djelovanja je Dejtonski mirovni sporazum, deklaracije koje su umeđuvremenu usvojene, Zakon o ministarskim savjetima i druga akta. Uz punu saradnju entiteta time neulazeći u nadležnosti entiteta normalno, poštujući ustavna prava i ustave entiteta. Nadam se da ćemo skupa istrajati na ovom zadatku i da će vaša pomoć u ovom biti dragocjena. Hvala vam na povjerenju.
Prema inače ustaljenoj proceduri, sada dolazi trenutak dakopredsjedavajući koje je imenovanje potvrđenmo daju svečanu izjavu, ja molim gospodina Silajdžića i gospodina Mihailovića da pristupe činu davanja svečane izjave. Ja vas molim da ponavljate zamnom riječi iz teksta izjave. [[Davanje svečane izjave]] Čestitka i aplauz. Prema daljnem dnevnom redu mi bi sad trebali na tački 4. pod c) izvršit potvrđivanje imenovanja potpredsjednika, potpredsjedavajućeg i ministara i zamjenika ministara u Vijeću ministara Bosne i Hercegovine. Budući da je potrebno da dopredsjedavajući izvrše i dostave svoja imenovanja Predstavničkom domu, ja predlažem pauzu do 8 sati. Gospodin Dokić.
(Govori s mjesta).
Potrebna nam je pauza i radi inače premorenosti i da se popije kahva, da se nešto pojede. Nećemo dugo - jedno pola sata. Pauza Nastavljamo poslije pauze, koja je trajala nešto duže nego što je predviđeno, uz dužno izvinjenje. Ja sam u poziciji da vas izvijestim da ćemo morat nastavit sutra sjednicu u 11 sati, zbog potrebnih dodatnih konsultacija oko personalnh rješenjima u Vijeću ministara. Dakle, u 11 sati sutra nastavak.
Mislim da je ovo pomalo neozbiljno iz više razloga. Sljedeći put ću ja tražiti pauzu da odem na kafu i na ručak u Banjaluku, svojoj kući naravno. A, znate kolikoće ta pauza trajati. Šta to treba da znači? Nakon sat vremena pauze, a najavljena je 15 minuta ili pola sata. Nama se kaže ne nastavljamo sada, nego treba sutra. Ja sutra neću biti na Skupštini. Hvala lijepo, ja večeras odlazim za Banjaluku. Pauza je bila malo nešto duža, upravo radi nastojanja da se nastavi rad uspješno. Pošto nije sve usaglašeno, jedino preostalo - dakle, nešto se produžila pauza upravo iz razloga da bude uspješan rad. Obzirom da to nije postignuto, mi smo dužni da nastavimo sutra sa radom u 11. sati. Sjednica je prekinuta sa radom. Nastavak 4.2.1999.godine 75
Samo želim da vas izvjestim da su trojica poslanika upravo na putu prema Skupštini. Neven Tomić je bio bolestan pa je kasnije krenuo, Kadić Rasim je na putu i Jahić Adnan. Da bi imali kvorum potreban za ovakvu vrstu odlučivanja, sačekaćemo 15-tak minuta. Ja se zaista izvinjavam. Znači počećemo negdje za 15, 20 minuta. Dozvolite da pozdravim sve prisutne poslanike, prisutne goste, zamjenika Visokog predstavnika ambasadora Šumahera, članove i kopredsjedavajuće Ministarskog vijeća Bosne i Hercegovine i kao što vam je poznato, mi danas nastavljamo sa radom 3. sjednice Predstavničkog doma. Na 4. tački dnevnog reda pod c) u kojoj se rješava potvrđivanje imenovanja ministara, zamjenika ministara i potpredsjedavajućeg Vijeća ministara. Prije nego što dam riječ - ima nekih poslanika koji su se javili za riječ - samo da vas obavijestim da je prisutno ukupno 24 poslanika, 16 poslanika sa teritorija Federacije i 8 poslanika sa prostora Republike Srpske. Prema tome, imamo kvorum za pravovaljano odlučivanje. Ovo zakašnjenje je uslijedilo iz razloga što je dio poslanika u međuvremenu bio na putu prema ovoj zgradi, prema mjestu zasjedanja Predstavničkog doma i oni su pristigli. Dakle, konstatujem da imamo kvorum za pravovaljano odlučivanje i rad ovog Predstavničkog doma. Javio se za riječ gospodin Rakić.
Gospodo predsjedavajući, kolege i koleginice poslanici, Ja sam se javio za riječ, jednostavno da ukažem za neke stvari koje su po meni neprihvatljive. Vi znate kako smo održali 1. i 2. sjednicu i kakve smo ocjene dali o pripremi tih sjednica. Onda smo se dogovorili za dnevni red 3. sjednice i protekla je onako kako je protekla, a ja imam osjećaj da ta sjednica nije se željela ni održati. Zatim smo dogovorili tvrdo kad ćemo održati nastavak te sjednice i dogovorili smo se da dođu predstavnici svih političkih partija sa Predsjedništvom skupštine da izvrše pripremu za ovu sjednicu. Tog dana, 26.1. ja sam smatrao da smo imali jedan konstruktivan sastanak na kome smo raspravili o svim pitanjima o organizaciji i pripremi rada ove Skupštine. Nažalost, ja osjećam i juče i danas da nismo bili iskreni na tom sastanku i da nismo izvršili sve pripreme iako su mnoge tačke ovog dnevnog reda bile na onoj sjednici koja praktično nije ni održana. Mi moramo shvatiit da svi mi koji dolazimo ovdje kao narodni poslanici imamo i svoje profesionalne obaveze i da ne možemo gubiti vrijeme na razvlačenju, dugotrajnom dogovaranju, a ova dva dana smo mogli iskoristiti i za rad komisija i pripremu mnogih drugih dokumenata koji bi trebali da slijede na anrednoj sjednici. Nažalost, mi smo to vrijeme izgubili na ovakav način kao 76 što je prošlo i smatram da je to neprihvatljivo. Ja jednostavno protestvujem i apelujem da svi oni koji preuzmu određene obaveze da pripreme dnevni red i pripreme određene tačke i usaglase određene tačke to moraju odraditi prije početka Skupštine i jednostavno obaviejstiti Skupštinu kad glasamo o dnevnom redu da li je to sve spremno ili nije spremno. Ne možemo na olak način davati paušalne ocjene kako se vrši opstrukcija rada ovog visokog Doma, a u suštini kad se napravi jedna analiza onda je vidljivo da mnogo krivaca ima i da se na razne načine ne može ili da na razne načine otežava da ovaj Dom ne može da radi. Zato vas molim da danas, ovo što imamo u dnevnom redu, jasno danas kažemo - šta je spremno da možemo odraditi i da se više ne ponove ovakve stvari da Predsjedništvo jasno procijeni šta može ići, a šta ne može ići, da mi poslanici ne bi ovdje gubili vrijeme i dovodili u zabludu mnoge nas i jednostavno dovodili u zabludu kompletan narod koji nas prati i koji posmatra zasjedanje ove Skupštine. Zato tražim od vas da se to stvarno ozbiljno radi i da ono što je moguće i što je jasno pripremljeno da se odrađuje i da se to efikasno odradi. Hvala vam.
Zahvaljujem. Primjedbe i sugestije gospodina Rakića, podrazumijevam dobronamjernim i u dobroj mjeri opravdanim. Želim, međutim, da napomenem da je ovo zasjedanje zakazano kao dvodnevno zasjedanje, zbog potrebnih podatnih konsultacija oko nekih personalnih rješenja. Mi smo sinoć u 20,30 sati stali s radom da bi nastavili danas u 11. Preuzeo sam odgovornost za ove tačke koje su bile na dnevnom redu za ovu sjednicu da ćemo ih u ova dva dana riješiti. Tvrdim da su tačke pripremljene i dalje držim se te odgovornosti koju sam preuzeo da ćemo ih završiti. Dakle, očekivajući i dalje, naravno, saradnju svih poslanika i pomoć i u pripremama sjednica i u radu ove sjednice - na pitanje koje je na izvjestan način i postavljeno, spreman sam da odgovorim da su tačke koje su na dnevnom redu ovog zasjedanja pripremljene u dovoljnoj mjeri i da se mogu rješavati u ova dva dana rada. Još jednom, dakle, naglašavajući da ove primjedbe prihvatam dobronamjernim i u dobroj mjeri utemeljenim i opravdanim, pozivam da pristupimo radu po 4. tačci dnevnog reda sjednice - potvrđivanje imenovanja ministara, zamejnika ministara i potpredsjedavajućeg Vijeća ministara Bosne i Hercegovine. Kao što je poznato, prema Ustavu Bosne i Hercegovine, kopredsjedavajući Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, u svojstvu predsjedavajućeg, imenuju ministre i zamjenike ministara i potpredsjedavajućeg uz prethodnu saglasnost Predsjedništva koja je osigurana - dakle, za potpredsjedavajućeg Vijeća ministara i saglasnost Predsjedništva potrebna i nakon tih imenovanja i potvrde Predstavničkogndoma tih imenovanja, članovi Vijeća ministara preuzimaju dužnost. Pozivamjednog od kopredsjedavajućih Vijeća ministara da pročita imenovanja za potpredsjedavajućeg Vijeća ministara, ministre i zamjenike ministara u Vijeću ministara Bosne i Hercegovine. Gospodin Silajdžić.
Dame i gospodo poslanici i zastupnici, gospodine predsjedavajući, Dozvolite mi da pročitam imenovane kandidate za potpredsjedavajućeg Vijeća ministara, ministre i zamjenike ministara u Vijeću ministara Bosne i Hercegovine. - potpredsjedavajući, gospodin Neven Tomić, 77 - ministar za civilne poslove i komunikacije, gospodin Marko Ašanin,. - ministar za vanjske poslove, doktor Jadranko Prlić, - ministar za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose Mirsad Kurtović, zamjenici: - zamjenici ministra za civilne poslove i komunikacije, gospodim Nudžeim Rečica i gospodin Valentić Čorić, - zamjenici ministra za vanjske poslove, gospodin Dragan Božanić i magistar Husein Živalj, - zamjenici ministra za vanjsku trogivnu i ekonomske odnose, dr Željko Šuman i gospodin Gojko Milinković. Napominjem da je ovo imenovanje dogovoreno i usklađeno sa gospodinom Mihajlovićem, kopredsjedavajućem Vijeća ministara i da su biografije priložene. U ime gospodina Mihajlovića i u moje ime ja vas molim da prihvatite ova imenovanja. Hvala lijepo.
Hvala gospodinu Silajdžiću. Za riječ se javio gospodin Dokić.
Ja bih s mjesta. Dajte nam kopiju imena da bi mogli zapamtiti ta imena, a dok mi gledamo ta imena ja molim da se pročitaju njihove biografije. [[Ne čuje se jasno jer govori s mjesta]]
U međuvremenu smo se iskonsultirali i dok se tehnički ne pripremi kopija ovih imenovanja i potrebne biografije u tekstualnom obliku, napravićemo kraću pauzu na kojoj će Komisija za vanjske poslove završiti onaj posao koji juče nije završila. Dakle, članovi Komisije za vanjske poslove, molim vas na sastanak radi izbora predsjedavajućeg i zamjenika predsjedavajućeg. Pauza je dovoljna do pola 1. Pauza Prema imenovanjima koje ste i vi dobili da pročitam biografije imenovinih - potpredsjedavajućeg Vijeća ministara [pročita biografije].
Ja predlažem da se to obavi sljedeći put kada svi budu prisutni.
Mislim da ovu sugestiju treba prihvatiti, dakle obavijestićemo sve ministra i zamjenike koji su imenoani da prisustvuju činu da osiguramo kompletno prisustvo i tada ćemo obaviti polaganje svečane izjave. Zahvaljujem. Izvolite gospodin Divković Ivo.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, Prije svega da čestitamo izabranim ministrima i da ispred Kluba zastupnika Socijal demokratske partija, Socijal demokrata i NHI, zatražimo jer cijenimo da je to moralno da izabrani ministri koji su u isto vrijeme i zastupnici ovog doma zamrznu svoj mandat zastupnički u ovom domu jer cijenimo da je moralno nespojiti izvršnu i zakonodavnu vlast na istom nivou. Želim vas informirati da ćemo već do narednog zasjedanja ovog parlamenta mi podnijeti zakon odnosno Prijedlog zakona o razdvajanju tih funkcija, jer kažem ponavljamo, cijenimo da nije logično da ministri u isto vrijeme govore i kao ministri, a poslije toga se o sopstvenom programu i realizaciji tog programa izjašnjavaju kao poslanici. Toliko. Hvala.
Hvala. Samo da napomenjem u dijelu evropskih zemalja i tamo gdje su različite političke stranke na vlasti pa čak i gdje Socijal demokrati imaju većinu u nekim od zemalja praksa je da poslanici mogu biti u Vladi. Trenutno to pitanje nije regulisano dok definitivno i precizno u Bosni i Hercegovini, i ta praksa je prisutna. U svakom slučaju to je pitanje i zakona i poslovnika o radu ministara, a ovu sugestiju prihvatamo i ući će u zapisnik. Gospodin Mihailović se javlja za riječ.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, Dozvolite da vam se zahvalim na povjerenju koje ste ovog puta izrazili, što ste prihvatili prijedlog uvrštavanja da se izabere danas Ministarsko vijeće. Ja se nadam da smo ovim činom učinili učinili jedan veliki posao, i sad Ministarsko vijeće može da radi svoj posao, a nadam se da sam već na narednoj sjednici Parlamenta imati konkretnih poslova o kojima ćemo raspravljati o zakonskim projektima, koje će Ministarsko vijeće vam predložiti. Još jednom, hvala vam na povjerenju.
Hvala. 84 Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda Ovdje imamo četiri pod tačke, i krenut ćemo redom. a) Organizaciju o evropskoj sigurnosti i saradnji, b) Delegaciju Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, čine tri člana. Ta tri člana mogu biti izabrani iz jednog ili drugog, ili i iz jednog i iz drugog Doma parlamentarne skupštine, obzirom da se radi o jednoj delegaciji Parlamentarne skupštine BiH, odnosno ne bira je jedan i drugi dom, nego samo jedan Dom. Obzirom da delegaciju čine tri člana, mi kao predsjedavajući Kolegij smo u pripremi za ovu tačku razmatrali mogućnost da se zadovolje i entitetska zastupljenost i nacionalna zastupljenost i stranačka zastupljenost. Šta to znači? Od tri člana, treba da bude jedna trećina iz RS, dakle jedan član, dva člana iz Federacije, to je entitetska struktura. Od ukupnog broja članova tri držimo da je svrsishodno i potrebno da budu predstavnici tri naroda, Bošnjak, Srbin i Hrvat. Dalje, prema stranačkoj zastupljenosti i izbornom rezultatu stranaka koje su zastupljene u Predstavničkom i Domu naroda Parlamenta BiH, najjače, odnosno najbrojnije stranke u Parlamentru bi trebale ovdje da imaju mogućnost da imaju prednost prilikom izbora članova u ovu komisiju. Naravno, svi poslanici i sve stranke imaju pravo da predlažu i Predstavnički dom će na kraju odlučiti, a mi kao predsjedavajući Kolegij smo usaglasili jedan prijedlog, uvažavajući ova tri kriterija, da delegaciju OSCE-a čini gospodin Adnan Jahić, gospodin Miodrag Deretić i gospodin Vladimir Šoljić. To je jedan od prijedloga, prijedlog predsjedavajući Kolegija. Ja sad stavljam i ovo pitanje na raspravu i pozivam poslanike za eventualno druge prijedloge. Gospođa Muminagić. Izvolite.
Dame i gospodo, Želim da kažem nekoliko riječi povodom ove tačke dnevnog reda, a ne samo ovog prijeldoga vezano za OSCE. Grupacija poslanika SDP BiH, SD BiH, Nova hrvatska inicijativa je druga po veličini grupacija u ovom Predstavničkom domu. Mi nismo imali priliku, nije nam omogućeno da sudjelujemo u dogovaranju oko rasporeda poslanika u ove delegacije, govorim o sve četiri delegacije, ne samo o ovoj, samo nam je saopšteno koja su nam mejsta u kojim delegacijama su nam ostavljena mjesta, a da mi damo imena, a mi smatramo da nam izborni rezultati, to što smo opozicione stranke i to što su dvije stranke u ovoj grupaciji i članice Socijalističke internacionale omogućavaju da budemo zastupljeni u svakoj od četiri delegacije, a ako ne to, onda najmanje da imamo predstavnifka u delegaciji BiH u Parlamentarnoj skupštini Savjeta Evrope. Interparlamentarnoj uniji i Centralnoj Evropskoj inicijativi. Pošto smo nekoliko puta tražili odgovor, ovo smo jučer i pismeno i usmeno9 saopštili predsjedavajućem koji su pripremali prijedloge ovih delegacija, i pošto nismo naišli na razumijevanje, obraćamo se ovom Domu da ne prihvati takvu praksu. Inače, mi ne bi mogli sudjelovati u izjašnjavanju ove tačke dnevnog reda. Hvala. 85
Hvala. Ima li još neko? Ja samo da podsjetim u Predstavničkom domu Koalicija ima 40% mjesta, Socijaldemokrati 4,7%, DN 2,4%, SDP 9,5%, HDZ 14,2%, NHI 2,4% Radikalna stranka RS 2,4%, Sloga 9,5%, SRS 4,7% i SDS 9,5%. SRS i SDS su zajednička lista i to se sumira. Uvažavam konstataciju gospođe Muminagić da ova grupacija kad se sumiraju tri stranke ima 16,6%. Međutim, to su izborni subjekti, svi pojedinačno su nastupili na izborima, ne kao Koalicija, ne kao alijansa, a samo te tri forme poznaju pravila i propise nastupa. Oni su politička grupacija koja je nastala međusobnim dogovorom nakon izbora, to Poslovnikom još nije regulisano. Ja nemam ništa protiv da se politička grupacija izjašnjava kao politička grupacija. Međutim, činjenica je u izbornom rezultatu su ovakve kako sam naveo, i kad se uzmu elementi o kojima sam govorio i procenti o kojima sam govorio i o potrebi da se zastupi entitetska, nacionalna i stranačka zastupljenost matematika koju smo činili je nažalost neumoljiva, a matematika je onako kako sam pročitao. Prema tome, ja dakle, jedan prijedlog pod tačkom a) predsjedavajući Kolegija sam iznio, i molio bih konkretne prijedloge. Ima li još neko prijedlog u sastavu Komisije da da nekog kandidata i da se izjašnajvamo? Ima li još neki prijedlog? Zahvaljujem. Stavljamo prijeldog usaglašeni na glasanje. Molim vas, ko je zato da delegaciju čini delegacija u pročitanom sastavu? Molim vas da ustanovimo kvorum. Da vidimo kvorum, molim vas da ustanovimo svi da dignemo ruke. 21, kako to pa 27 je. Znam, ali je 27 minus pet. Sačekat ćemo da poslanik Kadić uđe u salu molim vas. Molim vas da ustanovimo kvorum. Svi poslanici, prebrojte molim vas, svi poslanici da dignu ruku. 22 zahvaljujem. Pozivam poslanike da se izjasne, ko je zato da delegaciju OSCE-a čini Adnan Jahić, Miodrag Deretić i vladimir Šoljić da digne ruku? Ko je za? 20 dakle imamo većinu. Molim vas sa prostora RS, ko je za? 7 dakle ima većinu. Zahvaljujem. Sa prostora Federacije, ko je za? Zahvaljujem. Dakle, većinom glasova i većinom po entitetima, donešena je Odluka o imenovanju delegacije Parlamentarne skupštine BiH u Misiju OSCE-a, u sastavu Adnan Jahić, Miodrag Deretić i Vladimir šoljić. Čestitam izabranim poslanicima u delegaciji. Prelazimo na slijedeću. Delegacija Parlamentarne skupštine biH za Centralnu Evropsku inicijativu. Odlučili smo da imenujemo šestočlanu delegaciju. U toj šestočlanoj delegaciji od prilike usaglasili smo jedna trećina iz RS-a, zunači dvojica poslanika sa prostora 86 RS-a. Dogovorili smo da bude dva nacionalno, dva, dva, dva i pri tome zadovoljavajući da po nacionalnoj pripadnosti poslanici budu iz stranaka prema procentualnom rezultatu stranaka. Prema tom sastavu prijedlog predsjedničkog Kolegija da delegaciju u Centralnoj evropske inicijative čini Perkanović Mara iz slobode, Špirić Nikola SDS, Tarik Čaršimamović, Koalicija, Ana Havel HDZ, Pero Skopljak HDZ i jedno mjesto za političku grupaciju od pet, do šest ukupno 16% jedno mjesto pripada političkoj grupaciji SDP i SD. Predlažem da u pročitanom sastavu poslanici se izjasne, jesu li za prijedlog, uz ostavljanje upražnjenog mjesta za grupaciju o kojoj je bilo riječi. Ko je za, molim da digne ruku? 21 zahvaljujem. Sa prostora RS, ko je za? Hvala. 8 hvala. Sa prostora Federacije, ko je za? 13 i 8, znači 21. Konstatujem da je sa potrebnom većinom glasova, molim vas ima li, 21 je ukupno za, 13 sa prostora Federacije i 8 sa prostora RS. Molim vas, ko je protiv? Ima li neko uzdržan? Hvala. Konstatujte kod prvog i drugog glasanja, jedan poslanik uzdržan, struktura glasova, zahvaljujem Jadranko, sugestija primjerena. Dakle, konstatujem da je uz potrebnu većinu glasova i potrebnu entitetsku zastupljenost glasova izabrano pet članova delegacije za Centralnu Evropsku inicijativu, a to su Perkanović Mara, Špirić Nikola, Tarik Čaršimamović, Ana Havel i Pero skopljak. Pesto mjesto će biti izabrano nakon prijedloga SDP-a odnosno Socijaldemokrata. Interparlamentarnu uniju Parlamentarne skupštine BiH, čini jedanaestočlana delegacija 11 članova. Od tih 11 članova trećina tj. 4 trebaju sa prostora RS. Od preostalih 7 sa prostora Federacije dogovorili smo se da budu 4 Bošnjaka i 3 Hrvata. Od 4 Bošnjaka dogovorili smo da budu 3 iz Koalicije, jedan iz političke grupacije, a 3 Hrvata, dv aiz HDZ-a i jedan iz grupacije SDP-a, Socijaldemokrati. Time bi se zadovoljila apsolutno procentualno zastupljenost stranaka u Parlamentu, jer bni grupacija SDP, Socijaldemokrati imali 16,6%, 11 mjesta dobili 2 mjesta, a pripada ih 1,6. Dakle, zadovoljili su se sa prostora RS od 4 člana iz dvije grupacije Sloga odnosno SDS, SRS lista prema procentu, Koalicija od 40% koliko ima mjesta dobija nešto manje mjesta, trebalo bi dakle 4, Koalicija dobija 3 mjesta, naravno i to je koji je dogovoren, prema tome kad se svi ti elementi koji zadovoljavjau sve ove zahtjeve, sastav delegacije bi izgledao, prijedlog Predstavničkog Kolegija je slijedeći Safet Oručević, Bećirbašić Smail, Ibrahim Spahić, Mirko Banjac, Dragan Mirković, Malić Momir, Rakić Vito Pero Marković i Pero Mađar, to je 9 članova i dva mejsta upražnjena za prijedloge, koji prema procentu pripadaju političkoj grupaciji SDP, SD i NHI. Pozivam, ukoliko nema novihprijedloga, pozivam članove Predstavničkog doma da se izjasne. Ko je za ovaj prijedlog predsjedničkog Kolegija uz ovu činjenicu da dva mjesta ostaju upražnjena da se neknadno propune nakon prijedloga? 87 Ko je za, molim vas da se izjasni? Koliko je ukupno glasova? Dakle 20 za, većinu ima. Sa prostora RS-a, ko je za? Zahvaljujem. Sa prostora RS-a, ko je za? Zahvaljujem. Sa prostora Federacije, ko je za? 12 zahvaljujem. Dakle i sa prostora RS-a i sa Federacije potrebna većina i potrebna je većina poslanika. Provodimo glasanej do kraja. Ko je protiv? Nema niko protiv. Ko je uzdržan? Dva uzdržana. Konstatujem da je izabrano 9 članova delegacije za Interparlamentarnu uniju. Čestitam članovima. Prelazimo na slijedeću komisiju, delegacija za Parlamentarnu skupštinu Savjeta Evrope. Delegaciju Parlamentarnu skupštinu BiH,čini 5 članova prema strukturi, prvo entitetskoj 2 člana minimalno trebaju da budu sa prostora RS, 3 sa prostora Federacije. Od ova 3 sa prostora Federacije 2 Bošnjaka i jedan Hrvat. Stranački, pošto Koalicija ima 40% mjesta u Predstavni8čkom domu i u Domu naroda, 40% od 50 je okruglo 2 dakle mjesta za Koaliciju, jedno mjesto za HDZ, pošto je to slijedeća najveća politička stranka na prostoru Federacije i dva mejsta iz RS-a, koja su popunjena prijedlogom iz dvije političke grupacije, jedno sloga, jedno SDS SR lista. Na taj način presjednički Kolegij predlaže sastav parlamentarne delegacije za Savjet Evrope u slijedećem Sastavu Edhem Bičakčić, SDA, Mediha Filipović, Stranka za BiH, Dokić Branko, Sloga, Tošić Momir SDS i vinko Zorić, HDZ. Prema tome petočlana delegacija pet stranaka, svi članovi iz različitih stanaka, dva iz oba entiteta zahtupljenost i od pet članova jedan član žena. To je prijedlog predsjedavajućih Kolegija koji zadovoljava ove zahtjeve procentualno zastupljenost, entitetske i nacionalne. Pozivam članove da se izjasne. Ko je za ovaj prijedlog delegacije Vijeća Evrope? 21 glas. Zahvaljujem. Molim vas sa prostora RS, ko je za? Zahvaljujem. Sa prostora Federacije, ko je za? 13 glasova. Imamo dakle, entitetsku zastupljenost i imamo većinu prisutnih poslanika. Ko je protiv? Ima li neko uzdržan? Jedan uzdržan. Konstatujem da i ova de3legacija potrebnom većinom i potrebnom entitetskom zastupljenošću u većini da je Predstavnički dom izabrao i ovu delegaciju. Ja još jednom napominjem da Predstavnički dom bira delegaciju Parlamentarne skupštine BiH za sve asocijacije i oe izabrane delegacije u ovom 88 sastavu predstavljaju Parlamentarnu skupštinu BiH. Dakle, i Dom naroda i Predstavnički dom. Čestitam svim izabranim poslanicima u komisijama i želim im uspješan rad u jednom periodu za koji će kvalitetan rad ovih komisija kao i do sada biti izuzetno značajan. Ovim bi završili ovu tačku dnevnog reda, ukoliko nema nekakvih pitanja. Prelazimo na 6. Tačku dnevnog reda Ima li od poslanika potrebu za sudjelovanje? Gospodin Neimarlija.
Kolege poslanici,predsjedništvo i gosti, Jučer je više puta uočeno izostajanje članova Predsjedništva ili izostanak članova Predsjedništva na ovoj sjendici. Danas je nemoguće neuočiti izostanak poslanika pri čemu ne mislim na poslanike koji su koristili svoje poslovničko pravo da ne sudjeluju u radu sjednice i cijeneći, naravno obaveze koje smo preuzeli kao poslanici ovog visokog doma, ja bih postavio i potanje i itodobrno preporučio da se Poslovničkom ili nekim drugim odgovarajućim aktom precizno reguliraju naravno, obaveze i odgovornosti poslanika u Predstavničkom domu Skupštine BiH. Hvala lijepo.
Hvala. Ima li još neko poslaničko pitanje. Gospodin Tokić.
Predsjedavajući, dame i gospodo poslanici i zastupnici, Suština Dejtonskog sporazuma između ostalog zasnovana je na kontinuitetu svih zakona, koji nisu suprostavljeni Dejtonskom mirovnom sporazumu u odnosu na Republiku bosnu i Hercegovinu, mislim da je to vrlo važno konstatovati u kontekstu nepoštovanja zakonskih akata na prethodnoj tački dnevnog reda. Naime, prema pravilima i propisima Privremene izborne komisije i OSCE-a jasno je naznačeno da ta pravila i propisi važe, ukoliko nisu suprotstavljeni adekvantom zakonu vezani za izbor poslanika u skupštine različitih državnih nivoa BiH. Prema važćem pozitivnom propisu, automatski prilikom izbora imenovanja članova izvršnih organa vlasti prestaje članstvo u parlamentarnim institucijama tih istih ljudi. Pozivam vodstvo Skupštine da to konstatuje i da na određen način i prehtodne tačke i od trenutka, u stvari, ustanovi sasvim drugačiji kvorum i sasvim drugačiji status svih članova koji žele protivpozitivni propis zadržati istovremeno i funkciju člana Parlamenta i člana izvršnih organa vlasti. Hvala.
Hvala. Ima li još neko poslaničko pitanje? 89 Ja koliko vidim nema. Stručne službe će pripremiti tumačenje oko statusa poslanika, a ja u ovom trenutku, ostaje mi da ovu sjednicu završim i zahvalim se svim poslanicima na saradnji. Sjednica završila sa radom u 13,30 sati.