Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 70. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara BiH, kao i predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH koji prate rad našeg Doma, naravno i predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani i predstavnici Kancelarije za reviziju institucija BiH čiji je materijal na dnevnom redu današnje sjednice. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Odsustvo sa sjednice su najavili poslanici: Milica Marković i Nermin Purić. Prema informaciji službe sjednici je prisutno 29 poslanika. Konstatujem da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće. Na dnevni red dodane su tačke: Tačka 3. Zahtjev Predsjedništva BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Budžetu institucija BiH. Tačka 12. Predlog odluke o izmjenama i dopunama Odluke o osnivanju Savjeta nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine. Tačka 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o donaciji između Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo odbrane i Švajcarske, koju zastupa Ambasada Švajcarske. Sa ranijeg dnevnog reda skinuta je tačka 12. Predlog poslovnika o izmjenama i dopunama Poslovnika o radu Odbora za žalbe građana na rad policijskih službenika u policijskim tijelima BiH. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Uvaženi kolega Mirza Kušljugić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući. U skladu sa članom ... Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH predlažem da se u dnevni red 70. sjednice uvrsti tačka dnevnog reda koja glasi: 2 Davanje saglasnosti za Memorandum o razumijevanju i saradnji delegacija parlamenata zemalja Jugoistočne Evrope u Parlamentarnoj skupštini OSCE-a. Obrazloženje: Na inicijativu Stalne delegacije Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnoj skupštini OSCE-a, a s ciljem jačanja odnosa i međusobne podrške zemalja regiona predloženo je uspostavljanje novog oblika saradnje delegacija parlamenata zemalja Jugoistočne Evrope unutar Parlamentarne skupštine OSCE-a koji je nakon tri održana sastanka rezultirao usaglašenim tekstom Memoranduma o razumijevanju i saradnji. Na sastanku u Zagrebu, održanom 19. maja 2014. godine dogovoreno je da se za Memorandum obezbijede saglasnosti u parlamentima: BiH, Crne Gore, Hrvatske, Srbije i Slovenije, nakon čega bi bio usvojen i tekst i na sljedećem sastanku Parlamentarne skupštine OSCE-a bi bio i verifikovan ovaj Memorandum. Tekst Memoranduma je dosta kratak. Pripremljen je za podijeliti ukoliko se prihvati proširenje tačke dnevnog reda. I bilo bi dobro ukoliko to možemo da danas razmatramo jer je planirano da bi ovo konačno mogli razmijeniti već na sljedećem sastanku u septembru mjesecu. Kratka napomena: Mi smo ovo proslijedili juče Kolegiju ali nije izgleda prema ... [[ne razumije se]] stigao na Kolegij zato što opet nešto u protokolu i brzini prolaska dokumenata nije bilo u redu. Pa zbog toga, uvažavajući hitnost da ovaj tekst, koji po meni, nije sporan, a usaglasila su ga sva tri člana delegacije OSCE-a, razmatramo danas na Parlamentarnoj skupštini, predlažem proširenje dnevnog reda kao što je i obrazloženo.
Vjerovatno ste htjeli da to stavite kao 13. tačku dnevnog reda, iza odluka, prije saglasnosti, je li tako, i prije Uputstva o korištenju ili iza? Znači, 14. tačka dnevnog reda je li tako, i prije saglasnosti? MIRZA
/nije uključen mikrofon/
Dobro. Uvažena kolegica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući. Ja predlažem sedam tačaka dnevnog reda. Svi smo dobili ovdje materijal, znam da se Komisija za finansije i budžet nije izjasnila, ali mislim, sobzirom da nam je ovo možda i posljednja sjednica, da ovakvu stvar ne smijemo propustiti. A riječ je, znači predlažem da se kao od 12. pa nadalje tačke dnevnog reda nađu: Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za identifikaciona dokumenta, evidenciju i razmjenu podataka BiH za 2013; potom Izvještaj Ministarstva odbrane; Izvještaj Kancelarije za veterinarstvo; Izvještaj o finansijskoj reviziji Ministarstva inostranih poslova; Izvještaj o finansijskoj reviziji Ministarstva komunikacija i saobraćaja; Izvještaj o finansijskoj reviziji 3 Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice i Izvještaj o finansijskoj reviziji Centra za uklanjanje mina. Riječ je o izvještajima koji su dobili mišljenje s rezervom, s tim što u dva od ovih izvještaja postoje izdvojena mišljenja zamjenika revizora koji smatraju da oni moraju biti negativni. S obzriom da smo iz medija već vidjeli da po ovom pitanju i SIPA i Tužilaštvo vode nekakve istrage mislim da bi bilo krajnje neodgovorno da se Parlament ovdje ponaša kao da se ništa ne dešava i da mi ovo treba da razmotrimo. Komisija, evo ja zato i predlažem da tek od 12. tačke bude jer Komisija za finansije i budžet se može sastati i završiti to u toku sjednice. Hvala.
Zahvaljujem. Tehnički problem je sad što nismo dobili zahtjeve u pisanoj formi ni od kolege Kušljugića ni od kolegice Aleksandre Pandurević. Mene zanima koliko je potrebno da vi to napravite? Je li 10 minuta dovoljno? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Deset minuta pauze i nakon toga glasamo o ovim prijedlozima. [[PAUZA]]
Hvala uvaženi predsjedavajući. Pozdravljam Vas, Vaše saradnike u Kolegiju, koelgice i kolege zastupnice i zastupnike i sve ostale prisutne. Što se tiče nas u SDP-u mi nemamo nikakav problem da se razgovara o izvještajima revizije, s tim da je naš stav da je mjesto za predlaganje ovakvog, ove tačke dnevnog reda bilo na sjednicama kolegija. Zbog čega to kolegiji nisu uradili predpostavljam da nam je svima jasno, vjerovatno je ovako medijski atraktivnije, ima se više o čemu pričati. Ali evo, što se nas tiče mi smo za ovo. I Klub SDP-a smatra da treba razgovarati o svim izvještajima, kako onim pozitivnim tako i onim sa rezervom, a posebno sa negativnim i napraviti to na način prije svega da predstavnici svih tih institucija budu prisutni, što nažalost nije učinjeno, i za današnju sjednicu zaista ne postoje uslovi. Ali takođe želim ispraviti kolegicu Pandurević – nije ovo posljednja sjednica, Bože sačuvaj da je posljednja, mi smo već dogovorili termin naredne sjednice. I što se nas tiče nema nikakvog problema da to bude na narednoj sjednici uz odgovarajuću pripremu o 4 kojoj sam govorio, dakle i predstavnici revizije a posebno predstavnici ovih institucija koji mogu odgovoriti na naša pitanja i eventualno dati neki osvrt, itd. Dakle, što se tiče današnje sjednice zaista ne postoje uslovi, ali što se nas tiče vrlo rado odmah na narednoj sjednici uz odgovarajuću pripremu.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Drago Kalabić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pa, moja opaska je bila u prvi mah samo vezana za sjednicu. Mi ćemo imati još barem jednu sjednicu, ako sam ja razumio, s tim što bih molio Kolegijum – to ne može biti na Veliku Gospojinu, znači taj dan ne može, ako neko barata sa tim terminom. Imaćemo sjednicu, mi iz SNSD-a nemamo ništa protiv, naprotiv poželjne su ove tačke, jedino ako Kolegijum može organizovati raspravu da ona ima svoju svrhu za koju predpostavljam da je predlagač želio da ima svrhu. Znači, da se obezbijedi sve ono što treba. Je li to u međuvremenu do rasprave i ostalo, znamo šta sve treba obezbijediti, ako to bude obezbijeđeno mi nemamo ništa protiv da to bude i bilo na današnjoj, bilo na idućoj sjednici. Jednu od sjednica ovo čeka prije ili kasnije, znači jedino evo Kolegijum ako može obezbijediti da pribave se neophodna mišljenja da bi ta rasprava imala neophodan kvalitet za koji predpostavljam i da je predlagač imao želju.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala lijepo. Htjela bih da kažem nekoliko praktičnih stvari koje onemogućavaju ovakav način dopune dnevnog reda. Poznato je da je ovaj Parlament usvojio smjernice za obradu revizorskih izvještaja i da po tim smjernicama radi već duži niz godina. Smjernice između ostalog podrazumijevaju analizu svih uočenih nedostataka u revidiranim institucijama, pravljenje pojedinačnih i sistemskih mjera, usvajanje na oba Doma Parlamentarne skupštine i nakon toka je tek procedura završena. To je ciklus koji jako dugo traje. Dakle, svaka institucija se pozvia na javno saslušanje da bi iznijela sve ono za šta je optužuju, odnosno preporuke koje su joj donijeli revizori. Ako to se ne uradi, ako se to samo ovako ad hok stavi, znači bez ijednog prijedloga, bez ičeg, to služi jedino za politički manifest ovdje koji ne treba nikome kada su ovako ozbiljne stvari u pitanju. Sigurno je da to zavređuje pažnju, sigurno je to da smo godinama trebali da se ozbiljnije bavimo time, ali u ovom momentu ne postoje nikakvi uslovi da se na ovakav način kako je predloženo razmatraju revizorski izvještaji. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mato Franjičević. Izvolite. 5
Ma, žao mi je što se moram ponavljati s predgovornicima. Evo, kratko ću reći stav nas iz HDZ-a. Načelno smo naravno zainteresirani i podržavamo ideju da se ove točke nađu na dnevnom redu ali ne ove sjednice. Naravno za to je potrebna i odgovarajuća priprema i poštivanje odgovarajućih procedura. S obzirom da ćemo imati, da je u planu da imamo najmanje još jednu sjednicu možda bi samo trebalo, evo još jednom apelirati da se te pripreme obave ako bismo o ovome mogli raspravljati na toj narednoj sjednici. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kada je riječ o raspravi, odnosno razmatranju izvješća o reviziji mene iznenađuje da mi to na određen način dramatiziramo i kao nešto kao vanredno želimo da postavimo kao što se može zaključiti iz istupa kolegice Pandurević. Pa to je obaveza koju mi imamo redovito, koju provodimo konzekventno u toku ovog našeg mandata i tako mislimo uraditi i za izvješća 2013. godine. Mene iznenađuje da član Povjerenstva za financije i proračun gospodin Babalj iz SDS-a nije upoznao svoje kolege da je to Povjerenstvo juče upravo zaključilo da uloži sve potrebne napore kako bi se obavilo saslušavanje svih onih predstavnika institucija koje su dobili mišljenje sa rezervom i kako bismo uspjeli da najveći dio, odnosno konačan dio, konačan posao obavimo u toku ovog našeg mandata. Dakle, mi imamo jedan napredak koji se ogleda u tome da je u odnosu na 10 institucija koje su imale mišljenje sa rezervom za 2012. u 2013. imamo 7. Dakle, ima vjerovatno dosta prostora još da se radi. Izvješća se dostavljaju na uvid i javnosti i institucijama koje iz toga treba da vide da li postoje razlozi za pokretanje odgovarajućih postupaka, a mi svoj dio posla treba da uradimo po proceduri i po modelima koje smo primjenjivali i koji pokazuju ipak izvjestan progres u ovoj oblasti. Dakle, ne da se, da prihvatamo ovaj prijedlog, nego je to u planu rada, i to je naša obaveza, i to ćemo mi morati da u ovome našem preostalom mandatu okončamo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Emir Kabil. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvaženi poslanici. Kao predsjednik Komisije za finansije i budžet želio bih da istaknem da ovaj prijedlog uvažene poslanice Pandurević je izuzetno korektan. Na neki način, možda nakon dužeg vremena, stavlja ... značaj svih revizija, pogotovo revizija učinka i potencijalnih problema koji se mogu i koji su se dešavali u određenim institucijama. U tom smislu Klub SBB-a će podržati ovu 6 incijativu. Međutim kao predsjednik Komisije imamo jedan tehnički, ja bih rekao, problem koji je vrlo jasan. Mi imamo svoj plan, svoj hodogram koji ćemo danas da usvojimo i ... Ja govorim o tehničkom problemu, i vi savršeno dobro znate da se moraju sazvati sastanak, moraju se predstavnici tih institucija sazvati i onda pokrenuti sve ove aktivnosti koje su, po mom mišljenju, izuzetno pozitivne, po mom mišljenju izuzetno pozitivne, konačno i Ured za reviziju a i samim tim revizija dobija ono pravo mjesto koje treba da dobije u ovom Parlamentu. U tom smislu ja bih želio da dobijem instrukcije i da dobijemo najkvalitetniji način uputstva kako da ovo što je predloženo očito ima, ima, taj ... ima veliki značaj za cijeli Parlament, postane, ... ja bih rekao već se govori ... predizborna kampanja, trka, nego da jednostavno mi kao Parlament u ovom svom mandatu, na neki način krunišemo naš rad i sa nekim konkretnim stvarima koje su u ovim izvještajima izneseni. I u tom smislu ja bih molio danas da dobijem određene ... kako da što efikasnije postavimo ovaj raspored i da u ovom mandatu raspravljamo o predloženim stvarima koje je iznijela uvažena poslanica Pandurević. Hvala.
Zahvaljujem. Prvi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi kolega Božo Ljubić. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege zastupnici, članovi Vijeća ministara. Prvo da kažem u ime Mješovitog kluba da ćemo podržati prijedlog kolege Kušljugića da se u dnevni red uvrsti, dakle Davanje saglasnosti za Memorandum o razumijevanju i suradnji delegacija parlamenata zemalja Jugoistočne Europe u Parlamentarnoj skupštini OSCE-a. Što se tiče inicijative za uvrštavanje ovih točaka dnevnog reda koje je podnijela uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević u svakom slučaju smatram da ova izvješća i sva ostala izvješća trebaju biti raspravljena u ovome mandatu Parlamenta. I ja, pored sjednice koja je već zakazana krajem osmog mjeseca mi možemo imati toliko sjednica koliko je potrebno, dakle samo zavisi od nas koliko će biti sjednica. Prema tome ne vidim ni jednog razloga da danas raspravljamo o ovome ad hok, u najmanju roku bez ovih agencija i institucija, ministarstava koja su tretirana ovdje u ovom prijedlogu, a kažem u svakom slučaju svi će imati koristi da raspravimo i ostale institucije jer i one koje su dobro radili u krajnjoj liniji mogu biti primjer onim koji su ocijenjeni sa rezervom ili ... negativno. Prema tome, mislim da danas sigurno nema uvjeta da raspravljamo o ovim točkama dnevnog reda, pa kažem, još jedanput ponavljam podržaću ovaj prijedlog kolege Kušljugića.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege, poštovani predstavnici Savjeta ministara i svi prisutni. Podržavajući ono što je rekao uvaženi kolega Kalabić i ja odmah na početku da kažem imam apel, mada vi niste rekli datum kada će biti naredna sjednica, ali neka to ne bude Velika 7 Gospojina. Veliki je to praznik pravoslavni, a druga stvar bar smo oko toga uvijek imali konsenzus, nikad nismo zakazivali sjednice na vjerske praznike ni muslimana, ni hrvata, ni pravoslavaca. Dakle, govorio sam sad o vjerskoj pripadnosti a ne o nacionalnoj tako da mi neko ne bi rekao kako ja to ne znam reći Bošnjak, Srbin i Hrvat. To je jedno. Vi u Kolegiju se dogovorite, obavijestite nas. A sad drugo, i ono najvažnije, a koja to sjednica, jedna, druga, treća, cijeli avgust svaki dan da imamo možemo ovo raspravljati i šta će ovo doprinijeti uopšte, sve ovo, evo prihvatam prijedlog uvažene kolegice Pandurević, ali šta ćemo mi uraditi za sve ove agencije i revizorske izvještaje koje smo dobili. Pa svako će to gledati u predizbornoj kampanji, ko je na čelu te agencije – aha, iz te stranke, hajmo mi septembar kreće predizborna kampanja hajmo mi osuti paljbu po njima. I šta ćemo mi donijeti, koju odluku? Da obavežemo nekoga za nešto, odnosno za bilo šta ili za ništa. Pa da je ovo prva godina mandata ja bih odma ovo glasao, ... prihvatio i rekao, predložio hajmo sutra imati sjednicu. Hajmo tu zadnju sjednicu iskoristiti kao ljudi se izpozdravljati i ostati prijatelji barem u ovom sazivu, zaželiti ... novim ili kolegama koji će ostati u novom sazivu. I sad posljednja ta sjednica revizorski izvještaji će biti ovih ili onih agencija, institucija, i naravno uvijek sam bio tako spreman da ospem paljbu jer ima uvijek razloga za svaku asgenciju, za svako ministarstvo, da nađem milion razloga da samo navalim na njih, i šta ću ja tu doprinijeti, šta ću ja tu uraditi. Šta će Parlament uraditi da donese najrigoroznije zaključke? Koga će to obavezati, šta će se to desiti? Pa smijaće nam se novinari, oni jedva to koriste, pa i narod će se smijati kad to vidi, kaže – gledaj ovi dole sjetili se zadnju sjednicu da opale po ovim lopovima što su u ovim agencijama arčili pare, uzimali ovo, ono, radili naopako, i sad se oni sjetili da baš to urade, evo onako napamet kažem, na sjednici 29. avgusta, ili 01. septembra, nije važno, ili 04. avgusta, nije bitno. Sjetili se oni u zadnjoj godini mandata da kritikuju ove svoje, ato sve njihovi bili. Ma niko tamo nije moj, pogotovo nije ovaj koji je uzimao gdje je god stigao, što bi narod rekao ..., i nikad nikom nije odgovarao. Ja mogu samo apelovati,
Vrijeme. SLAVKO-SLAVUJ
evo završavam, mogu apelovati da Tužilaštvo preuzme sve ove naredne zadatke i da tamo vidi ko je to krao da njih goni. A Parlament da tu sjednicu zakaže ne treba biti ... tu bi puno potrošili, nego da se ono izpozdravljamo i kažemo jedina tačka dnevnog reda kako smo radili radili smo, narod će nam pokazati na izborima ili neće, i to je jedino. Hvala predsjedavajući za ovo što sam prekoračio.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Evo, ja ne vidim neku posebnu potrebu za ovolikom raspravom, ljudi su korektno po Poslovniku predložili i mislim da tu nema ništa sporno. Dakle, ako bismo danas to uvrstili, mi ćemo podržati da se uvrsti, mi ćemo početi raspravu, u međuvremenu se sve može raditi ovo o čemu vi govorite, nećemo vjerovatno zaključiti niti okončati jer nam je iskustvo pokazalo, dosadašnja praksa koju smo koristili, kad stavimo po 30, 40 izvještaja da jednostavno stvari su 8 prolazile bez ozbiljne rasprave, bez ozbiljne diskusije itd. Dakle, ovo danas, po meni, treba smatrati samo početak razgovora o revizorskim izvještajima koji se mogu nastaviti i na sljedećim sjednicama itd. A evo, kad sam se javio koristim priliku da predložim da se razmisli o tome da na tim posljednjim sjednicama parlamentarna većina fino pripremi jednu izjavu za građanstvo, za javnost i da se izvine građanima za ovaj četverogodišnji nerad. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Niko Lozančić, replika. Izvolite.
Poslovnička intervencija je u pitanju. Ja se ispričavam, gospodine predsjedatelju, ali stavljam primjedbu Vama što ne štitite Poslovnik ovog Doma. Ova rasprava o ovom prijedlogu ove točke dnevnog reda je potpuno besmislena. Znači, vi dobro znate da u članku 64. koje su točke moguće uvrstiti u dnevni red. Ovo su točke za koje je obavezno razmatranje u povjerenstvu, obavezno, znači ove točke se ne mogu uvrstiti u dnevni red bez stava povjerenstva. Ko god misli maraginalizirati, minimalizirati ili potcjenjivati rad ovog povjerenstva ima pravo, ali nema argumenata za to. Ovo povjerenstvo, odgovorno tvrdim, u ovom mandatnom razdoblju, a i u ranijim mandatnim razdobljima, vrlo odgovorno je razmatralo ovo pitanje. Kako se Dom o tome izjašnjavao to je drugo pitanje. Ne može povjerenstvo, ja odgovorno tvrdim, da povjerenstvo ne može, ne u toku pauze jedne, ne može danas završiti razmatranje samo ovih 7, znači ako hoćemo ozbiljno raditi, ako hoćemo ozbiljno raditi. Ako hoćemo improvizirati, ako hoćemo od ovoga praviti, još ćemo uzeti jedno pet, šest minuta pauze pa ću ja predložiti još 15 točaka dnevnog reda. Ali, ovaj, nemojte, jer mislim stvarno nema smisla. Mi sami sebe devalviramo. Znači, evo kolega Domazet je rekao, mi smo juče na povjerenstvu razmatrali, znači da ubrzamo imajući u vidu približavanje kraja mandata. Mi još nismo formalno, još formalno nismo dobili ove izvještaje revizije, znači dobićemo ih prema obećanju glavnog revizora mislim do petka najkasnije, znači ... Oni su objavljeni na ... Ureda za reviziju, to nije sporno, ali mi ih formalno u procuduru nismo dobili u Parlamentu još uvijek. Znači, čim ih dobijemo povjerenstvo će raditi ubrzano, tako smo ..., da bi stvorili poslovničke pretpostavke da do kraja mandatnog razdoblja ozbiljno i odgovorno razmotrimo ova izvješća i da u skladu s tim donesemo odgovarajuće odluke. Niko ne bježi, da mi ... sad neko bježi, neko ne bi, neko bi da se raspravlja o tome, hoćemo, i to je naša obveza da raspravljamo o ovim izvješćima, ali dajte da poštujemo procedure jer bez procedura sve će to biti besmisleno. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Adnan Bašić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 9 Ja ne znam koliko ima članova Vijeća ministara ovdje, posebno onih koje ova tema itekako treba da danas interesuje. Mislio sam da će moj poštovani kolega gospodin Jurišić, koji je zajedno sa mnom a i gospodinom predsjedavajućim Živkovićem član Administrativne komisije oba doma Parlamenta BiH, i mi smo u samom startu, u ovome mandatu, jedan od najvećih problema dobili odmah na početku, a to su tadašnji prvi izvještaji revizione komisije koji su došli pred nas. Nekoliko puta smo zasijedali sa kompletnim revizionim timom, nas trojica kao čelnici ove Komisije, i posebno sa glavnim revizorom. Međutim, u čemu je problem za čitavo vrijeme ovoga mandata, ja čitavo vrijeme slušam vas sviju, možda je gospodin Jovičić na najbolji onaj svoj specifičan način izrekao pravu stvar. Gospodo draga, nije problem u svemu onome što piše u revizionom izvještaju, problem je u sljedećem. Ukoliko postoji bilo kakva mogućnost i naznaka iz onoga izvještaja koji mi svi dobijemo, a stalno ga dobijamo u svakoj godini, postoji naznaka izvršenja krivičnog djela ili u najmanjoj mogućnosti pokretanja bar prekršajnog djela, zna se ko je nadležan da to čini. To je najveći problem, to je bit svega onoga što je gospodin Jovičić naglasio, narod sluša i narod zna šta se dešava, jer ovo je javni dokument. Nitko, ponavljam nitko od početka našeg mandata nije uzeo taj vruć krompir u ruke, nego smo ga prebacivali od komisije do komisije oba doma i od nadležnosti do nadležnosti drugih institucija koja obuhvaća Parlament BiH. O čemu se ustvari ovdje radi? Šta da mi sada uradimo samo razmatrajući i jednostavno pokušavajući ovdje da ostvarimo neke, kako ih neki zovu, političke pamflete pred izbore, držeći se makar i ove mikro situacije koja nam se, evo daje na ovoj sjednici, da malo pojačamo svoj glas u narodu. To je vrlo tužno i vrlo ružno, neko je to već rekao. Dajte da konačno, a pri kraju mandata tačno utvrdimo, ako u bilo kojem, evo ovom zadnjem, ovo je zadnji koji smo mi dobili, neki drugi će dobijati neke druge izvještaje, ima uopšte elemenata krivičnog djela ili prekršajnog postupka, pa dajte ljudi konačno i definitivno da se odlučimo tko je dužan da na osnovu toga predloži institucijama koje se tim bave, dakle tužilaštvom, istražnim organima, neka odrade svoj dio posla, a onaj dio posla koji ne pripada sudskim i tužilačkim organima, a to je ovaj Parlament, da donese svoju odluku za pojedine institucije koje se tu prozivaju zbog bilo čega drugog, osim izvršenja krivičnog ili prekršajnog djela. Tada bi možda mogli ovi u narednom periodu da ovo brzo riješe odmah po dobijanju izvještaja revizora. Ovako, vrtit ćemo se u krugu, prebacivaćemo s jedne komisije na drugu, svaka će se komisija vaditi da ona nije nadležna za to. Pa vidite i sami da se to radi. I šta smo dobili? Ništa. Samo političke pamflete koji će nam ovu sjednicu odugovlačiti pa ćemo večeras sjediti do 22:00 sata, ako se ovako nastavi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvažena poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Kolega Lozančiću, htjela sam da kažem, Vi ste rekli kad bismo se potrudili mi bismo mogli taj posao da završimo u ovom mandatu. Ja shvatam da bi to mogao Predstavnički dom, ali posao nije završen time što će završiti Predstavnički dom. Dakle, posao je završen kada ga i druga Komisija za finansije i budžet i drugi Dom usvoji i time je stavljena tačka na ovo. Zbog toga, i valjda je to jedini razlog zbog čega su do sada uvijek revizorski izvještaji sačekivali novi saziv, jer se znalo da to je prostor od momenta kad dođu revizorski izvještaji. Do momenta završetka mandata ne postoji toliki vremenski period da se taj posao uradi. 10 Dakle, i da uradimo sve taj posao bi bio završen na pola i morao bi se ponoviti u sljedećem sazivu i od strane Predstavničkog doma, jer nije završen u Domu naroda.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Boško Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, sve vas pozdravljam. Mi smo juče imali sjednicu Komisije na kojoj je bilo upravo ovakvih rasprava, da li raspravljati o revizorskim izvještajima ili ne, i većinom glasova donešena je odluka Komisije da se vodi rasprava. I u toku današnjeg dana biće održana ponovo sjednica Komisije za budžet i finansije u kojoj će se utvrditi termin, plan, kako će teći ta rasprava. Da bismo danas raspravljali o pomenutim revizorskim izvještajima moram reći da oni nisu ni došli do poslanika. Drugo, prekršili bismo proceduru, o čemu je govorio gospodin Lozančić, to je da ne damo mogućnost da ljude saslušamo i da vodimo razgovore na temu onih, posebno za izvještaje koji su sa isticanjem predmeta ili su sa rezervom. Iz tih razloga smo i odlučili da se ova rasprava vodi u ovom periodu, da što se nas tiče, uvažavajući ovo što uvažena poslanica Majkić kaže vjerovatno to neće stići da se uradi sigurno u oba doma i u obadvije komisije, ali mi iz naše Komisije nismo htjeli da budemo ti koji će zaustaviti taj proces. Mi ćemo sa svoje strane odraditi posao a da li će ukupan izvještaj biti usvojen to ostaje na Domu naroda i na drugoj komisiji. U svakom slučaju da ne bude da mi bježimo od ovakvih izvještaja spremni smo da idemo, ali nema potrebe za kršenjem procedura. I juče je Komisija tu odluku donijela i mislim da je treba i prihvatiti, a danas ćemo prihvatiti plan tih aktivnosti. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Darko Babalj, replika. Izvolite.
Evo, prije svega da vas pozdravim. Pa, dobro je što mi raspravljamo na kraju mandata o ovome. I veliki dio nas je dobio poziv suda i tužilaštva oko svjedočenja po pitanjima naših rasprava na ovim revizorskim izvještajima koji su bili u prethodnom periodu. Svi smo mi svjesni da je revizija, kojoj se evo i ove prilike zahvaljujem, u ovom prethodnom periodu radila odlično svoj posao, samo što nam još nisu napisali lopov je taj, treba ići u zatvor taj. I to nije vaše da pišete, to je nekog drugog ko treba to da radi, i oni su konačno počeli da rade. I svi mi znamo da je danas početna tema za vođenje sudskih sporova i dizanje krivičnih odgovornosti najmanje 15 institucija koje su u sastavu, o kojem mi raspravljamo, pokrenute su već te stvari. I to je odlično za BiH. Znači, ušlo se je u sistemsku borbu sa kriminalom i korupcijom. Gospodine Domazet, prvo ono da kažem što je rekao gospodin Niko Lozančić, tačno je da smo mi u Komisiji pokušali lavovski, u prethodne tri, odnosno četiri godine, odraditi posao o kojem mi danas ovdje pričamo. Ali je isto tako tačno da smo mi u Komisiji uvijek imali jednoglasne stavove, a onda kad dođemo ovdje, na Komisiji glasamo za a ovdje smo protiv. 11 Tačno je i to da je ovdje, ovih predloženih 1,2,3,4,5,6,7 izvještaja se ponavlja svake godine i zato je to alarmantno, svake godine. Ja sam mislio da je ovo izvještaj za 2012. godinu, jedan samo fali izvještaj revizije. Pa zar to nije alarm. Tačno je i da smo mi, što trebamo raspravljati o ovome, pa zato drage kolege što smo mi donosili zaključke a te zaključke neko iznad nas nije poštovao. Sjećate se da smo donosili zaključke smanjenje budžeta 5%, smanjenje budžeta 10%, interne, smanji telefone, smanji ovo, smanji ono. Pa to ništa nije ispoštovano. A svi smo jednoglasno pričali kako treba stati u kraj kriminalu i korupciji. I naravno, treba jasno i glasno reći da to nije ispoštovalo Vijeće ministara. I naravno da treba jasno i glasno reći da to Vijeće ministara čini jedna većina koja ovdje sjedi. I naravno da morate podnijeti teret i odgovornost za ono što se radilo četiri godine. Zašto ne raspravljati? Pa treba uvijek raspravljati o ovome. Jer ovdje su nam ljudi fino napisali – kršio si Zakon o javnim nabavkama to, to i to. Zašto ne reći da je neko kršio zakon, bez obzira iz koje političke partije dolazi? Mi sami moramo biti odgovorniji prema sebi i nezaboraviti šta smo radili u prethodnom periodu kao Dom, a ne kao komisija. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Pa evo, vrlo kratko da se osvrnem samo na ovu opasku kolege Babalja da je počela borba protiv kriminala i korupcije. Daj Bože. Ali uvijek će reći ona narodna daj Bože ćeri da te aga uzme, ali neko drugi se oko kuće mota. Znači, nije to tako, a ja bih volio da jeste. Jer kolega Babalj je maloprije govorio o objektivnoj odgovornosti većine, što je nesporno, o odgovornosti Vijeća ministara, o ne znam ni ja, ali vrlo je zanimljivo da ni jednom riječju nije pomenuo one koji su stvarno trebali da hapse ove koji prave krivična djela. Oni nisu odgovorni, ne. Vrlo zanimljivo je da sud i tužilaštvo ni zašto nije odgovorno. Znači, ja sam nekoliko puta u ovom Parlamentu rekao da tužilac, bilo kog nivoa, bilo kog nivoa, ima puna zakonska ovlaštenja koje mu je pribavio ovaj Parlament da u pidžami naredi hapšenje bilo kog čovjeka u ovoj zemlji, sa revizijom, bez revizije, sa novinarima, bez novinara. Ima ovlaštenje, i nikakve mu rasprave za to ne trebaju. One mogu da mu pomognu, nije on slijep ni glup, niti ova pamet treba da sve nacrta tužilaštvu. A šta su to uradili s onim što smo zacrtali? Zlokobna ćutnja i tišina se nadvila nad izvještajem ovog Parlamenta Istražne komisije za Upravu za indirektno oporezivanje. Vidite da ne smije niko progovoriti. Znači, bila revizija, bila Istražna komisija, nešto se kao počelo raditi i pod našim, evo pritiskom reću, ljudi priznali da su u pitanju 2 milijarde, i tišina. Ovaj Parlament je donio zaključke koji su žestoko nekoga obavezivali, do današnjeg dana svi ćute. Svi ćute, svi. Ali nemojte, kad dođe do kraja nemojte očekivati da revizori hapse. Ako je revizor napisao da je neko prekršio ili vidljivo, najneobrazovanijem čovjeku vidljivo da se radi o obilježjima krivičnog djela. Postoje ljudi koji to treba da rade, oni to neće da rade, ali izgleda da postoje njihovi advokati koji uporno, uporno, iz dana, sedmice, govore da njihov posao treba neko drugi da radi. Nažalost, volio bih da je kolega Babalj, time završavam, upravu, nažalost nije, a i ja ću dići obe ruke i priznat onog dana kad to zaista počne. To neće početi ovi koji nisu ovlašteni za to, ni revizori, ni parlamentarci, ni razne većine kojih je bilo i kojih će biti, nego institucije koje imaju u BiH sasvim drugu namjeru, a sigurno nije borba protiv kriminala i korupcije. Prije je to regulisanje nekih političkih procesa i odnosa u BiH pa tek onda ako se 12 usput neka riba zakači, bilo s greškom bilo s namjerom, onda će uklopiti u svoje redovne aktivnosti.
Zahvaljujem. Predsjedatelj Doma, uvaženi zastupnik Milorad Živković. Izvolite.
Zahvlajujem. Kolegice i kolege poslanici, članovi Savjeta ministara, dame i gospodo. Dozvolite da na kraju, evo to je već počeo i biti običaj, kažem svoje mišljenje u vezi sa diskusijama o dnevnom redu i krenuću naravno od najveće primjedbe koju je kolega Niko Lozančić ovdje iznio da se radi o kršenju Poslovnika i da bi trebalo da se usmjeri rasprava. Sjetite se samo prošle sjednice kada sam takođe na kraju sjednice rekao da ne možemo da raspravljamo o zahtjevu, i tada je bio zahtjev SDS-a o skidanju obavezne tačke dnevnog reda, a raspravljali smo najmanje pola sata o tome. Koliko ovdje puta treba da se izađe i da se govori o poštovanju Poslovnika. Međutim, ne mogu da zabranim raspravu o dnevnom redu ma šta koji kolega želio o tome da kaže. Ja mislim da to ne bi bilo demokratski uraditi, pogotovo kada postoje dvosmislene, da kažem, odredbe u Poslovniku koje mogu da se tumače na jedan ili na drugi način. Tu je i Kolegij da to istumači, sa njima sam, sa kolegama u Kolegijumu upravo raspravljao o tome i želim i sa vama da podijelim tu raspravu. Uzmite da je član 44. napisao da u Komisiji za finansije i budžet se razmatraju izvještaji Kancelarije za reviziju institucija BiH i shodno tome da bi bilo neophodno da Komisija da svoje mišljenje, a tako smo radili i do sada u ovome Parlamentu na izvještaje revizije. I da tehnički nije moguće da se to uradi u toku ove sjednice jer ima dosta izvještaja. Komisija je već odredila način na koji će razmatrati te izvještaje, pomozite da vidimo kako bi to uopšte moglo da se uradi u ovoj sjednici. Istovremeno imamo zahtjev od kolege Mirze Kušljugića i jedan Memorandum koji su članovi naše OSCE delegacije predložili. Ali istovremeno u članu 42. Komisija za spoljne poslove, pod tačkom d) razmatra pitanje saradnje sa Savjetom Evrope, ... unijom, Centralnom ... inicijativom, OEPS-om itd. Da li to znači da i naša Komisija, mimo delegacije, jer ovo je dokument koji dolazi ovome Parlamentu i treba li da da mišljenje o tom Memorandumu. Šta hoćete, da ja na jedno kažem ok, to je uredu, to možemo staviti na dnevni red bez obzira što Komisija nije dala nikakvo mišljenje, a dajte za ovaj drugi prijedlog, zato što je mimo Poslovnika, ne smijem da stavim čak ni na glasanje da li će doći na dnevnom redu. Kolege, dajte malo pomozite u ovome radu ili smatrate da je dovljno samo da se prigovara za stvari čak, sad predlazim na drugu stvar, Kolegij koji je naš održan, Prošireni kolegij 79. bio je 02. jula 2014. godine, kada je izglasan kalendar aktivnosti čak i za avgust. Hoćete da navodimo ko je bio na Kolegijumu? Kakve su sad srpske priče, nećemo za Veliku Gospojinu, o čemu pričamo? Znači, nešto izglasamo pa kažemo, e znate šta nismo pogledali crkveni kalendar. I na kraju, dajem pauzu od pola sata, da bi se razmotrile ove tačke i da vidimo da li sa svojim kolegama da stavimo uopšte na glasanje i Memorandum i prijedlog SDS-a, jer nemaju mišljenje Komisije. Hvala. [[PAUZA]] 13 Kolegice i kolege, uvijek ima pravo svaki klub da traži dodatnu pauzu, ako mu je potrebna. Ovo je pauza koju sam ja napravio zbog konsultacija. Nije zaključena rasprava o dnevnom redu. Ja sam pokušao da dobijem od Komisije za spoljne poslove izvještaj o tome da li je Memorandum bio na dnevnom redu Komisije za spoljne poslove. Dobio sam uvjeravanja od sekretara da Komisija za spoljne poslove je imala na dnevnom redu Memorandum, ali su ga primili samo k znanju. Znači, to je sve što govorim usmjeno. Predsjednik Komisije može da me, da kažem, popravi ako sam pogriješio. Međutim, to nije mišljenje Komisije koje se tiče određenog materijala koji se razmatra na Skupštini. To je samo razmatranje tog materijala na Komisiji koje je primljeno k znanju, znači različito je, forma je različita i o tome govorim. Uvaženi kolega Mirza Kušljugić. Izvolite.
Evo, uvaženi predsjedavajući objašnjenje. Prvo mali komentar. Sve informacije koje dolaze na Komisiju se primanju k znanju. Dakle, mi ne raspravljamo ni o izvještajima o Vijeću Evrope. Nekada smo to htijeli da radimo, ali to podrazumjeva da prije odlaska na te sastanke neko podnese plan na osnovu kojeg možete da raspravljate šta je rađeno nakon putovanja koja su urađena, i tu nije postignuta saglasnost i mi to ne radimo, nego sve izvještaje koje dobijamo primamo k znanju. Ovo je, da smo se sreli sa jednom situacijom u kojoj treba da vidimo kako da postupimo. Mislim da se radi o jednom dobrom dokumentu koji nema nikakvih drugih namjera nego da pojača opredjeljenje vanjske politike BiH, a to je jačanje regionalne saradnje. Članovi Komisije su upoznati sa materijalom, primili k znanju, nisu raspravljali, nisu dali pozitivno mišljenje. Ako smatrate da je to potrebno da bude mi možemo održati sjednicu ...
Zahvaljujem. Kolegice i kolege, imamo situaciju u kojoj članovi Kolegija nisu postigli saglasnost u tumačenju Poslovnika. Shodno odredbama Poslovnika kada se ne postigne saglasnost ja ću dati dvije inicijative na glasanje, o tome da li će se moći uopšte glasati o tome. Znači, odredbe Poslovnika ovdje sada stavljamo na glasanje da li ćemo o tome uopšte moći da ... u dnevni red. Da li ste shvatili o čemu govorim? Znači, postoje tehničke mogućnosti da se posao ne uradi, da ovo uvrstimo u dnevni red, a da Komisija ne završi svoj posao. I onda ćemo doći u poziciju da kažemo da nismo dobili Mišljenje od komisija i da odgađamo raspravu o tim tačkama dnevnog reda za iduću sjednicu. Da li je to poslovnički ili nije u Kolegijumu nismo mogli da se dogovorimo. Ja vas pitam – da li dopuštate da glasamo o tome da se stavi u dnevni red prvo Memorandum, jer nije isto znate, kolega Kušljugić kao predsjednik Komisije za spoljne poslove kaže da može Komisija za spoljne poslove u toku sjednice dostaviti Mišljenje o ovom Memorandumu. To kaže predsjednik Komisije. Predsjednik Komisije za finansije i budžet, kolega Kabil, nije se izjasnio da Komisija je u mogućnosti danas da uradi poslove i davanje mišljenja za sve revizoreske izvještaje koji su podneseni ovdje u prijedlogu promjene dnevnog reda. Tako da je na Parlamentu da odredi da li ćemo to da uvrštavamo u dnevni red ili nećemo, jer Kolegij nije uspio da postigne saglasnost. Znači stavljam na glasanje prijedlog. 14 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ma ne mora, mislim da je dovoljno svima jasno. Ja mislim da sam sada i objasnio kako Poslovnik radi. Glasaćemo o prijedlozima, a vama su jasne odredbe Poslovnika. Je li uredu? Znači dajem na glasanje da se stavi kao tačka dnevnog reda – Davanje saglasnosti za Memorandum o razumjevanju i saradnji delegacija parlamenata zemalja Jugoistočne Evrope u Parlamentarnoj skupštini OSC-a Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 33, protiv 1, suzdržanih 2. Konstatujem da je Predstavnički dom odredio da ova tačka bude 14. tačka dnevnog reda, uz uslov da naša Komisija u međuvremenu sačini izvještaj o ovome Memorandumu. Prelazimo na glasanje za prijedlog uvažene kolegice, Aleksandre Pandurević, da se kao tačke, pa sada nabrajano 12, 13, 14, 15, 16, 17. i 18. stave na današnji dnevni red, radi se o reviziji određenih institucija, da ih sada ne nabrajam. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 17, protiv 13, suzdržanih 7. Dovoljna entitetska većina. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
[[nije uključen mikrofon]] 18
Naravno, uvijek poslovnička može. Samo malo da pročitam šta je ovdje. Obavještenje povodom inicijative, odnosno poslanička pitanja dobili su još: Dušanka Majkić, Denis Bećirović i Lazar Prodanović. Izvolite, uvaženi kolega Drago Kalabić, poslovnička. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Trebao sam i ranije, ali evo naša samo molba, s obzirom da smo, ne ulazeći u to kako smo došli do toga, ovaj je saziv imao dobru saradnju kada je u pitanju određivanje datuma i sjednica cijelo vrijeme, tako da je prijedlog Kluba SNSD-a da u toku sjednice Kolegijum dogovori ovaj novi datum za avgust i ne mislim da će to biti nikakav problem. Na zahtjev Kluba SNSD-a da to ne bude 28. nego da bude jedan od datuma prije ili poslije održavanja sjednice, da nas u toku sjednice obavijestite o tome.
Zahvaljujem. Ima li komentara na dobijene odgovore? Uvaženi kolega Adnan Bašić se prvi prijavio. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ovo je odgovor na set pitanja koja sam ja postavio, izbjegavajući onu otužnu, hajde da kažemo, diskusiju o sedam institucija važnih za državu BiH od interesa za kulturu i obrazovanje. Radi se o Biblioteci za slijepa i slabovidna lica u BiH. Zahvaljujem se na odgovoru, makar bio i negativan. Ali za razliku od drugih značajnih političkih struktura i funkcionera, od najniže do najviše razine u ovoj državi, ovaj put koristim priliku upravo zbog slijepe djece i omladine da se iskreno i od srca zahvalim našem predsjedavajućem Vijeća ministara, gospodinu Bevandi, koji se nije obazirao na formalnosti, nego je dao jednu lijepu donaciju, da se već na veoma ružan način zapušten internat i Centar za obrazovanje slijepe djece i omladine obnovi i stane na svoje noge, kao čovjek. Znači od onih sredstava koja ... ima pravo da raspolaže. Velika mu hvala na tome.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Dragan Vrankić. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja sam postavio pitanje koje se odnosilo na probleme koji su nastali ulaskom Republike Hrvatske u EU, odnosno problema koji su nastali prilikom prelaza na graničnim prelazima na M17 Doljani – Gabela Polje, odnosno smjer prema Metkoviću. Dobio sam odgovor, nažalost da se dobija ovakav odgovor, njime nisam zadovoljan. Naime, u odgovoru se kaže da Državna komisija za integrirano upravljanje granicom je donijela Odluku o imenovanju Mješovite komisije za praćenje provođenja ovoga Ugovora. BiH je imenovala svoje članove, Republika 19 Hrvatska nije. Za mene to nije odgovor. Mi smo svjedoci da kada imamo suprotnu poziciju, kada nekoj drugoj zemlji, a evo ovaj put je Republici Hrvatskoj, nešto ide u interes, onda smo mi uvijek spremni da svakome učinimo uslugu, a kada se radi obrnuto onda mi nemamo to razumjevanje i ne izlazi se za potrebama BiH, odnosno građana BiH, da se riješava ovaj problem. Pravi primjer je prolaz kroz Neum, to smo riješili bez problema. Međutim kada ove stvari treba riješavati onda vidimo da tu nismo sposobni. Mislim da je slična stvar kada je u pitanju i most na Savi i mislim da zakazuje naša diplomacija i da je to nedopustivo i da naša strana, BH strana mora biti puno energičnija u našim zahtjevima za rješavanje naših životnih potreba koje imamo u međunarodnim odnosima. Ono što me na kraju posebno zabrinjava je činjenica, a pročitaću dosljedno rečenicu – u svakom slučaju Državna komisija za integrirano upravljanje granicom će i dalje, u skladu sa svojim nadležnostima, intenzivno raditi na implementaciji i dosljednom provođenju navedenog Ugovora. Taj Ugovor je porazan. Njega treba mijenjati, njega treba doraditi, treba riješiti problem Doljana, a ne ostati dosljedan i da, draga gospodo, čekamo satima da pređemo granicu. Pa ko je raspoložen ... nastavi neka i dalje čeka satima. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mato Franjičević. Izvolite.
Ja sam na dva zastupnička pitanja dobio odgovore od Vlade Federacije na jedno i od Direkcije za evropske integracije na drugo. Međutim, odgovore sam dobio, ja sam ih zaprimio jučer i to vrijeme od zaprimanja do ovog momenta mi nije omogućilo da provjerim navode iz odgovora, pa stoga molim razumijevanje da se o ovim odgovorima izjasnim na slijedećoj sjednici Zastupničkog doma. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja sam dobio više odgovora i svima se zahvaljujem. Međutim, želio bih da prokomentarišem samo dva odgovora na pitanja koja sam postavio. Jedno je bilo Vijeću ministara i Ministarstvu prometa i komunikacija, a odnosilo se na to šta se čini na čišćenju desne obale rijeke Save u pogledu deminiranja, itd.? Obzirom da je EU, odnosno Evropska komisija odobrila značajna sredstva za taj projekat, te da u tom pogledu skoro ništa nije učinjeno, Evropska komisija je obavijestila Svjetsku banku da prekida Sporazum o grant sredstvima sa BiH, tako da od tog projekta praktično više nema ništa. Želio bih samo da istaknem svoje nezadovoljstvo, izrazim definitivno, da na ovakav način grant sredstva da ne koristimo, pitam se da li ima neko odgovoran za ovakve propuste. 20 Što se tiče drugog pitanja, koje je takođe zanimljivo, postavljeno je entitetskim ministarstvima poljoprivrede. Dakle, šta su i koliko su donirali sredstava po opštinama i kakvi su efekti grant sredstava u oblasti poljoprivrede koja su oni plasirali? Dobio sam od oba ministarstva, dakle iz ove oblasti, iz RS-a i Federacije, međutim evo sada ću samo iznijeti par podataka. Oko 235 miliona maraka Ministarstvo RS-a je doniralo opštinama, ali u strukturi opština mogu reći da samo u pet opština je podijeljeno oko 135 miliona maraka, a u preostalih 56 opština 100 miliona. Među opštinama u koje je najviše podijeljeno grant sredstava spadaju svakako Banja Luka, Gradiška, Kozarska Dubica, Laktaši i Bijeljina na kraju. Što se tiče ovih ostalih manjih opština, odnosno one nisu male, ali su definitivno dobivale po tako mizerne cijene, što nije dobro za ravnomjeran razvoj u oblasti poljoprivrede. Kada je u pitanju Federalno ministarstvo poljoprivrede, nisu mi odgovorili po opštinama već su mi dali uputu da upravo pogledam web stranicu Ministarstva poljoprivrede, gdje je moguće potražiti podatke i iznose koliko su gdje donirali, odnosno usmjerili sredstava. O efektima nema govora, ali kada je u pitanju raspodjela, iz analize uočio sam da u 10 kantona kada je u pitanju broj stanovnika, u 7 kantona je podijeljeno između 12 i 15, odnosno 12 i 25 KM po stanovniku, dok je u 3 kantona podijeljeno između 95 i 117 maraka po stanovniku. Međutim, efekata nema. Zaista smatram da to nije dobro i da ubuduće takve podjele, takve sume novca donirati očito upućuje da ministar dijeli tamo gdje on smatra da treba, ali kada bi bili efekti ja bih to prihvatio i podržao. Međutim, iz ovih izvještaja zaista je nemoguće reći da je objektivan način podjele bio grant sredstava i smatram da o ovome treba povesti računa ubuduće. A za nenamjensko trošenje tražiti krivca. Hvala.
Zahvaljujem. Slijedeći se javio prvi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi kolega Božo Ljubić. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege zastupnici. Prvo želim reći, dakle da sam prije više ... postavio pitanja Predsjedništvu BiH. Jedno se ticalo nacionalne strukture imenovanih veleposlanika u ovom mandatu Predsjedništva, a drugo o nacionalnoj strukturi Komisije za kulturne spomenike u BiH. Nisam dobio dogovor do sada. Bojim se da ga neću ni dobiti do kraja ovog mandata. Ja mogu samo iz toga iščitati da Predsjednštvo ignorira ovaj Parlament kao instituciju ili da imaju nešto što kriju od javnosti. Ali sada da se fokusiram na ovo zastupničko pitanje koje sam postavio 25.02. ove godine, a ono je glasilo – jesu li predstavnici izvršne vlasti na državnim i entitetskim razinama angažirani po funkciji u upravnim odborima, i ako jesu primaju li novčane naknade za to i u kojim iznosima. Pitanje je bilo upućeno primarno Vijeću ministara, Vladi Federacije, Vladi RS-a. Međutim, kako nisu odgovorili nakon par mjeseci, ja sam onda izravno pitanje uputio gospodinu Nikšiću, gospođi Željki Cvijanović i gospodinu Vjekoslavu Bevandi. Dakle, dobio sam za današnju sjednicu odgovor potpisan od sekretara Vlade Federacije i tu je desetak odgovora osoba koje se predstavljaju kao ministri u Vladi Federacije. I uglavnom oni svi kažu ili da nisu angažirani, ili ako su angažirani da ne primaju nikavu naknadu za to. Međutim, vrlo je interesantan odgovor osobe imenom i prezimenom Ante Krajina koji se 21 predstavlja kao ministar financija Vlade Federacije, koji kaže – Federalno ministarstvo financija nije u mogućnosti da dostavi u cjelosti odgovor poslaniku, gospodinu Božu Ljubiću, na pitanje o podacima o učešću predstavnika izvršne vlasti, odnosno federalnog ministra financija po funkciji u upravnim odborima i visini naknade koju prima obzirom da se traženi podaci službeno ne vode u evidencijama Federalnog ministarstva financija, već na nivou države, odnosno Vlade Federacije BiH. Napominjemo da je federalni ministar po funkciji član Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje, član Upravnog odbora Agencije za osiguranje depozita, član Fiskalnog vijeća, član Skupštine Razvojne banke, član Ekonomsko-socijalnog vijeća, član Savjeta za ... financijske stabilnosti, Centralna banka i predsjednik Upravnog odbora Fondacije OdRaz. Dakle, po mojim nekim informacijama ova osoba prima, pored plaće, naknadu koja je tri puta veća od prosječne plaće u Federaciji, znate. Ali on ne zna strukturu svojih financija osobnih. Kako ta osoba onda može voditi računa o strukturi financija jednog čitavog entiteta? Ali me ne čudi kada ta ista osoba prije par dana, kada je bio govor o smjeni direktora OdRaz-a, Fondacije OdRaz u Federaciji, na jedno podpitanje novinaru jedne od televizija u BiH ustvrdila da zapravo to je političko pitanje, a on se ne bavi politikom. E ja ne znam šta radi u Vladi Federacije osoba koja se ne bavi ni financijama ni politikom, a predstavlja se kao ministar financija. Dakle, ja se ispričavam, dakle ja nikada, odnosno skoro nikada nisam adpersona govorio, ali ovo je toliko, da tako kažem, nipodaštavajuće prema instituciji ovog Parlamenta i pitanja i na neki način udar na moju inteligenciju, do koje ja eto držim ponešto, da sam ovo morao reći. Dakle, ja nisam odgovorima, i dalje ovim odgovorima zadovoljan i postavljam pitanje, da tako kažem, ponovo osobama: Nerminu Nikšiću, Željki Cvijanović i Vjekoslavu Bevandi, da mi odgovore da li njihovi ministri su članovi upravnog odbora bilo koje institucije BiH po funkciji i da li primaju za to naknadu? Ne interesiraju me oni koji ne primaju, već oni koji primaju. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Senad Šepić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Prošle sam godine podnio inicijativu o ravnomjernom regionalnom razvoju i ulaganjima. Ovaj Parlament je usvojio tu inicijativu. U međuvremenu smo od svih nadležnih institucija nižih nivoa dobili odgovore. Ja hoću ovom prilikom da se zahvalim na jednom korektnom odnosu svih nižih nivoa koji su mi dostavili odgovor i s obzirom da to imamo sad spremno, ovo je inicijativa vama, odnosno evo apel da na narednoj sjednici konačno uvrstimo ovu tačku dnevnog reda i da je prodiskutujemo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem, zabilježeno. I na kraju uvaženi kolega Amir Fazluć. Izvolite. 22
Pa evo, ja želim prije svega da se zahvalim na odgovoru, ali želim da prokomentarišem odgovor u smislu vremena, načina na koji se dostavljaju od pojedinih institucija ovi odgovori. Riječ je, naime o Upravi za indirektno oporezivanje, pitanje sam postavio na 20. sjednici, održanoj 02. februara 2012., danas je 70. sjednica i znamo koji je datum. Pitanje se odnosi na sve ono što je aktuelno sad u Poreskoj upravi za indirektno oporezivanje. I ne bi komentarisao ova dešavanja povodom hapšenja i svega, ali je indikativno da poslije tih dešavanja ja kao poslanik dobijem odgovor. Suština mog pitanja, neću citirati ovdje pitanje u cjelosti, nego suština je bila samo o načinu zapošljavanja, primjeni zakona, načinu premještanja uposlenih i svega ostalog što je inače karakteristika za Upravu za indirektno oporezivanje. Normalno nisam zadovoljan odgovorom, neću ga ponoviti s obzirom na sva dešavanja, na istrage koje tamo idu, ali želim da kažem, znači pedeset sjednica prođe i treba nešto da se desi da bi poslanik na tako aktuelno pitanje dobio odgovor. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Prelazimo na, b) Nova poslanička pitanja Uvažena poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Ovih dana se vodi neviđena haranga protiv direktora Agencije za istrage i zaštitu i ja kao predstavnik srpskog naroda kome pripada i gospodin Zubac, a i kao predsjedavajuća Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost imam pitanja koja su upućena, jedna Visokom sudskom i tužilačkom savjetu, a druga Savjetu ministara. Dakle, s obzirom da je Tužilaštvo BiH nadležno za provođenje istraga i da nema nadležnost da se bavi smjenama i suspenzijom rukovodilaca policijskih tijela, kao i njihovim dozvolama za pristup podacima, tražim od Visokog sudskog i tužilačkog savjeta da mi odgovori na sljedeća pitanja: 1. Na osnovu kojih ovlaštenja je postupajući tužilac Miroslav Marković naložio izvršnom organu vlasti, zamjeniku ministra bezbjednosti BiH, donošenje rješenja o onemogućavanju pristupa tajnim podacima direktoru Državne agencije za istrage i zaštitu SIPA, gospodinu Goranu Zubcu? 2. Na osnovu kojih ovlaštenja navedeni postupajući tužilac traži od Savjeta ministara razrješenje direktora Državne agencije za istragu i zaštitu s obzirom da je procedura imenovanja i razrješenja direktora policijskih agencija u BiH jasno propisana zakonom? 23 3. S obzirom da je odlukom nadležnog organa, Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH, od 23.07. direktor Državne agencije za istragu i zaštitu SIPA nastavlja rad u punom kapacitetu i bez ikakvih ograničenja, na osnovu čega je Tužilaštvo donijelo odluku da će o tajnim podacima komunicirati isključivo sa zamjenikom direktora SIPA-e? 4. I na kraju, da li je postupajući tužilac ovakvim načinom rada izašao izvan okvira svojih ovlaštenja, koja su propisana članom 35. ZKP-a BiH, te prekoračio granice službenog položaja preduzimajući radnje koje su u nadležnosti drugih lica, odnosno institucija? I samo jedno kratko, ono koje je upućeno Savjetu ministara – Šta može preduzeti Savjet ministara da spriječi nezakonit rad zamjenika ministra bezbjednosti BiH koji je pod pritiscima postupajućeg tužioca iz Tužilaštva BiH Miroslava Markovića donio rješenje o onemogućavanju pristupa tajnim podacima stepena do i uključujući stepen vrlo tajno direktoru Državne agencije za istragu i zaštitu? Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite.
Hvala Vam lijepo. Evo vidimo ovih dana često u štampi da različite osobe kriminogene ili teroristi nose pasoš BiH, jer se bar tako iz medija može zaključiti. S toga i moje pitanje – Da li su tačne informacije iz medija da Igor Girkin koji se dovodi u vezu sa obaranjem malezijskog aviona MH17, koji je srušen u blizini rusko-ukrajinske granice, ima državljanstvo BiH? Ako je to tačno – Kada i pod kojim uslovima je dobio bh državljanstvo? Pitanje postavljam Ministarstvu civilnih poslova BiH i tražim pismeni odgovor. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa ne znam kome bi uputio pitanje, čija je nadležnost, ali apsurdnost postavljanja poslaničkih pitanja najbolje ste Vi profesore Ljubiću tu objasnili na svom poslaničkom pitanju, možete postaviti kome god želite pitanje oni će odgovoriti kako njima odgovara i ništa niko neće dalje poduzeti. Ali evo, da postavim pitanje – Ima li iko u ovoj zemlji da naredi da se obustavi zapošljavanje po navodnom ugovoru o djelu ili na određeno vrijeme, da ne koriste ovaj vakum i međuprostor kad jedna struktura odlazi a druga dolazi, da ogromne pare daju i da udomljavaju svoje simpatizere jer im trebaju za glasanje? Ali to niko neće zaustaviti. I na kraju izvinjavam se svima onima koje sam ja maltretirao sa poslaničkim pitanjima, svake sjednice, pa i od Savjeta ministara dobio odgovor da će se pobrinuti da smanje broj 24 agencija i institucija, što nisu uradili, pa da mi dostave podatak o navodnih preko deset hiljada nevladinih organizacija i da vidim ko finansira nevladinu organizaciju Ljubitelji crvenih krovova i sve one druge koje su se uhljebile na račun raznih soroša i bjelosvjetskih ološa koji to finansiraju i prave nerede u ovoj zemlji. Ali svima kojima sam postavio pitanje odgovarali su onako kao što su oni htjeli, njima odgovaralo, a ja sam znao da je istina drugačija i ništa nisam kao poslanik mogao uraditi. Pa ću samo podsjetiti da sam ovdje nekoliko puta rekao na Parlamentu, da za 8 godina nažalost nikad nisam vidio da je neko sa lisicama na rukama odveden iz Parlamenta kao lopov i mafijaš koji je pravio sve ove stvari na koje sam ja ukazivao kroz razna poslanička pitanja i mnogo puta i od sebe pravio budalu, jer sam bio svjestan da ništa to njih ne obavezuje. Pa onda uvaženi profesore Ljubiću ovo nije, nego samo potvrda onog što ste Vi rekli, može vam, kako ste ih Vi nazvali, samozvani, takozvani ili izmišljeni ministar odgovoriti šta on hoće, time samo vrijeđa Vašu inteligenciju kao uvaženog profesora, koga uvažavaju u Evropi, jer sam malo gledao taj internet pa znam da Vas uvažavaju, ali nije važno ko Vas uvažava važno je da Vas ja cijenim kao čovjeka i poštenog jednog političara. I završavam, dakle ismijavali su nas ovdje sa raznim odgovorima i pravili od nas šta su htjeli i ništa kao posljedicu nisu oni trpili. To je nažalost apsurd postavljanja poslaničkih pitanja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se kolegi Jovičiću. Istodobno zahvaljujem se ovim kvalifikacijama koje su upućene meni, jedino što sam malo primjetio da u jednoj tvrdnji možda prejudicira rezultate izbora, kad je rekao da ova jedna struktura dolazi a druga odlazi, ispričavam se dakle ovaj komentar. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja sam pripremio ovdje još, evo dva, tri neka pitanja za Vijeće ministara prije svega i inspekcijske službe – Da li su međunarodne organizacije i strana diplomatsko-konzularna predstavništva stacionirana u BiH dužni zaključiti ugovore o radu kada su u pitanju njihovi zaposlenici bh državljani? Da li su nadležne bh institucije i u tom pogledu vršile bilo kakve kontrole i provjere, šta su uočile i šta su poduzele? Pitanje je za Vijeće ministara i Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. U obrazloženju pitanje glasi, BiH još uvijek može da se kvalifikuje za EU IPARD nepovratna sredstva za period 2014–2020. pa bih molio za odgovor – Ko je bio dužan provesti taj dio posla oko uspostavljanja IPARD struktura i oko uspostave ministarstva, zašto se nije provelo i šta se u tom pogledu čini, odnosno namjerava učiniti, s obrazloženjem? I treće za Vijeće ministara i Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Imajući u vidu postupak kao značajan spor koji se vodi protiv BiH pod oznakom „Slučaj“ broj taj i taj, zbog neusklađenosti sa Direktivom 1999/32 Evropske komisije koja se odnosi na sadržaj sumpora u određenim tečnim gorivima, kao i na izmjene i dopune Direktive 93/12 EK – Šta se u tom pogledu čini i da li se može očekivati rješenje istog u naredna dva mjeseca kada se namjerava raspraviti o ovom sporu na nivou Energetske zajednice EU? Hvala. 25
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Nermina Ćemalović. Izvolite.
Gospodine dopredsjedavajući dozvolite da pozdravim Vas i sve prisutne. U skladu sa članom 8. Poslovnika Predstavničkog doma upućujem poslaničku inicijativu Vijeću ministara BiH – Da Vijeće ministara Izvještaj BiH za Drugi ciklus Univerzalnog periodičnog pregleda o stanju ljudskih prava u BiH dostavi na razmatranje i saglasnost Parlamentarnoj skupštini BiH prije upućivanja Komitetu za ljudska prava UN-a u Ženevi. U obrazloženju sam navela da je Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH nedavno organiziralo javnu raspravu na temu: „Nacrt Univerzalnog periodičnog pregleda o stanju ljudskih prava u BiH - Drugi ciklus“, koji bi BiH trebala da brani pred Komitetom za ljudska prava UN-a u Ženevi krajem ove godine. Obzirom na značajnu ulogu Parlamenta u unapređenju ljudskih prava Interparlamentarna unija je organizovala seminar u februaru ove godine u Bukureštu u kojem je učestvovala i naša delegacija. Usvojeni su zaključci da bez parlamentarnog djelovanja koje uključuje donošenje zakona i nadzor nad radom vlada, kao i direktne uključenosti parlamenta u rad Komiteta za ljudska prava UN-a veoma mali broj preporuka iz Univerzalnog periodičnog pregleda o stanju ljudskih prava bio bi primjenjen u praksi. Također Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku Parlamentarne skupštine BiH prilikom razmatranja Nacrta prvog Univerzalnog periodičnog pregleda o stanju ljudskih prava u BiH usvojila je i zaključak koji je upućen Vijeću ministara BiH – Da se Univerzalni periodični pregled dostavi na razmatranje i saglasnost Parlamentarnoj skupštini BiH prije upućivanja Komitetu za ljudska prava UN-a. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Saša Bursać. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Kolegice i kolege poslanici pozdravljam vas sve, dragi gosti, svi prisutni u sali. Ja imam jedno pitanje koje sam postavio ne kroz formu pitanja nego kada smo ovdje prvi put raspravljali o poplavama, mene je interesovalo neki detalji oko dezinsekcije pa i ovaj put ću da sad malo kroz svoje pitanje afirmišem ono znači o čemu sam pričao tada. Dakle, šta je sa intervencijom protiv komaraca koja je bila obećana od strane Savjeta ministara? Molim da mi se dostavi zašto i zbog čega je obećano na sjednici Parlamentarne skupštine da će intervencije biti od strane Savjeta ministara? Ipak do iste nije došlo, ljudi iz poplavljenih područja su se nadali intervenciji jer su mediji prenijeli obećanje Savjeta ministara, pa samtram da ako se ne misli ništa uraditi korektno bi se bilo bar izvinuti ugroženim ljudima. Pitanje postavljam Savjetu ministara. Hoću ovo malo da prokomentarišem. Sjedili smo ovdje, evo svi smo čuli da će biti intervencija, da ima tu nekih međudržavnih dogovora, ovoga, onoga, međutim to je sve palo u 26 vodu. Čekajući na to sve lokalne zajednice, koje u suštini i rade te stvari, nadajući se, znači jer su čuli iz medija od najozbiljnijih ljudi u ovoj državi da će biti neke intervencije, nadali su se tome, što je bilo sasvim opravdano, i ja sam vjerovao u to da će do toga doći, međutim do toga zahvata nije došlo. Ljudi u ugroženim područjima, poplavljenim područjima i u nekoj široj okolini bili su jako ugroženi, znači od strane insekata. Možda to nekom sad izgleda i smješno i bezveze, ali vjerovali ili ne, evo ja dolazim iz blizine poplavljenog područja, dva mjeseca dok nije lokalna zajednica odreagovala nije se moglo izaći nigdje van zatvorenog prostora u kome nije bilo, znači riješen taj problem dezinsekcije, znači nije se moglo izaći poslije 18:00 sati jer jednostavno bilo je nemoguće disati. Mislim da je jako neozbiljno bilo ovdje to obećati i ništa po tom pitanju ne uraditi, i ni u kom slučaju se više ne oglasiti po tome, nego jednostavno onako se ućutati i da to prođe tek tako. Mislim da bi bilo krajnje korektno ljudima bar reći par stvari oko toga. To je prva stvar. Duga stvar, lokalne zajednice su se nadale, znači da će doći do neke intervencije odavde, pa nisu svoja sredstva vjerovatno htjela trošiti na to jer oni imaju u planskim dokumentima isprojektovano da odrade taj dio posla, ali naravno obzirom da su bili ugroženi poplavama imali su pametnija posla i imali su gdje ta sredstva da usmjere. Bilo je bar fer i korektno njih obavjestiti da do toga neće doći. Znači, evo ovo je možda za nekog sitna, možda za nekog krupna stvar, ali mislim da je još jednom BiH pokazala svoju nefunkcionalnost i da je to jedna potpuno, pa reći ću slobodno, smiješna tvorevina koja ne može ispoštovati ni jedno jedino, hajd da kažem, banalno obećanje. Ako je već propao taj međudržavni dogovor ili šta li to već, bilo je fer i korektno bar neći neka sredstva pa pomoći tim lokalnim zajednicama koje su ugrožene, pa im refundirati nešto od tih troškova. Izvinjavam se za probijeno vrijeme. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja bi imao, dakle, jedno pitanje Upravi za indirektno oporezivanje BiH. Svi mi koji prelazimo granicu, a maloprije je u komentaru na odgovor na pitanje gospodin Vrankić govorio o prelazu u Doljanima, koji prelazimo granice moram vam reći da se postidim često puta kako izgledaju granični prelazi sa strane BiH u odnosu na one sa, već sa strane EU, odnosno sa Hrvatske strane. Obzirom da je Uprava za indirektno oporezivanje zadužena za uređenje i instaliranje infrastrukture na graničnim prelazima i evidentno je i činjenica je da Granična policija nema adekvatne uvjete za svoj rad na graničnim prelazima, odnosno oni su u diskriminirajućem položaju u odnosu na djelatnike Uprave za indirektno oporezivanje, i stoga je pitanje moje Upravi – Da li u narednom periodu Uprava ima namjeru, znači, osigurati podjednake uvjete rada i za Graničnu policiju, obzirom da je u njihovoj nadležnosti uređenje graničnih prelaza bar što se tiče infrastrukturnih objekata? Vidio sam na nekoliko prelaza da granični policajci sjede na starim odrpanim drvenim stolicama za razliku od ovih carinika ili djelatnika Uprave koji imaju i klime u svojim onim tamo kontejnerima za razliku od ovih koji nemaju i imaju kožne stolice. Prema tome, mi trebamo dati na važnosti Granične policiji koja je imala adekvatne i dobre rezultate, jer su nekoliko puta uspjeli pohapsiti ove svoje kolege iz Uprave za indirektno oporezivanje zbog lopovluka. Čak kad smo putovali u šestom mjesecu u Beč, evo cjela ta jedna smjena je uhapšena od strane ovih koji 27 nemaju baš ove uvjete. Pa zato kad bi imali dobre uvjete sigurno bi bio i njihov rezultat puno bolji nego što je do sada. To je pitanje njima. I pitanje vama u Kolegiju, obzirom da ste i vi zaprimili jedan dopis od, ja više ne znam da li je on bivši djelatnik ili sadašnji djelatnik Ureda za žalbe – Da li mi imamo danas zakonit Ured za razmatranje žalbi? I ako ga imamo, gospodine predsjedavajući, želio bi da mi dostavite odluke o razrješenju bivših nekih članova i imenovanju novih članova Ureda za razmatranje žalbi? Poznata je činjenica da jedan od navodno novoimenovanih članova Ureda za žalbe, koji je izašao u „Službenom glasniku BiH“ je juče razrješen sa funkcije zamjenika direktora Arhiva, da još uvijek jedan od tih imenovanih radi u BH Telekomu, je li, neki su čak i članovi Neovisnog odbora, ovaj koji evo odlučuje šta sa direktorom SIPA-e, pa bi vas zamolio da razrješimo konačno to pitanje, jer ovih dana je bilo u medijima i pojava da nema kvoruma za rad, znači predsjedavajući Ureda za žalbe rekao je da nema kvoruma za rad samoga Ureda, a rješavala su se vrlo bitna pitanja kad je u pitanju, evo vidjeli ste i ovaj, tiskanje ovih glasačkih listića za predstojeće izbore. Hvala.
Zahvaljujem. Dakle, nije praksa da kolege kolegama odgovaraju, ali ovo pitanje smo mi raspravili na užem Kolegiju juče, ovo pitanje Ureda za žalbe, i mi smo dogovorili, odnosno donijeli odgovarajuću odluku i zadužili Sekretarijat Doma za odgovarajuće postupanje. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Imam pitanje Ministarstvu odbrane povodom jednog događaja koji je javnosti već dobro poznat, ali Parlament nikada nije dobio izvještaj povodom tog događaja. Dakle, radi se, pitanje je upućeno Ministarstvu odbrane BiH. Povodom obilježavanja Dana Trećeg pješadijskog puka Oružanih snaga BiH u Kasarni „Kozara“ u Banja Luci 12.05.2014. godine održana je smotra i postrojavanje Trećeg pješadijskog puka Oružanih snaga BiH. Prema informacijama koje su prenijeli mediji u BiH na ceremoniji je intonirana himna Republike Srpske, te je došlo i do drugih ozbiljnih kršenja protokola koja se vezuju za istup predsjednika Republike Srpske Milorada Dodika. S obzirom da Parlamentarna skupština BiH nije obaviještena o tom incidentu tražim od Ministarstva odbrane BiH – Da dostavi detaljnu informaciju o tom događaju, kao i infomraciju o tome šta je Ministarstvo odbrane BiH preduzelo da se sankcioniraju odgovorni za ovaj incident. Dakle, ovo pitanje sam ja trebao postaviti na prošloj sjednici, ali zbog toga što smo raspravljali o odgovornosti ministra odbrane nisam htio ove stvari da dovodim u vezu, a pitanje postavljam zbog toga da Parlament dobije izvještaj o ovome. Ovo je stvar koja je, dakle neuobičajena i vrlo bitno i vrlo važno pitanje i ne smije ostati na tome da Parlament BiH nije dobio informaciju o svemu tome. Hvala vam.
Zahvaljujem. 28 Sljedeći se javio uvaženi kolega Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. Postavljam pitanje Vijeću ministara po formi – Kada će Vijeće ministara konačno postupiti po zakonu i suspendovati direktora SIPA-e Gorana Zubca sa dužnosti? Obrazloženje: Po Zakonu o policijskim službenicima kada se pokrene istraga mora se suspendovati policijski službenik. U slučaju Gorana Zubca ne samo da je pokrenuta istraga već je podignuta i optužnica koja je potvrđena od strane Suda BiH. Direktor SIPA-e je policijski službenik najvišeg ranga, glavni generalni inspektor policije. U ovom slučaju Vijeće ministara nijemo promatra kako se Nezavisni policijski odbor poigrava sa živcima bh javnosti, a Vijeće ministara je po zakonu nadležno za imenovanje i razrješenje. U suštini ono je odgovorno za rješenje ove situacije.
Zahvaljujem. Sljedeća je uvažena poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ja imam tri pitanja i sva tri su upućena Institutu za nestale osobe BiH i Ministarstvu finansija. Naime, Dom za ljudska prava BiH u decembru 2003. godine donio je šest presuda u kojima je opštinama Bratunac, Foča, Višegrad, Vlasenica, Rogatica i Mostar naloženo da uplate novčani prilog Institutu za nestala lica u ukupnom iznosu od 600.000 maraka za svrhu prikupljanja informacija o sudbini nestalih lica. Interesuje me – Da li su i kojeg datuma ova sredstva prebačena na račun Instituta za nestale osobe BiH sa računa Instituta za nestale osobe? Da li su ova sredstva bila oročena od datuma uplate do danas i koliko iznose kamate? I ko je bio ovlašćeno lice za prometovanje ovih sredstva i u čije ime? Naime, čuli smo neki dan gospodina Mašovića kako se žali da Institut nema novca, a 620.000 maraka je osam godina ležalo skriveno na računu Instituta za nestala lica koji je prije neki dan likvidiran i prema informacijama kojim raspolažem ta sredstva su tek sad prebačana na Institut za nestala lica BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Ja imam jedno pitanje sa nekoliko podpitanja Vijeću ministara BiH. Interesira me: 1. Koliko je država BiH osigurala, prikupila sredstava za saniranje šteta prouzrokovanih poplavama u BiH? 29 2. Koliko je od ukupne sume sredstava grant sredstava, a koliko novih kreditnih zaduženja? 3. Koliko sredstava je osigurano iz domaćih, a koliko iz stranih izvora? 4. Kada će biti usvojen akt o kriterijima za raspodjelu prikupljenih sredstava? 5. Kada će konačno otpočeti distribucija prikupljenih sredstava prema ugroženim prostorima? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mirsad Đugum. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege. Pitanje upućujem Ministarstvu vanjske trgovine, predsjedavajućem Vijeća ministara i Vijeću ministara – Tražim da se dostavi cjelokupna analiza i odgovori na sva postavljena pitanja u ovom mandatu Parlamentarne skupštine koja su vezana oko ugovora, vlasništva i upravljanja hidroakumulacijom Buško jezero. Ministarstvo vanjske trgovine i Vijeće ministara treba dati jasan odgovor čija je nadležnost i koji je put za izmjenu ugovora kako bi se omogućila adekvatna naknada za korištenje hidroakumulacije Buško jezero i regularnosti ugovora koji su sada na snazi a vezani za upravljanje i vlasništvo. Odgovor u pismenoj formi i u roku od 45 dana. Hvala.
Zahvaljujem. I zadnji prijavljeni, uvaženi kolega Mato Franjičević. Izvolite.
Evo da ubrzamo ja ću, imam dva zastupnička pitanja i dostaviću ih u pismenoj formi.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Prelazimo na treću tačku, Ad. 3. Zahtjev Predsjedništva BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2014. godinu po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Predlog zakona u proceduru je dostavljen 23.07. sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku. Materijal, nadam se, da svi imate iako je bilo kratko vrijeme ali smo potrudili se da svima dostavimo. 30 Otvaram raspravu o zahtjevu za hitni postupak. Raspravljamo o zahtjevu.
Ja se javljam.
Uvaženi kolega, prvi zamjenik predsjedavajućeg, kolega Božo Ljubić. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege zastupnici. Nije spornoda da treba donijeti rebalans, ja ću govoriti dakle ovaj figurativno, Proračuna i da se osiguraju sredstva iz domaćih izvora za pomoć pučanstvu stradalom u ovim poplavama. I sam sam u raspravi, kada se o tome raspravljalo prije nekih mjesec i po dana, predložio i čak sam predložio i neke izvore, odnosno stavke Proračuna iz kojih bi se mogla prenamjeniti sredstva za ovu svrhu. Pitanje je, dakle šta su radile institucije BiH, u prvom redu Vijeće ministara i Predsjedništvo, koje je ovlašteni predlagatelje Proračuna, do danas da bi nam jučer u 15:00 sati telefonom javili da stiže Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o Proračunu iz institucije Predsjedništva i da traže da se usvaja po hitnoj proceduri. Nije također sporno da su sredstva potrebna hitno, ne danas, ne sutra, ... jučer, dakle već odavno su bila potrebna, ali postoji ovdje jedan problem i dva razloga zbog čega ja ne bih mogao podržati ovu hitnu proceduru, dakle ne sporeći da su sredstva hitno potrebna. Prvo ja smatram da je ova predložena suma od 7.139.000 KM mizerno ili ako hoćete i sramotno mala s obzirom na potrebe pučanstva i s obzirom na ono što međunarodna zajednica daje kroz razne oblike. Tako da, a ja sam uvjeren da samo iz par stavki npr. kapitalne nabavke prostora za institucije BiH, nabavke vozila, itd., itd., možemo doći najmanje do dvostruke cifre nego što je ovdje predložena. I drugi razlog je taj, dakle stavak 3. članka 3.a) u ovom Zakonu, dakle izmjenama i dopunama Zakona koji kaže – sredstva iz stavka 1. ovog članka doznačiće vladama entiteta i Vladi Brčko Distrikta sukladno kriterijima za raspodjelu koje će utvrditi Vijeće ministara posebnom odlukom. Šta iz ovoga isčitavam? Ja isčitavam iz ovoga da ovo Vijeće ministara se samo deklarira zapravo da nije sposobno, da nije kompetentno da rasporedi vlastita sredstva institucija BiH. I ja se onda sam pitam da li to Vijeće ministara zaslužuje moju podršku kao takvo? A ja sam sam uvjeren da najmanje dva ministarstva u Vijeću ministara, konkretno spomenuću evo, Ministarstvo za civilne poslove i Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice imaju dovoljno kapaciteta, čak i nadležnosti da sukladno kriterijima distribuiraju ta sredstva na osnovu programa koji će doći pred Vijeće ministara. Dakle, razlog zbog čega nisam za hitnu proceduru, pa zato što ne možemo reagirati ni amandmanima, ne možemo ni zarez izmjeniti u ovom prijedlogu ako ga tretiramo u hitnoj proceduri. Zato ja predlažem da mi to tretiramo kao skraćenu proceduru, da u toku sljedećeg tjedna, da danas, ako se usvoji taj prijedlog o skraćenoj proceduri, obavimo to u prvom čitanju, da u roku od nekoliko dana sljedećih damo priliku i zastupnicima da amandmanima reagiraju, Vijeću ministara i Predsjedništvu eventualno također da ispravi ili dopuni ovaj svoj prijedlog, i da onda sljedeći tjedan kada se dogovorimo na Proširenom kolegiju, a koliko sam izvješćen od strane predsjedatelja imaćemo danas jednu sjednicu Proširenog kolegija za vrijeme stanke, da odlučimo u sljedećem tjednu dan kada ćemo održati sjednicu, uvažavajući naravno da je veliki muslimanski blagdan sljedeći tjedan, ali ima dovoljno slobodnih dana kada to možemo uraditi. Prema tome, ja predlažem skraćenu proceduru upravo zbog toga što bi smo mogli kvalitetno reagirati na ovaj prijedlog. U prvom redu da se povećaju sredstva, a onda u drugom redu isto 31 tako da zadužimo Vijeće ministara da sredstva koja institucije BiH prikupljaju ili dobijaju i distribuira. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mirsad Đugum. Izvolite.
Stav SBB-a je da jednostavno podržava u potpunosti da dođe do procedure i da se određena sredstva prebace onim koji su najugroženiji i da je to trebalo biti prekjučer, prije 10 dana ili što prije je moguće. Mislim da u ovom momentu ne možemo podržati hitnu proceduru, jer upravo iz ovog obrazloženja da sigurno sredstava ima znatno više, da se puno više može izdvojiti i puno više uputiti ugroženim građanima, i da se pomogne u rješavanju ovoga problema. Ne vidim razlog zašto telefonski, zašto zadnji dan pred sam Parlament i da se dovedemo u ovakvu situaciju da ni o čemu ne možemo ni diskutirati maltene, ili da ne možemo predložiti bilo koje amandmane, ili skidanja većih sredstava sa pojedinih dijelova a u korist ugroženih građana. Iz tog razloga predlažemo da se uradi po skraćenoj proceduri, da u narednoj sedmici ponovo Parlament zasijeda, da se mogu u roku od 5, 7 ili 3 dana dati svoji amandmani, prijedlog amandmana, da može i Komisija za budžet dati svoje mišljenje, a da možda danas održimo još jednu sjednicu u kojoj ćemo o ovome, jednostavno glasati o prijedlogu u prvom čitanju da bi omogućili što bržu, kraću proceduru da se prikupe amandmani u narednih par dana, da Komisija za budžet da svoje mišljenje i da iduće sedmice održimo ponovo jedan sastanak u kome će biti jedina tačka dnevnog reda ili ova tačka dnevnog reda, da se izglasa i da se izvrši promjena ove stavke sa 7 miliona poveća znatno više sredstava, jer jedna trećina građana je bila ugrožena ovim poplavama. Svjesni smo svih katastrofa koje su se desile i potrebe građana za sredstvima, kako iz budžeta koliko se može, kako od solidarnosti, kredita ili donatorskih sredstava. Mislim da imamo vremena, žurba od 5 ili 7 dana neće uraditi ništa posebno, neće puno pomoći građanima, ako se već čekalo mjesec i po dana i u mjesec i po dana nije reagiralo, da možemo i tih 5 i 7 dana prolongirati i znatno više sredstava izdvojiti i ujedno odreagirati na ovo da zaduženo za ovaj dio bude Vijeće ministara a ne da se prebaciva na entitetske vlade, nego da imamo, ako Parlament već odobri ta sredstva onda Vijeće ministara ima puni kapacitet da upravlja tim sredstvima i da parlamentarci u novom sazivu koji budu mogu kontrolirati i utrošak tih sredstava imati, da tako kažem, na uvidu ono što je dato i gdje je otišlo i koliko je adekvatno raspoređeno i transparentno se radilo sa tim sredstvima. Tako da predlažem da se ide po skraćenom postupku, da se danas održi još jedna sjednica na kojoj će biti čitanje u prvom čitanju ovoga Zakona i da omogući se da se iduće sedmice raspravlja o amandmanima i usvoji u onoj formi koja bude prihvatljiva Parlamentu. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo. 32 Mi po već ustaljenoj praksi i običaju možemo ovdje konstatirati u što žešćim ili već što rječitijim epitetima odnose mnogih institucija vlasti u ovoj zemlji prema građanima ove zemlje, ali to smo već navikli i građani su to navikli, ali i prema izabranim predstavnicima tih istih građana, mislim na Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH. Sramota je, sramota, da nakon 2,5 mjeseca od poplava naš predlagatelj dostavi ovakav prijedlog Parlamentu. Možete misliti, uspjela se organizirati Međunarodna donatorska konferencija, halo, sve zemlje svijeta skupiti na jednom mjestu da pomognu građanima BiH, a našem Predsjedništvu treba 2,5 mjeseca da nam dostavi ovakav sramotan prijedlog. Sramota po pet puta, i od nas još pravi ovdje majmune. Mi bismo normalno trebali samo dići ruku, to se očekuje, samo da dignem ruku, nema veze šta su predložili. Sedam šugavih miliona predložili na četiri milijarde štete. Pa toliko su potrošili vozajući se helikopterima. Karikiram ovo. I to neko mora platiti. Mislim, ja teško suzdržavam emocije kad govorim o ovome, jer mislio se, ne znam kome ću postaviti pitanje ono kao što sam maloprije postavio, kad mi mislimo početi sanirati te štete? S ovim parama, jel'? Manje od 1%, manje od 1% Proračuna institucija BiH mi smo izdvojili za više od 1/3 građana ove zemlje da im pomognemo. I možete misliti koliko ćemo im pomoći sa 7 miliona. Koga farbamo više? I još, pazite da sam ja kojim slučajem sjetio se pa juče u 9,30 dostavio Zakon sa zahtjevom za žurni postupak, pola vas bi išlo provjeravati u pisarnici jesam li predao u 9,30 ili sam u 10,05, jer po Poslovniku mora biti najmanje 24 sata prije sjednice. To mi znamo, ali neću ja ... na Poslovnik, ja sam se maloprije uvjerio da predsjedatelj dobro zna Poslovnik, ali dakle evo zbog ponašanja kako se ponašamo ne smatram da je svrsishodno više upozoravati na kršenje Poslovnika. Znači, mi imamo ovdje jednu paradoksalnu situaciju. Ovo je zahtjev koji je više nego hitan, ali on kasni 2 mjeseca. On kasni 2 mjeseca da bi bio hitan sad. I onda nas se dovede na svršen čin, 12 sati prije sjednice nam dostave i ko oni su fini, vidiš kako su oni fini. Sad mi parlamentarci to trebamo uzeti ili baciti. Uzeti ili, ne možemo mijenjati. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ma baciti, baciti, ovo se baca, mislim reću ja poslije šta mislim o ovome, ovo nije za ostavljanje, jer ovo je sramota da ostane negdje, da uopće neko nekad poslije nađe ovako nešto u arhivima ove zemlje. I onda se predlaže, ovaj, i modaliteti, podjele s kojima se ja apsolutno ne slažem. Vijeće ministara nas je obavijestilo da je na prvoj sjednici nakon poplava, povodom poplava, itd., formiralo Interresornu radnu skupinu da napravi kriterije za raspodjelu sredstava koja će se prikupiti. Očekivalo se evo da će se svijet odazvati, da će donirati nešto, da će dati, da će se uzeti krediti, da ćemo eto i mi iz nekakvih svojih rezervi nešto prikupiti. Mi danas 2,5 mjeseca nemamo taj akt. Pišemo ovdje da će Vijeće ministara rasporediti to na entitete i Brčko Distrikt. Postavljam pitanje – što i na općine ne bi raspoređivalo Vijeće ministara sredstva koja mi prikupimo, što ne bi i na kantone. Jer ja sam slušao iz medija, pošto mi nemamo informacija, koliko je sredstava prikupljeno, koliko imamo para, šta ćemo dijeliti? To na kraju krajeva, uz uvažavanje pomoćnika Vijeća ministara, koliki je interes stvarni za ovu problematiku vidimo nema u ime predlagatelja niko, njih to toliko interesuje, toliko njih interesuje to kad će ovo uopće doći, hoće li doći do tih poplavljenih, ugroženih, odnesenim klizištima, itd. E to je naš ... I ovo je, uvažene kolegice i kolege, ovo je sramota prihvatiti, ovo je sramota prihvatiti ako hoćemo makar malo obraza i dostojanstva sačuvati svog, ovo je sramotno. I ako ne možemo izdvojiti, a garantiram da možemo, evo kolega Ljubić je govorio, jedan dio toga ima rezervi i na kraju krajeva ko kaže da mora biti rezerva. Ako je naše opredjeljenje iskreno, ako očekujemo da 33 nam pomogne Njemačka, Francuska, Belgija, Luksemburg, ne znam ni ja, SAD, halo, ko to kaže da ne možemo mi malo više od ostalih, jer to je ipak naša zemlja, naši građani, naše štete i minimum minimuma za koje sam ja očekivao, da budem iskren, da će biti, a da ne ugrozi funkcioniranje ni jedne institucije, je bilo najmanje 10%, a mi nismo ni 1% ... Zbog ta dva razloga, pošto je ovo, nije ..., ono već kasni, ali nit ću podržati, hitni postupak treba podržati da se ovo sruši odmah danas, znači hitni postupak vi ne možete mijenjati, skraćeni postupak, ovo se amandmanski ne može popraviti ovdje, ovo je nemoguće amandmanski, nemamo mi kapaciteta u Parlamentu da možemo amandmanima ovo popraviti, mislim, da se ne zavaravamo. Jer treba uzeti sagledati to, i treba, ali imamo par dana, bolje je par dana sačekati, znači bolje je par dana sačekati, možemo mi sjednicu održati i sutra i prekosutra i iza nedelje neki dan, znam ja da je Bajram iza nedelje ali ne mora biti, nije Bajram 5 dana, tako da imamo mi vremena, nek se kvalitetno pripremi. I jesam da se usvaja po žurnom postupku, ali da se uistinu sačini, dostavi prijedlog koji evo možemo svijetla obraza prihvatiti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći za diskusiju, uvaženi kolega Lazar Prodanović, o proceduri 127. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Dakle, kad govorimo o hitnoj proceduri, problem je u ovome, što su i prethodnici iznijeli, da se radi o izuzetno malom iznosu sredstava za dramatično tešku situaciju u kojoj se najveći broj građana u BiH našao, koji očekuju da se ovo stanje što je moguće prije sanira. Skrenut ću pažnju samo, pošto ne bih ulazio detaljno u pojedinosti, ali da više od 2/3 ovih sredstava čine dakle plate i troškovi zaposlenih i ugovorene, dakle usluge koje su bile planirane. Apsurd je da, kako je moguće da se od 12 miliona planiranih sredstava za telefonske usluge i PTT usluge izdvoji svega 78.000. Evo sad da kažem da je prošlo 7 mjeseci, ... za ovih 5 mjeseci izdvojiti sa ove stavke 2 miliona, apsolutno ni jedna aktivnost institucija BiH ne bi bila narušena. Kako je moguće da se planiraju sredstva za gorivo povećana za nekih skoro 400.000 maraka. Pa jesu li to Oružane snage potrošile sve gorivo neracionalnog trošenja sredstava u institucijama BiH. Pet miliona maraka iz ove stavke uštediti ne bi apsolutno nikome nikakav problem mogao da bude. I postoje mnoga, mnoga druga, zakup prostora, molim vas samo 12.000. Zar je moguće da od tolikog broja institucija ne može se otkazati i ući u ugovore kojim bi se smanjio korištenje prostora za 50% u nekim od institucija, itd. Dakle, smatram da treba ozbiljno razmisliti na koji način izaći iz ovog problema. Apsurd je još jedan veći, Savjet ministara mora reći da je na vrijeme išao sa prijedlogom institucijama da se smanji budžet za 1%, da ogroman broj institucija nije reagovao u tom smislu. Kako je moguće sad da mi predlažemo da ne treba ni u Oružanim snagama, ni u Upravi za indirektno oporezivanje ...? Jel' moguće da su oni toliko racionalni i pored ove situacije u kojoj su se našli, eventualno štete koje su njima pričinjene, ali trebalo je iskazati kolike su te štete, da se uradi. Dakle, smatram da ova Parlamentarna skupština treba iznaći način da najkasnije do kraja ovog mjeseca usvoji, dakle izmjene Zakona o Budžetu institucija u formi da ovaj iznos treba da bude najmanje tri puta veći od ovog koji je predložen. Hvala. 34
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Da su predlagači ovdje i da drže do ovog Parlamenta vjerovatno bi povukli ovaj prijedlog, ali očigledno da od toga nema ništa, pa ću i ja da kažem nešto u kontekstu onoga o čemu je Niko Lozančić govorio. Šta čovjek, mislim mi smo dovedeni zaista u delikatnu situaciju. Ljudi koji nisu informisani, ljudi koji objektivno nisu u stanju razumjeti ukupnu situaciju, strukturu budžeta, 1%, 7 miliona, itd., očekuju od nas da mi podržimo hitnu proceduru. Dakle, veliki je rizik danas u smislu razumijevanja od strane ljudi i načina informiranja ne podržati ovo, zahtjev za hitnu proceduru. Ali ja apsolutno neću podržati zahtjev za hitnu proceduru iz prostog razloga što, ne da je izdvojeno simbolično, nego najmoguće više simbolično, najsimboličnije 1%. Ja znam da ovaj budžet ne može podnijeti i njegova apsolutna veličina, struktura, itd., neke stotine miliona, ali ovo je zaista dibidus, da tako kažem, otišlo ispod potrebe i ispod situacije. Mi smo ovdje na Parlamentu toliko inicijativa imali prema smanjenju plata, nekih troškova itd., to se nigdje i ne spominje. Također, mene zanima, a evo kompetentan čovjek je ovdje i moći će mi objasniti, u obrazloženju stoji da se očekuje značajan pad prihoda od indirektnih i direktnih poreza. Onda bi logično bilo da se rashodovna strana smanjuje ovog budžeta na nivo očekivanih prihoda za koje tvrdite da će biti manje. Dakle, vi ste imali i još jedan razlog da radite rebalans. Međutim, bez obzira na to sve, da ne otvaram tu priču, pogotovo je trebalo analizirati Izvještaj o izvršenju budžeta za 6 mjeseci pa vidjeti procente realizacije, pa tražiti novac. Pribjeglo je se najgoroj mogućoj varijanti linearnom smanjenju 1% izuzev ta tri izuzetka gdje su se predlagači ipak sjetili da je Uprava ili OSA ili neko stradao također i da i njima treba sredstva itd. Dakle, ja neću podržati zahtjev za hitni postupak, iako nisam u uvjerenju da će se nešto posebno desiti i u ovih 10 dana, neko bolje rješenje naći, ali barem da iskažemo odnos prema načinu i ovome o čemu je Niko govorio, da jednostavno nismo taj protočni bojler, nego da smo ljudi koji čitaju, koji razmišljaju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pošto sam ja poznat da podržim izlaganja prethodnika pa ću to tako taksativno i pomenuti svoje uvažene kolege, uvaženog Đuguma Mirsada, gospodina Lozančića, ovo ide i prefiks gospodin ispred Đugum, normalno sve, uvaženog kolegu Prodanovića i sve uvažene kolege koji su prije mene govorili, da ne ponavljam. Ovi u Predsjedništvu su znali da je danas redovna sjednica Predstavničkog doma i sjete se oni za vanrednu sjednicu Predsjedništva juče, a dva mjeseca prošlo od poplava. I baš juče treba im vanredna sjednica, kao da nikad nisu imali redovne sjednice. A šta je to? Prebacivanje tereta da večeras mediji kažu i sutra da štampa piše – ja ovih lopova iz Parlamenta samo 7 miliona izdvojili od budžeta, 950 miliona koliko iznosi, 35 umjesto da su sve stavili resurse, oduzetu robu pravosnažnim presudama na licitaciju, auta zaplijenjena na licitaciju. I mi juče, odnosno oni juče imali a mi dobijemo danas ove izvještaje, a 10 dana naša delegacija se pripremala kad će na Donatorsku konferenciju, tačno se znalo ko će, jer Evropa to radi u normalnim okolnostima, nema 4-5 sati prije održavanja sjednice da sa sebe skinu odgovornost da prevale na nas. Pa ovo je zaista, što je rekao gospodin Lozančić, vrijeđanje iole pameti ako još ovdje, a ima je normalno, sve su ovdje uvažene kolege pametni i nikad neće preuzeti odgovornost Predsjedništva i ovog javašluka što oni rade da na nas prebace. Pa šta su radili dva mjeseca u redovnim sjednicama? Jesu li vodili računa? Pa evo, da pohvalim Vladu RS- a, pa oni već podijelili gotovo vaučere, halo, rade mjesec dva kako će to da urade, a Predsjedništvo, juče vanredna sjednica, a mi o vanrednom stanju od poplava. I nikad se oni nisu sjetili da nešto normalno urade da pomognu ovom narodu, pa čak i kad bi mi ovo usvojili. A ja neću glasati ni za vanrednu proceduru ni za skraćeni postupak, ni za redovnu, jer ovo je podcjenjivanje naroda. Šta će uraditi za 7 miliona maraka? Šta mogu uraditi? Nemogu ni u jednom mjestu, a da ne nabrajam sad odmah će reći evo ga entitet pominje svoj, evo u bilo kojem u BiH. Šta mogu sanirati, kad svaku veče imamo na televiziji podršku nekoj petočlanoj porodici koja je ugrožena, i neće da interveniše Predsjedništvo iz svojih prihoda. Kad bi mogao da izglasa se taj zaključak ja bih ovako predložio – svi prihodi do kraja da se obustave Predsjedništvu zbog javašluka i neodgovornog rada i podcjenjivanje inteligencije ovog naroda. Da se njima oduzmu sva sredstva do kraja mandata i da se prebace u ovaj fond. A onda da mi ne bi ostali van Predsjedništva pa samo mi na njih teret vraćali kontra lopticom, da se umanje neki prihodi i nama i Savjetu ministara. I ono što sam govorio u poslaničkom pitanju, a to je suština bilo, da je Savjet ministara smanjio broj agencija, pa od onih tamo što ih je stimulisao oduzeo pare, a ne od Instituta za nestale gdje još tražimo 20 godina nakon rata, svi traže i zaboravljaju članove svojih porodica, a i to nam je prioritet koji nam je ostavljen za buduće generacije, i sad 7 miliona treba izdvojiti. Ja ne znam kad ovo stranci vide smiju li se oni nama. Treba neka država da izdvoji 100 miliona evra, da nam pomogne kroz donaciju ili kredit, nije bitno, po povoljnim uslovima, a mi ukupno na nivou BiH da izdvojimo 7 miliona. Ja ne znam da li ti ljudi, i nije čudo što onaj japanski ambasador je onako nastupio, ali balkanci nisu Japanci pa i njemu treba biti jasno da to nije moguće kako on misli, jer ovdje je sve nemoguće. Ono što on misli da je moguće ovdje je sve nemoguće. Ili što mi mislimo da u Japanu nije moguće, kod nas je nemoguće. Milion kombinacija. Dakle, ne želim da preuzmem na sebe odgovornost i žao mi je ljudi koji su pretrpili zaista veliku nesreću, jer ja sam u stanu koji nije pretrpio nikakvu nesreću i fino mi, ali kad vidim one nesretnike sa 5 ili 10 članova porodice da nema ništa, ni parketa, ni zida, ni ne znam ni ja krova, i sad će baš od ovih 7 miliona koji su ovi izdvojili i predložili, eto njemu će doći barem 5 maraka. Ma neće ni marka. Dakle, to je vrijeđanje tih ljudi, podcjenjivanje, to je toliki javašluk koji ja ne znam kojim bi imenom nazvao. Kako se samo oni sjete, valjda im je neko dojavio da je danas sjednica Parlamenta, a nema ih ovdje nikad, samo kad je bila inouguracija ja sam ih vidio u prvom redu, pa i Vi predsjedavajući kad ih pozdravljate fino kažete pozvani su za ovu sjednicu. Pa nema ni predlagača u ime Predsjedništva. Ima li iko? Kad kaže čekaj čovječe ovo je početno 7 miliona pa ćemo možda skupiti 70. Kako? Da ih pitam, nemam koga pitati. I onda ću pitati ja uvažene kolege iz finansija, koji su naravno ovo pripremali jer u Predsjedništvu oni veze nemaju gdje treba šta skinuti i kome oduzeti, pa nemojte ni vi da na sebe preuzimate odgovornost Predsjedništva i da stavljate nečiju bruku nama na teret. E ja neću da se brukam i da glasam za ovakvu, evo biću preslobodan pa nek me kritikuje ko hoće, ovo je preblaga riječ lakrdija, ovo je budalaština. Sedam miliona izdvojiti od toliko sredstava, a zna se dobro da se 7 miliona ne može podići ni jedan privredni gigant koji je stradao, gdje je sve uništeno, gdje radnici više ne primaju platu. I šta će njima ovo pomoći kad bi samo njima dali. Ali hoće onaj u Orašju, hoće onaj u Šamcu, hoće i u Doboju, i kako ovo podijeliti, 7 miliona. 36 Glava me zaboli, ako dalje nastavim, ne znam više šta ću. ____________(?) Sjedi, sjedi. Ma najlakše je sjedi, sjedi, ali ovo ćete vi preuzeti, na svu sreću ovo je vaš predsjedavajući potpisao, ali i on ne zna što je ovo potpisao i on je protiv ovoga. Kad mi već tako dobacujete s mjesta da vam i ja odmah odgovorim. Dakle, kakva god bude procedura, da li za 5 dana, da li za 10, ako mogu neka povećaju ovu ikako stavku na jedno 70 miliona, što bi nekako bilo približno s obzirom na naše materijalne i finansijske mogućnosti, a ovo 7 miliona da nikog više ne vrijeđaju, a pogotovo da na nas ne prevaljuju teret njihove sopstvene odgovornosti i javašluka.
Neću nikoga upozoravati na Poslovnik, ja mislim da azbuka je odavno naučena u Poslovniku, tako da vam prepuštam na savjest da to radite. Uvažena kolegica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ja u potpunosti razumijem negodovanje i rezignaciju uvaženog i meni jako dragog kolege Jovičića. Međutim, Vas bih upozorila, način na koji ovdje govorimo o Predsjedništvu BiH i upotrebu termina tipa javašluk. Neću se ja ljutiti možete vi reći gospodinu Izetbegoviću, gospodinu Komšiću bilo šta, ali nemojte zaboraviti da tamo sjedi i srpski član Predsjedništva, gospodin Nebojša Radmanović koji dolazi iz SNSD-a. I ja nemam namjeru da štitim gospodina Radmanovića, ali poštujem njegov izborni legitimitet i volju građana RS-a koji smo prije 4 godine dali povjerenje. Možete reći da je neodgovoran, možete reći da ne radi dobro, da je iznevjerio, ali molim vas nemojte tu terminologiju makar prema njemu koristiti. Podsjetit ću Vas, uvaženi kolega, da, mene čudi, ja mislim da je, bar onako ljudski gledano, da ni ostali članovi Predsjedništva ni gospodin Izetbegović, ni gospodin Komšić, vjerovatno ne bi odbili neke amandmane da ih je uložio gospodin Radmanović na ovaj prijedlog koji je došao. I tu pozdravljam tu samokritičnost unutar SNSD-a gdje ste spremni, evo konačno i ako hoćemo da kažemo i buđenje demokratije u SNSD-u, da kritikujete i vašeg člana i funkcionera vaše partije, kao i da kritikujete gospodina Nikolu Špirića koji takođe dolazi iz SNSD-a i koji je pisao ovaj nacrt. Dakle, mislim da je trebalo malo sinhronizacije mnogo ranije da se uradi. Mi svakako nećemo podržati ovu hitnu proceduru, jer mislimo da je ovo zaista izrugivanje i grđanima RS-a. I kad pričamo o donatorskim sredstvima, svakako ona nam trebaju, ali mnogo je tu onih donatorskih sredstava koja su kreditnog karaktera, i opet to neko mora vratiti, opet će vratiti ti građani i RS-a i Federacije, odnosno čitave BiH. Pa i kreditno se zadužujemo ovih dana, dok s druge strane kako se, pa ja sam negdje vidjela nedavno izjavu ministra Špirića koji kaže u dopisima – ove institucije su odbile da smanje svoje budžete, kad im se tražilo mišljenje. Pa jel' ih trebamo pitati? Možda su neki od njih bili spremni da traže povećanje budžeta. Pa valjda je Ministarstvo finansija i Savjet ministara ti koji donose odluke. 37 Ima da im skrešu i da ih i ne pitaju. Zna se koliko im mora ostati za ispunjavanje zakonskih obaveza. Šta je sa kapitalnim investicijama? Iz godine u godinu prenosimo neutrošena sredstva za kapitalne investicije. Da li je bitnije da pravimo neke zgrade, da li je bitnije da se rasipamo ili je možda bitnije da pomognemo ljudima koji su ostali bez krova nad glavom? Tako da ja, SDS-a neće podržati hitnu proceduru. Svakako ćemo imati svoje amandmane na ovo, i pozdravljam ovu kritiku. Samo molim Vas gospodine Jovičiću ipak da malo pripazite na riječnik, ako ništa zbog srpskog člana Predsjedništva.
Zahvaljujem. Dobro, idemo redom, prema savjesti. Uvaženi kolega Salko Sokolović, replika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ma evo, pošto se počesto spominjalo Predsjedništvo ja ću svima onima koji su u tom tonu diskutovali jednu kratku repliku. Ali prije toga da kažem, u nas Bošnjaka kažu da je do kadije pamet kao poslije kadije danas bi mi imali para. Da je kojim slučajem ovo usvajanje budžeta za 2014. godinu a da je SDA predložila 100 miliona za poplavljena područja vi bi svi glasali ili iz pozicije bi glasali protiv tog amandmana. Međutim, sad je ovo malo pred izbore, desilo se što se desilo i treba sad na jedan drugačiji način prići. SDA je na kraju krajeva izgurana iz vlasti zbog toga što je uvijek opominjala, uvijek upozoravala da je mali budžet države BiH, da ne može da zadovolji sve potrebe. Trebali smo reći, jel', biće padavine pa će se desiti to što se desilo pa da onda kažete da smo proroci. Međutim, evo danas se istinski desilo da nam fali para i ne možemo da začepimo sve rupe, ali evo govorimo o državnom budžetu a zaboravljamo da, koji je milionski, a imamo entitetske koji su milijarderski budžeti. Prema tome, i tamo trebamo malo uprijeti prstom. Ali ja hoću da kažem o odgovornosti onih koji su donosili budžet da danas nemaju para a ne mogu pričati na ovakav način. Iz mala je uvijek malo, iz velika veliko, tako kažu stari ljudi, i treba se nekad i na to podsjetiti. Međutim, ovo što je rekla i gospođa Pandurević, kreirao je ovaj budžet gospodin Špirić, ministar finansija, Vijeće ministara usvojilo i poslalo u Predsjedništvo. Ali u Predsjedništvo je poslat i budžet za 2014. godinu pa ga gospodin Bakir Izetbegović, član Predsjedništva, kroz amandmane izmijenio i mi ga opet ovdje u tri saziva vraćali nazad. Odkud to članu Predsjedništva hrabrost i snaga da povećava budžet države BiH? O čemu mi to danas pričamo ovdje? Znači, moramo imati neki princip u životu kad govorimo o ovim stvarima, a ne danas, juče nam nije trebalo para a danas nam treba para, prekosutra su izbori i hajmo danas iskoristiti tu priliku da se ispričamo ne bi li dobili što bolju podršku glasača. Zato bih vas ja zamolio, svi oni koji budu dalje usmjeravali priču prema Predsjedništvu, znate vi svi procedure kako se i na koji način i kreira budžet i ko ga usvaja, ko ga predlaže, na kojem mjestu se taj budžet usvaja i na kraju smo i mi odgovorni što ga nismo povećali i što nismo rekli – pa može se desiti neka elementarna nepogoda. Ja se sjećam da smo mi predlagali sredstva za pokretanje helikoptera i govorili o elementarnim nepogodama. Evo izvinjavam se, hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Anto Domazet, replika. Izvolite. 38
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa, javio sam se za repliku zbog dva razloga. Prvo zato što je ovdje izneseno niz mišljenja koja odražavaju nerazumijevanje prirode proračuna institucija BiH, a drugo zato što su iznesene i neke neistine. Pa počet ću samo redom. Prvo, ova situacija zahtijeva da svi nivoi vlasti koji raspolažu javnm novcem donesu odgovarajuće mjere kojima bi odgovorili adekvatno na ovu situaciju makar u granicama solidarnosti. Proračun institucija BiH nije socijalni niti razvojni, on je administrativni. Dakle, ovdje je isključivo novac za funkcioniranje institucija. Prema tome, kad smo pravili proračun imali smo problem da ga usvojimo zbog milion ili dva, sada idemo na radikalnu promjenu od 7 miliona i nešto više koja znači strahovitu promjenu u sredstvima za finansiranje institucija, relativno veliku promjenu. Drugo, iznos od 7 miliona projecira se na 6 mjeseci ove godine, što znači da na godišnjem nivou možemo smatrati da je to 14 miliona, što je dakle jedan izuzetno veliki napor koji je i Vijeće ministara i Predsjedništvo poduzelo da se da odgovarajući odgovor. Treće, dajmo mi uputimo apel da se slične stvari rade kod onih koji raspolažu sa oko 92% javnog novca u BiH da oni poduzmu odgovarajuće mjere. Ovaj proračun od 950 miliona administrativnih čini negdje oko 8% ukupne javne potrošnje BiH. Prema tome, dragi moj kolega Jovičiću, koga izuzetno cijenim i simpatišem, nemojte pričati o 70 miliona KM cifara koje, kada je to za ovaj proračun administrativni jedna imaginarna suma. To možemo govoriti na nivou entiteta, možemo govoriti na nivou kantona, itd. Dakle, smatram da je učinjen ogroman napor i mi ćemo u Klubu SDP-a podržati postupak za hitno odlučivanje, o hitnoj proceduri o ovom Prijedloga izmjena Zakona o Proračunu institucija BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja sam samo ponovio ono i potvrdio što su prije mene govorile uvažene kolege i nabrojao njihova imena. Drugo, potpuno svjestan i nije nikad bio moj govorni atak na Predsjedništvo, jer ovo Predsjedništvo nije pripremalo, taman posla. Oni dobili ovo i nama samo proslijedili. Dakle, da se potpuno razumijemo da ja nemam ništa protiv Predsjedništva. Uvažena kolegica Pandurević, naravno ja sve uvažavam kolege ovdje u Parlamentu, u prvom dijelu kao ne slaže se s mojim a sve kasnije potvrdi ono što sam ja rekao. I na kraju alibi, brani ona, srpskog člana Predsjedništva pošto je iz SNSD-a, iz SDS-a. E to je apsurd veći nego ovih 7 miliona. To je neprocjenjivo, da brani člana Predsjednštva iz SNSD-a SDS, i to uvažena kolegica koja ni jedan nastup ovdje nije imala a da nije zakačila SNSD, i Vladu RS-a, i institucije RS-a, itd. 39 Pošto ja malo znam o ekonomiji, uvažavam profesora Domazeta, ali zar ovdje profesore, onako pošto Vi odlično znate to, nisu mogle radikalne mjere Savjeta ministara povećanje akciza luksuzna roba, avioni. Pa pet građana BiH ima svoje avione, profesore, jahte, oporezivanje, sve mogući luksuz, povećanje alkohola, sve, eto para, ne 7 miliona 70 tih miliona koje sam ja rekao. Ovdje je jedna, ja ću je nazvati grupa, to stranci kažu kasta, živi enormnim životom kao da su na Bahamima, toliko imaju para a radi se o čistim lopovima koji nemaju dana radnog staža, koji su pokrali ovu sirotinju i niko neće s njima da se obračuna da im uvede maksimalne poreze. Zašto to nema prijedloga? Oporezovati odmah. To nije razgovor moj sa Vama jer Vas poštujem, ovo je samo jedna od inicijativa gdje su se mogle pare prikupiti. To sam tražio kod akciza. Zašto se nisu akcize povećale na luksuznu robu, nego opet udar na sirotinju? Mogle su. Pa okrenite se svi vi kolege gdje živite, nemojte daleko, u samo kilometar prepoznaćete pet lopova koji žive u vašoj blizini koji dana radnog staža nemaju, imaju ogromna preduzeća i imovinu. Zašto njih nije Savjet ministara oporezovao? Ima li te mogućnosti? To je suština naše nesreće i zato je ovo vrijeđanje svih građana BiH sa 7 miliona. O tome sam ja govorio, a ne o tome je li Predsjedništvo, potpuno svjestan da oni ovo nisu, ne znam jesu li pročitao kao što i ja nisam, oni su ovo dobili od naših drugih institucija i nama proslijedili da bi samo svoju odgovornosti prebacili na nas. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Moram replicirati na par stvari iako nekima ne bi preporučio baš da o diskusiji kolege Jovičića govore tako zato što su se promijenila vremena i bojim se da je on dobrim dijelom u pravu i što će mnogi razumjeti tek poslije možda. Imam potrebu da kažem par stvari, to je jedna, ne znam zašto nema onih koji treba da budu tu, znam da se gospodin Špirić najavio jutros da je odsutan i da je opravdano odsutan, da je imao ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Slažem se, nisam htio, uvažavajuće, ali zvaničan predlagač bi trebao da bude gospodin Izetbegović, jel' tako? On je zvanično taj koji nosi dokument i mi, ovaj Parlament je odavno pristao na tu vrstu poniženja. Nažalost niko se s tim nije uspio izboriti da mi imamo tu situaciju kakvu imamo, uz puno uvažavanje ljudi koji se razumiju u ovo, koji su tu, koji znaju, ali ne odlučuju, ne odlučuju. Oni su tu da nama činovnički pomognu i to je njihov onaj domet. Kako smo došli u tu situaciju, ali važno je dvije stvari da kažem, da je na Vijeću ministara predlagana, odnosno ova cifra je iznosila 15 miliona i da je ona odbijena. To je jedno. Nije to bila baš u startu ovako mala cifra. A ono što imam potrebu da kažem, reakcija na priču zar treba za Budžet BiH para, ja bi volio kolega Sokolović, evo žao mi je nema ga tu, kakav je odnos plata na nivou BiH vezano za donatorsku konferenciju i vezano za zaključak ovog Doma i da li vi mislite da je to uredu? Možda je nekad bilo ovako ili onako, danas mislimo da apsolutno nije uredu i mi ćemo tražiti ukoliko to bude bilo danas moguće, šta je sa zaključkom Predstavničkog doma da Vijeće 40 ministara uradi novi Zakon o platama? I da vidimo kolike bi to bile uštede, da li bi one iznosile samo 1%, prema odluci ovog Doma? Ja mislim da ne bi 1%, da je puno više. Taj zaključak je ignorisan. I ne može gospodin Sokolović kazati da na nivou BiH fali para na plate od 5.000 maraka. Ne može, nije korektno. Evo, može ovdje izaći u Sarajevo i pitati bilo kog građana da li on misli da još treba te vrste para BiH. Ne možete kazati da Komisija za koncesije koja troši pola miliona maraka i ništa ne radi, da je preča od ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Vrijeme. DRAGO
Ima mnogih koji su u tome učestvovali. Ima mnogih koji su se omastili u taj zakup i koji ovdje blokiraju da do toga ne dođe, 30 miliona. Nije to razvojno, nije to socijala. Ne može me niko ubjeđivati, tražili smo da se izdvoje kreditna sredstva da se kupe prostori i da možemo osloboditi ova sredstva i na kraju došli do jadna tri miliona i sa pričom, umjesto da neko kaže da to podrži, on kaže ne, ne i to treba, treba ovakvoj BiH to. Ne treba, te pare ne trebaju sigurno. Možda neke druge za neke druge potrebe, ali za te potrebe sigurno ne trebaju. Imao sam potrebu da insistiram na ta dva zaključka i nije isključeno da SNSD neće tražiti pauzu da nam po ta dva zaključka ljudi koji su danas ovdje prisutni kažu koliko to iznosi novca u ovim našim raspravama.
S obzirom da sam dobio upozorenje da nemamo kvoruma dajem pauzu do 15:00 sati da se pokuša obezbijediti kvorum. U 14:50 bih zamolio predsjednike klubova da napravimo Prošireni kolegij. [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici molim vas da zauzmete svoja mjesta, da pokušamo da nastavimo da radimo na način da nakon ove tačke dnevnog reda se smanjuju, ograničavaju 41 rasprave na pet minuta, a replike na dvije minute, da bi obezbijedili da se čitav dnevni red danas usvoji. Uvaženi kolega Dragan Vrankić ima diskusiju. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, ja ću kratko da dam prilog upravo tom Vašem, potrebi za ograničenjem. Izmjene Zakona o, faktički ili kako mi tokažemo rebalans, ovo je za mene jedna poruka, poruka koja se može gledati sa dva aspekta. Ovaj žurni postupak je faktički jedna poruka da se radi o jednoj stvarno alarmantnoj potrebi, žurnoj stvari, i ako je moglo biti i još neka riječ koja je upečatljivija, hitno, ekspres, žurno, onda bi to tako trebalo napraviti, ustvari trebalo je već davno napraviti. I to je dobro. S druge strane, mislim da su sve druge poruke jako loše. Loša je poruka da mi izdvajamo samo 7 miliona maraka za jednu ovako urgentnu stvar i za jedan veliki negativan, elementarnu nepogodu u BiH. Druga stvar koja isto tako za nas ili za mene je neprihvatljiva, kada ovo već želimo ovako da radimo onda vidimo, a svi smo manje više svjedoci na ovaj ili onaj način, bili smo u ovim klupama, da nam je svake godine ostajalo 30 do 50 miliona sredstava neiskorišteno. Mi sada nismo ustanju da se konsolidiramo i da praktički malo više pronađemo sredstava i da defakto pošaljemo poruku prema onima koji nam uistinu trebaju pomoći. Uvažavajući sve razine vlasti i naše okolnosti koje jesu mislim da je ovo jako loša poruka međunarodnim faktirima koji trebaju pomoći ovoj zemlji da smo mi u mogućnosti samo 7 miliona i 100 tisuća maraka dati. Druga, vrlo loša poruka je to što je predloženo da će ova sredstva, po kriterijima koja još nisu usvojena, biti doznačena entitetima i Brčko Distriktu. To je još jedna loša poruka i potvrda, ovi koji nam žele pomoći da kažu – ne, vi ne znate implementirati, mi ćemo to u ime vas implementirati, pa još jedanput smo dali im za pravo da se ponašaju kako se ponašaju. Jer, Vijeće ministara kao izvršna vlast mislim da treba imati dovoljno kapaciteta i treba imati dovoljno sposobnosti da implementira ona sredstva koja upravo Vijeće ministara izdvaja, i mislim da na jedan takav način daje dignitet i samom sebi. Ono što ja mislim isto tako da ovdje nije dobro, kada je u pitanju entitet, baš ću to reći za Federaciju, nije dobro da kada se uspostavljao Fond u Federaciji za pomoć, da su svi hrvatski zastupnici u Parlamentu bili protiv, nisu prihvaćeni njihovi prijedlozi i sada se isto, znači tim preglasavanjem mi moramo izdvojiti ova sredstva, pa dati, je li, tom Fondu, gdje evo imali smo svoj stav prema tome koji nije po nama transparentan, da se i dalje ta sredstva koriste. I nažalost, ono što ja mislim da nije dobro, i ne znam da li se uopće to može izbjeći, da u ovome procesu ili ovom poslu imamo puno predizborne aktivnosti. Ja mislim da to ne bi trebalo biti, ovo je narodna muka koja apsolutno morala bi se isključiti iz ovih aktivnosti i stvarno pomoći onoliko koliko je to moguće. Ono što ja mislim da smo zaboravili pri ovome poslu, a to je da budemo, da imamo takav pristup, a pristup bi se trebao zvati prioritet, znači mi moramo prepoznavati šta je prioritet. Ako je u ovom momentu prioritet da trebamo pomoći ljudima, onda se mora iznaći više sredstava. I nisam ja baš pristalica da su jedino rješenje plaće, iako one dominiraju u ovome cijelom proračunu, i da se mora naći u tom, kroz taj pristup da se to tako može i napraviti. I na kraju, ono što smo dosta puta ovdje govorili, kada se usvaja proračun zbog digniteta same države i nas samih, moramo biti toliko široki da moramo osigurati u proračunu takav kapacitet da ima normalno adekvatna i učinkovita prostora upravo za ovakve procese kao što je ovo. A to se onda zove proračunska pričuva ili rezerva, pa kada to imate onda vrlo lako intervenirate, ali kod nas je sve na kapaljku. I ono što još želim istaći je da, evo nisam za ovaj brzi, žurni postupak. Mislim da smo plaćeni da radimo ovaj posao i ako treba u roku 7 i 10 dana 42 onovo sjesti, da imamo dovoljno kapaciteta i prostora, bez obzira što su godišnji odmori, da jedan kvalitetniji pristup napravimo proračunu, a ja ću vas samo podsjetiti da je kada je naš proračun u pitanju i ove klupe sve moguće. I oni koji imaju kratku pamet sjetiće se da smo usvajali proračun u ponoćnim satima, a da nismo imali nijednog papira na stolu, kada je u pitanju proračun. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Petar Kunić. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Pa, ja bih se pridružio mojim prethodnicima. Mislim da mi danas trebamo završiti ovaj dio priče, kako često ljudi govore, i donijeti odluku o nekom ubrzanom postupku, a zatražiti od Savjeta ministara da razmotri mogućnosti i iznađe još dodatna sredstva do naredne sjednice. Mislim da bi to bilo jedno kompromisno rješenje i to bi bilo na neki način opravdano za nas, da nas javnost ne kritikuje u smislu, evo, odobrili su neka minimalna sredstva, itd. Da zatražimo, dakle, od Savjeta ministara da iznađe dodatna sredstva negdje u iznosu do 50 miliona maraka. Što se tiče odnosa kome to dati, itd., da li će to implementirati sam Savjet ministara, mislim da to nije bitno, mislim da nije bitno. Neko govori mala su sredstva. Jesu ona na nivou države uglavnom za administrativne troškove. Budžet nije razvojni, to je činjenica, ali u jednoj Njemačkoj na saveznom nivou troši se negdje 12% njemačkog budžeta. ... koriste to države, Njemačke države i lokalne jedinice. Prema tome, nismo mi neki izuzetak kao što se želi prikazati u svakoj varijanti, da je BiH neki izuzetak po ustavnopravnom sistemu, po ovom, itd. Postoje države koje funkcionišu na sličan način samo što se te države brže dogovaraju, odnosno mislim da je jedna politička svijest i kultura na većem nivou, nego, nažalost, nego što je kod nas. Što se tiče odnosa prema izvršnoj vlasti, jeste, on je, taj odnos je šepao cijelo vrijeme. Ali to nije kriva izvršna vlast, to je kriv ovaj Parlament. Ja sam govorio u više navrata, ne želim ponavljati. Pazite, u Savjetu ministara su ljudi koji šefuju sa velikim dijelom ovog Parlamenta. Parlament nije bio samostalan u odlučivanju, uglavnom. Pogotovo kada se radilo o važnim stvarima. Tako da vjerujem da budući sastavi Parlamenta neće funkcionisati na takav način, da će moći lakše donositi odluke uz dogovaranje, ne čekati lidere da daju svoje dozvole. To je jedan vid te demokratije, ali mislim da ima načina, modusa da se lakše donose odluke i da Parlament, što je glavni cilj, bude funkcionalniji nego što je do sada bio. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, prvi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi kolega Božo Ljubić. Izvolite.
Dvije stvari, dakle ja sam mislio replicirati i prije ove stanke, ali nisam zaboravio. Ja ne mogu se složiti sa nekim raspravama, a čini mi se da je tu bio najeksplicitniji kolega Domazet, da je ovih 7 miliona i 100 tisuća maraka limit kapaciteta ovoga Proračuna i ove države, 43 parafrazirajući kada kaže da je ovo administrativni proračun. Dakle, ja nisam zaboravio, a nadam se da niste ni vi, da smo mi u Proračunu alocirali oko 20 ili preko 20 miliona maraka za kupovinu prostora u Banja Luci, Sarajevu, Mostaru, itd., itd. Isto tako svi se mi dobro sjećamo da svake godine ostaje neiskorištenih najmanje trećina tih sredstava, itd., itd., i niko se nije sjetio da od tih 20 i nešto miliona uštine par miliona za one koji su ostali bez krova. I ne može me niko uvjeriti da je ovih 7miliona limit ove države. I druga stvar, da u raspravama pa i u diskusijama, da tako kažem van ove sale, s nekim kolegama, neka se niko ne uvrijedi, upotrijebiću jednu srpsku riječ, provejava, da tako kažem, jedno stajalište – hajmo mi danas ovo usvojiti, hajmo mi ovo danas završiti, da ne remetimo svoj komoditet i da ne dolazimo, da ne prekidamo svoj odmor. Dakle, e to nije pravi odnos prema onima na koje se ova sredstva odnose, niti prema našim odgovornostima. Dakle, ja neću podržati hitnu proceduru. Skraćena procedura omogućava da korigiramo ovaj Proračun na jedan pristojan iznos, a to da će Vijeće ministara na naš apel reagirati do slijedeće sjednice, pa da su oni mislili oni bi već reagirali, jer smo mi sve ove stvari koje smo danas izrekli, izrekli prije mjesec i po dana i dva. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Zvonko Jurišić, diskusija. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Malo kada sam izanalizirao Prijedlog proračuna, odnosno Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona znači o Budžetu, odnosno Proračunu institucija BiH, moram reći da sam pomalo razočaran i pozicije koje je predlgatelj ovdje naveo odakle bi se trebalo skinuti sredstva za potrebe poplavljenih područja BiH. Ja spadam u grupaciju onih kolega zastupnika koji govore da treba biti izdašniji, kada su u pitanju pomoć stanovništvu koje je stradalo u poplavama, i da 7.139.000 KM je sramotna cifra koju trebamo mi danas ovdje izglasati ili u jednom ili oba čitanja. Stoga znači, ja ne mogu podržati ovakav jedan prijedlog. Apsolutno sam suglasan, evo i sa zadnjom diskusijom kolege Bože Ljubića koji je naveo nekoliko mjesta i načina odakle se moglo uzeti značajnija sredstva. Mi nikada nismo u ovom Parlamentu, bez obzira što smo imali kvalitetnih diskusija, rasprava, što smo imali kvalitetnih prijedloga, ali to je ostajalo ovdje između nas. Temeljem tih zastupničkih pitanja mogli smo donijeti i kvalitetne odluke koje je trebalo provesti Ministarsko vijeće, odnosno parlamentarna većina. Sjetite se zastupničkog pitanja kolege Nike Lozančića koje je on iskomentirao, gdje su sve institucije BiH dostavile odgovor na njegovo pitanje koliko imaju prostora u najmu i koliko plaćaju po kvadratu taj prostor. Pa ćete se sjetiti tamo da u istom gradu, čak i na istom mjestu, istoj, na broju 10, u Vilsonovu šetalištu, institucije BiH neke plaćaju prostor 22 KM po kvadratnom metru, neke 29,5 i istom poslodavcu, je li. Mi smo to primili k znanju i po tom pitanju ništa nismo poduzeli, i to je ostalo i dalje, to je i danas tako, pa su ogromne razlike, neki prostori se plaćaju po 45 KM, od onih nekih najnižih 8 ili 9. U drugom mjesecu, kada su građani BiH reagirali na onakav način kakav su reagirali mi ovdje smo se utrkivali kako da smanjimo, da umanjimo, da reguliramo, da dovedemo na jednu razumnu, pa i vi predsjedavajući predložili ste izmjene zakona da se regulira koeficijentima plaće, itd. Ja sam raspravljao na način, i mi možemo to napraviti i sada ako hoćemo, ali nećemo, 44 kroz Zajedničku komisiju za administrativne poslove, gdje smo pokušali tri sastanka napraviti te Komisije. Niti jednom nismo imali kvoruma. U jednom momentu kvorum opstruira SDA, koji se zalaže za narod i predlaže zakone, da nam treba skratiti i umanjiti paušale, ne znam ni ja tako je li, te sve neke benefite koje imamo, u drugom momentu imamo inicijative SDP-a, pa onda oni ne dođu na Komisiju, pa u trećem momentu SNSD-a, pa ne dođe SNSD. Uglavnom nemamo kvoruma tri Komisije, gdje smo mogli regulirati odnose, i kada je u pitanju ..., i kada je u pitanju upotreba vozila, telefona. O tome govorimo već stotine puta ovdje, raznorazni, i po tom pitanju nismo poduzeli ništa. Da me neko uvjeri u ono što ja vidim da iz Državnog proračuna ne možemo izdvojiti 50 miliona maraka za poplavljene, pa to je, je li, ne trebate nas uvjeravati, kada tu imamo jasne pokazatelje da puno para, da smo mi najrastrošnija država. Vi ste spomenuli ovdje, ali nažalost mi izbjegavamo takve diskusije, kaže Proračun administrativnih institucija BiH. Pa pitaćemo instituciju šta je napravila. Spomenuli ste Komisiju za koncesije. Zovnućemo ih ovdje, šta su napravili. Pa sjećate se, ja ću još jednom spomenuti ovdje, nisam bio na raspravi kada je bila prošli put, nisam bio u Parlamentu, izvješće, sjećate se Izvješća o radu DERK koji imaju enormna primanja. Mi to primamo na znanje i ništa. Ali nećemo tamo njih dirati, oni su naša politička opcija, naša politička stranka, itd. Stoga, ovo je kažem sramotan prijedlog. A poglavito još je jako loša poruka, što je govorio uvaženi kolega ovdje i financijer, Dragan Vrankić, loša je poruka prema državama koje su na donatorskoj konferenciji bile, što se kaže, širokogrudne da pomognu BiH, a mi sami sebi ne želimo pomoći. I još kada kažemo da je ovo implementiranje preko nižih razina vlasti, što nam ne vjeruju i pojedine ambasade, a vidjeli ste vrlo jasnu izjavu ambasadora Japana koji je rekao – ne vjerujemo institucijama BiH, ne vjerujemo entitetskim vlastima, želimo da vidimo plan i uložiti sredstva tamo. A mi plana nemamo. Ja sam bio u raspravi juče, ja se ispričavam prekršio sam vrijeme, bio sam u raspravi, evo da li institucije BiH, svi ti koji su radili popis stradalih, odnosno šteta. Znate, kada je u pitanju stradanje stočnog fonda, brojke se kreću od 900 do 15 tisuća. Od 900 da je stradalo ne znam ni ja krava, junica, bikova, do 15 tisuća. Mislim to su različite informacije, to je jako loša poruka. I evo, ja ću biti na strani onih kolega koji neće podržati ni skraćenu proceduru, niti ovaj iznos. Smatram da on treba biti minimalno pet puta više, ali hajmo sjesti za ovaj Proračun, pa ćemo vrlo brzo naći, ne baš sa ovih stavki gdje su naši članovi Predsjedništva, odnosno našli, nego sa drugih stavki gdje ćemo to vrlo brzo završiti i taj iznos će biti puno, puno veći nego što je predložen. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Pa vrlo kratko. Uz puno uvažavanje onoga što je rekao kolega Jurišić, znači nije tačna informacija da SNSD opstruiše rad Administrativne komisije, zato što je u više navrata, precizno zna kada je sazivana i zbog koga je odgađana. Od nas je traženo samo na dan kada je unaprijed zakazana sjednica najvišeg stranačkog rukovodstva u kome smo igrom slučaja i ja i gospodin Živković, mi smo kazali da taj dan ne možemo. I prije bili, i poslije i sada, od većeras pa nadalje u bilo koje doba dana i vremena, što se tiče Administrativne komisije. Ali je to posljedica 45 činjenice o kojoj vi niste govorili ko je sve u Domu naroda blokirao zakon koji smo mi ovdje promovisali i bili njegovi zagovornici, ko je blokirao ustavni amandman u Domu naroda da se ne može implementirti zakon i sve ostalo što je tamo blokirano. I nije isključeno da i ovaj budžet ne blokira tamo. Posljedica toga što ljudi iz Doma naroda ne dozvoljvaju na jedan brutalan način da se te odluke usvoje. To je sada njihovo, ali znači što se tiče nas, javni poziv za Administrativnu, evo od večeras pa nadalje u bilo koje doba dana, vremena i prostora, što se tiče nas i odluka na Administrativnoj komisiji.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Boško Tomić, diskusija. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ma evo, hoću i ja da iznesem svoje mišljenje, tako da sa njim pomognem i ovdje nama na Parlamentu a i klubu, u kom pravcu da se izjasnimo. Prije svega, konstatacija da je 7 miliona jako malo, to smo svi ovdje konstatovali da to čini svega ispod 1% ukupnog Budžeta i smatramo da to nije dovoljno. Ali, kada sam istraživao i ispitivao kako je do toga došlo, gospoda iz finansija su rekla da je jedva i to prošlo. Nema saglasnosti za veća izdvajanja iz različitih razloga. Stoga se bojim ukoliko danas i ovakav prijedlog ne prihvatimo da će građani koji su stradali u ovim poplavama i neće moći ništa dobiti. Nova sjednica, ispočetka, itd., mislim da će proći vrijeme, taman dok mi donesemo odluku proći će građevinska sezona i masa tih ljudi neće moći ni da iskoristi ta sredstva kako bi se vratili i uselili u svoje objekte. Ali možda je najbliže se prijedlogu, a da prije toga kažem da oni koji ovdje optužuju Predsjedništvo da je Predsjedništvo krivo, ne priprema ovo Predsjedništvo, ono predlaže a priprema Ministarstvo finansija a ne Predsjedništvo. Prema tome, ne treba govoriti da su ljudi ti koji su krivi što nije ovo ranije donešeno. Najbliže sam prijedlogu, a stav SNSD-a će biti zauzet na Klubu, da se ovo danas ide u proceduru, a da sa dodatnim zaključkom se kaže da se izdvoji dodatnih 30 miliona po osnovu sredstava iz grantova koji neće biti realizovani u ovoj godini, a znamo da u određenim ministarstvima ima tih grantova, kao što je Ministarstvo za izbjeglice, da nema šanse da u ovoj godini to, i sredstava iz kapitalnih ulaganja, za koje sigurno znamo da neće u ovoj goditi biti realizovani. Znači, dodatnih 30 miliona da se iznađe, da do sljedeće sjednice Savjet ministara predloži takav prijedlog. Možda bi to bilo jedno od kvalitetnijih i boljih rješenja i to iz dijela neiskorištenih sredstava i onih sredstava koja se neće koristiti u ovoj godini. Ali, kažem, stav će Klub poslanika SNSD-a zauzeti i tako ćemo se i ponašati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mirsad Đugum. Izvolite.
Zahvaljujem. 46 Želim samo reći da, neovisno ko je kriv i da li je neko kriv, Predsjedništvo ili bilo ko, onaj ko donese ovu odluku biće kriv prema građanima. Da li smo mi to? Mi smo oni koji dajemo svoj glas i glasamo za to. Moram reći da sam razočaran poslije Proširenog kolegija da će tri stranke podržati, biće većina za prihvatanje ovakvog ... To je ljudsko razočarenje, razočarenje i jedan neadekvatan odnos prema građanima. Najlakše je to da predlagač ne dođe ovdje, najlakše je da predlagač ne čuje ove diskusije i da kaže povlačim odmah i dajem u proceduru drugi prijedlog, najlakše je dići ruke, prihvatiti 7 miliona i biti, da tako kažem, na strani onih koji kažu tako će biti hoćete ili nećete, a ne imati dovoljno osjećaja, ne imati dovoljno uvida u sve potrebe građana za onim što imaju. Dva i po mjeseca će čekati da dođe ovo na sto i nemamo vremena 7 dana da, za 7 dana bar uradimo nešto kvalitetno i poboljšamo ovaj dio. Gdje nam je odgovornost? Kada zadužujemo ovu državu onda ne pitamo građane, nego namet na te građane tovarimo sa zaduženjem i pitanje je koliko je apsolutno građanin informisan. Kada građani trebaju da naplate ono što imaju pravo, a danas sam spomenuo to Buško jezero gdje se gubi sigurno na godišnjem nivou oko 7 miliona maraka, i 3 godine govorim ovdje u Parlamentu o Buškom jezeru gdje se dobija najminimalniji dio, gdje građani trebaju da dobiju 7 miliona maraka za odštetu i za korištenje hidroakumulacijskog jezera. Dvije godine govorim da sigurno 50 do 100 miliona godišnje možemo ušparati na lijekovima unutar BiH. Nismo u stanju ni to provesti, da smanjimo to opterećenje građana. I treće, do danas poslije dvije godine nismo dobili apsolutno nikakvu analizu gdje je utrošeno 550 miliona za izgradnju zdravstvenih kapaciteta ... nije pitao faktički nikoga ni gdje je, ni koliko, ni po kojim cijenama otišlo. Znači, zadužiti građana možemo, možemo mu osporiti pravo da naplaćuju onaj dio koji mogu ili da im ušparamo dio koji oni sami plaćaju, a kada im treba od budžeta dati dio ugroženim, i ponovo ponavljam to je 1/4 do 1/3 građana koji su ugroženi u BiH, dati 7 miliona, to je sramno, to je ponižavajući. I mislim da u ovome treba biti, i naš je prijedlog da ovo ide ponovo na razmatranje, ako treba prvo čitanje da se danas odradi, da idemo na drugo čitanje sa amandmanima i da taj iznos bude bar 5% od budžeta. Hvala.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih i zaključujem raspravu. Podsjećam kolegice i kolege da su skraćene diskusije na 5 a replike na 2 minuta. Sljedeća je tačka četiri, Ad. 4. Predlog okvirnog zakona o olakšicama za zapošljavanje osoba u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanik Niko Lozančić, s Mišljenjem Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku Predlog zakona u proceduru je dostavljen 07.04.2014. sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku. Nakon što Dom nije usvojio zahtjev za hitni postupak kao ni prijedlog za skraćenu proceduru navedeni Predlog zakona se razmatra po osnovnom zakonodavnom postupku. Ustavnopravna komisija Mišljenje o ustavnom osnovu dostavila je 01.07.2014. godine. Nadležna Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i 47 etiku Mišljenje o principima dostavila je 17.07. Mišljenje je negativno, Komisija nije podržala principe Predloga zakona. Otvaram raspravu o Mišljenju Komisije. Uvaženi kolega Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Nadam se da ćete mi dopustiti da govorim kao predlagač Zakona u skladu sa Poslovnikom, a onda i eventualno, ako bude potrebe, i za ...
Vi znate dobro Poslovnik.
To je u skladu sa Poslovnikom.
Samo u skladu sa Poslovnikom.
Inače, kolegice i kolege, vi danas imate pred sobom jedan, kako sam ja ovih dana nekoliko puta rekao, vrlo simpatičan Prijedlog zakona za razliku od nekih koji nam dolaze u proceduru, Prijedlog za koji su se mnogi već izjasnili da im je simpatičan pa nemojte misliti da sam mu ja sam dao taj epitet. Znači, ovaj Zakon se odnosi na mlade ljude u BiH kojih prema zvaničnim podacima Agencije za statistiku i Agencije za rad i zapošljavanje u BiH ima preko 300 tisuća neuposlenih ili u procentima preko 50% od ukupnog broja neuposlenih u BiH. Njima je ovaj Prijedlog zakona simpatičan. Ovaj Prijedlog zakona, da podsjetim, predviđa oslobađanje poslodavaca od plaćanja bilo kakvih poreza i doprinosa iz plaća i na plaću, odnosno pojednostavljeno predviđa da se mladim osobama isplaćuju neto plaće bez uplate bilo kakvih doprinosa, a da se osobama od 28 do 35 godina ti porezi, nameti, doprinosi, umanje za 50%. Razgovarao sam u pripremi ovog Zakona i nakon što je on objavljen na stranicama Parlamenta i sa većim dijelom onih koji se zovu poslodavci u BiH. I njima je ovaj Prijedlog zakona simpatičan. Moram reći da u prijašnjim raspravama bilo je određenih dilema, ali evo drago mi je da je Ustavnopravno povjerenstvo ipak utvrdilo da postoji ustavni osnov za donošenje jednog ovakvog zakona. I da budem iskren nisam očekivao da Povjerenstvo koje u svom nazivu ima pojam, pojmove ljudska prava, koje u svom nazivu ima mlade, koje u svom nazivu ima etiku, da će Povjerenstvo koje se bavi svim tim pitanjima, pitanjima mladih, pitanjima etike, pitanjima ljudskih prava, za divno čudo njima ovaj Zakon nije simpatičan. Ali da ne griješim dušu, da ne budem nekorektan prema kolegama, većina kolega je izjasnila se i u okviru tog Povjerenstva da im je Zakon simpatičan. Međutim, zbog načina odlučivanja u Povjerenstvu i u skladu s Poslovnikom, znači ja nemam primjedbi, 5 kolega i kolegica je bilo za principe ovog Zakona, 2 kolege i kolegice, dvoje nisu bili za principe ovog Zakona. Meni je interesantno jer su neki i od njih rekli da su im prijedlozi u ovom Zakonu simpatični i kao ljudima, i kao političarima, i kao roditeljima, ali zbog nekih drugih razloga ne mogu podržati principe ovoga. 48 Znam da je bilo ranije rasprava pa moram, evo iskoristiti prigodu samo da podsjetim, pošto je ovaj Zakon, za razliku od proračuna, već tri mjeseca, tri i po mjeseca u proceduri pa su mnogi možda i zaboravili sadržaj ... koje su davane. Ja nisam. Stavljene su primjedbe da bi se ovim značajno uticalo na smanjenje javnih fondova, što apsolutno nije točno, jer ovi na koje se Zakon odnosi danas ne plaćaju nikakve poreze i doprinose jer nemaju odakle, a nemaju ... jer nisu zaposleni. Jedino ako država za njih plaća doprinose za zdravstveno osiguranje od onih drugih koje prikupi. Znači, oni nemaju prilike da zarade i ništa i ne plaćaju, jedino, evo da taj doprinos zdravstveno osiguranje, koje se plaća preko fondova, Zavoda za zapošljavanje, oni proizvode kao trošak. Znači, ukoliko bismo ih zaposlili pa im počeli i plaće isplaćivati oni bi automatizmom povećali potrošnju u BiH, a samim tim povećali bi i prihode po osnovu PDV-a. Znači, nije točno da bi se smanjivali prihodi, nego čak u određenoj mjeri i povećavali. Moram reći, ovaj, zašto još ovaj Zakon, pokušavam i ja, što reče jedan kolega, i kao roditelj, i kao čovjek, i kao političar, i kao, ne znam ni ja šta više, pokušavam skontati zar ima neko ko može biti protiv ovakvog Prijedloga zakona. Ovaj Zakon doduše nije namijenjen za djecu političkih i nekih drugih dužnosnika jer ta djeca su uglavnom zbrinuta. Njih tate i mame odvedu za ruku i oni budu primljeni bez obzira na godine, bez obzira na iskustvo, bez obzira na stručnost, i interesantno, uglavnom u prestižnim javnim poduzećima gdje su plaće puno bolje nego u realnom sektoru i u javnim ustanovama, u javnim institucijama, svi vi znate za te slučajeve. Pa pokušavam, ovaj, pokušati naći razloge u toj činjenici – možda ljudi ne osjećaju to dovoljno problematičnim jer su ... već riješili. Ali mi ... institucijamas nismo samo da bismo zbrinjavali svoju djecu, znači mi imamo obvezu i prema drugoj djeci u ovoj državi, imamo obvezu i moralnu,, i ljudsku, i roditeljsku, i političku, i kako god hoćete, da i djeci čije tate i mame nisu politički dužnosnici omogućimo ispunjavanje jednog od temeljnih ljudskih prava – prava na rad, da im omogućimo da makar koju godinu radnog staža steknu prije nego što steknu godine za odlazak u mirovinu. Očekujem da ćete podržati Prijedlog ovog zakona, odnosno da ćete biti protiv negativnog Mišljenja Povjerenstva. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Senad Šepić, rasprava. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Dakle, evo ja ću da iznesem samo nekoliko onako atmosfere sa ove Zajedničke komisije. Dakle, tačno je da smo svi koji smo bili na sjednici kada smo diskutovali izjašnjavali se o tome da je ovo dobar prijedlog, da je ovo nešto što nam treba i da bismo ovo trebali imati u BiH, ali smo onda zapeli na onim našim – nadležnosti, stavovi nižih, ovaj, kako se zove, entiteta, kantona, itd. Ja sam se javio iz razloga da kažem da smo, dakle imali dobru raspravu, imali kvalitetnu raspravu, falio nam je samo jedan glas da danas možemo ovdje raspravljati i da možemo ući u prvoj, u prvom čitanju usvojiti ovaj Zakon. Dakle, ja bih vas zamolio da danas odbijemo ovo negativno Mišljenje i da damo još prostora nekom dogovoru, nekom usaglašavanju i vjerujem da će se u jednom malo, u jednom kvalitetnijem kontaktu sa entitetima iznaći kvalitetno rješenje koje zapravo treba da pojasni da se ovdje radi o okvirnom zakonu, a da sve ono što jesu nadležnosti nižih nivoa u BiH da će to biti 49 sačuvano i da će biti regulisano na najbolji mogući način, a to ... kad riješimo ovo u prvom čitanju, kada uđemo u naredni, kako se zove, u naredni korak, da taj dio možemo na takvoj formi riješiti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, rasprava. Izvolite.
Evo, kolega Šepić mi je malo i pomogao, jer ja sam imao namjeru, diskutujući o Mišljenju, jer praktično mi raspravljamo o Mišljenju, dakle malo mi je pomogao i pokušao je objasniti zašto su neki članovi Komisije bili protiv ovog Zakona, jer u obrazloženju ovdje u izvještaju Komisije stoji da će članovi Komisije koji su glasali protiv Prijedloga na samoj sjednici dati argumentaciju, pa bismo onda mogli da i raspravljamo o tim argumentima. Ja mogu samo naslutiti iz ovoga o čemu je gospodin Šepić govorio, kolega Šepić govorio da je sporna nadležnost itd., ali imam uvjerenje da predlagač odlično zna šta je čija nadležnosti i zbog toga je krenuo sa okvirnim zakonom. I sigurno je da postoji mogućnostu u ovom članu koji određuje određene stope itd. moglo bi se to dogovoriti i na neki način samo okvire praviti a ostaviti entitetima da oni prema svojim nekim politikama te stvari uređuju. Dakle, mislim da bismo danas trebali ovo Mišljenje vratiti i na neki način pokušati dati i neke smjernice. Dakle, ja, na neki način, predlažem i predlagaču da otvori prostor, dakle u ovim dijelovima gdje je fiksirano, gdje su fiksirane stope, odnosno procenti oslobađanja itd., da se ostavi okvir pa da o tome odlučuju eventualno entiteti. Druge argumente nisam čuo koji su bili razlog da se glasalo protiv ovog Zakona. Mi smo početkom jula ovdje imali jednu konferenciju gdje su, preporuka je bila i pozivi da se u ovom pravcu djeluje apsolutno vrlo jasni i konkretni. I na kraju krajeva pročitajte, vjerujem da ste i pročitali, ali evo ko nije slučajno, ko je preskočio, i mišljenje Direkcije za evropske integracije nas na jedan vrlo sažet način podsjećaju šta Evropa radi na ovom planu u pravcu zapošljavanja mladih. Evo, da zaključim, dakle mi ćemo apsolutno biti protiv negativnog Mišljenja Komisije.ž Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Adnan Bašić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Svje je ovo meni nekako dežavi. Ovdje se radi o jednoj vrlo čudnoj situaciji. Zašto baš nekako pred ove izbore opet jedan ovakav zakonski prijedlog. Nemojte se ljutiti moram to da spomenem. Mi smo to počeli da rješavamo kao država još po završetku onih nesretnih ratnih događanja. I tada se tražio posao za mlade ljude, i onda ih je bilo jako mnogo. Ti tada koji su trebali da budu zaposleni, a još uvijek nisu, danas imaju preko 40 godina, i nisu više mladi, ali ipak nemaju posla. 50 Mene brine jedna druga situcija. Zadnji statistički podaci za BiH glase, zvanično je prijavljeno na sve zavode za zapošljavanje u BiH oko 560 hiljada nezaposlenih osoba. Od toga više od 50% su mladi. Sada ja vas pitam, bez obzira na lijepe ideje, na lijepe prijedloge, na lijepe želje, stvarnost je nešto drugo, a stvarnost je u ovome – vi možete poslodavcima obećavati šta god želite i kako god želite, davati im benefite koje vi smatrate da im trebaju da bi zapošljavali mlade ljude. Ali problem je krucijalan u čitavoj BiH, ne samo za mlade, gdje da se ta ogromna vojska mladih stručnjaka zaposli, gdje? Firme se i dan danas zatvaraju. Umjesto novih zapošljavanja imate sve veći broj štrajkova, umjesto još više firmi vi imate zatvorene i rasprodane firme. Pa gdje ljudi obećavate tim mladim ljudima da će dobiti posao, ma zašto ih ... na kraju krajeva, zašto? Gdje ćete zaposliti preko 250 hiljada mladih ljudi, gdje? Nemojte ljudi da se izgramo s takvim stvarima. A ako je i za političke izbore i to je previše, stvarno previše. I vrijeme je da s tim prekinemo. Ostavimo ovo za neka mirnija vremana a oni koji će i dalje ostati, ja znam da će mnogi ostati na ovim stolicama gdje sada sjede, neka dobro razmisle na početku da li stvarno treba da stvore uslove za našu mladost koja dolazi svake godine, po jedna generacija mladih ljudi, maloljetnika, pretvara se u punoljetne, završava srednje obrazovanje i visoko obrazovanje, svake godine. I opet postavljam krucijalno pitanje – gdje? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja sam ovaj Zakon pošto se već nekoliko puta našao na klupama ponovo iščitao, članak po članak i mislim da je zamisao i nakana predlagatelja, gospodina Nike Lozančića, uvaženog zastupnika, vrlo korektna i da je došla iz dubine duše, ... ovaj Zakon, koji je nažalost pri kraju mandata ovog saziva Parlamenta. Možda je trebalo doći ovo puno ranije pa bismo možda malo i drugačije o ovome razgovarali. Mislim da u svakom slučaju je ovo izvanredan Prijedlog, ovo je nešto što će omogućiti svima onima koji rade u realnom sektoru da zaposle mlade i stručne ljude bez straha da će morati za njih izdvajati velike doprinose, a ti doprinosi opet pojedinih administracija – državna, entitetska, kantonalna, gradska, općinska, mjesne zajednice, itd. Ovdje bi možda neki protumačili ovaj Zakon malo drugačije nego što piše kroz ove članke. Ja recimo imam jedan vrlo negativan primjer prekomjernog upošljavanja mladih ljudi, jesu li stručni ili nisu, ali nije bitno, to je Zapadnohercegovačka županija gdje je aktuelna vlast uposlila u zadnje 4 godine 211 ili bolje rečeno zbrinula 211 mladih ili nekih drugih ljudi. Od proračuna koji je negdje 65 miliona ili do 67 izdvaja se 74,16% cijelog proračuna za plaće i naknade tih uposlenika. Ja sam bio predsjednik Vlade te županije 2006.-2010., tada smo izdvajali 57,6% za plaće i naknade i plaće i naknade su bile veće nego što su danas. Vrlo čudno, znači veće su bile i više nego što su danas. Onda se aktuelna vlast pita da je oštećena od Federacije, da je od države zakinuta, je li. Ne radi se niokakvom oštećenju nego se radi o nesposobnosti koja je na neki način zbog, iz razno raznih obećanja zbrinula veliki broj ljudi na teret poreznih obveznika i na teret poslodavaca. I zato kažem vjerujem da je poštena nakana i iz duše predlagatelja ovoga Zakona koji želi po svaku cijenu, evo kažem, poslodavcima i svim onim koji se bave poslom i privatnim, koji ne ovise isključivo raznoraznih proračuna, da mogu na neki način i slobodnije nekoga, da će država, institucije vlasti, stati iza njega. 51 Zato smatram da treba vratiti ovo i ne podržati ovo negativno Mišljenje ovoga odbora parlamentarnog i da treba ostaviti živim ovaj okvirni zakon, ne ulazeći, znači ne ulazeći šta su čije nadležnosti i ingerencije. Ali ovo može biti jedan stvarno okvir, odličan okvir da neki na nižim razinama počnu malo drugačije razmišljati, jer preveliki broj i prevelike količine novca se upotrijebe tamo gdje ne bi trebalo biti. Za ovaj slučaj što sam rekao maloprije na ovo prekomjerno zbrinjavanje ljudi potrošeno je 17 miliona KM u ove 4 godine. Da smo zaposlili, da smo pomogli realnom sektoru po svakom uposleniku po 50 tisuća maraka mogli smo zaposliti 350 ljudi u realni sektor, ali zaposliti, da damo poslodavcu poticaja 50 tisuća maraka po uposleniku. Ali evo, nismo to napravili i kažem da trebamo o ovome dobro razmisliti i treba ovome u svakom slučaju dati potporu. Jer, ne može se govoriti o mladima, ovo što je govorio kolega, uvaženi kolega Bašić, gdje zaposliti toliku vojsku. Bosna i Hercegovina je država sa najnovijim popisom koji je, znači 3 miliona i 780 tisuća stanovnika, pa odbijte od toga otprilike 10%, znači tri i po miliona stanovnika, taman na razini Minhena ili nešto čak i manja od Minhena, je li, jednoga grada, i da mi ne možemo zaposliti toliko. Ako uzmemo parametre gospodine Bašiću,
Vrijeme ZVONKO
evo samo još sekund, parametre koliko uvezemo raznoraznih stvari, je li. Evo, u prvih 6 mjeseci smo uvezli 65 miliona maraka pive, do kraja godine ćemo uvesti 150 miliona maraka vode i mineralne vode, uvezemo jedno 250 miliona maraka ..., itd. To samo da prepolovimo i evo silne vojske koja će se zaposliti. Ali, mi to ne želimo, je li, uvijek kažemo ... klupama prejaki su uvozni lobiji, ... interese. Znači nismo iskreni i nismo pošteni prema ovoj obezpravljenoj populaciji mladih ljudi. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa da odmah počnem od toga zašto sam na Komisiji bio protiv Prijedloga ovog zakona. Sama inicijativa i ideja je plemenita i niko nema, normalan čovjek, koji bi bio protiv ovoga. Da jednu rečenicu citiram iz izlaganja uvaženog kolege Jurišića – ne ulazeći u nadležnosti. E baš zato ulazeći u nadležnosti ja sam i bio protiv ovakvog prijedloga jer ovo je uglavnom stvar koja je regulisana na nivou entiteta, jer tamo imate, evo podsjetiću samo, u RS-u recimo poseban zakon, imate dosta zakona, ali poseban zakon za zapošljavanje djece poginulih boraca, pa onda najboljih studenata, i niz drugih ima kategorija. Dakle, svi ti zakoni koji su već u funkciji na nivou RS-a bili bi, bez obzira što se radi o Prijedlogu ovdje okvirnog zakona, bili bi stavljeni u drugi plan na osnovu prijedloga člana 9. ovog Zakona, uvaženog kolege Lozančića, u kome se kaže da odredbe drugih zakona i propisa u BiH koje su u suprotnosti sa odredbama ovog Zakona neće se primjenjivati za slučajeve iz ovog Zakona. Dakle, ne samo ovaj član 9., rukovodio me je da budem protiv, ali ako sam protiv Prijedloga ovakvog zakona bio na Komisiji ni u snu mi ne pada na um da budem protiv, kažem plemenite ideje zapošljavanja mladih. Pa čak da se ovaj Zakon odnosio za zapošljavanje u institucijama BiH on nikada ne bi ni stupio na snagu jer ovdje 52 se ne zapošljava ni po jednom zakonu, ovdje se zapošljava po zakonu amidže, daidže, strine, tetke, nekih rođaka, i rade cijele porodice. Pa ću malo podsjetiti kako se ovdje oslovljavaju, a to sam govorio nekoliko puta na Parlamentu, u komunizmu – druže, u ovom novom parlamentarizmu – uvaženi, poštovani, gospodine, gospođo, i to je sve promijenjeno u nekom novom bontonu koji, ne znam hoće li ikom na um pasti da ga štampa, a imao bi razloga, ovdje možete čuti u pauzi – strina hoćemo li na kafu, tetka što si jutros ti kasnila, jesi li bila na pijaci, kako je amidža, hoćeš li ranije kući, daidža kako je daidžinica, šta ima sa babom, je li tata ozdravio, itd., itd. Dakle, ni u institucijama gdje mi sjedimo ne možemo urediti da se primjenjuje bilo kakav zakon. I dok mi zasjedamo najmanje 10 radnika je primljeno bez ikakvog zakona i konkursa u nekoj instituciji BiH, koje su daleko od ovog mjesta, jer su razmještene te institucije, a pričali smo i o ogromnom zakupu. I njih ne interesuje kolika je cijena zakupa, njih samo interesuje ima li tamo fotelja i sto da se uvale u tu fotelju. Šta njih briga koliko će država izdvajati. I ni jedan zakon o zapošljavanju takvih neće regulisati njihovo zapošljavanje. Dakle, da skratim i da budem potpuno jasan zašto sam bio, da ne odgovornost kao nešto danas prebacivana bila iz RS-a, eto mi smo neki remetilački faktor i mi nećemo da zapošljavamo mlade. Kako neću, imam dva sina bez posla, pa valjda bi zbog njih se brinuo, ali ovaj Zakon im neće pomoći. Neće pomoći ni njima bez obzira što im je ćaća do sada bio neki političar. Čuj neki političar, ko me je to uvažavao, i na Palama nije poštovao a ne na nivou BiH da me neko poštuje, taman posla. Prema tome, da se vratim, Zakon kao sam zakon, prijedlog, 11 članova, svi su oni tu u skladu što bi se reklo sa okvirnim prijedlogom. Kada sam nazvao, a nemam običaj da zovem, neke iz RS-a da ih pitam o Zakonu, kažem dajte svoje mišljenje, neće da napišu ni oni tekstualno, jer tekst će negdje ostati, nego kaže meni na telefon – nedaj Slavuj. Čuj nedaj Slavuj. Prebaci na mene odgovornost, a neće da kaže ni svoje ime kako se on zove, a ne da mi pošalje pismeni neki dopis da kaže – ovo nije u skladu sa entitetskim propisima, zapošljavanje je stvar entiteta, imamo svoj Zavod za zapošljavanje. Pa normalno da to neće napisati jer i taj Zavod za zapošljavanje nije nikada nikog zaposlio. Zato tamo stoji fino ona obavijest – nezaposlenim strogo zabranjeno. Čuj nezaposlenim, pa ne dolaze tamo zaposleni, pa ko drugi dolazi. E to vam je apsurd svih ovih prijedloga zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Malo je teško govoriti nakon ovako nadahnutog gospodina Jovičića, mada s većinom stvari koje je rekao slažem se i žao mi je što tek sad konstatuje da Zavod za zapošljavanje nikog ne zapošljava nego da se to radi preko nekih drugih adresa i drugih mjesta. Ja sam bila jedna od onih koji su glasali protiv ovog Zakona. Bojim se iz, osim ovog što ovaj Zakon zahtjeva, čitavu izmjenu, mislim da je mrtvo slovo na papiru poput zakona o, entitetskih zakona o porezima i doprinosima, zakona o radu, itd. Meni čudi da gospodin Lozačnić nije takve konkretne izmjene i dopune Zakona, recimo HDZ, predložio u Parlamentu Federacije, pa da vidimo kakva bi tamo reakcija bila. Izuzev znači što se zadire u te entitetske nadležnosti ja mislim da ni finansijski efekti ovdje ovog Zakona, kaže za implementaciju ovog 53 Zakona nisu potrebna dodatna finansijska sredstva. Pa ja mislim da bi smo mi bili u ozbiljnom problemu, jer gospodin, uvaženi gospodin Lijanović na našoj komisiji reče – bilo koji poslodavac, privatnik kad ima ovakav zakon otpustiće sve one svoje lijepo preko 30 godina i zaposliti ove ljude ispod 30 godina, neće plaćati nikom doprinose. A od čega ćemo onda puniti budžetsku kasu? Riječ je, možda su namjere predlagača i ja želim da vjerumje da nisu samo predizborni marketing, bile iskrene, ali mislim da je put bio sasvim drugačiji, da je put bio da se vidi zaista koliko je, koliko je moguće uraditi. Nemoguće je osloboditi u potpunosti, ali možemo dati neke olakšice možda, ali je to opet trebalo probati kroz parlamente koji su adresa za to, to su entitetski parlamenti, izmjene zakona o porezima i doprinosima. Evo reću vam jedan primjer, nekidan sam, prije ustvari jedno mjesec dana imala razgovor s udruženjima invalida u Zvorniku, tri preduzeća privatna u Zvorniku su dobila 150.000 maraka za zapošljavanje lica sa invaliditetom. I znate koliko ih je zaposleno? Nula, sva tri preduzeća su ugašena u međuvremenu, nestala, uzeli pare i nestali. Tako da je i ovo, ovaj Zakon mislim da bi smo ponovo imali onu najezdu fiktivnih prijavljivanja, odjavljivanja postojećih radnika, oni koji rade više ne bi radili, fiktivno bi se prijavili neki do 30 godina. Šta bi smo imali? Imali bi smo manjak u budžetu, imali bi smo da evo ne možemo i ovo što se pokušavamo, čak ni ovih 7,5 miliona ne bismo mogli izdvojiti iz budžeta za poplave, ni iz entitetskih budžeta, imali bismo jedan potpuni krah sistema ustvari. Tako da je za nas ovo zaista neprihvatljivo. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem i sve vas srdačno pozdravljam. Ja ću samo kratko da objasnim zbog čega sam ja bio suzdržan na Povjerenstvu. Razlog je jer sigurno da trebamo dati olakšice u zapošljavanju, ne samo mladih, nego i ostalih, jer u ovom društvu čak mladi su najmanje ugroženi jer su puni snage i energije i mogu ići drugdje tražiti posla, ali vidimo da i ovi ljudi koji su već pred mirovinu 10, 15 godina ostaju bez posla, tako da ih tu ne treba puno razdvajati. A osnovni razlog zbog kojeg ne mogu prihvatiti, nisam mogao prihvatiti ovo jeste da poticanje za zapošljavanje, ja sam stajališta i mišljenja da trebamo razdvojiti kad je u pitanju javni sektor i realni sektor. Mislim u javnom sektoru, odnosno u upravi, cijeloj državi ili javnim poduzećima treba još opteretiti, još opteretiti plaće, a rasteretiti u realnom sektoru da bi onda napravili balans i da ne bi došlo do deficita u onim proračunima koji se pune iz toga. I zbog toga sam ja bio suzdržan i ne mogu podržati ove principe. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 54 Pa evo, mnogi su mi sugerirali da ne govorim, međutim mislim da je Prijedlog zakona i sam predlagač takav da izaziva pažnju, da izaziva respekt i ja sam se zbog toga javio da damo ocjenu iz SDP-a ovom Zakonu, iako smo iznosili svoje mišljenje i u prethodnoj fazi rasprave o ovom Zakonu. Mnogi su prethodnici istakli neke slabe strane ovog Zakona. Ja mogu reći da Zakon počiva na jednom elementu koji je element poticaja, ali vrlo pasivnog poticaja. Dakle, ovdje se ne daje novac onima koji će koristiti beneficije, nego se oslobađaju poreskih obaveza. To je veoma, veoma široko područje zloupotreba i već su prethodnici govorili o mogućim uticajima u toj domeni. Međutim, ono što je najvažniji problem ovdje je u pitanju kršenje jednog zakona ekonomskog, a to je zakon, gospodo iz SDA sad sam dobio riječ pa,
Ja se ispričavam, ja sam trebao zaštititi govornika, ali evo već duže Klub SDA ...
jednog načela, načela tržišne utakmice. U istom biznisu dvije različite firme imaće vrlo različite uvjete. Ako jedna ima već radnike formirane a druga će po ovom Zakonu zaposliti nove radnike. Dakle, to je grubo kršenje jednog načela. Drugo, nema analize stanja u ovoj oblasti. Jednako ozbiljan problem je i problem održivosti postojećih radnih mjesta. A taj problem je jednostavno svakom od nas vidljiv u tome da mnoge firme bivaju blokirane, ulaze u stečajeve, propadaju, otpuštaju radnike. I ovakav naš pristup je praktično okrenut samo jednom izoliranom problemu. Drugim riječima, mi ovdje nemamo jedan konzistentan pristup, da ne govorim još da djelovanje ovog Zakona je neodređeno vremenski. Koliko ćemo držati radnike pod ovim uvjetima je nedefinirano. Dakle, to je velika, velika neizvjesnost u pogledu ili efekata na tržište rada, u pogledu efekata na javne prihode, itd. Naravno, ovakav pristup kod mnogih može izazvati velike simpatije, ali ovo u suštini vodi ka neodrživosti radnih mjesta, i to je ključni problem. Mi moramo krenuti u rješavanje suštinskih problema, a to je prvo, znači politička stabilnost, makroekonomska stabilnost, investiciona klima i da iz toga povećamo tražnju za radnim mjestima i da tada dođemo na ključno pitanje a to je reforme u oblasti troškova rada. Rad u BiH je skup, opterećen visokim troškovima, treba ga smanjiti. Kako to učiniti? To pitanje mi moramo staviti na dnevni red. Dakle, da li je to preko PDV-a, povećanja PDV-a na račun smanjenje troškova rada, da li je to za uvođenje nekakvih novih troškova, itd., to je pitanje kojim bi se ovaj Parlament svakako morao da pozabavi. A moje mišljenje kao ekonomiste, a i naš klub, je li, imajući u vidu i političke i socijalne aspekte i uticaj na tržište rada ovakav Zakon ne možemo prihvatiti. Dakle, ne iz administrativno- pravnih razloga u smislu nadležnosti, itd. zašto ne bi Parlament mogao donijeti jedan okvirni zakon, ali u pitanju je sadržaj i posljedice koje on proizilazi, posljedice koje vode neodrživosti u pogledu zapošljavanja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedatelju. Zahvaljujem svim kolegicama i kolegama koju su uzeli raspravu, ovaj, uzeli pravo da raspravljaju o ovom Prijedlogu zakona. Zahvaljujem svima 55 onima koji su podržali principe ovog Zakona i izjasnili se protiv negativnog mišljenja nadležnog Povjerenstva. I evo, prije zaključenja rasprave da prokomentiram nekoliko onih, ja sam već neke komentirao, da prokomentiram neka od, neke od dilema koje su istaknute kao argumentacija za odbijanje ovog Zakona. Zašto pred izbore? Znači, uvijek stanje pred izbore. I po toj logici mi nikad ništa ne bi smo trebali raditi. Ja se ne slažem sa onima koji bi sjedili sto godina u klupama bilo koje institucije vlasti i stalno se ponašali po onoj ne talasaj, ne diraj ništa, nije vrijeme, sutra, polako kud si navro, itd. Ja se sa takvima ne slažem. I rezultat mog pristupa drugačijeg je da nudim, predlažem rješenja i prije i poslije izbora, odmah poslije, čime se konstituira dom već je stanje pred izbore i ja se tako ponašam od izbora do izbora, već evo treći mandat. Znači, funkcioniram bez opterećenja hoće li sutra biti izbori ili će biti za pet godina izbori. Meni je žao što svi oni koji su nadležni da ovo riješe nisu ponudili nikakvo rješenje. Znači mi nemamo nikakvo rješenje osim što godišnje zavodi za zapošljavanje troše po 50 miliona maraka i čuli smo argumentaciju da se tu vrše zloupotrebe. Znači, način koji sad funkcionira, davanje para podobnim, ovaj, tu su zlouporabe, i znam i ja za to, zato nisam ni predlagao to. A nemamo nikakvog efekta u povećanju stope i nikog ne zabrinjava to, ni eksperte, ni neeksperte, to je valjda normalno jer imamo jednu finu kasicu prasicu da, evo pred izbore, ali manje transparento od ovog Zakona, djelimo kome nam na um padne i koliko nam na um padne. Ja sam protiv toga. Ja predlažem da se poslodavcima, ovdje se ne obećava, i na primjedbu nemojte obećavati mladima, ako je neko vidio ovdje obećanje onda je to do njega, mislim ja ne mogu ulaziti ni u čiji mentalni sklop, ovdje se ne obećava ni da će biti jedan zaposlen, ni da će biti 300 tisuća zaposlenih. Je li to neko vidio u obrazloženju? Ja sam samo rekao da imamo, u obrazloženju, da imamo preko 300 tisuća mladih nezaposlenih i da ni jedan dosadašnji način poticaja, trošenja para, koje uzimamo od onih koji rade, nije dao rezultate. Hajmo dati šansu drugom modelu. I ovdje se daje šansa poslodavcima. Koga će oni primiti, hoće li ikog primiti? Ako prime znači da je ova ideja, ovaj prijedlog bio opravdan, ako ne prime nikoga kakva je šteta? Kome je šteta što neće opet niko biti primljen? Pa svakako niko ne prima nikoga. Samo danas imaju razlog, danas ima argument, kažu – pa tražite na plaću 70%, ljudi ne možemo izdržati to. Zašto poslodavci prije svega u krizi lišavaju se radnika? Zato što im je to najskuplja stavka, znači, vrlo jednostavno. I ja ovo govorim, ja kad ne sjedim ovdje u Parlamentu, kad nisam na sjednici, ne znam ni ja, ja razgovaram s ljudima, ja komuniciram s ljudima u svojoj izbornoj jedinici, pitam ih koji su im problemi, slušam ih. Nisam ja ekspert za sve ove oblasti. Pa meni ljudi kažu i životne probleme i ja kao njihov zastupnik imam obvezu da u njihovo ime, jer oni ne mogu doći ovdje, predlažem rješenja za koja oni misle da su dobra. I ponoviću, pitanje vremenskog ... zakona, ovaj Zakon se može staviti van snage za mjesec dana, svaki zakon vrijedi dok se ne stavi van snage. Kad stupi na snagu vrijedi 3 mjeseca, mjesec, dva, pet godina, sto godina i može se uvijek staviti van snage, tako da nema straha ako ne daj Bože ovaj Zakon počne proizvoditi negativne efekte po tržište, po gospodarstvo, po finansijsku stabilnost. Ovdje jedina sredstva koja, od kojih su oslobođeni osobe do 28 godina jesu sredstva za mirovinsko osiguranje. Znači, zdravstveni fondovi se i dalje pune, jer obveznik plaćanja je i sad za ovu kategoriju Zavod za zapošljavanje, i sad, i nastavlja biti za ove osobe do 28 godina. Ali mi imamo, to smo čuli, ja sam to nekoliko puta ..., i ne sikiramo se za to, imamo u javnom sektoru dužnike tih istih obveza koji ne plaćaju po 200, 300 miliona, i to nam nije problem. 56 Znači, ja očekujem evo ovaj da, uvažavajući realno što piše u Zakonu, piše nemojte mu dodavati ništa što ne piše i tumačiti ono što nije napisano ni u obrazloženju, ni u Zakonu, a jesu određeni procenti. Ovaj Zakon je u redovitoj proceduri, ko god misli da može popraviti ga na bilo koji način dajte mu šansu, pa popravljajte amandmanski. Znači, nemojte ga unaprijed odbacivati, je li procenat dobar, je li mal, jel visok, ja kao predlagač sam vlasnik ovog Zakona samo dok sam ga donio u pisarnicu. Od tad pa pogotovo kad je u redovitoj proceduri, šta će ovaj, hoće li neko amandman, koji amandman, ja bih volio da ga popravimo toliko da on daje deset puta efekte veće nego što sam ja mislio da će davati. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Adnan Bašić, replika. Izvolite.
Ma ne bi želio da bude klasična replika mom susjedu i prijatelju Niki Lozančiću, mi se samo nismo razumjeli. Ja sam želio da svi vi shvatite poentu ovoga što sam ja govorio, a poenta je da od rata do danas mi nismo našli način za podsticaj otvaranja novih radnih mjesta. U ovom slučaju se radi samo o mladim ljudim, a ja sam obuhvatio sve. Gospođa Aleksandra mi je dala šlagvort da bi joj mogao da odgovorim za ono što još bolje znam nego ona. Znam ja vrlo dobro te podsticaje za osobe sa invaliditetom i znam njihov krah, na prste jedne ruke možete naći osobe s invaliditetom koje danas imaju posao, a tolike su se pare izdale. Razumijete šta hoću da kažem? Zato sam ja uporno govorio ono – gdje. Ni jedan od nas poslanika, a ni na ostalim nižim nivoima vlasti kao što su entitetske, kanton, pa čak i opštinska vijeća, decidno se nije radilo na dugoročnom programu proširenja zapošljavanja i mogućnosti zapošljavanja. Pazite, vi imate, gospodin Lozančić je rekao dvije stvari i ostali prethodnici, imate zvaničnu, kako se to kaže u narodu, državne institucije i državne firme i naravno ono što je sad novo za nas starije koji smo živjeli u socijalističkom sistemu, privatne firme. Ni jedan privatnik koji raspolaže bilo kakvom veličinom sredstava za rad neće svoj kapital ugroziti primajući radnu snagu a da nema kapitala koja će mu donositi. U tome je poenta, hoće on zaposliti, omogućite mu da proširi svoju tvornicu, da ako ima asortiman od deset roba, hoće da ima asortiman od 20 različitih vrsta roba koje porizvodi. Zato mu trebaju ..., ali zato treba omogućiti. I niko to ne predlaže, to niko ne predlaže. Možemo mi donositi kakve hoćemo zakone, samilosne, ljudske, ono što se kaže roditeljske i bilo koje iz milosti, osjećanja ili bilo čega da pomognemo tim mladim, ali opet pitam – a gdje da ih zaposlimo? U tome je poenta. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Čini mi se da je kad je u pitanju diskusija za potporu ovome Zakonu malo otišla u krivo, pa evo, od kolege Bašića, pa evo uvaženog gospodina Ante Domazeta. Kad govorimo o ovom zapošljavanju pa da moraju se sagledati političke okolnosti, makroekonomske, socijalne, 57 garantiram da sada u BiH 100 tisuća ljudi radi na crno, garantiram. Jer ja dolazim iz realnog sektora, mene ne zanima ova plaća, ja sam za da nam se ukine odmah, da sad se sastanemo, ..., i da nam se ukinu plaće, ali nemam ravnopravan tretman u društvu sa djelatnošću koju radim jer se tamo plaćaju neke obveze koje se ne bi trebale plaćati. Isto tako ovdje kolega, ovaj uvaženi profesor, nema ni on ravnopravan tretman u ovom društvu. I ovim Zakonom ja bi primio još troje djelatnika, vjerujte. Ja imam nelojalnu konkurenciju, a tamo ljudi i ti mladi dobivaju lošiju neku uslugu nego što je to, što im to po zakonu pripada. Kad govorimo, evo danas samo jedan segment ćemo uzeti, stalno se priča kako u BiH ima puno ljudi koji nemaju zdravstveno osiguranje. Pa ja vas pitam ko je platio bolnicu, hajde navedite mi jednog čovjeka koji je platio bolnicu u Banja Luci, u Sarajevu, u Mostaru, hajde navedite mi jednog. Nema ih, nema. Recite mi ga, ja ću mu platiti, evo, pokažite mi ga i ja ću mu platiti. Što je, u toj nedaći ljudi kad im se desi nešto, svi nađu načina da se zdravstveno osiguraju. I ja sam takvih osigurao bar pet, prijavim ih na mjesec dana, je li, odjavim ga i prijavi se u Zavod za zapošljavanje. Pa što maltretiramo ljude, što mu ne kažemo da se može prijaviti uz određenu obavezu ovakvu ili onakvu, evo. Ja vas, ja, evo to je način kad kaže jel nešto možemo ili ne možemo. Institucije BiH, kantona, Federacije, javna poduzeća, oni su najveći protagonisti i pokretači krize ovdje, jer oni su dužni dobavljačima, izvođačima, itd., itd., je li. Odatle polazi cijeli ovaj problem, a ne ovdje da bi smo eventualno omogućili, ja kažem nadležnosti su na jednu stranu, ali ovaj Zakon ima duha, i ovaj Zakon ima smisla, i ovaj Zakon bi dao efekte, ja to mogu praktično pokazati. Ja sam najveći ekonomista jer sam uspio u svom poslu, od mnogih kolega, od mojih mnogih kolega i ekonimista tamo koji su, ... ekonomista u BiH nema nam krize sto posto ako ih izlazi svaki dan, ne znam ni ja, s fakulteta bar 20. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Boško Tomić ima repliku. Izvolite.
Nije klasična replika, ali evo da bar nekoliko stvari koje su ovdje spomenute, da možda rasčistimo. Prije svega 530 hiljada nezaposlenih na nivou BiH je podatak koji govori da je 43% administrativna stopa. Međutim, stvarno anketna stopa sa kojom raspolažu ostali stručnjaci je negdje oko 30% zbog toga što se pretpostavlja da je veliki broj ljudi koji rade na crno i neprijavljeni su. I taj procenat je od 30 izuzetno velik kad se uzme da u Evropi nema preko 10%. Tamo gdje je preko 10% to je alarmantno stanje i to je izuzetno visoka stopa nezaposlenosti. Ali ovaj dio i ova oblast je isključivo vezana na entitete. Iz tog razloga recimo u RS-u u posljednjih 5 godina je preko 7 hiljada dato podsticaja za pojedince koji su sa visokom stručnom spremom odrađivali svoj pripravnički staž. Da ne bude samo da su oni dobili pare za tu godinu dana nakon tri godine analize se vide određeni efekti ispostavi se da preko 60% njih ostaje na poslu. Što znači da je to jedna od vrlo uspješnih stvari. Drugo šta je veoma dobro, postoji, ja ne znam da li na nivou Federacije, ali u RS-u postoji Fond za profesionalnu rehabilitaciju, da svako onaj ko zaposli invalidno lice do kraja njegovog radnog vijeka mu se refundiraju i vaćaju, vraćaju se doprinosi koje on uplaćuje, poslodavac, znači za svako invalidno lice koje se zaposli. I po tom osnovu se izdvajaju, izdvajaju se značajna sredstva zavisno od firme da li je primila, ako je primila invalidno lice onda je manji procenat, ako nije primila onda izdvaja veći procenat i na takav način se pokušavaju rješavati ti problemi. 58 A ovo što se tiče ovog zdravstvenog osiguranja, po pravilu niko nema bez zdravstvenog osiguranja, osigurani su ljudi preko 65 godina, djeca do 18 godina, zaposleni po osnovu rada, nezaposleni na Zavodu za zapošljavanje, penzioneri. Prema tome ne postoji ni jedna kategorija koja nije zdravstveno osigurana osim ako neće da se javi na Zavod za zapošljavanje ili na drugi način izgubi svoja prava. U tom pravcu treba raditi sa ovim prijedlozima, ići ka entitetskim, entitetima i rješavati. Još samo da kažem, izvinjavam se probio sam vrijeme, da kažem – nisu zavodi mjesta gdje se ljudi zapošljavaju, oni posreduju u zapošljavanju, poslodavci zapošljavaju i mi kao institucije moramo da stvaramo ambijent u kome će se zapošljavati. Ne mogu ljudi sa zavoda zaposliti, ni jedno novo radno mjesto ne mogu izmisliti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Je li ima neko još potrebu? Nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na petu tačku, Ad. 5. Predlog zakona o dopunama Zakona o ombudsmenu za ljudska prava Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, Mišljenjem Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku Predlog zakona u proceduru je dostavljen 07.05. Podsjećam da na 67. sjednici, održanoj 28.05., nije usvojeno negativno Mišljenje nadležne komisije, te je komisija zadužena da u skladu sa članom 107. stav 3. Poslovnika sačini novo mišljenje. Predlog zakona nadležna komisija je 17.07. dostavila novo Mišljenje koje je takođe negativno. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na šestu tačku Ad. 6. Predlog zakona o dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Denis Bećirović (prvo čitanje)
Zhavaljujem predsjedavajući. Ja, evo, nemam nikakva ovlaštenja u ime Komisije da govorim, ali ću kao član Komisije, obzirom da je trenutno predsjednik Komisije odsutan, samo podsjetiti da je Komisija prilikom usaglašavanja dva različita teksta vodila računa i o ograničenjima koja su stajala pred institucijama BiH kada je u pitanju Zakon o izmjenama i dopunama Zakona koji se tiče akciza. Podsjetiću vas i dva amandmana, odnosno do različito usvojenih tekstova je došlo zbog dva različito usvojena amandmana u dva doma Parlamentarne skupštine. Komisija je bila složna da u ovoj situaciji najmanja šteta po BiH bi bila da odbije oba amandmana koja su usvojena, dakle u dva doma u različitom tekstu i da se vrati izvornom tekstu Vijeća ministra. U isto vrijeme, i prilikom rasprave bilo je istaknuta i potreba da se što je moguće prije i pristupi i novim izmjenama Zakona o akcizama koji bi podstakli, odnosno stimulisali domaću proizvodnju i više išli u pravcu onoga što je bila intencija ovog Zakona i zahtjevi privrednika, a to je bila i zaštita domaće proizvodnje. Zahvaljujem. 60
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja sam mišljenja da ova Zajednička komisija je napore jednog i drugog doma da naprave bolji ambijent za one na koje se odnosi ovaj Zakon, umanjila. Ali sada ako ovo dobijemo, onda će još doći u goru situaciju, pa zato ja mislim da je ovo dobro da se prihvati, a onda da se što prije pristupi izmjeni i dopuni kako bi napravili bolji ambijent za one na koje se ovaj Zakon odnosi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Niko Lozančić. Izvolite.
... ovaj Zakon u biti ne popravlja ništa u odnosu na postojeće stanje i ovo je Zakon kao izvrstan pokazatelj da su uvozni lobiji u BiH jači od svih onih koji misle bilo šta napraviti dobro za gospodarstvo ove zemlje. Imajući u vidu takvu činjenicu ja, i najvjerovatnije Klub HDZ-a, nećemo podržati ovo Izvješće, tako da ovaj Zakon treba pasti. A oni koji misle da treba, ja se slažem da treba žurno izmjene, neka odmah pristupe neka naprave dobar zakon, da uistinu imamo za što ... Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Borislav Bojić. Izvolite.
Ja ću prije svega informisati vas, izvinjavam se što nisam bio na početku same tačke dnevnog reda, u vezi sa načinom, prije svega traženja rješenja, kada je u pitanju sam ovaj zakonski projekat. Moram da vam kažem da je, uglavnom članovi Komisije iz Predstavničkog doma i članovi Komisije iz Doma naroda su tražeći rješenja pokušali da nađu neko rješenje koje na neki način može da prođe kroz parlamentarnu proceduru iz prostog razloga što ukoliko bi bilo prihvaćeno rješenje Predstavničkog doma, sigurno bi to bilo nešto što u Domu naroda ne bi bilo prihvaćeno, jer se to pokazalo na krajeva kada se glasalo o samom osnovnom tekstu. A, isto tako kada je u pitanju amandman koji je usvojio Dom naroda, tu je bila podrška od strane jednog broja članova Komisije, no takvo rješenje takođe bi sigurno teško moglo pridobiti podršku u oba Doma. Što se tiče samog Izvještaja, predpostavljam da ste već upoznati da je Komisija utvrdila prijedlog da ne podrži amandman ni Predstavničkog ni Doma naroda, i da se praktično nudi kompromisno rješenje, za koje je glasalo pet članova Komisije, jedan član Komisije je bio 61 uzdržan, sa ciljem prije svega da ovaj Zakon dobije podršku. Definitivno, ovo je, evo da kažem namanje slabo rješenje. Ono nije sigurno nešto što će stimulisati domaću proizvodnju, jer bi za stimulaciju domaće proizvodnje trebalo da se prije svega nađe daleko više prostora za domaću privredu. To ne znači da ne treba pristupiti izradi novog zakona. Kada je u pitanju ovaj stav kolege Lozančića u vezi sa ovim pitanjima koja se odnose na recimo bezalkoholna pića, moram da vam kažem da Evropa bezalkoholna pića ne tretira kao akciznu robu. Tako da pitanje akciza uopšte je nešto što treba daleko šire i uz širi obuhvat pripremiti od strane Vijeća ministara. Stoga sam i ja između ostalog spreman da podržim onu inicijativu koja se odnosi na to, da bismo zatražili izradu novog jednog zakonskog projekta koji će uvažiti činjenicu da imamo i Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju ali i CEFTA-in sporazum, i svakako da trebamo da stimulišemo domaće proizvođače. Ono što ne trebamo da odustanemo, a to je moja preporuka svima poslanicima u Predstavničkom domu i u Domu naroda, da počnemo sa, da otvorimo ovo pitanje. Nemojte da odbijemo ma koliko bio ovo mali procenat, bitno je da se otvori procedura i da se pristupi izradi određenih podzakonskih akata koji će u budućnosti, kada se usaglase ove akcize, biti predpostavka da se može doći do donošenja zakona koji će između ostalog značajnije stimulisati domaću privredu. I ja nisam uvjerenja takođe, lično, da ovaj zakonski projekat može značajno stimulisati domaće privrednike i da postoji potreba za donošenje novog zakona. Ali ako želimo rješenje, mislim da ga nije bilo moguće predložiti od strane Komisije, i mislim da je tu racionalno postupila Komisija, nije bilo moguće predložiti rješenje koje je usvojeno u Predstavničkom ili u Domu naroda zbog prije svega političkih odnosa između jednog i drugog Doma, političkih odnosa, stavova, gdje bi recimo ako bismo usvojili pristup koji je napravio Dom naroda Predstavnički dom bi ostao pri svom pristupu, ne bismo došli do rješenja. Ako tražimo kompromis, kompromis je onaj prijedlog koji je Vijeće ministara predložilo u svom prijedlogu. Ono št je takođe činjenica da su predstavnici Spoljnotrgovinske komore, po meni, imali jedno od najboljih mogućih prijedloga, a to je bila akciza koja bi bila, na pivu bila bi 0,30, što bi na neki način bilo neko povoljnije rješenje. A, pošto to nije bio predmet oko koga se Komisija mogla usaglašavati, jer bi to bilo praktično jedno četvrto rješenje, ne bi to bilo rješenje koje je ponudio Predstavnički dom ili Dom naroda, opredjelili smo se za ovo koje je ovoga časa jedino moguće. Stoga moj poziv svima da otvorimo postupak na način usvajajući ovo zakonsko rješenje koje je ponudilo Vijeće ministara, naravno sa namjerom da pozovem one koji budu sutra u Predstavničkom ili u Domu naroda, i na kraju krajeva i Vijeće ministara, da se pristupi izradi zakona koji će uvažiti okolnosti u kojima ćemo praviti novi Zakon o akcizama. To je moja preporuka. Ako treba sam ovaj Izvještaj o usaglašavanju teksta Zakona, da ga eventualno iščitam, pošto sam zadužen u ime Komisije, ali mislim da nema potrebe, obzirom da svi imate na stolu. Imate na kraju krajeva amandmane koji su usvojeni u Predstavničkom domu, amandmane koji su usvojeni u Domu naroda i prijedlog Komisije da se oba amandmana odbiju i prihvati osnovni tekst koji je Vijeće ministara uputilo u proceduru. To je za sada najmanje slabo rješenje. Sigurno da nije rješenje koje očekuju privrednici. Evo, tako bih ja i zaključio ovo što sam imao namjeru da kažem.
Zahvaljujem. Dobro, ja ću se suzdržati od diskusija, a nema ni kolega. 62 Idemo dalje, prelazimo na tačku devet, Ad. 9. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Upravljanje ugovorima o djelu i ugovorima o privremenim i povremenim poslovima u institucijama BiH“, materijal Kancelarije za reviziju institucija BiH Izvještaj je u proceduru dostavljen 03.06.2014. godine. Nadležna Komisija za finansije i budžet Mišljenje o Izvještaju je dostavila 23.07. Otvaram raspravu. Predlažem da i desetu tačku dnevnog reda spojimo i da zamolimo i kolege iz revizije ako imaju potrebu da uzmu riječ? Ad. 10. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Telekomunikaciona rješenja u institucijama BiH“, materijal Kancelarije za reviziju institucija BiH
Gospodine predsjedavajući, zahvaljujem. Uvažene koleginice i kolege. Najprije izražavam zadovoljstvo da je Parlamentarna skupština BiH uvažila inicijativu, stavila je u proceduru i omogućila radnoj grupi da predstavi materijal i dokumente koji su, kako ste vi već naglasili, djelomično i usvojeni. Izbjegavanje upotrebe rodno osjetljivog jezika jedna je od prepreka sa kojima se žene često suočavaju u nastojanju da osnaže svoju ulogu i pozicije u javnom prostoru i u javnom životu. Iz toga proizilazi da je rodno osjetljivi jezik i jezičko i političko pitanje. Lingvistički, i to podvlačim, jezici u službenoj upotrebi u BiH orođeni su, odnosno poznaju oblike za muški, ženski i srednji rod. Nijedan od tih rodova nije generički da se odnosi na sve osobe, i ne podrazumjeva u sebi sva tri roda. Radna grupa osnovana u sklopu Komisije za ravnopravnost spolova imala je suradnju vanjskih suradnika, uvaženih eksperata iz oblasti jezika koji su u upotrebi u BiH, a u suradnji sa Ministarstvom za ljudska prava i izbjeglice BiH potpisan je Sporazum našeg Sekretarijata Parlamentarne skupštine BiH, te smo mi iz FIGAP-a upotrijebili sredstva neophodna za rad radne grupe. Naši suradnici su bili profesori za bosanski i hrvatski jezik, Senahid Halilović i prof.dr. Josip Baotić, redovni profesori na Filozofskom fakultetu u Sarajevu na Odsjeku za bosanski i hrvatski jezik. Za srpski jezik s nama je surađivala doc.dr. Biljana Panić-Babić sa Odsjeka za srpski jezik i književnost Filološkog fakulteta Univerziteta u Banja Luci. Za izradu sociološkog i kulturološkog osvrta mi smo zamolili suradnju prof.dr. Envera Kazaza redovnog profesora i doc.dr. Nenada Veličkovića sa Filozofskog fakulteta u Sarajevu, sa Odsjeka za književnosti naroda BiH. 64 Sve recenzije stručnjaka su priložene uz naše materijale. Dozvolite samo da izdvojim. Prof. Enver Kazaz u svojoj recenziji ovog našeg projekta navodi – sama leksika u dokumentu i upute sa znanstvenog uskolingvističkog stajališta su veoma opravdane, a nova kulturološka stvarnost u njima je dobro oslikana. Rodno osjetljiv jezik otud se pojavljuje kao forma koja se iz kulture prenosi na vertikalu i horizontalu djelovanja institucije koja je ujedno i glavno zakonodavno tijelo ukupne zemlje i države. Na toj osnovi udružuju se simbolički kapital kulture i glavni društveni autoritet u zajedničkom naporu humanizranja ukupnog društva. Dr. Biljana Babić kaže – bogatstvo našeg jezika omogućava ostvarivanje korektnosti na rodnoj osnovi putem jezika, a uz to postiže se i jezička preciznost i samim tim bolja komunikacija. Dozvolite da podsjetim da nam utemeljenje za ovaj prijedlog i za ovu inicijativu omogućavaju i opća načela za rodno osjetljivu upotrebu jezika kojima se zabranjuje takva vrsta diskriminacije utemeljeno u zakonskom okviru u BiH i to u zakonima o zabrani diskriminacije i Zakonu o ravnopravnosti spolova. Najbolje evropske prakse su to takođe prepoznale. U Francuskoj je predsjednik Vlade još 1998. godine objavio okružnicu koja poziva ministre na korištenje ženskih naziva za zvanje i funkcije. Vlada Švicarske je 1993. godine odlučila da administracija mora koristiti jezik bez seksizma. Od 2001. godine u Austriji postoji Sporazum ministara o rodno osjetljivoj upotrebi jezika. U Njemačkoj, u skladu sa Saveznim zakonom o jednakosti žene i muškaraca od 2001. godine, postoji obaveza poštivanja rodno osjetljivog jezika u zakonodavstvu i službenoj korespodenciji. Primjere iz regiona smo naveli u našem materijalu. Najnovije informacije govore da su čak i vojne strukture u zemljama regiona donijele odluku o tome da se rodno osjetljivi jezik mora koristiti čak i u vojnoj službi. U preporuci Komiteta ministara Vijeća Evrope o eliminaciji seksizma iz jezika navodi se – preporučuje se da vlade zemalja članica promoviraju upotrebu jezika koji će održavati princip ravnopravnosti žene i muškaraca i da preduzmu sve mjere koje smatraju podesnim, kako bi se ohrabrila upotreba, koliko god je moguće, neseksističkog jezika, te uzeli u obzir prisustvo, status i uloga žena u društvu, kao što trenutna lingvistička praksa čini, kada su u pitanju muškrci, kako bi se uskladila terminologija u zakonodavstvu, javnoj administraciji i obrazovanju s principima ravnopravnosti spolova i ohrabrila upotreba neseksističkog jezika u medijima. Dozvolite da zahvalim na kraju članicama i članovima radne grupe, svim vanjskim suradnicama, koleginicama i kolegama iz Komisije za ravnopravnost spolova i nadležnih komisija koje su podržale ovaj projekat. I, završiću riječima prof.doc.dr. Nenada Veličkovića koji kaže – navika da muškim rodom označavamo i žene loša je navika. Ona je sticana vijekovima u društvu muške vidljivosti i ženske nevidljivosti. Imala je alibi u javnom prostoru u kojem su muškarci govorili, radili i odlučivali. I danas se čini opravdanom, ali njeni advokati nemaju druge argumente osim inercije. Zahvaljujem gospodine predsjedavajući i nadam se da ćemo, evo nakon inicijative usvojene 2012. godine, pred kraj ovog mandata usvojiti ovaj važani dokument i učiniti otklanjanje diskriminacije u jeziku apsolutno neprihvatljivom u Parlamentarnoj skupštini BiH.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Borislav Bojić, diskusija. Izvolite.
Prosto što, primjetio sam da kolege poslanici nisu obratili puno pažnje, a vidio sam da ste Vi jako pomno ovu zakonodavnu oblast, i zaista treba početi sa tim zakonodavstvom koji će 65 omogućiti rodnu ravnopravnost. No za neke stvari treba zaista vrijeme. Treba stvoriti zakonske predpostavke i treba sačekati vrijeme. Navešću vam samo jedan primjer. Recimo npr. učiteljica, svojevremeno učiteljica je bila supruga od učitelja. Ona nije bila učiteljica kako danas jeste učiteljica, je li tako? Danas je učiteljica baš jedan fini pojam i mnogi se ponose sa učiteljicama, a svojevremeno je učiteljica bila supruga od učitelja. Tako da za neke pojmove kada je u pitanju rodna ravnopravnost treba sačekati da prođe određeno vrijeme. Vrlo je teško prihvatiti i činjenicu kada je u pitanju rodna ravnopravnost, recimo npr. borac. Kako biste to rekli u ženskom rodu? Ne znam, možda borkinja ili slično. Čini mi se da je to dosta tvrdo i da neće baš tako lako biti prihvaćeno od strane šire populacije. Možda još jedan grublji izraz, recimo ležeći policajac. Ako bismo to išli na pojam ležeća policajka postavlja se pitanje oblika, znate. Tako da je sve to skupa vrlo zanimljivo, za sve to treba određeno vrijeme. Hvala vam lijepa, da ne idemo dalje. Tema je zaista zanimljiva.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvažena kolegica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Prije svega zahvaljujem gospodinu Bojiću da je primijetio na početku svog izlaganja i da sam ja kao pojedinka i da je Komisija za ravnopravnost spolova Parlamentarne skupštine BiH uložila puno truda i napora i da smo vrlo seriozno pripremili ovaj dokument. Zašto, gospodine Bojiću, žene mogu biti čistačice, domačice, spremačice, gatare, a ne mogu biti ministrice, predsjedavajuće, borkinje i generalice? Pitam Vas zašto se za određene pojmove u ovom našem jeziku uvijek nađe ovo o čemu Vi govorite, na šta smo vrlo dobro naviknuti i brzo nam ulazi u uho, a ono što bi trebalo donijeti ravnopravnost i ono što bi trebalo učiniti žene jednakim, vidljivim i stvarnim partnericama u javnom i političkom životu u ovoj zemlji, Vi kažete da će teško ući u uho. Ja se nadam da ćete Vi biti jedan od onih koji će nam pomoći i pokazati da muškarci ne osjećaju strah od prisustva žena u političkom i javnom životu, da muškarci prihvataju i osjećaju žene kao partnerice i kao nekoga ko može biti ministrica, dobra ministrica, članica Predsjedništva BiH, predsjedavajuća Kolegija Parlamentarne skupštine BiH.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu da ne ode ovo predaleko. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda, Ad. 14. Razmatranje Memoranduma o razumijevanju i saradnji delegacije nacionalnih parlamenata grupe zemalja Jugoistočne Evrope u Parlamentarnoj skupštini Organizacije za evropsku bezbjednost i saradnju – predlagač: poslanik Mirza Kušljugić (član delegacije PSBiH u PSOSCE-a) Ovu tačku smo danas uvrstili na sjednicu. Materijal vam je podijeljen. U međuvremenu je došlo i Mišljenje od Komisije za spoljne poslove, čime su ostvareni poslovnički uslovi da se razmatra ovaj materijal. 66 Otvaram raspravu. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Prije nego pređemo na 15. tačku dnevnog reda predlažem da se Dom izjasni o tome da se objedini rasprava o tačkama 15. do 21. dnevnog reda, jer se radi o davanju saglasnosti za ratifikaciju materijala. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati sad. Sa 25 za, bez protiv i suzdržanih Dom je odlučio da objedinimo raspravu o tačkama od 15. do 21., uključujući i 21. Ad. 15. – 21. Davanje saglasnosti za ratificiranje sporazuma i ugovora
Zahvaljujem uvaženi predsjedatelju. Da malo sad kažem nešto o samom Prijedlogu ovih famoznih izmjena i dopuna koje su se, evo nova parlamentarna većina odlučili da prihvatite bez mijenjanja jedne točke i zareza. Znači, vi ste ovim prihvatili da smatrate da je za jednu, preko 1/3 ugroženog stanovništva u BiH na 4 milijarde KM štete sasvim dovoljno da država od 950 miliona izdvoji 7 miliona.
Kolega Loznačiću, mi smo prihvatili da se ovo razmatra po hitnom postupku, ne znači da će biti usvojeno.
Prihvatili ste bez mogućnosti izmjena, znači.
Vidjećemo šta će biti.
Evo, ja apeliram na mogućnost da po hitnom postupku se ovo odbaci i da se da mogućnost da se pošteniji prijedlog dostavi pred Parlament. Hvala lijepo
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mirsad Đugum. Izvolite.
Da ne ponavljam ono što sam rekao maloprije u svojoj diskusiji, ali u slučaju da se prihvati, pošto se izjasnila već parlamentarna većina, u ovome dijelu sa SDA-om da će prihvatiti ovaj Zakon po hitnoj proceduri, u pismenoj formi ćemo dostaviti prijedlog SBB-a da se glasa i o onih 5 procenata, koji sam rekao, od budžeta da Vijeće ministara u narednom periodu izdvoji za namjene poplavljenih područja. Sad ćemo dostaviti u pisanoj formi svoj ...
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu. Sada glasamo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2014. godinu u skladu sa članom 127. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. 68 Za 22, protiv 14, suzdržanih 2. Konstatujem da smo usvojili ovaj Zakon. Sada glasamo o prijedlogu zaključka poslanika Boška Tomića. – Predlažem da Savjet ministara BiH za prvu narednu sjednicu pripremi prijedlog kojim će se iz Budžeta BiH za 2014. godinu izdvojiti dodatnih 20 miliona KM iz grantova i kapitalnih ulaganja koji neće biti realizovani u ovoj godini. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 17, protiv 7, suzdržanih 10. Sa dovoljnom entitetskom većinom konstatujem da smo usvojili ovaj zaključak. Prelazimo na tačku 4. – Predlog okvirnog zakona o olakšicama za zapošljavanje osoba u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanik Niko Lozančić, s Mišljenjem Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku. MIRSAD
/nije uključen mikrofon/
Poslovnička intervencija, uvažani kolega Mirsad Đugum.
... pismenoj formi prijedlog SBB-a da se na sljedećoj sjednici Vijeća ministara, odnosno da se ovdje, odnosno glasa o našem prijedlogu da to bude 5% od Budžeta. Možemo li usmeno sada glasati o našem prijedlogu da izdvoji 5% od Budžeta za poplavljena područja ili da napravimo pauzu dok u pismenoj formi dostavimo.
Vidite, nije uobičajeno da se u toku glasanja pravi pauza. Znači, vi ste taj prijedlog u toku diskusije i sve vrijeme trajanja sjednice mogli dostaviti nama ovdje u pismenoj formi. Vi to možete samo da dostavite idući put kad budemo bili na sjednici kao prijedlog i da glasamo o tome. Ne vidim sad razlog, jer ovdje nemamo o čemu da glasamo, Zakon je usvojen. [[zajednička diskusija]] Dobro. Kolege dajte se molim vas skoncentrišite. Ja vjerujem da sve ide onako kako je poslovnički moguće. Glasamo znači o tački 4. – Predlog okvirnog zakona o olakšicama za zapošljavanje osoba u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanik Niko Lozančić, s Mišljenjem Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku. Glasamo o Mišljenju Zajedničke komisije koje je negativno. Kolega Lozančije je nešto poslovnički htio da kaže u vezi sa ovim Zakonom. 69 NIKO
/nije uključen mikrofon/
Dobro. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 20, protiv 17, suzdržanih 1. Nema dovoljne entitetske podrške iz Federacije. JERKO
LIJANOVIĆ [[nije uključen mikrofon]]
Na zahtjev kolege Lijanovića i pripadajućeg kluba ponovo glasamo o Mišljenju Zajedničke komisije koje je negativno. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. BOŽO
/nije uključen mikrofon/
Samo malo, i pored, i pored znači, ponovnog glasanja ponovo nema 10 podrške iz Federacije. Nema potrebe da otvaramo sad poslaničku ili poslovničku intervenciju, ali ako želite daću Vam mogućnost.
Ja bih samo htio reći, dakle da kolega Mladen Ivanković nije mogao u ime Kluba, nije predsjednik Kluba, zatražiti ponavljanje ... [[zajednička diskusija]]
Gdje to u Poslovniku piše da uopšte neko ima pravo da traži ponovljeno glasanje u ime Kluba. Hajte mi pokažite poslovničku odrednicu. Hoćete li dalje da idemo u razmatranje Poslovnika? ____________(?) Nećemo. Nećete, dobro. Sad idemo u drugi krug glasanja o tome da li ste za ili protiv Mišljenja Zajedničke komisije. Molim vas pripremite se za glasanje. 70 Možete glasati sad. Za 20, protiv 17, suzdržanih nije bilo. Nema 2/3 iz bilo kojeg entieta. Nije podržano negativno Mišljenje Zajedničke komisije i ponovo se vraća u Komisiju. Prelazimo na tačku 5. – Predlog zakona o dopunama Zakona o ombudsmenu za ljudska prava Bosne i Hercegovine ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
[[nije uključen mikrofon]] 73
Ma daj molim te Šefik, nije bilo opšte većine. Pa ne ide se u drugi krug bez opšte većine, šta ti je. Za 38, bez protiv i suzdržanih. Konstatujem da smo usvojili ovu Odluku. Prelazimo na tačku 13. – Razmatranje Uputstva o korišćenju rodno osjetljivog jezika u PSBiH s aneksima: Pojedinačna uputstva s primjerima i Tabela funkcija, naslova, zvanja i zanimanja u PSBiH i Sekretarijatu PSBiH, materijal Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti polova (realizacija Inicijative poslanice Ismete Dervoz usvojene na 26. sjednici Doma, održanoj 19.04.2014. godine). Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 35, protiv nije bilo, suzdržana 2. Konstatujem da smo usvojili ovo Uputstvo. Tačka 14. – Razmatranje Memoranduma o razumijevanju i saradnji delegacije nacionalnih parlamenata grupe zemalja Jugoistočne Evrope u Parlamentarnoj skupštini Organizacije za evropsku bezbjednost i saradnju – predlagač: poslanik Mirza Kušljugić (član delegacije PSBiH u PSOSCE-a). Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 35, protiv nije bilo, suzdržan 1. Konstatujem da smo dali saglasnost za Memorandum o razumijevanju. Stavljam na glasanje prijedlog da se o tačkama od 15. do 21. izjašnjavamo u paketu. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 38, bez protiv i suzdržanih. Konstatujem da smo odlučili da glasamo u paketu o tačkama 15. do 21. Tačke 15. – 21. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i ugovora. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 38, bez protiv i suzdržanih. Konstatujem da smo dali saglasnost o ratifikaciji ugovora i sporazuma od 15. do 21. tačke dnevnog reda. Zaključujem 70. sjednicu Predstavničkog doma. Želim da čestitam nastupajući Ramazanski bajram svim koji slave, Muslimanima u BiH, ovaj praznik. Napominjem da je naredna sjednica Doma planirana 04. septembar. Hvala na saradnji. Sjednica završena u 17:40 sati.