Poštovane dame i gospodo, molim vas da zauzmete vaša mjesta. Vrijeme je da krenemo sa radom. Poštovane dame i gospodo, poslanici, zastupnici, poštovani gosti, otvaram 9. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Poštovane dame i gospodo, na današnju sjednicu pozvani su naši redovni gosti, predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH koji redovno prate rad našeg Doma, predstavnici medija. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Odsustvo sa današnje sjednice pravdao je jedino gospodin Željko Komšić. Meni je javljeno direktno da je on danas objektivno spriječen da prisustvuje sjednici Predstavničkog doma, drugi zastupnici nisu pravdali. Mi trenutno u sali imamo, prema evidenciji službe, 37 zastupnika. Dakle, imamo uvjete za punopravan rad i odlučivanje. Dakle, sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. U pripremi ove sjednice, održane su sjednice naših komisija, Ustavnopravne komisije, Komisije za saobraćaj i komunikacije, Komisije za vanjske poslove. Sjednice komisija su uredno održane i komisije su završile svoj dio posla. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice, želim napomenuti slijedeće na dnevni red dodata je tačka 6. – Prijedlog odluke o iznosu RTV takse, predlagač Komisija za saobraćaj i komunikacije od 23.03.2015. godine. A sa dnevnog reda skinuta je tačka 3. – Prijedlog zakona o dopuni Izbornog zakona, predlagač poslanik Damir Arnaut, Zakon od 23.02.2015. godine, prvo čitanje. Ova tačka je skinuta odlukom Kolegija u proširenom sastavu na jučerašnjoj sjednici, a rok za dostavu Mišljenja Ustavnopravne komisije produžen je za 20 dana. Poštovane dame i gospodo, otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Ko želi da govori? Gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Mislim da su svi već dobili materijal. Dakle, prijedlog za uvrštavanje tačke dnevnog reda na osnovu člana 71. stav 1. Poslovnika Predstavničkog doma, a u skladu sa članom 183. Poslovnika, predlažemo novu tačku dnevnog reda za današnju sjednicu – Prijedlog zaključka o upučivanju zahtjeva Predsjedništvu BiH da Dom obavijesti o pitanjima vezanim za Prijedlog ugovora o državnoj granici između BiH i Crne Gore. Kako mi je vrijeme limitirano, zamoliću vas da pogledate tekst predloženog zaključka i obrazloženja, gdje je detaljno 2 pojašnjen poslovnički osnov, kao i potreba za usvajanje tog zaključka. Njime bi se tražilo od Predsjedništva da ovom Domu dostave svoje stavove o Prijedlogu ugovora o državnoj granici između BiH i Crne Gore, kao i tekst Prijedoga ugovora, stoga ću se koncentrisati na obrazlaganje potrebe uvrštavanja ove tačke. Prije svega, obavezan sam upoznati Dom da je ovo već četvrti pokušaj da se ovakav zaključak u manje više sličnoj formi usvoji. Na predprošloj sjednici Ustavnopravne komisije, na kojoj se raspravljalo o održanoj javnoj raspravi o Sutorini, kolega Prodanović je predložio da Komisija usvoji zaključak kojim sugeriše Domu da od Predsjedništva BiH zatraži tekst Prijedloga ugovora o državnoj granici između BiH i Crne Gore. Predsjedavajući Komisije, gospodin Komšić je bio stava da jedan direktno izabrani organ ne može govoriti drugom izabranom organu šta da radi. Prije no je iko imao priliku intervenisati, rasprava o toj tački je zaključena. Zaključak je stavljen na glasanje i oboren je glasovima DF, SDA i SDS. Da Poslovnik naprotiv dopušta, pa čak jasno predviđa da Dom može tražiti stavove izvještaja od Predsjedništva, sam stoga pokušao ukazati na prošloj sjednici Ustavnopravne komisije u sklopu tačke dnevnog reda o zakazivanju tematske sjednice Komisije, o Sutorini. Gospođa Pandurević koja je kao prva zamjenica predsjedavala tom sjednicom je ustvrdila da zaključak koji vodi u tom pravcu, nije predmet dnevnog reda i zaključila raspravu. Znači Komisija sada treba održati tematsku sjednicu, na njoj razgovarati sa stručnjacima o ovom pitanju, podnijeti izvještaj Domu o tom pitanju, a da nema pristup Prijedlogu ugovora koji je predmet tog pitanja, niti zna za stavove Predsjedništva, čija je ovo direktna nadležnost. To smo stoga pokušali opet uvrstiti u dnevni red na jučerašnjem Proširenom kolegiju i to je opet odbijeno. Pa molim vas, zbog čega toliki otpor? Zbog čega je sporno da dobijemo stav Predsjedništva o pitanju koje se tiče vanjske politike BiH i Međunarodnog ugovora BiH, dvije nadležnosti koje Ustav BiH eksplicitno dodjeljuje Predsjedništvu? Bez obzira šta ikao od nas pojedinačno mislio o samoj Rezoluciji o Sutorini, treba li ona biti usvojena ili ne, evidentno je da BiH ima otvoreno vanjsko-političko pitanje, da ne kažem problem, zbog te Rezolucije, a vanjska politika je u isključivoj nadležnosti Predsjedništva BiH. Potpuno je nejasno stoga, zbog čega Predsjedništvo onda ne iznese svoj stav o ovom pitanju, a neprihvatljivo je da ovaj Dom vodi rasprave ove vrste bez stava Predsjedništva, bez teksta Ugovora, pa još i odbija da to od Predsjedništva sve zatraži. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Gospodin Denis Bećirović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. S obzirom da smo evo sada imali priliku da čujemo da je kolega Arnaut predložio da se danas uvrsti nova tačka dnevnog reda, moram reći da smo i mi na Klubu SDP-a raspravljali o tome i naš prijedlog je uz određene sugestije i korekcije, da Klub SDP-a podržava ovaj prijedlog SBB-a da ovo danas uđe u dnevni red i da se o ovim zaključcima izjasnimo. 3 Dakle, po našem sudu nema potrebe da bježimo od bilo kakve rasprave o ovoj temi. Mi smo o tome raspravljali već nekoliko puta na Parlamentu, imali javnu raspravu, zakazali evo i novu javnu raspravu iako smo na prošloj sjednici govorili da ta nova javna rasprave ne može donijeti kvalitativno ništa novo, jer se samo javljaju protivnici, ali i zagovornici te ideje i u zemlji i u inozemstvu. Bez obzira kakvi se eksperti okupe i na eventualno toj novoj javnoj raspravi, konačnu odluku moraju donijeti i preuzeti odgovornost nadležni organi BiH. Dakle, mi predlažemo da zaista prihvatimo ovaj prijedlog, da ovo danas uđe u dnevni red uz naravno, činjenicu da smo protiv dijela obrazloženja koji je ovdje dostavljen, gdje se kaže da postoje nejasnoće i neizvjesnosti u vezi sa ovom Rezolucijom. Tu ću biti vrlo precizan i jasan, nije riječ ni o kakvim neizvjesnostima, riječ je o snažnim argumentima države BiH, koje bi i svaka druga država koristila, da ih ima. Prema tome, ali neću sada ulaziti u suštinu te priče, ne bježim uopšte od te rasprave i zato podržavamo i mislimo da ima opravdanje ovaj prijedlog SBB-a da ovo danas uđe u dnevni red. Zahvaljujem se.
Hvala lijepo. Gosodin Nikola Lovrinović. Izvolite.
Dame i gospodo, koleginice i kolege, poštovani predsjedavajući. Dakle, predlažem da se iz dnevnog reda izostavi ovaj put, dvije točke dakle, posljednje koje se odnose na ratificiranje sporazuma, kako ste i dobili u dnevnom redu. A uporište evo nalazim od prilike u članku 191. Poslovnika i podsjećam nas drugi put, ponovno, dakle na jedan zaključak koji smo na moj prijedlog donijeli, da kada su u pitanju ratificiranje sporazuma koja se tiču na financijska zaduženja bilo kojih razina tijela vlasti BiH, ostanu za ratificiranje nakon što dobijemo informaciju od Vijeća ministara, odnosno onoga koji vodi o tome određenu evidenciju, u kojem smo stanju ovog trenutka, dakle kolika je ta zaduženost, koliko je tih sporazuma živih koji se trebaju tek implementirati. Kako to nismo dobili ni do danas, dakle i prošli put sam ja to predlagao na prijedlogu ne znam, isto jednog sporazuma, pa sam možda bio malo od jednog dijela zastupnika, kolega, pogrešno shvaćen, da sam ja protiv konkretnog nekog sporazuma. Dale, ni ovaj put nisam protiv konkretno, jer ne ulazim u meritum bilo kojeg sporazuma, tražim da poštivamo sami sebe, dakle ono što smo donijeli, a na neki način taj zaključak po meni nadopunjuje dakle, ovaj Poslovnik i regulira to pitanje, dok ne dobijemo barem tu informaciju, pa da možemo raditi. Govorim samo o sporazumima koji se odnose na financijska zaduženja. Naime, evo samo jedna digresija, možda ne baš previše u vezi sa ovim, ali se sjećam naših rasprava recimo o bijelom kruhu i uštedama koje smo evo namjerili da dobijemo, a imamo pred sobom npr. danas Sporazum o zajmu koji je težak 37 milijuna eura i on se zove, dakle, Zajam za razvojnu politiku poslovnog ambijenta. Pa, pogledajte malo tamo za šta se to dalo, kako šta. Dakle, evo mi jednostavno ne znamo ni ono šta smo do sada zadužili, a ulazimo u nove priče. I, bilo bi lijepo dakle, kada već krenemo u meritum odlučivanja o sadržajima ovih dokumenata, da nam oni koji nam nude ove sporazume, a sami su rekli i o ovome predmetu, da recimo za informaciju upitamo Ministarstvo financija, dakle da nam dostave jednu kraću informaciju za zastupnike, uz ove sporazume, da znamo za što se zapravo 4 odnose, jer ovdje vam je recimo dvadesetak stranica koje biste baš trebali biti eksperti, kako je ovdje nedavno bila rasprava, da vidite o čemu se tu radi. Dakle, evo moj je prijedlog da se ove dvije točke danas izostave sa dnevnog reda za odlučivanje. Hvala lijepo.
Hvala vama. Replika, gospodin Denis Bećirović. Izvolite.
Pa nisam imao namjeru da se javljam, međutim zaista nakon ovog prijedloga gospodina Lovrinovića, moram reći da je neprihvatljivo da se skidaju ove tačke dnevnog reda, posebno tačka 14. koja se odnosi na Projekat vodosnadbijevanja Općtine Gradačac. Riječ je o uobičajenim ugovorima koji ovdje dolaze pred Parlament BiH i nije ni prvi ni zadnji slučaj i neprihvatljivo je da ovo pitanje lomimo sada na građanima Općtine Gradačac. Riječ je o projektu od kojeg direktnu korist treba da ima 3.500 domaćinstava u toj općini, da ne govorim o drugim važnim stvarima i strašno je važno da ovo danas bude na dnevnom redu i da bude ratificirano. Prema tome, a ako ikako je moguće, pozivam i kolegu Lovrinovića da uvaži zahtjeve ne, nas poslanika, već prije svega lokalne zajednice koja je itekako zainteresirana da Predstavnički dom danas da saglasnost za ratifikaciju ovakvog ugovora.
Hvala lijepo. Replika, gospodin Nikola Lovrinović. Izvolite.
Pa dakle, ja sam i prošli put i juče pokušavao na Kolegiju u proširenom sastavu predložiti isto ovo što predlažem sada vama. I, dakle juče sam evo u jednoj pristojnoj raspravi zamoljen da budem fleksibilan. Pa dajte gospodo, šta to znači? Dakle, mi smo donijeli zaključak, znači ja želim, moja namjera je tada bila kada sam predlagao taj zaključak, da možda je šansa da napravimo jedan novi početak rada ovog Parlamenta, jer ja sam prvi put u njemu i činilo mi se, prije svega meni se činilo koji sam prvi put tu, da ima tu stvari koje su predamnom, onda sjetite se bilo je po 10-15 takvih sporazuma, da zapravo je pitanje kako, jer mi odlučujemo, dižemo ruku o tome. Pa ja bih ipak volio da o svemu tome malo više znam, dakle da znam koliko je takvih sporazuma do sada napravljeno, prema kome su napravljeni, tko je kriv, poštuju li se, šta ako se ne poštuju, tko namiruje štetu koja nastaje na tragu tih sporazuma. Dakle, moja namjera je bila čisto dakle, korektna u smislu evo očuvanja digniteta i ovoga Doma i onoga što radimo i dižemo ruke. Ja ne znam da li neko ovdje u sastavu ovog Doma, pogotovo vi koji ste iz ranijih saziva, znate koliko ovog trenutka teški su ovi sporazumi, kada je u pitanju BiH, koliko ih je ratificirano u ovom Domu. Ja, eto čista je namjera bila ta, a sada nemojte me dakle, prošli put ste me doveli u priču oko Tuzle, sada ćete me u priču o Gradačcu, slijedeći put će biti ne znam, neka druga općina, pa dakle onda nema 5 smisla. Rađe onda da ja predložim da povučemo zaključak, ili predložite vi. Ja ne mogu to redložiti, jer sam bio njegov predlagač. Hvala lijepo.
Gospođa Hanka Vajzović ima riječ. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Pozdravljam sve koji prate današnju sjednicu. Htjela sam samo u vezi sa prijedlogom uvaženog zastupnika Damira Arnauta, dodati da sam, ili podsjetiti, da sam uložila amandman, da se o njemu nismo izjašnjavali. Uložila sam amandman na Rezoluciju o Sutorini, s cijem da se to pitanje proširi ili prenese i na ukupan Ugovor o granici sa Crnom Gorom. Ja sam ga imala slučajno u rukama, šteta da nisu i drugi, i očekujem da će o tome, hoću kazati, da ću podržati svaki razgovor o tome. Nije fokus samo na Sutorini, nego na jednom vrlo važnom ugovoru i to prvom u nizu koji slijedi, koji će biti, budući da još uvijek nemamo unutar bivše Jugoslavije uređena ta pitanja. Tako, podržavam ovo da se o tome govori, da li da se prenese, da se zapravo uputi zahtjev Predsjedništvu. Mislim da bi to dobro bilo, što da ne, da znamo i o tome. Ali nikako se ne slažem da ostane samo pitanje Sutorine, ono o čemu razgovaramo. Hvala.
Hvala lijepo. Ja bih zamolio da se skoncentrišemo na prijedloge za nove tačke dnevnog reda. Mislim da ne treba da vodimo raspravu povodom određenih prijedloga koji su istaknuti, očitovaćemo se prilikom glasanja. Zamolio bih vas dakle, da imamo to u vidu. Za riječ se javio gospodin Staša Košarac. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege, predstavnici Savjeta minsitara, drugi gosti, želim da vas pozdravim. U skladu sa članom 71. stav 1. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, predlažemo na razmatranje i usvajanje novu tačku dnevnog reda 9. sjednice Predstavničkog doma koja glasi – Odluka o razrješenju poslanika Šefika Džaferovića, sa funkcije predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, odnosno člana Kolegija Predstavničkog doma. Klub poslanika SNSD-a je na 3., 5., 6., 7. i 8. sjednici Predstavničkog doma, kao i na prvoj hitnoj sjednici Predstavničkog doma Parlamentarnoj skupštini BiH predlagao novu tačku dnevnog reda koja glasi – Odluka o razrješenju poslanika Šefika Džaferovića sa funkcije predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, odnosno člana Kolegija Predstavničkog doma. Trenutna poslanička većina nije dozvolila da se na prethodnim sjednicama ova tačka nađe na dnevnom redu sjednice. Javnost u BiH i naročito u RS-u, veoma je zainteresovana za 6 ovo pitanje, o čemu svjedoče i otvoreno pismo u vezi sa „slučajem Džaferović“, koje su zajedno uputili Republička organizacija Porodice zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila RS-a, Veterani RS-a, Savezna organizacija Udruženje ratnih vojnih invalida RS-a, Savez logoraša RS-a, Udruženje žena žrtava rata RS-a, kao i više desetina lokalnih udruženja proisteklih iz odbrambeno otađbinskog rata. Uvrtšavanje ove tačke u dnevni red sjednice, neophodno je zbog postojanja ozbiljnih optužbi izraženih kroz obimnu dokumentaciju koju je raniji podpredsjednik Federacije, gospodin Mirsad Kebo u nekolikko navrata dostavio Tužilaštvu BiH. Iz dostavljene dokumentacije proizilazi da postoji ozbiljno izražena sumnja da gospodin Džaferović u proteklom ratu nije spriječio, prijavio, niti kasnije procesuirao ratne zločine nad Srbima u BiH. Članom 27. stav 1. tačka a) Poslovnika, propisano je da predsjedavajući Doma predstavlja Dom. Imajući u vidu sve o čemu je javnost u posljednje vrijeme više puta informisana, a odnosi se na ternutnog predsjedavajućeg ovoga Doma, smatram da gospodin Džaferović ne može više biti predsjedavajući Predstavničkog doma, odnosno ne može predstavljati Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH. Klub poslanika SNSD-a će istrajavati na ovim zahtjevima i u demokratskom pravu da ne prisustvujemo sjednicama kojima gospodin Džaferović presjedava i učestvuje u radu Kolegija. Nastavićemo da insistiramo na odgovornosti gospodina Džaferovića duboko ubjeđeni da na taj način najbolje predstavljamo interese onih koji su nas izabrali, kao interese svih građana RS-a. S obzirom na napred navedeno, molim kolege poslanike da podrže našu inicijativu i da se ova predmetna tačna dnevnog reda nađe na današnjoj sjednici i da usvojimo odluku o razrješenju gospodina Džaferovića. Hvala.
Hvala lijepo. Da li još neko želi da govori? Zaključujem raspravu i prelazimo na izjašnjavanje. Mi smo sve tri ove tačke imali juče na Proširenom kolegiju, nijedna nije dobila podršku Proširenog kolegija, ali evo, one su opetovane na današnjoj sjednici i ja sam dužan da ih stavim na glasanje. Pripremite se za glasanje, glasamo o prijedogu gospodina Damira Arnauta, da se uvrsti ova tačka koju je on predložio. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 21 glas za, 14 glasova protiv, uz dovoljnu entitetsku većinu, ova tačka dnevnog reda je usvojena. I ovo će biti po redu 13. tačka dnevnog reda, a ostale se pomjeraju. Idemo na prijedlog gospodina Nikole Lovrinovića, da se skinu sa dnevnog reda ove dvije tačke vezane za sporazume. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Sa 5 glasova za, 27 glasova protiv, 4 suzdržana, dakle nema opće većine. Ovaj prijedlog nije usvojen. 7 I pripremite se za glasanje o prijedlogu gospodina Staše Košarca. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 5 glasova za, 29 protiv, 2 suzdržana. Konstatujem da ni ovaj prijedlog nije prihvaćen. Poštovane dame i gospodo, konstatujem da je dnevni red današnje sjednice: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 8. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na poslanička pitanja; 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u BiH, predlagač: poslanik Denis Bećirović, zakon broj: 01-02-1-3/15, od 26.02.2015. (prvo čitanje); 4. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o poslaničkoj inicijativi Denisa Bećirovića, podnesenoj na 6. sjednici Doma, održanoj 11.02.2015., koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, podnosim poslaničku inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da u 2015. godini pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog zakona o zabrani izazivanja i širenja nacionalne, vjerske, rasne i drugih oblika mržnje u Bosni i Hercegovini.“, akt broj: 01-50-1- 253/15, od 11.02.2015.; 5. Prijedlog odluke o iznosu RTV takse, predlagač: Komisija za saobraćaj i komunikacije, broj: 01/5-29-1247/14, od 23.03.2015.; 6. Prijedlog odluke o imenovanju članova Komisije za odlučivanje o sukobu interesa, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02- 34-1-397/15, od 17.03.2015.; 7. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguravanje kvaliteta, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02- 34-1-401/15, od 17.03.2015.; 8. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za imenovanje zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka BiH, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-400/15, od 17.03.2015.; 9. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje jednog predstavnika akademske zajednice i jednog predstavnika nevladinog sektora u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-399/15, od 17.03.2015.; 10. Prijedlog odluke o imenovanju Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-398/15, od 17.03.2015.; 8 11. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za imenovanje dva člana Ureda za razmatranje žalbi i članova filijala u Banja Luci i Mostaru, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-402/15, od 17.03.2015.; 12. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje tri ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-404/15, od 17.03.2015.; 13. Prijedlog zaključka o upućivanju zahtjeva Predsjedništvu BiH da Dom obavijesti o pitanjima vezanim za Prijedlog ugovora o državnoj granici između BiH i Crne Gore, broj: 01-50-1-429/15 od 25.03.2015.godine, 14. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu (Zajam za razvojnu politiku poslovnog ambijenta) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-05-2-362/15, od 10.03.2015.; 15. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o zajmu (Projekat vodosnabdijevanja Gradačac) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-05-2-377/15, od 13.03.2015. Mi prelazimo na realizaciju dnevnog reda. Raspravljamo sada o tački jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 8. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Ko želi da govori? Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku dva, Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na poslanička pitanja
Zahvaljujem se predsjedavajući. Moje pitanje se odnosilo na gradnju graničnog prelaza u Gradišci. Moram reći da sam šokirana odgovorom koji sam dobila. Iako nam je, evo i Hrvatski premijer prije nedelju dana saopštio da od mosta na Savi nema ništa i rekao je da je to prioritet Banja Luke a ne Hrvatske i da, ako želimo most na Savi onda moramo napraviti ustupak u vezi sa neriješenim graničnim pitanjima između BiH i Hrvatske. Iz odgovora vidim da je Savjet ministara u tehničkom mandatu u januaru donio odluku o upotrebi još 15 miliona maraka za gradnju druge faze tog graničnog prelaza. Pa kad uzmete i izračunate koliko će nas koštati granični prelaz koji ne vodi nigdje, odnosno vodi u Savu, vidite da su nas toliko koštala zajedno tri granična prelaza koja su izgrađena, bilo koja tri, uzmite recimo Raču i td., i to granična prelaza koji zaista zadovoljavaju sve standarde. Moram reći da je ovo stvar koja od budućeg Savjeta ministara, mi zaista očekujemo da stopira ovako trošenje novca i ovdje se u najmanju ruku može govoriti o nesavjesnom postupanju i nanošenju štete, u tom slučaju Budžetu institucija. Hvala vam.
Hvala Vama. Gospodin Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Zahvljujem gospodine predsjedavajući i sve vas srdačno pozdravljam. Naravno, ja sam zadovoljan sa odgovorom koji sam dobio od Ministarstva civilnih poslova imajući u vidu okvire u kojima oni mogu da djeluju kada je obrazovni sistem u pitanju. Meni je cilj bio da upozorim nas ovdje u sali na ozbiljne posljedice koje će BiH imati u narednim godinama zbog urušavanja obrazovnog sistema i da pozovem sve nas, ukoliko imamo mogućnosti i želje da djelujemo da pokušamo zaustaviti daljnju eroziju obrazovnog sistema u BiH. Hvala.
Hvala. Gospodin Borislav Bojić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene dame i gospodo. Dakle, ja sam dobio odgovor sa kojim sam naravno zadovoljan u načelu, no u pojedinostima zamolio bih da ovaj odgovor bude proširen, kada je u pitanju Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, odnosno Vijeće ministara, a odnosi se na Misiju FVO iz Dablina koja je, između ostalog utvrđivala stanje kada su u pitanju subjekti koji su bili predmet posmatranja od strane ove komisije, pa bi stoga molio da mi se dostave navodi, a kako se ovdje kaže da nisu dostavljeni subjekti već nalazi koji su utvrđeni. Obzirom na činjenice koje su utvrđene, zamolio bih da odgovor bude proširen i da mi se dostave nalazi koji su utvrđeni tom kontrolom, da ne objašnjavam dakle svu širinu ovog odgovora, zamolio bih da mi se ovi detalji, dakle nalazi koji su utvrđeni kod kontrole Farme Spomenka Pešić 10 Bosansko Grahovo, Farma „Okić“ Tomislav Grad i Farmland Nova Topola, Republika Srpska. Pa vas molim da mi se dostavi, ponavljam još jednom, nalazi koji su utvrđeni prilikom te kontrole. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Jasmin Emrić. Izvolite.
Poštovanje predsjedavajući i svi prisutni. U odgovoru koji sam dobio, nažalost su samo opće konstatacije o postupku koji se vodio i problematici koja prati ovaj postupak. Nažalost, u odgovoru nema konkretnih prijedloga niti se naslućuje kada će malogranični prelaz Tržačka Raštela, biti otvoren za promet putnika i vozila. U odgovoru koji smo dobili 2010. godine bilo je daleko konkretnije sažeto sve što je vođeno u ovom postupku i razgovori koji su tekli sa predstavnicima Republike Hrvatske, odnosno mješovitih komisija. U ovom odgovoru 2015. godine nažalost nema tog kontinuiteta postupka, pa me to začuđuje da je ovako veoma šturo obrazložen ovaj postupak i čini mi se da se ne daje dovoljno pažnje ovom graničnom prelazu, odnosno malograničnom prelazu za putnike i vozila. Ono što sam ja i ovim pitanjem htio potaknuti je da nadležni organi i institucije u BiH rade svoj dio posla, da se konkretnije radi u ovim postupcima obzirom da se radi o općem interesu jednog dijela države BiH, mi smo naglašavali koliko je ovo pitanje važno za građane Unsko-sanskog kantona i začuđujuće je da iz ugovora o graničnim prelazima, dva malogranična prelaza na području Unsko-sanskog kantona još uvijek nisu u funkciji. Stoga, ja ću iskoristiti svoje poslaničko pravo i tražit ću u doglednom periodu ponovno odgovor šta je učinjeno u ovom postupku i kada se namjerava ovaj malogranični prelaz otvoriti za promet. Hvala.
Hvala Vam lijepo. Nema više prijavljenih. Izvinjavam se, ima gospođa Borjana Krišto. Izvolite.
Hvala lijepo, poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti, sve vas srdačno pozdravljam na ovoj sjednici. Pa moje pitanje je bilo šta se poduzima i šta je poduzeto da se spriječe aktivnosti i otkriju akteri koji preko osumnjičenih i osuđenih osoba za teška kaznena djela pokušavaju realizirati montirane sudske procese protiv visokopozicionih osoba, političara. Naravno, ja sam dobila odgovore od SIPA-e, od Agencije za istrage i zaštitu i dobila sam od Obavještajno sigurnosne agencije. Moj odgovor nije kompletan jer ga nisam dobila od Ministarstva sigurnosti, ali želim vas upoznati kao i ovaj Dom ukratko o odgovorima koje sam dobila. U odgovorima od Obavještajno sigurnosne agencije stoji da provjeravajući navode iz dostavljenih pisama i radnji i razgovora sa osuđenikom, zapravo proizilazi da se radi o proizvodu konstrukcije njegovih informacija koje se mogu dobiti od osuđenih osoba i iz 11 medija. Naravno cilj ovih informacija je da se osiguraju određene povoljnosti i pogodnosti prilikom izdržavanja sudske zatvorske kazne i da je procijenjeno da informacije koje su dobivene i koje je istraga pokazala da nisu ozbiljne zapravo. Agencija se znači nalazi, predmet se nalazi kod Agencije i sa svim informacijama se na neki način nije postupalo niti sa sadržajem, što se tiče obavještajnog dijela druge institucije s obzirom da se radi o psihički neuravnoteženoj osobi s čijim kažnjavanjem nisu pronađeni elementi osnova sumnje, tako da se u ovom slučaju kao nema elemenata za poduzimanje nekakve istražne radnje. Što se tiče odgovora koji sam dobila od Obavještajno sigurnosne agencije on zapravo govori o tome da oni nisu provjeravali i da je to jedna, sukladno zakonu, složena procedura koja podrazumijeva nekakvu pouzdanost, vjerodostojnost elemenata, da oni u ovom trenutku ne mogu dati konkretan odgovor da bi to bilo neozbiljno i zbog pojedinaca i zbog institucija BiH. I rečeno je na kraju da, vezano za pitanja koja se odnose na medijska istupanja pojedinih nositelja najviših funkcija o postojanju tužiteljske i pravosudne mafije, Agencija nije u mogućnosti da tumači njihove, ovdje kaže lične stavove i izjave. Šta želim reći, da imam dovoljno osnova da postavimo i drugim institucijama, znači temeljem ovog nekakvog odgovora, a da i dalje očekujem od Obavještajno sigurnosne agencije i Ministarstva sigurnosti da nas o ovakvim stvarima izvještava, kako bi mogli tražiti odgovornost i postupanje drugih institucija u ovakvim slučajevima, jer je ovo nešto što govori o pravnoj državi, što govori o sigurnosti svih naroda i građana koji žive u BiH. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Da li još neko želi da učestvuje u raspravi povodom komentara na dobivene odgovore na poslanička pitanja? Ako se više niko ne javlja za riječ, mi zaključujemo, ja zaključujem tačku 2. dnevnog reda. Prelazimo na tačku tri, to je Ad. 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u BiH, predlagač: poslanik Denis Bećirović, zakon broj: 01-02-1-3/15, od 26.02.2015. godine (prvo čitanje) Prijedlog zakona je u proceduru dostavljen 26. februara 2015. godine. Nadležna Ustavnopravna komisija Mišljenje o ustavnom osnovu i principima dostavila je 24. marta 2015. godine. Otvaram raspravu. Ko želi da govori? Gospodin Denis Bećirović.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. 12 Dakle, kao predlagač ovih izmjena i dopuna Zakona o sportu BiH, želim na početku reći dvije konstatacije. Naime, kao prvo dobro je da na državnom nivou imamo usvojen Zakon o sportu BiH, a drugo je da je evidentno da postojeći zakon ima brojnih nedostataka i da u tom smislu ima itekako potrebe da predlažemo izmjene i dopune ovog zakona. Zakon koji je dostavljen ovdje u proceduru je rezultat, moram reći, višemjesečne pripreme, razgovora i rasprava s brojnim stručnjacima i ekspertima iz ove oblasti, od profesora na Univerzitetu, sportskih djelatnika i bivših i aktuelnih, istaknutih sportista i td. Sport je bez ikakve sumnje kategorija od posebnog društvenog interesa. Kao takav prepoznat je u svim razvijenim državama, prije svega Zapadne Evrope i zapadne civilizacije, ali i u drugim krajevima svijeta. Bilo bi dobro da na takav način i u BiH pristupamo, kada je sport u pitanju. Mislim da u tom pogledu trebamo koristiti i iskustva drugih država, pogotovo onih koje postižu zapažene rezultate na sportskom planu. Naša zadaća, zadaća poslanika i delegata u Domu naroda je da preveniramo, uočavamo i rješavamo probleme sa alatom koji nam stoji na raspolaganju. Naš alat su zakoni i drugi pravni akti s kojima možemo mijenjati sistem u BiH. Bio sam i na sjednici Ustavnopravne komisije, zahvaljujem se Ustavnopravnoj komisiji koja je podržala i ustavni osnov ovog zakona i principe zakona. Vidio sam da dio poslanika ima i određene intervencije u pogledu pojedinih rješenja koja su predstavljena i ponuđena u ovom zakonu, ali zato i podsjećam da je riječ o prvom čitanju i da, ako ovaj zakon bude usvojen u prvom čitanju, slijedi amandmanska faza. Ako do nje i dođe, odmah želim reći da sam spreman na kompromis da od ponuđenih izmjena i dopuna Zakona o sportu, barem prihvatimo ono što je prihvatljivo za većinu ovdje u Parlamentu BiH. Kad o tome govorim, prije svega želim da se referiram na član 8. ponuđenog Prijedloga zakona izmjena. Naime, mislim da ovaj član 8. je od interesa za cijelu BiH, oba entiteta, sve kantone i općine u ovoj zemlji. A o čemu se radi? Naime, u članu 8. ovih izmjena i dopuna predložio sam da usvojimo odredbe koje govore o tome šta su obaveze organizatora sportskih takmičenja u BiH. Složit ćete se svi da se s tim problemom suočavamo gotovo svake sedmice. Malo, malo pa čujemo nemiri u Sarajevu, Banja Luci, u Tuzli i Mostaru, da ne pobrojamo Zenici i sve gradove u BiH. Moramo malo pokušati da iskoristimo iskustva i drugih zemalja. Zato je prijedlog ovog zakona da zakonska odredba bude da organizator neke sportske manifestacije je dužan da osigura nesmetano i sigurno održavanje sportskih priredbi i sportskih takmičenja. Organizator je dužan da preduzme mjere koje omogućavaju predupređenje rizika nastanka štete. To u postojećem zakonu trenutno ne postoji. Zatim, navodi se zakonska odredba po kojoj je organizator sportskih priredbi i sportskih takmičenja dužan da preduzme potrebne sigurnosne mjere u skladu sa zakonom. Ili odredba koja se predlaže, a koja je po meni izuzetno važna, sportske organizacije su obavezne, naglašavam, da podstiču organizovanje i dobro ponašanje klubova navijača. Naravno, neko može reći da je dio ove problematike regulisan i nekim drugim zakonima. I to je tačno, ali smo svi svjedoci da je to još uvijek neefikasno i nedjelotvorno u BiH. Podsjećam da ovakva rješenja u Zakonu o sportu postoje i u rješenjima država u regionu, kao i brojnih drugih država u Evropi. Stoga bi jako bilo važno da imamo zakonsku obavezu da zaista i organizatori sportskih manifestacija u BiH imaju pojačanu i zakonsku obavezu na ovom planu. Mislim da nam nije rješenje u BiH, kad imamo incident, kad imamo eskalaciju nekog nasilja, onda i mediji i političari i svi drugi, počnemo tek tada govoriti o nekim problemima. Trebali bi vjerovatno o nekim stvarima govoriti i prije nego što dođe do problema. Ovo je vjerovatno jedan, možda i skroman način da neke stvari razriješimo da bolje uredimo i 13 zakonsku normu koja govori o tome, kako bi imali jednu situaciju koja će biti sve više približna i sve više ličiti na ono koje imamo u Zapadnoj Evropi, gdje ljudi mogu doći slobodno na stadione, gdje mogu povesti svoje porodice, svoju djecu bez ikakvih problema za razliku od stanja u BiH gdje to danas i nije baš tako na nivou na kakvom bi trebalo i moglo biti. U tom smislu, dakle podsjećam još jednom, dakle ako već ima stvari koje nisu prihvatljive za neke poslanike, predlažem da pokušamo u drugoj fazi, a iskazujem evo već sada spremnost da dođemo barem do kompromisa oko stvari koje su nesporne, a bez ikakve sumnje korisne za sve nas u BiH. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Riječ ima gospodin Momčilo Novaković. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege. Ja ću biti vrlo kratak i odmah na početku da kažem, da što se tiče ustavnog osnova za mene nije sporan ustavni osnov za ovaj zakon. Naime, usvajajući Zakon o sportu u BiH mi smo i praktično dali ustavni osnov za buduće izmjene ovog zakona. Ono što je za mene sporno jesu principi, a koji su iskazani u jednom broju članova ovog Prijedloga zakona i zbog toga ja neću podržati principe ovog zakona. Naime, da sad ne elaboriram članove koji su mogući mijenjati amandmanski, kao recimo ne znam član 1. gdje se dodaje tačka e), nova tačka e) sportsko obrazovanje, iako svi znamo da sportsko obrazovanje nije predmet sporta, Zakona o sportu, da je to sasvim drugačija oblast. Ili recimo, član 2. koji govori o Strategiji i gdje je rečeno da će se Strategijom definisati nosioci razvoja i mjere kontrole njihove realizacije, što takođe nije predmet Strategije nego predmet izvršne vlasti, znači koja provodi zakon i to ne treba da stoji u Strategiji. Ali kažem, evo to se može mijenjati i ima još naravno primjedbi koje se mogu mijenjati u amandmanskoj fazi, ali ono što za mene, samo ću jednu stvar reći zbog čega nisam spreman da podržim principe, jeste član 4. odnosno promjene u članu 22. Da podsjetim, član 22. odnosno prijedlog ovoga je da se stav 3. u članu 22. briše a koji glasi – Sportski savez BiH osniva se u skladu sa ovim zakonom i Zakonom o udruženjima i fondacijama BiH na osnovu odluka entitetskih sportskih saveza o dobrovoljnom udruživanju. Dakle, ključni razlog zbog čega smo svojevremeno prihvatili Zakon o sportu, je bila ova dobrovoljnost udruživanja. Brisati dobrovoljnost udruživanja je ustvari rušenje ključnog principa koji smo kod usvajanja zakona prihvatili. Dakle, to je jedan od ključnih razloga zbog čega je ovaj zakon, na kraju krajeva i dobio tada podršku Parlamenta. Evo da dalje ne uzimam vrijeme kolegama, ako zbog naših kolega iz SNSD-a ovaj zakon i prođe u drugu fazu, naravno da ću uložiti niz amandmana na ovaj zakon, ali u svakom slučaju u ovoj fazi, dakle bilo bi dobro da je kolega Bećirović kao predlagač tada vodio računa o onom na šta je sad spreman, a to je da Prijedlogom zakona ne dira u principe zakona pa bi mi danas onda raspravljali samo o amandmanima u drugoj fazi, a o ovom dijelu o čemu danas govorim, ne bi ni bilo razgovora. Hvala vam lijepo. 14
Hvala Vama. Replika, gospodin Denis Bećirović.
Dobro, možda bi se ovo više moglo pozvati kao pojašnjenje nekih stvari. Naime, kolega Novaković je spominjao ovdje pitanje sportskog obrazovanja koje se uvodi kada bi se pristalo, odnosno usvojio ovaj Prijedlog izmjena i dopuna. Da tu budemo načisto, dakle da znamo o čemu govorimo, riječ je o tome kakva je definicija sporta u ovom zakonu. Trenutna definicija kaže, prema postojećem zakonu, sport u smislu ovog zakona obuhvata sportske aktivnosti i igre organizirane radi postizanja sportskih dostignuća i td., sportske aktivnosti s ciljem unapređenja zdravlja i rekreacije, sportske aktivnosti organizirane za invalidna lica i organizirani školski i univerzitetski sport. Dakle, u smislu definicije trebalo bi dodati ovdje i sportsko obrazovanje. Podsjećam da je to nešto što već na neki način već i postoji u BiH, ali ne postoji kao zakonski normirana stvar. Ako pogledate kako druge države, pa i uspješnije u oblasti sporta, evo da krenemo od regiona, to pitanje definiraju, uočit ćete da oni itekako pažnju stavljaju na ovo što se zove sportsko obrazovanje i da to ima i u definiciji sporta. Dakle, riječ je o nečemu što ima prolaz kao što vidimo i u drugim državama. Kad je riječ o realizaciji Strategije i programa razvoja sporta u BiH i to su stvari koje postoje i u svim drugim zakonima o sportu, kada pravite komparaciju i u drugim državama i ne vidim tu da je neki problem. Razumijem ovo o čemu ste govorili u članu 4., ovo je moj Prijedlog izmjena i dopuna, ali isto tako želim reći da je bolje i da prođe 50% ovog zakona nego eventualno da bude odbijen. Želio sam da ukažem posebno na ovaj član 8. izmjena i dopuna koji po mom sudu itekako treba da doprinese rješavanju ili da pomogne u rješavanju jednog problema kojeg evidentno imamo u cijeloj BiH.
Gospodin Zaim Backović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući, kolege i kolegice zastupnici. Ponukan diskusijom, nisam se želio javljati, želio sam samo preći preko ovoga i glasati da ide dalje u proceduru ovaj zakon. No, ponukan diskusijom mog kolege sa lijeve strane, a kao čovjek koji je 30 godina bio aktivni sportista, koji ima zlatnu značku SOFKE, one države koja nam nije valjala i sad mi samo služi da skuplja prašinu, koji ima rang sportiste međunarodnog razreda i da je ona država opstala ja bih imao na to neka primanja u ovoj državi kao sportista međunarodnog razreda, imam jednako nula, koji je 24 puta bio prvak one države, što pojedinačno što ekipno i evropski prvak i od toga imam nulu i tako redom. Kako se to ne bi dešavalo generacijama koje su došle i kako oni koji se bave sportom i znaju šta je sport, znaju dobro da eksterno ne govorim unutar granica moje zemlje BiH, ne možemo biti predstavljeni nego samo i samo i jedino preko jedne jedinstvene sportske organizacije u određenom sportu. Mi danas imamo u velikom broju grana raznih sportova opštu anarhiju. Dajte da pokušamo, ovaj zakon otvara u drugoj fazi amandmanski šansu da svi oni koji imalo znaju o čemu se radi, učine da dadnemo priliku da mladost stasa i ima perspektivu u sportu. Ima ovdje 15 puno nedostataka Denise, puno. Ne definiše to samo jedan zakon. Ovo je jedan od zakona koji treba da definiše ukupnu oblast sporta. Nemojte zaboraviti da je u svijetu, u državama u okruženju, u Evropi, posebna zakonska regulativa kad je u pitanju profesionalni sport. Potpuno druga zakonska regulativa. Da ćemo mi na tu temu morat da razgovaramo. Jer danas imamo kojekakve, koješta manifestacije profesionalaca, više ne znam u kom sportu i vrlo često ih gledamo na televizijskim ekranima. Zbog toga predlažem da krenemo u proceduru i da pokušamo svi zajedno zbog mladih ljudi, zbog mladosti BiH, zbog njihove, entuzijasta je puno, sportske perspektive, učiniti da kroz ovu zakonsku regulativu, nedirajući naravno entitetske, više ne znam kakve, i u onoj državi je bilo pokrajinski, republički, regionalni savezi, ali je na vrhu bio samo jedan i jedini. Znači, bili su. Sve su ovi savezi postojali. Čak su bile i gradske organizacije, zvale su se Sofke, ko se sjeća toga. Sofka Banja Luke, Sofka grada Sarajeva, Sofka Tuzle, Sofka Mostara, da ih ne nabrajam. I oni su svi pomagali i to je bio jedan lanac, a onda se produkuje uspješnost. A mi objektivno da nemamo nešto van naših granica sportista unutar produkujemo, jako malo ili minorno, mizerno malo vrhunskog kvaliteta, a potencijala imamo izuzetno puno. Zato nam ogroman broj sportista nastupa, za ono što sam ja uspio da saberem što iz štampe, što preko elektronskih medija, što preko ovoga što se zove internet i kojekakvi izvori informacija, za preko 38 zemalja u svijetu nastupaju sportisti porijeklom iz BiH. Hvala.
Hvala lijepo. Replika, gospodin Momčilo Novaković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa ja moram reći da u najvećem dijelu ovoga o čemu je govorio gospodin Backović, nemamo problem. Kad sam svojevremeno glasao za Zakon o sportu glasao sam imajući u vidu ovo o čemu je on govorio. Mada to nije u potpunosti tačno, imamo sportova u kojima u međunarodnim takmičenjima učestvuju i entitetske, kao entiteti, dakle recimo karate i ne znam ni ja. Ali naravno, zbog toga što je potrebno da za zajednički nastup, znači postoji ovaj dio jedinstva među svim sportistima i klubovima, svojevremeno smo ili sam podržao Zakon o sportu. Ali, niste govorili o onome o čemu sam ja govorio kao primjedbe principa, a ne o onom o čemu se slažemo. Evo ja se sad s Vama slažem, pa ne znam ni što sam usto da repliciram kad se sa svim onim što ste Vi rekli slažem, ali Vi niste rekli sčime se ne slažete od onoga što sam ja rekao kao primjedbu. Ali naravno, niti ja mislim da ću ubijediti Vas, niti Vi, pretpostavljam, nemate ambicije da ubijedite mene, ovo mi vjerovatno o nekim stvarima različito razmišljamo i razmišljat ćemo. U svakom slučaju, dakle ključni princip kad smo usvajali ovaj zakon je bio princip dobrovoljnosti. I diranje u princip dobrovoljnosti je diranje znači u čitav koncept ovog zakona. I ja sam samo rekao kolegi, ako je mislio da mi podržimo član 8. koji za mene u značajnom dijelu nije sporan, onda nije trebalo ići sa članom 4., jer on direktno ugrožava principe na kojima je ovaj zakon usvajan, ništa drugo. I naravno neću više replicirati, s obzirom da kažem, niti ja koga mogu ubijediti niti mene neko može ubijediti u nešto drugačije. Hvala. 16
Hvala lijepo. Replika, gospodin Zaim Backović. Izvolite.
Poštovani kolega Momčilo, ja nisam rekao ništa protiv, rekao sam ponukan diskusijom. I onda sam rekao šta ja mislim. A što se tiče primjera koji ste naveli, naveli ste vrlo ružan primjer zato što na evropskim, svjetskim, mediteranskim igrama, studentskim i td., može nastupati samo jedna reprezentacija. Ne mogu entitetske, ne može ništa. Šta se desilo u tom sportu? Obzirom da ne mogu na ovaj način, formiraju se kvazifederacije koje nisu sad priznate i nema ih uopšte u bubnju, nadam se da vam je poznato da je predviđeno da se na onim, ne olimpijskim igrama u Brazilu nego narednim, da će karate biti olimpijski sport i moći će samo oficijelna i jedna jedina federacija, to je ova koja je danas dominantna federacija u svijetu. I onda ćemo i to morati mi ovdje da ih ko rogove u vreći sjedinjujemo, jer imamo vrhunske, jer inače neće moći nigdje nastupati. Hvala.
Hvala Vama. Za riječ se javio gospodin Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ma naravno, znate kada je sport u pitanju ja sam tu više nego slab i ja moram da svojom diskusijom, da pokušam da dam jedan pozitivan prilog ili pozitivan impuls svakom dokumentu koji će na određen način popraviti situaciju u sportu. Ja sam nedavno uputio jednu inicijativu Vijeću ministara da se uspješnim pojedincima i ekipama koje učestvuju na evropskim i svjetskim prvenstvima i olimpijskim igrama obezbijedi materijalan status na način da mogu na adekvatan način da predstavljaju BiH, jer smatram da je to jedan od izuzetno značajnih stvari za imidž ove zemlje, jer to nije ništa izmišljeno od strane nas u BiH nego je to u istoriji bezbroj puta potvrđeno da je to idealna prilika da se jedna zemlja afirmiše. Naravno, kod nas ja znam različite nivoe odgovornosti, ali želim da kažem da će Klub SBB-a podržati ovaj prijedlog bez obzira što imamo određenih primjedbi na tekst ovoga, na ponuđeni tekst ovoga zakona i da će u amandmanskoj fazi se potruditi da pokušamo da damo doprinos da popravimo taj tekst na način kako smatramo mi da bi to trebalo da izgleda, ali u svakom slučaju sve ono što, ponavljam, će doprinijeti poboljšanju ili popravljanju situacije, kada je sport u pitanju, mi ćemo podržati. I evo još jedanput naglašavam Klub SBB-a će dati potporu ovakvom ovom prijedlogu. Hvala velika.
Hvala lijepo. Da li još neko želi da govori? Ako se niko više ne javlja za riječ, zaključujemo raspravu po tački 3. dnevnog reda. 17 Idemo na tačku četiri, to je Ad. 4. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o poslaničkoj inicijativi Denisa Bećirovića, podnesenoj na 6. sjednici Doma, održanoj 11.02.2015. godine, koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, podnosim poslaničku inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da u 2015. godini pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog zakona o zabrani izazivanja i širenja nacionalne, vjerske, rasne i drugih oblika mržnje u Bosni i Hercegovini.“, akt broj: 01-50-1-253/15, od 11.02.2015. Ova inicijativa razmatrana je na 8. sjednici Doma održanoj 11. marta 2015. godine, zbog nedovoljne entitetske većine prilikom glasanja upućena je Kolegiju Doma kao komisiji na usaglašavanje. Kolegij nije postigao saglasnost, ovdje nema rasprave, glasaćemo u drugom krugu kada dođemo do samog glasanja. Idemo na tačku pet dnevnog reda, to je Ad. 5. Prijedlog odluke o iznosu RTV takse, predlagač: Komisija za saobraćaj i komunikacije, broj: 01/5-29-1247/14, od 23.03.2015.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ja moram reći da je kolegama, makar iz prošlog saziva, poznat naš stav, a to je da RTV taksu ovakvih javnih servisa ne trebaju da plaćaju građani, nego da trebaju da plaćaju oni u čijoj su službi. Tako da, meni je drago što smo konačno makar u ovom Prijedlogu odluke dobili informaciju da je, recimo, RTRS dužna BHRT-u 5 miliona maraka. Nažalost, direktor RTRS-a dojučerašnji šef kabineta Milorada Dodika, a potom i Željke Cvijanović za ovo vrijeme od kako se nalazi na čelu RTRS-a nije ispunio svoju osnovnu zakonsku obavezu koja proističe iz Zakona o RTRS-u, a to je da Narodnoj skupštini RS-a jednom godišnje dostavi izvještaj o radu i plan rada za sledeću godinu. Naše kolege u Narodnoj skupštini još uvijek nisu imale priliku da vide izvještaj o radu RTRS-a za 2013. godinu. Sad mi je iz ove Odluke jasno i zašto, zato što RTRS očito posluje s gubicima, što nije ni čudo, jer iz ovog vidimo da emiteri nisu iskoristili sve mogućnosti za ubiranje RTV pretplate. 70% prihoda ide na bruto plate i naknade, Odbor sistema, zapanjena sam bila kada sam vidjela, od marta 2013. do marta 2014. kada se, nažalost, na čelu Odbora sistema nalazio predsjednik Upravnog odbora RTRS-a, nije ispunio svoju zakonsku obavezu da se jednom mjesečno sastaje, nego su 18 se za godinu dana sastali pet puta, ali je zato predsjednik Odbora sistema fino u svoj džep stavio 38 hiljada neto. A da ne pričamo, ja bih voljela da mi znamo koliko nam članovi upravnih odbora javnih servisa imaju mjesečna primanja. Znam da u RTRS-u imaju, čini mi se, bruto primanja su im mjesečna 5 hiljada. U tom, pa onda imamo jedan paradoks da ministar prosvjete malo bude potom član Upravnog odbora RTRS-a, pa se onda ponovo vrati za ministra pravde. Znači mi smo ovdje u poziciji da plaćamo stranačku televiziju koja uopšte ne krije da je to. I mi smo za to da, onda nek se to radi iz budžeta i nek građani, pa će makar upliva imati i one druge partije koje čine većinu, u ovom slučaju RTRS-a i DNS i Socijalistička partija pa nećemo imati jednobojnu televiziju. Molim vas obaveza javnog servisa je da 60% programa bude njihov, ja zaista moram priznati da ne gledam Federalnu i BHRT, ne gledam ni RTRS, ali imamo zaduženu agenciju koja radi monitoring njihovog rada već dugo vremena, iz tog monitoringa vidimo da oni ne da ne proizvode svoj program nego nam kupuju skupe turske serije koje gledamo, a ono za što mi plaćamo pretplatu, a to je program koji oni trebaju proizvoditi, između ostalog i onaj nekomercijalni, sportske preglede, kulturni. Znate kad imamo emisije o kulturi? U ponoć, sportskih pregleda uopšte nemamo, ali nam zato direktor RTRS-a kupi skupi Roland Garros, jeste da mi volimo Novaka Đokovića – Zašto? Da bi onaj ko je prodao taj prenos častio direktora Teniskog saveza RS-a koji je opet i direktor RTRS-a istovremeno, da sa svojom porodicom ode u Pariz i gleda Roland Garros. E to ja plaćam, oprostite ja to neću da plaćam i ja ne plaćam RTV pretplatu i neću je nikada platiti. Hvala.
Dobro, hvala. Gospodin Nikola Lovrinović. Izvolite.
Pa sad me je gospođa, gospođica Pandurević malo ponukala da možda više govorim nego što sam mislio, iako je dakle točka dnevnog reda Odluka o iznosu RTV pretplate. Ja sam htio samo zapravo objasniti, pošto sam ja član povjerenstva za, evo koje se bavi ovim pitanjem, i bio sam tamo jedini protiv. Evo sad gospođica je Pandurević rekla da, ustvari ne znam ona nije ni član ovog povjerenstva ispričavam se, dakle ja sam jedini bio protiv da se donese ovakva odluka zato što nam je tada na toj sjednici povjerenstva rečeno - donijeli mi, ne donijeli takvu odluku ona će nastaviti vrijediti u ovome obliku u kojem je sad. Dakle, ajmo reći na neki način, pod znacima navoda, neće biti prekinut sustav financiranja ili sustav evo opskrbljivanja novcem ovih javnih RTV sustava. Međutim, evo kažem ponukan malo raspravom, dakle ipak ću nekoliko stvari reći, znači nije to tema, ali ću nekoliko stvari reći. Prije svega javnost mora znati da se Zakon o RTV sustavu ne provodi, dakle godinama, godinama se Zakon o RTV sustavu ne provodi pa ni u ovome dijelu koji se odnosi na naplatu, pa između RTV operatera, dakle servisera, ima takođe među njima problema, ne poštuju ni oni taj Zakon, pa evo nešto je od toga rekla i gospođica Pandurević, jedni drugima duguju. Na koncu kad smo zatražili na povjerenstvu analizu da bi smo mogli donijeti odluku, zašto 7,5 maraka, zašto nije 10, zašto nije 6, zašto nije 5, dakle mi nismo dobili tu analizu koju smo tražili od Odbora nego smo dobili od BHRT-a i onda je on iznio takve te neke navode s kojima se oni koji su tamo bili, operateri RTV sustava drugi dakle, evo nisu baš htjeli puno ni komentirati, niti govoriti. Ja sam rekao ni 19 tamo nisu sve činjenice iznesene, jedna od njih npr. što ja znam, ne moram biti baš precizan, nemojte me uzeti potpuno za riječ, da 2012. godine, recimo, preko operatera HT Eroneta jer je to način dosadašnje naplate pretplate, je čini mi se 2012. godine negdje oko 8 miliona maraka, dakle, ispostavljeno računa za te namjene, a ovaj naplaćeno je negdje oko 2 miliona maraka. Tamo ne stoji zašto to nije naplaćeno, tamo u toj informaciji koju smo dobili od gospodina iz BHRT-a. Taj gospodin iz BHRT-a je sinoć gostovao na televiziji zajedno sa gospodinom ravnateljem Upravnog odbora, ovim Čustovićem, i zamislite on je rekao kaže pazite – nisu novinari, kaže, rudari. Šta to znači, kaže, kad gospodin taj govori da će nama doći ovdje u Parlament, jel' to neka prijetnja ili šta je gospodin pod tim mislio da oni nisu rudari, biva trebamo mi njima osigurati plaće kako god i šta god oni radili, jer u suprotnom oni će Nikolu Lovrinovića oprati za nešto, gospođicu Pandurević, pod znacima navoda oprati, ili ne znam šta će govoriti o nama i šta su oni to, šta je to gospodin mislio pod tim da će, da oni nisu rudari. Dakle, rudari mogu ne dobiti plaće, a oni moraju dobiti plaće, dakle za ono zapravo što ne rade za neprovođenje Zakona. Gospodin Ćustović je, ovaj, nasuprot tome rekao sinoć na BHRT-u je bio gost, ne znam kako se zvala ta emisija, kaže – ovi emiteri, odnosno Javni RTV sustav je četvrti stup vlasti. Zamislite, zamislite dakle oni bi bili sad i vlast. Prema tome, dakle, to je sad su, samo neki su razlozi zašto sam ja bio i na povjerenstvu protiv i zašto mislim da Odluka o iznosu pretplate uopće nije rješenje problema pred kojim imamo. Povjerenstvo u kojem sam ja član, a čuo sam i u Domu naroda su predložili jednu sveobuhvatnu raspravu o stanju u RTV sustavu i da je napravimo, a da dakle, ja bih volio evo da o ovome uopće ne odlučujem, jer oni kažu da su nezavisni, da ne znam šta se mi to petljamo, ko smo to mi, ne znam jeste li sinoć pratili tu informaciju. Pa zašto onda uopće o ovom odlučujem, mene što se tiče ne moram upće o ovom odlučivati. Ne zanima me uopće šta će oni napraviti, ovako kako rade i ovako kako se provodi zakon i onako kako mi to dopuštamo da se zapravo radi. A naime ja sam na povjerenstvu juče rekao da ja dolazim, onima koji su bili ispred RTV sustava, dakle da ja dolazim iz jednog dijela javnosti i taj dio, predstavljam jedan dio javnosti, ja se nadam da tako predstavljam, i da govorim u ime te javnosti, dakle je ne mogu zastupati njihove interese nego onih koji su me izabrali, i taj jedan dio javnosti koju evo recimo plediram da ja predstavljam nije zadovoljan ono čime oni rade. Dakle, oni to ne uvažavaju i ništa ni oni ne čine da pomognu da riješimo to pitanje kad je u pitanju zakonska regulativa, osim onoga što smo naravno mi prije svega pozvani da to rješimo. Eto, dakle, htio sam samo malo da pridonesem, ja ću naravno ostati principijelan pri tome što sam bio na povjerenstvu, neću podržati ovu Odluku, a valjda će se dogoditi i ta rasprava koja je najavljena i na povjerenstvu u kojem sam ja član i na povjerenstvu Doma naroda koje se bavi sličnom problematikom. I nadam se da ćemo tada o svemu ovome razgovarati i na koncu doći, jedno rješenje je po meni donošenje novog Zakona o Javnom RTV sustavu ili u najmanju ruku dobre, dobre izmjene i dopune tog Zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite. 20
Ma ja moram, iako se većinom slažem sa ovim što je uvaženi kolega rekao, ipak stati u odbranu novinarske branše. Mislim da ne trebamo ovdje padati u jednu zamku, da izjednačavamo novinare javnih sistema sa njihovim menadžmentom i upravnim odborom i uređivačkom politikom. Nažalost, novinari javnih srvisa velikim dijelom jesu u isto teškom položaju kao rudari, jer boreći se za golu egzistenciju prinuđeni su da trpe strašne stvari na poslu, da ne kažem mobing. Lično sam imala brojne intervencije novinara RTRS-a koji me pozovu i izvinjavaju se i kažu – molim te shvati direktor je naredio da kažem u rečenici o kakvom mentalnom sklopu Aleksandre Pandurević se radi. To ide, to je emitovano u emisiji Pečat i taj novinar je to morao uraditi jer mu je prijetio otkaz ako to ne uradi. I mnogo su, to su ljudi koji zaista u ovakvim uslovima u kakvim rade, ja makar pričam o RTRS-u jer znam kakvo je tamo stanje, zaslužuju u najmanju ruku beneficirani radni staž. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Nikola Lovrinović.
Pa mislim da se nismo dobro razumjeli, ja nisma ni napadao novinare ni jednom rječju, nego sam rekao šta je gospodin ravnatelj BHRT-a rekao. Dakle, on je to rekao ne ja, dakle ja nisma uopće napadao. A ako ćemo o odnosu nekih i novinara ili urednika, dakle i urednik je novinar na koncu konca jel', dakle evo primjera radi možda ovako u šali izrečeno, jučer, prekjučer dok su trajali ovi razgovori, pa i oko ovih tema novinarka, nije fer da je spominjem jer nije kriva, slažem se s Vama, me čekala sati i po vremena da dam neku informaciju, na koncu ja od tog ništa nisam vidio samo je urednik pustio ono što se njemu sviđalo. Vidio uvaženog kolege Mehmedovića izjavu, zato što mu se vjerojatno svidjelo šta je on rekao, dakle ono što je mene pitala 10 minuta gospođica ili gospođa uopće nije bilo šanse da dođe do toga, dakle urednik je odredio ili direktor, evo kako god hoćete. Dakle, nisam napadao novinare, naravno, niti mi pada na pamet, svakako da razumijem složenost njihovog posla i u normalnim okolnostima, a kamo li u nenormalnim u kojima rade kao što je sad. Hvala ljepo.
Dobro, hvala lijepo. Gospodin Saša Magazinović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dvije rečenice samo. Ja mislim da smo upali u zamku i da smo sa ovom diskusijom otišli u krivom pravcu. Kroz personalna iskustva i lični odnos pokušavamo posmatrati čitav sistem, s tim da ja uopšte nemam problem da se složim sa nekim od teza koje su uvažene kolege Lovrinović i kolegica Pandurević iznijeli, posebno ovu tezu o četvrtom stubu vlasti. Ima ljudi u medijima koji misle da su četvrti stub vlasti, ponašaju se tako, a Bogami kad bi malo to analizirali i jesu četvrti stub vlasti. Zašto je to tako, o tome 21 bi mogli pričati. Dakle, ima medija koji postavljaju ministre, smjenjuju, određuju sudbine zakona, inicijativa itd. Međutim, da se vratimo na ono što je na današnjem dnevnom redu, to zapravo nije, ovo se pretvorilo u forum o odnosu medija i politike i slobodi medija, uređivačkoj politici, dakle to nije tačka dnevnog reda, mada bi bilo dobro da tu priču otvorimo i zašto ne u Parlamentu BiH gdje razgovaramo o raznim temama porazgovaramo i o tome. Ali ono što je danas pred nama je pitanje na koje mi trebamo dati odgovor, da li smo za ovu vrstu prijedloga ili ne. Kolega Lovrinović je rekao kakva god naša odluka bude ostaje na snazi prethodna odluka koja je ista kao i ova. Dakle, neće se ništa puno primjeniti i mislim ja ću ovo podržati, odma da se izjasnim, ali bi bilo dobro da u dalju diskusiju idemo sa spoznajom da su ljudi prolazni i urednici i direktori i novinari, a da sistem je taj koji ostaje i da bi trebali povesti računa o njemu da li nam treba ili ne treba. Ja smatram da treba i da na taj način trebamo dati svoj doprinos.
Gospodin Nikola Lovrinović, replika. Izvolite.
Neću više, a i nemam očito ni pravo ni po Poslovniku tako, ovaj dakle nije to nikakvo bilo personalno iskustvo, jer ja sam samo htio evo očigledno reći kako to izgleda, međutim dakle zakon koji je, po kojem se ponašaju ne regulira samo pitanje pretplate. Dakle, on je sveobuhvatan i on regulira sve, dakle je li to potrebno samo rješiti pitanje osiguranja novca i nema veze šta se dalje radi u ovome zakonu, produkciji programa i ostaloga. Primjera radi, dakle, tim novcem koji se ubere se plaća dakle pravo, odnosno njihova obveza da javnosti predoče određene stvari koje tu javnost interesira. Evo samo jedan primjer, dakle, je li nedavno gospodin glavni tužitelj Haškog tribunala bio u BiH u posjeti? Jeste. Jeste li i na jednom javnom RTV sustavu vidjeli da je gospodin Bramerc bio u Novoj Bili, ni na jednoj, dakle to je javnost koja je takođe zainteresirana npr. da čuje tu činjenicu i šta su razgovarali. Ni jedan javni RTV sustav, privatne kuće su o tome informirale ili se ja ispričavam ako nisam upratio nešto, a koliko sam upratio ni jedan nije. Ako ćemo uzimati RTV pretplatu plaćati, dakle, javnim RTV sustavima da me informiraju tako, hvala ljepa.
Hvala. Gospodin Šemsudin Mehmedović, diskusija. Izvolite.
Gospodine, gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. Ovo je tačka dnevnog reda – Prijedlog odluke o iznosu RTV takse i sa čisto formalnog aspekta kao što je eto neko već rekao, mi danas treba da samo formalno donesemo Odluku o visini iznosa RTV takse od 7,5 KM. Jer se prvobitna Odluka koja je definisana, znači prilikom donošenja Zakona o Javnom RTV sistemu i koja je iznosila 6, čini mi se, KM do sad je samo vršeno usklađivanje sa visinom inflacije i imamo danas to što imamo. Međutim, neću danas govoriti o uređivačkoj politici kao što evo neke kolege imaju ambicija, zbog čega je stanje u javnom RTV prostoru uopće tako kakvo jeste, ne trebamo 22 tražiti krivca van ove sale, jer mi smo krivci jer smo donosili zakon takav kakav jeste jel, jer on ne funkcionira, jer on se ne provodi, jer itd. itd. Jer je i pozicija novinara teška upravo zbog toga što mi ne radimo svoj posao. Dozvolite, ali mi smo obavezni da razmatramo u početku svake godine izvještaj o radu BHRT-a, jer smo ovlašteni od strane zakona da razmatramo i njihov plan rada i finansijski plan, a evo mi to još nemamo na dnevnom redu a već je treći mjesec na izmaku. Zašto je to tako mi smo krivi za takvo stanje. Prema tome ne trabamo tražiti krivca van ove sale, ali svakako da o ovim pitanjima treba da razgovaramo iako smo mi pokušali da otvorimo tu diskusiju i na komisiji, ali smo naravno zbog oprečnih političkih stavova i stavova po ovom pitanju ne možemo doći ni do kakvog zaključka. Ali vas molim da evo danas ovu Odluku o, u formalnom smislu donesemo, jer ona je neophodna. S druge strane da možda nekim zaključkom obavežemo BHRT da nam dostavi konačno ono što treba po Zkonu o Javnom RTV servisu, da nam dostave znači prijedlog programa rada za ovu godinu i finansijski plan, jer mi smo obavezni da to razmatramo na sjednicama Parlamenta. Očigledno je da u ovoj oblasti imamo potpuni jedan nered i svako onaj ko inicira izmjene i dopune zakona o ovoj oblasti svakako je dobrodošla, ja iskreno očekujem da novi sastav Vijeća ministara se ozbiljno pozabavi ovom temom i da kaže šta mi zapravo želimo sa javnim sistemom, šta želimo sa javnim servisima, jer je očigledno da i način prikupljanja RTV takse, ako je tako možemo nazvati, nije dobar jer je očigledno da pola države ne plaće RTV taksu. A ti pola plaća i raspoređuje se u skladu kako je to utvrđeno zakonom, znači 50% BHRT, po 25% entitetski servisi. Ali ako pogledamo suštinu ko to zapravo najvećim djelom plaća RTV taksu biće jasno da, kome je zapravo stalo uopšte do ovih, do ovog javnog sistema emitiranja. Stoga svakako u pravu su i oni koji kažu da imaju primjedbi na ovaj ili onaj način izvještavanja, ali ne treba to generalno posmatrati, jer u jednoj emisiji, kako reče kolega Lovrinović, u jednom emitiranju eto nekom se nešto sviđa, nekom ne sviđa, pa evo došao sam i ja na red da se moja izjava nekom svidi, drago mi je ako je tak. Dobro, hvala lijepo.
Hvala lijepo. Gospodin Fehim Škaljić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene zastupnice i zastupnici, dame i gospodo. Trebaju nam javni servisi u oblasti medija i moramo stvoriti uslove da oni funkcionišu. Stepen na kojem se danas oni nalaze pokazuju i njihovu neizgrađenost u potrebama koja im je namjenjena i neodgovornost osnivača da stvori pretpostavke da ta izgrađenost bude potpuna. I to je stvar koju sad na bazi iskustva koje imamo u sprovođenju Zakona o Javnom RTV servisu, jeste proces kroz koji treba da prođemo, da vidimo šta je to i na koji način se treba mjenjati u zakonu da bi bilo. Ali treba biti tu pošten i odgovoran, ni osnivači nisu učinili sve što treba da se uposlenici u Javnom RTV sistemu nađu u poziciji da mogu izvršavati svoje uloge i tu imamo dosta primjedbi. Imamo nemanja uslova za rad, imamo pristupa u kojem se politike previše involiraju, ali to ne znači da trebamo taj sistem staviti u poziciju da on jednostavno treba da se destruira da ne može funkcionisati, zato što nismo donijeli Odluku kontinuiteta plaćanja takse. Nesporno je da se taksa mora platiti, ono što nedostaje u efikasnosti tog sistema treba istražiti, treba da se nađe na odgovarajućim tijelima i Parlamentu da bi se mjenjalo. Mi treba da usvojimo danas Odluku o produženju. Također danas sa govornica ovoga Parlamenta treba da poručimo nadležnim iz nivoa koji su to adekvatno 23 određeni, da se ubiranje takse ne smije dovesti u pitanje kad je angažovanje onih koji su to do sad radili, mora se naći mehanizam kako da taj kontinuitet postoji. SBB će kao klub podržati ovu taksu, imamo potrebe da se obavlja šira rasprava o načinu funkcionisanja i uslova u kojim se nalazi RTV servis, ali moram da kažem da imamo servisa koji se danas kad se pojave na javnoj sceni, sa kamerama koje su stare preko 25 godina oslikava sav odnos društva prema onome što je njegov servis, mi ćemo podržati ovo.
Hvala lijepo. Gospodin Momčilo Novaković, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedavajući evo ja ću malo i kao predsjedavajući Komisije, ali i iznijeću neke svoje stavove vezano za ovo pitanje. Naime, mi smo se pokušali kao Komisija veoma ozbiljno baviti ovim pitanjem, a da jesmo govori činjenica da smo o ovome raspravljali na nekoliko sjednica, da smo donošenje odluke odlagali tražeći jednu ozbiljnu finansijsku analizu koja bi pokazala kako se ovaj iznos utvrđene takse odražava na poslovanje javnih servisa. I moram reći, nažalost, da smo ustvari tražeći ovo mi dobili nešto sasvim drugo, a to je saznanje da Upravni odbor Javnog RTV sistema BiH ne funkcioniše. Naime, on nije, ne da nije dostavio traženu analizu nego nije uopšte smatrao za shodnim da na bilo koji način Komisiju obavjesti zbog čega to nije uradio ili zbog čega ne želi to da uradi. Jedini koji je to uradio na neki način je bio BHRT, odnosno Poslovodni odbor RTVBH No i pored toga što nismo dobili ovu analizu, a bilo je mišljenje na Komisiji da ne treba da donosimo odluku dok god ne dobijemo ovu analizu, preovladao je stav da mi treba da donesemo odluku bez obzira što nemamo analizu isključivo zbog jednog člana Zakona koji je rekao – da je Parlament dužan u roku od 30 dana nakon prijedloga odluke Regulatorne agencije za komunikacije da se, da o tome znači donese svoju odluku. Evo to je bio ključni razlog zbog čega je Komisija znači donijela Odluku, odnosno Prijedlog odluke ovakav kakav jeste, iako nije ispoštovano ono što je ona tražila. I odma da kažem da zaista u ovoj oblasti postoji niz problema, ne samo onih o kojima je kolega Lovrinović govorio, a koji vjerovatno ovdje u poslednjih 10 godina iznosi se kao stav prije svega predstavnika hrvatskog naroda, nego i ovih o kojima je govorila koleginica Pandurević. I zbog toga sam ja blizu stava da bi bilo dobro da inicijativu koju je pokrenuo Dom naroda i njihova komisija da se toj inicijativi pridruži i naša Komisija za saobraćaj i komunikacije i da zajedno pokušamo ako ništa ući u suštinu problema, da li ćemo doći do rješenja naravno to je neko drugo pitanje, ali bar da otvorimo prostor i bavimo se nečim oko čega postoje razlike i sukobi, pod navodnim znacima naravno sukobi, već duže vremena. Što se tiče same Odluke, dakle ja sam podržao ovu Odluku i podržaću je, opet vodeći računa o jednom stavu u Zakonu koji je rekao – da i ukoliko mi ne donesemo tu odluku u roku od 30 dana, ostaje na snazi ranije donešena odluka. Dakle, to je odluka o visini 7,5 KM po jednom, znači jedna taksa, tako da sam ja smatrao, znači govorim sad o svom stavu, smatrao sam da ako će to već ostati ne treba davati u ovom momentu tom političku dimenziju, ali da to pitanje treba otvoriti apsolutno se slažem ne samo sa ovog aspekta nego sa i drugih aspekata koji su i ovdje pominjani, a koji nisu ovdje pominjani a koji su evidentni. Hvala. 24
Hvala lijepo. Gospodin Zaim Backović ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Da bi smo uopšte razmatrali ovu problematiku neophodno je ono u što se mi zaklinjemo, a to je ono što mi zovemo Ustavom, odnosno Dejtonskim mirovnim sporazumom kojem je i sastavni dio Ustav i njegov Aneks koji tretira javne korporacije, neophodno bi bilo da mi kao oni koji su se u to zakleli, na poštivanje, učinimo da zaživi ono što se zove javna korporacija. A svima nam je ovdje poznato da taj segment nije zaživio i ne postoji, ali ne samo u ovoj oblasti nego u više oblasti. I tad bi mogli ići prema konačnom rješenju načina funkcionisanja nečega što se zove medijski servis, javni medijski servis ili RTV servis. Suma, količina, odnosno cifra koju građani treba da daju je nešto što se određuje na osnovu ukupnog potencijalnog tijela koje treba da da na osnovu budžeta da bi Javni servis mogao da funkcioniše kao korporacija. Metodi koji se određuju da bi on mogao da funkcioniše i ubiranje su različiti i očito u ovoj zemlji opstruirani, odnosno namjerno izabrani takvi da javni servisi ne mogu da funkcionišu. Naši zakoni su jedan za drugim u apsolutnoj koliziji, rečeno je da to ide preko telekom operatora, a onda smo donijeli zakon kojim kablovski operatori mogu da pružaju i funkcije koje su u nadležnosti telekom operatora, to vam je stabilna telefonija. Pa danas imate u Sarajevu ne jednog nego najmanje 20 operatora stabilne telefonije. I oni koji više nisu u sistemu BH Telekoma nisu više ni u evidenciji i njima se ne može naplatiti jer ih nema, jer su nepostojeći u evidencijama. Ali nismo tamo naveli da i preko njih se može naplaćivati RTV taksa, što je neprimjereno, to je samo jedan segment. Pa recimo telekom operator u RS-u se vrlo prosto dosjetio, vrlo jednostavno pa je pokupovao kablovske operatore i onda dio mreže prebacio na kablovske operatore. A takav slučaj imate i u Sarajevu „M:tel“ je kupio „Logosoft“, a „Logosoft“ pruža usluge iz stabilne telefonije i nema naplate. Tako da imate na jednom spratu u jednoj zgradi jedan plaća, a tri, pošto su na različitim, ne plaćaju, na jednom spratu, jer su na različitim kablovskim operatorima. Umjesto da primjenimo nešto što je puno jednostavnije, umjesto da učinimo korak da upravo stvorimo neovisno novinarstvo i učinimo da ti ljudi stvarno postanu ljudi koji neće po diktatu političkih stranaka raditi, nego će raditi po onome što se zove istina, po onome što se zove realno stanje, po onome što se zove efekti našeg rada i tako izvještavati. Ne, oni moraju izvještavati po diktatima, jer im od toga zavisi život. I ja ih sa te strane razumijem, iako imam stalni konflikt s njima. Pa iz ove sale prenese se u centralni „Dnevnik“ samo jedna trećina rečenice koju sam rekao, ta jedna trećina znači potpuno drugo u odnosu na ono što sam ja stvarno rekao. Zašto to urade to samo oni znaju, samo oni znaju. Metod naplate preko onih koji distribuiraju električnu energiju je daleko efikasniji, zato što ne postoji domaćinstvo u ovoj državi koje, koji nema neki od uređaja radio i televiziju, odnosno imaju ga svi, ali isto tako ni domaćinstva ne postoje koja nemaju mjerno mjesto za struju i to još uvijek pripada državi, pa država je ta koja usmjerava i vrlo jednostavno rješi taj problem. Jer je sve veći broj onih koji čak prelaze i gase stabilnu telefoniju, sad je ovih kartica danas kupiš jednu, sutra drugu, prekosutra treću i šetaš se kako hoćeš i nemamo ....Nevjerovatno je da imamo sad popis i broj domaćinstava, a da u odnosu na broj domaćinstava imamo naplatu višestruko manju, ne govorim o broju stanovnika, nego o broju domaćinstava, ja se precizno izražavam. U ovom gradu u kojem ja živim nije moguće da na Alipašinom Polju živi samo negdje oko 1 200 domaćinstava ako znamo da ima više 25 hiljada stanova, zato što imamo ovo o čemu ja sad govorim. A sve je to proizvod i produkt nepoštivanja onoga u šta smo se mi kao poslanici zakleli, dajte da krenemo, dajte da Vijeće ministara, dajte da i mi poslanici učinimo napor da zaživi javna korporacija, tad ćemo rješavati sve ostale probleme, ali sve ostale probleme. Jer na ovaj način mi nećemo rješiti i dalje ćemo imati medijski servis u RS-u koji je palica u rukama nekih, medijski servis u Federaciji, meni je žao što mojih kolega evo ima jedan iz SDP-a tu zaboravili su, palica u rukama SDP-a od ne znam emisije takve i takve, pa emisije ovakve i onakve, pa to su bile palice, batine, ako nešto kažete protiv očekujte se sljedeći ponedjeljak tretirani ste, skenirani isto kao da prolazite kroz magnetnu rezonancu doktorice. Nema problema, sve će vam se zalijepiti, sve etikete ovog svijeta. Ja ću podržati da se ide sa ovom Odlukom, a napominjem u ovom Parlamentu, ne u prethodnom, nego mandatu prije tog prethodnog, predstavnik Bosanskohercegovačke patriotska stranka gospodin Sefer Halilović je ovo o čemu ja sad govorim kao inicijativu podnio u pismenoj formi i to što je tad podnešeno je mrtvo slovo do danas, mrtvo slovo. Da ne govorim sad dalje, sve je vezano jedno uz drugo. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Mirsad Mešić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, zapravo motiv mog javljanja je poslanička intervencija. Evo ne znam ni koliko, sat vremena raspravljamo o tački koja se zove Prijedlog odluke o RTV taksi, a da zapravo niko skoro ništa nije govorio, a svi poslanici, evo ja pozivam poslanike da se drže dnevnog reda, kada vi gospodine predsjedavajući nećete da izvršite intervenciju, pa prekinete ove besmislene rasprave koje u ovom trenutku uopće nisu bitne. Dakle, mi raspravljamo o visini RTV takse, a pričamo o uređivačkoj politici. Raspravljamo o RTV taksi, pričamo o pitanju RTV takse itd. itd. Dakle, zamolio bih vašu intervenciju ubuduće, a zamolio bih kolege da ne pričaju ono što nije na dnevnom redu. Klub SDP-a podržava ovu odluku, a sve ono što ima veze sa uvjetima u kojima rade emiteri, ćemo naravno, našim inicijativama u ovom Parlamentu riješavati, zahtijevati i tražiti.
Hvala vam lijepo gospodine Mešiću. Ja zaista vodim računa o samom toku rasprave. Vama hvala na sugestijama, ali mislim da je ovo najbolji način kako da sjednica treba da se odvija. Ja evo mogu pozvati koleginice i kolege da ne raspravljaju o onome što nije tačka, ali stvari su povezane i teško je to razlučiti, pavo da vam kažem, teško je biti sudija, u takvoj stvari. Gospođa Borjana Krišto je tražila riječ. Izvolite. 26
Hvala lijepo. Evo sam pažljivo slušala ove rasprave koje su se uistinu pod točkom Odluke o utvrđivanju takse, RTV takse i naravno, evo uvažavajući ovo sada što je kolega rekao, kako možemo kazati da raspravljamo a da se ne dotaknemo ovih stvari o kojima su uvažene kolegice i kolege govorile. Ja uistinu neću dugo, nastojaću se referirati na ono što je točka dnevnog reda, uvažavajući da je i predsjednik Kluba, gospodin Nikola Lovrinović na neki način iznio i stav naše stranke. Međutim, ja ću se takođe evo osvrnuti na Odluku. Prema članu 8. Zakona o RTV sustavu, Odbor sustava je taj koji utvrđuje prijedlog RTV takse. U istom Zakonu u članu 22. trebalo bi da, određeno je znači da Regulatorna komisija, odnosno Agencija za komunikacije BiH pripremi i Parlamentarnoj skupštini dostavi prijedlog iznosa RTV takse i dok je u stavu 3. utvrđeno da Odbor sustava, znači Regulatornoj agenciji prijedlog iznosa buduće RTV takse, s tim da sad, znači kada uzmemo u obzir odredbe ovog zakona, vidimo da apsolutno ova Odluka nema ovog utemeljenja, a znamo da to nije dostavljeno, jer bi to podrazumjevalo dostavu izvješća javnog RTV sustava. I, ja sada ovdje se nadovezujem na ono što je kolega Saša govorio, da je možda malo rasprava krenula u jednom pravcu, da govorimo svi nekakve osobne stavove, a da ne govorimo o sustavu. Ja bih htjela reći, da li ovaj sustav sam sebe želi izgraditi kao sustav? Mi smo bili na sastanku kao članovi Kolegija kada smo razmatrali ovaj jedan prijedlog, gdje su bili predstavnici javnog RTV sustava sa nama i ja sam naravno stekla ovakav dojam. Ne bih željela ovdje iznositi pojedinačne stavove. Dosta je toga kazano, pozdravljam ja sve ove stvari i svako od nas ima svoja nekakva osobna iskustva i stavove o medijima. Pa se i ja mogu kratko osvrnuti na ono što sam sinoć čula na televizijama. Sve su kratko emisije bile u tom pravcu, kako niko od parlamentaraca nema pravo ni misliti, ja ću to tako reći, ja sam to tako doživjela, nemamo pravo iznjeti svoj stav. Samo imamo pravo, samo smo obvezni da utvrdimo nekakav iznos takse, kako bi javni RTV sustav na neki način preživio. Uvažavajući ono da znamo da se RTV taksa ne naplaćuje niti u 50 postotnom iznosu, a znamo i zašto. Zato što nema zakonskog osnova za takvo uporište. Postoje sudske institucije, zašto one ne naplate takvu taksu, ako je moguće naplatiti tu taksu? A ja vam kažem da svako onaj ko uloži jedan običan prigovor na rješenje koje dobije od strane suda, nikada neće platiti tu taksu, jer nema zakonskog osnova. Prema tome, moji stavovi idu u pravcu toga, da uistinu želimo urediti ovu oblast, ali ona podrazumjeva uređenje u organizacijskom smislu i u svakom drugom, pa onda i u financijskom smislu. Zamislite predstavnici iz RS-a kada su se digli, rekli su kako je to u funkciji ne znam, jedne stranke. Drugi govore kako to treba nastaviti itd. Imam i ja svoja nekakva iskustva sa televizijama, volim se suzdržati toga. One su jako ružne a rečene su mi izravno na koji način, rečeno mi je izravno od ljudi iz kuće, na koji način se plasiraju informacije i kako se kreira i na koji način se pušta u javnost. Ali ja želim reći, želimo tu oblast urediti na način da i hrvatski narod kao konstitutivan narod u BiH zaslužuje medij kao temeljno ljudsko pravo, zaslužuje medij na svom jeziku. I sve dotle dok se ta oblast ne uredi na način da hrvatski narod ima medij, kanal na hrvatskom jeziku, hrvatski narod sigurno neće plaćati tu pretplatu i sigurno ne možemo govoriti o sustavu, javnom RTV sustavu. Pozvaću sve, neko je ovdje pomenuo zaključak Doma naroda. 27 Mi smo već odavno i u prošlom sazivu imali zaključak Doma naroda prema kome smo bili dužni napraviti izmjenu Zakona o javnom RTV sustavu. I ja predlažem svima nama da se okrenemo ka tome, da budemo ozbiljni i odgovorni, da napravimo izmjene Zakona o javnom RTV sustavu kojeg ćemo uistinu urediti i organizacijski i u financijskom smislu kao sustav. Sve dotle, ovakve odluke, to je naša neodgovornost i to nije gradnja sustava i ja ne želim dati doprinos nečemu što se ne zove sustav. Hvala lijepo.
Gospodin Denis Bećirović, replika. Izvolite.
Ja samo želim reći da je ovo građanski Dom koji su birali građani i da je za mene barem lično, neprihvatljivo da bilo ko ovdje za govornicom da sebi za pravo da govori u ime cijelog bilo kojeg naroda u ovoj zemlji. Poštujem rezultate izbora, neki su glasali, ogroman broj ljudi nije glasao itd. ali pričati šta je volja cijelog jednog naroda, dozvlite da su to prošla vremena i da to nije prikladno u ovom Domu na takav način govoriti.
Gospođa Krišto, odgovor na repliku. Izvolite.
Mene ne iznenađuju vaši stavovi, vaše izjave i ja u potpunosti znam da je Parlamentarna skupština BiH sastavljena od dva doma. Da je jedan građanski, to je Zastupnički dom, ali da je drugi Dom naroda. Mi ovdje govorimo i moje opaske su bile na javni RTV sustav. I govorimo u kontekstu toga, a BiH je, sviđalo se to vama ili ne sviđalo, BiH je država tri konstitutivna naroda, Hrvata, Bošnjaka i Srba i onih koi se ne izjašnjavaju kao pripadnici nijednog od tih naroda. Takvu tezu ja ne negiram, ali uvijek ću i kao pripadnik i predstavnik stranke i pripadnik jednog naroda iznositi stavove i naroda a naravno i drugih građana, zbog kojih sam ovdje i čije interese predstavljam. Hvala lijepa.
Gospodin Mirsad Mešić, replika. Dajte molim vas da privodimo kraju ovu tačku. Gospodine Backoviću vi ste imali diskusiju već.
Evo danas smo svjedočili vjerovatno kao što je to, vjerovatno je to prvi put u svijetu, da buduća predsjedavajuća ili aktuelna zamjenica, prva zamjenica predsjedavajućeg, poziva građane da ne poštuju zakon koji je ovaj Dom donio. Evo, ja dalje nemam komentara, sami odlučite o čemu se radi.
Hvala lijepo. Gospođa Hanka Vajzović, replika. Izvolite. 28
Hvala lijepa. Ja bih vrlo kratko replicirala uvaženoj dopredsjedavajućoj, gospođi Krišto. Ako sam dobro razumjela, da treba naizad, rečeno je da treba hrvatski narod imati naizad svoj javni servis, znamo riječ je o kanalu na hrvatskom jeziku. Ja hoću samo podsjetiti da niti jedan narod ovdje nema svoj kanal. U ovom trenutku nemaju ni Bošnjaci, ni Srbi. Druga je stvar kako se, kakva je prercepcija, što znači recimo RTRS, da li je to kanal srpskog naroda ili je to entitetski javni emiter. Evo samo sam takvu jednu ispravku. Hvala.
Gospođa Krišto traži ponovo riječ. Izvolite.
Jednostavno nije moj stil da repliciram, ali nije mi jasno, ne mogu ni da ostanem nijema na sve ove stvari. Ja ću reći nešto što možda nije primjereno, ili se mi pravimo ludi na sve ono što znamo, na sve ono što čujemo, na sve ono što vidimo. Mi dobro znamo da postoji entitetska televizija. Mi znamo da su pojedine, znači entitetske televizije u funkciju čak jedne politike i jedne stranke. A da ne kažem, jednog naroda, kada je u pitanju bošnjački u Federaciji i srpski narod u RS-u.
Gospodin Zaim Backović, nakon toga ću ja uzeti riječ za diskusiju i zaključićemo. Izvolite gospodine Backović, replika.
Hvala vam. Ja ću zamoliti da na ovaj način ne razgovaramo iz prostog razloga što stvaranje etno nacionalnih javnih servisa vodi u neku drugu krajnost. Posebno ako znamo da ćemo imati i ovaj veliki problem, za mene slatki problem koji ćemo nadam se riješiti, Sejdić-Finci, gdje ne postoji jednonacionalno nego postoji pravo svakog građanina. Tim principom, to što smo ustavno proglasili ili napravili ili što su nam napravili oni u Dejtonu, dajući ekskluzivno pravo na ovu državu kroz tri imena Bošnjak, Hrvat i Srbin, zaboravljajući da ovu državu sačinjavaju i neki drugi. Nakon što napravimo i damo šansu svima pravo da budu birani i izabrani, vjerovatno ćemo onda morati praviti i veliki broj kanala, za veliki broj onih koji su jednakopravni u ovoj zemlji, jer nisu jednakopravni samo konstitutivni narodi. Jednako pravni su svi oni koji su građani ove zemlje BiH. Čak imamo situaciju u kojoj mi kao poslanici ne poštujemo Ustav. Prvi član je Konvencija o ljudskim pravima i kaže se u prvom članu da je Konvencija iznad svih zakona u BiH.
Vrijeme, vrijeme. 29
I molim vas da to poštujemo i da idemo stvaranju korporacije.
Vrijeme.
Mnoge stvari ćemo mi kroz javnu korporaciju razriješiti. Hvala.
Gospodine Lovrinović, Vi ste iskoristili vaša prava po ovoj tački dnevnog reda. Zamolio bih da meni date riječ.
Za riječ se javio predsjedavajući, gospodin Šefik Džaferović. Izvolite.
Poštovane koleginice, dame i gospodo, dakle u pravu su oni koji kažu da ovo danas treba da bude jedna vrlo jednostavna tačka dnevnog reda, koja treba da riješi jedno tehničko pitanje koje je zakonom naloženo Parlamentarnoj skupštini BiH. Mi danas dakle treba da donesemo odluku o visini RTV prertplate, takse za posjedovanje prijemnika i to je zapravo suština. Ali je takođe tačno da nije moguće govoriti samo o ovoj stvari a ne dotaći se i nekih drugih stvari koje su vezane za ovo pitanje. Mi ćemo vrlo skoro se morati baviti još jednim pitanjem, a ono se odnosi na način ubiranja RTV takse, jer 26. aprila ove godine, nastupa datum kada javni sistem može doći i svi emiteri u ozbiljan problem, ukoliko ne bude bilo intervencije Vijeća ministara i Parlamentarne skupštine BiH. I ja želim prije svega da nas pozovem da uradimo ove dvije stvari danas, dakle usvojimo ovu Odluku a da onda hitno dakle, Vijeće ministara u parlamentarnu proceduru dostavi nam odgovarajući akt kojeg ćemo razmatrati ovdje, kako 26. aprila ove godine ne bi bili u nezavidnoj situaciji. Ono što želim da kažem i zbog čega sam posebno izaša za govornicu je činjenica da mi možemo u BiH imati sporazume i imati nesporazume o mnogim pitanjima. Ali sve dok mi ne postignemo sporazum u BiH o nekom od pitanja, postoji važeći sistem koji se mora poštovati. Zagovarati nove sporazume i time pravdati izbjegavanje poštivanja postojećeg sistema je nešto što nas vodi u anarhiju. Dakle, mi imamo postojeći sistem i on se mora poštovati i ovdje je problem, mi smo danas u problemu, zbog toga što nismo svi u BiH poštovali Zakon o sistemu i zakone o servisima. Hajmo to ispoštovati do kraja. Uraditi sve što je propisano tim zakonima. Mi smo članovi Parlamenta i naše postupanje mora biti usmjereno u tom pravcu. Dakle, poštovati sve ono što je pozitivan propis u BiH, voditi diskusiju, ako treba nešto da mijenjamo, ali ne poštivanje postojećeg sistema pravdati zagovaranjem novih promjena oko kojih nema sporazuma, je ponavjam, nešto što nas vodi u anarhiju. 30 Ja vas molim da o ovoj činjenici povedemo računa, jer da se je poštovalo ono što je propisano zakonom, mi bismo danas imali sistem koji odgovara svakom građaninu BiH. Nije kod nas koncept etničkih servisa. Kod nas je koncept državnog i entitetskih servisa, na kojima moraju biti ispoštovani svi jezici u BiH. I ako postoji problem i primjedba da se na nekom od servisa ne poštuje neki jezik, neka se s pravom kaže zašto je to tako ili gdje je to tako i neka se to ispoštuje. Ali zagovarati etničku podjelu i potpuno novi koncept zbog prigovora da se ne poštuje ili poštuje jezik, je nešto što odudara od ovoga sistema. I ja vas molim da o ovome povedemo računa, dakle i srpski i hrvatski i bosanski jezik, jezici koji su u službenoj upotrebi u BiH, i svi drugi jezici koji se upotrebljavaju u BiH moraju biti ispoštovani u okviru postojećeg sistema. I ako postoji tu problem, dajte da vidimo gdje je problem. Ali kazati to nije ispoštovano i mi zbog toga tražimo etničku podjelu, to je nešto što je neprihvatljivo. Ova zemlja ne može ići u daljnje etničke i teritorijalne podjele nakon Dejtona ni miligram, ni milimetar, niti bilo koju najmanju moguću dimenziju. Ona može ići samo u reintegracije i u obnove. I nije Dejton napravio ovakvu BiH kakvu imamo danas, nego je BiH onakva kakva je bila '95.godine napravila Dejton ovakav kakav jeste. I molim vas da se okrenemo prema poslu i da počnemo da ozbiljno i odgovorno radimo svoj posao. Hvala vam.
Hvala kolegi Džaferoviću. Za repliku se javio Denis Bećirović. Izvolite.
Želim vrlo jasno reći da u BiH postoje tri javna servisa, na nivou države i u dva entiteta. Nijedan od ta tri javna servisa nije zamišljen da bude ekskluzivno jednog naroda. I zakonska norma je u tom pogledu potpuno jasna i tu je profesorica Vajzović, apsolutno u pravu. To da li trenuto u BiH postoji određeni raskorak između onoga što je norma i onog što je praksa, o tome možemo razgovarati i govoriti, vjerovatno da u određenoj mjeri toga ima, ali ja vidim naš zadatak u tome da pokušamo da na demokratski način obezbjedimo da i državna televizija i dvije entitetske itd. zaista budu ogledalo BiH, da u njima budu ravnopravno i jednako tretirani svi građani i svi narodi BiH. Tu vidim našu misiju, ulogu a nikako ne, u daljnjoj destrukciji ili nekim novim podjelama putem i ovog pitanja.
Gospodin Mirsad ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim Vas sjednite, niste dobili riječ. Niste dobili riječ. Upozoravam Vas, niste dobili riječ. Gospodin Mirsad Đonlagić ima riječ. Izvolite. 31
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa ja bih se zaista obratio svima ovdje prisutnim, zamolio da se vratimo mi meritumu a da ove stvari o kojima se ovdje raspravlja, da ostavite vi između sebe koalicioni partneri, pa da te stvari usaglasite i da sa usaglašenim stavovima dođete u Parlament pa da oko toga možemo na efikasniji način da raspravljamo. A da se sada vratimo ovome šta je predmet rasprave. Jer ovo već postaje i neprijatna rasprava. Evo ja razumijem i da su ljudi nezadovoljni i da su iritirani i da su pogođeni, sve je to meni jasno i da ima problema kakvih god hoćete, ali došli smo na kraju evo do jedne situacije koja je zaista sad vrlo, vrlo neprijatna zato što smo se udaljili od teme. I ja vas molim da se vratimo onome šta je meritum i još jedanput kažem, a ovo ostalo sve raspravite između sebe. Hvala lijepo.
Zaključujem raspravu. Hvala vama. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda, Ad. 6. Prijedlog odluke o imenovanju članova Komisije za odlučivanje o sukobu interesa, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-397/15, od 17.03.2015. Prijedlog odluke utvrdio je Zajednički kolegij. Shodno članu 17. Zakona o sukobu interesa u institucijama BiH, potrebno je da Predstavnički dom imenuje tri člana u ovu Komisiju. Zajednički kolegij predložio je da se u Komisiju za odlučivanje o sukobu interesa imenuju poslanici Đorđo Krčmar, Borjana Krišto i Jasmin Emrić. Otvaram raspravu. Poslovnička intervencija, gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Meni je zaista žao što ovo radim dva puta za redom, ali ne ostavljate mi izbora. Konkretno, član 1. Poslovnika precizira da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH organizira se i radi u skladu sa Ustavom BiH, zakonom i ovim Poslovnikom. Konkretno je riječ o zakonu, odnosno Zakonu o sukobu interesa u institucijama BiH, na koji se Zajednički kolegij između ostalog i pozvao kada nam je dostavio imena, odnosno sastav Komisije. Naime, član 17. stav 4. tog Zakona, vrlo jasno kaže – najmanje 1/3 članova Komisije čine poslanici i delegati iz opozicionih stranaka od kojih je najmanje jedan član delegat iz Doma naroda i najmanje jedan član poslanik iz Predstavničkog doma. Dakle, kada se vratimo, član 17. stav 1. radi provođenja ovog Zakona, osniva se Komisija za odlučivanje o sukobu interesa. Stav 2. Komisija se sastoji od 9 članova. Komisija se sastoji od 9 članova, od kojih su po tri člana Predstavničkog doma i Doma naroda, te direktor i dva zamjenika direktora 32 agencije. Ali Komisija se sastoji od 9 članova. Pa onda stav 3. kaže članove Komisije imenuju oba doma Parlamentarne skupštine, pa onda član 4. sada se ponovo vraćam na njega, kaže - najmanje 1/3 članova Komisije. Dakle, 1/3 od 9 a ne 1/3 od 6, kako ste vi očito to zamislili. E sad, ja vas razumijem, očito ste išli, očito ste se rukovodili inicijalnim prijedlogom koji je došao od Vijeća ministara kada se ovaj Zakon usvajao i taj inicijalni prijedlog zaista kaže, evo ja prijedlog znači ovdje imam, stv 4. člana 17. kaže – najmanje 1/3 članova Komisije iz reda zastupnika i delegata biće iz opozicionih stranaka. Ali to je prijedlog. A sada držim ono što je objavljeno u „Službenom glasniku“ odnosno ono što je usvojeno u ovoj Skupštini. I tu član 17. stav 4. kaže – najmanje 1/3 članova Komisije. Dakle, ne kaže više najmanje 1/3 članova Komisije iz reda zastupnika i delegata. Ovo što je usvojeno kaže, najmanje 1/3 članova Komisije čine poslanici i delegati iz opozicionih stranaka. Dakle, 1/3 je 3 od 9 a ne 2 od 6, kako ste to zamislili. I evo da konkretiziram, šta ste zamislili – Đorđo Krčmar SDS, Borjana Krišto HDZ, Jasmin Emrić A-SDA, jedna opozicija. Iz Doma naroda Dragutin Rodić DNS jedna opozicija i Halid Genjac i Bariša Čolak, znači SDA, HDZ. Dakle, ostajemo na dvije, dva imena iz opozicije, iz čega proizilazi da s obzirom da se radi o izuzetno važnoj Komisiji, ne može se dalje nastaviti rasprava o ovome. Ja vas zaista pozivam da usvojite ovu intervenciju, da zatražite pauzu, odnosno da obavite pauzu i da se ovo uradi na način koji je u skladu sa zakonom. Pazite, radi se o izuzetno bitnom pitanju
Prošlo je vrijeme za poslovničku intervenciju.
Ova Komisija odlučuje o sukobu interesa i ima ovlasti da izriče sankcije i ukoliko bude radila, ukoliko bude osnovana a nije u skladu sa zakonom, sve odluke će past. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Dakle, vodili smo računa i o zakonu i o Ustavu i o Poslovniku, ispoštovane su sve te odredbe. Druga je sad stvar tumačenja, vi imate pravo na vaš pogled, na vaše tumačenje. Ko dalje želi da govori? Zaključujem raspravu. Gospođa Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala lijepa. Priznaću da nisam razumjela ta tri člana jesu li vanjski neki, dakle nisu niti iz jednog ni iz Zastupničkog ni iz Doma naroda od 9 članova Komisije? Pa ako je to tako, ako sam ja dobro razumjela, onda ne vidim logiku da se oni dijele na one koji su iz opozicije ili, po logici stvari ne bi ulazili u ovu kvotu da brojimo u 1/3. 33
Dakle i to je mišljenje koje je opozitno ovome koje je prije toga izneseno, kojeg ja dijelim, dijeli Kolegij, ali ljudi imaju pravo da kažu šta misle. Gospodine Arnaut, izvolite.
Ja samo tražim da se u skladu sa članom 90. stav 2. uvrsti znači u Poslovnik, da sam upozorio na kršenje Ustava BiH ili Poslovnika. Kršenje Ustava BiH, konkretno demokratska načela član 1. stav 2. – BiH je demokratska država koja funkcioniše u skladu sa zakonom. Kažem vam opet, prijedlog Vijeća ministara je precizirao 1/3 iz redova, dok usvojeni zakon kaže jasno 1/3 članova Komisije. Komisija broji 9 članova, 1/3 treba biti iz opozicije. Zakon je vrlo jasan, pogotovo kada se gleda u svjetlu prijedloga koji je potpuno drugačiji.
Dobro, hvala lijepo. Imate pravo na to mišljenje. Gospođa Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja moram izraziti svoje nezadovoljstvo zbog članova, uvažavajući sve navedene članove, jer se ovdje opet postavlja da Demokratska fronta je ili dio nečijeg privjeska ili nešto. Mi smatramo da u, odnosno ja smatram da u ovako važnoj Komisiji treba da bude i neko iz Demokratske fronte. Ako niste našli nikoga u Zastupničkom domu, trebao je biti onda neko iz Doma naroda. Hvala.
Hvala lijepo. Ko dalje želi da govori? Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku sedam. Čuli ste sve moguće odgovore koje ste trebali da čujete. Prelazimo na tačku sedam dnevnog reda, Ad. 7. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguravanje kvaliteta, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-401/15, od 17.03.2015. Prijedlog zaključka utvrdio je Zajednički kolegij, shodno članu 51. stav 9. i 11. ovog Zakona o visokom, i 11. Okvirnog zakona o visokom obrazovanju u BiH. Potrebno je da 34 Predstavnički dom imenuje tri člana u ovu Komisiju. Kolegij je predožio da se u Privremenu zajedničku komisiju oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za izbor tričlana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvalieta imenuju poslanici – Mensura Beganović, Nenad Lalić i Nikola Lovrinović. Prijedlog Kluba poslanika SNSD-a je da se imenuje gospodin Jovan Vukovljak, prijedlog poslanika SBB-a da se imenuje poslanik Mirsad Đonlagić i imamo prijedlog Kluba DF-a, Demokratske fronte da se imenuje poslanica Mensura Beganović. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku osam dnevnog reda, to je Ad. 8. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za imenovanje zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka BiH, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-400/15, od 17.03.2015.
Ja u ime Kluba SBB-a tražim pauzu od 15 minuta.
Na zahtjev SBB-a pauza 15 minuta. Nastavljamo u 12:25 sati. Molim vas nastavljamo sa radom, imamo kvorum. Predsjednik Kluba SBB-a je tražio pauzu, molim Vas da obrazložite. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući obzirom da ste povrijedili Poslovnik, preciznije član 76. stav 1. u kome jasno kaže – poslanik je obavezan navesti odredbu Poslovnika koja je povrijeđena 35 nakon čega će predsjedavajući Doma odlučiti o opravdanosti prigovora u vezi sa povredom Poslovnika. Stav Kluba SBB-a je da Vi treba da obrazložite po upravo kako je navedeno u ovom članu stav 1. da li je Poslovnik povrjeđen ovim što je kolega Arnaut iznio primjedbe na sastav ove Komisije.
Dobro, hvala Vam lijepo. Ja sam kazao šta sam imao da kažem, dakle ja mislim da Poslovnik nije povrijeđen i u nekoliko navrata sam o tome govorio i sad stojim dakle kod toga da smo vodili računa o tome i da smo ispoštovali i Poslovnik i zakon i Ustav, naravno pravo je ljudi da misle drugačije i ja tu ne mogu ništa, niti želim na kraju krajeva. Nastavljamo dalje, mi smo stali na 8. tački dnevnog reda, završili smo 8. je li tako, ušli smo u 9. tačku. Ad. 9. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje jednog predstavnika akademske zajednice i jednog predstavnika nevladinog sektora u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-399/15, od 17.03.2015. Prijedlog zaključka utvrdio je Zajednički kolegij shodno članu 17. Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, potrebno je da Predstavnički dom imenuje tri član u ovu Komisiju. Kolegi je predložio da se u Privremenu zajedničku komisiju oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje jednog predstavnika akademske zajednice i jednog predstavnika nevladinog sektora u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije imenuju poslanici Hanka Vajzović, Borislav Bojić i Monika Tomić. Prijedlog poslanika iz Kluba SNSD-a je da se u Komisiju imenuje i poslanica Milica Marković. I prijedlog poslanika iz Kluba DF-a je da se u Komisiju imenuje poslanica Maja Gasal- Vražalica. Otvaram raspravu. Ako se niko ne javlja za riječ, zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 10. dnevnog reda, to je Ad. 10. Prijedlog odluke o imenovanju Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-398/15, od 17.03.2015.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, jasno je ovaj, idete, prva stvar mi kad smo dobili materijale nisu bila imena, ovaj imena oko prijedloga Kolegija iznosite u zadnji momenat može se reći, ovaj, ali jasno je u kom pravcu idete sa svim ovim privremenim komisijama, ovaj, tu je vlast, vladajuća koalicija zastupljena. Sloga očito postoji kad su, ovaj, u pitanju raspodjela mjesta po ovim komsijama, ja se samo nadam da se ove komisije ne plaćaju, odnosno da se ne dobiva naknada za rad u istim, a ukoliko se pokaže da je to tako mi ćemo svakako insistirati u skladu sa našim smjernicama političkim da nema naknada ni za kakve komisije, radne grupe itd., te ovaj tijela je li. Ovaj, dakle mi ćemo biti protiv ovih prijedloga i principijelono protiv u smislu da opozicija nije zastupljena, a ne SBB kao stranka u bilo kojoj od njih i to se odnosi na onu gdje sam problematizirao gdje je zakon prekršen, ovaj, i gdje ćete imati probleme kada Komisija bude počela sa djelovanjem, apsolutno nam nije namjera, niti smo predložili ikoga iz SBB-a u tu Komisiju, ali je bitno da tu bude više ljudi iz opozicije. Vi ste to podjelili onako kako ste htjeli, čak ste dali mjesta ovaj, ono gdje date mjesto iz opozicije gdje je obavezno, date mjesto znači članovima opozicije koji imaju najmanji broj poslanika u ovom Parlamentu. Dakle, uopšte se ne rukovodite snagom opozicione stranke itd. U svakom slučaju vrlo je interesantno nakon onako zapaljive rasprave vidjeti ovakvu slogu kad je u pitanju raspodjela mjesta u komisijama. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Gospodin Damir Bećirović ima riječ. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući ja Vas samo podsjećam na ono što je dogovoreno sa šefovima klubova i na Zajedničkom kolegiju da u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije ide Hanka Vajzović, a ne Hazim Rančić.
Dobro, hvala lijepo. Ko dalje želi da govori? Gospodin Mirsad Đonlagić. Izvolite. 37
Hvala predsjedavajući. Ja samo da kažem da na Proširenom kolegiju nije dogovoreno ništa, prema tome da ispravim kolegu Bećirovića, tako je trebalo da bude, ali tako nije urađeno. Hvala.
Hvala lijepo. Ko dalje želi da govori? Hvala vam lijepo, zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 11. Ad. 11. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za imenovanje dva člana Ureda za razmatranje žalbi i članova filijala u Banjoj Luci i Mostaru, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-402/15, od 17.03.2015. Prijedlog zaključka utvrđen je shodno članu 93. Zakona o javnim nabavkama BiH, potrebno je da Predstavnički dom imenuje tri člana u ovu Komisiju. Kolegi je predložio da se u Privremenu zajedničku komisiju oba doma Parlamentarne skupštine BiH za imenovanje dva člana Ureda za razmatranje žalbi i članova filijala u Banja Luci i Mostaru imenuju poslanici Salko Sokolović, Đorđo Krčmar i Vjekoslav Bevanda. Prijedlog poslanika iz Kluba SNSD-a je da se u Komisiju imenuje poslanica Dušanka Majkić. Prijedlog poslanika iz Kluba SBB-a je da se u Komisiju imenuje poslanik Mirsad Isakovi i prijedlog poslanika iz Kluba DF-a je da se u Komisiju imenuje poslanica Maja Gasal-Vražalica. Otvaram raspravu. Gospodin Mirsad Isaković, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja zaista ne znam kriterijume po kojima se vodi odabir ovih kandidata, mi ovdje imamo situaciju u kojoj smo imali ... izbor u komisije i delegacije. Mi imamo ovdje ljudi koji su jako kompetentni bili za pojedine komisije i nisu izabrani ni u jednu delegaciju, ja bi volio da znam prvo šta je kriterijum, istu sad imamo poziciju, govorimo da nije na Proširenom kolegiju nije sastavljeno, nisu sastavljene komisije, nije određene komisije, a ovdje sad imamo ispravke po istom. Znači, ovdje je već nešto unaprijed određeno mi sad treba da glasamo, evo toliko. Hvala.
Hvala lijepo. Ko dalje želi da govori? Zaključujem raspravu. 38 Prelazimo na tačku 12. dnevnog reda, Ad. 12. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje tri ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-404/15, od 17.03.2015. Prijedlog zaključka utvrđen je shodno članu 8., 10. i 12. Zakona o ombudsmenu za ljudska prava BiH, potrebno je da Predstavnički dom imenuje tri člana u ovu Komisiju. Kolegi je predložio da se u Privremenu zajedničku komisiju oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje tri ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine imenuju poslanici Safer Demirović, Borislav Bojić i Nikola Lovrinović. Prijedlog poslanika iz Kluba SNSD-a je da se u Komisiju imenuje i poslanik Miroslav Milovanović. Prijedlog poslanika iz Kluba SBB-a je da se u Komisiju imenuje poslanik Damir Arnaut i prijedlog poslanika iz Kluba DF-a je da se u Komisiju imenuje poslanik Željko Komšić. Otvaram raspravu. Gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja mislim da je jako bitno, znači, podcrtati i to da ste na Proširenom kolegiju juče dali rok do početka sjednice svim strankama da dostave imena kandidata, a očito ste vi imena kandidata odredili, pošto su imena kandidata dostavljana do početka ove sedmice, sigurno se Kolegij nije sastajao nakon njenog početka i utvrđivao ova imena. Dakle, sva ta imena su utvrđena prije, a onda poslanike maltene dezavuišete time što im dajete rok kao do početka sjednice da dostave imena, odnosno svoje prijedloge. U svakom slučaju vrlo je jasno ovdje, samo tamo gdje je opozicija zakonom, gdje se zakon nalaže da se opozicija nađe u komisiji tu ste stavili opoziciju, sve ostalo ste podjelili između sebe.
Hvala lijepa. Gospodin Zaim Backović, izvolite.
Slušajući, naravno nisam do sada reagirao, način na koji oni koji vode ovaj Dom, a mi smo ih izabrali, vi koji sjedite Kolegij, pitam se uopšte da li postoji jednakopravnost, da li smo jednaki, da li imamo ista prava u ovom Domu svi poslanici ili postoje poslanici koji vam ne trebaju, pa dajte da mi ne dolazimo na ove sjednice, jer vam treba samo glasačka mašina. Jer poslanici su ovdje da rade a ne da sjede i klimaju glavom. Prebrojite komisije u redovnom sastavu i ovo što ste sad napravili, pa prebrojite u koliko komisija su pojedini, pojedina gospoda i onda ćete shvatiti šta radite. Ovo stvarno ne ide, ovo prije svega čini da, ovdje se ne radi o formiranju vlasti nego tijela koja zastupaju svi poslanici i na njih imaju pravo ne samo oni koji formiraju izvršnu vlast, jer ovo je Parlament ovo nije Vijeće ministara koje par 39 stranaka sastavlja. Nego Parlament sastavljen od svih političkih stranaka i svi imaju pravo pristupa. Vi pravite ekskluzivitet zaboravljajući da postoje i neki drugi koji su isto tako voljom građana izabrani, nisu izabrani samo oni koje ste vi poredali i to je prije svega nepošten odnos u ovom Parlamentu. Ono što pokazujete čini da u narednom periodu mi koji smo također kao i vi jednakopravni u ovom Parlamentu ipak na drugi način i radimo i diskutujemo i djelujemo, jer očito vi zanemarujete da i mi imamo ime predstavnik u Zastupničkom domu Parlamenta države BiH. Hvala.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 13. dnevnog reda, Ad. 13. Prijedlog zaključka o upućivanju zahtjeva Predsjedništvu BiH da Dom obavjesti o pitanjima vezanim za Prijedlog ugovora o državnoj granici između BiH i Crne Gore, predlagači: poslanici iz Kluba SBB-a, akt broj: 01-50-1-429/15, od 25.03.2015. Ovu tačku smo uvrstili danas na sjednici, materijal ste dobili. Otvaram raspravu. Gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Evo pretpostavljam da, mislim imam obavezu obrazložiti ovaj, odnosno Klub ima obavezu obrazložiti, ja ću to učiniti u ime Kluba, mada je poprilično sve jasno obrazloženo jutros kada smo obrazlagali zahtjev da se ova tačka uvrsti u dnevni red. I takođe smatramo da je sve poprilično jasno obrazloženo u samom teksu ovoga što smo dostavili, odnosno Prijedlog zaključka i obrazloženje na isti. Dakle, zaključak se jasno temelji na vrlo eksplicitnim odredbama Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, konkretno član 183. stav 1. tog Poslovnika kaže – na zahtjev Doma ili na svoj zahtjev Predsjedništvo BiH na sjednici Doma iznosi stavove i obavještava Dom o pitanjima iz svoje nadležnosti. I onda stav 2. se nadovezuje na to i kaže – da Dom može zatražiti od Predsjedništva da prije održavanja sjednice dostavi izvještaj u pisanoj formi. Ustav BiH, odnosno član 5. stav 3.a. isto kaže – da je Predsjedništvo nadležno za vođenje vanjske politike, a prema članu 5.3.d. Ustava BiH kaže – da je Predsjedništvo takođe nadležno za vođenje pregovora za zaključenje međunarodnih ugovora BiH, otkazivanje uz saglasnost Parlamentarne skupštine i ratifikovanje takvih ugovora. Ovu nadležnost koju sam upravo naveo ustavnu, ona je takođe maltene ponovljena i u Zakonu o postupku zaključivanja i izvršavanja međunarodnih ugovora BiH, tako da je apsolutno nesporno da je Prijedlog ugovora o državnoj granici između BiH i Crne Gore 40 pitanje iz nadležnosti Predsjedništva BiH, dakle radi se o vanjskopolitičkom pitanju i prevashodno radi se o pitanju ugovora između dvije držve, odnosno između BiH i druge države, te stoga postoje uslovi za upućivanje zahtjeva u skladu sa članom 183. Poslovnika. E sada, znači pravni uslovi su apsolutno ispunjeni, dva člana predloženog zaključka samo uobličavaju ovu formu iz konkretnih odredbi Poslovnika. A šta su razlozi? Pa razlozi su vrlo jasni, naime Vijeće ministara BiH na svojoj 111. sjednici još 06. novembra 2014. godine utvrdilo Prijedlog ugovora o državnoj granici između BiH i Crne Gore i putem ministarstva, zaključak je bio da se putem Ministarstva civilnih poslova taj Prijedlog ugovora dostavi Predsjedništvu u dalju proceduru. Od toga je prošlo više od 4 mjeseca, ali ne postoje bilo kakve indicije da je Predsjedništvo uopšte djelovalo po ovom pitanju, a u međuvremenu je u ovom Parlamentu uvršten Prijedlog rezolucije o Sutorini, uvršten je jedan amandman od uvažene poslanice iz Kluba DF-a na tu Rezoluciju koji problematizira druga granična pitanja između BiH i Crne Gore. Tako da mi bez obzira koji su naši stavovi o ovom konkretno pitanju, vrlo jasno imamo otvoreno vanjskopolitičko pitanje sa Crnom Gorom. Dakle, tu nema apsolutno dileme. Svi znamo, znači, koje su reakcije bile raznih međunarodnih zvaničnika, uključujući u veoma prijateljskim zemljama oko ovog pitanja, a isto tako znamo koji je potez bio od Crne Gore. Crna Gora je odbila da pošalje ambasadora koji je već bio spreman u Sarajevo, naš ambasador iz Crne Gore je povučen na konsultacije. Dakle, bez obzira sad koje mišljenje bilo ko od nas ima o ovom pitanju apsolutno je nesporno da mi imamo otvoreno vanjskopolitičko pitanje, ja mislim da se čak može reći da imamo vanjskopolitički problem sa Crnom Gorom. E sad pošto je Predsjedništvo BiH nadležno za vođenje vanjske politike vrlo je nejasna situacija u kojoj Predstavnički dom ovog Parlamenta vodi raspravu o nečem što očito uzrokuje otvaranje tog vanjskopolitičkog pitanja, da ne kažem problema, a da Predsjedništvo ništa ne govori o tome, a nadležno je za vanjsku politiku. E sad, kad Predsjedništvo već ništa ne govori o tome, a Dom insistira da i dalje vodi ovu raspravu, iako je uloga Doma kad je ratifikacija međunarodnih sporazuma takođe vrlo jasna, ali evo Dom insistira iz sjednice u sjednicu ne samo Doma, nego i njegovih komisija da dalje nastavlja ovu raspravu o Rezoluciji o Sutorini, da saziva jednu javnu raspravu, pa onda dodatnu, dodatne konsultacije, mislim da je nazvano tematska sjednica Ustavnopravne komisije, šta već to značilo u svakom slučaju, nije u Poslovniku onda postoji potreba da se od Predsjedništva zatraži da nam dostavi svoj stav o ovom pitanju, a u najmanju ruku i tekst Ugovora. I ono što je posebno nejasno zbog čega je ovo četvrti put da otvaramo ovu priču, a tri puta je već onemogućeno da se to uradi. Dakle, kolega Prodanović je pokušao na sjednici Ustavnopravne komisije, rečeno mu je da se ne može od Predsjedništva tražiti, pa nije mislim zna se šta Poslovnik traži, apsolutno se može tražiti od Predsjedništva da dostavi svoje stavove, Poslovnik to eksplicitno kaže. Pa sam ja pokušao na jučerašnjoj, preključerašnjoj sjednici Ustavnopravne komisije, pa je pokušano na Proširenom kolegiju i svaki put se zaustavi pokušaj da se od Predsjedništva jednostavno dobije samo stav šta oni kao voditelji vanjske politike misle o ovom pitanju. I druga stvar, samo da nam dostave tekst tog Ugovora. Jer vidite Dom insistira da vodi raspravu, javnu raspravu na kojoj je bilo preko 500 učesnika, odnosno posmatrača, ne mogu se sjetiti koliko tačno učesnika preko 20 u svakom slučaju, sad Ustavnopravna komisija treba da organizuje tematsku raspravu, a niko od članova Ustavnopravne komisije, niti Predstavničkog doma zvanično nije dobio tekst Prijedloga ugovora. E uvažena kolegica Vajzović je rekla da ga je negdje našla, da je imala uvid u to. Pa meni je to nezamislivo, mi smo državni poslanici, vodimo neke javne, tematske rasprave a nemamo tekst Ugovora oko kojeg se te rasprave vode. I onda neko odbija da od Predsjedništva gdje je tekst tog Ugovora trenutno, jer ga je Vijeće ministara njima poslalo 06. novembra 2014. godine, prije više od 4 41 mjeseca, neko odbija da se od Predsjedništva jednostavno zatraži koji je vaš stav oko ove vanjskopolitičke situacije i molimo vas dostavite nam taj Prijedlog ugovora jer znamo da je kod vas, a ništa niste uradili po tom pitanju već više od 4 mjeseca. Dakle, bez obzira šta ko mislio o Rezoluciji o Sutorini to je u biti sporedno pitanje, ovdje je glavno pitanje da se od Predsjedništva dobije ono što je u nadležnosti Predsjedništva BiH. Da Predsjedništvo ovom Dom, kad je ovaj Dom već odlučio da vodi raspravu o tom pitanju koja je zaista u primarnoj nadležnosti Predsjedništva, da onda Predsjedništvo kaže koji je njegov stav o tome. Ako nemaju stava nek nam dostave stav svakog člana ponaosob, svejedno je, nek nam dostave nešto. I nek nam u svakom slučaju dostave tekst Prijedloga ugovora, jer ovo pitanje zaista prijeti da eskalira vrlo dobro znamo koliko je ozbiljno shvaćeno unutar NATO i krugova u EU. Prema tome zaista ne vidim razlog za toliki otpor, ne vidim razlog zbog čega je ovo četvrti put da se od Predsjedništva pokuša dobiti stav o tome šta Predsjedništvo misli o svom poslu, odnosno o pitanju koje je iz njegovog domena nadležnosti i tekst Ugovora. Kako ćemo voditi, kako će Ustavnopravna komisija organizovati tematsku sjednicu je li, kako ste je nazvali, a nemate tekst Ugovora, niko zvanično nije dobio taj prijedlog teksa ugovora, tekst Prijedloga ugovora. Nezamislivo da slušamo da je neko imao uvid u to, meni je drago da je bar neko imao uvid u to, ali mislim da bi najbolje bilo da to zvanično dobijemo i kad Predsjedništvo već se nije očitovalo o ovom pitanju da ovaj Dom to zatraži u skladu sa Poslovnikom. Dakle, ništa ne tražimo osim onoga što je Poslovnik apslolutno eksplicitno propisao. Zahvaljujem.
Hvala. Gospodin Momčilo Novaković, diskusija. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja stvarno nemam načelno ništa da mi dobijemo ovo što se traži od Predsjedništva BiH, ali imam protiv da se mi ovim pitanjem bavimo na svakoj drugoj sjednici. Naime, ja predlažem promjenu člana 1. ovog Zaključka i da on glasi ovako – Traži se od Predsjedništva BiH da na sjednici Doma na kojoj bude rasprava o predloženoj Rezoluciji iznese svoje stavove o prijedlogu itd. itd. Ovo što je ovdje predloženo podrazumijeva da mi na sledećoj sjednici vodimo raspravu, pa da onda ponovo istu raspravu vodimo na novoj sjednici kad dobijemo prijedlog Ustavnopravne komisije. Dakle, po meni je dovoljno da Predsjedništvo na sjednici na kojoj bude vođena rasprava iznese svoje stavove i naravno dostavi svu potrebnu dokumentaciju, potpuno se slažem da ta dokumentacija treba biti dostavljena članovima Ustavnopravne komisije prije rasprave na sjednici Ustavnopravne komisije. Dakle, to naravno apsolutno podržavam, ali sam protiv, kažem, da raspravljamo na svakoj drugoj sjednici o Sutorini i dajte da to stavimo na jednu sjednicu Doma, da završi komisija svoj posao pa ćemo donijeti to što ćemo donijeti. Hvala.
Replika, gospodin Damir Arnaut. Izvolite. 42
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Zahvaljujem kolega na ovome što, mislim vidim da ide, da je na tragu dobronamjernom tragu u svakom slučaju, dakle uopšte ne sporim Vašu dobru namjeru, međutim zasta imamo problem, ja sam prije svega protiv da se o ovome raspravlja na svakoj sjednici. Već smo predaleko otišli, sad svo vrijeme pokušavam ukazati na to da imamo otvoreno vanjskopolitičko pitanje, a vjerovatno i vanjskopolitički problem sa Crnom Gorom i predaleko smo otišli. Međutim, pokušano je na pretprošloj sjednici Ustavnopravne komisije da se ovo zatraži od Predsjedništva, pa ste i Vi glasali protiv, pa je pokušano na sjednici Ustavnopravne komisije prije dva dana, pa me je ..., odnosno zamjenica predsjedavajućeg koja je vodila sjednicu, onemogućila da iznesem taj zaključak jer se navodno nije radilo o, nije spadalo u tačku dnevnog reda, iako je tačka dnevnog reda se ticala da sazovemo tematsku sjednicu. I sad očekujete da vodimo tematsku sjednicu na Ustavnopravnoj komisiji koju ste Vi glasali da zakažemo, a da stav Predsjedništva dobijemo tek nakon te tematske sjednice jer, odnosno na sjednici Doma, jer sjednica Doma će po definiciji doći nakon tematske sjednice. Jer tematska sjednica će se održati pa će se onda Dom izvjestiti o rezultatima te rasprave na tematskoj sjednici, dakle stav Predsjedništva ćemo dobiti tek nakon tematske sjednic, znači od članova Ustavnopravne komisije se očekuje da vode raspravu na tematskoj sjednici, da diskutuju, evo da razgovaraju sa ekspertima koji će biti pozvani na tu tematsku sjednicu, a nemaju ispred sebe tekst Prijedloga ugovora. Meni je to zaista nelogično, a pogotovo ne vidim zašto toliki otpor da se tekst Prijedloga ugovora i stav zatraži od Predsjedništva BiH, zasita mi to nije jasno kad je Poslovnik propisao tu mogućnost. Zahvaljujem.
Replika, gospodin Momčilo Novaković. Izvolite.
Pa evo ja, sad ću ja zamoliti kolegu Arnauta da malo analizira ovo što sam ja malopre rekao, naime da li ćemo mi vodeći raspravu na sledećoj sjednici, pa makar to bilo i o stavu Predsjedništva doprinijeti da se inače otvoreno pitanje sada sa Crnom Gorom još više problematizuje ili ćemo raspravu samo na jednoj sjednici ustvari mi na neki način malo to otvoreno pitanje bar do te rasprave staviti u neki drugi plan. Ja mislim upravo da ćemo mi ako budemo raspravljali o stavu Predsjedništva na sledećoj sjednici morati donijeti i neke zaključke, pretpostavljam da će kolege predložiti neke zaključke, ma kakvi oni bili produbiti te odnose sada takvi kakvi jesu između BiH i Crne Gore. Zbog toga evo ja bih zamolio, ja sam dao tamo da se otkuca prijedlog izmjene člana 2. Ponavljam, apsolutno podržavam da se navedeni materijal dostavi svim poslanicima, ne mora biti prije sjednice Ustavnopravne komisije, ajmo da se dostavi odmah svim poslanicima. Komisija može pozvati Savjet ministara na tu tematsku sjednicu, ja ne vidim zašto je problem ako mi pozovemo predstavnike Savjeta ministara, naravno oni imaju obavezu da dođu, članovi Predsjedništva nemaju obavezu da dođu na naše sjednice, ali članovi Savjeta ministara imaju, prema tome ko nama brani da mi na tu tematsku sjednicu pozovemo i da ljudi iznesu te stavove. Ja vas molim samo se bojim da ćemo produbiti problem ako to budemo raspravljali na ovoj sjednici i sledećoj, pa onda na još jednoj sjednici, ništa drugo. 43
Hvala zastupniku, gospodinu Novakoviću. Za raspravu se javila kolegica Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala lijepa. Ja sam samo htjela ovdje naglasiti da nije riječ, a vidi se valjda i iz drugih diskusija, nije riječ samo o Sutorini nego o Ugovoru i tako sam razumjela zahtjeve uvaženog zastupnika Arnautovića, Arnauta pardon. Hoću reći, ako je moguće da proširimo ovaj zahtjev prema Vijeću ministara koje je u novembru, 06.11. dakle prihvatilo ovakav Ugovor, pitanje da li je takav Ugovor bio kompletiran, ono što ja imam podataka nije. Donesena je odluka, usvojeno je, a tamo stoji u Ugovoru samom – da podaci o protezanju državne granice, da su sadržani u sljedećim dokumentima, pa kaže, tekstualni opis protezanja granice i topografska karta razmjera ne znam tog i tog. Da li, da nam odgovore – jesu li imali takav kompletiran Ugovor kad su donosili, kad su ga usvojili? I pri tome, naravno, puno nejasnoća, uputstvo za obilježavanje državne granice, nekakva tehnička uputstva za izradu dokumentacije, nigdje se ništa konkretno ne govori. Govori se nešto u futuru nakon toga kaže ovo smo sve uradili, ovo smo dostavili, a onda kaže dokumentacija od državnoj granici biće izrađena u dva originalna primjerka itd. Puno je nejasnoća u ovom Ugovoru i mislim da je zbilja, da bi bilo dobro svi zastupnici da dobiju takav Ugovor, a da nam Vijeće ministara odgovori – da li su na temelju ovakvog nacrta, ovakvog Ugovora razmatrali ovo pitanje i usvajali ga ili su imali kompletirano ono što jeste prateća dokumentacija da bi se uopće razmatralo i donosila? Da ne treba ni naglašavati koliko je važno ovo pitanje, da je ovo prvi Ugovor o granici naš i da naravno ne ostaje samo, iako je sporna Sutorina, ali nije samo to pitanje u fokusu. Hvala.
... Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospođo predsjedavajuća, prva predsjedavajuća. Ja ću, pozdravljam sve prisutne pošto se prvi put javljam za riječ, evo par rečenica vezano za razloge donošenja ovog zaključka sa kojima se u načelu ne slažem. Potreba da imamo Ugovor stoji, ali obrazloženje za ovaj zaključak da bi došli do te, tog Ugovora o državnoj granici između BiH i Crne Gore, a traži se od Predsjedništva, mislim da nije dobro koncipiran. Ni u kom slučaju po meni međunarodni odnosi BiH, pa ja ću reći sa Crnom Gorom, a ne sa komšijama i državama članicama EU i NATO saveza ne može opteretiti međunarodne odnose BiH. I, jer nije samo u ovom momentu BiH ta koja nema određene potpisane ugovore o državnoj granici sama evo na prostoru bivše Jugoslavije, već i naše komšijske zemlje i Hrvatska i Slovenije nisu regulisale ta pitanja. Prema tome ne može to samo opteretiti BiH, da ne kažem da po meni ne postoje nejasnoće i neizvjesnost oko Prijedloga rezolucije o Sutorini, ona je za mene jasna i ona ima izvjesnost i to će nadam se ovaj Parlament usmjeriti prema Međunarodnom sudu u Hagu i imaćemo konkretan stav. I ono čime se ja još ovdje ne slažem, ne može ovaj Ugovor opteretiri evropski put BiH. Evropski put BiH opterećuju druge stvari o kojima mi do sad ili nismo htjeli ili nismo mogli ili nismo imali snage da razgovaramo. Evo očekuje se od ovog saziva Parlamenta da 44 pokrene taj evropski put Bosne, ali kroz ispunjavanje obaveza koje imamo u Mapi puta nikako samo kroz rješavanje ovog trenutnog, pod navodnicima, problema a to je Ugovor o međudržavnoj granici između BiH i Crne Gore. Prema tome kad zahtjevamo nešto, definišemo određena obrazloženja, onda moramo voditi računa da to bude podcrtano faktički argumentima, a ne onim o čemu mi mislimo da bi moglo da optereti tu priču i da na jedan takav način snagom neargumenta probamo da ubrzamo rješenje tog, donošenje tog Ugovora o međudržavnoj granici BiH i Crne Gore, a da napravimo određene greške. Znači, moramo biti sigurni šta mi želimo kad je u pitanju taj Ugovor, kakva granica između BiH i na koji način treba da bude definisana, pa da onda krenemo u tu priču, a ne da rješavamo to ad hok, a da onda generacije poslije nas u takvim ugovorima nađu određene greške i da na kraju krajeva prozivaju nas koji smo u tome učestvovali. Hvala predsjedavajući.
Hvala Vama. Gospodin Zaim Backović ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Ubuduće ću svaku priču govoriti mi iz zadnjeg reda koji smo ovdje, upravo tako drugog reda poslanici, obzirom da sve što se radi radi se tako da ...
Gospodine Backoviću, ja se izvinjavam što Vas prekidam
Ja sam rekao počeću tako, ja ću govoriti o ovoj temi
Dakle moram, ja Vam ne mogu to dozvoliti u skladu sa Poslovnikom
Dobro, hvala Vam neću drugu priliku.
Dakle, e hvala Vam, izvolite.
Jer smo stvarno diskriminirani, to je ono Konvencija o ljudskim pravima, kao poslanici smo diskriminirani, to je činjenično stanje gospođo ili gospođice, izvinjavam se, Pandurević. Mi se nalazimo u vrzinom kolu, tako se to zove, uvedeni u problem koji mi ne možemo riješiti i shodno onome što je govorio, ja moram da se na to obratim, gospodin Arnaut, da oni čija je to nadležnost i koji moraju po svojoj nadležnosti da nam daju impute kako bi smo mi mogli uopće o tome da raspravljamo neću upotrijebiti tu riječ one ..., nego se ponašaju kao nemušti, nevješti i osobe koje neće da se bave svojim poslom. Mi moramo da bi 45 smo uopće mogli donositi zaključke, da bi smo donijeli nešto što će biti eventualno relevantno i nešto što će ... ka rješenju dobiti od onih koji je, čija je to nadležnost, elemente da o tome raspravljamo. Ja sam ovdje prošli put govorio, još uvijek niko ili ne postoji taj, pa ni ova naša ustavno komisija koja bi trebalo da zna Ustav, pa ne znam više ni zakonodavnopravna, pa ne znam više koja, šta piše na Dejtonskom mirovnom sporazumu? Šta tamo piše? Hoćemo li ikad dobiti šta je to ..., kako se to prevodi i šta je to, da li je to ugovor ili je sporazum? Jer ako je ugovor imamo sasvim drugo pravno tumačenje. Ako je sporazum imamo drugo pravno tumačenje, ja sam to inicirao prošli put i kako govorio, jer sam ja iz zadnjeg reda, ono što ja govorim nije relevantno to je činjenično stanje, niko ne uzima u razmatranje. Ja sada kažem, tamo piše na Dejtonskom mirovnom sporazumu ... – ugovor o miru, tako piše. Mi bi kao poslanici trebali da imamo elemente da bi smo mogli nastaviti ovu raspravu u suprotnom možemo praviti ne znam više kakve piruete, ali ćemo imati samo posljedice, nećemo imati rezultat. U ovom kolu možemo biti od sad pa navjek, ali realno ući u posjed nećemo ukoliko država sa kojom mi graničimo, želimo dobrosusjedstvo, želimo normalne ljudske odnose, neće da prihvati na ovaj način razgovor o teritoriju kojim ona gazduje već ne znam koliko desetina godina. Vi ste zaboravili da je ovaj državi nametnuo jedan zakon Pedi Ešdaun, taj zakon treba dobro pročitati, dobro pročitati šta u njemu piše, jer je i to zakon koji se odnosi i na ovo pitanje, znači tamo ko je na tom prostoru pa treba dalje pročitati. Ali izgleda očito ni pravni stručnjaci, ni pravni eksperti, ni eksperti ustavnog prava niko neće da čita kompletnu zakonsku regulativu koju mi danas imamo, taj zakon je nametnut BiH i on je na snazi, on vrijedi, nikad ova Skupština nije donijela neki drugi, nikad entitetske nisu donijele neki drugi. Prema tome dajte da tijelo koje je za ovo nadležno prvo reagira, dajte neka nam Predsjedništvo da gospodine Novakoviću ovo što Vi tražite, neka da ono što treba da bi smo mi dalje mogli da nastavimo uopće raspravu po ovom pitanju. Hvala.
Hvala. Replika, gospođa Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se. Ja bih samo uvaženog kolegu Backovića podsjetila da bi, i ja bi zaista voljela vidjeti Dejtonski mirovni sporazum, ali ga neko ukrao i to ga ukrao iz Predsjedništva BiH, lopov nepoznat NN. I danas je moda u ovoj zemlji iz institucija krasti, ne znam da li ga je neko ukrao jer je to vjerovatno istoriski dokument koji će kroz generaciju, dvije imati i ogromnu materijalnu vrijednost ili ga je neko ukrao jer mu tamo nešto nije odgovarao mogu tek slutiti, ali očito u Predsjedništvu znate sjedi jako malo ljudi i zna se kome je to bilo dostupno, problem je što naše Tužilaštvo nije uradilo posao pa našlo lopova. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 46 Pa ne znam, imamo mi, da ne bude da samo imamo nešto protiv Predsjedništva, lopov je i u institucijama RS-a pa nam je iz ministarstva nestao Ugovor o privatizaciji „Boske“, znači takve nam se stvari dešavaju nažalost u ovoj zemlji. I još moram i ovo reći, uvaženi kolega, što kažete da ste poslanik drugog reda, ja se ne bih složila, naš Poslovnik daje isto vrijeme i za diskusije i replike svim poslanicima, svi poslanici mogu da imaju iste inicijative, obavezne tačke dnevnog reda. Ja mislim da smo svi mi ovdje dovoljno fleksibilni i mnoge inicijative koje su došle iz reda opozicije su prolazile i prihvatane, bar u ovom sazivu, mada je relativno govoriti o poziciji i opoziciji i sjećam se da je i gospodin Bećirović, kolega Ahmetoviću molim Vas ponašajte se pristojno kad Vas već predsjedavajući ne upozorava
Molim vas, molim vas nemojte između sebe, a poštujte jedni druge dok se diskutuje, molim vas lijepo. Izvolite.
Kolega Bećirović je imao inicijativu o „Kliksu“ o upadima u medije, prihvaćeno. Znači, sve što je bilo dobro i konstruktivno što nije bilo onako jeftino i politikantski uvijek će imati podršku makar Kluba SDS-a ovdje, a ja vjerujem i drugih kolega.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, gospodin Zaim Backović. Izvolite.
Poštovana zastupnice, da prihvatali ste inicijative, ali ja ću Vam reći sada pojedini poslanici ovdje koji sjede, ja sam ih sad nabrojao u osam radnih tijela, objasnite mi to, a nas ima toliko koliko ima, objasnite mi pojedini i u šest, pet, a pojedini samo u jednom ili nijednom, jer ovo je jednakopravni, ljudi sa istim pravima i istim obavezama, jer ovo je Zastupnički dom, ovo je Dom u kojem je svaki poslanik jednak. Kako je onda moguće da jedan vrijedi za osmoro? Znači ja sam o tome govorio. To ni Kolegiju niko ne daje za pravo da radi, jer ovo nije, to nije Vijeće ministara to su komisije ovog Doma. Hvala.
Hvala lijepo. Dakle, za repliku se javio gospodin Isaković, je li? Izvolite.
Hvala predsjedavajući. 47 U potpunosti podržavam gospodina Backovića, dakle imali smo formiranje komisija i delegacija, neko je zaista, ne znam po kojim kriterijumima bira u nekoliko i komisija i delegacija. Iz ovog reda, dakle ljudi koji su bili kompetentni po nekim osnovama
Molim Vas to nije
Replika samo, izvinjavam se, replika je gospodinu Backoviću
nije tačka dnevnog reda
Replika je da kažem da ima ljudi koji nisu ni u jednoj komisiji, dakle apsolutno ne stojimo, stojimo na istom stanovištu.
Hvala lijepo.
Hvala lijepo.
Dakle, u ime Kolegija želim da prije nego što dam riječ gospodinu Denisu Bećiroviću, da obavjestim javnost da se strogo vodilo računa kada su u pitanju radna tijela Parlamenta predviđena Poslovnikom o proporcionalnoj zastupljenosti političkih stranaka i tu greška nije nikakva napravljena i ne može da bude napravljena. Druga je stvar kada se biraju ad hok komisije koje treba da urade određeni posao, jer u ovom Parlamentu postoji vlast i postoji opozicija, dakle postoji pozicija i opozicija i to je nešto sasvim drugo. Gospodin, koliko je replika bilo? ____________(?) Jedna, ovo je druga. Gospodin Zaim Backović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući hvala Vam što ste nas obavjestili da je to tako, samo mi onda morate reći kako i u redovnim komisijama pojedini su u po nekoliko komisija? To više nije vlast i opozicija, to je rad ovog Doma. Hvala. 48
Hvala Vama. Gospodin Denis Bećirović, molim Vas da idemo na tačku dnevnog reda. Izvolite.
Dakle, Klub SDP-a je glasao da ovo danas uđe u dnevni red, a da li će glasati i da prihvatimo ovaj zaključak o tome ću reći na kraju jer imamo konkretan prijedlog od čega će zavisiti naše glasanje povodom ove tačke dnevnog reda. Međutim, da ne bi ništa ostalo danas jednostrano informirano već da kažemo punu istinu treba posebno podsjetiti na činjenicu, dakle, tačno je da mi imamo sada otvoreno pitanje u jednom dijelu, a najveći dio je nesporan granice sa Crnom Gorom, ali je isto tako tačno da ni Crna Gora nije razrješila svoje pitanje, ne samo u ovom slučaju sa BiH, već i sa Hrvatskom i sa Srbijom. Da Hrvatska nije izvršila ratifikaciju još granice sa Slovenijom, sa Crnom Gorom, sa Srbijom itd. i da na pobrajam i nismo mi u tom pogledu nikakav izuzetak ni u regionu, ni u širim okvirima. Druga stvar, tek u zadnji mjesec dana, u zadnja dva mjeseca često vidim, čini mi se, da smo i neopravdano neke ljude iz prošlosti optuživali zašto su poklekli, zašto su nešto prepustili itd. Pogledajte sad kakav se pritisak i kakva atmosfera kreira, pa onda nije ni čudo da Đuro Pucar '46. kad ga je pritisnula i Kominterna i Informbiro i Staljin i Đilas i ko sve nije u tom jednopartijskom sistemu, možete zamisliti kako je ljudima bilo tad odlučivati kad je ovako u višepartijskom sistemu 2015. da ne smijete govoriti o faktima i o činjenicama. Zamislite kako je bilo Husagi Čišiću koji je u Skupštini Jugoslavije ustao i pitao poslanike u Skupštini Jugoslavije – kako zaboraviste čitav jedan narod da unesete u Ustav? Ćutala čitava Skupština. Zašto je ćutala? Pa evo ovako, samo što je danas višepartijski sistem, a zamislite samo kako je bilo u jednopartijskom sistemu. Šta mi ovdje ustvari tražimo, o čemu govorimo, o čemu govorimo? Riječ je o teritoriji koja je više od 500 godina bila u sastavu bosanskohercegovačke države, teritoriji koja je na velikom Međunarodnom kongresu u Berlinu priznata sa Sutorinom. Skupština Jugoslavije na koju se poziva Badinterova komisija u Mišljenju broj 3 direktno potvrđuje granice s Berlinskog kongresa. Skupština, kad se kaže AVNOJ prevedite to da je to Skupština, jer je i transformisan AVNOJ u Skupštinu Jugoslavije. Prvi Ustav '46., Ustvni zakon '53., Ustav '63., Ustav '74. jedan za drugim ponavljaju činjenicu da savezna država mora odlučiti o promjeni granica i da to mora biti verificirano na republičkom nivou. Nikada Savezna skupština o tome nije raspravljala, nikada ni jedan organ države BiH o tome nije raspravljao. Ko je tražio povratak te teritorije? Tražili zastupnici '45., tražili ljudi iz Skupštine BiH, iz Vlade BiH, Pokrajinski komitet '47., predsjednik Skupštine ...., da ne pobrajamo do danas akademika Omera Ibrahimagića i svih ljudi i poslanika, članova Predsjedništva itd. Zašto je to problem ako mi u BiH jedini kažemo hoćemo politiku čistih računa? Ko treba da tumači pravo? Pa neće pojedinac, nek tumači sud ili eventualno neko drugi ko je donosio određeno pravno mišljenje, znamo da se taj Badinter više ne može sastati. Ali s obzirom da to danas nije tema, biće vjerovatno prilika kad ćemo sve argumente ta prezentirati, jasno je da na terenu činjenica mi imamo činjenice i argumente, ali je jasno da se sad prešlo na terene sile, lobiranja i ucjena. Kako ćemo se ponijeti na tom terenu, tu će nam trebati sad, slažem se, državničke mudrosti. Ali da bi ovo uopšte bilo prihvaćeno danas, gledam ovaj tekst koji je dostavio kolega Arnaut, dakle ovdje imaju razlozi za donošenje ovog zaključka, ima pasus jedan, pasus dva. Uslov da mi iz Kluba SDP-a glasamo jeste da se ovaj 49 pasus broj dva potpuno izbriše, da kažete da na to pristajete i da imamo raspravu kako želite, jer ovaj drugi zaključak prejudicira određene stvari i tu je kolega Sokolović takođe potpuno u pravu. Dakle, ne bježimo od rasprave, mislimo da to treba sve raspraviti, da nema potrebe da više to ni otežemo, imamo milion i drugih pitanja sa kojima se moramo baviti. Na koncu mi ćemo morati preuzet odgovornost. Čuli smo mi brojne eksperte i .... kontra argumentaciju, biće ih vjerovatno još, ali na koncu Predsjedništvo, pa i ovaj Parlament u svom kapacitetu moraju se očitovati o tome. Prema tome evo mislim da je naš prijedlog prema Klubu SBB-a jasana i od njih zavisi naše izjašnjavanje po ovom pitanju.
Gospodin Mirsad Đonlagić ima riječ. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, još jednom. Mene raduje ovako rezolutan stav kolega iz SDP-a, ali da bi se o ovom pitanju razgovaralo ozbiljno potrebna je i ozbiljna argumentacija i u tom smislu je dato jedno detaljno i kvalitetno obrazloženje i vađenje bilo kog dijela tog obrazloženja mjenja kontekst onoga na što se to i odnosi. Prema tome ja kolegama zahvaljujem na njihovoj dobroj želji i volji i spremnosti da podrže ovaj prijedlog, ali mi nećemo odustati od cjelokupnog teksa kao što je i priloženo. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Saša Magazinović, replika. Izvolite. Zaključujem raspravu. Prelazimo na, dakle ja sam zaključio raspravu, ali evo Vi ste se javili, gospodine Arnaut evo izvolite nećemo, zaključićemo nakon Vas raspravu. Izvolite.
Zahvaljujem se, zaista pritisnuo sam, evo u svakom slučaju vrlo kratko. Čisto ovo što je predložio gospodin Novaković, evo sada sam uspio dobiti i vidjeti. Prijedlog je da se član 1. izmjeni da kaže – traži se od Predsjedništva BiH da na sjednici Doma na kojoj bude rasprava o Prijedlogu ugovora o državnoj granici između BiH i Crne Gore, i da Dom obavijesti o trenutnom statusu. Znači na to se, međutim vidite, problem je u tom što poslovnički to nije moguće. Zato što zaključak u svom zaglavlju kaže – u skladu sa članom 183. Poslovnika. A ovo što vi tražite je ustvari na osnovu člana 182. stav 2. Poslovnika, jer taj član i stav kažu – na sjednicama na kojima se razmatraju prijedlozi zakona koje predloži Predsjedništvo BiH ili na kojima se rješavaju pitanja iz nadležnosti Predsjedništva BiH, obavezno je prisustvo bar jednog člana Predsjedništva. Dakle, ovo što vi predlažete, ja, a ponovo, shvatam dobru namjeru, međutim ovo zaista što vi predlažete mi to čak ni ne možemo ili ne trebamo tražiti od Predsjedništva, jer na osnovu člana 182. stav 2. kada bude rasprava o Ugovoru, Predsjedništvo će morati doći. I svrha našeg zaključka nije da Predsjedništvo uradi ono što po Poslovniku mora, kada ta rasprava se desi. Svrha našeg zaključka da prije nego što se nastave rasprave o ovim pitanjima 50 koje uzrokuju vanjsko-politička pitanja za BiH, da Predsjedništvo dostavi svoj stav i tekst Ugovora. A, ovo što vi predlažete, ako mi dozvolite zaista uz najbolju namjeru, nije potrebno jer prema članu 182. stav 2. Poslovnika, Predsjedništvo će morati uraditi ovo što vi predlažete kad do te rasprave dođe. Zahvaljujem.
E zaključena je rasprava sada. Idemo na tačku 13. pardon, tačku 14. Ad. 14. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu (Zajam za razvojnu politiku poslovnog ambijenta) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-05-2-362/15, od 10.03.2015. Gospodin, nećemo ovdje spajati, dvije su tačke svakako a ima zahtjeva za diskusiju i zahtjeva da se ne spaja. Gospodin Mladen Bosić, zamjenik predsjedavajućeg traži riječ. Izvolite.
Ovaj Sporazum je bio na Komisiji za spoljnu politiku, kao i svi sporazumi o kreditima i ja sam glasao protiv ovog Sporazuma iako moram da kažem da je kredit koji se dobija izuzetno povoljan i to nije uopšte razlog zašto sam bio protiv, nego činjenica da se radi o zajmu za razvojnu politiku poslovnog ambijenta u iznosu od 37.400.000 dolara, mislim. Ja ne znam da li je tu predstavnik Ministarstva finansija uopšte prisutan trenutno? Nije, nema nikoga iz Ministarstva finansija kada pričamo o sporazumima koji su milionskih vrijednosti. Na pitanje predstavniku Ministarstva finansija – za što će se upotrijebiti ovaj Sporazum? Ispalo je da se on upotrebljava za donošenje zakona koji treba da poprave poslovni ambijent u BiH, na različitim nivoima. Ispade da bi 37.400.000 dolara trebali da uzmemo kao zajam da bi napravili neke zakone koje mi svakako pravimo inače. Poslije toga, u raspravi objašnjenje predstavnika Ministarstva finansija je bilo da to ustvari nije zajam za to, nego da je to zajam za krpljenje budžetskih rupa i da to znaju ovi koji su dogovorili ovaj zajam. I, iz tog proizilazi činjenica da mi treba da glasamo za nešto što se unaprijed zna da nije namjena ovoga što piše ovdje. Ja bih volio da je ovdje neko iz Ministarstva finansija, jer kao što je neko prokomentarisao na Komisiji za spoljnu politiku, ovo bi se moglo nazvati pranjem novca. Ja ostajem pri tome da, ne bi bio nikakav problem da je sklopljen sporazum i ovdje predložen sporazum o zajmu za podršku budžetima u BiH uz uslove koji se tiču poboljšanja poslovnog ambijenta i onda bi to bilo nešto što ima logiku i za šta će zaista pare biti upotrebljene. Ovako smo dobili objašnjenje da se radi o čistom zajmu, povoljnom zajmu za krpljenje budžetskih rupa koji su nastali u budžetima na svim nivoima. I, ja ostajem pri svom stavu da ne želim da dignem ruku za nešto što unaprijed znam da je lažan iskaz.
Hvala lijepo. 51 Gospodin Nikola Lovrinović, replika. Izvolite.
Gospodinu zamjeniku predsjedatelja, zahvaljujem na potpori za moju diskusiju kod utvrđivanja dnevnog reda. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Ko dalje želi da govori? Zaključujem raspravu ako se niko ne javlja za riječ. Prelazimo na tačku 15. Ad. 15. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o zajmu (Projekat vodosnabdijevanja Gradačac) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-05-2-377/15, od 13.03.2015. Otvaram raspravu. Gospodin Amir Fazlić je tražio riječ. Izvolite.
Evo gospodine predsjedniče, ja samo malo da pojasnim, za razliku od ovog slučaja pod tačkom 14, ovdje imamo čisto kreditno zaduženje koje se odnosi na infrastrukturne projekte, gdje se radi o povoljnom kreditu i o povoljnim grand sredstvima. Znači, dobijaju se određena grand sredstva i zaista je riječ o životnom pitanju za građane Opštine Gradačac, gdje se riješava jedan veći dio opštine, negdje oko 3.500 domaćinstava, koje ima problem sa vodosnadbijevanjem i riješava se kolektor koji postoji, koji ima određenih problema u svom funkcionisanju i nalazi se u industrijskoj zoni, gdje radi negdje oko 7 do 8 hiljada ljudi, jer industrijska zona ima tendenciju širenja. Inače Gradačac u tom dijelu zaista u privrednom, ima dobre reference i dobro napreduje, tako da je i kreditno sposoban da vraća ova sredstva. Sve ove procedure su prošle određene nivoe, od Opštine, Kantona, Federacije, Predsjedništva, tako da ne bi trebalo ovdje, svako usporavanje dovodi u problem realizaciju projekta, jer je i vrijeme faktor za realizaciju ovog projekta. Tako da bih zamolio kolege zaista da podrže ovaj projekat. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Zaim Backović je tražio riječ. Izvolite. 52
Ne želeći naravno usporavati, odnosno podržaću ono što znači pomoć lokalnoj zajednici, lokalnoj samoupravi i pomoć uostalom stanovništvu, kada je u pitanju segment infrastrukture. No ja ću reći nekoliko riječi o upotrebi tih sredstava za koje kažete povoljni. Ja prvi put čujem da postoji povoljan kredit. Kredit povoljan ne postoji, jer uvijek vraćate više nego što dobijete. Prema tome nema povoljan, povoljnog nema. Povoljno je ono što sami zaradimo i uložimo. Pošto mi to ne možemo da zaradimo, mi se kreditno zadužujemo i kažemo zadužićemo se 15 miliona a vratićemo 18. To je to povoljno. Znači povoljno ne postoji. Ili ako vam neko da pare pa da mu vi vratite, glavnicu. Ali i takvih je jako malo ili nikako. Ili ako vam neko pokloni, kao što su nam poklonili ovo Mađari, ovu obuku što vrše, parlamentaraca, toliko i toliko, a niko neće da sabere da je iz tih para ustvari plaćeni oni koji sjede tih osam tamo i te godine sve su oni te pare ustvari napisali da su nam dali i onda ih odnijeli. Oko vodovoda, volio bih kada bi sredstva bila usmjerena i stvarno realizirana za projekte za koje se i uzimaju. Pa ću početi od davnih, gospodine Džaferoviću zajedno smo bili u Parlamentu Federacije, kada sam u više navrata pokušavao da osporim projekat i zaduživanje kreditno, evo kolega je ovdje pored mene, bužimski vodovod, tvrdeći da se radi o pljački. Nešto što je nemoguće i neostvarivo, a i tada sam vam dokazao da je pomoćnik ministra sam sa sobom potpisao ugovor i napravio taj projekat i njega danas nema u Bosni, nema ni para, niti je taj vodovod proradio, a mi pare vraćamo. Tog čovjeka nema. On sada lagodno živi, stim sredstvima je osnovao firmu u jednoj drugoj državi sa kojom se želimo sporiti oko Sutorine i tamo je sada graditelj. Prečistać voda u Bihaću, što je ambelive, nevjerovatno što bi rekli Englezi. Znači ugovori potpisani, sve urađeno, avansi dati ali prečistaća nema. Kredit uzet i država zadužena. Vodosnadbijevanje Brčkog, nešto slično Tuzli zenon sistem. Neće klasični, hoće moderno, zenon, skuplje toliko i toliko, avans dat od 5 miliona. Kaže austrijska firma, nakon što je avans prebačen, ja vam ovo moram reći, austrijska firma je otišla u stečaj nakon što je avans prebačen.
Molim vas, dajte oko ovog konkretnog ugovora ako imate nešto.
Konkretno želim ovo da kažem
Govorimo o vodosnadbijevanju Gradačca molim vas lijepo.
Mi se zadužujemo, treba da nađemo mehanizme kontrole upotrebe tih sredstava, a ne da se kaže zemlja porijekla sredstva je, ili porijeklo je MMF, Svjetska banka, Evropska banka, Austrija, a mora biti firma iz Austrije. To što je ona skuplja 5 miliona, nema veze ali mora biti ona. I da nam se ne desi Brčko, da nam se ne desi Bužim, da nam se ne desi, da znate, imam ja tu projekte za Banja Luku, Prijedor, Bjeljinu, nabrojaću vam ja to. To je nešto što je nevjerovatno. Zadužili smo ovaj narod do guše, projekti nisu urađeni, projekti nisu završeni, projekti nikada neće biti završeni, pare ćemo morati da vratimo. 53 Hvala.
Gospodin Nenad Lalić, replika. Izvolite, greška, gospodin Jasmin. Dajte molim vas lijepo, pa. Gospodin Jasmin Emrić, replika. Dajte kratko, skoncentrišite diskusiju na Ugovor konkretan, na tačku dnevnog reda.
Moram kolegu Backovića ispraviti iz razloga što sam ja bio načelnik Općine osam godina u Bužimu i riješavo problem koji jeste bio prisutan u vodosnadbijevanju. Međutim, taj vodovodni sistem je u funkciji i vodosnadbijevanje Bužima je riješeno kreditnim sredstvima, a bilo jeste problema u tim ranijim mandatima, ali je urađena sanacija izvorišta i vodovodni sistem je u funkciji. Naravno ne sporeći ovdje tehničke probleme koji su bili prilikom izvođenja i to prepuštam organima da riješe, taj dio posla. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Gospodin Backović, odgovor na repliku. Izvolite.
Poštovani kolega, ja ću lakše komunicirati s vama kada govorim ciframa. Znači neću tačne cifre kredita nego, ako je odobren kredit od milion, vi ste onda morali da se zadužite još milion, da biste to sanirali. Jesam li ja u pravu?
Zaključujem raspravu povodom ove tačke dnevnog reda. Na taj način smo iscrpili raspravu o svim tačkama dnevnog reda i pozivam vas ovdje u 14:00 sati da dođete. Zakazujem glasanje po tačkama dnevnog reda u 14:00 sati. Hvala vam. Poštovane dame i gospodo, ja vas molim da zauzmete vaša mjesta. Prelazimo na glasanje, dakle, glasanje za 9. sjednicu Predstavničkog doma. Glasamo prvo o Zapisniku, usvajamo Zapisnik sa 8. sjednice, tačka 1. - Usvajanje Zapisnika 8. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 33 glasa za, nema protiv, nema suzdržanih. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili Zapisnik. 54 Idemo na tačku 3. to je - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u BiH, predlagač: poslanik Denis Bećirović. Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Ovdje je stanje 22 za, 9 protiv, nema suzdržanih, nema dovoljno entitetske većine iz entiteta RS-a. Usaglašavanje naknadno je li? Naknadno, dobro. Idemo na tačku 4. - Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o poslaničkoj inicijativi Denisa Bećirovića, podnesenoj na 6. sjednici Doma, održanoj 11.02.2015., koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, podnosim poslaničku inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da u 2015. godini pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog zakona o zabrani izazivanja i širenja nacionalne, vjerske, rasne i drugih oblika mržnje u Bosni i Hercegovini.“ Glasamo o inicijativu u drugom krugu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, 27 za, 5 protiv. Nema 2/3 proitv iz entiteta RS-a, iz kojeg prošli put nije bilo 1/3, tako da možemo konstatovati da je ova inicijativa usvojena. Prelazimo na tačku 5. - Prijedlog odluke o iznosu RTV takse, predlagač: Komisija za saobraćaj i komunikacije. Glasamo o usvajanje Prijedloga odluke. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Na zahtjev predsjednika Kluba HDZ-a, ponavlja se glasanje. Pripremite se za ponovno glasanje. Glasajte sad. 25 glasova za, 8 protiv, nema suzdržanih. Nema dovoljne entitetske većine iz entiteta RS-a. Usaglašavanje naknadno je li? Naknadno, dobro. Dakle, usaglašavaje naknadno. Idemo na tačku 6. je li tako sekretaru, - Prijedlog odluke o imenovanju članova Komisije za odlučivanje o sukobu interesa, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH. Glasamo o usvajanju Odluke, odnosno imenovanju Đorđa Krčmara, Borjane Krišto i Jasmina Emrića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 23 za, 10 protiv, nema suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo Đorđa Krčmara, Borjanu Krišto i Jasmina Emrića izabrali u ovu Komisiju ispred Predstavničkog doma. Idemo na tačku 7. - Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za izbor tri 55 člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguravanje kvaliteta, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH. Ako ne bude dobio podršku ovaj prijedlog, ići će se glasati o ostalim prijedlozima koji su tu. Glasamo dakle o prijedlogu Kolegija, dakle Kolegija da to budu Mensura Beganović, Nenad Lalić i Nikola Lovrinović. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, 24 za, 7 protiv, 1 suzdržan, uz dovoljnu entitetsku većinu. Konstatujem da smo u ovu Privremenu zajedničku komisiju oba doma izabrali ispred našeg Doma gospođu Mensuru Beganović, gospodina Nenada Lalića i gospodina Nikolu Lovrinovića. Prelazimo na tačku 8. dnevnog reda, to je - Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za imenovanje zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka BiH, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH. Dakle, isto kao i gore, glasamo o izboru gospodina Šemsudina Mehmedovića, Momčila Novakovića i Borjane Krišto, kao prijedloga Kolegija. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 23 glasa za, 9 protiv, bez suzdržanih, uz dovoljnu entitetsku većinu. Konstatujem da smo u ovu Privremenu zajedničku komisiju izabrali gospodu Šemsudina Mehmedovića, Momčila Novakovića i Borjanu Krišto. Idemo na tačku 9. dnevnog reda - Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje jednog predstavnika akademske zajednice i jednog predstavnika nevladinog sektora u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. I ovdje je predlagač Kolegij, stim što je došlo do izmjene. Ovdje dakle, umjesto Hanke Vajzović, treba da stoji Nermina Kapetanović. Dakle, glasamo o prijedlogu Kolegija gdje su Nermina Kapetanović, Borislav Bojić i Monika Tomić. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 24 za, 9 protiv, nema suzdržanih, uz dovoljnu entitetsku većinu, koliko sam uspio da vidim, jeste. Konstatujem da smo u ovu Privremenu zajedničku komisiju izabrali gospođu Nerminu Kapetanović, gospodina Borislava Bojića i gospođu Moniku Tomić. Idemo na tačku 10. - Prijedlog odluke o imenovanju Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. I ovdje je predladgač Kolegij, stim što je i ovdje došlo do promjene, umjesto gospodina Hazima Rančića, treba da stoji Hanka Vajzović, pa dakle glasamo o Hanki Vajzović, Aleksandri Pandurević i Borjani Krišto. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 24 za, 9 protiv, nema suzdržanih, dovoljna entitetska većina. 56 Konstatujem da smo u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije ispred Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH izabrali gospođu Hanku Vajzović, gospođu Aleksandru Pandurević i gospođu Borjanu Krišto. Tačka 11. - Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za imenovanje dva člana Ureda za razmatranje žalbi i članova filijala u Banja Luci i Mostaru, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH. Glasamo o usvajanju zaključka, odnosno imenovanju poslanika Salke Sokolovića, Đorđa Krčmara i Vjekoslava Bevande, kao prijedloga Kolegija. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Malo se samo skoncentrišite na glasanje, molim vas. 23 za, 9 protiv, bez suzdržanih, uz dovoljnu entitetsku većinu. Konstatujem da smo u ovu Privremenu zajedničku komisiju izabrali gospodina Salku Sokolovića, gospodina Đorđa Krčmara i gospodina Vjekoslava Bevandu. Tačka 12. - Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje tri ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, odnosno sada Kolegij za ova imena. Dakle, glasamo o usvajanju zaključka, odnosno imenovanju na prijedlog Kolegija, poslanika Safera Demirovića, Borislava Bojića i Nikole Lovrinovića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 23 za, 9 protiv, bez suzdržanih, uz dovoljnu entitetsku većinu. Konstatujem da smo u ovu Privremenu zajedničku komisiju ispred našeg Doma izabrali gospodina Safera Demirovića, gospodina Borislava Bojića i gospodina Nikolu Lovrinovića. Tačka 13. dnevnog reda - Prijedlog zaključka o upućivanju zahtjeva Predsjedništvu BiH da Dom obavijesti o pitanjima vezanim za Prijedlog ugovora o državnoj granici između BiH i Crne Gore. Predlagači su poslanici iz Kluba SBB-a. Ovdje je bio jedan dodatak, odnosno amandman gospodina Momčila Novakovića koji me je obavijestio prije početka glasanja, da je odustao od tog amandmana. Mi dakle glasamo o prijedlogu Kluba SBB-a u izvornom obliku. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 13 za, 16 protiv, 1 suzdržan. Konstatujem da prijedlog Kluba SBB-a, dakle njihov zaključak nije dobio opću podršku Predtavničkog doma. Imamo prijedlog zaključka poslanice Hanke Vajzović, vezano za ovu tačku dnevnog reda. On predlaže dakle da se usvoji zaključak kojim će se od Vijeća ministara, ako sam ja to tako razumio, zatražiti odgovori na pitanja da li je prilikom razmatranja i prihvatanja 6.11. 2014.godine, Ugovora o granici između BiH i Crne Gore, Vijeću ministara dostavljen kompletiran prateći dio Ugovora, tekstualni opis protezanja granice prilog 1. i topografska 57 karta sa ucrtanom graničnom linijom, prilog 2. Navedeni prilozi su sastavni dio Ugovora član 2. Ugovora. Dakle, traži se da nas Vijeće ministara, da nama to Vijeće ministara dostavi. Je li tako gospođo Vajzović? Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 26 za, 2 protiv, 4 suzdržana, uz dovoljnu entitetsku većinu. Konstatujem da smo usvojili zaključak gospođe, prijedlog zaključka gospođe Hanke Vajzović. Na taj način smo završili ovu tačku dnevnog reda. I, imamo tačku 14. - Davanje saglasnosti za ratifikaciju, - Je li odvojeno glasanje? Jeste. Sporazum o zajmu (Zajam za razvojnu politiku poslovnog ambijenta) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, broj koji je opisan u dnevnom redu. Dakle glasamo odvojeno. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 16 za, 16 protiv, 1 suzdržan, dakle nema opće većine. I ovaj Sporazum nije dobio saglasnost za ratifikaciju. Idemo na tačku 15. - Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o zajmu (Projekat vodosnabdijevanja Gradačac) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 31 za, nema protiv, 2 suzdržana, uz dovoljnu entitetsku većinu. Konstatujem da smo dali saglasnost. Na ovaj način smo završili i iscrpili dnevni red današnje sjednice. Slijedeća sjednica je 8. aprila. Koristim priliku na kraju sjednice, pošto ćemo mi sjednicu imati dakle, tek 8. aprila narednu sjednicu, dakle u međuvremenu će biti Uskrs i ja koristim priliku da svim vjernicima katoličke vjeroispovjesti čestitam nadolazeći uskršnji praznik. Hvala vam, današnja sjednica je završena. Sjednica završena u 14:15 sati.