Molim vas da zauzmete svoja mjesta da počnemo sa radom. Otvaram 34. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Odsustvo su opravdali poslanici Staša Košarac, Milica Marković, Saša Magazinović, a kašnjenja su najavili poslanici Asim Sarajlić i Maja Gasal-Vražalica.
/nije uključen mikrofon/
Evo sad dobijam informaciju da poslanica Maja Gasal-Vražalica neće prisustvovati sjednici. Imamo kvorum za rad. Kao što vam je poznato pošto je ovo prva sjednica u mjesecu imamo odgovore na poslanička pitanja kao prethodnu tačku dnevnog reda. Prelazimo na postavljanje pitanja. Prvo pitanje ima poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, članovi Savjeta ministara, koleginice i kolege poslanici, poštovani gosti. Ja sam prošli put zbog toga što nije bilo Ministarstva pravde, evo ovog puta ga pozdravljam, postavila pitanje koje je bilo vezano za napade na srpske osuđenike u Kazneno popravnom zavodu u Zenici. Poznato je da su bila dva napada u posljednje samo vrijeme, da je jedan napad bio na pravoslavni praznik Vaskrs, gdje su pretučeni osuđenici srpske nacionalnosti, a drugi nedavno je bio na Roberta Jusića koji je takođe doživio maltretiranja, i to ne prvi put. U ovom problemu je bilo riječi i u nekoliko posljednjih izvještaja ombudsmena za ljudska prava kada je sugerisano da Ministarstvo pravde preuzme ulogu koordinatora između entitetskih ministarstava pravde i da se omogući rješavanje ovog problema, a to znači da osuđenici borave, da se premjeste u zatvore koji su bliže njihovim porodicama. Dakle, oni na to pravo imaju, treba stvoriti i zakonske preduslove za to, Republika Srpska je svoj dio posla odradila, čini mi se da Federacija zateže. Pošto ste Vi i po ovom Izvještaju ombudsmena zamišljeni kao koordinator da iskoordinirate tu aktivnost, da bi se to što prije završilo i da se ovakvi slučajevi ne bi ponavljali, molim Vas da mi kažete – Šta ste na tom planu učinili i da li mislite da će se uskoro ovaj problem završiti ili staviti tačka, kako se ne bi ponavljao? Hvala. 2
Hvala. Imamo li odgovor? Izvolite ministre.
Poštovani predsjedavajući, članovi Kolegija, uvažene zastupnice i zastupnici, kolege iz Vijeća ministara, dame i gospodo. U Kazneno popravnom zavodu Zenica na izdržavanju kazne zatvora po presudi Županijskog suda Bihać nalaze se osuđenici Bajić Nenad i Predrag, te Siniša Babić zbog kaznenog djela ratnog zločina protiv civilnog pućanstva. Županijski sud Bihać je izvršio upućivanje navedenih osuđenika na izdržavanje kazne sukladno Zakonu o izvršenju kaznenih sankcija Federacije BiH, tako da su u konkretnom slučaju imenovani zatvorenici izdržavali kaznu zatvora pod nadzorom Federalnog ministarstva pravde, što znači da nisu imali status zatvorenika sukladno propisima Bosne i Hercegovine, zbog čega je i inspekcijski nadzor u nadležnosti Federalnog ministarstva pravde. Međutim, bez obzira na naprijed navedeno, Ministarstvo pravde BiH je odmah reagiralo i dana 04.05.2016. godine zatražilo informaciju od Kazneno popravnog zavoda Zenica u vezi događaja od 01.05.2016. godine iz razloga što navedeni zatvorenici imaju zakonsku mogućnost da, sukladno Zakonu Bosne i Hercegovine o izvršenju kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera, podnesu zahtjev da izrečenu sankciju izvršavaju u skladu s propisima Bosne i Hercegovine. S obzirom da su kaznena djela iz oblasti međunarodnog humanitarnog prava, odnosno ratni zločin, zločin protiv čovječnosti, genoci i drugo u isključivoj nadležnosti Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine, te navedene osuđene osobe imaju zakonsku mogućnost da podnesu zahtjev da kaznu izvršavaju po propisima Bosne i Hercegovine, čime mogu steći status zatvorenika Bosne i Hercegovine i na kojeg bi se tjekom daljnjeg izdržavanja kazne zatvora primjenjivale odredbe Zakona Bosne i Hercegovine o izvršenju kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera, čime bi se ustanovila nadležnost Ministarstva pravde BiH. U svom aktu Ministarstvo pravde je zatražilo da Uprava KPZ Zenica o prednjim okolnostima i zakonskoj mogućnosti upozna navedene zatvorenike i da u slučaju njihovog podnošenja predmetnog zahtjeva iste dostavi ovom Ministarstvu na dalji nadležni postupak, u skladu sa zakonom, kao i da istovremeno dostavi informaciju o događajima od 01.05.2016. godine. Do današnjeg dana Ministarstvo pravde nema saznanja da su zatvorenici podnijeli zahtjev da se na njih primjeni državni zakon, zbog čega nismo u mogućnosti poduzeti bilo kakve mjere u cilju njihove zaštite i eventualnog premještaja. Hvala vam.
Hvala. Poslanica Majkić ima pravo na odgovor.
Hvala Vam za ove informacije, ja Vas molim da mi dostavite to u pisanom obliku. Oni vjerovatno ne znaju za tu mogućnost, ali ovo bi bilo rješenje, tako da Vam se zahvaljujem i da mi što prije dostavite taj prijedlog koji ste imali. Hvala. 3
Hvala. Pitanje postavlja poslanik Senad Šepić.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Ovo je danas trebalo biti obnovljeno pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara vezano za sprečavanje negativnog trenda odlaska ljudi iz Bosne i Hercegovine. S obzirom da sam jedan dio odgovora već dobio u pisanoj, ovaj u pismenom obliku i nakon što prikupim dodatne detaljnije informacije ja ću ovo pitanje obnoviti na narednoj sjednici, tako da ćemo u tom smislu moći imati kvalitetniji pristup ovome pitanju. Ostavljam ovaj dio za narednu sjednicu. Hvala.
Hvala. Sljedeći je poslanik Damir Arnaut.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja nemam najavljeno pitanje za ovu sjednicu, pretpostavljam s obzirom da pitanje koje sam postavio na prošloj sjednici nije bio predstavnik ministarstva tu, međutim ja sam tada naglasio da mi se onda dostavi u pisanoj formi, postavio sam pitanje usmeno i naglasio da mi se dostavi u pisanoj formi.
Vi niste dobili pitanje u pisanoj formi do sada, je li tako?
Odgovor mislite.
Odgovor, odgovor.
Ma nisam, čekam, jako dugo čekam.
Dobro, idemo dalje, Denis Bećirović.
Dame i gospodo. Ja postavljam pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara BiH. Naime, u posljednjih, posebno u posljednjih 5 godina traju kontinuirani i planski udari prema državi Bosni i Hercegovini od strane pojedinih organa i predstavnika iz entiteta Republika Srpska. Bilo bi krajnje naivno misliti da je to neka stihijska aktivnost. Ja ovdje javno želim reći da je u pitanju 4 planska aktivnost koja se ciljano izvodi na bazi određenih dokumenata. Udar se, dakle, izvodi na državu Bosnu i Hercegovinu i na bazi dokumenta kojeg su napravili inozemni lobisti i koji su dostavili taj dokument predstavnicima Republike Srpske. Ključne riječi u tom dokumentu su sporazumna država, Bosna i Hercegovina državna zajednica, Vijeće ministara se sastavlja, samostalna Republika Srpska u dejtonskoj Bosni i Hercegovini, dakle sve ono što smo uporno slušali ovih pet godina nalazi se u tom dokumentu. Postavljam pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara – Da li kao predsjedavajući Vijeća ministara BiH znate za taj dokument pomoću kojeg Milorad Dodik i njegovi sljedbenici planski razaraju državu Bosnu i Hercegovinu i njegove institucije? To je, dakle, moje pitanje predsjedavajućem. S obzirom da situacija postaje sve ozbiljnija, danas je već 16. dan kako traje entitetski udar na ustavni poredak Bosne i Hercegovine i ja mislim da je krajnje vrijeme da svi organi vlasti u državi Bosni i Hercegovini i međunarodnoj zajednici najozbiljnije reagiraju na ovakvu jednu vrlo opasnu situaciju koja postaje sve opasnija iz dana u dan. Kada sam o tome govorio prije 10 dana, govorio sam da možemo ulaziti u ovakve stvari, a sada evo 10 dana poslije na ovoj sjednici svi smo svjedoci kako se dalje radikalizira stanje u Bosni i Hercegovini. Mi kao javni zvaničnici moramo odlučno reagirati na to. Dakle, moje pitanje je upućeno prema predsjedavajućem Vijeća ministara.
Hvala. Predsjedavajući Zvizdić.
Hvala. Pozdravljam uvaženo rukovodstvo i cijenjene uvažene zastupnice i zastupnike. Zahvaljujem se na postavljenom pitanju i moj odgovor je sljedeći, da Vijeća ministara BiH, u skladu sa svojim nadležnostima, radi na punoj zaštiti ustavno-pravnog i političkog poretka u Bosni i Hercegovini i svi zaključci, ukupna aktivnost, djelatnost Vijeća ministara svih ovih dvije hiljade materijala koje smo usvojili u proteklih 16, odnosno 17 mjeseci su išli u cilju jačanja institucija Bosne i Hercegovine, jačanja i unutrašnjeg i međunarodnog statusa i položaja Bosne i Hercegovine kao suverene države sa njenim teritorijalnim integritetom, ustavnopravnim suverenitetom i međunarodnopravnim subjektivitetom. Ja nisam upoznat sa konkretnim dokumentom o kojem Vi govorite. Ako takav dokument postoji i ako Vi znate za njega, iz Vašeg pitanja da se naslutiti da Vi znate za postojanje takvog dokumenta koji radi ili upućuje na razaranje ustavno-pravnog poretka Bosne i Hercegovine, onda svakako, a to ste i dužni kao zastupnik i kao bivši predsjedavajući ovoga Doma, to trebate poslati ovlaštenim institucijama, dakle Obavještajno-sigurnosnoj agenciji, Tužilaštvu i drugim institucijama Bosne i Hercegovine koje su zadužene za sprečavanje destruiranja ustavno-pravnog poretka ili uticaja na sigurnost svih građana ili suverenitet države Bosne i Hercegovine. Dakle, o takvom dokumentu konkretno o kojem Vi pričate ja uistinu nisam upoznat, a podržavam da se time bave za to nadležne institucije. I ja Vas svakako pozivam da i Vijeće ministara i sve druge institucije, dakle OSA-u, SIPA-u i Tužilaštvo obavjestite o takvom dokumentu, sadržajima takvog dokumenta, akterima koji su zaduženi za destruiranje i razaranje suvereniteta i ustavno-pravnog poretka Bosne i Hercegovine, jer je to vrlo, vrlo ozbiljna stvar i u tom smislu se slažem sa Vama. Dakle, očekujemo takvu vrstu akcije, reakcije i prezentacije takvog dokumenta. Hvala vam. 5
Hvala. Komentar na odgovor.
Slažem se sa predsjedavajućim da je zaista riječ o vrlo ozbiljnom pitanju i mislim da ima još ljudi u ovoj zemlji koji znaju za taj dokument i mi najozbiljnije moramo sjesti i razgovarati o tome. Dokument nosi naslov – Aneks IV po modelu Ustava SAD, podnaslov – Način nastanka i opstanka Bosne i Hercegovine. Dokument je razrađen na desetine stranica. Sve ovo izgleda što nam se događalo u zadnjih 5 godina tu je precizno opisano, uključujući i ovaj referendum, a na kraju kao zaključak tog dokumenta je da treba proizvesti situaciju u kojem imaju samo dva rješenja za Bosnu i Hercegovinu, jedna je, kako kažu, podjela na tri republike i stvaranje konfederacije, a druga je agonija raspada Bosne i Hercegovine, pri čemu je samo pitanje kad treba i formalno konstatirati u narednim godinama da se Bosna i Hercegovina raspala. Ja mislim da smo mi dužni kao javni zvaničnici da najozbiljnije shvatimo ove prijetnje, vrag je odnio šalu u ovoj državi, i da svi zajedno, oni koji to žele, stanemo u zaštitu ustavnosti i zakonitosti u Bosni i Hercegovini. Pri tome, naravno, moramo zatražiti i pomoć od međunarodne zajednice.
Sad mi nije jasno, hajde da ne otvaram raspravu, znači je li postoji taj dokument?
Mogu li odgovoriti.
Možete, ne mislim zbog, pošto se prenosi zbog ljudi koji prate, jel' postoji neki dokument koji mi niko nije vidio.
Zvanično želim reći da je do mene došao takav dokument s takvim naslovom, a kada sam pročitao sadržaj tog dokumenta onda mi je sve jasno šta se i kako događalo u zadnjih 5 godina ... od strane rukovodstva Republike Srpske.
Dobro, znači Vi imate taj dokument koji, dobro ok. Hvala. Mirsad Mešić, pitanje. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. 17. marta sam podnio inicijativu Vijeću ministara da se problem korištenja nabavke i upotrebe bespilotnih letjelica, koji se zovu dronovi, riješi izmjenama i dopunama zakona. Gospođa Krišto, koja je tada bila predsjedavajuća, je taj zahtjev uputila Vijeću ministara, nažalost do danas nema nikakvih informacija o tome šta se radi na tom prijedlogu. Tražio sam da mi ministar prometa i komunikacija da odgovor na ovo pitanje. 6
Hvala. Izvolite, ima li odgovora? Izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Je li prihvatate pisano ili da čekamo ministra i zamjenika?
... uvažavajući, naravno, nadležnosti i sekretara, ja ću ipak sačekati ministra do sljedećeg puta.
Hvala. Jasmin Emrić, pitanje.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja sam kao poslanik, a vjerujem i da su moje kolege i kolegice poslanici, dobio pismo od Udruženja poslodavaca Federacije BiH kojim nas mole da postavimo poslaničko pitanje ministru finansija i trezora BiH kao predsjedniku Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje. Pitanje koje zanima Udruženje poslodavaca Federacije BiH glasi – Kad će Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje usvojiti Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o primjeni Zakona o PDV-u koji se odnosi na izmjenu odredaba člana 94. i 95. Pravilnika? Hvala.
Hvala. Ministar Bevanda.
Dobar dan, pozdrav predsjedatelju i zamjenicima, cijenjenim zastupnicima i ostalim prisutnim. Pitanje gospodina, uvaženog zastupnika Emrića nije precizno formulirano. U dopisu stoji da zastupnik najavljuje pitanje u svezi sa izmjenama članka 94. i 95. Pravilnika o primjeni Zakona o PDV-u. Kao što je danas usmeno rekao Udruga poslodavaca Federacije BiH dostavila je inicijativu za izmjenu članaka 94. i 95. Pravilnika o primjeni Zakona o PDV-u koji regulira način povrata PDV-a stranim osobama. Suština izmjena koju traži Udruga poslodavaca jeste da se omogući povrat PDV-a bh kompanijama u Hrvatskoj i Sloveniji, Švicarskoj, Italiji, Slovačkoj, Češkoj i Mađarskoj pod uvjetima reciprociteta. Također u inicijativi tvrde da Bosna i Hercegovina bi ovim ostvarila povećanje prihoda po ovom osnovu od oko 100 miliona maraka godišnje. Kao predsjedatelj Upravnog odbora zaprimio sam ovu inicijativu dana 26.07. to znači 7 prije tri, četiri dana. Ono što u ovom momentu mogu odgovoriti uvaženom zastupniku jeste da ću dostavljenu inicijativu, kao uostalom i sve ostale inicijative, dostaviti članovima Upravnog odbora i delegirati na sjednicu Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje, kako bi se zauzeo stav o iznesenim prijedlozima. Zauzimanju bilo kakvog stava Upravnog odbora sasvim normalno prethode detaljne analize Uprave, s obzirom da analize i procjena udruga i drugih interesnih grupa ne možemo uzeti kao jedine relevantne. Analiza mora jasno pokazati kakav ... bio financijski efekat ovih izmjena i na kraju da kažem da i po postojećoj pravnoj regulativi postoji mogućnost povrata PDV-a od stranih osoba kroz propisanu proceduru. Hvala.
Hvala. Komentar, poslanik Emrić.
Zahvaljujem ministru na odgovoru. Mislim da je pitanje bilo veoma precizno, a u obrazloženju pitanja i inicijative Udruženje poslodavaca Federacije navodi i sljedeće – inicijativa za izmjenu odredaba 94. i 95. Pravilnika o primjeni Zakona o PDV-u datira od 2010. godine. Iako je pomenuta inicijativa od strane nadležnih organa kao i predstavnika EU ocijenjena kao opravdana ipak izmjena Pravilnika još uvijek nije usvojena i oni postavljaju pitanje zašto. Također naglašavaju da je bitno napomenuti da je većinska poslovna zajednica u Bosni i Hercegovini, komore, poslovna udruženja i druge organizacije, pismeno podržala prijedlog za izmjenu sporne norme. Također u 2010. godini Prijedlog izmjena Pravilnika su podržali tadašnji ministar finansija Bosne i Hercegovine i tadašnji direktor Uprave za indirektno oporezivanje, navodi se u obrazloženju postavljenog pitanja. U 2012. godini, oni također navode, da su na sastanku koji je, koji su imali sa predstavnicima Uprave za indirektno oporezivanje potvrđeno da će pomenuta norma Pravilnika biti izmijenjena, pa dalje također najavljuju da je čak i twining ... podržala izmjenu predmetnog Pravilnika. I onda na kraju navode da je Urpava za indirektno oporezivanje 01.10.2015. u organizaciji FIKA(?) – Savjeta stranih investitora BiH u Sarajevu održali prezentaciju [[poslanik se upozorava na vrijeme]] vezano za prijedlog izmjena Pravilnika, te na neki način su očekivali da će se te izmjene Pravilnika i desiti. Naravno, u ovoj inicijativi, kao što ste i Vi naveli, ima obrazloženja i analiza, i ja mislim da bi trebalo da Vi gospodine ministre meni u pismenom obliku odgovorite na postavljeno pitanje. Hvala vam.
Hvala. Sljedeći je Damir Bećirović.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Moje pitanje je upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara, gospodinu Zvizdiću. Gospodine Zvizdiću – Da li je tačno da Vi kao i svi ostali ministri izuzev ministrice odbrane i ministra sigurnosti Vijeća ministara BiH ne posjedujete dozvolu za pristup podacima označenim sa tajno i vrlo tajno? I zbog čega kao predsjedavajući Vijeća ministara, ukoliko je to tačno, a u skladu sa članom 35. Zakona o zaštiti tajnih podataka BiH, niste pokrenuli procedure 8 pribavljanja dozvola za pristup podacima označenim sa tajno i vrlo tajno za Vas i ostale ministre u Vijeću ministara, izuzev ministra sigurnosti i ministrice odbrane? Hvala.
Hvala. Predsjedavajući Zvizdić.
Hvala vam. Mi do sada u materijalima koji su razmatrani na Vijeću ministara nismo imali potrebu za dozvolom za pristup podacima tajno i vrlo tajno, do sada ni jedan materijal nije nosio takvu naznaku, niti tajno, niti vrlo tajno, materijali su uglavnom koji su bili vezani za specifičniju samu proceduru nosili naziv povjerljivo, a u skladu sa Zakonom o zaštiti tajnih podataka predsjedavajući Vijeća ministara i članovi Vijeća ministara imaju pristup tom rangu ili toj vrsti klasifikacije samih materijala. No, bez obzira na to zbog mogućnosti, a na neki način bi najbolje i bilo da nikad i ne dođe do materijala koji tretiraju neku veliku tajnost, pokrenute su određene procedure i mislim da će većina članova Vijeća ministara imati pristup i materijalima tajno ili vrlo tajno, ali dosada nismo imali ni jedan materijal koji je nosio tu vrstu odluke.
Hvala. Komentar.
Mogu ja, očigledno je da dobro ne pratite materijale koji Vam dolaze prema Vijeću ministara, jer već duže vrijeme nije usvojen ni jedan od pravilnika koji regulišu određene stvari u OSA-i jer ga ne možete usvojiti. Jednostavno Vi treba da donesete odluku o njemu, Vijeće ministara, treba da glasate o Pravilniku OSA-e, ali jednostavno nemate uvid u taj dokument jer je vrlo tajno. Tako da možda je bolje da pratite dokumente koji Vam dolaze na Vijeće ministara, onda bi znali da treba da imate i pristup i tajno i vrlo tajno.
Hvala. Poslanik Salko Sokolović. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dobro, ja razumijem ali ovakva je procedura, ali moraćete radi javnosti dati izjavu novinarima tamo ako mislite. Izvolite. 9
Hvala gospodine predsjedavajući. Pozdravljam Vaše kolege, kolegice i kolege poslanike, predsjedavajućeg Vijeća ministara, njegove saradnike, sve prisutne u sali. Moje pitanje je, pitanje ću uputiti Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, odnosno gospodinu Šaroviću ministru. Znači, uvođenje plavog dizela je inicijativa koja je u više navrata pokretana uključujući i inicijativu Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, ali ovaj vid podrške domaćim poljoprivrednim proizvođačima još uvijek nije u potpunosti ostvaren. Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa je tokom 2015. godine ponovo iniciralo aktivnosti na pokretanje postupka za donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u cilju oslobađanja dizel goriva od dodatnih opterećenja kao jednog od najvažnijih repromaterijala u poljoprivrednoj proizvodnji. Oslobađanje od plaćanja akcize i putarine za dizel gorivo koji se koristi u primarnoj poljoprivrednoj proizvodnji značajno smanjuje troškove proizvodnje i olakšava rad poljoprivrednika. Napominjem da uvuđenje ove mjere spada u red indirektnih poticajnih mjera pomoći koje je dozvolila i Svjetska trgovačka organizacija. Time se povećava i konkurentnost, znači smanjenjem ili uvođenjem plavog dizela povećava se i konkurentna sposobnost domaćih poljoprivrednih proizvođača. Pitanje je gospodinu ministru – Kada će Ministarstvo u saradnji sa Upravnim odborom Uprave za indirektno oporezivanje, jer Uprava daje mišljenje, u parlamentarnu proceduru dostaviti Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini, a sve u cilju oslobađanja dizel goriva dodatnih opterećenja? I ovdje jedna mala greška se potkrala dok sam definisao ovo pismo, znači kada će Vijeće ministara preko, putem Ministarstva za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose uputiti ovaj Zakon u parlamentarnu proceduru koji tretira plavi dizel? Hvala.
Hvala. Ministar Šarović.
Gospodine predsjedavajući, članovi Kolegija, uvaženi poslanici, dame i gospodo. Pa, što je uvaženi poslanik iznio sve je tačno. Uvođenje mjere plavog dizela kao podrške poljoprivrednicima, povećanja konkurentnosti i smanjenja troškova je inicijativa Ministarstva još od 2013. godne. Za takvu inicijativu podršku su dala različita udruženja unutar Bosne i Hercegovine i entitetska ministarstva poljoprivrede, znači Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske i Ministarstvo poljoprivrede Federacije BiH. Opremljenu inicijativu Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa je kroz proceduru, kao što ste i vi rekli, u 2015. godini Savjetu ministara uputilo u maju mjesecu 2016. godine, opremljenu, što znači sa potrebnim pozitivnim mišljenjima Ureda za zakonodavstvo, sa pozitivnim Mišljenjem Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje, sa pozitivnim Mišljenjem Ministarstva finansija i trezora BiH. No, moram da kažem, i to je praktično odgovor na Vaše pitanje, Međunarodni monetarni fond je imao rezervu kada je u pitanju ova mjera. To pitanje nije tretirano u Pismu namjera, nije izričito negativan stav, ali rezerva, obzirom na njihov stav da ta mjera može da dovede do krađa, ako mogu tako da kažem, u ovom procesu, odnosno njihovu zabrinutost da bi uvođenje ove mjere imalo direktnog uticaja na prikupljanje sredstava za povrat kredita. Vi znate da je u toku i ovo pitanje koje se odnosi na aranžman sa MMF-om i Pismo 10 namjera. U tom smislu stav u Savjetu ministara, o ovom smo razgovarali u nekoliko navrata, takav, znači da imamo pozitivan odnos spram ove mjere, ali je prijedlog da se slanje u daljnju proceduru, odnosno i prema vama ovdje u ovom Domu sačeka slanje Pisma namjere prema sjedištu MMF-a kako ovo pitanje ne bi na bilo koji način opterećavalo pitanje dobijanja kredita za Bosnu i Hercegovinu. Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa će već na sljedećoj sjednici Savjeta ministara insistirati da se zauzme stav i ovaj Zakon uputi u daljnju proceduru.
Hvala. Komentar.
Pa evo, kratko. Ja zahvaljujem ministru, ali evo, ovim pitanjem sam htio da, na neki način, javnost u Bosni i Hercegovini zna da ovaj Zakon o akcizama, o kome danas evo sreća nećemo razgovarati, je direktno uvezan sa ovom problematikom. I ta zabrinutost ljudi u Međunarodnom monetarnom fondu, ovaj, koji ne žive u državi Bosni i Hercegovini mislim da ne bi trebala biti ... Mi trebamo da jačamo našu poljoprivrednu proizvodnju i treba da naši poljoprivredni proizvođači budu konkurentni na svjetskom tržištu. I možda je to problem, ne samo MMF-a, već čitave međunarodne zajednice, znajući na kakav kvalitetan način poljoprivrednici u Bosni i Hercegovini znaju proizvoditi. Ja mislim da, bez obzira na ovu obavezu koju imamo ili koju bi trebali imati, ili evo koju, na kraju krajeva, i poslanici kroz svoj stav u Komisiji za finansije i budžet nisu preuzeli, nisu podržali, ovaj, moramo otvoriti ovu drugu priču, moramo ući u realizaciju umanjenja akcize ili uvođenja plavog dizela da bi na takav način poljoprivredi Bosne i Hercegovine pomogli, odnosno [[poslanik se upozorava na vrijeme]] nova radna mjesta ili zadržali postojeća. Hvala.
Hvala. Safer Demirović.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne u sali. Moje pitanje se odnosi na ministra sigurnosti BiH i ono glasi. Na jednoj od prošlih sjednica Vijeća ministara BiH bilo je predviđeno uspostavljanje Koordinacionog tijela za borbu protiv terorizma – Interesuje me, naravno, u kojoj je fazi uspostavljanje ovog tijela, koji bi bili njegovi zadaci i potreba njegovog uspostavljanja? Na 4. hitnoj sjednici ovaj Dom je jasno osudio sve oblike terorizma i dao jednu opredijeljenost nas i naše države u borbi protiv terorizma. U prošloj sjednici i Udarna grupa u borbi protiv terorizma je aktivirala ovu operativnu grupu, međutim ono što možemo da vidimo iz sredstava informisanja jeste da imamo određenih mimoilaženja ... na koji način bi trebalo da se pokrene ta borba protiv terorizma, odnosno ko bi trebao da bude nosioc tih aktivnosti i na kom nivou da se to sve provede. Ja sam, ja bih volio da čujem mišljenje ministra obzirom da je on prvi i najodgovorniji po pitanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini, ali evo pošto ministar nije 11 prisutan, a da ne bih ja kasnije ponovo postavljao ovo pitanje molio bih da mi dostavi odgovor u pisanoj formi.
Hvala. Vjerujem da ćete brzo dobiti odgovor u pisanoj formi. Mensura Beganović.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. Moje pitanje je pripremljeno da ga postavim ministru Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, gospodinu Šaroviću. radi se o sljedećem. Dakle, zanima me, a vjerovatno i ostale prisutne i građane Bosne i Hercegovine općenito, koliki je gubutak pretrpjela Bosna i Hercegovina zbog energetskih sankcija Ministarskog vijeća Energetske zajednice koje su uvedene prema Bosni i Hercegovini još u oktobru prošle godine, dakle koliki su ti gubici do danas, a bojim se da će možda biti još i veći, jer kako sad stvari stoje razlog za uvođenje sankcija teško da će biti otklonjene? Naime, Ministarsko vijeće Energetske zajednice je još u oktobru prošle godine uvelo sankcije Bosni i Hercegovini jer nisu ispunjeni zahtjevi vezani za gasni sektor i izmjene Zakona o regulatoru, prenosu i tržištu električne energije u Bosni i Hercegovini, kojim treba napraviti, je li, prilagodbu i dpunu koja će se odnositi na gas. Ono što me u ovom momentu više brine, ne što je bilo, nego će biti dalje, Energetska zajednica je ... tržište od 150 miliona stanovnika i to tržište će, prema procjenama, u narednih 15 godina uložiti preko 20 milijardi eura. Dakle, Bosna i Hercegovina ako ne promijeni svoj odnos prema ovom, ovim zahtjevima Energetske zajednice ostati bez mogućnosti da sudjeluje u podjeli tog kolača koji bi mogli uložiti u investicije za energetski sektor u Bosni i Hercegovini. Razlozi za ovo su zapravo nešto što se često spominje u izvještajima koje imamo priliku da u ovom visokom Domu čujemo. Izvještaj o radu Vijeća ministara za prošlu godinu, za 2015. godinu, na jednom mjestu je rečeno da, dio Izvještaja koji se odnosi na rad Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, da je rješavanje otvorenih pitanja, odnosno obaveze koje je Bosna i Hercegovina potpisala, preuzela potpisivanjem međunarodnih ugovora, prvenstveno Ugovora sa Energetskom zajednicom, to su otvorena pitanja koja su strateškog karaktera i ona se na nivou Bosne i Hercegovine rješavaju sa kašnjenjem. A ja bih rekla da onaj termin – nedostatak političke volje, koji se vrlo često nalazi kao nepremostiva prepreka da donesemo strateške dokumente na nivou Bosne i Hercegovine i ovog puta pred nama. Pa bih zamolila da ministar Ministarstva za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose, na neki način, i kroz ovakav jedan podatak – koliki su gubici Bosne i Hercegovine u periodu koji je dosad, ne ulazeći u to šta će biti dalje, možda probudi savjest kod onih koji nisu spremni da pokažu više političke volje za usvajanje strateških dokumenata. Zahvaljujem.
Hvala. Ministar Šarović. 12
Hvala. Ja ću iskoristiti priliku da pročitam samo dvije najvažnije mjere uvedene protiv Bosne i Hercegovine na Samitu u Tirani 16. oktobra 2015. godine. Pored uskraćivanja glasanja za proceduralne akte usvojene u Poglavlju 6. Glava V ugovora, Osnovnog ugovora od Sekretarijata Energetske zajednice se zahtijeva da obustavi primjenu propisa za nadoknadu predstavnicima Bosne i Hercegovine za sve sastanke koje organizuje Energetska zajednica. I tačka 3., djelovanje mjera iz člana 92. navedenih u ovom članu se ograničava na godinu, odnosno na godinu dana, a u članu 3. od EU se traži da, u skladu sa članom 6. Ugovora za vrijeme trajanja spora analizira odgovarajuće mjere po pitanju suspenzije finansijske pomoći projektima u sektoru gasa u Bosni i Hercegovini. Ako me pitate kolike su direktne štete od samih mjera kada su u pitanju institucije, one su minimalne u smislu ovih putnih troškova za Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, ali predpostavljam da se Vaše pitanje odnosi na posljedice zbog neispunjavanja obaveza iz Ugovora o Energetskoj zajednici i tu su zaista štete značajne. U prvom redu nema kapitalnih projekata u gasnom sektoru u Bosni i Hercegovini za vrijeme trajanja ovih mjera, a konkretno mogu da kažem da je Projekat Bosna i Hercegovina – Srbija – Crna Gora, a odnosi se na Projekat 400 kilovoltnog, interkonekcije Višegrad – Bajina Bašta – Pljevlja, kada je u pitanju Bosna i Hercegovina zaustavljen ili rekao bih na čekanju je dok Bosna i Hercegovina ne ispuni obaveze iz „trećeg paketa“ EU direktiva i time smo uskraćeni za realizaciju 10 miliona eura koliko pripada Bosni i Hercegovini u onom dijelu koji se odnosi na ovaj projekat. Takođe na Samitu u Parizu odobren je Regionalni program u vrijednosti od 235 miliona eura za finansiranje projekata iz energetske efikasnosti. U trenutnoj situaciji Bosna i Hercegovina ukoliko hitno ne donese zakonsku regulativu za ovu oblast usklađenu sa evropskim direktivama neće biti u mogućnosti da finansira projekte iz Fonda za navedeni program, znači od ovih 235 miliona eura. I naravno u periodu od 2014. do 2016. godine Bosna i Hercegovina je uskraćena za pristup IPA fondovima na godišnjem nivou okvirno oko 20 miliona eura, što za ove tri godine iznosi okvirno oko 60 miliona eura. To je, rekao bih, ono što, indirektne štete sa kojima raspolaže Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa. Možda nije prilika radi vremena da vam govorim da se aktivno radi na prevazilaženju, odnosno za ... uslova Bosne i Hercegovine koje traži od nas Energetska zajednica. Hvala.
Hvala. Komentar, poslanica Beganović.
Zahvaljujem gospodinu ministru i očekivala sam jedan ovakav, da kažem, usmeni odgovor, a voljela bih kad biste pismeno dostavili odgovor, jer to je nešto što je relevantno s čime se može dalje operisati. Ja ovom Ministarstvu zaista želim reći da ne zamjeram nešto što se tiče rada Ministarstva, nego zamjeram toliko što ovakvi podaci nisu češće predmet pritisaka, odnosno način pritisaka na donosioce odluka, jer nedostatak političke volje od vrha političkih partija preko zakonodavnih tijela kao što je ovaj Parlament i parlamenti na nižim nivoima vlasti su oni koji treba da razmišljaju koliko to gubi Bosna i Hercegovina u cijelosti zbog razloga koji 13 su, evo, definisani često kao nedostatak koordinacije ili nedostatak političke volje. Ja to zaista kao jedan odgovoran građanin Bosne i Hercegovine ne mogu da shvatim kao relevantan razlog. Zahvaljume još jedanput.
Hvala. Poslanica Hanka Vajzović.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Sve vas srdačno pozdravljam. Pitanje sam uputila Vijeću ministara, zapravo prvom čovjeku, predsjedavajućem, gospodinu Zvizdiću a ono glasi, pitanje glasi – Šta je do sada Vijeće ministara, mislim naravno na aktuelni saziv u ovom periodu, uradilo u pogledu reforme javne uprave i preispitivanja opravdanosti postojanja pojedinih državnih institucija, pod različitim su nazivima, agencije, direkcije, instituti, uredi, komisije i sl., što je s početka ovoga mandata, dakle prije gotovo jednu i po godinu najavljivano kao posebno važna aktivnost u cilju racionalizacije i ljudskih resursa, smanjenja, što znači smanjenja administracije ali i drugih ušteda javne potrošnje, kao što je iznajmljivanje prostora, prateće službe, menadžment koji je uvijek po nacionalnom ključu, pa njihovi kabineti, vozila i vozači, upravni i nadzorni odbori? Pitanje sam uputila predsjedavajućem Vijeća ministara jer je u svjetlu Reformske agende prije tih godinu i po, dakle i prije formiranja Vijeća ministara najavljivao ozbiljnu reformu javne uprave, pa time i preispitivanje opravdanosti tolikog broja institucija. Međutim, još odlučniji u tome bio je, recimo, gospodin Ivanić, i ovo je dodatno obrazloženje, u to vrijeme predsjedavajući Predsjedništva BiH koji je tada doslovice rekao – mi u Bosni i Hercegovini imamo državne institucije koje postoje godinama koje do sada nisu ništa uradile. Jedna od takvih je, primjera radi, pa navodi Komisiju za koncesije BiH, pa onda se spominje, sve smo to mogli u medijima pročitati, Agencija za osiguranje BiH, pa Agencija za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje koja ima urede i u Mostaru, i u Banja Luci, i u Sarajevu, itd. Tako da je otprilike dojam [[poslanica se upozorava na vrijeme]] pročita spisak ovih institucija dojam je da ih je neko onako na brzinu formirao, i još uvijek biramo Upravni odbor, 10 članova komisije, odnosno ovo visoko obrazovanje, a niko se ne pita treba li nam uopće takva agencija, Agencija za visoko obrazovanje i osiguranje kvaliteta. Neke, nazivi nekih komisija već dovodi u sumnju [[poslanica se upozorava na vrijeme]] šta li će nam one. Hvala lijepo.
Hvala. Predsjedavajući Zvizdić.
Zahvaljujem se uvaženoj zastupnici na postavljenom pitanju. Uistinu ono je do mene došlo jutros u 9:25 tačno, tako da ću ja uvaženu profesoricu zamoliti da svakako ovo pitanje(?) dostavim i u pisanom obliku. Sada ću vrlo kratko se osvrnuti na, ne samo pitanje, nego na veći broj podpitanja koja su sadržana unutar samog pitanja. Dakle, Strategija reforme javne uprave je usvojena 2006. godine, ona se provodi u skladu sa akcionim planovima. Prva revizija te 14 Strategije je bila 2010. godine, druga je bila prošle godine, usvojeni su akcioni planovi i u skladu sa reformama, a koje su definirane unutar akcionih planova. Do sada je stepen realizacije veći od 65%, govorim kumulativno na nivou Bosne i Hercegovine, iako su procenti različiti kada govorimo o nivou Bosne i Hercegovine i kada govorimo o nivou dva entiteta i Brčko Distrikta, ali se provode kontinuirano unutar zacrtane dinamike. S druge strane Vijeće ministara je isto tako, unutar svog Akcionog plana i odnosa prema reformi javne uprave i ograničenjima svih drugih elemenata koje možemo tretirati pod jednim zajedničkim pojmom prekomjernosti ili rastrošnosti, usvojilo dokumente kojim su, recimo ograničen je obim plaća, što znači da nema povećanja plaća osim za pojedine kategorije. I evo, recimo, mogu dati jedan primjer da u Vijeću ministara postoji dobra atmosfera, dakle ne još uvijek dogovor, ali dobra atmosfera za postizanje dogovora da se, recimo, poveća plaća uniformisanim policajcima na nivou agencija na nivou Bosne i Hercegovine kako bi, recimo, ispravili nepravdu da su plaće policajaca na nivou Bosne i Hercegovine više stotina maraka manje nego što su plaće policajaca u istom rangu i praktično istim nadležnostima na nivoima entiteta ili kantona. Pokušaćemo ispraviti tu nepravdu i očekujem da ćemo imati razumijevanje i dogovor unutar Vijeća ministara. S druge strane zapošljavanje je vrlo kontrolisano, nema nikakvog novog zapošljavanja bez odobrenja Vijeća ministara, što ranije nije bio slučaj, i ono će biti dozvoljeno isključivo u onim institucijama koje su nam važne za nastavak evropskog puta i onim institucijama koje su važne za održavanje stabilnosti. Dakle, dozvolili smo zapošljavanje novih kadeta, recimo, u Državnoj graničnoj službi ili drugim policijskim agencijama, ostali zahtjevi koji nisu dovoljno obrazloženi, nisu vezani za evropski put i ekonomski razvoj Bosne i Hercegovine i očuvanje mira i stabilnosti neće biti odobreni bilo kojoj agenciji niti bilo kojoj direkciji. I naravno, radimo i na našem generalnom planu sa kojim ste ranije upoznati, a to je da ćemo do kraja ovoga mandata zasigurno značajno smanjiti iznos [[predsjedavajući se upozorava na vrijeme]] koji se u ovome trenutku, završavam za sekund, koji se u ovome trenutku plaćaju za iznajmljivanje prostora za smještaj državnih institucija. Dakle, sigurno će do kraja ovoga mandata najveći broj državnih institucija biti smješteni u prostore koji pripadaju Bosni i Hercegovini i značajno ćemo smanjiti iznos tih renti, koji, recimo, prošle godine su bile na razini od skoro 9 miliona KM na godišnjoj razini. Dakle, radimo u svim ovim segmentima, ali obzirom da je kompleksno pitanje, evo dozvolite da Vam i u pisanoj formi dostavim moj odgovor. Hvala.
Hvala. Komentar, poslanica Vajzović.
Hvala predsjedavajući. Zapravo je fokus u ovom pitanju bio na agencijama, odnosno na institucijama Bosne i Hercegovine. Naravno, da bismo se svi složili – ko nam treba treba ga i platiti ako radi svoj posao, ovdje je riječ o prekobrojnom, prekomjernom broju agencija koje imaju čak evo i sjedište na tri mjesta, po 30 zaposlenih ili koje naprosto, naprosto se čovjek pita kome treba Centar za informiranje, ne znam ni šta znači za informiranje, poznavanje, priznavanje dokumenata iz područja visokog obrazovanja, institucije koje su imenovane ono prosto da ne vjerujete, Institut za nestale osobe, možemo li makar preimenovati d nije Institut za njih, ovaj, itd., ima puno onih 15 koje su potrošači, veliki potrošači. Nije čini mi se rješenje u tome da im smanjimo nešto sredstva a neka oni tavore, treba ta sredstva sigurno korisnije upotrijebiti za one koji rade, koji su nam potrebni. Eto, tu je bilo, i hvala uvaženom predsjedavajućem Vijeća ministara, voljela bih da dobijem i ja pisani odgovor. Hvala.
Hvala Vam. Ovim završavamo usmena poslanička pitanja. Zahvaljujem se predstavnicima Savjeta ministara na prisustvu i datim odgovorima. Mi sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Znači, želim da vas informišem da u odnosu na raniji prijedlog dnevnog reda dodate su sljedeće tačke: Tačka 3. Zahtjev poslanika Mirsada Mešića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o javnom radio-televizijskom sistemu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-2063/16, od 28.07.2016. godine. Tačka 10. Zahtjev Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za produženje roka za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru, broj: 01,02-50-14-1197-3/16, od 20.07.2016. godine. Tačka 15. Izvještaj o utvrđivanju Rang-liste kandidata za imenovanje direktora i dva zamjenika direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, materijal Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, broj: 01,2-34-1-1932/16, od 13.07.2016. godine. Na zahtjev Komisije za finansije i budžet sa dnevnog reda skinute su: Tačka 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1853/16 od 07.07.2016. godine (prvo čitanje), skraćeni postupak. Tačka 4. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1854/16 od 07.07.2016. godine (prvo čitanje), skraćeni postupak. Tačka 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1855/16 od 07.07.2016. godine (prvo čitanje), skraćeni postupak. Na zahtjev Zajedničke komisije za ljudska prava skinuta je: Tačka 16. Razmatranje poslaničke inicijative Maje Gasal-Vražalice, podnesene 12.07.2016. godine, koja glasi: “Zadužuje se Savjet ministara BiH da, najkasnije u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, sačini i u parlamentarnu proceduru dostavi izvještaj o mladima u Bosni i Hercegovini“, akt broj: 01-50-1-1906/16. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. 16 Denis Bećirović.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. U skladu sa Poslovnikom Predstavničkog doma predlažem da se u dnevni red uvrsti nova tačka dnevnog reda pod nazivom Prijedlog zaključaka Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH povodom zakazivanja nelegalnog referenduma u BH entitetu Republika Srpska, kojim se ugrožavaju mir i mirovni proces u državi Bosni i Hercegovini. U skladu sa odredbama Poslovnika dostavljam Prijedlog zaključaka u pisanoj formi, neću ih, dakle, čitati, osim što ću reći da se svi zaključci odnose na striktnu obavezu poštivanja Općeg okvirnog sporazuma za mir u Bosni i Hercegovini, svih aneksa Dejtonskog mirovnog sporazuma i Ustava BiH. A naravno, na kraju ovih zaključaka, pozivaju se svi organi da pravno i politički i na svaki drugi način poštuju cjelinu Dejtonskog mirovnog sporazuma. Već sam i na prošloj sjednici, a i na ovoj ponavljam, kada je riječ o tom referendumu da je u pitanju flagrantno kršenje Dejtonskog mirovnog sporazuma, njegovih suštinskih aneksa i suštinskih članova Ustava BiH. Osim toga želim jasno danas reći ovdje u Parlamentu da kada bi se dozvolio takav nelegalni referendum to bi bilo i potpuno obesmišljavanje izbornog procesa i zakazanih lokalnih izbora u Bosni i Hercegovini. Zamislite kada bi se referendum zaista održao 25. septembra to bi bila kampanja, ne samo u jednom entitetu, već u cijeloj Bosni i Hercegovini, zatim 26. i 27. septembra bi čekali, je li, rezultate, pa bi onda 28., 29. i 30. bili komentari i reakcije u cijeloj Bosni i Hercegovini na to. Tako da bi za lokalne izbore ostao samo 1. oktobar. Međutim, tog dana kandidati ne bi opet mogli predstaviti svoj program jer je 1. oktobra izborna šutnja, a 2. oktobra su izbori. Pa ima li iko ovdje u ovoj sali ili bilo gdje nadležan u ovoj državi da misli da bi to bili regularni lokalni izbori. Ja mislim da je naša obaveza i naša obaveza ovdje u najvišem zakonodavnom organu da razgovaramo o tome. Ubijeđen sam da je bolje da vodimo dijalog ovdje u Parlamentu nego van Parlamenta BiH, kao što sam ubijeđen da svi u ovoj zemlji trebamo poštovati ustavnost i zakonitost u Bosni i Hercegovini. Strašno je važno da legalni organi Bosne i Hercegovine ne naprave ni jedan pogrešan korak, a oni koji bi eventualno doveli ovu nelegalnu priču do 25. septembra morali bi snositi odgovornost za unilateralno napuštanje Dejtonskog mirovnog sporazuma, jer, podsjećam ovdje, Dodik je tu u pravu, ovo pitanje referendumsko nije slučajno izabrano i nije nimalo bezazleno. Takvim referendumom potpuno van snage se stavlja Aneks X, član VI Ustava i Ustavni sud BiH ne bi imali nikakvog smisla, jer očigledno da onda odluke Ustavnog suda ne bi bile konačne i obavezujuće, a član I o kontinuitetu Bosne i Hercegovine bio bi izbrisan mimo odredbi Dejtonskog mirovnog sporazuma. Stoga, evo da ne idem dalje, pozivam kolege da uvrstimo ovu tačku dnevnog reda i da ozbiljno otvorimo dijalog da vidimo kuda ide ova zemlja. Mi smo to dužni prema građanima ...
Dobro, isteklo je vrijeme. Hvala Vam. Nemamo više prijavljenih za diskusiju po dnevnom redu i staviću ovaj prijedlog ...
/nije uključen mikrofon/
Mirsad Mešić, povreda Poslovnika. 17
Gospodine predsjedavajući. Ulazimo u fazu kada možemo povrijediti tačku 71. Poslovnika, jer poslanici nemaju pisani materijal gospodina Bećirovića, pa ako možete obezbijediti da se taj materijal podijeli prije izjašnjavanja ili ako ne ja u ime Kluba tražim 15 minuta pauzu.
Pa evo, ja predlažem da Služba, prije svega mogli ste podijeliti taj materijal na vrijeme, ali evo, predlažem da Služba, ukoliko ima materijal, podijeli poslanicima prije glasanja. Denis Bećirović, povreda Poslovnika.
Pa dakle, kolega Mešić je na kraju bio jasan, tražimo pauzu od 15 minuta u ime Kluba da se materijal podijeli.
Kolega Mešić nije rekao da traži pauzu, nego ukoliko ne možemo podijeliti materijal da onda traži pauzu.
/nije uključen mikrofon/
Tražimo zvanično pauzu u ime Kluba.
Ko je šef Kluba kod vas, molim vas? Molim šefa Kluba da kaže.
Da ne pravimo zbrku oko svega ovoga tražim pauzu od 15 minuta.
Pauza 15 minuta. Izvolite gospodine Arnaut.
Želim samo ukazati da Poslovnik jasno propisuje da se pauza može tražiti po svakoj tački dnevnog reda. Mi još uvijek nismo ni na jednoj tački dnevnog reda, mi tek utvrđujemo dnevni red, tako da nema uslova, nema uslova poslovničkih da ovaj Klub traži pauzu. Pogledajte Poslovnik. 18
Ovo je utvrđivanje dnevnog reda i predviđeno je da prilikom predlaganja novih tačaka mora biti predložen i pisani materijal. Znači, molim Službu da podijeli pisani materijal poslanicima i to je razlog zašto je, zašto čekamo sad. Ako ima, je li Služba podijelila materijal? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ma znam, doveli ste nas u neprijatnu situaciju, evo 15 minuta da se riješi ova situacija. Mi dajemo pauzu od 15 minuta da se riješi ova situacija.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Znači, dobio sam nekoliko odgovora i evo tražiću samo na nekoliko od ovih stvari neke dopune. Prvo je pitanje koje je postavljeno Ministarstvu civilnih poslova, a odnosi se na zaključivanje Sporazuma o socijalnom osiguranju s Kanadom, dakle naznačeno je tamo ko je 21 zašto nadležan, ali nigdje konkretno nije odgovoreno šta se sad u ovome momentu radi i kad ti ljudi mogu očekivati da će to pitanje biti završeno. Tako da bih zamolio Ministarstvo da, ovaj, napravi dopunu. Drugo je pitanje – koliko je sredstava planirano za zapošljavanje, posebno zapošljavanje mladih u novom kreditu MMF-a. Dakle u odgovoru, koji je također dostavilo Ministarstvo civilnih poslova, jasno stoji da Ministarstvo civilnih poslova nije upoznato da li je Bosna i Hercegovina u pregovorima sa MMF-om planirala sredstva. Dakle, ja sam pitanje postavio Vijeću ministara. I ako nije upoznato Ministarstvo civilnih poslova, ja molim da mi odgovori onaj ko je upoznat, ali neko mora imati odgovor i neko mora znati šta je u tom pismu namjere i šta je u suštini tog novog našeg zaduženja, dakle šta stoji. Ako se sredstva neće trošiti na ono što jeste stvarni problem, a to je posao, to su zapošljavanje, to je, na neki način, rješavanje problema koje mi imamo generalno u Bosni i Hercegovini, onda potpuno je, po meni, potpuno pogrešno i potpuno nepotrebno praviti neka nova zaduženja i zaduživati zemlju. Treća stvar, treće pitanje je trend broja zaposlenih i nezaposlenih u Bosni i Hercegovini u 2016. godini. Ja se zahvaljujem agencijama i zavodima za zapošljavanje i entiteta i Brčko Distrikta i državnog, dakle oni su to korektno napravili, ali ja bih zamolio za dopunu jer sam tražio uporedne podatke sa 2015. godinom. Dakle, da bi mi mogli znati kakav je trend i u kom pravcu mi idemo trebamo to s nečim upoređivati, pa bih zamolio da mi ove nadležne institucije, nadležne agencije i zavodi da mi dostave informaciju u odnosu na 2015. godinu, dakle ovo sad što imamo za 2016. samo da uporede sa 2015. i da vidimo kakvi su nam trendovi u kom pravcu ide. I četvrta stvar je trend investicija u Bosni i Hercegovini, moje pitanje je bilo – koje zemlje i u koje oblasti se najviše investira u Bosni i Hercegovini u 2016. u odnosu, recimo, na 2015. godinu. Prva stvar koja onako jako bode oči je da su strana ulaganja u Bosnu i Hercegovinu 470 miliona maraka i da su 54,8% manja nego u prošloj godini, dakle, i da je to ustvari ispod petogodišnjeg nivoa. I druga stvar koja je onako također interesantna u ovome odgovoru, a za koju mislim da nije tačna, kaže – država ne posjeduje informacije o zemljama odakle su investitori i investicije, niti oblastima ulaganja. Dakle, nemoguće je da mi nemamo informaciju odakle nam ulazi kapital, šta se radi, u kojoj se oblasti investira, čak šta više znam da to nije tačno jer sam u nekim prethodnim pitanjima dobivao konkretne odgovore iz koje zemlje i u koje oblasti je najviše sredstava investirano. I sad vidite, 54%, 54,8% manje investicija stranih, mi govorimo da imamo Reformsku agendu, da imamo evropski put da pokrećemo zemlju, a ustvari odbijamo te strane investitore iz Bosne i Hercegovine. A s druge strane imamo jako puno paušalnih izjava visokih zvaničnika u Bosni i Hercegovini kako smo mi pokrenuli stvari, kako imamo, kako se zove, progres, kako imamo veći broj zaposlenih, i s treće strane kako imamo puno veći broj investicija nego što je to bio slučaj prije. Znači ili nisu u pravu ovi koji zvanične statističke podatke nam dostavljaju ili nisu u pravu oni koji to tako paušalno govore. Tako da bih ja molio da se ažurira ovaj odgovor i s druge strane da se dopuni, da se dopuni odgovor sa konkretnim mišljenjem Vijeća ministara, odnosno nadležnih institucija dakle – šta je, po njihovom mišljenju, presudno i šta utiče na ovako veliki pad zainteresovanosti za ulaganje u Bosnu i Hercegovinu u ovoj godini, odnosno u 2015. u odnosu na 2014. godinu. Ja mislim da su ovo važne stvari i da na bazi jednog takvog trenda, jedne takve informacije mi možemo dalje osmišljavati naše politike i možemo praviti neke pozitivne promjene u zemlji. Hvala lijepa. 22
Hvala. Poslanik Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pozdravljam vas i sve nazočen u dvorani goste, medije. Dakle ja bih, nemam odgovora ni na jedno pitanje, a imam postavljenih pitanja, to znate i od radnije, dakle molio bih vas da urgenciju upute prema Federalnoj televiziji kojoj sam postavio pitanje već ima možda mjesec dana, pa da evo konačno se udostoje da odgovore. A naravno, dakle, inzistiram da u zapisnik uđe da i dalje Tužiteljstvo nije odgovorilo na mojih pet-šest postavljenih pitanja već od godinu dana pa na ovamo.
Hvala. Poslanik Salko Sokolović.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo, ja sam postavio jedno pitanje na istu temu sa pet potpitanja Savjetu ministara. Dobio sam odgovor na dva potpitanja, na tri sam dobio neku opisnu priču, ja bih je tako nazvao, obzirom da nema relevantne podatke koji se zahtjevaju u ovim potpitanjima koje sam ja postavio. Znači, isto kao što sam dobio konkretan odgovor na osnovu kojeg zakonskog akta je regulisana naknada troškova prevoza na posao i sa posla, isto tako sam očekivao da ću dobiti i koliko je sredstava na mjesečnom nivou do sad realizovano povodom ove odluke, odnosno promjene, spominjao sam tamo jednu šifru koja mijenja, koja se faktički koristi u obračunu sredstava za naknadu za troškove, koliko je ta kupovina te šifre koštala, odnosno tražio sam konkretan odgovor – da li su svi zaposlenici potpisali Izjavu da pod krivičnom, moralnom i materijalnom odgovornošću garantuju tačne podatke. Znači, da ne dolazimo u situaciju da se živi na jednoj adresi, a koristi se druga kada se prijavljuje da bi se ostvarila veća svota novca za naknadu. Znači, evo jednostavno da ne duljim, da ne opterećujem kolege u Parlamentu, tražim od Savjeta ministara dopunu pitanja koja sam dostavio sa relevantnim podacima o tačno preciziranim pitanjima koja sam dostavio. Hvala.
Hvala. Nemamo više prijavljenih za komentare. I prije prelaska na treću tačku dnevnog reda da vas obavjestim da je Kolegij donio odluku o skraćenju rasprave na 5 minuta. Treća tačka dnevnog reda, 23 Ad. 3. Zahtjev poslanika Mirsada Mešića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-2063/16, od 28.07.2016. godine Zakonodavno-pravni sektor je 01.08.2016. dostavio Mišljenje kojim je utvrđeno da je Prijedlog zakona usklađen sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Znači, ja ću otvoriti raspravu o hitnom postupku. Kao što znate ukoliko se usvoji hitna procedura onda se odmah nastavlja rasprava po ovom pitanju. Izvolite, ima li prijavljenih? Fehim Škaljić.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, članovi Vijeća ministara. Aktuelnost situacije i potreba da servisi funkcionišu opravdava hitni postupak i ja ću ga i Klub podržati.
Nemamo više prijavljenih. Idemo, pripremite se za glasanje o hitnoj proceduri.
/nije uključen mikrofon/
Znači, ponavljamo glasanje.
Pauza 5 minuta.
Pauza 5 minuta. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa dobro, znači ovo glasanje ponavljamo. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 24
Ja sam da odmah glasamo.
Nema saglasnosti oko glasanja u drugom krugu, idemo na usaglašavanje. Znači, nije usvojena hitna procedura. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini – predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-33/15, od 25.01.2016. godine (prvo čitanje) Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru 24.12.2015. Zakonodavno-pravni sektor je 30.12.2015. dostavio Mišljenje kojim je utvrđeno da Prijedlog zakona nije u cjelini usklađen sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Iz tog razloga Kolegijum Doma je odlučio da od predlagača zatraži ispravak uočenih nedostataka u Prijedlogu zakona. Predlagač, Savjet ministara BiH, dostavio je 25.01.2016. tražene ispravke Prijedloga zakona, te 17.02.2016. neslužbenu verziju prečišćenog teksta Zakona u elektronskoj formi. Direkcija za evropske integracije dostavila je Mišljenje 19.07.2016. Nadležna Komisija za saobraćaj i komunikacije je 26.07.2016. dostavila Mišljenje. Komisija je podržala principe Prijedloga zakona i predlaže Domu usvajanje zaključka. Zaključak glasi: - Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Komisiju za saobraćaj i komunikacije Predstavničkog doma da u roku od 45 dana sprovede javnu raspravu o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini. Ustavnopravna komisija je 01.08.2016. dostavila Mišljenje o Prijedlogu zakona. Komisija je utvrdila usaglašenost Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sistemom. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih, ima, Damir Bećirović. Izvolite. 25
Ja ću kratko. Ovako, fino smo čuli maloprije od sekretara da nema ni ministra, ni zamjenika d su na godišnjem, znači treba da raspravljamo o nečemu a znate i sami 74. član Poslovnika Predstavničkog doma, ukoliko nema predlagača da se skida s dnevnog reda. Tako da je ovo u najmanju ruku neozbiljno i da je ovo lakrdija što radi Vijeće ministara od Parlamenta.
Predlagač je Savjet ministara, ovdje postoje predstavnici Savjeta ministara tako da nastavljamo dalje. Poslanica Dušanka Majkić.
... prema Parlamentu. Ako ministri mogu da odu na godišnji odmor, ne znam šta mi radimo, što nismo i mi otišli na godišnji odmor ili ako ne idemo onda ne mogu ni oni da idu do tada. Ovo je zaista nepoštovanje Parlamenta, ali u tom dijelu i Kolegij snosi svoju odgovornost. Htjela bih da kažem još nekoliko stvari koje su bez, pored ovoga što, evo nemamo kome da kažemo, ono što je važno reći da je Ministarstvo saobraćaja i komunikacija svojim aktom od 15.03. zatražilo mišljenje na dostavljeni Prijedlog zakona od entitetskih MUP-ova, i MUP Republike Srpske je u svom dopisu od 25.03. dostavio 22 primjedbe, sugestije ili preporuke na članove Zakona. E sad, neobično je kad se pogleda to da ni jedna od preporuka koje je dostavio MUP Republike Srpske nije uvažena, dakle niko to nije ni pročitao. Ako se svemu tome doda da je, da smo u međuvremenu imali zamjenu ministra, da je pitanje da li je novi ministar se upoznao, na kraju ima, postoje informacije da je postojeći, sadašnji ministar bio protiv tog Zakona kad je bio svojevremeno u proceduri na kantonalnom nivou, da je bio veoma problematičan za njega, ne mogu da vjerujem da je sad, kako, šta se desilo u međuvremenu pa sad odjednom, ovaj, ga brani. Dakle, to su stvari na koje moramo dobiti odgovore ovdje. Ovdje je istina da se predlaže da se organizuje javna rasprava, ali javna rasprava ne znači da će dodirnuti sve. Ja sam mislila da predložim, ali nemam kome, da se Zakon povuče iz procedure, da se upotpuni sa mišljenjima entitetskih MUP-ova i da nakon toga pustimo u proceduru Zakon koji će sadržati i pogled onih koji će ga implementirati. Pošto nemamo, mi razgovaramo sami sa sobom, nemamo ništa od toga, tako da jedino ostaje da se Zakon ne podrži, pa da se onda krene ispočetka i uradi kako treba. Hvala.
Hvala. Poslanica Aleksandra Pandurević.
Zahvaljujem Vam se predsjedavajući. Ja mislim da se pred nama u ovom mandatu našao jedan od najvažnijih zakona. Zašto tako mislim? Zato što je riječ o zakonu koji spašava ljudske živote. Još u prošlom sazivu Predstavničkog doma tražili smo ovaj Zakon, nažalost dugo ga nije bilo, usaglašavao se, mijenjao, povlačio iz parlamentarne procedure, itd. Meni je žao što danas ovdje nema resornog 26 ministra, jer bih zamolila, i evo nek im se pošalje stenogram i naš zahtjev, zanimaju me rješenja u Hrvatskoj i Srbiji. Zašto sve ovo govorim? Zato što mislim da svako od nas ne počne dan a da ne pročita crnu hroniku koliko je stradalih na našim putevima. Uglavnom je riječ o nesavjesnoj vožnji i vjerovatno, prema mom nekom mišljenju, su ... skromne kazne. Pogotovo su nam vikendi crni, gdje stradaju mahom djeca od 19, 20 godina. Ja ću vam samo pročitati Izvještaj Auto-moto saveza – u protekloj 2015. godini u saobraćajnim nesrećama u Bosni i Hercegovini živote je izgubilo 341 lice, 1.678 osoba je teže povrijeđeno, a to sve košta i naš zdravstveni sistem, dok je 8.186 lica pretrpjelo lakše tjelesne povrede. E sad, kad vi pogledate njihovu statistiku koliko je ljudi stradalo u posljednjih 10 godina u saobraćajnim nesrećama doći ćete do preko 3,5 hiljade ljudi. Prosjek je dvadeset i nešto godina. I ja zato mislim da je ovo jako bitan Zakon, i neko moje lično mišljenje je da mora biti još represivniji, da su i ove kazne male za prekršaje koji se prave i zbog kojih se gube ljudski životi. Ovo je Zakon koji treba da spasi ljudske živote i zato će on imati podršku Kluba poslanika SDS-a. Naravno, nismo protiv i javne rasprave o ovom Zakonu i da vidimo kakva su rješenja u regionu, jer ja ću podsjetiti da je Srbija prije nekoliko godina, dvije, čini mi se, tri godine donijela jedan jako represivan zakon i nakon tog je značajno smanjen i broj saobraćajnih nesreća i broj stradalih u tim saobraćajnim nesrećama. Zašto, evo vidim i po ovom Zakonu da mladi ljudi mogu voziti do 12 uveče, nakon, dvije godine nakon položenog vozačkog ispita. Ja mislim da i to treba ograničiti do 10 časova. I da vidimo, da nađemo najbolja rješenja koja, zaista je alarmantno, ja mislim da je krajnje alarmantna situacija po broju stradalih u ovoj zemlji, i ako jedan ljudski život spasimo novim zakonom dosta smo uradili. Hvala vam.
Hvala. Poslanik Fehim Škaljić.
Hvala predsjedavajući. Zbilja nas tjera, kako je i uvažena zastupnica Pandurević rekla, da ovom pitanju damo posebnu pozornost, broj mrtvih, broj oštećenih, materijalne štete na putevima Bosne i Hercegovine rastu. Ono što smo učinili dosada nije pokazalo efikasnost u sigurnosti, nema dovoljno iskazane racionalnosti u organizaciji ove oblasti i efikasnost nam je loša. Ponuđeno zakonsko rješenje izmjena nije kompletno i ono dolazi u nizu zakonskih rješenja koje su ovu oblast mijenjali, što će na kraju tražiti da se izvrši jedna kodifikacija .. toga u jedan prečišćeni tekst zakonski radi praktičnog korištenja. Ali aktuelnost nalaže da ovo ne odgađamo, nego da se uđe u ovaj proces zakonodavnog regulisanja dodatnog i zbog toga smo na Komisiji insistirali da se otvori javna rasprava kako bi se proširio koridor amandmanskog uticaja na ovaj tekst i njegovu promjenu. Ovdje želim posebno istaći da nas situacija u kojoj imamo mjere da se vozi pod svjetlima, imamo najviše radara u istoriji Bosne i Hercegovine, imamo najviše popravaka devijacija na cestama koji su bili, nije amnestiralo od povećanog broja mrtvih i što je tako i nastavilo. Tu se nalazi dio problema koji treba rješavati, taj problem znači mora imati sagledavanje i s druge strane. Pitanje je kako ljudski faktor u segmentu sigurnosti doprinosi tome i je li to efikasno. Drugo, dužni smo u sklopu ovoga Zakona razmotriti i pitanje, da kažem, racionalnosti upotrebe transportnih sredstava sa aspekta potrošnje i ekologije i zato je s razlogom potrebno sagledati 27 kako se u regionu, između ostalog, regulisali pitanje upotrebe svjetala. Neka aproksimativna računica za Sarajevo kaže da se godišnje u Sarajevu na upaljena svjetla preko dana potroši oko 8 hiljda MWh energije. To je kad se prevede, baci svaki dan neku cisternu goriva niz cestu. Je li nam to potrebno, je li to srazmjerno onome što doprinosi povećanju sigurnosti, pogotovo kad sad zagovaramo i da se smanje brzine u gradovima? Sigurno to treba posmatrati i sa aspekta eklogije, jer izdvajanje društva za ekologiju dugoročno predstavljaju veliki resurs i veliku potrebu, i doprinijeti bilo čemu u toj oblasti je imparativ. S druge strane mi u oblasti organizacije sigurnosti saobraćaja i učestvovanje pojedinca nemamo potrebnu efikasnost. Ja danas, recimo, kad registriram auto na tehničkom pregledu, koji je opremljen, koji ima registraciju po kamerama, dobijem neku cedulju koja me ograničava sedam dana da ne idem nigdje izvan svog kantona ili mjesta stanovanja, ne mogu otići u inostranstvo zbog toga što moja saobraćajna dozvola mora da ide u neku administrativnu jedinicu MUP-a. To je apsolutno nepotrebno, savremeni svijet ima drukčiji pristup, sve to mora da se rješava na jednom mjestu, sve to mora da se rješava u seansi od jednog sata da bismo ispoljili veću efikasnost. Ovo je samo dio argumentacije zašto danas u prvom čitanju treba prihvatiti ovo, a pozivam sve članove Parlamenta i druge zainteresirane da se priključe ovome što će voditi Komisija za saobraćaj i komunikacije, vezano za javnu raspravu da bismo u ovoj fazi do drugog čitanja dobili onu kvalitetu teksta koja će odgovarati potrebama Bosne i Hercegovine i njenih građana. Hvala.
Hvala. Poslanik Momčilo Novaković.
Uvaženi predsjedavajući, koleginice i kolege. Komisija za saobraćaj i veze je upravo zbog različitih razmišljanja o pojedinim zakonskim rješenjima ovdje i predložila da se u roku od 30 dana, odnosno predložila Domu da usvoji zaključak kojim će obavezati Komisiju da provede javnu raspravu u nekih 45 dana, čime će različita rješenja, za različita rješenja pokušati pronaći nešto što je prihvatljivo za sve. Ovo je, dosada je bilo ustvari samo pet izmjena Zakona o saobraćaju, ovaj ima čak 76 članova, što samo po sebi ukazuje na neophodnost izrade jednog novog, potpuno novog zakona, i u tom pravcu pretpostavljam da će se stvari i kretati u narednom periodu, ali dok ne dođe do toga mislim da je vrlo važno da se usvoji ovaj Zakon. Naravno, stvar nekih rješenja je stvar javne rasprave i kasnije djelovanje ovdje u Parlamentu, ali u svakom slučaju hitno je potrebno ispraviti i neke nelogičnosti u zakonskim rješenjima, ali i ispuniti principe na kojima je ovaj Zakon zasnovan. Pošto danas govorimo praktično o principima, predlagač je predložio tri principa na kojima je zasnovao izmjene Zakona. Jedan je princip pravnog uređenja međusobnih odnosa i ponašanja učesnika u saobraćaju. Drugi je princip poboljšanja stepena sigurnosti saobraćaja u Bosni i Hercegovini. Treći je princip efikasnog kažnjavanja prekršioca u saobraćaju. Moja procjena, otprilike i čitave Komisije je bila da ovaj Zakon jeste zasnovan na ova tri principa, da ispunjava uslove i da ga je u prvom čitanju potrebno podržati kako bi smo došli do javne rasprave i mogućnosti da ono što tamo nije dovoljno dobro riješeno ili nije uopšte riješeno, riješimo kroz amandmane u drugoj fazi. Hvala lijepo. 28
Hvala. Poslanik Zaim Backović.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Nekada čovjek sam sebe hvata u dilemama da li ili ne diskutirati po nečemu što je neophodnost, što nameće život. Vrlo često smo spremni ući u polemike za nešto što je od vitalnog značaja, naročito za mlade ljude, u toj prvoj fazi vaspitanja, odnosno kulture učešća u saobraćaju. Četiri aspekta su koja zakon moraju tretirati, to je aspekt sigurnosti – kakav nam je, aspekt preventivnog djelovanja – kakav je. Ono o čemu su govorili već gospođa Pandurević i u drugom dijelu gospodin Škaljić, to je efikasnost. I četvrta stvar je ukupna regulacija, jedinstvena regulacija na prostoru koji se zove Bosna i Hercegovina. I sad mi zapadamo u te zamke i raspravljamo o nečemu što je život. Ekonomska efikasnost, odnosno efikasnost ukupna samim korištenjem svjetala, mom cijenjenom gospodinu Škaljiću, znači prije 4 godine sa kompletnom analizom sam izašao pred Kantonalnu skupštinu i iznio na godišnjem nivou šta to znači korištenje svjetala u periodu pune danjske svjetlosti. I ustanovili smo da je ukupna emisija štetnih plinova tolika da bi u Sarajevu, gradu koji je i tranzitni, pala toliko da bi u biti Sarajevo bio jedan od najčistijih gradova. U tom trenutku je bilo registrovano 144.000 osobnih, ličnih, privatnih vozila, plus službena, plus autobusi, plus tranzitni saobraćaj, plus gosti, i tako redom. Ljudi zaboravljaju da je potrošnja goriva upaljenim svjetlima veća kao i korištenje, neracionalno korištenje klima uređaja, identična stvar, ali to je na nivou cijele Bosne i Hercegovine. Zašto je došlo u Evropi ... u Hrvatskoj da ne koristite, pri punoj svjetlosti dana ne koristite više svjetlo? Upravo zbog toga. Kada je u pitanju regulacija al' sa aspekta sigurnosti, samo se zapitajmo koliko je, i to treba neko napokon da objedini, mladih ljudi ostalo sa trajnim posljedicama zbog saobraćajnih, neću više da govorim nezgoda, nego grubih nesreća, to nisu nezgode? Koliko je ostalo ljudi trajnim invalidima zbog toga što je korištenje opojnih sredstava i alkohola jako raspostranjeno? I nećemo da otvorimo stranice koje to tretiraju, sad se osjećam ružno kad ovo govorim, reći će šta li taj tamo gleda, otvorite ... stranicu i pročitate o Bosni i Hercegovini i ustanovite da nas svrstavaju u nacije koje najviše koriste alkohol u Evropi po glavi stanovnika, najviše, znači među tim smo nacijama. A ko onda upravlja vozilima? Vozači, tačno je, vozači, i neophodno je ući i bezdilemno sam, neka ide javna rasprava, ali u restriktivan zakon. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Represivan ili restriktivan, kako god hoćete, on mora suziti i proširiti ovlasti, suziti onima, prava onima koji zloupotrebljavaju a proširiti ovlasti onima koji ga sprovode. Tako da sam za to da se ide u cjelovito rješenje koje će dati sigurnost, prije svega [[poslanik se upozorava na vrijeme]] učesnicima u saobraćaju, a svi su učesnici, od pješaka do gradskog saobraćaja. Sve je učesnik u saobraćaju, i biciklista [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Hvala. 29
Hvala gospodine Backoviću. Zamjenica predsjedavajućeg, Borjana Krišto.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam sve uvažene kolegice i kolege, naravno i sve goste, članove Vijeća ministara, naravno i medije koji prate rad današnje sjednice. Ja sam pažljivo slušala, pod točkom Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti prometa na cestama, šta su rekle moje kolege. I naravno, ja se slažem, sigurno da je svima nama intencija da donesemo jedan zakon koji bi bio uspostavljen temeljem nekih principa koji se zapravo i ovdje u ovim obrazložejima navode, od principa, ja bih rekla, pravnog uspostavljanja, odnosno uređenja, normiranja ove oblasti, do, a sve s ciljem poboljšanja, znači, sigurnosti i efikasno kažnjavanje. Međutim, bojim se da to zapravo nije tako jer, evo i ja sam takđer vidjela i iščitala sve ove primjedbe i prijedloge koje smo dobili od nadležnih ministarstava unutarnjih poslova određenih županija, entitetskih, itd., i evo znamo već otkad imamo Prijedlog zakona mi smo ga onako gledali i vidjeli smo da je postojalo, da kažem, puno polemika oko toga i da uistinu ona intencija koja se želi je, još ću jednom ponoviti, sigurno ovaj Zakon nema i ne smije imati nikakve političke konotacije. Sa ovim Zakonom trebamo razmišljati na način da ga donesemo da uistinu bude provediv i da bude uistinu u funkciji sigurnosti prometa svih onih, znači i koji se kretali i koji nisu, ja mislim da imaju jednak interes. A da bismo u tome uspjeli moramo imati i ozbiljan pristup i kada donosimo ovaj Zakon. Po meni sigurno bi bilo dobro da provedemo, i to je jedan od načina da poboljšamo i kroz ovu javnu raspravu. Da li će i ona možda doprinijeti kvaliteti zakona nisam sigurna, jer znamo mi i kroz ove primjedbe koje su recimo dostavljene, negdje, pa nisu, ja bih rekla, na jedan adekvatan način bar razmotrene, a u konačnici vidim da nisu ni prihvaćene. Ima mnogo primjedbi u ovom Zakonu koje evo i po nekakvom mom skromnom iskustvu su, da kažem, i upitne. Prije svega ima nekoliko članaka, ja ću navesti, ovaj, koje, evo uvažena kolegica Pandurević se spomenula takođe na ovu zabranu upravljanja motornim vozilom za osobe koje dobiju, koje znači nemaju, ne posjeduju vozačku dozvolu više od 2 godine, i ovdje je provedeno vrijeme zabrane, napisano je od 24 do 5 sati. Možda se trebamo upitati da li je to prava mjera, vidjeti kakva iskustva postoje u okruženju, kada znamo da postoje i druga iskustva, kada postoji možda princip u drugim zemljama koje kažu da se može voziti ali uz osobu koja ima određeno iskustvo. Možda bi se boli efekti postigli i sa novčanom kaznom a ne sa zabranom, imajući u vidu i naše institucije koje mi, i danas znamo situaciju kakva nam se događa, ne znam, u smislu i kazni, i kaznenih bodova, itd., pa policija oduzme, ne znam, vozačku dozvolu, pa onda se odmah zove, intervenira se, itd. Mislim da na jedan način zakon, znači bez obzira kakav je, urušavaju ga ne samo sudionici u prometu, misleći konkretno na ovaj Zakon, nego možda svako pojedinačno kada se nađe u određenoj situaciji ili posredno preko nekoga. Što se tiče takođe određenih odredbi, i zato bih ja rekla da ovo treba sve, na neki način, ispitati i vidjeti uistinu rješenja koja se nalaze u susjednim zemljama i vidjeti što je to, mada se možda i mi teško možemo u kontekstu sustava i nas kao jedne zemlje nekakvog iskustva prometne kulture, pa i one druge, teško možda možemo porediti, ali bilo bi dobro da, na neki način, razmotrimo. Meni je npr. sporna i odredba koja govori o tome da stranac koji, evo recimo članak 213. – sa vozilom registriranim u inozemstvu na cestama na teritoriji Bosne i Hercegovine ne mogu upravljati osobe koje imaju stalno prebivalište u Bosni i Hercegovini. Ne vidim razloga zašto je to problem da neko upravlja uz ovlaštenje, dopuštenje vlasnika vozila, 30 znam kakva je bila intencija, ali ova odredba se onda može na jedan drugačiji način definirati pa kazati ... Mislim zašto ne bi upravljao neko vozilom koje je iz njegove obitelji a neko nema recimo prebivalište u Bosni i Hercegovini, ima vozilo registrirano, ne znam, nebitno, u nekoj od susjednih zemalja. Tako još mnoge druge odredbe. Ja hoću reći da takođe spadam u red svih onih koji su govorili o tome da uistinu je jedan ovo važan Zakon i da ga trebamo na jedan oprezan način donijeti kako bi uistinu odgovorili onome što nam je zapravo ovdje cilj, a to je sigurnost u prometu i efikasna, znači, zaštita u smislu kazne i kažnjavanja za one počinitelje prekršaja koji se dogode u cestovnom prometu. Evo, hvala lijepo.
Hvala. Zaim Backović, ispravka krivog navoda.
Samo kratko, dala mi je, nije ovo gospođo Krišto ništa da Vas nešto, nego samo jedna kratka. Vrlo bi interesantno bilo gospođo Krišto da nam daju koliko je osoba koje imaju zabranu upravljanja izvadilo nove vozačke dozvole pod formom izgubilo staru. To bi bilo vrlo zanimljivo. Evo, sticajem okolnosti, zapamtite što sam rekao, oni koji rade u ovoj zgradi, u ovom trenutku ja znam par koji imaju zabranu po nekoliko mjeseci upravljanja i predali su onu koju su ponovo izvadili a voze sa onom koja u stvari ne bi trebala da bude važeća, jer su izvadili duplikat, i onda su duplikat predali. Vrlo bi bilo zanimljivo da nam se da koliko ljudi ima ali su u međuvremenu, dok im je došlo do realizacije izvadili novu, znate. To je jako, jako interesantno, i to ne tretira zakon. To je krivično djelo koje se može podvesti pod falsifikovanje zvaničnih dokumenata, isprava. Ali to niko ne obraća pažnju. Hvala.
Hvala. Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda.
Ma i ja sam iskoristio ovu formu ispravka krivog navoda samo da kažem i našoj zamjenici predsjedavajućeg i svima nama da su većina ovih pitanja bila na dnevnom redu kod rasprave po ovom Zakonu u komisiji i da su sve te nejasnoće i dileme praktično ostavljene za javnu raspravu, kako bismo u javnoj raspravi došli do onih rješenja koja će omogućiti upravo ovo o čemu govorimo, i da zakon bude provodiv ... ove principe. Nažalost mi danas nemamo ovdje ministra da to možda pojasni, čak i da odgovore zbog čega su neka rješenja koja se tiču principa zakona ovakva kakva jesu, ali zato ovi naši ministri su pokemoni, izginućemo dok ih uganjamo.
Hvala. Zamjenica predsjedavajućeg, Borjana Krišto, ispravka krivog navoda. 31
Zapravo ću i ja reći kao i kolege, nisam ja shvatila da su oni ispravljali moje navode krive, nego zapravo sam ja izašla da potvrdim ono zapravo što su oni rekli, jer po meni ovi prijedlozi rješenja o kojima je govorio kolega Zaim Backović, pa i sadašnji koji su u ovom Zakonu, upravo idu tako da, po meni, po mom pravnom iskustvu, daju prostora za nekakve, da kažem, malverzacije, a ne za ono da u konačnici imamo zakon koji je provediv u smislu i odgovornosti sudionika u prometu a i kada je u pitanjui kažnjavanje. Pa uzmite recimo samo još jedan aspekt, ja osobno mislim da mi nismo sazreli kao institucije da možemo prenositi produljenje registarskih pločica na ovlaštene institucije za registraciju vozila, bez obzira tamo se stoji i one ispunjavaju određene uvjete i one postoje temeljem zakona, ali osobno mislim da je to još uvijek stvar koja treba ostati u nadležnosti MUP-ova, odnosno ministarstava unutarnjih poslova, kao i mnoge druge. Tako da još jednom ja bih samo naglasila da ja pozdravljam ovo što su kolege rekle. Hvala lijepo.
Hvala. Poslanica Nermina Kapetanović.
Zahvaljujem se uvaženi gospodine predsjedavajući. Ne želeći da ponavljam diskusije svojih prethodnika, vrlo uvažavajući ovo što je gospodin Novaković kazao, ja smatram da vodeći računa o činjenici da je Zakon u prvom čitanju i da je zasnovan na tri principa, o kojima je uvaženi kolega govorio, mene što se tiče stoga mislim da trebamo podržati Zakon u prvom čitanju. Naravno da je neophodno provesti javnu raspravu koja će, u koju će biti uključeni eksperti iz transportne struke. A ja ću se, na isti način na koji je i kolegica Pandurević referirala u jednom dijelu svoje diskusije, vrlo kratko osvrnuti na činjenicu i potrebu pojačavanja sigurnosti saobraćaja, sigurnosti aktera u saobraćaju. Ovaj put ću govoriti i o djeci, sigurnosti djece, mislim da je u prevenciji jako puno potrebno raditi sa djecom i u predškolskom uzrastu i školskom uzrastu na stvaranju saobraćajne kulture koja u Bosni i Hercegovini, usuđujem se reći, ne postoji. Kao liječnica mislim da u Bosni i Hercegovini bilo dobro, kao osoba koja je anesteziolog, i nebrojano puno intervencija sam imala kao anesteziolog, strašno je kada vam dovedu pacijenta ne znate njegovu krvnu grupu, gubimo bez potrebe vrijeme na spašavanju ljudskog života u iščekivanju rezultata koja je krvna grupa. Šta bi bilo u Bosni i Hercegovini, šta bi nas koštalo, ne naročito puno, da u našim vozačkim dozvolama, bar u mojoj ne piše krvna grupa, mene kao osobe, dakle svih aktera u saobraćaju. Ja znam da je, čini mi se u Unsko-sanskom kantonu da je planirano da u njihovim ličnim kartama, koje će biti u elektronskoj formi, da će biti ... upisana krvna grupa, međutim ja mislim da je to jako važno, najprije gledamo vozačku kada se događaju stravične saobraćajne nesreće, malo se ko sjeti tražiti ličnu kartu, a naročito se ne sjete akteri i donosioci odluka ne znaju da se u elektronskoj formi to može unijeti u lične dokumente tipa lične karte. Ali, velim, mislim da bi u vozačkim dozvolama takav podatak morao biti prisutan. To je jedan. I dva, vodeći računa o činjenici da naš prvi susjed iz EU, Hrvatska, je država po najvećem broju darivatelja organa u smislu transpatologije, bilo bi dobro da u Bosni i Hercegovini oni koji žele da daruju svoje organe u slučaju da nema mogućnosti za nastavak njihovog života, a da postoji mogućnost da darivanjem svojih organa nekom drugom spase život, 32 da te izjave se, da se nađe način u obrascu lične karte da se takva izjava može priložiti, da jednostavno ljekarski timovi na licu mjesta mogu znati ko je dobrovoljni darovalac, da ne mora uvijek taj dokument biti uz osobu, dali da bude nekako ugrađen u koncept izgleda nove lične karte. Naravno da kroz javne rasprave treba uključiti aspekte za sigurnost saobraćaja. Da li će taj biometrijski čip o kome se govori da će na njima biti koncipirana nova vozačka dozvola, da li će on zaživiti ili neće ja nisam baš sasvim optimistična po tom pitanju, ali mislim da bismo barem kada su krvne grupe u pitanju da bi to bilo nešto što bi mnogim, mnogim osobama spasilo život. Postoje naročito opasne dionice koje su već markirane u državi Bosni i Hercegovini, ja ću govoriti samo o nekoliko, recimo put kod Foče ili recimo na izlasku iz Zenice prema Doboju, to su mjesta na kojima se događaju stravične, stravične saobraćajne nesreće, bez obzira i na radare, bez obzira na ograničenja, i mislim da je činjenica da ne postoji dovoljana ni saobraćajna kultura u Bosni i Hercegovini jedan od razloga za to. Ono što mene naročito užasava kao osobu koja često puta na relaciji Zenica – Sarajevo je činjenica da se na autoputu događaju sasvim prirodno pojave da vas pretiču, dakle s desne strane na mjestima koja su predviđena za odmor i niko, u biti niko skoro ne reaguje za to. Ono što me plaši i činjenica da jako puno male djece jesu žrtve, žrtve saobraćajnih udesa i mislim da u ovaj Zakon, dakle kada bude provedena javna rasprava, da u tu javnu raspravu uz saobraćajne eksperte treba uključiti i osobe iz oblasti zdravstva, ali i iz obrazovnog sistema. Mislim da ovaj integralni, prvi dio Nacrta je dobar, da ga treba podržati, izvjesno je da moguće je da postoje i manjkavosti, međutim javna rasprava koja će se provesti će pokazati kakav moderan zakon trebamo napraviti, i mislim da je dobro da konsultujemo i zemlje iz regiona koje imaju još bolje i kvalitetnije zakone od naših. Hvala.
Hvala Vama. Gospođa Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ja sam se samo kratko željela osvrnuti na ono što je govorila uvažena koleginica Krišto, o manipulacijama. Mislim da to i ovim Zakonom, kao što je ona rekla, moramo naći načina da riješimo. Evo, pročitaću, daću vam jedan podatak da 8 vozača u Republici Srpskoj za kazne duguje 137.650 maraka. Rekorder je vozač iz Doboja sa 27.243 marke, Sokolac 25.136 maraka, znači jedan vozač, Novo Goražde 17.869 i iz Banja Luke je posljednji 12.411 maraka. Šta se dešava? Vozilo je registrovano na neko drugo lice, vozač nezaposlen, ne može mu se kazna naplatiti kod ponovne registracije, i on se ovako ponaša. Moramo kroz ove izmjene i dopune Zakona naći rješenje i za to. Da li je rješenje da takvi vozači idu u zatvor, što opet košta državu, ili rješenje da ih lijepo pošaljemo nek, ne znam, bude društveno koristan, neka čisti grad, neka ima radnu obavezu mjesec dana da čisti grad i na taj način, ili dva, tri, nebitno, neka otplati. E, toliko od mene. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Predrag Kožul, diskusija. Izvolite. 33
Kolegice i kolege, najprije se priključujem pozdravima za sve nazočne na današnjoj sjednici. Pokušat ću da ne govorim ono što je već rečeno ovdje, pa ću možda na dvije ili tri stvari upozoriti koje nisu rečene. Prva stvar koja me je zasmetala možda nema naizgled usko veze sa kontekstom Zakona je pitanje lektoriranja ovog teksta Zakona u hrvatskoj varijanti, na hrvatskom jeziku na mom monitoru. Dakle, korištenje ključnih riječi za ovaj Zakon to su imenica prijevoz i pripadajući glagol prevoziti je ovako dosta kreativno izlektoriran u ovom tekstu Zakona rekao bih loše. To ponegdje čak utječe i na kontekst Zakona, i to je potrebno ispraviti. Druga stvar, ja ću se fokusirati i na par članaka koje nije niko spomenuo. Članak 6. ovog, ovih izmjena i dopuna Zakona koji govori o jednoj stvari koja je u trendu, dakle korištenju mobitela prilikom vožnje. Malo je članak, stavak (1) ovog članka, čini mi se, loše konceptiran pa ostavlja određene nejasnoće – da li je potrebno samo imati opremu a razgovarati kako već razgovaraš ili je koristiti. To bi trebalo popraviti. Ja sam osobno, vjerojatno je ovo prekršaj čiji je, ovaj, ovo je jedan od prekršaja koji sve više i više utječe na sigurnost prometa, ja sam malo pokušao raspitati se kako je riješilo šire okruženje, da tako kažem, pa imaju dva pristupa, ja sam osobno, ne znam da li će javna rasprava to na taj način fokusirati, ne znam da li ću amandmanom to predlagati, za rigoroznije rješenje. To je da nema korištenja mobitela prilikom vožnje, bez obzira na ovu opremu koja se ovdje spominje, ima i takvih rješenja u širem okruženju. Da budemo rigorozni prema vozačima barem koliko smo u članku 19. ovih izmjena i dopuna rigorozni prema pješacima kojim ne dozvoljavamo da koriste mobitel bez obzira ovako ili onako kada hodaju pločnikom. I treća jedna stvar koja je ovako meni upala u oko, ne u oko nego u razmišljanje, a ne znam kako je popraviti a smeta mi, je kad pogledate ... izmjene i dopune Zakona, posebno prečišćeni tekst Zakona, vidite svu silu kaznenih odredbi, i to je dobro, i to treba da je tako. Kad se pitamo ko primjenjuje ovaj Zakon, odnosno ko ga provodi, to su obično ljudi na terenu, oni plicajci, i slabo možda obučeni, i slabo obučeni, i slabo opremljeni, i slabo plaćeni. Volio bih potražiti rješenje, možda i hoću u toku izrade, javne rasprave i drugog čitanja ovog Zakona, kako bi najveći dio ovog novca završio na način da se oni koji provode ovaj Zakon tim sredstvima bolje opreme, bolje plate, bolje običe. Čini mi se da je to vrlo važno u kontekstu primjene zakona. Ovaj Zakon je, da tako kažem, centralizirao često sredstva koja se na temelju njega prikupe na temelju kazni, itd. Eto toliko u ovoj fazi prvog čitanja ovog Zakona.
Hvala lijepo. Gospodin Hazim Rančić, diskusija. Izvolite.
Poštovano rukovodstvo, kolegice i kolege, predstavnici Vijeća ministara, medija, uvaženi gosti. Imamo dakle Zakon o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u prvom čitanju i uglavnom mi bi trebali govoriti, evo o principima. Oni su navedeni u Zakonu, njih je i potvrdio u svojoj diskusiji i kolega Novaković, i ja sam mišljenja da ovaj Zakon i njegove principe trebamo 34 podržati uz zaključak komisije da ih zadužimo da provedu javnu raspravu, i svi oni kojih se to tiče i na koje se odnosi da uzmu učešća, počev i od nas samih, pa evo i od entitetskih i kantonalnih ministarstava. Jer ako pogledamo ovu hronologiju i ove primjedbe Zakon je, kako je nama dostavljen, urađen u decembru a u januaru od Vijeća ministara nama dostavljen, a onda su nakon toga slijedile primjedbe, i to na tekst Zakona. Dakle, te primjedbe nisu mogle biti uvrštene u Prijedlog ovog zakona jer su slijedile i došle nakon što je Zakon usvojen u Vijeću ministara i proslijeđen u parlamentarnu proceduru. Neobično je važan zakon, tiče se svih nas, bilo da smo vozači, bilo da smo pješaci, bilo da su to neki članovi naših porodica, kolege, komšije, dakle jednostavno ne postoji osoba na koju se ne odnosi i ne može primijeniti ovaj Zakon. I trebamo ga popraviti, što je i osnovana namjera i cilj predlagača, uz uvažavanje diskusija koje govore da je moglo još u određenim segmentima ... članovima biti izmjena i dopuna, pa čak i ove varijacije o kojima su govorili određene kolegice i kolege da neki od učesnika u saobraćaju prave i zloupotrebe i prekršaje, možda i krivična djela, trudeći se kako doći do toga da izbjegnu primjenu ovog Zakona. A naravno naša je obaveza da iznalazimo rješenja i da se takve stvari sankcionišu. Vezano, evo za ovu zadnju diskusiju ja samo želim ovo malo dopuniti što je kolega govorio, iako je rasprava o principima, dakle ovim se uvodi preciznija zabrana korištenja mobitelja, telefona, član 66. je Zakona o izmjenama i dopunama dopisao, dakle dopunio član 235. stav (1) tačku 1. na način da se ... 1.a), 1.b) i 1.c), gdje je 1a) kao prekršaj, je li, naveo ponašanje vozača suprotno članu 33., a to je upravo ovo o čemu je i kolega govorio. I jedna i druga stvar ... se odnose na članove 33. i 235., što znači da je ta stvar kažnjiva sa novčanom kaznom od 100 do 300 KM. Mi ne možemo postići apsolutno ... koja je nedozvoljena, možemo, onaj, sankcionisati, i ja se zalažem za strožije propise u ovoj oblasti. Hvala.
Hvala Vama. Ne vidim više prijavljenih i zaključujem raspravu po ovoj tački dnevnog reda. Prelazimo na tačku pet, to je, Ad. 5. Prijedlog zakona o pružanju besplatne pravne pomoći – predlagač: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-1789/16, od 28.06.2016. godine (prvo čitanje) Zakonodavno-pravni sektor je 01.07.2016. godine dostavio Mišljenje kojim je potvrđeno da je Prijedlog zakona usklađen sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, uz određene tehničke greške. Nadležna Ustavnopravna komisija 01.08.2016. godine dostavila je Mišljenje o Prijedlogu zakona. Komisija je prihvatila principe i utvrdila usaglašenost Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine. Otvaram raspravu. Pošto se niko nije javio za riječ zaključujem raspravu. Prelazimo sada na tačku šest, to je, 35 Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama Bosne i Hercegovine – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02- 1-1510/16, od 13.07.2016. godine (prvo čitanje)
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja ću se obratiti, dakle što mi je obaveza poslovnička da se obratim kao predlagač Zakona, a potom ću zadržati pravo da se obratim kao učesnik u raspravi ukoliko bude potrebe. Želim samo naglasiti, na samom početku pročitali ste da je Zakonodavno-pravni sektor našao tehničke greške, to apsolutno ne stoji. Dakle, rekli ste uz određene tehničke greške, naprotiv Zakonodavno-pravni sektor je našao potpunu usklađenost i čak rekao Prijedlog zakona svojom strukturom, formom i stilom odražava pravila izrade pravnih propisa, te je usklađen sa Jedinstvenim pravilima. Dakle, to je što se tiče Zakonodavno-pravnog sektora. Ne znam, to je izgleda neka greška, tu se promakla u tom tekstu koji ste čitali. 36 Što se tiče, znači, suštine Zakona, na koji sada prelazim, radi se o jednoj izmjeni u Zakonu o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine, i ta izmjena se konkretno tiče otpremnina pri odlasku u penziju za sve osobe koje rade u institucijama države Bosne i Hercegovine. Konkretno radi se o ograničenju ukupne visine otpremnine na koju zaposleni u institucijama Bosne i Hercegovine trenutno imaju pravo. Naime, trenutno zakonsko rješenje je da pri odlasku u penziju svi zaposleni u institucijama Bosne i Hercegovine imaju pravo na otpremninu u visini svojih šest ostvarenih neto plaća isplaćenih u prethodnih šest mjeseci ili šest prosječnih neto plaća iz prethodne godine ako je to za njih povoljnije, dakle za one sa najnižim koeficijentom. I ovakvo trenutno rješenje dovodi do situacija u kojima pojedini zaposleni ostvaruju zaista neopravdano visoke otpremnine koje su u potpunosti nesrazmjerne ekonomskoj i socijalnoj situaciji u Bosni i Hercegovini, ali i u suprotnosti su sa svrhom otpremnine kao takvom. Dakle, kada pogledate sve relevantne izvještaje, kako domaćih i međunarodnih eksperata, vrlo je jasno da je svrha otpremnine da nekome olakša taj tranzicijski period kod odlaska u penziju a ne da osobu nagrade enormno visokim naknadama. I trenutno zakonsko rješenje je zaista loše jer daje enormno visoke nagrade, odnosno naknade određenim zaposlenim. Evo samo primjera radi zaposleni sa koeficijentom 10, dakle član Predsjedništva trenutno ima pravo na otpremninu u iznosu od minimalno 29.820 maraka, i to je minimalno dakle, jer na to dolazi i minuli rad, itd., tako da se u praksi zaista te otpremnine u nekim slučajevima kreću i 35.000 maraka i više. Dakle, član Vijeća ministara, ministar u Vijeću ministara minimalno 25.347 KM, ombudsmen za ljudska prava npr. koeficijent 8, minimalno 23.856 KM, itd. Predloženi Zakon uvažava socijalnu strukturu Bosne i Hercegovine i zadržava pravo značajnog broja zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine koji se kreću u tim nekim sredinama na otpremninu u iznosu njihovih šest neto plaća isplaćenih u prethodnih šest mjeseci, odnosno šest prosječnih plaća u Bosni i Hercegovini u prethodnoj godini ako je to za njih povoljnije, ali uvodi jednostavno ovo ograničenje na maksimalnom iznosu otpremnine koji se može isplatiti na 12 prosječnih plaća isplaćenih u Bosni i Hercegovini u prethodnoj godini. Dakle, ograničava otpremnine na 9.960 KM. Prevedeno u praksu svi zaposleni sa koeficijentom nižim od 3,55, dakle šef odsjeka i niže, bi zadržali otpremninu u istom iznosu koji trenutno imaju, dok bi se ograničenje u praksi odnosilo na one zaposlene koji imaju koeficijent 3,55 i više. Ništa nema sporno u uvođenju ovih različitih kategorija, mi već imamo presedan u Bosni i Hercegovini i praksu, mislim dobru praksu imamo u Bosni i Hercegovini da, iako Zakon o platama kaže da svi zaposleni u institucijama Bosne i Hercegovine imaju pravo na regres, već godinama, zaista dugi niz godina Odlukom Vijeća ministara regres za sve zaposlene u institucijama Bosne i Hercegovine sa koeficijentom 4 i više je 1 marka, dok oni koji imaju koeficijent manji od 4, dakle, imaju tu neku redovnu isplatu regresa. Dakle, ovdje nije ništa sporno da se za one sa koeficijentom od 3,55 u praksi, dakle, ova otpremnina ograniči na neku razumnu normu, dakle to je tih 9.960 KM. Još nešto da kažem, dakle u javnosti je bilo jako puno kritika na određene zvaničnike uglavnom koji su dobivali tu otpremninu. Mislim da treba vrlo jasno reći, za razliku od naknada, primjera radi, u komisijama koju vi možete odbiti, da kažete, ako ste u nekoj komisiji da jednostavno kažete da ne želite otpremninu, to svi članovi Kluba SBB-a redovno rade, naknadu za rad u komisiji, pardon, i naknada za rad u komisiji vam neće biti isplaćena, ovdje pošto otpremnina ima karakter plate ne možete odbiti otpremninu. Dakle, onaj ko je obavezan u računovodstvu ili gdje je to već da vam tu otpremninu isplati on vam je obavezan to isplatiti, ne možete reći da želite manju. I onda se ljudi nađu zaista u jednim teškim situacijama, mogu reći, imali smo ovdje primjer jednog našeg kolege koji je nakon što je pokušao da ne uzme otpremninu shvatio da nema načina da je ne uzme, onda je uzeo pa je donirao u humanitarne svrhe. I zaista nema potrebe, ovaj, da se ljudi izlažu, između ostalog nema potrebe da se ljudi 37 izlažu takvim situacijama. Najbolje je to sistemski riješiti, tako da ni na kome nije pritisak i da, a istovremeno ćemo ostvariti zaista ogromne uštede, jer evo samo u bilo kojem pojedinačnom slučaju kada su ovi visoki koeficijenti u pitanju imaćemo uštede od 20 hiljada po osobi i više, dakle 25, 26 hiljada po osobi. Ovo je, da podsjetim još jednom, Zakon koji je, Prijedlog zakona koji je dobio jednoglasnu podrušku u Komisiji za finansije i budžet, što se zaista ne dešava toliko često i izuzetno mi je drago što je naišao na podršku i iz oba entiteta, i pozicije i opozicije, itd., itd., dakle jedno zaista, jedna zaista korektna i dobra rasprava se vodila na nadležnoj Komisiji za finansije i budžet. Toliko od mene kao predlagača, a kažem opet zadržavam, ukoliko bude potrebe, pravo u raspravi da se uključim. Zahvaljujem.
Hvala. Poslanik Predrag Kožul.
Pa evo, ja ću, na neki način, u ime Povjerenstva za financije i proračun kazati nekoliko riječi vezano, ne samo za ovaj Prijedlog zakona kolege Arnauta, nego vezano i za zaključak koji je Povjerenstvo za financije i proračun donijelo uz raspravu i glasovanje o ovom Prijedlogu zakona. Zaista je jednoglasno Povjerenstva za financije i proračun podržalo principe ovog Zakona, pa iako i do sada nisam bio za druga zakonska rješenja kojim kolega Arnaut, uvjetno rečeno, štedio, rekao sam otprilike ovo – za razliku od dva prethodna njegova rješenja, koja su i usvojena u ovom Domu, koja su, jedno stvaralo niz pravnih pravnih nejasnoća koje su i sada u zraku i vise i nisu razriješene, a drugo njegovo zakonsko rješenje tražilo je usklađivanje i nekih drugih zakonskih rješenja s tim zakonskim rješenjem, ovo zakonsko rješenje, rekao bih, ne bori se ni sjednim drugim zakonom, niti sa pravnim sistemom, zato je dobilo moj glas i na taj način jednoglasno podržano na Povjerenstvu za financije i proračun. Ja bih rekao jednu drugu stvar – nije dobro da iz sjednice u sjednicu donosimo izmjene i dopune ovog Zakona, a u ladicama nam leži Prijedlog izmjena i dopuna Zakona kojeg je dostavilo Vijeće ministara i koje je zaista vrlo važno jer u njemu postoje rješenja koja se tiču niza ljudi iz policijskih struktura i njihov problem je neriješen jer je taj Zakon, rekao bih, zbog jednog mišljenja našeg jednog povjerenstva je u ladicama. Ja apeliram na Kolegij, na sve nas da taj Zakon izvučemo iz ladica. Ono što je definirano tim zaključkom Povjerenstva parlamentarnoj proceduri, u amandmanskoj proceduri možemo riješiti na ovom Domu i na Domu naroda, ali apeliram da bi zaključili priču o izmjenama i dopunama ovog Zakona da taj Zakon koji nam je dostavilo Vijeće ministara, ako je to poslovnički moguće, vratimo u proceduru. I to je otprilike bio zaključak Povjerenstva, s tim što smo mi taj zaključak usmjerili prema Vijeću ministara, makar smo, evo svjesni da je Vijeće ministara, i svjesni njihovog razmišljanja, da se su oni taj posao dovršili. U protivnom ako ne budemo išli na to rješenje, evo moraćemo opet mi neke kolege zastupnici, zbog jednog dosta velikog broja ljudi koji trpe zbog nedonošenja tih izmjena i dopuna Zakona, ponovno predlagati ta parcijalna rješenja i ponovno iz sjednice u sjednicu raspravljati o ovom Zakonu.
Samo da vas obavijestim da je u proceduri i ovaj Zakon Savjeta ministara, znači on će doći u Parlament, trebalo bi relativno brzo. 38 Poslanik Zaim Backović.
Zahvaljujem se. Ne želeći naravno, podržavam način da se dođe do neke nazovimo to pravičnosti i pravde, apsolutno, ali ..., već smo imali, mi smo oko kojekavih ovdje prinadležnosti „bijelog hljeba“, „crnog hljeba“, ovakvog, razgovarali, ali sad da prestane mandat ovog trenutka mi nismo regulisali status poslanika. Nemojte zaboraviti da po postojećem Zakonu u narednih šest mjeseci nemamo pravo da radimo, nemamo pravo, sukob interesa, pročitajte zakonska rješenja. Mi to nismo riješili, i to je tako. E sad oko otpremnina, postoje zakoni o radu, Zakon o radu definiše prinadležnosti, tamo je definisana otpremnina, kako se ona, na koji način i šta. Imamo sad Zakon o radu u Republici Srpskoj, Zakon o radu u Federaciji, ali ga nemamo na nivou države, nema ga. Živo me zanima šta ako u mandatu poslanika stvarno dolazi period kada ide u penziju shodno sad jednom ili drugom zakonu, opet dva zakona, jedan u Republici Srpskoj, drugi u Federaciji, a ta otpremnina mu je, a pročitajte kada smo potpisivali, kada smo dolazili u ovaj Parlament, po ovome manja od otpremnine njegovog radnog mjesta koji bi ostvario otamo odakle je došao na mjesto poslanika. Tu je stotine dilema, i ovome se mora studioznije pristupiti, jednostavno mora, jer to je nešto što onda vodi u jedan lanac, jer po ovome nagrađujete sve direktore javnih kompanija, nagrađujete ih, jednostavno ih nagrađujete. Ili neće više niko na ovaj način ... u penziju. Šta ako, ja opet kažem, postavljam dilemu, u ovom trenutku neko stekao uslove po zakonu iz Federacije, tamo u zakonu kad je Federacija u pitanju piše jedno rješenje, iz Republike Srpske piše drugo rješenje, u Zakonu koji imamo na nivou, evo kojeg mi trebamo donijeti treće rješenje, a isplaćujete se sutra po penziji jedni iz Fonda Republike Srpske, drugi iz Fonda Federacije, nema državnog fonda, a mi smo državni službenici. Govorim oni koji su zaposlenici, državni službenici. Nemate zakon na nivou države. Stotine je tu dilema. Znači, treba ipak ići, biti svjestan da kompliciranost ove države uslovljava da se ovakvim rješenjima mora malkice studioznije pristupati. Napomenuo sam primjer da ako sad prestane mandat nemamo pravo da se vratimo, bez obzira što smo potpisali ugovor, na svoje radno mjesto. Nemamo na to pravo, ja ću vam to donijeti da vidite, nemamo pravo. Hvala.
Hvala. Nemamo više prijavljenih, završavamo ovu tačku dnevnog reda. Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda, Ad. 8. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije (predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-341/16, od 04.03.2016. godine) Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije usvojen je na 31. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 15.06.2016. i na 21. sjednici Doma naroda, održanoj 14.07.2016. Zakon je usvojen u domovima u različitom tekstu, te je formirana Zajednička komisija oba doma za postizanje identičnog teksta. Zajednička komisija je dostavila Izvještaj 28.07.2016. Komisija je postigla saglasnost o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i 39 dopunama Zakona o zabrani diskriminacije kako je usvojen u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH. Po ovoj tački nema rasprave, nije po Poslovniku predviđena rasprava. Prelazimo na devetu tačku, Ad. 9. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radnom vremenu, obaveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za evidentiranje u drumskom prevozu (predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-34/15, od 01.03.2016. godine)
Zahvaljujem predsjedavajući. Želim naglasiti da je ovaj Godišnji izvještaj veoma detaljan, obiluje velikim brojem informacija i prikazuje stanje u oblasti poljoprivrede i ruralnog razvoja u Bosni i Hercegovini, a možemo zaključiti i odnos svih nivoa vlasti spram poljoprivrede i razvoja poljoprivrede, kao i ruralnog razvoja u Bosni i Hercegovini. Takođe u Izvještaju je veoma naglašeno da nažalost svi nivoi vlasti u Bosni i Hercegovini zadnjih godina pasiviziraju razvoj poljoprivrede i umanjuju sredstva za poticaje u poljoprivrednom sektoru, kao i sredstva za ruralni razvoj. Ono što ja želim posebno naglasiti to je da je ministarstvo u ovom Godišnjem izvještaju navelo da se u zadnjih 7 godina drastično smanjuje budžet za razvoj poljoprivrede u Bosni i Hercegovini i na neki nači možemo konstatirati da je to zabrinjavajuća činjenica koja treba izazvati pažnju, ne samo ovog Parlamenta, već i u parlamentima nižih nivoa vlasti, na koje mi nažalost ne možemo utjecati. Ako se 15% smanjuju budžeti za razvoj poljoprivrede u zadnje 3 godine onda možemo zaključiti da vlasti u Bosni i Hercegovini ne mare previše za poljoprivredu i ruralni razvoj. Iako statistika pokazuje, prema popisu iz 2013. godine, da se u Bosni i Hercegovini 363.394 domaćinstva bave poljoprivrednom aktivnošću, odnosno 31,44% stanovništva u odnosu na ukupan broj stanovnika u Bosni i Hercegovini, onda moramo se suočiti sa stvarnošću i zaključiti da je neophodno unaprijediti sektorske politike za razvoj poljoprivrede u Bosni i Hercegovini i doći do konsenzusa za strateški okvir i strateški plan razvoja poljoprivrede i ruralnog razvoja u Bosni i Hercegovini. Naravno, da mi u ovom Domu imamo veoma oskudne mogućnosti ili gotovo nikakve da popravimo i poboljšamo odnos prema poljoprivredi i ruralnim sredinama u Bosni i Hercegovini, ali možemo na ovaj način komentarima i prijedlozima ukazati na značaj te populacije koja je svakim danom, nažalost, siromašnija i koja iako radi i zarađuje svojim rukama i svojim proizvodima na rubu su egzistencije i nema neke kvalitetne projekcije za budućnost što se vidi iz ovog Godišnjeg izvještaja. Ja bih se osvrnuo na politiku ruralnog razvoja, dolazim iz ruralne sredine i jako mi je stalo da u Bosni i Hercegovini budu zastupljene politike ravnomjernog i ravnopravnog razvoja. Investicije u ruralnim sredinama su jako oskudne i budžeti kao što vidimo svake godine se smanjuju za ruralni razvoj. Možemo reći da gotovo i nema investicija za ruralni razvoj, niti značajnijih investicija za poljoprivredu. Bosna i Hercegovina je ruralna zemlja, 81% površine, ovdje precizno navedeno je, su ruralna područja i živi oko 61% stanovništva u tim ruralnim područjima. A kakve su politike poticaja, odnosno potpora za ruralni razvoj to vidimo na stranici 53 ovog Izvještaja, gdje se kaže da se svake godine umanjuju sredstva za ruralni razvoj, i nažalost u 2015. godini za 75% se umanjio budžet za ruralni razvoj u odnosu na prethodne godine. 41 Kako može Vijeće ministara i ovaj Parlament poboljšati tu situaciju to se može vidjeti u dijelu Izvještaja gdje se govori o uspostavi sistema za korišćenje pretpistupnih fondova EU koji su namijenjeni za poljoprivredu i ruralni razvoj. Nažalost od 2009. do danas, danas je 2016., nisu se mogle usaglasiti, nije se mogao usaglasiti jedinstven model IPARD operativnih struktura, što je uslov da bi korisnici, tj. poljoprivredni proizvođači mogli pristupiti fondovima EU koji su namijenjeni upravo njima, namijenjeni su razvoj i poticanje poljoprivredne djelatnosti. Ovaj dio Godišnjeg izvještaja je najlošiji u ovom Izvještaju i on je, ja bih rekao, pogrešan. Razmišljao sam da predložim zaključak da se ovaj Izvještaj vrati na doradu, ali kada sam vidio izvještaj komisija onda sam odustao jer znam da to neće proći iz razloga što je u ovom dijelu pod tačkom 5.3.2. sve [[poslanik se upozorava na vrijeme]] ono što je bilo u sadržaju Informacije iz 2013. godine i sve se odnosi na 2013. godinu. A nažalost Vijeće ministara nije ništa uvrstilo ono što je bilo u 2015. godini, a takođe sam izvršio uvid i u tu Informaciju gdje je bilo aktivnosti koje su vezane [[poslanik se upozorava na vrijeme]] za mogućnost usaglašavanja i uspostavljanja, konačnog uspostavljanja IPARD operativnih struktura za Bosnu i Hercegovinu. S obzirom da je skraćeno vrijeme, ovo je jako važan Izvještaj, moram samo još predložiti jedan zaključak jer se on temelji upravo na ovaj dio Izvještaja koji glasi: - Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH u skladu sa naglašenom potrebom uključivanja visokog političkog nivoa u tački 5.3.2. Godišnji izvještaj iz oblasti poljoprivrede, ishrane i ruralnog razvoja za Bosnu i Hercegovinu za 2015. godinu traži od predsjedavajućeg [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Vijeća ministara BiH da u suradnji sa ministrom vanjske trgovine i ekonomskih odnosa u roku od 30 dana organizira sastanak sa predsjednikom Vlade Federacije BiH, predsjednicom Vlade Republike Srpske, predsjednikom Vlade Brčko Distrikta, ministrima za poljoprivredu i finansije entiteta i Brčko Distrikta radi usaglašavanja i konačnog uspostavljanja modela IPARD operativnih struktura za Bosnu i Hercegovinu.
Gospodine Emriću Vi uopšte ne konstatujete upozorenja da je evo dvije minute prošlo od probijanja vremena.
Ovo je, ja bih naglasio veoma važna tačka dnevnog reda ...
Ja nisam htio da Vam oduzimam riječ, ali molim Vas ...
Jeste Vi nama oduzeli pravo da govorimo 10 minuta a pripremimo se za tačke dnevnog reda predsjedavajući. ja bih Vas molio da to rjeđe koristite.
Pet minuta je prema Poslovniku vrijeme. Mi smo razmišljali da li da damo sada pauzu za ručak, mislili smo da postoji prostor da se završi sjednica u nekom, u neko dogledno vrijeme, sada je očigledno da će ovo trajati duže i da ćemo morati dati pauzu za ručak. Znači pauza za ručak do 15:10. 42 Molim vas da zauzmete svoja mjeste da krenemo sa radom. Sljedeći je poslanik Safer Demirović.
Zahvaljujem se poštovani predsjedavajući. Ja sam u okviru Komisije za vanjsku trgovinu i carine učestvovao u razmatanju ovog Izvještaja i želio bih sam par naznaka, onih koje sam rekao na Komisiji, ono što smatram da je važnije, vezano za ovaj Izvještaj danas da podjelim sa vama. Mi imamo pred sobom Izvještaj iz oblasti poljoprivrede, ishrane i ruralnog razvoja. Prvo pitanje je koje se meni nameće jeste – koliko je Vijeće ministara, samim tim i mi koji usvajamo te stvari, nadležno za, pogotovo evo recimo za poljoprivredu i ruralni razvoj, imajući u vidu da su ove stvari regulisane na nižim nivoima, odnosno da su to na nivou entiteta, kantona, a i veliki broj opština u našoj državi ima politiku poljoprivrednog razvoja na svom području, pa tako da i određene, vrši određena ulaganja u samu poljoprivredu? Iz tog razloga mislim da je preko ovih nivoa, preko njihovih ministarstava, njihovih zakona, politika o poljoprivredi napravila se jedna šarolikost gdje često nije sve definisano onako kako treba i gdje imamo da u posljednje vrijeme iz godine u godinu Bosna i Hercegovina sa svojom poljoprivrednom proizvodnjom nije uopće konkurentna, pogotovo za ove susjedne nama države. Pa recimo Bosna i Hercegovina postaje i tržiše za poljoprivredne proizvode iz Srbije i Hrvatske, pogotovo čini mi se da će to sa Hrvatskom biti još malo više sa ovim SSP-om kada stupi definitivno na snagu. Recimo jedan zanimljiv podatak iz ovog Izvještaja jeste da Bosna i Hercegovina ima veći izvoz poljoprivrednih proizvoda u Tursku nego i u Hrvatsku i Srbiju zajdno. Znači, poljoprivredni proizvođači nalaze sebi puteve da plasiraju svoje proizvode, nisu konkurentni ovim susjednim državama isključivo zbog lošijeg odnosa prema njima i zbog nepostojanja jedinstvene poljoprivredne politike i strategije u oblasti poljoprivrede. Takođe jedna zanimljiva stvar, da u okviru razmjena koje ostvaruje Bosna i Hercegovina u okviru CEFTA-e 15% poljoprivrednih proizvoda se plasira, ja ne želim pogrešno da budem protumačen, ali plasira se na Kosovo. Mi skoro da nemamo uvoza poljoprivrednih proizvoda sa Kosova, a sve činimo da i ovih 15% smanjimo i dodatno načinimo još veće štete prema poljoprivrednicima. Što se tiče samog podsticaja, već sam rekao da se ovo što vrši se podsticaj vrši se na nižim nivoima vlasti i oni iz godine u godinu sve su manji. U Federaciji otprilike to je neki isti nivo od 60 do 70 miliona maraka, u Republici Srpskoj je iz godine u godinu manji, tako da umjesto, čini mi se, za ovu prošlu godinu planiranih 60 miliona realizovano je nekih 30 miliona maraka. Po pitanju ruralnog razvoja to je još katastrofalnija situacija, 4 miliona i nešto bila su ukupna ulaganja, a znamo da nema ni razvoja poljoprivredne proizvodnje bez adekvatnog obezbjeđivanja života za ljude koji žive i rade u tim sredinama. Ono što iz Izvještaja jeste dobro da iako imamo ovakav odnos, ne, ja neću reći države, ali nivoa u državi prema poljoprivredi, da je u 2015. godini došlo do značajnog povećanja poljoprivredne proizvodnje. I još što je isto dobro, da je došlo i do povećanja kapaciteta u preradi poljoprivrednih proizvoda. U okviru ovog Izvještaja, ono što nam je predložilo ministarstvo, navedene su i određene mjere koje bi imale za cilj da poboljšaju uslove za naše poljoprivredne proizvođače. I meni ove mjere koje su predložene, malo mi nisu najbolje napisane, ja sam predložio i sugerirao sam da je to trebalo da se uradi malo preglednije i da se tačno navede šta to na nivou države Bosne i Hercegovine mi treba da donesemo, a vezano je za poljoprivrednu proizvodnju i za ruralni razvoj i šta dobija 43 Bosna i Hercegovina, odnosno njeni poljoprivredni proizvođači sa usvajanjem ovakvih dokumenata. Zbog nepostojanja do sada ovakvih dokumenata, recimo, mi smo dobili podatak da se gubi svake godine zbog nemogućnosti korištenja IPA fondova negdje između 15 i 20 miliona eura koje bismo mogli povući da imamo donešene ove dokumente. Ja sam na jednoj od prošlih sjednica postavljao pitanje vezano za strategiju ruralnog razvoja, rečeno mi je da je ona spremna, da čeka usvajanje. Očigledno da mi nemamo još na nivou države jedinstven pogled prema poljoprivredi, još uvijek se plašimo ili plaše se uvezivanja poljoprivrede na postojećim entitetima i mislim da predstoji našim poljoprivrednim proizvođačima i dalje jedna teška, težak period za njihov rad. Ja bih zamolio, naravno, onaj, i sve nas da budemo ne kočničari, nego da budemo neko ko će proaktivno djelovati da se ove barijere sklone kako bi smo obezbijedili da naš poljoprivredni proizvođači imaju što bolje efekte. Evo, kažem [[poslanik se upozorava na vrijeme]] proizvodnje iz prošle godine, imamo zanteresovane poljoprivredne proizvođače koji žele da se bave ovim aktivnostima. Toliko, zahvaljujem se.
Hvala. Poslanik Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa, ja bih u nekoliko rečenica htio, pa recimo iz najmanje tri kuta promatrati ovo Izvješće o stanju poljoprivrede u Bosni i Hercegovini, a prije svega iz onog kuta gdje sam predsjednik Povjerenstva za evropske integracije, pa da objasnim ove naše prijedloge zaključaka. Naime, pošto sam član i ovoga drugog povjerenstva koje je bilo zaduženo da razmatra ovo Izvješće, ja sam tamo na toj sjednici rekao da, recimo, ove brojke, o kojima je kolega govorio ispred mene, mogu se promatrati i ovako i onako. Dakle, Izvješće je puno podataka koji daju i oslikavaju sliku iz mnogih kuteva, ali se isto tako mogu i promatrati na različite načine. Znači, meni je falila jedna cjelovita, cjelovit pristup ili jedan procjenjujući pristup ministarstva resornoga što će se u poljoprivredi događati i što su bitni elementi koji su uticali na stanje u kojem jesu. Doduše oni su tu negdje u ovom uvodnom dijelu i govorili o nekim pokazateljima kako to oni vide, pa se, recimo, vidi da je bilo povećanje obima biljne proizvodnje opsega, pa da je bilo povećanje, ne znam, ovoga mesa, proizvodnje mesa, pa da je smanjen ovaj deficit uvoza izvoza. A s druge strane može se vidjeti u ovome dijelu da je, recimo, 2015. godina bila godina u kojoj se najmanje poticaja dalo. Apsurd, znači sad post festum promatrajući našu priču od godinu dana o prilagodbi Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, koji nije uopće uticao, dakle, na ovakvo stanje, da bi mi sad imali tu opravdanje, često smo ga tražili, međutim to smo sad pitanje riješili, pa možda je sad i degutantno o tome pričati. Međutim, jasno je bilo, dakle, da ono što mi činimo ne činimo kako treba, a ne da optužujemo zato unaprijed prilagodbu SSP-a kako će nam biti tako i onako, kad se vidi, dakle, bez poticaja kakav je bio 2014. ostvareno je određeno povećanje proizvodnje i čak smanjen deficit. Dakle, može se to i tako gledati, dakle mi ništa nismo učinili, ništa nismo napravili da budemo konkurentni, a već unaprijed optužujemo kad se dogodi to i to još ćemo biti nekonkurentniji. Dakle, ali evo nije to sad vrijeme ni mjesto, jer mi smo tu stvar pomakli sa mrtve točke. 44 S druge strane, dakle, vidi se da u ovom Izvješću fali jedna koordinacija, što je i kolega rekao, ali ne na način na koji je on rekao, meni se čini da se ne poštuju ovlasti. Bilo bi dobro da u ovom Izvješću bude ipak spomenuto koliko ministarstava poljoprivrede ima, radi, neko je rekao na onom povjerenstvu, dakle onoga ko bude gledao ovo Izvješće na web stranici ili ko bude htio da crpi podatke iz ovog Izvješća za svoje eventualno sudjelovanje u ovoj proizvodnji, odnosno u ovom poslu u Bosni i Hercegovini, bilo bi dobro da zna šta sve i tko se sve ovim bavi. Tako da imate kroz izvješća da se često puta, iz npr. Federacije koriste podaci Agencije za statistiku a ne Ministarstva poljoprivrede, jer očito ono nije skupilo podatke iz ministarstava poljoprivrede županija. Čak to nije ni navelo u svojim izvješćima da to postoji kao regulirana tijela i to fali u ovome Izvješću. Ali to, evo to je tako, i bilo bi dobro da se ostvari koordinacija, ne zato da bi netko netkome oduzeo ovlasti, nego da bi se znalo što ko radi, što može i kakvo je stvarno stanje. Jer ja sam uporedio Izvješće Federalnog ministarstva poljoprivrede i ovo, dakle, ovdje je očito ono što je došlo od Federalnog ministarstva i Statistike a nije baš istovjetno sa onim što sam vidio, recimo, u Izvješću Federalnog ministarstva prema Vladi Federacije. Tako da sam skrenuo pozornost da bi bilo dobro da se to konstatira, da se kaže, da se to vidi u ovom Izvješću. Kada je u pitanju ovo što smo mi iz Povjerenstva za evropske integracije kolegama zastupnicima predložili ovaj jedan set zaključaka, ja bih samo htio da vam pojasnim kako bi vam bilo jasnije zašto smo mi to uradili. Naime, mi nismo bili ovlašteno povjerenstvo da to radimo, međutim mi smo Zajedničko povjerenstvo ovog Doma i Doma naroda i ako se sjećate i Kolegij je odobrio da mi držimo jedan serijal okruglih stolova koji su vezani za Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju. Taj serijal je obradio do sad tri teme, i neću nadugo i naširoko o tome, nego o ovoj temi u poljoprivredi, jer biće i druga točka, i mi smo jedan okrugli sto u Bijeljini imali i vidite jedan dio zaključaka koje smo mi predložili se odnosi upravo na to šta smo mi tamo razgovarali i čuli na tom okruglom stolu. S druge strane mi smo imali namjeru da predložimo Parlamentu da se održi posebna tematska sjednica zbog svega ovoga o čemu pričamo, i prilagodbe SSP-a, i stanja, i ruralnog stanja, i strategije, i svega drugoga, međutim učinilo nam se zgodnim, tako nam se eto poklopilo sasvim slučajno, da smo mi vršili analizu onoga što smo mi uradili na okruglim stolovima i da je stiglo ovo Izvješće. Tako da smo, ovaj, iskoristili i činilo nam se zgodnim da vam i kao ovo Povjerenstvo, koje nije ovlašteno, predložimo ovaj jedan dio zaključaka koji mogu biti i doprinijeti nekom budućem izvješćivanju i možda skretanju pozornosti na određene pojave u poljoprivredi, stanju u poljoprivredi, rješavanju nekih, potenciranja rješavanja nekih problema, tako da to gledate u tom svijetlu. Mi smo to na Povjerenstvu donijeli jednoglasno, oni koji su bili, ja se nadam da ćete to podržati i mislim da oni samo doprinose da ovo Izvješće bude bolje i da oni koje bude zanimalo imaju boljeg uvida u ovo i da se mogu prema tome postaviti. Hvala ljepa.
Hvala. Poslanik Zaim Backović.
Gospodine pedsjedavajući, poštovane kolege i kolegice. Pred nama je Izvještaj koji bi trebalo da nam da uvid u nešto što je od egzistencijalnog pitanja za Bosnu i Hercegovinu. I pošto je Izvještaj sam po sebi zbir statističkih podataka, dobijenih na razne načine, onda ga treba tako i posmatrati i pokušati elaborirati na način da vidimo gdje smo mi kad je samozadovoljenje u pitanju, a to sve u funkciji strategije razvoja poljoprivrede. I ja ću početi od jednog malog dijela, znači, samo voće. Po ovome što smo dobili 45 imamo 6.800.000 stabala, stanovnika imamo 3 miliona i nešto, dva stabla po čovjeku, to mu ga tako dođe, jedno da izvezemo, jedno da pojedemo i previše. Otkud onda tolike jabuke iz otamo, odavde, odande, uvezene u ovu državu? Vrlo jednostavno pitanje. Ili po ovome ovdje ima 12.400.000 stabala šljive, evo ga 12.389.302 stabla šljive, podijeljeno sa brojem stanovnika najmanje 4 stabla po glavi stanovnika. Neka jedno stablo svaki građanin pojede tri da izvezemo. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ma i da popije, ne, ne bunim se ja, naročito ako je dobro prepečena šljiva. Ali ja ovdje govorim o nečem drugom, gdje su džemovi što kaže moj kolega? Otkud tolika uvezena šljiva, uvezene šljiva? To je nešto što takođe bi trebali da znamo. I ovako sad ja mogu redom po ovim podacima ovdje. O čemu se ustvari ovdje radi? Igri tih brojki. Ko se je bavio statistikom zna da se može dokazati, ako mi dozvolite da izađem ja ću dokazati da je jedan jednako dva, dokazati. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala. 46 Bilo bi interesantno vidjeti ovo dokazivanje da je jedan jednako dva. Poslanik Nikola Špirić nije tu. Poslanica Nermina Kapetanović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Izvjesno je da je uložen veliki napor da se dostavi ovakav Izvještaj, ali se slažem s kolegama koji smatraju da ovi izvještaji bi se mogli češće prezentirati zastupnicima Parlamentarne skupštine. S obzirom da budućnost Bosne i Hercegovine može počivati na poljoprivredi, po procjeni stručnjaka, onda bi mi ovakve izvještaje mogli dobivati u periodu od 6 mjeseci. Zabrinjavajuće je takođe, ovaj, se slažem s kolegama koji su rekli da je činjenica sve nižih podsticaja na nižim nivoima vlasti za poljoprivredu, a puna su nam usta poljoprivrede kao mogućnosti preživljavanja građana, većine građana Bosne i Hercegovine.
Molim vas za pažnju.
Vodeći računa o činjenici da, imali smo priliku da čujemo da je jedan od ministara u Vijeću ministara kazao da maline mogu da predstavljaju najprofitabilnije voće za izvoz iz Bosne i Hercegovine, činjenica da je 320% porast izvoza maline iz Bosne i Hercegovine, međutim mene zabrinjava podatak da u ukupnom izvozu voća iz Bosne i Hercegovine šljiva koja je bosanskohercegovački brend je samo u procentu od 9%, odnosno 4%, jabuke 9%, a šljive 4%, to strašno zabrinjava. Gradačački proizvođači šljiva koji proizvode jedno od najboljih šljiva na svijetu su zatečeni sa cijenom od 0,69 eura po kilogramu šljive koja predstavlja neku zaštitnu cijenu, ali se događa strašno loša stvar po ekonomiju i po opstanak voćarstva, recimo, evo samo ćemo govoriti o regiji Gradačca, vodeći računa da će im otprilike pet šestina onog što su proizveli propasti zbog nemogućnosti izvoza u zemlje regije, jer nemaju omogućen plasman svojih proizvoda. Mislim da bi to Vijeće ministara u saradnji sa entitetskim ministarstvom moralo razmisliti o tome. Puno se u Izvještaju spominje, spominje se Zakon o poljoprivredi, ishrani i ruralnom razvoju Bosne i Hercegovine. Ja bih voljela da do narednog Izvještaja da se izjasni resorno ministarstvo, Ministarstvo vanjske trgovine, o činjenici da taj Zakon iako je donešen 2008. godine u cijelosti, gotovo da u cijelosti nije implementiran. Rukovodim se činjenici da član 7. osim tačke 1) u članu 7. ni jedna tačka uglavnom nije inplementirana, a one koje jesu su samo djelimično implementirane. U članu 12. koji tretira Strateški plan ruralnog razvoja u kome se kaže da odluku o njemu donosi Ministarstvo vanjske trgovine u saradnji sa entitetskim ministarstvima i ministarstvom Brčko Distrikta. Takođe se, takođe ima nedorečenosti, nedosljednosti i nerealiziranosti. U članu 14. nisu, a mislim da Ministarstvo vanjske trgovine mora povesti računa o tome, da tačke a) i b) koje tretiraju registre, govorim o Registru za identificiranje životinja Bosne i Hercegovine i o Registru sistema identificiranja zemljišnih parcela Bosne i Hercegovine, nisu uspostavljeni, ti registri uopće nisu uspostavljeni iako je predviđeno Zakonom da budu uspostavljeni. Strašno je i zabrinjavajuće da ako do kraja 2016. godine ne budemo ispoštovali sve obaveze, naročito u smislu izrade strategije ruralnog razvoja u Bosni i Hercegovini i uspostavu IPARD strukture u Bosni i Hercegovini, da će sredstva iz IPARD-a propasti i to ne nakratko nego do perioda 2020. godine. I mislim da je to nešto o čemu Vijeće ministara mora razgovarati. U članu 15. tog istog Zakona baze podataka koje se spominju nisu nikad uspostavljene. Takođe član 16. koji tretira koordiniranje informacija o poljoprivredi, 47 objektivno takve koordinacije iako ima ona je vrlo slaba i mislim da Vijeće ministara takođe mora razmisliti i o tome i o činjenici da član 17., da ni jedna odredba iz člana 17. nije implementirana. Član 26. koji predviđa usklađivanje propisa takođe nije to usklađivanje propisa uopće realizirano. Još bih pitala samo, nadam se da će, jako je žalosno da nema nikog iz Ministarstva vanjske trgovine ovdje da nam da možda neke odgovore na pitanja, kojih ima očito među nama kolegama, nije mi jasna uloga Ureda za harmonizaciju i koordinaciju sistema plaćanja u poljoprivredi, ishrani i ruralnom razvoju Bosne i Hercegovine koji po svom nazivu i u meritumu prilikom osnivanja rečeno, u meritumu teksta je rečeno da je to upravna organizacija u sastavu Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine sa jasno definiranim nadležnostima i da su te nadležnosti preuzete iz člana 13. Zakona o poljoprivredi, ishrani i ruralnom razvoju. Ali ono što me buni je činjenica da iako je Ured upravo u sastavu pomenutog Ministarstva ima jako puno problema koji proizlaze iz činjenice da u članu 13. Zakona o poljoprivredi, ishrani i ruralnom razvoju Bosne i Hercegovine još uvijek stoji da je Ministarstvo nadležno za poslove koji su Odlukom o osnivanju Ureda dodjeljeni Uredu za harmonizaciju, dakle jedna pravna nejasnoća. Takođe se ta nejasnoća pojavljuje u Akcionom planu za realizaciju prioriteta iz Izvještaja Evropske komisije o Bosni i Hercegovini za 2015. godinu, o Izvještaju o napretku, u kome se za sve one aktivnosti koje su predviđene Odlukom o osnivanju Ureda, te su aktivnosti ponovo vraćene na Ministarstvo vanjske trgovine, što stvara zabunu i nemogućnosti aktivnog djelovanja, a naročito stoga što se to ne odnosi na Upravu za zaštitu bilja i Ured za veterinarstvo, koji su takođe ... u sastavu Ministarstva, ali u ovom dokumentu nisu posebno naznačene za aktivnosti iz svojih nadležnosti. Smatram da Bosna i Hercegovina može imati, može imati dobru budućnost u smislu bavljenja poljoprivredom građana Bosne i Hercegovine, ali takođe smatram da jedna država koja ima ovako veliki procenat neobrađenog zemljišta se ponaša komotno. Postoje države u svijetu koje su uvele porez na neobrađeno zemljište i mislim da bi u Bosni i Hercegovini trebalo razmisliti o tome, a naravno iz tog poreza izuzeti osobe koje su nemoćne, stare ili bolesne, a ostatak obradivog zemljišta treba privesti namjeni i obrađivati barem ono što možemo izvoziti. Hvala.
Hvala. Poslanik Salko Sokolović.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo, ja ću par riječi vezano za ovaj Izvještaj, a tiče se obaveza Vijeća ministara i mislim da o tome danas ovdje trebamo i govoriti, ono što je u našoj nadležnosti, odnosno što mi poslanici možemo konkretno uraditi kad je u pitanju ova problematika poljoprivredne proizvodnje. U Mapi puta čiji je cilj ostvarivanje uslova za izvoz proizvoda biljnog i životinjskog porijekla, značajno mjesto zauzimaju ove izmjene zakona, izmjene i dopune Zakona o hrani i veterinarstvu, poljoprivredi, prehrani i ruralnom razvoju. Ja ću nas podsjetiti, ja sam to u nekoliko navrata kroz poslanička pitanja tražio da se riješi, da je izmjena ovih zakona zadatak Evropske komisije za hranu i veterinarstvo kad je u pitanju naš izvoz mlijeka, mliječnih proizvoda, mesa i mesnih proizvoda u zemlje EU. Prije godinu dana formirana je, ili evo precizno 29. jula 2015. godine formirano je stručno tehničko tijelo koje je trebalo da pripremi nacrte pomenutih zakona, proslijedi Ministarstvu za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose, a ono 48 dalje Vijeću ministara, a Vijeće ministara da to pusti u parlamentarnu proceduru. Evo, prošlo je godinu dana i da ne kažem koliko još vremenskog perioda prije, a da mi tu obavezu, koja je definisana u Mapi puta, nismo završili. I ja mislim da ukoliko riješimo ovo vrlo bitno pitanje iz Mape puta da i ovaj Izvještaj za narednu godinu će biti daleko kvalitetniji, ovaj, jer ćemo obezbijediti uslove, je li, za izvoz mlijeka i mliječnih proizvoda, mesa i mesnih proizvoda van Bosne i Hrecegovine bez ikakvih klauzula. Mi danas imamo tu priču u nekom obimu na način da nam je dozvoljeno da izvozimo u jednom vremenskom periodu, pa će opet doći komisija iz EU da vidi jesmo li izvršili te neke obaveze, ali to je ono što kaže naš narod od danas do sutra. Strateški to se rješava kroz donošenje izmjene i dopune ova tri pomenuta zakona i evo nije mi jasno da Ministarstvo, odnosno Vijeće ministara nisu učinili jedan dodatni napor da riješimo, da riješimo ovo pitanje. Znam da su to pregovori sa entitetskim ministarstvima, ovaj, ali nadležnost je na državi Bosni i Hercegovini i to u svakom slučaju treba na jedan kvalitetniji način i sa više napora u narednom periodu raditi. I u tom pravcu evo razmišljam da formiram jedan zaključak prema Vijeću ministara. I drugo pitanje je ovo o čemu sam jutros govorio, takođe kroz poslaničko pitanje, tiče se plavog dizela. Ako istinski želimo da pomognemo poljoprivrednim proizvođačima da oni budu konkurentni na svjetskom tržištu mi tu priču moramo otvoriti, bez obzira što smo u ovom momentu, evo čuli smo jutros od ministra Šarovića, zatvoreni tom pričom oko smanjenja akcize da bi, oko povećanja akcize na dizel gorivo da bi se obezbijedila sredstva za autoput. Ja mislim da je u Bosni i Hercegovini prioritetnije smanjiti cijenu dizel goriva ili definisati plavi dizel, a onda na takav način pomoći poljoprivrednu proizvodnju i otvoriti puno novih radnih mjesta ili zadržati postojeća, i to je značajna aktivnost. Ja mislim da u tom pravcu trebamo svi razmišljati, autoput možemo raditi kroz koncesione ugovore, a ova akciza, odnosno njeno smanjenje ili definisanje plavog dizela ne smije, po meni, biti zapreka Vijeću ministara da pomogne poljoprivrednoj proizvodnji u Bosni i Hercegovini. Evo to su po meni dva vrlo bitna segmenta koja može, koja rješava Vijeće ministara, koje zajedno sa Parlamentarnom skupštinom kroz zakonsku proceduru donosi, i može na jedan kvalitetan način unaprijediti domaću poljoprivrednu proizvodnju. To je istaknuto i u ovom Izvještaju kao problem, ne znam zašto je istaknuto ako nema namjeru da se rješava. Evo pretpostavljam da ćemo, ovaj, evo kroz ove diskusije i ... koji će sutra preuzeti i Vijeće ministara osjetiti jednu dozu kvalitetnije odgovornosti da se riješi ovo pitanje. Hvala.
Hvala. Nemamo više prijavljenih, odnosno gospodin Špirić nije prisutna, tako da zaključujem raspravu po 11. tački. Idemo na tačku 12., Ad. 12. Izvještaj o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2015. godinu, broj: 05/8-50-19-1157/16, od 15.04.2016. godine Komisija za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije je 11.05.2016. dostavila kolegijumima domova Mišljenje o Izvještaju. 49 Zajednički kolegijum oba doma odlučio je da proslijedi Izvještaj domovima Parlamentarne skupštine na dalje postupanje. Zajednička komisija za evropske integracije takođe je razmatrala Izvještaj i tom prilikom prihvatila zaključak koji je uputila domovima na razmatranje. Materijale ste dobili. Otvaram raspravu. Poslanik Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, kao i u prethodnoj točci iako nismo od Kolegija, dakle, obvezani da mi raspravljamo o ovome Izvješću, s obzirom da su ovo točke kao i prethodna vrlo važna pitanja koja se tiču SSP-a i evropskih integracija Bosne i Hercegovine, a i takođe smo održali Okrugli sto u Mostaru koji se ticao, pardon u Vitezu, koji se ticao ove problematike i upravo su nama gosti bili kolege iz Agencije i neki iz sudova i tužiteljstava, ovu smo temu obradili na način da vidimo gdje smo ovog trenutka kad su u pitanju evropski standardi, šta nam to još fali. Tamo su postignuti određeni zaključci i to smo takođe probali iskoristiti kao i kod prethodne točke kad se već pojavilo ovo Izvješće da ne inzistiramo na posebnoj točci dnevnoga reda, da vidimo, dakle, kako se Strategija provodi, pa smo bili slobodni razmatrati to na Povjerenstvu za evropske integracije, zajedničkome. Takođe smo jednoglasno donijeli, dakle, ovaj prijedlog zaključaka koji vama nudimo, odnosno kolegama u Zastupničkom domu i Domu naroda, da se uz ovo Izvješće, podržavanjem ovog Izvješća, dakle, usvoje ovi zaključci koji se tiču postojeće Strategije za borbu protiv korupcije i njezino sprječavanje. Tako da evo to je samo objašnjenje onoga što smo mi radili. Hvala lijepa.
Hvala Vam. Poslanik Jasmini Emrić.
Ja ću veoma kratko, a tiče se i ovog Izvještaja jer je on detaljan i iz istog se može vidjeti da je Agencija za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije u 2015. godini ispunila očekivanja i plan i program svog rada. Ja želim da čestitam direktoru na dosadašnjem radu i vođenju Agencije, jer koliko vidim u tačci 15. gdje će biti Izvještaj o utvrđivanju Rang- liste kandidata za imenovanje direktora Agencije da nije predviđeno da će direktor obnoviti mandat iz ovih, iz ovog Izvještaja ja to naslućujem. Zbog toga ja želim da čestitam direktoru na dosadašnjem radu, na svemu onome što su on i njegovi zamjenici uradili u mandatnom periodu za koje su uredno izvještavali ovaj Parlament. Hvala.
U redu, hvala Vam. Završavamo ovu tačku, nema više prijavljenih. Idemo na tačku 13., 50 Ad. 13. Izvještaj o pojavama diskriminacije u Bosni i Hercegovini sa Akcionim planom za realizaciju prijedloga mjera za sprečavanje diskriminacije u Bosni i Hercegovini – podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, materijal broj: 03/6-37-1569- 1/16, od 01.06.2016. godine Zajednička komisija za ljudska prava Parlamentarne skupštine je 20.07.2016. dostavila prijedlog za uvrštavanje ovog Izvještaja u dnevni red sjednice i Mišljenje o Izvještaju. Komisija je jednoglasno prihvatila Izvještaj i predlaže Domu njegovo usvajanje. Otvaram raspravu. Nemamo prijavljenih za raspravu, zatvaram raspravu. Prelazimo na tačku 14., Ad. 14. Analiza reforme obrazovanja u Bosni i Hercegovini, materijal Savjeta ministara BiH, broj: 01-50-1-415/16, od 14.07.2016. godine (realizacija poslaničke inicijative usvojene na 25. sjednici Predstavničkog doma PSBiH, održanoj 16.02.2016. godine)
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve kolege ovdje nazočne. Zahvaljujem Vijeću ministara i Ministarstvu civilnih poslova na ovoj, na ovom Izvješću o reformi obrazovanja u Bosni i Hercegovini. Ja moram priznati da nisam zadovoljna, da sam se negdje onako potajno nadala da će ova inicijativa biti prepoznata, da ćemo na kraju dobiti odgovarajuće preporuke, da će se vidjeti iz tih preporuka koliko je to srednjoškolsko obrazovanje jako važno za našu djecu i za nas. Ja ću sad samo kratko napraviti mali sažetak ovog Izvješća u kojem vidimo da prema podacima Agencije za statistiku u 2015., 2016. godini djelovalo je 311 srednjih škola ili od toga 133.268 učinika. Od navedenog broja srednjih škola 210 su srednje strukovne škole i to znači, što je vrlo važan podatak u ovom svemu za mene, da 72% od ukupnog broja učenika pohađa strukovne škole, a da negdje oko 28% pohađa da li je to gimnazija, da li je to neka umjetnička škola ili je to neka vjerska škola. Nažalost, mi iz ovog Izvješća ne vidimo podatak o broju djece koja nisu upisala srednje škole. Federalno ministarstvo daje obrazloženje kako u Bosni i Hercegovini imamo tri županije koje su uvele dvogodišnje obavezno srednjoškolsko obrazovanje, to su županije Unsko- sanski kanton, Bosansko-podrinjski kanton Goražde i Kanton Sarajevo. I sada ću citirati malo Izvješće – Međutim ni u tim kantonima ovaj vid obrazovanja nije realiziran u praksi i do sada ni jedan učenik nije stekao kvalifikaciju na osnovu ove mogućnosti. Onda dobijamo pojedinačna izvješća iz određenih kantona, županija, i onda vidimo kontradiktornost tako da Izvješće 51 Ministarstva obrazovanja Bosanko-podrinjskog kantona Goražde ističe da je u članku 185. Zakona o srednjem obrazovanju definirano obavezno srednje obrazovanje u trajanju dvije godine, a čija je primjena počela 2012./2013. U ovom Kantonu srednjoškolsko obrazovanje je dostupno svakom djetetu i sva djeca koja završe osnovnu školu nastavljaju obrazovanje u srednjoj školi. Znači, ovo je citat iz ovog Izvješća koje smo dobili. Imamo i neka pozitivna izvješća, a pozitivno izvješće nam daje Republika Srpska koja kaže da u Republici Srpskoj postotak pohađanja srednjeg obrazovanja je negdje 100%. Zapadnohercegovačka županija kaže da je to negdje oko 99%. Nažalost, pojedina ministarstva nisu sačinila svoje izvješće, a koliki je interes za srednjoškolsko obrazovanje dolazi nam jedan svijetli primjer iz Hrcegovačko-neretvanske županije u kojem je podršku Caritasa otvorena ustanova za obrazovanje odraslih Socijal-edukativni centar u koji je u 2015. godini bilo uključeno čak 1.898 odraslih u 63 programa za četverogodišnja zanimanja. I mislim da nam ovaj podatak govori koliko je neophodno obaveno srednjoškolsko obrazovanje. Nažalost svaka županija u svom izvješću podupire ovaj projekat, ali se ograđuje da su najveće zapreke financije, a nama financije neće pasti s neba, nego ukoliko želimo ekonomski razvoj županija, razvoj cijele države Bosne i Hercegovine moramo uspostaviti moderno, fleksibilno, visokokvalitetno srednjoškolsko obrazovanje koje će odgovarati potrebama tržišta rada. Ja se nadam da osobe na pozicijama u županijama se neće uvijek upoređivati sa Zapadnim Balkanom, jer tako i piše, kako u ovom Izvješću piše da ni jedna zemlja Zapadnog Balkana nema obavezno srednjoškolsko obrazovanje. Nažalost, ja sam se uvijek volila upoređivati sa boljim od sebe i da će, nadam se, da će u godinama koje su ispred nas imati više sluha za budućnost naše djece. Hvala vam.
Hvala. Poslanik Nikola Lorinović.
Zahvaljujem. Pa maloprije Izvješća o pojavama diskriminacije u Bosni i Hercegovini, a i o onom o poljoprivredi, a evo i ovome, dakle nevjerojatna je intencija prije svega federalnog ministarstva, a onda i ministarstava koja nas informiraju o različitim temama, da makar u svojim izvješćima ne kažu da postoje, recimo, ministarstva socijalne skrbi i u županijama. Dakle, nevjerojatno je da neko gleda ta izvješća on bi mislio da to tako ne postoji, tamo to su podijeljene nadležnosti, zakoni, itd., ovdje su čak izvorne nadležnosti i vi to nikad ne možete naći, nevjerojatan je otpor onih posebice ljudi iz Federacije koji ... čak i po cijenu da ne dostave podatke koji su potrebni kao recimo kod poljoprivrede, oni neće navesti da postoji u županijama i zakoni i ministarstva, to je nevjerojatna jedna pojava protiv koje ću se ja boriti dok sam ovdje u ovom mandatu i nastojati da to uđe u izvješća makar kao informacija onima koji žele ovo podrobnije čitati. Kad je u pitanju ova analiza na Povjerenstvu sam rekao da ću ga podržati samo uz uvjet da se prihvate sljedeć promjene tog Izvješća, koliko ja znam imam isti tekst niko ništa nije dostavio novo, i mislim da ovo nije pogođeno jer je tema gospođe Tomić bila pitanje mogućnosti uvođenja obveznoga srednjoškolskog obrazovanja, a ovdje je data jedna šira analiza, ali kad je data onda da bi bila prihvaćena, što se mene tiče i Kluba HDZ-a može biti samo uz sljedeće izmjene. Na stranici 3. u prvom stavku uvoda predlažem da se riječi „svi ministri“ zamjeni riječima „samo neki ministri“. Dakle, ja sam pitao i na Povjerenstvu nije točna informacija da su 52 2002. godine onih pet obećanja potpisali svi ministri, nego neovlašteno federalni ministar i njegov zamjenik. Dakle, ni jedan županijski ministar nije potpisao 2002. godine Reformu obrazovanja. Nije mi odgovoreno, pa pošto nije tražim da se to unese ili da me se demantira. Dalje, tražim da se na stranici 8. izbaci tekst koji se odnosi na Federalno ministarstvo obrazovanja i znanosti i da se umjesto tog teksta u analizu doda sljedeći tekst – Prema Zakonu o federalnim ministarstvima i drugim tijelima federalne uprave u sastavu Vlade Federacije postoji i djeluje Federalno ministarstvo obrazovanja i znanosti koje, kako stoji u izmjenjenom Zakonu nakon odluke Ustavnog suda, obavlja upravne, stručne i druge poslove utvrđene zakonom koji se odnose na koordiniranje, planiranje i aktivnosti u oblasti predškolskog, osnovnog, srednjeg i visokog obrazovanja i svega onog što se na te oblasti odnosi. Postojanje i ovlasti ovog Ministarstva, kao i Ministarstva kulture osporio je i Ustavni sud Federacije BiH s obzirom da su izvorne ovlasti u oblasti obrazovanja u županijama. Odluka Ustavnog suda je navodno ispoštovana dodavanjem samo riječi „koordiniranje“, aktivnostima koje bez obzira na odluku Ustavnog suda provodi i dalje Federalno ministarstvo u ovoj oblasti na prostoru Federacije djeluje se protuzakonito i vrlo često samo na jednom dijelu Federacije. Ovo pitanje konačno bi trebao riješiti Parlament Federacije donošenjem izmjena i dopuna Zakona o federalnim ministarstvima i drugim tijelima federalne uprave. Na stranici 15. u sedmom odjeljku gdje se govori o devetogodišnjem obrazovanju treba dodati i drugi model devetogodišnjeg obrazovanja koji govori o trijadi 1+4+4 koja je već jednu generaciju izvela, a tamo je uopće nema. Zašto? Pa zato što Ministarstvo civilnih poslova je samo dobilo informaciju ... koje nema pojma da se to tako radi. Dalje, na stranici 19. u trećem odjeljuku gdje se govori o navodima Federalnog ministarstva obrazovanja, odnosno preporukama koje je usvojila Vlada Federacije treba dodati sljedeći tekst – Kako je već u ovoj analizi ranije rečeno Federalno ministarstvo obrazovanja i znanosti kao ni Vlada Federacije nemaju ustavne ovlasti donositi bilo kakve zaključke, preporuke i odluke koje se tiču oblasti obrazovanja. Tako da je navedeno ministarstvo zapravo postupalo izvan svojih ovlasti i izmanipuliralo Vladu Federacije prilikom donošenja navedenih preporuka. Navedene preporuke iz teksta na stranici 20 treba obrisati jer nisu relevantne. Dalje, u analizi na stranici 21. teksta koji govori o radu Ministarstva obrazovanja, nauke, kulture i športa Zeničko- dobojskog kantona treba dodati informaciju o ovlastima u oblasti obrazovanja općina Žepče i Usora koje im pripadaju po Ustavu. Na stranici 42. na kraju teksta koji se odnosi na sažetak predlažem da Paralemantarna skupština BiH osim prihvaćanja ove analize, sa ovim naravno izmjenama, donese dva zaključka: 1. Zastupnički dom od Ministarstva civilnih poslova i resornih ministarstava entiteta i županija traži osnaživanje rada Konferencije ministara, a što znači njihovo redovito zasjedanje najmanje svaka 2 mjeseca. 2. Zastupnički dom traži podnošenje izvješća o radu Konferencije ministara najmanje dvaput godišnje Vijeću ministara i jedanput Parlamentarnoj skupštini BiH. Dakle, to bi dva zaključka bila uz prijedlog ovih izmjena, ako ih ne može niko, odnosno ako ih Parlament može prihvatiti i mi ćemo glasati za, ako ne onda ništa.
Hvala. Zaključujem raspravu po 14. tački. Prelazimo na 15 tačku, 53 Ad. 15. Izvještaj o utvrđivanju Rang-liste kandidata za imenovanje direktora i dva zamjenika direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, materijal Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, broj: 01,02-34-1-1932/16, od 13.07.2016. godine Privremena zajednička komisija je 13.07.2016. godine dostavila u proceduru Izvještaj o utvrđivanju Rang-liste kandidata za imenovanje direktora i dva zamjenika direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Po utvrđenoj Rang-listi kandidat za imenovanje direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije je Asim Šabotić, a kandidati za imenovanje dva zamjenika direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije su Dragan Slipac i Dragan Anđelić. Otvaram raspravu. Poslanik Mirsad Isaković.
Hvala predsjedavajući. Naime, zaključak Komisije je da podneseni Izvještaj, imenovan sam ja da podnesem izvještaj o radu ove Komisije, pa shodno tome htio bih samo hronologiju događaja u kratkim crtama, je li. Dakle, na osnovu člana 13. stav (5) Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije na 6. sjednici, održanoj 17. februara 2016. godine, donijela je Odluku o raspisivanju Javnog konkursa za imenovanje direktora i dva zamjenika direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Komisija je tokom, tom prilikom donijela zaključak da Javni konkurs iz Odluke bude objavljen u „Službenim novinama“, itd., itd., u kojim novinama. Zatim je Komisija na 7. sjednici, održanoj 2. marta 2016. godine usvojila tekst Javnog konkursa za imenovanje direktora i dva zamjenika direktora. Na istoj sjednici Komisija je usvojila i tekst Obavještenja o Javnom konkursu. Zatim je održana 8. sjednica 6. aprila 2016. godine gdje je Komisija konstatirala da su 24 prijave koje su dostavljene na ovaj Javni konkurs pristigle blagovremeno. Tom prilikom Komisija je konstatirala da se šest kandidata pojavilo za poziciju direktora Agencije, 6 za poziciju zamjenika direktora, dok je 12 kandidata podnijelo prijavu na obje pozicije raspisane Javnim konkursom. Ostvarujući uvid u dostavljenu dokumentaciju Komisija je konstatovala da su 23 kandidata, dostavljajući potpune i uredne prijave, ispunili uslove predviđene Javnim konkursom, dok 1 kandidat, odnosno kandidatkinja nije dostavila. Na 9. sjednici, održanoj 5. maja 2016. godine Komisija je konstatirala da su 22 kandidata za direktora i zamjenika direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije ... kojima su prethodila dostavljena izjava i obrazac po članu 10.d) stav (1). Komisija je 13. maja 2016. godine dostavljene formulare proslijedila SIPA-i i CIK-u kako bi po njima utvrdila neophodne provjere predviđene članom 13. stav (1) zakona i člana 10.a) Zakona o Vijeću ministara. 17. juna 2016. godine Komisija je uputila poziv za intervju za 22 kandidata koji su prošli sve zakonom predviđene procedure za izbor direktora i dva zamjenika direktora. O datumu, vremenu i mjestu održavanja intervjua svi kandidati su obaviješteni pismenim putem i telefonski. Na 10. sjednici, održanoj 23. juna 2016. godine, Komisija je konstatirala da se intervjuu odazvalo 18 kandidata za poziciju direktora i dva zamjenika direktora Agencije, dok se 4 kandidata nisu odazvala pozivu na intervju. 54 U skladu sa zakonskim i poslovničkim odredbama na 11. sjednici Komisije, održanoj 13.07.2016. godine, utvrđena je Rang-lista kandidata za direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Ta lista je prihvaćena, moram naglasiti, jednoglasno. Dakle, prihvaćena je jednoglasno i ovu Listu smo dostavili Parlamentu na usvajanje. Toliko od Komisije. Sve nejasnoće naravno ...
Hvala Vam na iscrpnom izvještaju o velikom trudu koji je Komisija uložila. Poslanica Dušanka Majkić.
Nedostaju neki detalji, ali dobro, možemo to...
Ali zato vidi se koliko se Komisija napatila, ali najproblematičnije je upravo ovo što je jednoglasno bilo. Ja sam mislila da je Komisija barem u nekom nivou zadržala vlastiti dignitet, da ga ne povrijedi, nego, ovaj, niste trebali to reći. Time ste, ne samo sebi nego i cijeloj Komisiji učinili loše. E sad da kažem o čemu se radi. Dakle, znamo prvo da je, danas imamo dvije tačke vezano za ova imenovanja. Jedna je ova tačka dnevnog reda, znači o kojoj raspravljamo, to je tačka 15. izbor direktora i zamjenika direktora i tačka 17. to je Izvještaj nadležne komisije koja je trebala da izvrši izbor, imenovanje iz reda akademske zajednice u ovu Komisiju. E sad pazite, pazite kako su stvari namještene, kako bi se reklo „da se Vlasi ne dosjete“, ali eto dosjetili su se. Dakle, zamislite ova tačka dnevnog reda koja govori o izboru direktora i zamjenika direktora, ona je komisijski završena, obrađena 13.07., ali nije bila stavljena na 34. sjednicu Predstavničkog doma, a tačka ova druga, 17., koju ćemo sad raspravljei, ona je 19.07. komisijski obrađena i ona je bila stavljena kao tačka. Znači, ona koja je išla 6 dana kasnije ona je stavljena. I to odmah sluti na to da se malo pogleda o čemu se tu radi, ... htjela da vidim. S obzirom na loše iskustvo, ja sam bila u toj Komisiji kad je prvi put izabrana ova Komisija, i znam da je jako bilo neprijatno, sjećam se da smo morali, tada je bila ta ljubav između SNSD-a i SDS-a, i da smo mi morali tada da prepustimo to mjesto SDS-u na koje je došao gospodin Sreto Pekić koji je ostao upamćen samo po tome što je maštao d će zaposliti 20 ljudi, dobiti auto i kabinet, i to su svi kapaciteti antikorupcije koji su bili njegovi. Ali nisam znala da ćemo sad još gore proći, to nisam znala. Pogledala sam na internetu o ljudima koji su sad evo u poziciji da se bore za ovu funkciju. Za direktora je, znači, nominovan, evo kako čujem i predložen sasvim, Hasim Šabotić. Pogledala sam na internetu zna li iko tog čovjeka i na jednom mjestu se pominje ime, takvo ime, učestvovao je u ime Finansijsko-obavještajnog odjeljenja SIPA-e na nekom seminaru pa je imao referat, i to je sva njegovo pojavljivanje u javnosti. Dakle, što se tiče ove pozicije potpuno anoniman čovjek. Drugi je, to je za direktora, što se tiče zamjenika u ovom slučaju su Dragan Slipac i Dragan Anđelić. Dragan Slipac je čovjek koji ... obavljao tu funkciju unutar ove Agencije, bio je praktično upoznat kao čovjek sa kojim smo mi dobro sarađivali, kao i sa gospodinom Lisakom, a gospodin Lisak je eto tako dobro prošao da je u kandidaturi svojoj za direktora prošao na 3. mjesto. Znači ... Šabotić Hasim imao je, dobio je 712 bodova a gle čuda Sead Lisak 655. U kandidaturi za zamjenika, evo Sead Lisak je tu takođe na 3. mjestu. E sad, 55 najvažnije je ovo mjesto koje je vezano za red srpskog naroda, to je Dragan Anđelić. Za njega nisam mogla, morala sam mnogo da se trudim na internetu, jako mnogo postoji, ovaj, informacija na internetu. Evo recimo nekoliko koji se navode – bivši direktor „Vode Srpske“ protiv koga je podignuta krivična prijava za zloupotrebu položaja osumnjičen je da je zloupotrijebio položaj i oštetio „Vode Srpske“ za 240.000 maraka. Zaključivao je ugovore blizu 100.000 maraka suprotno odredbama Zakona o javnim nabavkama. Dalje, istraga protiv Anđelića vođena je i ranije 2008., 2009. godine kada je kao direktor preduzeća „Elektro Bijeljina“ počinio više krivičnih djela oštetivši preduzeće za nekoliko miliona maraka. Dalje, policijski izvještaji mu stavljaju na teret sumnju da je počinio krivično djelo zloupotrebe službenog položaja ili ovlaštenja, zloupotrebu ovlaštenja u privredi, nesavjestan rad u službi. Ima toga još, ali ne treba više. Dakle, ako takvog čovjeka odlučimo da stavimo na čelo ovakve Agencije koja treba još, koja još nije u potpunosti zaživjela, ako takvog čovjeka stavimo da se bori da ta Agencija napravi značajniji iskorak onda smo stavili tačku na borbu protiv korupcije. I ovdje ste direktno dali pečat da ljudi koji su poznati po korupciji treba da vode borbu protiv njih. Ja znam da se mjesta u skladu sa parlamentarnom većinom postavljaju, ali vas molim da imate, da vodite računa o tome, jer rad Komisije je toliko bio pod velom tajnosti. Zato nije ni smjelo to doći na dnevni red [[poslancia se upozorava na vrijeme]] mediji toliko podigli buku oko toga da nije se smjelo staviti, nego je sad mislilo se da će se zaboraviti i zabašuriti u svemu ovome. Molim vas nemojte da dozvolite da danas sahranite posljednji vid borbe protiv korupcije.
Hvala. Ispravka krivog navoda, Damir Arnaut.
Zahvaljujem predsjedavajući. Mislim izuzetno interesantno gospođa Majkić je, čovjek je ustao ovdje i rekao da je Komisija provela proceduru, vrlo detaljno je objasnio, ovaj, šta je Komisija uradila i onda da je postigla jednoglasnu odluku, i gospođa Majkić ustaje i kaže – niste to trebali reći. A onda kaže kako je ona kada je bila, ako sam Vas dobro shvatio, u istoj nekoj komisiji da ste nešto prepustili, da se dogovorilo prethodno pa prepustili SDS-u. Ako nešto nije trebao neko reći niste Vi to trebali reći, pogotovo kada je ... u pitanju.
Hvala. Ispravka krivog navoda, Mirsad Isaković.
Ma, možda sam bio dužan, možda moj izvještaj nije bio ..., ali trebao sam možda da kažem da su, dakle svi ovi kandidati dobili punu saglasnost od SIPA-e i od CIK-a. Dakle, kada govorite o korupciji ovo mislim da morate SIPA-i ili CIK-u reći da to nije bilo u redu, a ovo su, dakle, izvještaji koji govore to. S jedne strane. S druge strane, malo me iznenađuje da ste spomenuli gospodina Hasima Šabotića. Pročitaću njegov, ovaj, radi samo Vaše informacije, dakle ... 56 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa evo, ... čovjek je proveo vrijeme u borbi,
Nema potrebe ja mislim za čitanjem ...
za borbu protiv korupcije u finansijskom sektoru. E ovako, od 2010. godine istražitelj Odsjeka ... istraživanje krivičnih djela pranja novca i finansiranje terorističkih aktivnosti Finansijsko obavještajnog odjela, istraživanje u Timu za istragu krivičnih djela privrednog kriminala, istraživanje, itd., itd., sve ... Znači, o tome se radi. Nije čovjek samo radio na seminaru. Eto, hvala, toliko.
Hvala. Poslanik Zaim Backović.
Da ne bi ispalo da repliciram ja sam se prijavio za diskusiju. Degutantno je da mi ovdje raspravljamo o nečemu što ste vi proveli i bezdilemno da li ste vi to proveli po stručnom, ne znam više kakvom, po boji očiju, boji kose ili pripadnosti nekom narodu, naciji, religiji ili pripadnosti političkoj stranci. Mi ovdje sad možemo razgovarati 300 dana, dogovor je postignut. A što se tiče ovih bodova jednom smo o tome pričali i vi sami znate da ovi bodovi su bodovi ja mislim ovaj je, ovome ćemo, ovoga ću, mi smo za, mi hoćemo ovoga, mi smo se dogovorili da budu ovi, i zašto mi onda ovdje gubimo vrijeme. Mislim besmislene je stvarno. I ovakve vrste izbora su isključivo političke prirode. I to kad izađe član Komisije treba da kaže – mi iz vlasti, političke stranke koje formiraju, smo se dogovorili i da nam kažu imena. Jer ljudi jadni konkurišu, piše koliko je ljudi konkurisalo, jer ovdje ima, ja ne želim sada govoriti poimenice, sticajem okolnosti neke poznajem, odlični su, znači neke poznajem, ali ovdje ima toliko dobrih ljudi u čitavom ovom spisku da bismo se ogriješili da bilo koga poimenice spomenemo. A ima, moram reći, i meni iznenađujućih prijava. Zbog toga ovi koji obnašaju vlast trebali bi predložiti zakon o načinu izbora u ove, i naredne koje će nam doći na red, agencije, institucije, više neznam šta, jer čim neko novi dođe naći će način da ih sve smijeni, kao što se dešava listom. Prema tome, treba što prije to napraviti jer se patimo čitajući, nečitajući, i nemojte nas dovoditi u situaciju da mi istražujemo internetom ko je ko, nego već ako ste predložili onda nam dajte i pune podatke o kandidatima koje ste predložili, što znači dajte nam biografije, pa ćemo mi da vidimo. Da ne bude kao onaj što je napisao, a ministar privrede u Federaciji bio, da je sa 18 godina postao glavni inžinjer na Termoelektrani u Kaknju, glavni inžinjer u Termoelektrani u Kaknju. Sa 18 godina, nakon završene srednje škole tehničke primili ga u Kakanj. A zamislite tek u ratu diplomirao na Mašinskom fakultetu u Zenici, pa on kao glavni inžinjer bio skoro 20 godina, skoro 20 godina. I tako redom. Dajte vi nama biografije njihove, pa onda mi možemo da pričamo, jer ovako stvarno je ... A zamislite i to, ... to mašinstvo, uspio da završi u periodu dok je bio komandant brigade. To je nevjerovatna stvar. Ali eto, imamo takve situacije. Dajte nam vi biografije pa da mi možemo razgovarati, a ne da mi istražujemo. 57
Hvala. Ispravka krivog navoda, Hanka Vajzović
Hvala predsjedavajući. Zapravo ne ispravljam krivi navod, ali hoću se pridružiti, javila sam se prije ovog što reče kolega Backović na kraju, dakle jedna opća zamjerka. Nemojte da tražimo ni po internetu, nemojte da nam se ovdje čitaju biografije, biramo ministre, ne znam, direktore, imenovanja, a ništa o tome ne znamo, trebamo se izjasniti. Pa da promijenimo praksu, neka nam se prije toga podijeli barem onaj najkraći, reducirani, mali CV, nešto da znamo išta o kandidatima pa da možemo, ovako je sve napamet. Hvala lijepo.
Hvala Vam. To inače radi Komisija, znači te CV-e i ostale stvari. Nemamo više prijavljenih po ovoj tački. Idemo na tačku 16. tačku, Ad. 16. Izbor člana Visokog sudskog i tužilačkog savjeta Bosne i Hercegovine, u skladu sa članom 4. stav (1) tačka n) Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom savjetu Bosne i Hercegovine, materijal Visokog sudskog i tužilačkog savjeta Bosne i Hercegovine, broj: 01-08-1968/16, od 20.07.2016. godine Visoki sudski i tužilački savjet je 20.07.2016. godine dostavio obavještenje o potrebi izbora člana Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH. Obaveza Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH da bira jednog člana Savjeta propisana je članom 4. stav (1) tačka 2) Zakona o visokom sudskom i tužilačkom savjetu BiH. Na sjednici Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH žrijebom je odlučeno da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH bira člana koji je srpske nacionalnosti, ženskog pola. Mandat izabranom članu traje 4 godine i počinje teći danom isteka mandata prethodno izabranom članu. Kolegijum Doma predložio je Milijanu Buhu. Mislim da ste dobili CV. Otvaram raspravu. Poslanik Damir Bećirović.
Ja ću ovako, pokušaću što kraće. Mislim porazno je da se neko bira, da se spol i nacionalnost određuje žrijebanjem, što je propisano Pravilnikom VSTV-a koji je potpisao Branko Perić. Znači nevjerovatna stvar da na ovako odgovorne funkcije ljude birate žrijebanjem. A drugo, i ono što smo dobili u ovoj informaciji od VSTV-a je, piše jednostavno da su to osobe koje ne trebaju uopšte sudjelovati u političkim aktivnostima, aktivnostima političkih partija, ali 58 nažalost i ovo je kao i ova prethodna imenovanja, prošla tačka koju smo imali, političko imenvoanje. Žao mi je što moram reći ali izgleda da je i SDS krenuo stopama SDA, HDZ-a, SNSD-a, imenovanjem svojih članova u pogotovo ovakva tijela, u VSTV. Znači, gospođa Milijana Buha je član Odbora za pravosuđe SDS-a i njeno djevojačko prezime je Lepir pa je malo teže doći do tih podataka, i bila je čak i kandidat na listama 2014. godine, na izborima. Znači, to su ljudi koji treba da biraju sudije i tužitelje. Meni je žao što SDS to radi i žao mi je što slušamo, evo godinu i po dana vašu borbu, vašu priču o borbi protiv korupcije, protiv Tužilaštva, sudstva, koji je i za mene jedan od najgorih segmenata našeg društva. Znači jednostavno, ali krenuli ste pravcem kojima ćete i vi birati, na ovakav način kao i vaši partneri u vlasti, i sudije i tužioce u Bosni i Hercegovini. I zbog toga ćemo imati u Bosni i Hercegovini i ovakav stepen korupcije, ovakav stepen kriminala, i imaćemo situaciju da su javne institucije, državne institucije, entitetske institucije u Bosni i Hercegovini generator korupcije i kriminala u našoj državi. Ovo je političko imenovanje takođe još jedno u nizu, ne samo vaše, nego i od SDA, HDZ-a i ostalih, koje treba odbiti u svakom slučaju.
Dobro, ovo je političko imenovanje čim ga imenuje Parlament BiH, a ne neko drugo tijelo. Prema tome, gospođa Milijana nije član ni jednog organa SDS-a. Bila je nekada član stranke i to se potpuno uklapa u zahtjeve koji postoje prema ovom mjestu. Znači, samo da vas upozorim da se radi o časnoj, mladoj djevojci koja, mislim, da je i doktorirala, koja naporno radi i koja je osnovala porodicu i zato je promijenila ime. I nemam, to je jedna od osoba koje se nikad ne bih postidio. Izvolite dalje. Dami Bećirović, ispravka krivog navoda.
Ja zaista nisam ništa rekao o dotičnoj gospođi jer ne znam, i predpostavljam da sa ovako malo godina ako je uspjela doktorirati na Univerzitetu u Banja Luci da je i stručnjak u tom jednom dijelu svoje profesije, ali ovo jednostavno, ovo se ne smije događati. Zbog ovakvih imenovanja i zbog ovakvog VSTV-a koji imamo trenutno u Bosni i Hercegovini imamo ovakvu stopu kriminala i korupcije, imamo ovoliki broj neriješenih političkih slučajeva u Tužilaštvu BiH.
Hvala. Zaim Backović, diskusija.
Ne znam kako bih, opet da nema replike pa moram. Zamolio bih vas ako je to moguće, pošto sam i ja član ovog časnog Doma, da se izbjegne ovaj dio u kojem se govori praktično bacanje kocke ko će biti i šta će biti. Ovo nije tombola, ovo nije lutrija, ovo nisu kladionice, te bih vas zamolio da se ta vrsta komunikacije sa poslanicima izbjegne. Znači, postoje zakonska rješenja i kaže se – na osnovu ovoga to i to, na osnovu onoga ovo i ovo. Ne znam više šta, ali dalje, lutrija odlučila ko će biti kojeg spola, odakle, kako, to ipak ne ide. Ovo je suviše ozbiljna institucija da bismo na tomboli birali ko će biti, pa bih vas zamolio da dođe do ispravke u ovom 59 tekstu, jer ako ovakav tekst ode, ovo su dokumenti koje će neko nekada analizirati pa će nam se više nego smijati. Hvala.
Hvala. Dušanka Majkić.
Pa, nisam očekivala da ćete tu odbranu tako koncipirati Vi, ja sam očekivala da ćete kao gest dobre volje pokazati da ne pristajete na to. Nije ova maloprije tačka a ni ova da se donesu na takav način da će direktno oni koji su članovi Vaše stranke biti imenovani, direktno članovi. Dakle, nisam očekivala da ćete dotle ići. I ja vas molim da to ne radite, da povučete i jedan i drugi prijedlog, jer šta će se desiti, ako to uradite javnost treba da zna da u takva tijela kao što je Visoki sudski i tužilački savjet, kao što je Agencija za prevenciju korupcije, direktno imenujete i konstantno imenujete stranačke ljude. Nemojte to tako otvoreno. Dakle, ja vas molim nemojte da cijeloj javnosti pokazujemo dokle je došao i na šta je spao ovaj Dom. Ovo su toliko dvije netipične stvari, vi ste vidjeli koliko je javnost reagovala na ovu tačku maloprije, a za ovu drugu nismo znali, evo sad da nije kolega Bećirović, ne možete sve pohvatati, ne možete sve pronaći, ali da direktno stavljate ljude, to što ona nije član ni jednog organa jeste član Vaše stranke. I nije korektno, govorite stalno o nezavisnosti pravosuđa, je li pokazujete na ovaj način da se to tako radi.
Hvala. Damir Bećirović, ispravka krivog navoda.
Ja sam ovdje reagovao, ne samo na SDS, nego i na ono što ste vi radili tokom godina kao SNSD, HDZ, SDA, svi vi koji ste obnašali vlast. Zbog toga što ste radili ovo 20 godina imamo ovakvu situaciju u zemlji. I nema potrebe da Vi držite kritike SDS-u, jer jednostavno to je takva situacija.
Hvala. Poslanica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem se predsjedniče. Što se tiče gospodina Anđelića, kojeg je uvažena koleginica Majkić pomenula, nije član SDS-a, vrlo davno je isključen čak iz SDS-a i bio je u koaliciji s vama. Druga stvar, što se tiče uvažene gospođe Buha, bilo kome u ovom Parlamentu dajem za pravo da uputi kritike, ali ne i Klubu poslanika SNSD-a. Znate zašto? Sjećamo li se kada je visoki funkcioner, potpredsjednik SNSD-a izabran za sudiju Ustavnog suda, pa se iz fotelje sudije Ustavnog suda vratio kao 60 delegat SNSD-a u Domu naroda. Odakle vam pravo da nam držite moralne lekcije. A ja sve kolege evo pozivam neka bilo ko nađe bilo kakvu izjavu uvažene gospođe, je li Buha se preziva, u posljednje dvije godine. Nećete naći ni jednu. Da, bila je u ranijem periodu član našeg resornog odbora, radila struku svoju, ali evo posljednje dvije godine nećete naći ni jednu njenu izjavu, niti je javno politički angažovana jer je gospođa tad zasnovala svoju porodicu i povukla se iz ovog dijela javnog političkog, kakvog god hoćete, života.
Hvala. Ispravka krivog navoda, poslancia Dušanka Majkić.
Ako je nešto neko nekada uradio loše valjda to ne treba da bude motiv i sljedećem da radi još lošije. Krstan Simić je sam dao ostavku na članstvo u Visokom sudskom i tužilačkom, nije ga niko smijenio, za razliku od drugih koji su bili takođe članovi stranke pa su ostali. Ima, i tu govorimo nešto o moralnosti ljudi koji tamo rade. Dakle, pokažite dobar primjer da ste vi bolji, nemojte suprotno pokazivati, jer ovim što ste sa ova prijedloga vi pokazujete suprotno. Učinite nešto da pokažete ljudima da vi ste donijeli novinu koja znači da nema korupcije, tražimo i borimo se za nezavisnost pravosuđa, i evo vam primjer kako to činimo. Sve to suprotno od onog što radite. Ja vas još uvijek molim, imate još uvijek vremena da povučete i jedan i drugi prijedlog.
Hvala. Lazar Prodanovi, ispravka krivog navoda.
Ispravka krivog navoda uvaženoj kolegici Pandurević. Sudija Ustavnog suda je smijenjen. I odmah da vam kažem princip mora biti u pravosudnim institucijama. Ne govorim sada uopšte kao pripadnik političke partije, već kao čovjek koji, nespojivost je pozicije bilo koga od ličnosti u pravosudnim institucijama da je bio na političkoj funkciji. Dakle, vi znate, ja vjerujem da u Visokom sudskom i tužilačkom savjetu, iz poznatih razloga, nema nikoga iz SNSD-a, ali ako ima treba ga istjerati, treba ga istjerati. Gledajte, ako ima treba ga odmah istjerati jer je to potpuna, dakle potpuno, ja uvažavam ... [[ne razumije se]] čitao sam, ne mogu ništa reći za uvaženu gospođu, ali molim vas, ona može biti ministar pravde ili zamjenik ministra pravde, član Visokog sudskog i tužilačkog savjeta nisam siguran. No, to je stvar odluke većine. Dakle, bilo kakve greške, neoprostive su se greške i nama dešavale u nekim segmentima, one ne smiju biti prisutne u pravosuđu jer svi ćemo devastirati potpuno instituciju. Ne znam, možda će uvažena osoba biti apsolutno nepristrasna prema bilo čemu. Ali znam sada da se neki ljudi koriste imenima sudija i tužilaca na osnovu toga što su bili na političkoj poziciji. To je za mene nevjerovatno, to je devastacija i te institucije i tog sudije ili tužioca. Samo toliko.
[[nije uključen mikrofon]] 61
Gospodin Mladen Bosić, predsjedavajući Doma, ispravka krivog navoda.
Ja prije svega mislim da je pravosuđe najkatastrofalniji dio i segment društva i institucija u Bosni i Hercegovini na svim nivoima. Da je zbog korupcije u pravosuđu ovakva situacija i na političkom i na svakom drugom planu, da zbog nedostatka pravne države, koja ne funkcioniše ovdje, to svi znaju, upravo mi ne možemo da izađemo iz blata, da zbog korupcije koja isisava milione maraka iz budžeta ova država, ili ovi entiteti, ili ovi kantoni, ili opštine, moraju da se zadužuju i tonemo sve dublje i dublje u siromaštvo. I korupcija je najveći problem ovog društva, i korupcija u pravosuđu je prioritet svih prioriteta. Eto, to je razlog zašto smo mi predložili mladu osobu koja je pokazala sve kvalitete u svojoj karijeri na Pravnom fakultetu u Banja Luci, koja je zato što je jedno vrijeme bila angažovana u SDS-u doživjela neviđeno šikaniranje i zaustavljanje uopšte napredovanja u akademskoj karijeri na Univerzitetu u Banja Luci, i koja se zbog toga povukla iz SDS-a iz javnog života, zbog šikaniranja na Pravnom fakultetu u Banja Luci. I zato što znamo da je djevojka moralna, da djevojka nije korumpirana, nije djevojka nego je žena, zato smo ju predložili. I ja sam ponosan što je ona naš kandidat. A šta se dešava? Pa imate spregu u Visokom sudskom i tužilačkom savjetu koja praktično nije, ne može biti probijena ni sa jedne strane. To je zatvoren krug pravosuđa koji sve odluke i kroji sudbinu u okviru njih nekoliko ljudi. I mi mislimo da to treba razbiti i to je bio motiv zašto smo ženu koja ni na kakav način nije bila upućena u bilo kakve pravosudne intrige, ne radi u pravosuđu, radi na fakultetu, zašto smo upravo nju predložili. A zašto je to Srpkinja i osoba ženskog pola, pa to je zato što je to tako u pravilima za izbor tog člana Visokog sudskog i tužilačkog savjeta. Jednog člana bira Parlament BiH i pravilima je to ispalo da se žrijebom dobije koje karakteristike treba da ima. I to je sve i za sve što stoji iza ovoga, znači nema nikakvih tajni. Vi koji napadate na gospođu Milijanu mislim da pravite veliku moralnu grešku, jer je to jedinstvena osoba. Eto, i ja imam sreću pa sam ju upoznao i čast mi je da možemo mi da ju predložimo. Hvala.
Hvala lijepo. Gospođa Borjana Krišto, zamjenica predsjedavajućeg, ispravka krivog navoda.
Pažljivo sam slušala pa sam razmišljala da li da se javim ovako na opaske koje sam čula. Uistinu me žalosti ono što sam čula ovdje u Parlamentu. Danas je na dnevnom redu izbor člana VSTV-a jednog koga bira Zastupnički dom Parlamentarne skupštine, naravno po zakonu i uvjete, a taj Visoki sudbeni i tužiteljski savjet, kako kažu neki, broji 15 članova. I ako smo mi ti koji će, zbog čega će i pravosuđe i VSTV biti politički obojeno i snositi odgovornost onda sam ja spremna sad odmah kazati da neću podržati niti ovo niti ono, ako me neko može uvjeriti. A Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće, još jednom ponavljam, broji 15 članova na koje nije uticalo, niti je moglo uticati, ni Vijeće ministara ni Parlamentarna skupština, odnosno Zastupnički dom. Ja ne znam osobno gospođu ali ću je podržati, a niti mi, niti ona sama neće moći promijeniti sliku o pravosuđu ni u VSTV-u, niti općenito u pravosuđu a u funkciji funkcioniranja pravne države. Mi znamo gdje je to, naše pravosuđe je dotaknulo dno dna, bez obzira šta ko mislio, a mi upravo zbog toga snosimo odgovornost zato što se ne želimo pozabaviti time. Stalno govorimo kako je pravosuđe politički korumpirano, ovakvo, onakvo, neko utiče. Ko je taj ko to može 62 uticati na pravosuđe? Što jasno ne kaže ovdje. Što ne želi se suočiti sa prijedlozima izmjena zakona u kojem ćemo tražiti odgovornost za ovakve stvari u pravosuđu. Nego upravo oni koji su danas zagovornici toga traže i žele ovakvo stanje da bi uticali na pravosuđe. I još nešto, žalosti me što sam čula o Ustavnom sudu, spominjete, brkate stvari, lončiće brkate na način da govorite o Ustavnom sudu kao redovnom sudu. Za Boga miloga Ustavni sud je političko pravni sud i postoje li zemlje u okruženju u ... možete znati da se na te pozicije suca Ustavnog suda imenuje neko drugi osim od nositelja izvršne, zakonodavne i pravosudne institucije. Da vas podsjetim u Republici Hrvatskoj gdje je izabrana Ingrid Antičević, ko je ona, zastupnica izravno iz Sabora Republike Hrvatske, gospodin Leko, nebitno je kojoj političkoj opciji pripada. Čak se ne mogu birati suci iz redova pravne struke koji tu rade po 15 godina, koji pripremaju odluke, jer je to političko pravni sud. I nema nikakve dileme, šta je tu sukob interesa što neko predloži nekoga što je nekad bio i pripadnik te stranke. Znači li da je neko moralniji od vas koji sjedite ovdje, ili sam samo ja nemoralna samo zato što pripadam HDZ-u. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu, gospođo Majkić ovo Vam je treća prijava tako da nemate pravo na nju. Prelazimo na 17. tačku dnevnog reda, Ad. 17. Izvještaj o utvrđivanju prijedloga kandidata za imenovanje jednog predstavnika akademske zajednice u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, materijal Privremene zajedničke komisije oba doma PSBiH za sprovođenje procedure za imenovanje jednog predstavnika akademske zajednice u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, broj: 01,02-374-1-1963/16, od 19.07.2016. godine Predloženi kandidat za imenovanje jednog predstavnika akademske zajednice za člana Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije je Vojo Višekruna. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih za raspravu. Idamo na 18. tačku dnevnog reda, Ad. 18. Prijedlog zaključka o osnivanju Interresorne radne grupe – predlagač: Zajednički kolegijum oba doma PSBiH, broj: 01,02-34-1-1982/16, od 20.07.2016. godine
Samo kratko pitanje – ima li ijedne političke stranke druge osim ono što se formira? Stvarno ispada degutantno prema vani, nije više, ovdje Parlament nije izvršna vlast, u Parlamentu su jednakopravni svi zastupnici, svi poslanici. Da li je moguće da nema niko od ovih poslanika ko bi mogao još da bude u nekom od tijela? Ako je to nemoguće pa recite nam, nema potrebe da sjedimo ovdje. Smiješno je da vam uzimamo vrijeme, smiješno je uopšte da uzimamo vrijeme našim pričama, diskusijama. Zašto uzurpirate toliko, pa zar je baš toliko važno da ste u svim komisijama, u svim odborima, zar je toliko važno da sve morate poklopiti? Hvala.
Hvala. Hanka Vajzović.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Ja sam samo kratko htjela podsjetiti da mi ovu komisiji, zapravo Komisiju za izbor članova Upravnog odbora Agencije za visoko obrazovanje i osiguranje kvaliteta biramo, ili imamo otprilike od juna prošle godine, neka me isprave neki drugi. Malo pa malo mi biramo ovakvu neku komisiju koja bira članove upravnog udbora, članova je 10 a valjda je i ovo jedna 64 od agencija koju bi treblao, ono što sam imala za danas zastupničko pitanje i inicijativa je u vezi s tim, za preispitivanje opravdanosti postojanja ovakve Agencije, uz onu za predškolsko i ne znam ni ja već šta ima, koliko je tih agencija, mi evo godinu i koliko biramo stalno komisije koje su predpostavljam, ne znam da li se plaćaju, ne plaćaju, ali stalno imamo komisiju koja bira Upravni odbor. Naravno, u tom paketu je i slučaj Poplašen i sve ostalo što je išlo. Hoće li više izabrati je. Hvala lijepo.
Hvala. Isptravka krivog navoda, Damir Arnaut.
Upravo sam samo hitio uvaženu kolegicu Vajzović podsjetiti na to da neke stvari i traju zbog toga što stranke poput DF-a izaberu, odnosno glasaju za Nikolu Poplašena i onda se vratimo na početak. Ali evo, ovaj ćemo put izgleda bolje uraditi. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu o 19. tački dnevnog reda. Prelazimo na 20. tačku, Ad. 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Kraljevine Saudijske Arabije o saradnji u oblasti borbe protiv kriminala, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-1974/16, od 20.07.2016. godine Mišljenje nadležne Komisije za spoljne poslove ste dobili. Otvaram raspravu. Dušanka Majkić.
Dakle, želim sd da govorim kaočlan Komisije, ne kao predsjedavajuća nego kao član Komisije. Moj prijedlog je da se, ovaj, ne da saglasnost za ratifikaciju ovog Sporazuma iz razloga što je navedeno da se traži njegovo potpisivanje zbog zabrinutosti rasta stope kriminaliteta između Kraljevine Saudijske Arabije i Bosne i Hercegovine. Pri tome nije nikada urađena nikakva analiza koja bi govorila da je to tako. Dakle, to je jedna paušalna ocjena koju je neko, evo u ovom slučaju ministar Mektić prihvatio kao takvu. Drugo, Ministarstvo bezbjednosti nema nikakve operativne nadležnosti nad policijskim poslovima u Bosni i Hercegovini, niti je nadležno nad policijskim institucijama u Bosni i Hercegovini, iako one jesu kao upravna organizacija u njegovom sastavu. Postoji još nekoliko stvari koje su vezane za nemogućnost ispunjenja obaveza iz ovog ugovora koje je ministar potpisao. U skladu s tim, da ne bismo nepotrebno pravili gužvu i tamo gdje ne treba, jer potpisivanjem Sporazuma sa Kraljevinom Saudijskom Arabijom više se smatra kao neki gest jačanja prijateljskih veza, nego stvarnih 65 potreba za usaglašenom borbom protiv kriminala, predlažem da se ne da saglasnost na ratifikaciju ovog Sporazuma. Hvala.
Hvala. Ovim zaključujem raspravu. 15 minuta pauza do glasanja. Evo, znači neka to bude u 17:15, 20 minuta. Molim vas da zauzmete svoja mjesta da krenemo sa glasanjem. Otvaramo proces glasanja. Prva tačka – Usvajanje Zapisnika sa 33. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Glasamo o usvajanju Zapisnika. Za 34, protiv nema, uzdržanih 2. Postoji opšta i entitetska većina, usvojili smo Zapisnik. Tačka 4. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini – predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-33/15, od 25.01.2016. godine (prvo čitanje). Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Za 27, protiv 2, uzdržanih 6. Postoji i opšta većina i entitetska većina, usvojili smo Prijedlog zakona u prvom čitanju. Sada glasamo o usvajanju zaključka Komisija za saobraćaj i komunikacije. Za 30, uzdržanih 5, protiv nema. Postoji opšta i entitetska većina usvojili smo zaključak Komisija za saobraćaj i komunikacije. Tačka 5. – Prijedlog zakona o pružanju besplatne pravne pomoći – predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-1789/16, od 28.06.2016. godine (prvo čitanje). Za 27, protiv 2, uzdržanih 6. Postoji opšta i entitetska većina, usvojili smo Prijedlog zakona u prvom čitanju. Tačka 6. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02- 1-1510/16, od 13.07.2016. godine (prvo čitanje). Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Za 26, protiv 2, uzdržanih 7. Postoji opšta i entitetska većina, usvojili smo Prijedlog zakona. 66 Tačka 7. – Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02- 1-1950/16, od 18.07.2016. godine (prvo čitanje). Za 23, protiv 1, uzdržanih 12. Postoji opšta većina, entitetska većina ne postoji. [[konsultacije u Kolegiju]]
Imena, imena nisi rekao, izabrali smo te i te kaži samo u mikrofon ...
Znači, izabrani su Nenad Lalić, Mirsad Đonlagić, Predrag Kožul, Safet Softić, Ognjen Tadić i Zdenka Džambas. Idemo na tačku 20. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Kraljevine Saudijske Arabije o saradnji u oblasti borbe protiv kriminala, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-1974/16, od 20.07.2016. godine. Glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju. Za 34, protiv 3, uzdržanih nema. Postoji opšta i entitetska većina data je saglasnost za ratifikaciju Sporazuma. Zaključujem 34. sjednicu Predstavničkog doma. Sljedeća sjednica je zakazana za 31. avgust 2016. godine. Hvala vam. Sjednica završena u 17:40 sati.