Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče što ste mi dali riječ. U ime Kluba Hrvatske demokratske zajednice jučer smo ovdje cijeli dan raspravljali o jednom vrlo bitnom gospodarskom zakonu. Međutim, isto tako jučer je Državni zavod za statistiku objavio jedan loš podatak za Hrvatsku a to je da je pad bruto domaćeg proizvoda u drugom kvartalu 2,2%. Niti prvi potpredsjednik Vlade, niti ministar gospodarstva i malog poduzetništva gospodin Maras nisu niti riječi progovorili jučer o tome. Sinoć u Dnevniku ministar financija i dalje priča kao da će se dogoditi čudo u zadnja tri mjeseca da neće biti pada bruto domaćeg proizvoda. Dakle, jedna totalno bježanje od problema ove Vlade i stoga sukladno članku 223. a mislim da je to po novom Poslovniku članak tražim stanku u ime kluba 20 minuta.
Gospodine potpredsjedniče Sabora i klub HDSSB-a također traži stanku od 20 minuta.
Zastupnik Dragovan. Određujem stanku od 10 minuta. Molim? Da vidimo tamo još, hajde Lesar. Molim, morate se dići i reći.
U ime kluba Hrvatskih laburista stanku od 10 minuta.
Kajin?
Isto, isto, isto. Ne znam zašto, šta će mi, ali hajde.
Dobro. Još netko? Određujem stanku od 10 minuta. Evo vrijeme za stanku je isteklo. Pozivam predstavnicu kluba HDZ-a gospođu Martinu Dalić da uzme riječ.
Gospodine potpredsjedniče, poštovani kolege. Pa evo kao što smo vidjeli Državni zavod za statistiku objavio je jučer i opsežnije podatke o kretanju BDP-a u drugom kvartalu i oni su nažalost lošiji od onoga što je već prethodno bilo najavljivano. U drugom kvartalu BDP je pao 2,2% što znači pao je životni standard građana, smanjene su poslovne mogućnosti. I to, tih 2,2%, je najbrži pad gospodarske aktivnosti od prvog kvartala 2010. Ono što je u svemu tome dosta loše jest što osobna potrošnja koja svima nama sugerira kako naši građani žive je pala još i više, 3,4%. Najbrže od drugog kvartala 2010. Svi oni znaci oporavka gospodarske aktivnosti, oporavka osobne potrošnje izbrisani su. Svi oni poticaji gospodarstvu, građanima koji su došli npr. od ukidanja kriznog poreza ovime su izbrisani. A izbrisani su zato jer je ekonomska politika u proteklih pola godine se temeljila na povećanju poreza, na uvođenju novih poreza, na povećanju cijena. Rezultati su ovdje jasno vidljivi. Ono što je još i gore, a govorili smo o tome i u jučerašnjim i prekjučerašnjim raspravama da svi znaci najavljuju da će se ovo nastaviti i dalje. Treći kvartal je već iza nas i mi možemo i već danas procijeniti što je bilo i kako je bilo. A bilo je da je u 7. mjesecu ponovno nastavila padati osobna potrošnja u odnosu na 6., građani su zbog poskupljenja i zbog povećanih poreza kupovali manje, trošili manje. Trošarine na naftne derivate su manje nego prošle godine, to je realan pokazatelj. Količina puta cijena. Kupovale su se manje količine jer su porezi veći, jer su cijene veće. Stoga s ovoga mjesta želim u ime HDZ-a i u ime svih građana Hrvatske zatražiti da se takva štetna ekonomska politika promijeni jer ona samo vodi u daljnje potonuće hrvatskog gospodarstva. Nikakve bezobraštine u Saboru, nikakve doskočice očigledno ovome ne pomažu. Ovo je vrlo realan problem i vrlo realno pitanje prema kojem se treba odnositi sa najvećom pozornošću, najvećom pažnjom i iskoristiti sve ono najbolje što Hrvatska ima kako bi ovo prestalo. Jer naime, mi danas vidimo također jučer radnici Gredelja štrajkaju jer Gredelj odlazi u stečaj. Međutim, isto tako vidimo da je Vlada našla snage da pomogne jednoj tvrtci u privatnom vlasništvu, to pozdravljamo i to je dobro i tako i treba, ali onda isto tako Vlada mora naći snage i naći rješenje za probleme tvrtke Gredelj. Jer radna mjesta je iznimno lako obrisati, uništiti i poslati ljude na Burzu, ali kao što vidimo nije ih jednostavno stvoriti. I zato kad ministar Linić sinoć najavljuje 20 tisuća otpuštanja u javnoj službi, matematika je vrlo jednostavna to po definiciji štedi u proračunu. Ali, to isto tako znači 20 tisuća obitelji bez plaće, bez prihoda koji nemaju iz čega vraćati svoje kredite, kupovati knjige, školovati svoju djecu. Jer Vlada opetovano podcrtava kako je hrvatski kreditni rejting stabiliziran. Tako je, to je dobro. Ali od toga moraju imati i svi hrvatski građani pa stoga činjenica da je kreditni rejting stabiliziran je onda valjda i najbolji znak da je potrebno prestati sa daljnjim povećavanjem poreza, daljnjim povećavanjem cijena i usmjeriti se na mjere koje će oživjeti gospodarstvo. Stoga ponavljam i tražimo još jednom u ime HDZ-a, u ime cjelokupne hrvatske javnosti koja ovdje ne može govoriti da se prestane sa povećanjem poreza, da se odustane od najavljenog uvođenja poreza na imovinu, da se odustane od mjera koje predstavljaju daljnji teret na gospodarstvo kao što će npr. biti zakon koji nam ovdje dolazi o fiskalizaciji. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Da čujemo što nam ima reći HDSSB. Tko će govoriti u ime HDSSB-a? Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Sabora evo što vam ima reći HDSSB. HDSSB vam ima reći da u ovom trenutku hrvatski građani se nalaze zaista u jednoj situaciji koja se za sve veći broj građana približava granici nesnošljivosti i financijske, jednostavno većina ljudi u ovoj državi u ovom trenutku više ne može preživljavati. Suočeni sa poskupljenjem hrane, sa rastom PDV-a, sa rastom cijene energenata, sa stalnim rastom cijena benzina većina hrvatskih građana iz mjeseca u mjesec i sada kako će dolaziti jesen više jednostavno neće moći držati nos iznad površine vode već će većina građana počet tonuti ispod vode. Osnovni problem, jedan od najvećih s kojim se danas susreću mlade obitelji to je što nemaju radnih mjesta i to svi znamo. To je mlada generacija. Srednja se suočava s time što gubi ta radna mjesta koja je dosada imala, umirovljenici s time što više sa svojim mirovinama kakve god one bile ne mogu podmiriti osnovne životne troškove i preživjeti. Struja je porasla znamo 20 i nešto posto, plin je porastao 30%, ali sa novim tarifnim sustavom koji je uveden računi za plin bit će 50 i 70% veći. Bez obzira na to što RH zadovoljava 75% svojih potreba sa domaćim plinom. Dakle, nije ovisna o ruskom plinu i ne može cijena ruskog plina diktirati cijenu onog plina kojeg građani RH plaćaju. To je jedna stalna obmana koja se plasira građanima. Nedavni prijedlog za poskupljenje grijanja u gradovima za 37%, 36, 37% pa naravno da gradonačelnici koji u ovom trenutku daju suglasnost neće dati suglasnost na takvo nešto. I naravno da gradonačelnik Osijeka dokle god to bude mogao neće dati suglasnost na porast cijene grijanja za građane grada Osijeka jer odgovara za život i egzistenciju tih građana, a ne za bilancu i način funkcioniranja HEP toplinarstva. I to nije neodgovorno prema zajedničkim interesima nego vrlo neodgovorno a vrlo je neodgovorno svoju nesposobnost funkcioniranja prebacivati na teret građana. Dakle nema se više što štedjet. Više puta je spomenuto iz raznih oporbenih stranaka da u Planu 21 nije bilo rasta PDV-a, nije bilo prijedloga o statističkoj podjeli na dvije regije s čime se sada susrećemo i nije bilo plana o smanjivanju plaća i smanjivanju stečenih prava radnika. Ova Vlada više se bavi zatvaranjem nego otvaranjem tvrtki. Što je uopće smisao što od nas građani očekuju? Da, od nas građani ne očekuju da mi sustavno se bavimo sami sa sobom, već da se bavimo s njihovim egzistencijalnim problemima. I to je ono što većinu ljudi tišti. I zato jest ova stanka opravdana. I da mi u svom radu kao Hrvatski sabor budemo fokusirani na egzistencijalne probleme ljudi onih koji su nas tu izabrali, a ne da se bavimo sami sa sobom. Ili ukoliko ćemo se mi baviti sami sa sobom to ne moramo činiti ovdje u sabornici, a egzistencijalni problemi ljudi nisu ono o čemu mi najčešće razgovaramo ili da li smo se uvrijedili sa ovim ili sa onim, da li to nas nešto osobito pogađa ili ne pogađa. Ali egzistencijalni problem ljudi jest danas i dobrog dijela ljudi da li će uspjeti svoju djecu slat u osnovnu i srednju školu, da li će im uspjeti. Sada je bio problem da li ćemo moći uspjeti kupiti novu torbu kada kreću u školu i mnogi nisu mogli kupiti. Da li će uspjeti platiti te režije ili će im doći ovrha u vrlo kratkom vremenskom roku u roku od mjesec dana. Ako kasni sa računom stižu ovrhe, stizale su i prije građanima redovito. Nisu građani za račune među onim poreznim dužnicima među onih 45 milijardi kuna. Prema tome pozivamo ide Vlada [[Upadica: Hvala lijepa.]] I da mi kao Sabor radimo u interesu građana.
Da, da, građane sigurno zanima i Strategija razvoja zdravstva, to se njih direktno tiče ali eto moraju slušati prije toga stavove klubova o jednoj posve drugoj temi koja nije na dnevnom redu. U ime kluba SDP-a gospođa Dragica Zgrebec.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Naravno da i nas u klubu SDP-a zabrinjava situacija i ekonomska i socijalna naših građana ali kao stranaka koja vodi koalicijsku vladu u ovom trenutku shvaćamo i svoju odgovornost da podijelimo probleme odnosno da tražimo rješenja i da vodimo računa o onima koji su danas u Hrvatskoj najranjiviji. Dakle takvu socijalnu politiku koja će onima koji su najranjiviji zapravo pokušati se u maksimalnom iznosu pomagati. Ali željela bih se sada sa nekoliko rečenica obratiti kolegice i kolege vama iz kluba HDZ-a. bili biste uvjerljivi u svojoj zabrinutosti da niste 8 godina na vlasti, da niste u tih 8 godina radili tako da nije bilo ni adekvatnih mjera ni poticaja ni u gospodarskom ni u socijalnom smislu u Hrvatskoj, da se izvlačio novac i iz ekonomske sfere dakle i iz tvrtki, iscrpljivali su se građani, a dobar dio tih sredstava završavao je u privatnim džepovima. Dakle da ste tada vodili računa da ste u vrijeme krize koja je počela 2008.godine predlagali i provodili adekvatne antirecesijske mjere danas ne bismo bili u ovoj situaciji. A što se tada činilo? Nije se reagiralo na vrijeme, proračunska politika se vodila kao da smo u procvatu ekonomije, visoki deficiti financirali su se skupim kreditima koji danas dolaze na naplatu, imali smo eksploziju nelikvidnosti, toleriralo se da nitko nikome ne plaća, izgubljeno je 200 tisuća radnih mjesta a fiktivno se radilo u nekim tvrtkama gdje se po dvije godine nisu isplaćivale plaće odnosno plaćali doprinosi a po nekoliko mjeseci niti neto plaće. Dakle tada biste bili uvjerljivi da ste vodili politiku koja ne bi dovela do ovakvih situacija. A što danas ova koalicijska Vlada radi? Pokušava očistiti ono što pravi nered u državi i u ekonomskom i u socijalnom i svakom drugom smislu. Radi se na tome da moramo doći do toga da imamo čiste račune, da imamo maksimalnu štednju u državnom sektoru, a da predlažemo takve mjere i zakone koji će povećavati gospodarski rast i koji će biti u socijalnom smislu pravedni prema onima koji su najranjiviji. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Stavove kluba HNS-a približit će na Jozo Radoš.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Dakle to smo čuli sinoć, a stvar nije od sinoć. Stvar je od prije puno godina pa malo čudi da kada se ovdje nalaze ministri i predsjednik Vlade da nijednog pitanja o gospodarstvu nema. Sada kada je pred nama jedna važna tema zdravstvene reforme odnosno strategije razvoja zdravstva sada se govori naglo smo zabrinuti za gospodarstvo. Ja ću samo podsjetiti kavo je stanje hrvatskog gospodarstva bilo kada je ova Vlada preuzela odgovornost početkom ove godine. Dakle, državni dug je bio 46 milijardi eura, deficit proračuna je bio 15 milijardi kuna, 4,3% bruto društvenog proizvoda, odnos radnika i umirovljenika 1,2:1, pokrivenost uvoza izvozom 60%, odnos mirovine i plaće 40:40%, unutarnji dug nelikvidnost oko 30 milijardi kuna, indeks percepcije korupcije bio je lošiji nego proteklih godina. Indeks konkurentnosti nije rastao, indeks zaposlenosti je bio 50% i sad se očekuje da se svi ti podaci koji su apsolutno egzaktni riješe preko noći i sad se čudimo zašto je u negativnom gospodarskom okruženju pad bruto društvenog proizvoda 2,2%, kao da svi ovi podaci o kojima govorimo nisu na to upućivali. Vlada je već donošenjem proračuna povećala kreditni i jamstveni program u gospodarstvu, poticanje izvoza za 333%, a taj se trend prema dugoročnoj projekciji proračuna nastavlja i u godinama 2013. i 2014. godini sa nizom mjerom koje su najavili i Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo poduzetništva i obrta, Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova Europske unije. Prema tome, postoje perspektive razvoja gospodarstva i u tako negativnoj situaciji, tako teškom naslijeđu i u tako negativnom okolišu u kojem se nalazimo. Ono što država može učiniti u ovome razdoblju je pokušati, budući da nemamo, nismo stvorili, proteklih godina nismo stvarali klimu pogodnu za investiranje koja bi dovela do rasta BDP-a, da pokrene one investicije koje su u njenoj nadležnosti, a to su ponajprije investicije u energetici koje se pripremaju i koje će krenuti već krajem ove godine. To je ono što Vlada može učiniti. A naravno Zakon o poticanju investicija koji je bio na raspravi ovih dana u Hrvatskom saboru sa nizom drugih mjera koje su već poduzete će, mi se nadamo, doprinijeti tome da i u tako negativnim okolnostima dođe do rasta BDP-a. Kada se govori ovdje o poskupljenju struje, plina, grijanja, treba znati da su te tvrtke, ponajprije dakle HEP gomilale gubitke. I što je bila solucija, solucija je mogla biti jedino to da se ti dugovi i dalje gomilaju i da se onda naravno namiruju iz proračuna. To je politika koju ste vi vodili, takva politika je neodrživa jer ako će se ti dugovi podmirivati, sanirati iz proračuna onda će doći u pitanje socijalna politika, zdravstvena politika o kojoj mi danas ovdje govorimo. Prema tome, taj put kojim ste vi išli, guranje glave u pijesak, gomilanje dugovanja ne samo u tom poduzeću, ali o tom poduzeću govorimo, ovdje najviše, onda je to politika koja nema pozitivan ishod. Prema tome, temeljem svega ovoga o čemu smo govorili i bez obzira na negativno naslijeđe i bez obzira na loše okolnosti gospodarstva ne samo u Hrvatskoj nego u cijelom okruženju, sa mjerama Vlade koje su poduzete i pogotovo temeljem Zakon o poticanju investicija očekujemo da će taj negativni trend koji ste vi pripremili biti promijenjen. Hvala lijepa.
Tko će govoriti u ime Hrvatskih laburista? Dragutin Lesar, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. U ovu godinu ušli smo sa makroekonomskom projekcijom Vlade koja nam je dostavljena uz državni proračun kada je bio projiciran rast BDP-a 0,8%, pad osobne potrošnje 0,3, državne 2,4, rast izvoza za 1,1 i uvoza za 1,5%. 18. travnja na aktualnom prijepodnevu kada su tadašnji podaci pokazivali da ove makroekonomske projekcije neće biti od države pitao sam premijera kada će Vlada objaviti novu makroekonomsku projekciju. Rekao mi je da na moje pitanje nema odgovora. U srpnju mjesecu u dokumentu smjernice ekonomske i fiskalne politike 2013.-2015. Vlada urgira projekcije, ali i za 2012. i po prvi put priznaje BDP 0, pad osobne potrošnje ne više 0,3 nego 0,6, državna ostaje u padu 2,4, izvoz umjesto rasta 1,1 pad od 0,8 i uvoz umjesto rasta 1,5, 1,2%. Dakle tek u srpnju nova makroekonomska projekcija. Tada i danas su poznati podaci da je pad potrošnje i u srpnju i u lipnju bio 5,1%, da je pad BDP-a sada službeno 2,2%, pad proizvodnje 2,5%, da 67% zaposlenih radnika prima plaću ispod prosječne plaće, a uz inflaciju 4,1% njima nije 4,1 nego oko 10%, to uvijek zaboravljamo, da je udio troška zaposlenih u raspodjeli BDP-a sa 51,8 pao na 47% uz istovremenu tvrdnju da nisu povećavane porezne obveze poslodavcima i gdje je taj dio BDP-a završio. 231000 građana ima blokirane račune u vrijednosti 15,3 milijarde kuna. Državne financije se stabiliziraju, financije građana su destabilizirane. Opsjednost rezanja fiskalnog deficita i štednje pod svaku cijenu rezultirala je situacijom da smo destabilizirali financije građana pod svaku cijenu, ne pitajući ni za kriterije ni mjerila. Da li je posao vlasti, bilo izvršne ili zakonodavne, da cijenu plaćanja tranzicije izlaska iz ove krize ne raspravljamo nego da se opravdavamo da to moramo, a žrtve su one koje primaju najmanje, čija su primanja neizvjesna i ne ovise o njegovom radu i doprinosu nego datom trenutku raspoloženja onih koji odlučuju o njihovoj sudbini. Građani izbacuju iz stanova koji su se zadužili za kupnju stana uz državne poticaje i posljednja radna mjesta u strateški važnim djelatnostima kao što je "Gredelj" propadaju i uništavaju se i Vlada tvrdi da ne može ništa i tako svaki tjedan. Pa ako Vlada može išta na preporuku i Međunarodne organizacije rada i našu, morate hitno intervenirati povećanjem minimalne plaće i doći do onog nivoa koji smo si zacrtali sada 40% prosječne plaće. Bez te intervencije broj građana u blokadi neće biti 231 tisuća nego više od 300 tisuća. Ako to nije tema rasprave u Parlamentu nego samo tema stanja državnih financija i državnog proračuna, onda očito se ne razumijemo u smisao politike i zadaće vlasti. Nema više vremena za velike i lijepe govore, nego je odgovor građana što ćemo napraviti da spasimo njihove financije.
Sad ćemo još čuti stajališta kluba IDS-a i Damira Kajina pa ćemo se moći posvetiti konačno dnevnom redu.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodo zastupnici. Jasno, život ne počinje od ove Vlade i mi ćemo se vjerojatno sa tom činjenicom složiti. Problemi isto tako ne počinju sa ovom Vladom. Ja se slažem ovo što govore u klubu HDZ-a da je statistika neumoljiva. Slažem se, ona je egzaktna, ne želim se svađati sa nikim ali da je dobro nije dobro. kakva je slika hrvatskog gospodarstva u 2012. godini. Stopa pada BDP-a u drugom tromjesečju -2,2%, inflacija 4%, broj nezaposlenih u srpnju 298690 ili 17,5%. Prosječna plaća 3,8% manja nego u lipnju 2011., pad industrijske proizvodnje u srpnju za 5,5%, pad građevinskih radova u srpnju za -7,9%, pad prometa u trgovini na malo 5,1%, uvoz roba u prvih ne znam koliko 7 mjeseci 9,5 milijardi ili 0,2 manje u odnosu na isto razdoblje manje, izvoz nam je manji za 1,9% itd. itd., javni dug 170 milijardi kuna, vanjski dug 46,5 milijardi kuna. To je otprilike tako. Eura pardon, da eura 46,5. Da je dobro nije dobro, da može biti i gore može biti. Lako da će i biti. Ako iz školstva, iz znanosti ode doma 9000 ljudi, a iz zdravstva 6000 ljudi o čemu ćemo kasnije možda govoriti, iz policije 2500 biti će stravično teško. Linić jučer otvoreno govori o tome kako iz javnog sektora treba kući 20000 ljudi. Ako se nastavi urušavanje tih gospodarskih giganata ali a la Puris za što ova Vlada nije ni luk jela, ni luk mirisala. Pokradena je od Purisa, ne znam Volfa itd. Ako se nastavi trend, recimo zatvaranja sada Solarisa u Novigradu, u Zagrebu Gredelja, hvala Bogu da je spašen Dioki. Barem u to želim vjerovati to može doista za sve nas biti pogubno. Borba za svako radno mjesto mora biti conditio sine qua non svake politike. Ja mislim da nitko u ovoj zemlji nije očekivao promjenu trendova u roku od 6 mjeseci. Hajde dobro, prošlo je već 11 mjeseci, ali ni u godinu dana, ali se isto tako prilike kompliciraju. Poreskom presijom naš proračun se korektno puni, to je za svaku pohvalu. Ali ponekad treba pustiti, ja kažem i travu malo da naraste, a ne samo je šišati jer onda nećemo imati što kući ponijeti. Korov treba jasno šišati. Bojim se isto tako što će biti sa ovim malim sektorom. Kupovna moć drastično pada. Najava novih poreza može te prilike pogoršati. Da li će Stečajni zakon riješiti nelikvidnost ili će povećati nezaposlenost. Ja se slažem da Vlada u 11 mjeseci nije mogla preokrenuti te trendove, ali se slažem i sa onim što neki govore da su ljudi u panici. Ide zima, treba nabaviti ogrjev, treba kupiti knjige. Jedan komplet knjiga za dijete koje ide u 7 razred je 1500 kuna, za dvoje njih treba 3000 kuna. Treba pomoći i ljudima i tom malom gospodarstvu. I vara se isto tako svatko tko misli da će nama Europa pomoći, da će netko izvana Hrvatsku pokrenuti. Ja mislim da ćemo se za sve sami morati pobrinuti. Bojim se da će bruto društveni proizvod padati i u trećem mjesecu. Turizam je nešto bolji no što je bio lanjske godine, ali nam je poljoprivreda radi suše zapala u ogromne probleme. Hrvatska je centralizirana. Treba biti pošten i reći da je Hrvatska još tamo do 2000. a i rekao bih do 2011. Sustavno pljačkana, opustošena pretvorbom. Slažem se ona je i birokratizirana. Trendovi su takvi kakvi jesu. Okruženje je isto krajnje, bio sam kada pred dva dana u Padovi pa vidim kako je u Italiji. Nije jednostavno, lako, iako bi se svatko u Hrvatskoj volio s njima naprosto promijeniti. Neizvjesnost je velika. Poručuje ministar financija da će 2013. biti još i teža godina. Idu lokalni izbori. Nemojmo previše politizirati. Moramo pomoći svakom tom malom subjektu koji može opstati. Gasiti tvrtke je relativno lako. Kažnjavati poduzetnike ili ne znam koga je lako. Pokretati, stvarati nešto novo je daleko teže [[Upadica Stazić: Hvala vam lijepa.]] Šta je prošlo 5 minuta? [[Upadica Stazić: Je.]] Ali ne svijetli. Ništa sve u svemu …
Ne, ne, hvala vam lijepa zastupniče Kajin. Evo potrošili smo 50 minuta vremena predviđeno za dnevni red koji smo sami usvojili. Sad konačno prelazimo na raspravu o Nacionalnoj strategiji razvoja zdravstva od 2012. do 2020. godine. Poštovane kolegice i kolege, počinjemo sa radom. Raspravit ćemo 7. Prijedlog Nacionalne strategije razvoja zdravstva 2012.-2020. Predlagatelj Nacionalne strategije je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Kod donošenja strategije primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu je proveo Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog.... Sad konačno prelazimo na raspravu o Nacionalnoj strategiji razvoja zdravstva od 2012. do 2020. godine. Vjerujem tema koja itekako zanima građane ove zemlje. Pozivam profesora Rajka Ostojića, ministra zdravstva da nas uvede u temu.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege.
Oprostite ministre samo jedna obavijest. Dakle, imamo za ovu temu za sada 5 klubova i 10 zastupnika za pojedinačnu raspravu. U 12,00 sati ćemo glasati, prekinut ćemo raspravu a onda ćemo raspravu nastaviti nakon glasanja. Hvala vam. Oprostite ministre.
Hvala vam lijepa. Dakle, poštovane kolegice, poštovane kolege pred vama je Nacionalna strategija razvoja hrvatskog zdravstva, hrvatskog zdravstvenog sustava 2012./2020. To je analiza stanja. Kao što znate zdravstveni sustav je vjerojatno jedan od najkompliciranijih sustava diljem svijeta koja je rađena na slijedeći način sukladno demokratskim uzusima. Dakle, koordinacijski odbor je odmah u siječnju, a kad smo zatekli stanje da nema niti jednog pisanog dokumenta za Strategiju u sljedećoj četverogodišnjem ili osnovnogodišnjem razdoblju započeo rad na Prijedlogu Nacionalne strategije. Organizirano je 5 povjerenstava za organizaciju sustava, za ljudske resurse, treće za područje zdravstvene zaštite, za financiranje sustava i za pravna pitanja i ja im se svima zahvaljujem jer su u tim koordinacijskim odborima i povjerenstvima predstavnici svih zdravstvenih profesija. Dakle, njih 5 ključnih – liječnici, stomatolozi, farmaceuti, medicinske sestre i tehničari i primalje. Naravno i svi drugi, ali pet ključnih. Jer su izradi strategije koja je pred vama i koju je usvojila Vlada Republike Hrvatske sudjeluje sve, naglašavam sve komore Hrvatska – Hrvatska liječnička komora nabrojat ću samo neke, Ljekarnička komora, Hrvatska komora medicinskih sestara. Dakle, sve komore. Treće, sudjelovala su sva stručna društva. Pogledajte Impresum Hrvatske, Hrvatski liječnički zbor, HUMS – Hrvatska udruga medicinskih sestara, Hrvatska udruga medicinskih tehničara primjerice u Hitnoj medicinskoj službi. Četvrto, u demokratskoj raspravi, prijedlogu, naglašavam u prijedlogu prije javne rasprave sudjelovali su predstavnici svih sindikata, ima ih 17, dakle svi sindikati su pozvani, zamoljeni da radimo strategiju, radimo nešto što su kolege moji prethodnici govorili da je nadnacionalno, nadpolitičko. Radimo strategiju. Dakle, pozvali smo i njih i sindikate. Akademija medicinskih znanosti, ali mi je drago da je i Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti, dakle hram hrvatske znanosti, hram hrvatske umjetnosti također sudjelovala u izradi strategije. U kad smo pripremili ovaj dokument onda smo ga javno prezentirali 28. lipnja u Grožnjanu. Javno smo ga dva dana češljali, odgovarali na pitanja, razgovarali i time otvorili javnu raspravu. Isti taj dan je dokument bio na mrežnoj stranici, na Internet stranici www.zdravlje.hr i poslat dopis svima da se očituju u PDF-u naravno, da se očituju. Dakle, ne u power point prezentaciji, da se očituju na njega i otvorena je javna rasprava na kojoj smo dobili cijeli niz prijedloga, razmišljanja, mišljenja, poboljšanja, naglašavam poboljšanja. Dakle, tako se radi demokracijski, u demokratskim uzdusima i tako se radi konsenzus. Konsenzus se ne radi, a zdravstvo je takvo po strategiji da se pokaže i završi priča nego da se svi ključni akteri pozovu i napravimo to. Koncem srpnja smo završili javnu raspravu. Cijeli niz prijedlog implementirali i pred vama je završna varijanta koja se značajno razlikuje od one koja je pred neki dan bila prezentirana, uvjetno rečeno prezentirana jer je stara tri mjeseca. Ne samo to, nego sam početkom srpnja osobno svojom rukom, dakle ne kompjuterom dakle nego svojom rukom zamolio sve predsjednike, a tu vidim neke, sve predsjednike parlamentarnih i neparlamentarnih stranaka da njihovi odbori za zdravstvo sudjeluju u radnoj raspravi. Dakle, primjerice nema tu gospodina iz HSS-a, ali sam napisao svojom rukom poštovani gospodine Hrg i onda naravno ide nekakav kompjuterski zapis molimo da sudjelujete u javnoj raspravi vaš Savez za zdravstvo i potpisao se osobno s poštovanjem Rajko Ostojić itd. Dakle, osobno i to urudžbirao. Pa to je demokracija. I HSS-u i laburistima i onima koji su u poziciji i opoziciji. Moram biti iskren da sam iznenađen da je mnogo njih koji su ovaj trenutak u opoziciji prihvatilo, poboljšalo i poslalo svoj dopis. I zato se zahvaljujem svima onima koji su sudjelovali. Kad smo to sve završili, obzirom da se radi o zdravstvu jel', o zdravlju, strategija je došla na Vladu RH, prošla je sve normalne parametre, svu normalnu proceduru i ona je pred vama u završnoj varijanti. Tri osnovne i ključne stvari svake strategije su misija, vizija i vrijednosti. I to vam je vrlo detaljno opisano. Jer strategija je okvir, krovni dokument koji govori o te tri stvari – misiji, zašto mi postojimo, viziji – gdje želimo ići i vrijednosti – koje su ključne vrijednosti u ovom sustavu u zdravstvu ili bilo kojem drugom sustavu. To je vrlo jasno napisano. Osobito sam ponosan na swat analizu, znači na swat analizu ili hrvatski SSPP – snage, slabosti, prilike i prijetnje koje nisu napisane načelno nego koje su vrlo detaljno i to vas molim da pogledate od str. 278., vrlo detaljno svaka od tih snaga, slabosti, prilika ili prijetnji se navodi izvornik, to i to poglavlje, znači što mi mislimo da je naša snaga ili prijetnja upućujemo čitatelja, ovaj trenutak vas gospođe saborske zastupnice i gospodo saborski zastupnici da vam olakšamo i da nam predložite, a mogli ste u javnoj raspravi, nažalost bilo je ljeto pa se neki nisu očitovali ili nisu pročitali, da sada u raspravi se pozovete na izvor taj i taj, poglavlje to i to, dijagram taj i taj. Znači, vrlo dobra analiza strateških problema. Pet je ključnih strateških problema i naravno na osnovu toga smo mi dali i pet rješenja koja su proizašla naglašavam iz jasne, ključne javne rasprave. I sve je to pred vama. Ono što je ključ misija, vizija znamo su naše vrijednosti, a to su ljudi zaposlenici u hrvatskom zdravstvenom sustavu. Oni su nosili hrvatsku medicinu prije 50, 90, 30 godina, nose je i sad i ključ strategije je na njima. Znači na ljudima. Možete napraviti prekrasnu zgradu, prekrasan hram prepun mramora i kamena, ali ako nemate ljude, a mi smo dali naglasak na ljude, apsolutno ništa od strategije. Ili da pojednostavim. Hrvatska medicina je izvrsna zahvaljujući sjajnim medicinskim sestrama, odličnim liječnicima, ali ključan problem hrvatskog zdravstva je rascjepkanost. Ključan problem hrvatskog zdravstva je sistem feuda. Kao da smo u feudalizmu, a ne u kapitalizmu bez obzira kakva vrsta kapitalizma bila. Kao da smo u 8. stoljeću ili 5., a ne da smo u 21. stoljeću jer je sistem feuda. Nema nikakve horizontalne povezanosti, ali ni vertikalne povezanosti. I to je ključ problema. I dajemo alate, a očekujem od vas potporu da ćete nam dati i upravljačke alate tako da povežemo taj vrlo kompleksan sustav kako horizontalno dakle tako i vertikalno. Cijeli je niz rješenja, strateških razvojnih pravaca, prioriteta i mjera. I naglašavam, ovo je krovni dokument. Iz njega već 12. listopada na Danu palijativne skrbi ćemo vam dati na javnost Akcijski plan palijativne skrbi. Do konca godine Akcijski plan master bolnica, znači plan razvoja bolničkog sustava i treći Akcijski plan ulaganja u ljudske resurse. Ovo je krovni dokument. Akcijski planovi izlaze iz njega sa naravno, sa čim, sa svim onim što nosi akcijski plan, a to nosi cilj, nositelj akcijskog plana, rokove, financijska sredstva itd. ovo je akcijski plan. Ili da usporedim obzirom da je prije dva, tri dana na aktualnom satu bilo problema oko strategija, pa dajete da raščistimo i nemojmo se vraćati ni u prošlost. Ne pozivam nikakav pesimizam, a da ne govorim politiziciju sjećanja ali do sada su bila samo isključivo dvije nacionalne strategije koje se zovu isto Nacionalne strategije razvitka zdravstva 2006.-2011. I ova koja je pred vama Nacionalna strategija zdravstva 2012.-2020. Prije nekoliko dana je bilo uspoređivanje o broju stranica strategija itd. i to nije dobro, dozvolite to nije dobro ali vas pozivam jel tu ima i saborskih zastupnica koji su bili u prethodnom mandatu nije bilo dobro ali je odjek, čimbenik jedne i druge puta sto. Ovdje je desetak tablica 10, čini mi se 9 slika a ovdje je 300 i nešto. Ovdje 66 stranica, 33 na hrvatski, 33 na engleski, a ovdje je 400 stranica. Pa da završimo tu priču i naravno nemojte se pozivati na dokument star tri mjeseca nego na dokument star tri dana. Deja vu ili deja vi nisam frankofon deja vi, već viđeno. Zašto? Zato što ću vam se morati ispričati jer ću morati na jedno pola sata razgovarati sa predstavnicima međunarodnog monetarnog fonda koji su u 10 sati kod mene u ministarstvu. Prije 12 godina bijah zamjenik ministara zdravlja isto tako smo prvih nekoliko mjeseci razgovarali sa međunarodnim monetarnim fonda. Zašto? Jel smo naslijedili kao i '99. pad BDP-a jel je recesija pad BDP-a hrvatski izvozni brend, '99. je bio minus 0,9. Četiri godine kasnije je bio 5 rast BDP-a. rast BDP-a od 5 znači 10 milijardi novostvorenih kuna barem 10. i to će biti za 4 godine bit će tako. … kada stvorimo novostvorene kune uspjeti napraviti ne samo što piše u strategiji i akcijskim planovima nego i u svemu drugome. Dakle deja vi već viđeno. Akcijske planove kao što sam rekao tri bit će do konca godine i stoga vas poštovane kolegice i kolege molim da mi dozvolite da na pola sata odem u Ministarstvo zdravlja. Tu će biti moja pomoćnica gospođa Đukanović koja će me naravno izvijestiti o svemu što ste vi raspravljali i poboljšali ovu sve … Hvala vam gospodine potpredsjedniče.
Hvala lijepa ministra. Na ovo vaše uvodno izlaganje imamo nekoliko replika. To je prekasno prijavljivanje za repliku. Prvi je uvaženi zastupnik Gordan Jandrovković.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Meni je žao što će ministar otići. Jučer nam se dogodilo da je i prvi potpredsjednik otišao pa mislim da to nije dobro jer radi se o prevažnim dokumentima, a mislim da bi ministri trebali biti ovdje. No slažem se s vama. Rekli ste svaka je strategija temeljena ustvari na ljudima, slažem se da imamo izvrsne ljude u zdravstvu, izvrsne liječnike, medicinske sestre. Međutim nisam čuo da ste govorili o strategiji zapošljavanja i otpuštanja u sektoru zdravstva tim više što je jučer gospodin potpredsjednik Vlade gospodin Linić vrlo hladno najavio otpuštanje 20 tisuća ljudi u državnom i javnom sektoru. Zanima me gospodine ministre imate li vi spoznaja o tome koliko će ljudi iz sektora zdravstva po projekcijama ministra odnosno potpredsjednika Linića dobiti otkaz? Koliki je broj ljudi koji će 2013.godine napustiti zdravstvo napustiti sektor zdravstva? Ja sam jučer ostao zaista zatečen. Vjerujem da je i vas zateklo ono što je govorio potpredsjednik Linić i molim vas da onda konkretno kažete ljudima zastupnicima, građanima RH što očekuje ljude u zdravstvu i koliko će ljudi iz zdravstva dobiti otkaz.
Na repliku će odgovoriti ministar zdravstva.
Naravno da mi nije zateklo jer je to široka slika. Raširite sliku. Smanjili smo doprinose da smanjimo cijenu rada. To sam potpisao. I ne želim više bismarkov ni beverićev nego vaši vrhunski ekonomisti znaju za akronim biserić kombinacija Bismarcka i Beverića. Ne dvojim da vaš ekonomski znali to znaju. Dakle nema više Bismarcka ni Beverića ima novi akronim … dapače smanjili smo doprinose s razlogom. A što se tiče zdravstvenih djelatnika piše vrlo jasno, bit će ih više na kraju našeg mandata a bit će ih više sjajnih sestara i sjajnih liječnika jer oni nose hrvatsko zdravstvo. A u procesu pregovora i razgovora postoji niz varijanti jedna od njih je vjerojatno ste čuli za taj izraz spinoff ne zdravstvenih djelatnika koji rade u sustavu zdravstva. Dakle vaši ekonomski stručnjaci to je razlika od outsourcinga. Prema tome sve piše u Strategiji zdravstva gospodine poštovani saborski zastupniče i cilj e biti upravo to i bit će više zdravstvenih djelatnika na kraju ne samo ovog mandata nego na kraju 2020. Hvala lijepo.
Druga replika zastupnik Ante Babić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre, ova je strategija nacionalna strategija kao i vi preambiciozna i ja ne znam kako je nazvati nacionalna strategija razvoja zdravstva ili zdravlja, možda bi bilo bolje zdravlja. Očekivalo se puno više i ja ne sumnjam u vaše dobre namjere i ne sumnjam da ste proveli jednu široku raspravu, sigurno je to napravljeno. Međutim ono što sam vidio i što je mene interesiralo u ovoj nacionalnoj strategiji to je hitna medicinska pomoć s obzirom da dolazim iz kraja gdje je to zapravo najveći problem s obzirom na otoke priobalje i Dalmatinsku zagoru, pa se tu samo na jednoj stranici 293 spominje nešto vezano za hitnu medicinsku pomoć, a govorili ste u svom izlaganju da jedna strategija mora imati i misiju, i viziju i vrijednost pa neka vam misija za hitnu medicinsku pomoć od Vrlike do Visa, Šolte, Imotskog, Zagvozda, Lovreća bude organizirana hitna medicinska pomoć vizija, neka vam bude najbolja usluga a vrijednost neka vam bude najveća stopa zdravlja. Naravno ka ni prethodne vlade pa ni vi vjerojatno nećete moći srediti situaciju u zdravstvu da sa što manje troškova imamo najoptimalniju najbolju uslugu što bi bilo dobro za sve. I jučer sam vam isto tako spominjao i rekao sam i to vam i sada kažem, rekli ste da će možda na kraju svega biti više zaposlenih ljudi, ali vama će se to najprije dogoditi u Ministarstvu zdravlja. Ulaskom u Europsku uniju velika većina visokoobrazovanih ljudi, naših liječnika, sestara otići će na područje Europske unije, odnosno ondje gdje su bolje plaćeni, što i vi znate. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, ministar Ostojić.
Hvala vam lijepo gospodine Babić. Da, u pravu ste, dali ste … preambiciozno. Ja bih rekao optimalno. Dakle morate imati cilj, dakle vizija odgovara na pitanje kao što ste sami rekli gdje želimo ići. Imamo jasan cilj, imamo jasne parametre kako doći do cilja, prema tome ja bih rekao optimalno. Zove se, da u pravu ste, Nacionalna strategija razvoja zdravstva, a ne zdravlja jer je to razlika, značajna razlika. Zdravlje je, znate i sami što je zdravlje, zato smo promijenili naziv ministarstva u Ministarstvo zdravlja, zato što je bila opcija ili promijeniti tisuće i stotine tablica domova zdravlja u domove zdravstva ili promijenit samo jednu u Ministarstvo zdravlja jer smo se morali promijeniti. Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi podijelili logično, što ste i vi govorili u cijelim vašim mandatima, u dva parametra. I zato je ukupan trošak preustroja bivšeg Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi u sadašnje Ministarstvo zdravlja iznosio nepunih tisuću kuna. Promijenjeno je nekoliko ploča, onaj pokaz dole kad ulazite i da kaže gdje je Ministarstvo zdravlja, ulaz u zgradu, koštalo je isključivo i samo tisuću kuna. I na to sam ponosan i to je jezični problem koji je naravno bio vama vrlo jasan i nemojte ga politizirati jer smo završili tu priču. Hitna medicinska pomoć, kolega Babić, sjajna stvar da 28.12. je bila prva sjednica nove hrvatske Vlade i kao što znate uvijek je ceremonijalna, uvijek je uobičajena. Da tad nisam stavio kao drugu točku i posljednju, prijedlog reorganizacije hitne medicinske pomoći onda bi danas bili u rasulu i to je priprema. Dakle pripremili smo se, druga točka je bila hitna medicinska pomoć i zato je danas hitna medicinska pomoć, a vidjeli ste nažalost tijekom ljetnih mjeseci vrijeme nije 60 minuta do dolaska nego nepunih 42 minute. Hvala vam lijepo gospodine Babić.
Iduća replika, zastupnik Dujomir Marasović.
Štovani gospodine dopredsjedniče, gospodine ministre. Gospodine ministre, vi ste rekli da je Strategija misija, vizija vrijednosti. Misija zadana već Hipokratom vizija je vrijednosti na toj liniji, od Hipokrata pa i drugih dobrih ljudi, veliki ljudi su dali viziju i vrijednosti u zdravstvu. To nije strategija. Strategija je reći hrvatskoj javnosti kakvo mi zdravstvo u sljedećih 8 godina želimo, da li ga želimo promijenit u nekoj mjeri na bolje, kako ćemo to napraviti i koliko to stoji i tko će to platiti. Ovo što je u ovoj strategiji to je samo hrpa podataka koju je napravila struka srednje stručne spreme uz pomoć kompjutera, obrađeno od visoke stručne spreme, modelirano i izdiktirano, a možda od vas nekoliko stranica rečeno, uopćenih, koji praktički ništa ne znače. Dakle, ako je rascjepkanost sinonim za informatizaciju moram vam gospodine ministre reći jer to nije nikakva strategija jer kad sam ja došao za ravnatelja u Splitu onda sam naslijedio da je propala informatizacija koju je ministar Vlahušić htio i raspisao nekakav natječaj pa je Ostojić ministar, ne Ostojić nego ovaj iz Vinogradske, dakle raspisao natječaj koji je propao. Pa je Milinović čini mi se pokušavao s tom informatizacijom ili je pričao, a nije je bilo. To je kao da vi kažete umjesto ručnog glasanja u Saboru preći ćemo na informatizaciju. To nije strategija u Saboru, to je jedna tehnička poboljšica bez koje se ne može. Ne možete normalno jedinu instituciju u Splitu od 3600 ljudi više je vodit bez dobre informatizacije. To nije strategija, dakle niti je to povezivanje, to je nešto što donosi život. Hvala lijepo. U replici dosta, a u raspravi ima još toga.
Ovaj iz Vinogradske je valjda ministar Ljubičić [[Upadica Marasović: Ljubičić, Ljubičić, ispričavam se.]] Odgovor, ministar Ostojić.
Hvala lijepo profesoru Marasović. I u pravu ste, rascjepkanost, fragmentiranost, sistem feude je ključan i jedini problem hrvatskog zdravstva, a ne ljudi. I moj prethodnik kolega Milinović je vrlo pošteno rekao da mi ostavlja između ostalog i tri problema neriješena, jedno je bilo Klinika za tumore, drugo je bilo problem informatizacije, da ne spominjem tvrtku i treće je bilo problem bolnice KB Merkur. Vrlo pošteno mi je izdiktirao i predao mi je sve ugovore, sve anexe ugovora. Dakle ja moram pohvaliti kolegu Milinovića jer u vrijeme njegovog mandata napravljen značajan korak, a to su bili e-recepti. To uopće nema dvojbe. Nažalost nije uspio riješiti ugovor koji smo mi uspjeli riješiti, nažalost nije uspio otvoriti Kliniku za tumore godinu i dva mjeseca i u tih 14 mjeseci, tih 14 mjeseci je narastao broj listi čekanja svih naših građana koji imaju tumore. Je li Klinika za tumore 14 mjeseci bila zatvorena, …, nije se moglo ući unutra. Otvorili smo je za dva mjeseca. Kako smo je otvorili, angažirali smo one koje smo trebali angažirati, osobno smo stavili preko vikenda svu staru opremu, stare postelje, stare kasliće i smanjili listu čekanja. Tako smo riješili Ericsson Nikolu Teslu i evo dobra vijest, možda kolega Milinović ne zna, prije neki dan smo uspjeli riješiti prvu fazu KB Merkur. Napokon da i ta bolnica Merkur nakon 8 godina investiranja ugleda barem dijelom svjetlo dana. Hvala vam lijepa kolega Marasović na vašoj raspravi.
Sad ćemo čuti repliku zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre. Na repliku me potaklo kad ste rekli da imate sastanak sa MMF-om, a ono što će vas MMF pitati vi u ovom svom dokumentu nemate. Dakle ključno u ovom dokumentu je koliko će to zdravstvo koštati. I ono što će MMF s vama razgovarati kao što je razgovarao sa svim vašim prethodnicima i sa kolegom Linićem će razgovarati koliko će to zdravstvo koštati. Jer gledajte, ne možete reći da zdravstvo nema problema ako ste prošlogodišnje stanje u zdravstvu koje je bilo izuzetno napregnuto financijski oduzeli 900 milijuna kuna i tvrdite da je sve u redu. To naprosto nije istina. Možete pričat koliko god hoćete, naprosto nije istina. I to je ono što će vam MMF pitati, ali to je i ono što ćete vi morati odgovoriti hrvatskoj javnosti jer vi tih podataka u ovom dokumentu nemate. A druga stvar, recite mi samo kako u zdravstvu mislite primijeniti ovaj zakon koji je jučer ministar financija predložio, a to je plaćanje u roku 30 dana. Svi znamo koliko hrvatski građani plaćaju plaćanje u zdravstvu preko 180, 200 dana prema dobavljačima lijekova. Prema tome, to su činjenice i to su one stvari o kojima mi ovdje trebamo govoriti ali njih u ovom dokumentu nema. I dok god ne počnemo javno govoriti o tim stvarima mi nećemo riješiti problem zdravstva. I nemojmo reći da se zdravstvo itekako ne reflektira na sveukupnu gospodarsku situaciju u Republici Hrvatskoj. Jer zdravstvu kad uzmete ova sredstva iz proračuna, a to je sa plaćama negdje 27, 28 milijardi kuna i ono što su vlastiti prihodi bolnica okrene ukupno godišnje negdje oko 35 milijardi kuna. I nije svejedno nikome ali niti hrvatskom gospodarstvu da li će ti rashodi biti veći 10% ili će biti manji 10% jer se radi o 3 i pol milijarde kuna. I to je nešto što je morao biti posebni pasos u ovom dokumentu jer bez toga ovaj dokument kojeg ja mogu nazvati analizom stanja, na žalost ne strategijom ne vrijedi ništa jer ne znate tko će to sve skupa platiti. Hvala lijepa.
Evo ministar jedva čeka da odgovori na ovu repliku.
Morat ćemo platiti kao što smo platili dug, morat ćemo platiti ne mi, ne Vlada, ne Sabor nego hrvatski poreznici, svi naši građani dug koji je znate i sam ogroman. Lijepo ste govorili koliki je dug, citirat ću vas, citirat ću veledrogerije, citirat ću bivšeg ministra zdravstva i bivšeg potpredsjednika Vlade ne kolegu Milinovića nego drugoga koji kaže pa mojim bolnicama se ne plaća tri četiri godine. To je činjenica. Znači ne 30 dana, 60 dana, nego tri, četiri godine. Ali nemojte me stalno vraćati 9 mjeseci unazad. Rekao sam u prvih 15 dana koliki je dug. Pogriješio sam u 1%. To je statistička greška i sad radimo sve da taj dug riješimo. Jučer u zakonu, ako ste ga, a jeste ga detaljno čitali je 30 dana, a za zdravstvo 60 dana. I ide sada natječaj javne nabave. To je za vas ekskluziva. Napravili smo javnu nabavu tako da smo napravili … [[Govornik govori engleski, ne razumije se.]] svih kliničkih bolnica uključivo županijske bolnice gdje će vjerovali ili ne rok plaćanja biti 60 dana. I imam pred sobom naravno IMF, tako je, imam IMF position paper. Vi znate što je to. Znate? I u paperu od A do K ima 15 točnih mjera sa točnim, jer to su vrlo ozbiljni ljudi. MMF je ugledna međunarodna institucija sa točnim iznosom što će napraviti. I objedinjena je javna nabava što će napraviti tender za neke lijekove, za generiku itd. Dakle, kvantificirano i ponderirano deja vu, već viđeno. MMF je došao i onda. Zašto? Jer je bila recesija. I to je tako. To vam je tako. Svakih 8 godina uđemo u recesiju koja traje nekoliko godina, ali bit će gospođe i gospodo jer ne smijem se personalno obraćati, gospođe i gospode za 4 godine će biti kao 2003. porast BDP-a. Hvala lijepa.
I posljednja replika, zastupnik Darko Milinović.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa ja moram reći da sam razočaran uvodnim izlaganjem ministra zdravlja jer sam smatrao da ćemo čuti 30 minuta o Nacionalnoj strategiji za razvoj zdravstvenog sustava u idućih 8 godina. Govorili ste 15 minuta i zadržali ste se najviše na onome što vas najviše boli. To je objašnjavali ste i htjeli uvjeriti kako je bilo javne rasprave. Javne rasprave nije bilo. Mi smo ovaj dokument dobili u 7 mjesecu pripremajući se za javnu raspravu koja je trebala biti evo barem tijekom 9 mjeseca. Niste odgovorili na dva ključna pitanja, jedno gospodina Jandrokovića hoće li biti otpuštanja kao što je najavio ministar financija u hrvatskom zdravstvenom sustavu. Drugo od gospodina Šukera nemate nikakvih pokazatalje koliko i kako će se to platiti. Kad već idete MMF-u i ovo je dobro, ovo je analiza zdravstvenog sustava. Mi smo tražili da se i povuče ovaj dokument jer samo na jednoj stranici je bila strategija razvoja. Sad u novom dokumentu je na pet strana. Ali recite MMF-u kao što piše u vašem dokumentu da su dospjele obveze u zdravstvenom sustavu 154 milijuna kuna. Vi ste govorili o 5, sada oko 7 milijardi kuna, a da su sada dospjele obveze u Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje preko pola milijarde kuna u ovih 6 mjeseci. Velite da su, kažete da su ljudi najveća kvaliteta zdravstvenog sustava. Zato kršite kolektivne ugovore, zašto kršite kolektivne ugovore i zašto ste onda kad su ljudi najbitniji smanjili proračun, sredstva za stažiranje pa vam sada najavljuju štrajk.
I na ovu repliku odgovorit će ministra Ostojić.
Prvi štrajk je bio za vrijeme Ramzesa trećeg u Egiptu. To je prvi opisani štrajk u 12. stoljeću prije Krista. Četiri pitanja ste mi postavili, ali ste ponovili pitanje uvaženog zastupnika, poštovanog zastupnika gospodina Jandrokovića i poštovanog zastupnika Šukera. Dakle, od četiri ste dva ponovili, a sudeći po njihovoj reakciji oni su vrlo zadovoljni mojim odgovorom pa ne bih ponavljao odgovore na ta pitanja jer to više nema smisla. Dakle, znam da ima ljudi kojima je teško pisati ili čitati, ali slušati nema smisla. U pravu ste, dospjele obveze su bile igra. Ma dajte molim vas! Nemojte me vraćati da vam sad govorim o 5 i 7 milijardi kak ste snizili i kako ste radili. Tako da se dospjele obveze sa 90 dana prošili na 180 dana plaćanja, sa 180 dna na 360 dana. Pa to je igra lažnih brojki. To ne da je prva godina Ekonomskog fakulteta. To je prva godina srednje škole za ekonomiste. Širili ste rokove plaćanja i to je odgovor na treće pitanje. A četvrto da, dugovi su, slažem se. Dug doma zdravlja pazite ovo, dug doma zdravlja Ličko-senjske županije preko 6 mjeseci je 10 milijuna kuna. Osnivač i vlasnik županija. Kume me, mole me za pomoć. Dakle, ne KBC-a, ne županijske bolnice, nego temelja doma zdravlja, doma zdravlja je 10 milijuna kuna. Oni su pred ovrhom. I to je ono što ćemo vas zamoliti vrlo brzo da nam date alate, da nam date upravljačke alate kako da tu stvar riješimo upravo ono što je mene zamolio poštovani gospodin Babić ćemo i napraviti. Dakle, da povežemo sustav i hitnu pomoć i dom zdravlja. Imam još pet sekundi. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Gordan Jandroković traži riječ da bi rekao, da bi objasnio gdje smo povrijedili Poslovnik.
Pa da, gospodine potpredsjedniče to je nekad bio članak 212. Oprostite što se još u novom Poslovniku ne snalazim najbolje, ali smatram da nije korektno od strane ministra govoriti o tome što osjećamo kolega Šuker i ja i da smo zadovoljni njegovim odgovorom jer to on nije mogao iščitati ni iz čega. Dakle, mi nismo zadovoljni njegovim odgovorom i kolega zastupnik Milinović je iz tog razloga ponovio to pitanje. Dakle, smatram da ministar nije imao pravo govoriti o tome što zastupnici osjećaju jer on to ne zna.
Ovako, u našem Poslovniku je propisano da se može replicirati ministru i da ministar može odgovoriti na repliku. Nije precizirano što ministar mora odgovoriti u toj svojoj replici, nije prekršen Poslovnik. Od vas kao od odgovornog zastupnika očekujem da se obratite Odboru za Ustav. Ako to ne napravite smatrat ću da ste zloupotrijebili povredu Poslovnika i molim vas da to više ne činite. E sad ovako, pitam želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Da ili ne? Da. Uvažena zastupnica Biljana Borzan, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku je na 13. sjednici odbora održanoj 18. rujna 2012. raspravio prijedlog Nacionalne strategije razvoja zdravstva. Tijekom rasprave članovi odbora ocijenili su da strategija sadrži sveobuhvatnu analizu stanja u zdravstvu služeći kao uporište za osmišljavanje i planiranje narednih akcija, dakle kao okvirni dokument. Posebnu pozornost članovi odbora obratili su na prednosti i slabosti hrvatskog zdravstvenog sustava istaknuvši informatizaciju, ljudske resurse, dostupniju zdravstvenu zaštitu i reorganizaciju ustroja zdravstvenih ustanova u smislu funkcionalnog povezivanja domova zdravlja, liječnika obiteljske medicine u koncesiji, dnevnih bolnica i specijalističko bolničke službe te potreba razvoja palijativne skrbi. Tijekom rasprave ukazano je na važnost politike financiranja i financijske stabilnosti zdravstva. Nakon rasprave članovi odbora su većinom glasova odlučili predložiti Hrvatskom saboru da donese Nacionalnu strategiju razvoja zdravstva od 2012. do 2020. Hvala.
Zahvaljujem predsjednici odbora. Otvaram raspravu. Počinjemo naravno sa klubovima. U ime kluba HDZ-a govorit će uvaženi zastupnik Željko Reiner, potpredsjednik Doma. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, gospođo pomoćnice ministra, uvaženi saborski zastupnici. Najprije moram reći da nije baš bilo tako idilično na odboru jer sam ja iznio sasvim drukčiji stav koji nije ušao očito u izvješće odbora pa moram reći da izvješće odbora nije baš takvo sukladno onome što se govorilo. Žao mi je što je ministar otišao odavde, jednako kao što je loše što je jučer otišao prvi potpredsjednik Vlade gospodin Čačić jer kad se razgovara o tako važnim stvarima mislim da nije dobro da oni ljudi koji ih kao nose, zastupaju, predstavljaju itd. da onda naprosto odu bez obzira iz kojeg je to razloga. Međutim, često se zaboravlja i želi zaboraviti, tome smo bili svjedoci pri otvaranju ove sjednice, da je Parlament, ovaj Hrvatski sabor vrhovno tijelo, a da je izvršna vlast ono što samo ime kaže izvršna vlast. Izgleda da su se lončići pobrkali pa neki ljudi misle da su oni glavni, a ovaj Parlament tako služi pro forme i ispriča se svoja priča i to ionako nije previše važno. No, da dođem na temu današnjeg ovoga. Ja moram priznati kad sam vidio ovaj dokument da sam mislio da je prvo došlo do jedne zabune. Zabune jer dokument se zove Nacionalna strategija zdravstva 2012. do 2020., a zapravo kad ga pogledate radi se o jednoj statističkoj podlozi za analizu stanja u zdravstvu. Dakle, ne o strategiji nego ponavljam statističkoj podlozi za analizu stanja u zdravstvu. Naime, kako se piše strategija? Tko god od nas je, a i ja sam, a i mnogi odavde su sudjelovali u pisanju strategija znaju da kad se piše neka strategija na početku se obično navede prvo analiza postojećeg stanja no ona obuhvaća obično početak tek, jednu četvrtinu, jednu trećinu možda materijala, a onda na temelju te dakle analize stanja se donose u ostatku dokumenta vizija, daju se prijedlozi kojim će se smjerom nešto u budućnosti razvijati itd. E sad vidite, pogledajte samo broj stranica. U ovom dokumentu koji ima 310 stranica u njemu doslovno bez ikakvog pretjerivanja se 15 stranica donekle odnosi na budućnost i to uglavnom u vrlo općenitim frazama ili je to često put naprosto ponavljanje nečega što je već u ovih prethodnih 300 strana bilo navedeno. Sav ostali sadržaj dokumenta su zapravo brojne tablice. Kao što je ministar rekao hvaleći se time 300 valjda tablica, ja ih nisam brojao, koje zapravo pokazuju podatke prikupljene od Svjetske zdravstvene organizacije, Svjetske banke, Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, Državnog statističkog zavoda itd., niz tablica. Dakle, još jedanput ponavljam, ne radi se o strategiji, radi se o jednoj statističkoj podlozi za analizu stanja. E sad, i ta analiza stanja je zapravo sve i svašta. Tu je pobrojano, naprosto pobrojano niz stvari u kojima se podjednaka težina daje potpuno različitim aspektima. A oni najvažniji nisu istaknuti i izvučeni van. Primjerice u tom dokumentu možete naći niz podataka recimo od zdravlja zuba pa do znanosti u medicini za koje je potpuno nejasno zapravo kako se ovdje našla jer niti nije u nadležnosti Ministarstva zdravlja niti je ono financira nego je ono u nadležnosti Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa. Prema tome svi podaci su i uzeti iz tog ministarstva vjerojatno naprosto zato da se dobije veći broj stranica pa da to tako lijepo izgleda. Po čemu je recimo Strategija razvitka zdravstva podatak o postotku žena istraživača u Hrvatskoj i slično? Dakle, jasno vam je da to nema veze sa strategijom. E sad, prema strateškom okviru EU od 2014. do 2020. na koju se ovaj dokument na str. 10. poziva svaka bi zemlja trebala izraditi strateški dokument koji treba sadržavati tri stvari: koordinirane mjere za poboljšanje dostupnosti zdravstvenih usluga, tog u ovom dokumentu nema i nikakve se mjere ne predlažu, a najmanje koordinirane. Drugo, mjere za postizanje djelotvornosti u zdravstvenom sektoru kroz primjenu učinkovitih modela pružanja zdravstvenih usluga, ni tog tu nema. I treće, sustav praćenja i provjere, ni toga tu nema. U tom spomenutom dokumentu EU za strateške dokumente zemalja traži se također, i to je vrlo važno, da strateški okvir mora pokazati dostupna proračunska sredstva i troškovno usmjeravanje sredstava na prioritetne potrebe zdravstvenog sustava, a u ovom dokumentu nema nijednog jedinog slova, doslovce nijednog jedinog slova o tome kolika će sredstva biti potrebna, otkuda će se ta sredstva osigurati, a da je to točno vidite jer na jasan upit uvaženog zastupnika Šukera ministar nije dao nikakvi odgovor. Dakle, potpuno je nejasno što će se u tih predviđenih 8 godina događati sa financiranjem zdravstva. Iako bi se od takvog dokumenta itekako očekivalo u njemu nema nijedne jedine ideje ili vizije rješavanja ozbiljnih problema u kojima se hrvatsko zdravstvo uistinu sada nalazi. Dakle, problemi hrvatskog zdravstva sasvim sigurno ja vas uvjeravam nisu ono što je bilo prije tri minute rečeno dvije bolnice i e-upućivanje, ni u kom slučaju. Vjerojatno je najveći izazov hrvatskog zdravstva kako riješiti financiranje zdravstva i premostiti ogromni zjap koji postoji između visoke razine zdravstvene zaštite koju i žele naši građani i pacijenti i zdravstveni djelatnici s jedne strane i s druge strane realnosti lošeg gospodarskog stanja ove države u kojima se sredstva za zdravstvo stalno dramatično smanjuju u zadnje vrijeme. Naime, smanjenje sredstva za zdravstvo, doprinosa za zdravstvo od 2% što u novcima iznosi oko 2,5 milijarde kuna ove godine i najavljenim smanjenjem za isti takav iznos sljedeće godine će doći do značajnog katastrofalnog urušavanja hrvatskog zdravstva i to treba jasno reći ljudima. Naime, vrlo je jasno. Ako imate manje novaca ne možete imati isto što je bilo sa više novaca. Ja nisam gospodarski stručnjak međutim oni koji rade u realnom gospodarstvu poduzetnici itd. dakle ne oni koji iz svojih kabineta daleko od prakse daju teorijske recepte kao što smo imali prilike jučer slušati puno toga, oni kažu da smanjenje doprinosa za zdravstvo zapravo uopće nije bitno utjecalo niti na smanjenje rada u gospodarstvu niti na konkurentnost a izvjesno nije ni zapošljavanje jel mi imamo najveći broj nezaposlenih od kada znamo u zadnje vrijeme. Prema tome itekako je međutim utjecalo na nedostatak sredstva u zdravstvu. Uzastopna smanjenja proračuna bolnica koja su rezultat takve politike neće srećom dovesti do toga da bolesnicima ne pružimo usluge ili da odbijaju se bolesnici to naravno ne dolazi u obzir ali će se sigurno izvjesno povećavati dug zdravstvenih ustanova. Svakom je potpuno jasno da je nemoguće raditi bolje, više usluga na novim aparatima itd. uz bitno manje novaca. To je jednostavno nemoguće. Prema tome to je naprosto istina i bez obzira koliko se u pripremi javnosti na smanjenje sredstava za zdravstvo i na smanjenje plaća zdravstvenim djelatnicima u vlastima … medijima zadnjih dana piše da zdravstveni radnici rade premalo, da troše previše i sl. istina je jednostavna ta ako imate manje novaca, a sada zdravstvo ima nažalost manje novaca jel mu se tako predvidjelo neće se moći napraviti ono sve što bismo mi željeli. U ovom dokumentu nema nikakvog prijedloga kako riješiti održivo financiranje zdravstvenog sustava. Umjesto toga se naprosto se konstatira mislim na stranici 187 da zdravstveni sustav nije financiran održivo i da je u stalnom deficitu. Pa dobro šta dalje? U dokumentu se na stranicama od 106 do 158 dakle na 52 stranice budućnost samo na 15 stranice, na 52 stranice nabrajaju prednosti i nedostaci različitih metoda financiranja zdravstvenog sustava i stanje financiranja u ovom času. Uopće se ne daje prijedlog kako da se to uredi u budućnosti u Hrvatskoj. U ovom dokumentu nema niti riječi o tome kako riješiti financiranje bolnica u situaciji kada postoji ogroman dug bolnica, ogroman iznos nenaplativih potraživanja bolnica koje su izvršile usluge, liječile bolesnike i na to potrošile sredstva ali HZZO im to nikada neće platiti jer su premašile limit koji im je bez ikakvih kriterija određen i u ovoj godini višekratno smanjen. Ovaj dokument uopće ne govori o tome zašto novac ne prati bolesnika tj. zašto one bolnice koje liječe više bolesnika sa kompliciranijim bolestima i na to troše više novaca ne dobvaju više novaca. Kako riješiti odnos između državnog i privatnog zdravstva koji je potpuno neriješen u Hrvatskoj? O čemu u ovom dokumentu nema ni riječi. Kako riješiti problem da se značajan dio zdravstvene zaštite koja bi se trebala provoditi na primarnoj razini osobito u velikim gradovima prosljeđuje na sekundarnu i tercijarnu? Odnosno kako riješiti problem da pacijenti u velikim gradovima često preskaču liječnika obiteljske medicine i traže zdravstvene usluge u bolnicama najvišeg ranga. To bi naravno morale biti stimulativne financijske mjere poticanja ne mjere kažnjavanja ni prijetnje ali u tome isto u ovom dokumentu nema ništa. O primarnoj zdravstvenoj zaštiti u ovom dokumentu ima doslovno pola stranice općenitih tvrdnji a stano se kunemo da bi primarna zdravstvena zaštita trebala rješavati 80% svih slučajeva itd. jeli to odraz onoga što mi želimo? Pola stranice općenitih tvrdnji. Kako riješiti problem što jedne bolnice u želji da smanje troškove šalju pacijente na liječenje u druge iako za to nema apsolutno nikakvog opravdanja? Kako riješiti problem makar su formalno svim građanima dostupne sve zdravstvene usluge u stvarnosti postoje velike razlike? Kako riješiti problem nedostatka liječnika i sestara? Kako spriječiti da ulaskom u EU naši zdravstveni djelatnici ne odu zbog niskih plaća koja ova Vlada upravo želi još više smanjiti u inozemstvo? Kako riješiti problem da je prosječna dob zdravstvenih djelatnika gotovo 50 godina što je za 6 godina više nego što je bila prije 50 godina? Odgovor na ova pitanja koja sam ja sada postavio nećete naći u ovom dokumentu nigdje. U kojem se ponavljam na 310 stranica svega 15 donekle odnosi ono na što bi se trebao odnositi zapravo cijeli dokument. Međutim čak niti u tih 15 stranica većina tvrdnje potpuno općenita i podsjeća me na poantu jednog vica koji glasi otprilike samo poanta, bolje je bit mlad, zdrav i bogat nego star, bolestan i siromašan. Pa naravno da je to točno i naravno da su dobre želje uvijek važne međutim to sigurno nije strategija. Da je ono što se općenitim frazama u tih petnaestak stranica donekle i spominje neće ostvariti recimo i nedavna odluka da se recimo Riječkoj županiji ne odobri otvaranje ustanove za palijativnu skrb koja je u potpunosti sama izgradila i opremila svojim sredstvima i uz pomoć crkve a pričamo o palijativnoj zaštiti. Jeli to to? Znam da će mi u odgovoru vjerojatno biti kasnije rečeno nažalost ministra ovdje nema, da će detalji biti razrađeni u provedbenim programima, međutim ako se takvi akcijski programi uključujući primjerice spominjani master plan bolnica itd. mogu raditi samo ako jasno definirani okvir ili općeniti smjer ili vizija razvitka sustava kako toga u ovom dokumentu nema ja ne znam kako će se raditi provedbeni dokumenti. I na kraju želim reći HDZ neće glasovati za ovaj dokument iako znamo da će saborska većina izglasovati kao što možete izglasovati sve što želite jer imate većinu ruku. Mi nećemo za ovaj dokument glasovati ne zato što bismo mislili da ova strategija loša jer kao što sam rekao nažalost u ovom dokumentu strategije i vizije nikakve nema, nego zato da za tri ili šest mjeseci ili godinu dana kada Vlada opet povuče po ne znam koji puta još jedan loš potez i onda to opravda tvrdeći da je to ostvarenje strategije razvitka zdravstva koja je izglasana u Hrvatskom saboru, a protiv koje će se onda hrvatska javnost s pravom pobuniti slično kao što se to događa i sa Planom 21, možemo to jasno razobličiti i reći ne mi smo ovdje pred Hrvatskim parlamentom rekli da to nije strategija da je to analiza stanja sa nizom problema i manjkavostima, ja eventualno kasnije mogu i to reći ali neke stvari valja jasno razobličiti. Naime, kao što Vlada nema strategije niti u drugim područjima, nažalost iz ovog dokumenta je vidljivo da nema niti u zdravstvu i jasno treba reći ovo nije strategija zdravstva. Hvala vam lijepo.
Hvala vama profesore Reiner. Imamo nekoliko replika na ovo vaše izlaganje. Prvu repliku je prijavio uvaženi zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Reiner, prvo bih vas ispravio. Nije točno da je ovaj dokument dokument u kojem se o strategiji govori samo na 15 stranica, mislim javnosti radi moramo bit iskreni. Dokument ima 310 stranica, ali se o strategiji, uključujući i tablice piše na 26 stranica, ako ćemo i tablice uračunat, ili točnije nekih 8,4% otprilike. Ono što mislim da ste dobro analizirali, što nedostaje u ovom dokumentu. Ovo je dokument koji treba dat smjernice, ne odgovore na sva pitanja, ali barem dat smjernice na ključna pitanja hrvatskoga zdravstva u narednih odam godina. Mi ne govorimo o dokumentu nekog kratkoročnog karaktera, idućih 6 mjeseci niti godine dana. I čovjek mora biti razočaran kada uistinu vidi, žao mi je nema ministra ali bit će rasprave tijekom dana pa ćemo otvarat određena pitanja, nema dakle niti detektiranja najvažnijih problema, a kamoli nuđenja odgovora na to kako te probleme riješiti. Evo ja ću spomenut samo nekoliko stvari. I sam gospodin ministar je u uvodu rekao da je jedan od ključnih problema u zdravstvenom sustavu nedostatak kadra. A kako, postavit ću samo jedno pitanje, kako riješit taj problem kad imamo situaciju da potezi hrvatske Vlade idu u tom smjeru da nema niti plaćanja pripravničkog staža za zdravstvene djelatnike. Rečeno je treba ulagat u ljude, a ne u zgrade…
Zaključite molim vas.
Nažalost, ovdje nema riječi niti o ljudima, a niti o zgradama.
Na ovu repliku odgovorit će uvaženi zastupnik Željko Reiner, potpredsjednik doma.
Pa moramo odgovoriti na repliku u smislu da možda se dogodilo da sam previdio recimo jednu tablicu pa onda to sasvim sigurno nije dramatično utjecalo na omjere ove koji postoje, a koje ponavljam. U uobičajenim takvim dokumentima bi trebao ipak većinu dokumenta predviđati budućnost, dati viziju, a ovaj dokument to ne daje. Međutim, samo da kažem što se nalazi i na tih nekoliko stranica na kraju. Evo tvrdnje o viziji, dakle o tome kakvo ćemo mi imati zdravstvo u sljedećih osam godina su sljedeće. Zdravstveni informacijski sustav mora integrirat sve podatke koji cirkuliraju u zdravstvenom sustavu te uz visok stupanj sigurnosti i zaštićenosti osigurat dostupnost podataka ovlaštenim subjektima. Je li to vizija, ne znam. Da citiram dalje. Upravljački kapacitet važan je preduvjet učinkovitog i djelotvornog funkcioniranja zdravstvenog sustava i stoga je nužno nastavit sa sustavnom izobrazbom upravljačkog kadra u zdravstvu pri čemu se mora vodit računa o svim a ne samo o najvišim razinama upravljanja. Ili, svi zdravstveni djelatnici trebali bi imat mogućnost ostvarivanja viših razina obrazovanja što će povoljno utjecati ne samo na njihove kompetencije nego ni atraktivnost zdravstvenih struka. Pa sad ako netko misli da je to vizija, to su toliko općenite tvrdnje, a to je u tim zadnjim stranicama koje predstavljaju kakti viziju. To su općenite tvrdnje kakve možete naći u bilo kojem dokumentu, stotinama dokumentu, stotinama dokumenata, različitih organizacija itd., itd. Dakle to je sadržaj ovih zadnjih stranica koje sam ja, a i vi vrlo blagonaklono rekli da se radi o strategiji. Hvala lijepo.
Hvala vama. Druga replika, zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Reiner, zaista stoji tvrdnja da je ovo jedan izvrstan i opširan pregled ili presjek, raščlamba stanja zdravstva u Hrvatskoj uz usporedbu sa podacima iz Svjetske zdravstvene organizacije i svim ostalim podacima koji su navedeni u ovoj strategiji. No kada pogledate odmah ove najvažnije zadnje posljednje stranice u kojima pišu strateški razvojni pravci pa onda vidite da piše poboljšanje povezanosti, ujednačenje kvalitete zdravstvene zaštite, povećanje učinkovitosti zdravstvenog sustava, povećanje dostupnosti zdravstvene zaštite i poboljšanje pokazatelja zdravlja. Ja sam uvjeren da ovakvu strategiju, dakle i ove ciljeve koji ovdje pišu tj. pravce, da oni postoje od Ramzesa II. preko Marije Terezije do Vlahušića, Ljubičića, Milinovića pa evo i dalje. Dakle, zaista jedna općenita postavka o nekakvoj strategiji koju zapravo, mi danas raspravljamo o strategiji ili o, kako se to kaže točno, Nacionalna strategija razvoja zdravstva, strategija bez strategije.
Na repliku odgovara poštovani potpredsjednik doma Željko Reiner. Izvolite.
Pa ja bih odgovorio, naime malo me moj uvaženi kolega Boro Grubišić krivo citira, nisam rekao da je to izvrsna analiza nego sam rekao da je analiza. Jer da bih rekao da je izvrsna onda bi još neki dijelovi trebali u toj analizi biti i nažalost oni nedostaju. Dakle i u toj takvoj analizi nedostaju recimo podaci npr. analiza infrastrukture bolnica, broj bolesničkih postelja, operacijskih sala, dnevnih bolnica, broj specijalizacije liječnika, medicinskih sestara. Sve to nedostaje u toj analizi. Nema analize učinaka smanjenja limita po bolnicama, dakle smanjenja financijskih sredstava koja se dogodila ove godine, a koji bitno utječe na funkcioniranje bolnica. Nema analize utjecaja smanjenja vrijednosti DTS koeficijenata na smanjenje izdataka izvan limita. Oni koji su u zdravstvu znaju jako dobro šta znači DTS. Nema analize rasta izdataka za posebno skupe lijekove, nema analize uzroka manjka prihoda po bolnici, nema broja DTP postupaka i bodova po plavoj knjizi po kojima se sve obračunava. Nema broja operacija po kirurgu, po operacionoj sali što bi moglo dati vrlo korisne informacije o učinku pojedinih ustanova. Nema analize gravitacije pacijenata prema bolnicama. Naveden je broj uređaja recimo koje pojedine bolnice imaju, ali ne i broj pregleda na tim uređajima. Pa naravno to što netko ima neki uređaj, a radi jednu pretragu u tjedan dana nije baš isto ako ima uređaj pa radi 20 pretraga na to. Nema analize učinkovitih rezultata po bolnicama i djelatnostima npr. broj pacijenata po liječniku, utrošena sredstva po liječniku. Nema podataka o sanaciji bolnica koja se dogodila 2012. i grub jedan previd, izostavljeni su recimo magistri medicinske biokemije kao zdravstveni djelatnici kojih u ovoj državi ima gotovo 500 i koji su se upravo dokumentom jednim požalili i odboru i zatražili da ih se stavi. Hvala lijepo.
Hvala vama. Treća replika, poštovani zastupnik Ivan Grubišić. Molim vas uključite se, uključite mikrofon.
Klub nezavisnih zastupnika će podržati ovog Zakona o strategiji razvoja zdravstva. Ali isto tako uvažavamo i prihvaćamo kritike i sugestije koje dolaze sa strane oporbe, jer ovo mi izgleda prvi prijedlog zakona koji ide na duži rok. Prema jednoj nacionalnoj strategiji plana i programa razvoja Hrvatske i zbog toga treba podržati i one koji se kritički odnose na ovaj prijedlog kao i sam prijedlog. Nama je potrebno da Hrvatski sabor zajedničkim snagama dođe do dokumenta koji će u Saboru proći ili većinom ili konsenzusom i da to bude podloga za stvaranje Nacionalne strategije razvoja Hrvatske u ovom vidu Strategije razvoja zdravstva. Hvala lijepa.
Evo i na ovu repliku odgovorit će potpredsjednik Doma Reiner. Izvolite.
Uz ispravak lapsusa. Naravno ne radi se o zakonu, radi se o strategiji. Moram međutim reći da na žalost ove dobre želje koje je uvaženi zastupnik rekao neće se ostvariti, jer će se ova i ovakva strategija sa svim ovim manjkavostima, sa svim ovim nedostatkom strategije zapravo usvojiti u ovom Saboru. Mi nemamo nikakvih iluzija. Mi znamo da će se ona usvojiti u ovom Saboru, samo želimo vrlo jasno danas reći da to nije dobro i da Hrvatska neće imati strategije razvitka zdravstva, pa kad se počnu postavljati pitanja ponovno kažem za pola godine, za godinu dana itd. onda nemojmo se svi čuditi da citiram prvog potpredsjednika Vlade kao picek glisti kad stvari neće funkcionirati. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Evo profesore Reiner sada vam slijede tri replike iz vašeg kluba. Ne znam što vam zamjeraju u vašem izlaganju, ali to ćemo čuti. Prvo, uvaženi Darko Milinović. Repliku ste prijavili.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, govorili ste o sredstvima i da u tom dokumentu a mislim da se tu slažemo da to ono što je gospodin Grubišić rekao što nedostaje ovom dokumentu. Nedostaje mu vizija razvoja zdravstvenog sustava za sljedećih osam godina. Ali sredstva su bitna. 1. Iduće godine Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje trebao je izaći iz riznice i na taj način hrvatski zdravstveni sustav imao bi kontrolu nad sredstvima koja su namijenjena za zdravstvenu potrošnju. Doprinos 15% to je negdje oko 19 milijardi kuna. Sredstva Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje su oko 4 milijarde kuna i to je negdje gdje bi zdravstveni sustav sa 23 milijarde kuna mogao funkcionirati. Oprečno je ono što ministar govori u ovom dokumentu i ono što radi. Smanjio je proračun sa 15 na 13%. Sad pogledajte što govori u ovom dokumentu. Ako se javna potrošnja za zdravstvo smanji teret se pomiče na pacijente. Dakle, s ovim dokumentom ministar govori da u idućem periodu, teškom periodu gospodarske krize će teret prebaciti na pacijente. A sad pogledajte suprotnost. Ja ne znam što govori ministar, ja znam ali on ne zna što govori. A veli stručnjaci predlažu ne smanjivanje javnih izdataka za zdravstvo u doba krize, te poboljšanje efikasnosti kako bi se opravdala takva politika. Dakle, ministar jedno govori, drugo piše. Ima ona jedna pjesma Laži, laži me, ti me lažeš najbliže.
Na repliku će odgovoriti potpredsjednik Doma prof. Reiner.
Pa ono što bih ja htio reći je činjenica da u ovom dokumentu na žalost ne ulazeći u ovo što je rekao uvaženi zastupnik o iznosima ne stoji, ponovo kažem niti jedan redak o tome kakav će efekt imati smanjenje za 2 i pol milijarde ove godine i za 2 i pol milijarde sljedeće godine. Sasvim izvjesno, ako od sume od 23 milijarde u grubo, možemo sad o tome diskutirati da li je to gore ili dole nešto, ali ugrubo 23 milijarde maknete pogotovo sljedeće godine 5 milijardi. Nitko nikoga u ovoj zemlji ne može uvjeriti da će imati jednaku zdravstvenu zaštitu kao što je može imati sa 23 milijarde osim ako nije … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala lijepo.
Sljedeća replika, poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa ja sam siguran da vi vjerujete da ja nemam, ništa ne zamjeram gospodinu Reineru već da ga želim nadopuniti u onome što je i sam rekao. Naime, mene je na repliku potaknula izjava i odgovor gospodina ministra uvaženom kolegi Babiću kad mu je replicirao o ustroju hitne medicine u Hrvatskoj. I kada je rekao da je njegovom zaslugom prilikom konstituirajuće sjednice Vlade uspio kad drugu točku zbog važnosti hitne medicine u Republici Hrvatskoj raspravljati na sjednici Vlade i o ustroju hitne medicine u Hrvatskoj. Ja znam za područje otoka Korčule da je ustroj hitne medicine na Korčuli bio izrađen na prijedlog Hrvatskog zavoda za hitnu medicinu usuglašenu sa jedinicama lokalne samouprave na Korčuli i sa županijom. 27. lipnja na prijedlog ministra, na prijedlog Vlade izmijenjen je Zakon o zdravstvenoj zaštiti u kojem se mijenja članak 37. stavak 2. i izričito navodi da ministar mijenja postojeću mrežu uz prethodno pribavljeno mišljenje predstavničkog tijela jedinice regionalne samouprave. Upravo je na Korčuli takva suglasnost postignuta. Utvrđeno je sjedište punkta hitne medicine, no tri dana nakon što je Sabor na prijedlog ministra ovakav zakon usvojio u kojemu ministar mora kontaktirati lokalnu samoupravu sam mijenja ustroj hitne medicine na Korčuli bez kontaktiranja, bez mišljenja jedinice lokalne samouprave, bez mišljenja župana. Prema tome, evo htio bih još reći i to da je gospodin predsjednik hrvatske Vlade u srijedu u Njemačkoj rekao kako je Hrvatska država nacija paradoksa. Ja bih rekao da je ovakvim ponašanjem ministra, kada ne poštuje zakon kojega je Hrvatski sabor usvojio na njegov prijedlog praktično predstavlja ovu Vladu, vlastom paradoksa. Hvala.
Hvala vam lijepa. Dakle, jedno malo kratko objašnjenje. Prema mišljenju nesumnjivog autoriteta kada su u pitanju strane riječi prof. Bratoljuba Klaića replicirati znači proturječiti, suprotstaviti se nekome riječima, a ne nadopuniti neko mišljenje. E pa sad, ili Bratoljub Klaić nije znao što znači replicirati ili mi tu riječi krivo koristimo. Odgovor na repliku, prof. Reiner.
Dozvolite mi da uvaženom zastupniku samo kažem jedno, i on i kolega Babić su spominjali Hitnu pomoć. Vrlo jasno ja sam, čini mi se da sam dosta detaljno, evo čak su me neki moji kolege ismijali jer sam ovako to detaljno obilježio razne stvari u ovoj strategiji, mislim da sam dosta detaljno pročitao ja u onih zadnjih nekoliko stranica koliko god ih bilo, ali samo nekoliko u odnosu na 310 stranica nisam o Hitnoj pomoći našao nitijedne riječi pa onda naravno nažalost niti sve ovo o čemu sad govorimo nema u strategiji. Hvala lijepo.
Hvala vama. Čut ćemo posljednju repliku, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Dakle, kolega Reiner vi ste rekli da i ministar je rekao da će sa manje novaca biti ista usluga. To je jedna teza koja se stalno provlači u ovom Saboru bez obzira koji ministar došao predlagati neki zakon. Međutim, svi smo svjesni da zdravstvene usluge zbog novih lijekova, novih bolesti itd. svake godine su sve skuplje i skuplje, ali vrlo interesantno da s jedne strane ministar financija najavljuje smanjenje zdravstvenog doprinosa i sljedeće godine. To znači da, s obzirom da ministar ovom strategijom praktički ne predviđa smanjenje troškova zdravstva da će se ovi troškovi zdravstva koji se prema članku 62. mislim Zakona o zdravstvu podmiruju iz državnog proračuna za određene skupine građana koje nisu zdravstveno osigurane i ne trebaju plaćati zdravstveno osiguranje prebaciti na sve građane RH, a onda tako negdje u tišini čujete da će uvođenjem poreza na imovinu dio novaca praktički koji će pripasti jedinicama lokalne samouprave da će se od tog osnova dio troškova zdravstva prebaciti na jedinice lokalne samouprave. Međutim, kad povučemo znak jednakosti onda se kaže ne nismo vam uzeli prilikom obračuna plaće 2% za zdravstveni doprinos, ali ćemo vam uzeti iz kućnog budžeta kroz nekakav dodatni porez kroz ono što ste dobili kroz plaću. Jer vi naprosto u zdravstvu ne možete smanjiti sredstva koja su potrebna bez reforme zdravstva. Ovdje se nigdje ne vidi reforma. Ovdje se nažalost reforma ne vidi. Reforma koja bi jasno pokazala da se smanjuju troškovi. Nije reforma ako liječnicima obračunate prosjek za godišnji odmor prema neto plaći, a ne prema primljenoj plaći u proteklom mjesecu. To nije reforma, to je nešto, naputak naprosto da se nekakav sitniš ušpara i da bi se hrvatskoj javnosti pokazalo kako je proračun takav kakav je. Međutim, kako idemo kraju godine vidjet ćemo da rashodovna strana proračuna nije niti približno idilična kao što se govori nego će se naprosto vidjeti da mnogi u Hrvatskoj iz proračuna nisu dobili novce koje su trebali dobiti tijekom ove godine.
Hvala lijepa. Evo i na ovu repliku odgovara uvaženi potpredsjednik Doma zastupnik Željko Reiner.
Naravno da nije reforma da se smanje plaće liječnicima i medicinskim sestrama i to jasno je nešto što sasvim sigurno neće biti dobro, to je sasvim sigurno nešto što će biti izrazito loše, a najavljuje se i naravno da bismo svi trebali biti protiv toga. Da li će se mutna obećanja kakvih slušamo zadnjih mjeseci svako toliko pa onda i isti ljudi daju totalno suprotna obećanja ili neki drugi njihovi kolege daju potpuno suprotna obećanja itd., hoće li se dakle mutna obećanja o tome da će se jednog dana kad se uvede porez na nekretnine dio tog novca dati zdravstvu ili ne ja iskreno u to uopće ne vjerujem, ali živi bili pa vidjeli. Međutim, kad smo već kod tog poreza onda treba isto vrlo jasno reći koliko je to duboko antisocijalan porez, ja sam o tome već i govorio, jer taj porez neće pogoditi nažalost tajkune niti bogataše nego će pogoditi srednji sloj i siromašne ljudi koji su naslijedili nekakvu kućicu na selu itd., to će se procjenjivati, oni će od svoje skromne plaće od 2, 3 ili 4 tisuće kuna morati značajan dio plaćati za taj porez, a hoće li djelić toga zapasti zdravstvu osiromašenom sa smanjenim kapacitetima, sa smanjenim brojem djelatnika, nezadovoljnih zbog malih plaća o tom potom, to ćemo vidjeti. Hvala lijepa.
Hvala vama. Nastavljamo sa raspravom po klubovima. Pozivam poštovanog zastupnika Dragutina Lesara da iznese stajalište Kluba hrvatskih laburista stranke rada.
Poštovani kolegice i kolege ja ću svoju raspravu danas o ovoj temi započeti najprije sa 7 konkretnih prijedloga, a kasnije ću dio njih i obrazložiti. I uvjeren sam da će gospođa Đukanović jako dobro razumjeti o čemu govorim, zabilježiti ih i da će ih čak i bolje razumjeti nego bi to da je ovdje i ministar mogao razumjeti. Prvi prijedlog, kada su u pitanju županijske bolnice ili provedite pravu i istinsku decentralizaciju ili ih podržavite. Stanje koje imamo dalje se više ne može održavati. Drugo, bilanca kadrova liječnika specijalista na nacionalnom nivou za sve bolnice ne samo klinike i trošak specijaliziranja na državni trošak, a ne na trošak bolnica. Treće, pripremite regionalnu specijalizaciju bolnica umjesto šaputanja o zatvaranju nekih bolnica upotrebljavajući kriterij kilometraže jedne od druge. I uvijek kad se ta tema otvori onda je bolnica Čakovec jedna koja se građanima Hrvatske stavlja pod nos jer kažu samo na 15 km je bolnica u Varaždinu. Četvrto, uvedite stručno osposobljavanje, školovanje za zdravstveni menadžment, za upravljanje zdravstvenim sustavom i ustanovama jer Hrvatska toga nema i mi u Hrvatskoj smatramo da ravnatelji bolnica mogu biti samo liječnici i nitko drugi. Peto, uvedite rad u dvije smjene u svim bolničkim sustavima, posebice u dijagnostici. Šesto, odmah osvijestite rad zdravstvenih stručnjaka istovremeno u javnom i privatnom sektoru. Najveće zlo rađa se u tome kada isti liječnik prijepodne radi u javnom, a popodne u privatnom sustavu. I 7. moj prijedlog u ime Hrvatskih laburista, nemojte smanjivati doprinos za zdravstveno osiguranje. Nažalost, jednom ste ga već smanjili i prihvatili taj prijedlog. Daljnje smanjivanje zdravstvenog doprinosa ići će na štetu bolesnih. 7 prijedloga koji su po svojem sadržaju u provedbenom smislu nazovimo ove strategije. Ali u čemu je naš hrvatski problem? životni vijek svih strategija koje smo donosili u Saboru je jedan mandat izvršne vlasti. i svaka nova vlast donaša svoju dugoročnu strategiju. Česta promjena destabilizira svaki sustav a zdravstveni sustav je posebno osjetljiv na česte i radikalne promjene i to nije dobro i bojim se da će i ova strategija imati vijek do kraja ovog mandata, a da će neki drugi ministar zdravstva doći pred neki drugi Sabor sa svojom strategijom. Koliko smo ministara zdravstva imali do sada toliko strategija imamo. O pitanjima i prijedlozima ili sadržaju struke medicine uopće neću govoriti jer uz ovoliko liječnika u Hrvatskom saboru bio bi doista nevjerodostojan. Ali o upravljanju zdravstvenim sustavom hoću jer o tome nešto znam. Naš je osnovni problem u vlasništvu i odgovornosti. Ako tu temu analiziramo samo npr. u županijskih ili kako ih neki zovu općih bolnica onda dolazimo do jedne čudne hibridne kombinacije lažne decentralizacije u kojemu je po zakonu županija vlasnik bolnice. Osnivač, kažu županija ima osnivačka prava nad tom ustanovom. Kako taj tobožnji vlasnik može upravljati bolnicom ako najprije HZZO odredi godišnji ili mjesečni limit sredstava koja ga će bolnica najčešće sa zakašnjenjem dobivati svaki mjesec. I o tom iznosu limita HZZO ne vodi nikakvu raspravu, dogovor i dijalog sa vlasnikom sa županijom nego sa bolnicom neposredno preko nekog tobože upravnog vijeća. Drugo, a taj model nažalost uveden je sredinom 1996.i nitko ga u međuvremenu nije htio promijenit a on je nakaradan. Kako vam to izgleda u praksi ilustrirat ću točnim podacima Bolnice Čakovec. Dakle, HZZO razrezao je mjesečni limit 9 milijuna 647 kuna. Naravno bolnica može ostvariti manji dio drugih prihoda po osnovi dopunskog zdravstvenog osiguranja, sistematskih pregleda, snalažljivosti da dobije još nešto ali limit HZZO-a je praktički 97, 95% ukupnih prihoda. Sada idemo na rashode, prava zaposlenih rasut trošak zaposlenih utvrđen je kolektivnim ugovorom kojega potpisuje ministar. Masa sredstava po kolektivnom ugovoru za zaposlene mjesečno iznosi 90% limita ili oko 80% ukupnih prihoda bolnice u mjesec dana. Ponavljam, trošak zaposlenih po kolektivnom ugovoru kojega ne potpisuje župan nego ministar je otprilike 90% limita koje HZZO odredi bolnici. Hrana, lijekovi, higijenski materijal, medicinski potrošni materijal, energija sve je to trošak jedne bolnice. I to je jedini prostor štednje ravnatelja ili upravnog vijeća. Isključiti hlađenje ljeti, smanjiti grijanje u zimi, manje WC papira, pacijenti s vlastitim pidžamama i posteljinom u bolnicu to je način štednje. Kada dođe bolnica u gubitak ili ima neplaćene obaveze krivi su ravnatelji kažu ministri, kriva su upravna vijeća i kažu ministri županije koji ne znaju svojom bolnicom upravljati. Čime će upravljati? Niti utječu na prihode niti na rashode, glavninu prihoda i glavninu rashoda. Ali nije to sve. Tada se povlači Zakon o ustanovama i kaže "Županija koja ima osnivačka prava odgovorna je za gubitke" morate sanirati gubitke. Zašto Hrvatski zavod ne sklapa ugovor sa županjom? Zašto onda kolektivne ugovore ne potpisuje župan za ustanovu u kojoj ima osnivačka prava? Zato kažem ili napravite pravu decentralizaciju ili podržavajte opće bolnice. Centralizirani prihodi i rashodi a decentralizirana odgovornost ministre ne ide dalje, ne može se dalje. Možemo li vrednovati bolnice, razlikovati bolje od slabijih, dobre od loših, postoje li kriteriji i parametri? Broj bo dana prosječni broj ležanja jednog bolesnika u bolnici. Iz dokumenata koje ste dali vidim da je hrvatski prosjek 9,4. Bolnica Čakovec ima 6,3. Broj kreveta na tisuću stanovnika hrvatski prosjek 5,66, Bolnica Čakovec ima 2,9, iskorištenost 80%. Broj gravitirajućih pacijenata koje bolnica obrađuje, kolega Reiner je taj podatak spominjao da ga nema unutra, Bolnici Čakovec 83. Dobiti uputnicu u Međimurju za kliniku u Zagrebu je zgoditak na lutriji. Sve se rješava u Bolnici Čakovec, dnevna bolnica 28 kreveta ugovorenost, iskorištenost 130% jer praktički rade skoro u dvije smjene. Broj nezdravstvenog osoblja po krevetu 0,54 hrvatski prosjek 1,1. Hitni bolnički prijem i k tome 21 liječnik na specijalizaciji u Zagrebu. Njihove plaće idu na teret bolnice kada su na specijalizaciji. I uz takve pokazatelje racionalnosti ta ista bolnica ima gubitak od 9,5 milijuna kuna i 49 dospjelih a neplaćenih obaveza. 10 milijuna kuna je HZZO nedavno sanirao. Ministre, niste sanirali gubitke ili loše poslovanje bolnica, sanirali ste propuste u ustrojenom modelu bolničkog sustava RH. To ste sanirali i morali ste to sanirati i morate to sanirati do kraja jer te gubitke nisu proizvele bolnice nego sustav koji je postavljen takav u financijskom smislu 1. srpnja 1996., sa svim elementima negativnosti i svaki ministar je odbijao bilo kakvu promjenu. I što se događa, kada bolnica šalje svoje pacijente u klinike, obrade, postave dijagnozu, propišu terapiju i nakon dva dana ih vrate u bolnicu. Zašto, da bi oslobodili troškove svoje i prebacili ih na teret općih bolnica, a po standardu bi ih trebali zadržat na liječenju. Na taj način klinike se prikazuju uspješnim, a županijske bolnice u gubicima i neplaćenim … i to je primilo masovnu pojavu. Pacijenti se iz Zagreba šupiraju odmah nakon uspostave dijagnoza, Slati liječnika na specijalizaciju od strane ravnatelja je riskantna odluka jer svaki veći broj liječnika na specijalizaciji je njemu novi trošak, on njega nema. A ono traje dvije, tri godine, pet, zavisno o specijalizaciji. I ako ravnatelj dugoročno razmišlja da želi imati dobre specijaliste i pošalje 21 liječnika na specijalizaciju on ih dvije, tri, četiri, pet godina mora plaćat što mu je fiksni trošak u rashodima bez ikakve intervencije i pomoći države. Decentralizirana sredstva za zdravstveni sustav jedini je prostor gdje županija kroz upravno vijeće dobrim planovima može utjecati na investicijsko održavanje tekuće investicije pa čak i kapitalne ako znaju poslovati s tim novcem, naročito i u nabavi opreme dok nije bila centralizirana. Primarna zdravstvena zaštita. Kada je uvedena glavarina pacijent je liječniku postao glava, a ne bolesni čovjek, 30% kažu rješava primarna, a 70% pišu uputnice. Uništili smo domove zdravlja, privatizirali, zakupizirali, a kasnije koncesionirali ambulante primarne zdravstvene zaštite i najveći dio troška prebacili s primarne na sekundarnu zdravstvenu zaštitu. Najveći dio troška na taj način smo prebacili na sekundarnu bolničku. Nemamo zdravstveni menadžment. Pokušajte u 20 bolnica ministre naći menadžere, ne liječnike, menadžere koji će znat upravljati bolnicama. Taj sustav školovanja u Hrvatskoj ne postoji. I kada županija želi na čelo bolnice postavit dobrog, ispravnog menadžera u Hrvatskoj ga ne može naći. Čitao sam neki dan u jednim novinama zanimljivu usporedbu nekoliko bolnica i liječnika koliko su koji operacija napravili, kukova ugradili i tako. I sad oni koji su imali veći broj tih pregleda, operacija, zahvata su proglašeni dobrim, a oni koji manji broj lošim. Ali znate u čemu je istina? Čim liječnik specijalista u općoj bolnici radi više operacija ugradnje kukova, proteza, pregleda, stvara veći trošak bolnici bez kune dopunskog prihoda i na njega se ravnatelj ljudi i on kaže radite manje, nemamo dovoljno novaca. I tu dolazi do destimulacija specijalista, izvrsnih liječnika jer su financije te koje ga destimuliraju da radi više, jedino ako ne postoji hrabrost, ravnatelj upravnog vijeća koji će reći radit ćemo sve što trebamo, a koliko će gubitaka i dugova bit nećemo se na to osvrtat jer to ne proizvodimo mi. Takvu situaciju u bolničkom sustavu trpe pacijenti, ravnatelji moraju štedjeti jer ne popravljamo sustav koji je loše postavljen '96., nego samo strategije, a u strategiji u ovome što sam sad iznio ne vidjeh ništa.
Hvala lijepa. Imamo prijavljenih pet replika, to je 10 minuta i ako budu odgovori na replike, a ne sumnjam da će ih biti, to je idućih 10 minuta i tada se približavamo vremenu ili već prekoračujemo vrijeme za glasanje. Pa ja pozivam zastupnike koji se sad nalaze u svojim kabinetima i tamo se pripremaju za raspravu po ovoj ili nekoj drugoj točki dnevnog reda da se upute u Sabornicu kako bismo mogli nakon ovih replika glasati. Prva replika, uvaženi zastupnik Darko Milinović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče Lesar, izvrsno ste analizirali bolnički sustav, ali jedno nije točno. Točno je da ravnatelji dobivaju poštom kakvi im je i koliki im je limit određen i to sa zakašnjenjem od nekoliko mjeseci. Kada smo krenuli u reformu zdravstvenog sustava onda sam ja sa svakim županom i sa svakim vodstvom bolnice posebno sjeo, ustvrdio stvarne troškove jedne bolnice i na osnovu toga smo formirali limite. Neke su bolnice dobile 4% povećanje, neke koje su bile zakinute 17%, neke3, neke 4, neke su ostale na istom, iz tog razloga jer smo utvrdili stvarne troškove. Da je ministar došao ovdje to bi bilo korektno i rekao ljudi, zastupnici pomozite, hrvatski zdravstveni sustav je u kolapsu, liste čekanja su sve duže i duže, a dostupnost zdravstvene usluge sve uže i uže. O sanaciji bolnica i tu ste u pravu, nema apsolutno nikakve riječi. Sanirane su odnosno dijelom pokrivene obveze u iznosu od oko 500 milijuna kuna, ali kršenjem Zakona o državnom proračunu, to smo jučer pročitali u jednom dnevnom listu, sa pozicije lijekova na recept. Mi smo smanjili plaćanje sa 300 na 180 dana lijekove na recept, sada se to ponovno vraća na 300 dana. I zato u pravu ste kada govorite da nema nikakve sanacije zdravstvenog sustava. Pogledajte samo jednu stvar. Bolnice koje su u vlasništvu države troše godišnje oko 500 milijuna kilovat sati električne energije, a ostale bolnice u Hrvatskoj zajedno oko milijardu i pol kilovat sati električne energije. Struja ide 20% gore, to je opterećenje za bolnice dodatno 20 milijuna eura, a ministar linearno smanjuje svim bolnicama. I to je nedostatak vizije. Možda jedna bolnica je trebala ostati na istom proračunu, jedna manja, jedna više. I to je nedostatak vizije. Dakle opterećenje bolničkog sustava samo za energiju električnu, a ne griju se na električnu energiju je 20 milijuna eura. I onda proziva ravnatelje koji po njemu ne znaju voditi zdravstveni sustav.
Zastupniče Milinoviću, držimo se vremena. Odgovor na repliku poštovani Lesar.
Kolega Milinoviću, slažem se sa vama da to nije dobro. ali, ponavljam što sam rekao. Svi ministri od '96. ponavljam što sam rekao svi ministri od '96. do današnjeg dana suodgovorni su za sustav koji funkcionira na način kao što ste ga opisali. Vi ste sjeli sa ravnateljima bolnica i županima, njima rekli koliko su stvarni troškovi. To ste sad rekli zajedno i vi kasnije odredili. Jer da ste poštivali kriterije koje sam ja prezentirao za bolnicu Čakovec primjerice i temeljem toga napravili tabelu svih bolnica onda bi čakovečka bolnica danas imala limit od 12800, 12 milijuna 800. Niste ga … [[Govornik se ne razumije.]] vi ste ga zadržali na nivou koji je bio i šest godina ranije. Jer niste išli po kriterijima racionalnosti, niste mi kolega, niste i doprinijeli ste nastavku tog sustava. A bili ste u situaciji ga prestići i uvesti novi.
Druga replika uvaženi Željko Reiner, potpredsjednik Doma.
Pa ja bih se mogao složiti sa većinom onih prijedloga koje je uvaženi zastupnik Lesar rekao. Htio bih mu samo reći da jedan od njegovih prijedloga koje je on rekao uvođenje dvije smjene, na žalost je točno suprotan onome što slušamo danas ovdje. Uvođenje druge smjene znači značajno povećanje troškova. Ili morate povećati za 25% osoblje ili ne znam prenapregnut jedno osoblje i plaćati ga prekovremeno što nije dobro niti za osoblje niti za pacijente. U svakom slučaju to povećava troškove. U situaciji u kojoj smo rekli ove godine 2 i pol milijarde manje, a sljedeće je izvjesno najavljeno još 2 i pol milijarde manje ne znam od kuda bismo imali novaca da povećamo zapravo broj zaposlenih koji bi radili u drugoj smjeni kako bi naravno pružili usluge našim bolesnicima, ali u situaciji kad nam se stalno smanjuju novci kako ćemo to izvesti. Ali htio bih isto još nešto reći vezano uz vaš navod, o tome da ste čitali u novinama o tome koliko pojedini liječnici rade i kako se to radi itd. To je jedan nevjerojatni spin koji se javlja i kao što sam vrlo jasno rekao on se javlja za to da se pripremi javnost na smanjenje sredstava za zdravstvo, na smanjenje plaća zdravstvenim djelatnicima itd. Jer kad imate situaciju u kojoj se recimo u jednom članku uzme broj svih specijalista u Hrvatskoj i kaže da jedan jedini zahvat se napravi toliko puta pa bi se trebao podijeliti sa brojem tih specijalista i eto onda ispadne da oni prosječno malo rade. Pa to je upravo smiješno, jer tko god iole malo nešto zna o zdravstvu ili je imao ikakav kontakt sa zdravstvom zna da je danas zdravstvo vrlo specijalizirano i da naravno unutar jedne specijalizacije se ljudi bave pojedinim stvarima. Prema tome, kad biste slučajno htjeli da vam ja napravim neki zahvat, neću sad spominjati kakav zahvat sigurno vam ne bi preporučio iako sam internista, sveučilišni profesor itd. Ali recimo ne bih se baš dao u ruke sebi da napravim onaj zahvat koji bi recimo prof. Ostojić znao jako dobro napraviti. On zna na koji ja mislim. Ne bih si to priuštio nikome, niti sebi, niti vama. Prema tome, to je spin koji je besmislen i nema ništa, nikakve istine u njemu. Hvala lijepo.
Hvala vama. Odgovor na repliku, poštovani gospodin Lesar.
Kolega Reiner, što se dvije smjene tiče ovaj dokumenat govori o zdravstvu 2020. Ako danas ne mogu dvije smjene, hajmo se dogovoriti da to bude 2015., 2016. Ovo je dugoročna vizija. A drugo, uvjeravam vas da u velikom broju bolnica posebice u dijagnostici u kadrovskom raspoloživom smislu već danas mogu funkcionirati dvije smjene ali su toliki otpori protiv toga da se zbog toga o tome ne želi niti otvoreno raspravljati. Tamo gdje nema kadrova ćemo odgoditi za godinu, dvije, a tamo gdje ima zašto ne uvesti odmah.
Prijeći ćemo na treću repliku i drugi poziv zastupnicima da se upute u sabornicu. Treća replika Dinko Burić.
Bili ste tihi, pa nisam čuo da sam ja na redu.
Oprostite. Znači replika uvaženi zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Ne, ne, u redu je. Dakle, poštovani kolega Lesar neću se onda i ja zadržavati oko dvije smjene jer slažem se odgovorio vam je kolega Reiner. U ovom trenutku je to uistinu nemoguće napraviti i pitanje je da li će i u narednim godinama to biti moguće napraviti jer je evidentno da postoji manjak zdravstvenog osoblja. No, ja bih nešto drugo, posebno želio sada istaknuti, a iz vaše rasprave je dobro dotaknuto. To je problem plaćanja specijalizacije. Naime, evo drago mi je da se vratio i gospodin ministar, poznato je da su temeljna načela zdravstvene zaštite, dakle načela sveobuhvatnosti, kontinuiranosti i dostupnosti i da je jedan od najvećih strukturalnih problema dostupnosti upravo manjak zdravstvenog osoba i to na svim razinama, a osobito liječnika. I gotovo je i to evo i u ovoj studiji se na jednoj stranici, na 284 stranici naglašava to kao taj problem. Međutim, neshvatljivo je da dobivamo da ustanove dobivaju odobrenja za specijalizaciju iz Ministarstva zdravlja, a da teret, a da onda HZZO ne želi temeljem tog odobrenja ministra, pa nije valjda ministar dao odobrenje za specijalizaciju zato što ne treba, nego zato što je svjestan da toj ustanovi treba ta specijalizacija. Ali nema sredstava ustanova dobiva samo sredstva za redovnu djelatnost, a ne da plaća specijalizanta. I da se ne dogodi evo vama gospodine ministre, da se ne dogodi nešto što se dogodilo u prošlom mandatu, da jedna zdravstvena ustanova, drago mi je da je tu evo i kolega Milinović, da i jedna zdravstvena ustanova u Slavoniji i Baranji, dom zdravlja jedan dobije odobrenje [[Upadica Stazić: Hvala lijepa.]] Evo završit ću. Za specijalizaciju iz ginekologije, specijalizant na kraju specijalizacije ne želi raditi u toj ustanovi i ishodi putem ne znam kojih veza novo odobrenje da može ići u drugu bolnicu raditi kad je već gotov. Za istu specijalizaciju dva odobrenja. Prema tome, evo o tome, na tome poraditi da se plaćaju specijalizacije iz sredstava HZZO-a ili neka se ne odobravaju ako nema sredstava.
Zastupniče Burić, molim vas. Prekoračili ste preko pola minute vrijeme. Dragutin Lesar smatra da nema smisla uopće odgovarati na ovu repliku. Iduća replika poštovani zastupnik Nikola Vuljanić.
Gospodine potpredsjedniče, nisam liječnik i ne bih se htio u liječničke debate upuštati. Htio bih se samo osvrnuti na jedan aspekt diskusije kolege Lesara koji se tiče načina upravljanja institucijama. Do devedesetih godina tamo negdje imali smo ravnatelje u bolnicama i ne znam kako su se zvali stručni ravnatelji. Slična situacija je bila i na fakultetima. Imali smo ravnatelje i dekane. Zašto? Pa zato da se znanstvenik može posvetiti znanosti, da se liječnik može posvetiti medicini, a da netko tko se posvetio upravljanju to i profesionalno radi. Po svijetu i postoje profesionalni pravi studiji menadžmenta u zdravstvu, menadžmenta u obrazovanju i tome slično. Nama nedostaje liječnika, nedostaje znanstvenika. Liječnici nam glume menadžere, znanstvenici nam glume menadžere. Nije li to potpuno nelogično i zapravo bacanje pametnih resursa u vjetar? Hvala.
Ostaje nam da čujemo još jednu repliku, uvaženi zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Lesar u jednom dijelu kratkom ste spomenuli primarnu zdravstvenu zaštitu iz koje se na neki način moglo iščitati da se u primarnoj zdravstvenoj zaštiti radi malo, a ja sam možda tako razumio, ako ne ispričavam se. Ali radi se o sljedećem, da ste govorili i o sustavu cijelom i bolničkom itd. A želim vas upozoriti ili možda informirati da je sustav primarne zdravstvene zaštite postavljen tako da liječnik primarne zdravstvene zaštite bi mogao pružati onih 80% zdravstvenih usluga da nema opterećenje i indeks potrošnje lijekova, zdravstvene njege u kući, ortopedska pomagala, stope bolovanja, a ako to prekorači svaka dva tjedna dolazi kontrolor HZZO-a i odmah po onoj grabarini o kojoj ste vi govorili. Ne može liječnik primarni, ja si umišljam 30 i nešto godina u tome radim i uistinu znam puno toga raditi, ali odgovorno tvrdim da liječnik primarne zdravstvene zaštite ne može biti niži operater HZZO-a i uspješan liječnik u ordinaciji. Hvala lijepo.
Na ovu repliku odgovorit će poštovani Dragutin Lesar.
Vrlo kratko. Kolega Milinkoviću nisam rekao da liječnici primarne zdravstvene zaštite rade malo nego sam rekao da je sustav postavljen tako da obrađuju i rješavaju svega 30-ak posto pacijenata, a 70% se prebacuje na sekundarnu zdravstvenu zaštitu. Ne znači, mislim meni je žao što taj prijedlog niste iznosili u prošlom mandatu kad su bili vaši ministri zdravstva jer ja to od '97. sve ministre sam upozoravao što će se dogoditi kada smo takav sustav počeli uspostavljati. Liječnici u primarnoj rade puno sa velikim ograničenjima, neki više, neki manje, ali je sustav takav da ne rješavaju nego prebacuju veliki dio pacijenata na sekundarno.
Hvala lijepa. Posljednji poziv zastupnicima da uđu u dvoranu, a prije glasanja još ćemo čuti ministra Ostojića. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice, poštovane kolege. Hvala vam na raspravi u ime dva kluba i cijelom nizu replika, tsunamiju replika. Kucate na otvorena vrata. Županijske bolnice, specijalizacije iz jednog mjesta, kao što u svim uređenim državama iz jednog mjesta 4 godine ista plaća, nakon 4 godine draft kao u NBA-u, kao što se radi u Americi. Bili vi specijalizant u New Yorku na Manhattanu, Ohiou ili Utahu 4 godine ista plaća. Nakon 4 godine isti dan, odnosno tjedan jer to je tamo tjedan, to je ozbiljan ispit, isti tjedan ispit nakon tog tjedna kao u NBA-u najbolji biraju. Kucate na otvorena vrata. To ćemo napraviti. Dakle, svi iz istog izvora, svima ista plaća, sve ovo što gledate Emergency Room – Hitna služba, to je istina, to je istina. Prema tome, kucate na otvorena vrata što se tiče specijalizacija. Regionalne bolnice, hvala vam gospodine Lesar na zanimljivoj ideji. Tu kucate na otvorena vrata, čitali ste očito. Menadžment, a da 4 godine nije bilo edukacije zdravstvenih menadžmenta. Etablirali smo, 4 godine nije bilo. Zašto? Ne znam, zapravo znam. Dvije smjene - 2015., 2016. Dakle, i sada replike koje su bile na vas, samo kratko. Kolega Milinović kaže da ste vi u pravu nije bilo sanacije. Pa zašto bi bilo sanacije? Pa teče med i mlijeko. Zadnje 4 godine teče med i mlijeko. Mi imamo najlikvidniji sustav, sve štima. Zašto sanacija? Sanatio latinski znači izliječenje. Što ćete sanirati kad je med i mlijeko? Što ćete sanirati, čemu? Je li bilo potrebno? Teče med i mlijeko. Najlikvidniji, najbrži, a sad veledrogerije kažu 5 godina mi ne plaćaju, sad Dom zdravlja Gospić Ličko-senjske županije kaže prijete mi ovrhom. I neće se više desiti a) da se radi mreža kako se radila primjerice na jednom otoku hrvatskom gdje od 3 grada najmanji grad dobije T1 tim, a ostala dva ne dobiju ništa. Neće, neće se to desiti. Zato je promjena mreža. To nije fer. To je nedostupnost kolege, to je ne fer. Prema tom otoku gdje puno vas ljetuje. Najmanji grad dobije T1, a ostali ništa ili T2. Neće jer to nije fer, to nije pošteno. To je neodgovorno, to je ugrožavanje dostupnosti zdravstvene zaštite. Kao što je bilo ugrožavanje ostaviti sustav u minusima tako da onda veledrogerije prijete ovrhom i prijete uskratom lijekova. Naravno veća energija raste, ali primjerice bivši ministar gospodarstva je dao beneficiranu cijenu električne energije nekim poduzećima, ustanovama. Proguglajte to kome je dao pa ćete dobiti i zaključak. A nije onima kom treba, koji rade kao bolnice 24 sata 365 dana griju se i hlade, a nemaju beneficiranu cijenu energije. Tu ima bivših ravnatelja, budućih ravnatelja bolnica i oni to najbolje znaju, a neki su dobili. I to se više neće desiti. Prema tome, i neće se desiti da za istu specijalizaciju dobiješ dva odobrenja. Neće se desiti više protuustavne odluke. Neće se više Ustavni sud baviti Ministarstvom zdravlja. Zato vas molim kolegice i kolege vidim da ste jako dobro pročitali strategiju, prihvatite jer je to za dobro naših građana, jer je to za dobro svih naših građanki i građana. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Nekoliko obavijesti. Nakon ovog izlaganja imamo prijavljeno 6 replika, ali čut ćemo ih poslije glasanja jer smo za 12,00 sati najavili glasanje. Druga obavijest, dakako nastavit ćemo s ovom raspravom ne samo s replikama nego i s cijelom raspravom nakon glasanja. Imamo prijavljena još 4 kluba i 9 pojedinačnih zastupnika. Vrijeme za prijavu za raspravu je isteklo. I treća obavijest, rad ćemo nastaviti idući tjedan u utorak 25.rujna s točkom dnevnog reda Zakon o koncesijama. Tako da se možete pripremiti. A sada prelazimo na glasanje. Prelazimo na replike koje su najavljene ministru zdravstva. Prvo uvaženi zastupnik, potpredsjednik Doma Željko Reiner. Izvolite. Molim zastupnike koji napuštaju sabornicu zbog neodgodivih obaveza da to učine u tišini. Malo ćemo se strpiti. Molim tišinu! Kolege! Kolega Hajdukoviću, molim vas. Omogućimo potpredsjedniku Doma da iznese svoju repliku i da se može sabrati. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Dakle, ministar je u svom obraćanju i osvrtu na neke primjedbe zastupnika rekao da kucaju na otvorena vrata, da će to napraviti, da će to izvesti, da je to u planu itd. Ja uopće ne dvojim u dobre namjere ministra i u dobre želje ministra da to uistinu napravi. Ali ono što je problem je da toga nema u strategiji. To ne piše u strategiji i dobre volje ministra i sve ono što on dobro želi napraviti može apsolutno, a na žalost bojim se da se to i hoće dogoditi se slomiti na realnosti financijske situacije u odnosu prema ministru financija, prema ostalim dijelovima Vlade koji naravno će imati neke druge prioritete nego što će ih imati ministar zdravlja. To je nerijetko tako u životu se zbiva. Prema tome, upravo zbog tog nije dobro da tih stvari nema u ovom dokumentu. A htio bih samo još jedanput nešto vrlo jasno reći svima kojima to nije jasno. Budući da ovaj dokument ide po pravilima drugog čitanja nema nikakvog nadopunjavanja. Dakle, sve ono što god bi bilo tko od uvaženih zastupnika silno pametno, konstruktivno i dobro mogao ovdje reći nema mogućnosti da se unese u konačni dokument. Prema tome, ja ne dvojim da ćete vi izglasovati takav dokument kakav je ovaj samo da ne bi nikakvih iluzija bilo što god mi pričali ovdje neće taj dokument izmijeniti, a sve ostalo će ovisiti o tome koliko će ministar uspjeti ili neće uspjeti u interakcijama sa ostatkom Vlade postići, a kakva su vremena bojim se jako, jako malo će uspjeti postići. Hvala lijepo.
Hvala vama. Ministar ne želi odgovoriti na repliku. Sljedeća je replika kolega Jandroković, izvolite.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Pa evo ministre još jedan puta isto pitanje. Potpredsjednik Vlade Linić rekao je da će u javnom i državnom sektoru otpustiti 20000 ljudi iduće godine. U zdravstvu radi oko 70000 ljudi. Dakle, molim vas sad gospodine ministre zbog hrvatske javnosti izravno bez okolišanja, bez velikih riječi koji postotak od tih 20000 otpada na zdravstvo i koliko će ljudi iduće godine u zdravstvu ostati bez posla. Ja vas molim dakle, izravno, direktno da svi čujemo, da svi znamo što će se događati u zdravstvu.
Hvala. Evo ministar će odgovoriti na vašu repliku. Izvolite ministre.
Dakle, definitivno vratit ću vam nadu. Sve ono što ste rekli, a bio je cijeli niz dobrih prijedloga će ući u akcijske planove. Znači, sve je dobro došlo kad smo već prespavali javnu raspravu jer smo bili na ljetovanju ući će u akcijske planove. Dakle, sve što kažete ćemo implementirati. Što se tiče vašeg pitanja ponovit ću vam što sam vam rekao. Ljudi, sestre, liječnici su naša vrijednost i definitivno za četiri godine, odnosno tri godine i dva mjeseca bit će više zaposlenih liječnika i sestara u zdravstvenom sustavu. Postoji spin off nezdravstveni djelatnici sa potpuno jasnim planom racionalizacije. Primjerice, uvjeren sam da ne bi ništa imali protiv tvrtke Pleter, vašeg poštovanog generala Marekovića koji je sad ovaj trenutak tamo sio i njegovih planova, ali vjerujem da ste upoznati što tvrtka Pleter može ponuditi u outsourcingu, u spin offu nezdravstvenih djelatnika jer naš posao liječnika je liječiti, a ne voditi sustav kao što je kolega Vuljanić vrlo lijepo rekao. I prije 30 godina je na Medicinskom fakultetu u Zagrebu bilo što je danas Johns Hokinsu. Bio je dean, dekan ali je bio i direktor. Danas toga nema u Hrvatskoj. Nema 20 godina. Znači, moramo imati poslovnog direktora i stručnog direktora kao što je već rečeno. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Sljedeća replika Milinović kolega. Izvolite.
Pa ja još uvijek očekujem od ministra da govori razumljivim rječnikom. Zove me jedna čistačica iz Gospića, bolnice koju ste htjeli zatvoriti i pita što je to spin off, što je to outsourcing. Ne razumiju oni vas ministre. Mi razumijemo neki koji smo u zdravstvu, ali oni vas ne razumiju. Vi ste zadnji koji možete voditi brigu o zdravstvenom sustavu, priznajte nisam se snašao pomognite mi. Ministar Ostojić 2002. godine smanjio je obujam besplatnih zdravstvenih usluga. Ovaj dokument ministre koji ste napisali ne da vam lagati. Piše ministar Ostojić 2002. je smanjio obujam zdravstvenih usluga. Piše ministar Ostojić 2002. godine je povećao plaćanje iz džepa građana i siromašnije je to stavljalo u nepovoljniji položaj. Možete lagati, ali vam dokument gospodine ministre ne da lagati. Ovo je tragedija ovog dokumenta, ako se javna potrošnja na zdravstvo smanji, a smanjila se, veli ministar teret se pomiče i prelijeva na pacijente. O sanaciji bolnica, u protekle 4 godine nije bilo sanacije bolnica. Znate zašto nije bilo? Jer smo znali i imali viziju, imali strategiju i financijski sustav je bio stabilan što su potvrdile i međunarodne financijske institucije. Priznajte, nisam se gospodo snašao, napravio sam novog duga, slušajte dobro, novog duga milijardu kuna i zato sam morao sanirati zdravstveni sustav sa 500 milijuna kuna. Odgovorite i ovo zašto kršite zakon? Sa pozicije lijekova sanirate bolnice, kliničke bolničke centre. Mi smo sa 300 dana smanjili rokove plaćanja na 180 lijekova na recept, a vi od tih sredstava sanirate bolnice i ponovno povećavate na plaćanje rokove plaćanja na 300 dana. Nije sramota priznati, pomoći ćemo vam. Znamo da se niste snašli.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, ministar Ostojić.
Slažem se nije sramota priznati, ali nadam se da se nikad neće desiti situacija prije 4 dana koja se desila prvi put u 20 godina Hrvatskog parlamenta da jedna velika hrvatska stranka traži stanku na osnovu dokumenta starog tri mjeseca. Da jedna velika hrvatska stranka traži stanku plenarne sjednice na osnovu nepročitanih dokumenata. Nadam se da se to više nikad neće desiti iz odgovornosti i poštovanja. Uvjeren sam da se neće desiti jer neki koji nisu čitali, ali su počeli čitati to sada uviđaju. Spin off je tvrtka kćer, primjerice tvrtka kćer – netko tko se bavi zdravstvom, a nažalost jer dosada nije napravljena reforma mora voditi računa o grijanju, kuhinji i spremanju, napravi tvrtku kćer nezdravstvenih djelatnika i kaže im radničko dioničarstvo to ćete vi raditi i voditi pa ćete za dvije, tri, četiri godine napraviti to, to i to. To je spin off. A outsourcing je iznajmljivanje usluga. Nadam se da sam vam približio ta dva pojma. Dakle, jedinstveni slučaj da se na osnovu nepročitanih dokumenata izvode zaključci i nadam se da se to više neće desiti. Dobro je da smo počeli čitati, ali visina bilo čijeg glasa pa i moga nema snagu argumenata. Visina glasa može oštetiti slušne aparate, možete dobiti profesionalno oštećenje, ali visina glasa nema snagu argumenata koristili ili ne koristili sad ćemo ugasiti mikrofon.
Hvala. Ja bih molio da se držimo Poslovnika da ne komentiramo iz klupe dok nismo dobili riječ. Sljedeća replika kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Na žalost u ovih 9 mjeseci je postala praksa da se od strane Vlade u ovom Saboru iznose neistine. Ja bih volio, s obzirom da je gospodin ministar rekao da mu je jedna veledrogerija rekla da joj nije plaćeno 5 godina, da kaže koja je to veledrogerija. … [[Upadica se ne razumije.]] Rekli ste, možete vidjeti u fonogramu, da jedna veledrogerija kaže da joj nije plaćeno 5 godina. Recite koja i onda neka snose sankcije oni koji nisu u proteklih 5 godina kad su se sanirali i plaćali računi. A ako to nije istina onda bi bilo zgodno zbog hrvatske javnosti, zbog svega ovoga čak i što ova Vlada poduzima oko nerješavanja likvidnosti da kažete da vam je to bio lapsus. Mislim da bi to bilo korektno. S druge strane gospodine ministre već drugi puta u replici kolegi Reineru i vama ima nešto što se dogodilo nakon donošenja proračuna u kojem ste vi skresani za 900 milijuna kuna. Dignuta je stopa PDV-a, zdravstvo nije u sustavu PDV-a. Veliki dio troškova u zdravstvu je zbog toga poskupio 8,7%. Vi to niste imali planirano u proračunu. S druge strane gospodine ministre ne možete reći da električna energija nije vrlo bitan faktor u rashodovnoj strani zdravstva. Električna energija je otišla 20% plus onih 8,7% što sam rekao što se tiče PDV-a. Isto tako ne možete reći da plin kao energent nije itekako bitan u bolnicama, i on je poskupio 30 do 38% zbog onih nekakvih tarifnih cijena itd., i to ne možete reći da nije tako. I na kraju gospodine ministre u Gradu Zagrebu gdje su najveće bolnice jedni imaju vlastite kotlovnice, neki su vezani na gradsku toplinsku mrežu, ovih 37% će ih dakako poklopiti. Prema tome, sve ovo što sam nabrojao jasno kaže da je vaš proračun, oprostite mi na izrazu šupalj, i da ovo što se prikazuje za izvršenje proračuna za 6 mjeseci nije korektno. Da i vi i ministar financija niste rekli da u drugih 6 mjeseci
Vrijeme.
Ako mogu samo još jednu rečenicu.
Dovršite.
… [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]] Dakle, ja samo želim istaknuti ono što sam rekao na početku prije pola sata bez financijskih pokazatelja naprosto nema svoju težinu. A ja sam vam sad samo naveo 4 primjera koji itekako imaju veze sa proračunom zdravstva koji nije mali i koji nije zanemariv za hrvatske gospodarstvenike.
Hvala. Ja bih samo prije nego dam riječ kolegi Ostojiću molio kolege koji su i profesionalno možda i emotivno vezani za ovu temu da se uzdrže nekih komentara pogotovo iz klupe. Izvolite gospodine ministre.
U pravu ste dakle, ali očito sam možda krivo shvaćen. Električna energija, cijena plina je ekstremno važna i ima veliki udio u financiranju i poslovanju svih bolnica. Zato sam zažalio što prethodni ministar gospodarstva nije dao beneficiranu cijenu struje i energenata kao što je dao za neke druge. Dakle, to je bila poanta. Ali vi ste u pravu. Sve brojke koje ste rekli su posljednje tri točne. Ali smo mi uspjeli u prvih 6 mjeseci i to ste već imali priliku vidjeti u potpunosti poštovati proračun dakle državnom proračunu. I nemam ja ni lapsus calami ni lapsus linguae dakle ni jedno ni drugo ni … da upravo to 5 godina, dakle ne. Postoje veledrogerije koje su vrlo jasno rekle da se ne plaća 3, 4, 5 godina i nije to bio moj lapsus, možda je bio njih koji su to rekli ali moj ne. Ja sam bio vrlo koncilijantan. Prvih 15 dana sam rekao kolik je dug, odmah sam 15.dan rekao ne možemo sniziti doprinos za umirovljenike koji imaju mirovinu iznad 5108 kuna. Odmah sam bio na naslovnici da sam prvi povukao dato obećanje ali sam odgovoran i koncilijantan. I tada ne govorim o dugu neću ni danas ali su u 3.mjesecu počeli govoriti o dugovima. Tko? Pa oni koji traže svoj novac. Oni govore. Ja neću ni sada, nemojte me molim vas da analiziram stvari i medije i govore to govore onima kojima je novac dužan. To je njihovo pravo, to bih i ja govorio da mi netko duguje. Dug nije sramota, dug moraš vratiti. Prema tome pitajte sve one koji traže svoj novac i ja to podržavam. Hvala vam lijepa gospodine zastupniče inače na ove zadnja tri parametra.
Hvala. Imamo povredu Poslovnika, kolega Ivan Šuker. Izvolite kolega.
E sada gospodine predsjedavajući ja po ovom novom Poslovniku koji je to članak 210., 211.
Evo ja vas molim dat ću vam vremena da pročitate. Dozvolite, dat ću vam vremena pronađite u Poslovniku i najavite točno članak koji je.
Predstavnik Vlade je dužan odgovoriti na ono što mu se postavi pitanje, meni ministar nažalost i opet sada više nije pet nego 2 ili 3, 5 ali to je vrlo bitno zbog hrvatske javnosti gospodine ministre i mislim da se s tim rokovima ne bi smjeli igrati. A vama hvala na razumijevanju.
Ovako kolega Šuker nadam se da ćete povrede Poslovnika nije bilo. Radilo se o replici. Ministar ne mora odgovoriti na repliku ili može odgovoriti na repliku. Znači shodno tome tumačenje ne mora vam odgovoriti na svaki navod. Ja se nadam da ćete dati pisani zahtjev jel inače prema poslovniku mislim da nećete imati pravo dalje raspravljati odnosno podnositi zahtjev. Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] Članak 211.a kolega Mlakar Poslovnika Hrvatskog sabora. Svi ste dobili na klupe Poslovnike. Izvolite. a velim nadam se da ćete kroz vikend da ćemo imati svi prilike malo detaljnije proučiti ovo. Tu se slažem i zato velim dao sam mogućnost da nađete koji članak. Hvala. Nastavljamo dalje sa replikama. Kolega Dragutin Lesar. Izvolite.
Gospodine ministre s vama se potpuno slažem da teritorijalna migracija liječnika posebice specijalizanata je jako dobra za malu državu. I ako sam vas dobro razumio najavljujete trošak specijalizacija bolnica, općih bolnica bit će na državni teret. To je jako dobro. Ja sam dao inače 7 prijedloga jedan od tih je bio i to. Nisam čuo od kada će to startati. Jeste reli ali sam možda prečuo. To je jedan od bitnih pomaka stimuliranja što većeg broja ljudi liječnika da specijaliziraju. Drugo, rekli ste mi da s takvim prijedlozima kucam na otvorena vrata. Znate što je moja nesreća? Kucam ja s tim prijedlozima na otvorena vrata već 7, 8 godina i kada uđem unutra nema nikog. U tome je problem. nije problem u vratima, nego je problem da unutra nema nikog tko bi to čuo. I sada ste me dodatno zbunili kada ste spomenuli outsourcing vjerojatno za nezdravstvene aktivnosti i djelatnosti u bolničkim sustavima. Nemojte žuriti s tim. Takvu potporu teško ćete dobiti, kvaliteta usluga uvijek pada kada je u outsourcingu a ako je to dobra stvar dajte da eksperimentiramo. Dajte jednog od ministra u outsourcing recimo prvog potpredsjednika Vlade … /Govornik isključen./ …
Hvala. Evo izvolite gospodine ministre.
Dali ste 7 prijedloga županijske bolnice specijalizacije, 3.regionalne bolnice, 4.menadžment, 5.dvije smjene, 6.odvajanje javnog od privatnog i 7.doprinose. Kucate na sva otvorena vrata osim ovo što pledirate da se ne snizi doprinos. Snižavamo doprinos jer moramo sniziti cijenu rada. Možemo mi ovdje nas ima stotinjak plaćati dopunsko, doprinos 50 kuna, 100 put 50 je koliko, 5 tisuća. Ali bolje je da imamo tisuću zaposlenih novozaposlenih koji će plaćati po 25 bit će veća cifra. Pa to je osnova ekonomska. Prema tome, od ovih 7 osim ovog potonjeg a svi prvotni, ne samo da kucate na otvorena vrata nego to su Dorma vrata, znate ova koja se automatski otvaraju na IC kontakt.
Hvala. I zadnja replika Babić Ante. Izvolite kolega.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre, vi volite akronime i poetiku i ja bih mogao zapjevati sada ali neću ali neću gange. Znate ono parole, parole, senza lavore, riječi bez djela. Nije, nije sve tako ali ste spomenuli da se više neće dogoditi da na jednom otoku imamo tim T1 a u drugim to nemamo. Pa ja bih vas molio da tome pridonesete s više obzira i senzibiliteta pogotovo u krajevima iz kojih ja dolazim. To su prostori, velika prostranstva s malim brojem stanovnika. Rekao sam vam danas spomenuo sam i Vrliku i Vis, Šoltu recimo, Zagvozd, Lovreć, Imotski na 800 kvadratnih km nemamo i ne funkcioniraju nam ti timovi T1 jer nemamo bolnica na tom području. Ali dogodilo se da ste i vi posjetili ta područja i obećali ste otvaranje rodilišta i to se nije dogodilo. ali nakon vašeg odlaska dogodilo se još nešto zatvoren nam je rendgen i onda sada za snimanje zubi primjerice idemo u BiH naravno privatno. Hvala, mislite i o tome.
Hvala. Izvolite ministre.
Volite latinski pa ćemo nastaviti "res non verba". Pa gledajte zatvoren je rendgen, da u domu zdravlja. Gdje? Vrgorac, da. Tko je vlasnik osnivač? Splitsko-dalmatinska županija. Tko je župan tamo? Ne znam. Tko je osnivač i vlasnik? On brine o tome. Ne moj prethodni ministar ni ja ni budući. On je osnivač i vlasnik. A obzirom da je nesposobna lokalna uprava ja sam, danas je petak, znate šta sam napravio kolega Babiću, poslao sam gradonačelniku Domu zdravlja Vrgorac, iako ste vi koliko ja znam iz Imotskog, Vrgorac, poslao sam im dopis, poslao sam im šprancu ugovora o poslovnoj suradnji. Kako dakle, kako angažirati liječnike za vjerujte mi tisuću i pol kuna? Jel imamo problem po postojećem zakonu oni koji su u mirovini ne može ih državni inspektorat,ne možete ih angažirati. Dakle … špranci, … suradnja, … ni ljude neće, zašto, strah me pomisliti zašto neće, strah me. Strah me najgoreg scenarija, da je opstruiranje. I danas je strah, ja sam uvjeren da nije, ali strah, čovjek radi scenarij u životu. I danas je, uvjeren sam, bio radiolog iz državne bolnice Firula Split u Vrgorcu jer lokalna uprava, samouprava, gradovi, županije to ne mogu riješiti. To je red non verba. Pričekao sam, pročitao sam otvoreno pismo gradonačelnika, vašeg bivšeg saborskog zastupnika, pa to je nevjerojatno to pismo. Res pričati, non verba znači raditi. Nevjerojatno. Dakle molim vas, zdravlje ljudi, dostupnost, ne kažem sad vama, dajem apel svima, nemojte politizirat. Danas je bio tamo radiolog iz državne bolnice napraviti ono što ne može napravit osnivač i vlasnik.
Hvala. Ovime smo završili s replikama. U ime kluba HDSSB-a Dražen Đurović. Izvolite kolega.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, gospodine ministre i pomoćnice ministra, zastupnice i zastupnici. Činjenica je i to je zaista tome tako, da nije lako biti ministar zdravstva. Nije lako ni u Republici Hrvatskoj kao što nije lako danas biti ministar zdravstva ni u SAD-u, ni u Velikoj Britaniji, ni u Francuskoj. Taj sustav stvarno je danas razapet između raznih interesa, želja i objektivnih potreba i mogućnosti koje to društvo ima. Taj zdravstveni sustav, odnosno hrvatsko zdravstvo trenutno broji oko 73000 ljudi koji ukupno rade u tom sustavu i s te strane ima, stalno su se provodile, provode se i provodit će se reforme i stalno će taj sustav na neki način biti razapet između objektivnih potreba ljudi za zdravljem i za nekom kvalitetnom zdravstvenom uslugom i uopće mogućnosti da se ta usluga ostvari, s obzirom na mogućnosti koje to društvo zapravo može stvoriti. Kad je riječ o ovoj strategiji sada koja je tu pred nama, zove se Nacionalna strategija razvoja zdravstva za razdoblje 2012.-2020., to je čak osmogodišnje razdoblje, jedno jako dugačko razdoblje. Složio bih se sa onim što je akademik Reiner primijetio, kako i u najvećem dijelu i to na 275 stranica zapravo sadržaj toga izvješća statistička podloga za analizu stanja, eto upravo kako je akademik Reiner rekao, a da je 26 stranica tog dokumenta čini sadržaj neke vizije i mogućih prijedloga što bi se moglo učiniti u razdoblju tih sljedećih osam godina. Također bih spomenuo nešto što mene otpočetka pojave, zapravo uspostave sadašnjeg Ministarstva zdravlja zapravo osobno mislim da nije dobro, a nije toliko važno ali upućuje na neki trend, a to je sama promjena naziva iz Ministarstva zdravstva u Ministarstvo zdravlja, mislim od samog početka. Ni Svjetska zdravstvena organizacija se ne zove svjetska organizacija zdravlja već se zove Svjetska zdravstvena organizacija i ministar zdravstva zapravo je ministar koji upravlja zdravstvenim sustavom. Zdravlje je primarno pravo i na neki način i zajamčeno ljudsko pravo svakog čovjeka. O svom zdravlju ja mogu i sam na njega najviše utječem. Postoji neki zdravstveni sustav koji će odredit određene mjere koje će moje zdravlje unaprijediti ili ga u nekom vremenu liječit, ali moje zdravlje je moje osobno pravo. Pa onda i pitanje tog pojma ministra zdravlja i Ministarstva zdravlja. Kažem ponovno, ni Svjetska zdravstvena organizacija nije svjetska organizacija zdravlja jer je zdravlje ipak osobno pravo svakog pojedinca. Nitko nikome ne može zabranit da puno jede i da puši, nitko nikome ne može to zabranit. I da se malo kreće ili da se puno kreće i da malo jede i da pazi na svoje životne navike. Dakle bitan je sam taj pojam koji nije manje-više sukladan nekoj nomenklaturi, koji je relativno rijedak u bilo kojoj državi svijeta, na koji način zapravo definira ulogu koju je ministar i sadašnja Vlada zamislila gdje bi bilo zapravo mjesto tog ministarstva. Žao mi je što sad nema ministra, no ovdje je pomoćnica koja ima više desetljetno iskustvo u zdravstvenom sustavu pa će mu ona nadam se prenijet ono što sam zapravo htio napomenut. O zdravstvu bi mi koji radimo u njemu mogli pričat u nedogled, no nekoliko tema koje nitko se nije dotakao pa ću ih se ja pokušat dotaći. Prvo, pitanje školske medicine. Većina nas ovdje koji se nalazimo kad smo bili klinci i dok smo išli u školu išli smo kod doktora školske medicine. Oni su tada postojali i radili u općoj praksi. Nekih godina je ta školska medicina izvučena iz sustava primarne zdravstvene zaštite i prebačena u prevenciju. Danas školska medicina postoji nominalno, ali radi samo preventivne preglede. A naša djeca školske dobi su osuđena ili upućena da odu u čekao u kojima mi sjedimo, ali većinu tih čekao popunjavaju bake, naše bake i djedove i zajedno s njima zbog grlobolje, dakle djeca su došla najčešće zbog grlobolje, a bake i djedovi sjede zbog svoje kronične terapije i zdravstvenih tegoba, a specijalisti školske medicine danas samo rade preventivu. Ja mislim da bi bilo puno sretnije da je školska medicina ostala raditi primarnu zdravstvenu zaštitu djece školske dobi. To je nešto što ova strategija ne spominje niti je itko do sada to spominjao, ali jedan light motiv za razmišljanje. Drugo, što se tiče domova zdravlja. Domovi zdravlja sustavno odumiru od sredine '90.-tih godina. Iz domova zdravlja je polako u privatizaciju odlazila opća praksa, stomatologija, laboratoriji, ortodoncija. Najveći dio primarnih ginekoloških ambulanti. Danas su domovi zdravlja ostali u pravilu, imaju samo su dobro ekipirani u svojim administrativnim kapacitetima koji većinom nemaju što raditi. Dakle, imaju jaku administraciju, imaju ravnatelje, imaju zamjenike, imaju nekakve šefove računovodstva. To je ono što zapravo dom zdravlja danas ima i cijeli niz najmoprimaca u raznim oblicima i ostala su im izvor prihoda domova zdravlja. Danas je u pravilu patronažna služba i do nedavno je bila hitna medicinska pomoć. Ovo govorim za većinu ljudi koji zapravo nisu upućene u stanje što se tiče domova zdravlja. I to vam je dom zdravlja. Prije, u tijeku je odnosno eto prethodni ministar je započeo jednu reformu hitne medicinske pomoći. Po mom mišljenju i tada je to bilo moje mišljenje da je ta cijela zamisao o preustroju hitne medicinske pomoći potpuno bila pogrešna i da nije pridonosila nikakvoj kvaliteti. A što je učinjeno? Dakle, izdvojeni sustav hitne medicinske pomoći iz domova zdravlja. Domovima zdravlja je ostao sanitetski prijevoz. Sustav hitne medicinske pomoći je zasebno ustrojen sa Hrvatskim zavodom za hitnu medicinu i sa novo oformljenih 21 županijskim Zavodom za hitnu medicinu koji sada imaju 21 ravnatelja u svakoj županiji. Nove zgrade, novi sustav, nova administracija. Dijelom se oslanja na administraciju. Nova uhlebljenja zapravo su se dogodila. A i ovako okliještreni domovi zdravlja ovi mali su ostali i bez te hitne koja je do sda njima pripadala. I tad sam mislio i sada mislim mi smo imali zapravo četiri kvalitetne ustanove za hitnu medicinu. To su četiri velika regionalna državna centra. To je Zagreb, Osijek, Rijeka, Split. U ostalim manjim županijama i prostorima ta je hitna funkcionirala na pomozi Bože. I sada mislim da je trebalo oformiti tu cijeli sustav hitne oko ta četiri regionalna centra, a ne uspostavljati 21 županijski zavod. Bilo bi dovoljno uspostaviti 4 regionalna zavoda okosnica kojih bi bila već prethodno postojeće ustanove za hitnu medicinsku pomoć. To bi bilo puno bolje rješenje kad je riječ o hitnoj. Uvođenje medicine rada u primarnu medicinu kao što znate, ako ste nekada doživjeli i ozljedu na radu. I to se dogodilo proteklih godina. Ako ste doživjeli ozljedu na radu tada vaše liječenje i napravljena je prijava vi tada potpadate, vaša opća praksa u tom slučaju glede te ozljede ili bolesti na radu više nije vaš doktor opće prakse nego je to specijalista medicine rada s kojom vaš poslodavac ima sklopljeni ugovor. Bezbroj je slučajeva u malim mjestima kod zaposlenika većih sustava da su ugovoreni specijalisti se više ne nalaze u njihovom mjestu. Po cijeloj Slavoniji su velike tvrtke ugovorile te specijaliste u gradu Osijeku. U cijeloj sjeverozapadnoj Hrvatskoj se ugovorile u gradu Zagrebu. I ti ljudi kad trebaju uputnicu ili pregled kod tog liječnika moraju sjesti u auto, sjesti u autobus i otputovati tom liječniku. Tu je nastao jedan problem i ljudi se pitaju zašto im se to uopće dogodilo. Oni ne razumiju što smo mi tu htjeli sustavno, sustavnim mjerama učiniti, ali su se tu ljudi našli zapravo djelatnici u HV-u, djelatnici MUP-a. Ima cijeli niz službi djelatnici HT-a, djelatnici INA-e na benzinskim pumpama koji tu žive i rade u manjim mjestima. Dogodilo im se da su njima odjedanput ti neki njihovi doktori medicine rada Bog zna gdje nit zna tko je ni što je, nikad nije ni čuo ni vidio i mora putovati po sat, sat i pol, dva, nekom nepoznatom čovjeku. Cijeli taj sustav, a s druge pak strane specijalisti medicine rada su dobili jedan posao koji nikada radili nisu, a imali su ga dovoljno i prije. I možemo čitati o problemima koji su zbog toga nastali. Kad je riječ o bolničkom sustavu u sustavu sekundarne zdravstvene zaštite bolnice, taj sustav nikada nije bio razvijeniji. Dakle, on je danas dakle na jednoj razini koju nikada nije prije dosegao. Danas je bolnički sustav daleko najrazvijeniji, najsofisticiraniji, najkvalitetniji kada je riječ o standardima. No, s druge strane pacijenti nisu nikada bili nezadovoljniji nego što su danas. Na neki način kao da postoji jedan šum između pacijenata i tog zdravstvenog sustava, neki šum u komunikaciji, neki kanal koji je poremećen. To nije pitanje neke Vlade već je pitanje ukupno zdravstvene politike. Cijeli taj sustav je e sad, koje su tu pozicije otprilike. Liječnik je danas pacijentu teže dostupan nego što je ikada bio i sve mu je teže dostupan i sve je teže doći do bilo kakve usluge od liječnika. A s druge strane liječnici imaju više posla nego ikada. I tu su nastali neki sustavni errori, neke sustavne pogreške, neki sustavni nesporazumi koji pitanje je kako ih otkloniti. Ja bih rekao jedan od važnijih razloga zašto je do toga došlo je što s jedne strane je rad cijelog zdravstvenog sustava neovisno na kojoj razini ograničen nekim financijskim okvirom koji je danas više stegnut nego što je ikada bio, a s druge pak strane zdravstvena prava i deklarirane potrebe su veće nego što su ikada bile i ni na koji način nisu ograničene. U ovom trenutku naš zdravstveni sustav jedan od vrlo rijetkih koji ni na koji način nije definirao nikakav paket u bilo kojem obliku. Prije ili kasnije netko će morati negdje uspostavit neki okvir. Što se tiče strateških problema u zdravstvu. Dakle, konkretno vezano za ovu strategiju. Evo još bih spomenuo jednu, dakle ono s čime se ne slažem u ovom tekstu jedan primjerice što piše da je značajan udio zaštite koja bi se trebala pružati na primarnoj zaštiti prosljeđuje se na sekundarnu jer su liječnici u primarnoj zdravstvenoj zaštiti plaćeni godišnjim naknadama po broju pacijenata te je mala konkurencija među pružateljima usluga zdravstvene zaštite. Ja mislim da to uopće nije razloga. Dakle, taj sustav glavarina uopće nije razlog laganog sve većeg udjela pacijenata u sekundarnoj zdravstvenoj zaštiti. Osnovni je razlog, dakle ovaj problem u komunikacijama i smanjeno na neki način ipak smanjeno povjerenje jer se i taj odnos liječnika i pacijenta temelji na povjerenju. I to povjerenje u čovjeka i u taj sustav je smanjeno i ljudi hoće sve više, ljudi traže sve više. Ljudi imaju dostupnih informacija o sve većem broju zdravstvenih mogućnosti.
Kolega vrijeme.
Glede ove strategije mi ćemo biti vrlo suzdržani. Hvala.
Hvala i vama. Imamo prijavljenih 6 replika. Prvi se javio potpredsjednik Željko Reiner. Izvolite kolega.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, pa imam dvije, tri stvari za reći. Jedno je, moram reći da ipak je ono što sam ja u svom nastupu prvom rekao točno, a ovo što je kolega Đurović i prije kolega Burić rekli nije točno. Dakle, nema 26 stranica jer vjerojatno postoji greška u tome što su oni vrlo dobronamjerno uvrstili swat analizu kako je dobro hrvatski tu lijepo napisano u viziju. Swat analiza nije nikakva vizija, za nas ostale koji želimo hrvatski govoriti da prevedemo, dakle swat je skraćenica od engleskih 4 riječi koje u hrvatskom znače snaga, slabost, mogućnost i prijetnje. Dakle, to su elementi analize, naprosto jedan sažetak analize. Prema tome to sasvim sigurno nije vizija nego je to sažetak analize svega onoga što se na prethodnih 300 strana reklo. Dakle, ja ostajem kod svoje tvrdnje da je 15 strana, eventualno dobronamjerno sa puno srca moglo bi se nazvati nečim što gleda u budućnost. Slažem se potpuno sa onim što je rekao uvaženi zastupnik Đurović vezano uz košaricu. Nažalost niti ovdje nije definirana košarica usluga, a to je ključni problem jer se kontinuirano hrvatskim građanima pa i indirektno ovim dokumentnom, a nedvojbeno da će se i izravno u javnim nastupima garantirati sve i sva. Sve što god na svijetu postoji do ad libitum, sad ću ja koristiti vidim da je to jako lijepo koristiti strane riječi pa ću i ja reći, dakle tu je problem. Tvrdi se da svi imaju pravo na sve, a to naravno u realnom životu nikad nije moguće pa je zato korektno, fer itd. definirati tu košaricu usluga koja naprosto nije definirana, a iz ovoga se vidi da se i neće definirati. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor na repliku. Ja bih molio kolege zastupnice i zastupnike mislim da imamo svi pločice, radi lakšeg uočavanja. Ne, ne izvolite, izvolite.
Pa ispričavam se.
Da, da. Mislim ubuduće, tako lakše je onda uočiti.
Da, da. Mislio sam piše replika, odgovor je na repliku pa nisam shvatio jel' to služi također dizanju. Dakle, akademik Reiner ma da, mislim ja sam nastajao i mi smo nastojali zaista benevolentno tumačiti te stranice, o tome ne bih htio dužiti. Ali što se tiče tog definiranja nekog okvira onih mogućnosti mislim da će prije ili kasnije, svi smo toga svjesni da ne postoje unutarnje rezerve sustava. Jednostavno sustav je prenapregnut do maksimalnih svojih granica. Prema tome neki značajnijih resursa unutar sustava nema. I mislim mogu se pribrojavati plahte, mogu se smanjivati broj spremačica, može se pokušati u javnoj nabavi uštedjeti na nekom uređaju, ali to sve te mjere ne mogu promijeniti realnu činjenicu, barem činjenicu s moje točke gledanja da će se morati ići na definiranje nekih okvira koji danas ni na koji način ne postoje. Bilo bi dobro da je hrvatsko društvo dovoljno bogato i da to dalje može tako, ali primjerice sa ovim smanjenjem doprinosa za zdravstvo sa 15 na 13% i sa još najavom za još 1% apsolutno je jasno da tu nema, da je tu priča završena i da ja ne vidim, meni zaista nije jasno zašto već u ovoj viziji ministar nije naznačio ovakve smjernice jer je jasno da se to mora dogoditi. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika, kolega Boro Grubišić. Izvolite.
Da, kolega Đurović točno je ona stara izreka "Koliko para toliko muzike." Tako i u zdravstvu. Rekli ste dobro 15 pa 13, ali u ovoj strategiji ne piše da će biti i 12% dakle doprinos za zdravstveno osiguranje. Zanimljivo ako je to već Strategija od 2012. do 2020. da to ne piše, takav važan podatak. No, ali piše podatak da će biti kako reče kolega Milinović teret prebačen na da kažem leđa pacijenata. To vam je isto, kolega Đurović, kao što smo mi imali prije gledati, mogli gledati Dinamove utakmice u Ligi prvaka na HRT-u na 2. programu, a sad više ne možemo. Da bismo mogli gledati onda je potrebno uplatiti nekakav MAX tv da bi imali pravo gledati. Tako smo isto uveli i dopunsko osiguranje kako bismo postigli istu zdravstvenu uslugu koju smo imali i bez tog dopunskog prije, onog na osnovu osnovnog zdravstvenog osiguranja. To je bilo u vrijeme reforme zdravstva gospodina Milinovića. Dakle, zanimljiv je model i usporedba tih modela sa ovom Hrvatskom televizijom i tim MAX tv-om. Što se tiče domova zdravlja o kojima ste govorili, pa zaista ste u pravu, a ja bih to nazvao da je to bilo bjesomučno uništavanje i potiranje, pravi zločin prema ulozi domova zdravlja kao nositelja primarne zdravstvene zaštite. I onda još da iskažem da sam i osobno radio 5 godina u Domu zdravlja u općoj praksi, nije bitno gdje, Dom zdravlja koji je imao higijensko-epidemiološku službu, hitni prijam, Odjel za zaštitu djece i onih školske dobi, zatim Službu za zaštitu žena s rodilištem, stacionar, Službu opće medicine i Službu dijagnostike. Gdje bismo mi danas u Hrvatskoj mogli pronaći takav Dom zdravlja? Nigdje. A još je Andrija Štampar se zalagao i zapravo da kažem njegova je genijalnost bila da upravo ovakvi domovi zdravlja, ovakva primarna zdravstvena zaštita bude nositelj zaštite zdravlja cjelokupne nacije.
Hvala. Imamo odgovor, kolega Dražen Đurović. Izvolite.
Hvala. Slažem se s tom vašom dijagnozom s time što mislim da je proces odumiranja domova zdravlja ireverzibilan iliti nepovratan i da više ništa ne može vratiti taj kotač povijesti kako se dogodio unatrag. To je moje mišljenje, možda griješim možda može, ali mislim da ne može. Domovi zdravlja su se zadržali kao jače ustanove jedino u onim područjima gdje zbog nepostojanja zapravo bolnica su ti domovi zdravlja ostali jedini kao okosnica. To su eto područja Imotske krajine, područje Sinjske krajine, ne znam Metković. Ima takvih područja gdje jednostavno nema resursa sekundarne zdravstvene zaštite u blizini. Tu jedino domovi zdravlja igra ulogu manje-više domovi zdravlja u ovom sadašnjem sustavu kako je ono posložen završavaju karijeru i mislim da je taj proces manje-više nepovratan i da ga vratiti neće ništa, a i sama ova nacionalna strategija zapravo upućuje na uspostavu grupnih praksi i vjerojatno će odgovor u vremenu koje dolazi biti neke grupne prakse. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika Dinko Burić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem. Kolega Đurović je ukazao na nekoliko stvari o kojima nije bilo govora u dosadašnjim raspravama pa ću ja zamoliti gospodina ministra da malo obrati pažnju na to jer nije bio trenutno tada unutra. To je bio problem školske medicine a o domu zdravlja se sada govorilo. A ja bih ukazao na još neke stvari koje ne nalazimo u strategiji a koje evo gospodine ministre bi bilo dobro povesti računa i o njima. Iako je rekao kolega Reiner neće u strategiju ući ali vi ste najavili da u akcijske planove može ući. Problem palijativne skrbi preslabo naglašen u ovome a vrlo važan, dakle vrlo važna tema koja će i ulaskom u EU biti posebno apostrofirana. Zatim problem ortodoncije osobito izražen na području Slavonije i Baranje gdje imamo jedan veliki problem da nam se ne odobravaju već godinama, prvo se jedno vrijeme nisu uopće odobravale specijalizacije iz ortodoncije, onda se sada odobravaju ali opet po onom starom modelu. Ministar odobri, a HZZO kaže nema sredstava za njih. I drugi problem koji se oko ortodoncije događa to je što imamo svega jedno ili možda dvojicu mentora na Stomatološkom fakultetu koji trebaju prihvatiti mentorstvo nad svim odobrenim specijalizacijama i tu izvise da tako kažem jednostavnim rječnikom naši liječnici iz Slavonije i Baranje dođe i prijavi se mentoru imajući u potpunosti razumijevanje za njegovu prenatrpanost. Kaže čujte vi ćete kolega doći kod mene na red 2016.godine i njegova specijalizacija jednostavno propadne. Mora se poraditi nešto na tom problemu jel mi trenutno u gradu Osijeku imamo situaciju da imamo 5 ortodonata od kojih su dva već tu negdje oko 65 godina, treći je 63 godine a nemamo nijednog specijalizante trenutno u tijeku. I imat ćemo situaciju za dvije godine situaciju da nećemo imati ortodonata. Nije problem hitne o čemu ćemo još posebno vjerojatno kroz neke druge replike.
Hvala. Odgovor na repliku kolega Đurović. Izvolite.
Ja ću se osvrnuti na ovo drugo što ste govorili a to je palijativa. Imamo jedan sjajan primjer Bolnice Sv. Rafael u Strmcu recimo koja je napravljena privatnim sredstvima, spašen je jedan objekt od propadanja i ugovoren je određen broj kreveta, dakle to sve zajedno ta cijela investicija nije koštala niti kune jel jedan svećenički red ušao u jednu takvu investiciju. Još bih samo nešto odgovorio. Gdje mi padamo? Evo ministar je sa Rebra, govorio sam šum u komunikacijama, gdje sustav pada? Sustav pada na Rebru na šalterima za hitne narudžbe. Na Rebru na hitnim narudžbama ima postoje ukupno dva šaltera, u Požeškoj bolnici … također dva šaltera koja 10 puta manja. Na Rebru se stoji zbog neažurnosti uprave, umjesto da ima 10 šaltera na Rebru su dva šaltera na kojima se izdaju nalazi i zaprimaju narudžbe i gdje ljudi čekaju satima da bi se naručili na neku uslugu. Nakon što je čekao tri sata na ta dva šaltera u jednom polupodrumu prizemlja Rebra bezrazložno onda mu još netko kaže nakon tih par sati čekanja da će doći na red ne znam kada naravno. I to je naš problem. više nije pitanje kakva će usluga slijediti. Usluga će biti vrhunska, ali mi smo pali u tom odnosu sa čovjekom. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Đurović govorili ste o Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji i zdravlju i po definiciji Svjetske zdravstvene organizacije "Zdravlje je potpuno duševno, tjelesno i socijalno blagostanje". I sada pokušajmo to preslikati u našu stvarnost kakvo je socijalno blagostanje u našem društvu. To je vrlo jasno. Ljudi su u teškim egzistencijalnim prilikama uistinu vrlo teško nezaposlenost da ne govorimo sve one podatke koji su poznati i rečeni. Što se u tim okolnostima događa? Čitamo na svakom mjestu depresija je u porastu. Sve statističke analize govore to, potrošnja antidepresiva raste. To je nesporno, to su činjenice. A da ne govorim o bolovanju. Svaki taj koji dođe u takve prilike zna se kako odmah doktoru. I sada gledajte onaj iz primarne zdravstvene zaštite o kojem je govorio kolega Lesar on to mora sve ukalupiti u one okvire sve u one okvire koji su propisani po HZZO-u i uistinu je to teško. To je zasigurno jedan povećani trošak. I zato ima osnove ovo razmišljanje koliko je sredstava predviđeno koliko treba. da ne govorimo ono tehnologije 10% godišnje to je poznato parametar tehnologije 10% godišnje idu, životna dob raste. Dakle to su sve stvari koje treba imati u vidu. A treća stvar govorili ste o nezadovoljstvu pacijenata. Ja se ne bih složio s vama da su oni toliko nezadovoljni jer ljudi su generalno u jednom teškom stanju i onda dođu kod doktora bolestan jadan i onda … Ali postavljam protupitanje,kakvo je zadovoljstvo onih koji pružaju usluge tih korisnicima? Pa vidimo što se sa medicinskim sestrama događa itd. pa i liječnici su podigli glas. Dakle na taj način ja razmišljam. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo odgovor na repliku. Kolega Đurović. Izvolite.
Zastupniče MIlinković ja mislim da je hrvatski čovjek većinom bolestan, ali hrvatsko društvo je bolesno a prema svim gospodarskim, socijalnim, društvenim pokazateljima i Hrvatska država je ozbiljno bolesna što možemo sama slika nekog medijskog presjeka nam to pokazuje koje su teme koje zaokupljaju hrvatsko društvo, koji su problemi koji zaokupljaju hrvatsko društvo. Što se tiče problema u primarnoj, ja sam rekao prvo postojao jedan šum u komunikacijama, jedan nesporazum između njih i nas nas i njih pacijenata i liječnika i taj se šum u komunikaciji već kroz druže vrijeme produbljuje. Da, ljudi su nezadovoljni ne mislim da je to neka posljedica ili krivnja određene osobe to je jedan sustavni eror jedna sustavna deformacija koja se događa već kroz duže vrijeme. Oni krive nas mi krivimo njih sve nas zajedno pritišće realno stanje takvo kakvo je. Ono gdje također postoji jedan sustavni problem u kojem se dijelom govori o viziji to su tzv. kliničke smjernice. Kliničke smjernice se danas spominju oko …. Sjećamo se prije 12 godina da je bivša ministrica tada zdravstva ili zdravlja pokušala dati kliničke smjernice Ministarstva zdravstva, ali nikada to nije zaživilo kao nešto što će vama kao liječniku i meni omogućiti da iza nas stoji sustav u našim odlukama. I struka, ali i sustav. I ako ćemo govorit kao liječnici što je problem i liječnika, sad da se vratim na poziciju liječnika, njegov je problem što on nema ama Bože tebi nikakvu zaštitu i iza njega ne stoji ni ministarstvo, ni sustav, nitko. I vi taj problem osjećate i svi liječnici koji rade u sustavu.
Hvala. Sljedeća replika Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Đurović maloprije ste rekli, spominjali specijaliste školske medicine da se zapravo liječnici specijalisti bave više preventivom nego kurativom. To je točno i to je žalosno, međutim to je posljedica negativne reforme koja je bila prije, koja je sigurno negativno djelovala na krajnjeg korisnika, odnosno na školsko dijete i sigurno da nisu zadovoljni niti liječnici specijalisti školske medicine, a niti krajnji korisnici, djeca, odnosno roditelji. Međutim istovremeno zapravo mi imamo 160 takvih specijalista školske medicine koji najčešće provode čak 20% svoga radnog vremena od škole do škole da bi tamo napravili … kralježnice, vida, preventivna predavanja itd., od škole do škole. Međutim pitam se da li je potrebno završiti Medicinski fakultet, čak i specijalizaciju da bi se educiralo o znanju o zdravlju itd., kada je moguće školovanje za puno manje novca. I tu se slažem s vama jer zapravo školska djeca ispada da su jedina populacija koja nema integriranu zdravstvenu zaštitu jer obiteljski provode kurativu, a specijalisti školske medicine provode preventivu. Prema tome, sigurna sam da tu treba nešto napraviti. Ali evo već vidite neke od predloženih mjera u nacrtu u strategiji kojima bi se ojačali ljudski resursi u zdravstvu su upravo definiranje, kompetencija i omogućavanja preuzimanja zadataka u skladu s višom razinom postignutog obrazovanja zdravstvenih djelatnika. Prema tome, ja u ovoj strategiji već vidim jedan korak poboljšanja za ovakvu problematiku koja je. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolega Đurović.
Hvala. … /Govornik isključen./… ona je dijelom na tragu onoga što ja mislim. Ja mislim da se to sa školskom medicinom u jednom trenutku dogodilo manje-više slučajno. Uspostavljena je obiteljska medicina i jednostavno ispali su ti ljudi, cijela jedna specijalizacija je ispala i što ćete radit, bit ćete preventiva. Mislim manje-više se to tako dogodilo i na neki način je ta specijalizacija i ti ljudi su zaboravljeni, To je jedan vrijedan resurs ljudi. I ponavljam, mi koji imamo djecu školske dobi, a mislim da dobar dio roditelja bi više volio da njihova djeca idu u školske dispanzere i da se njihovim zdravljem primarno bave liječnici školske medicine nego što oni zajedno sa starijom populacijom sjede u ambulantama opće medicine. No to je jedna tema koja jednostavno kao da je ostala zaboravljena otkad je ugašena ta školska medicina, a preventivu što kažete, dio preventive su oni radili i prije dok su radili primarnu za školsku populaciju, a dio preventive je sigurno. Na to se sada nadovezuje onaj jedan drugi dio te strategije, kad već spominjemo, a to je također se spominje je li mogućnost prenošenja ovlasti sa liječnika na bolje obrazovano medicinsko osoblje više ili visoko obrazovano. No mi imamo manje-više u sustavu zdravstvenom upravo drugačije procese da se još više ovlasti prenosi na liječnike iako to liječnici ni ne žele, pa se nekada su sestre naravno da su davale injekcije i da su vadile krv, da su stavljale katetere. Odjedanput i to postaje pitanje infuzije da li to više smiju radit sestre. Mi imamo sve obrazovanije sestre, a sve reduktivniji pristup prema odnosu liječnika i sestara i liječnici to ne potenciraju. Postoje neki drugi odnosi koji to potenciraju. Hvala.
Hvala. I zadnja replika, Darko Milinović. Izvolite kolega.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa uvaženi kolega Đurović, ja se slažem s vama oko naziva ministarstva. To je po ministrovim riječima bila prva reforma hrvatskog zdravstvenog sustava, promijeniti naziv Ministarstvo zdravstva u Ministarstvo zdravlja. Mislim da u okruženju nijedna zemlja nema, ima Srbija, mislim da jedino Srbija ima Ministarstvo zdravlja. To je bila na neki način, kao što je ministar rekao, prva reforma. Druga je strukturna reforma. Pazite, to je zapravo bilo podcjenjivački i prema ostalim kolegama u Vladi, veli prva strukturna reforma ove Vlade je i objedinjena javna nabava, a kada smo mi išli u objedinjenu javnu nabavu na području Grada Zagreba gdje se troši trećina proračunskog onda je najglasniji protivljenju tome bio današnji aktualni ministar zdravlja gospodin Rajko Ostojić. Sjetite se, i ova knjiga opet kažem ne da lagati, to je dobro. Pročitat ću vam, veli reforma započeta 2008. godine dovela je do toga da su neplaćene obveze zdravstvenih ustanova smanjene. Dakle ovo je odličan dokument, ne da jednostavno lagati. I sjetite se obećanja, slažem se s vama što se tiče domova zdravlja, oni su nepovratni. I ja sad kažem i govorio sam kao ministar nikada domove zdravlja ne možemo vratiti u funkciju u kojoj su bili, ali mi smo dijelom vratili dignitet domova zdravlja. Sjetite se ministrovih riječi, mi ćemo čim dođemo prva tri mjeseca vratiti domove zdravlja u vrijeme kako je to bilo Andrije Štampara. Mi smo djelomično vratili dignitet domova zdravlja i to se vidi da pojedine kolege se vraćaju iz koncesije u domove zdravlja i drugačijim načinom financiranja domova zdravlja. Hitna medicinska pomoć i ministar je to htio na početku, prvih dana svog mandata derogirati, a ovdje piše reforma hitne medicinske pomoći je temeljit, koordiniran, reorganizacijski proces.
Vrijeme kolega Milinović.
Ustav jamči svakom stanovniku jednaku dostupnost. Četiri velika regionalna centra su imali hitnu medicinsku pomoć 24 sata dnevno u manjim sredinama…
Vrijeme.
Što ministar ne razumije, manje sredine su bile u pripravnosti pa zovete radi infarkta pa čekate doktora od kuće da dođe. Sad više toga nema i zato mislim da je…
Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolega Đurović. Izvolite.
Ja mogu reći svoje mišljenje, a to je da je ministar Milinović zasigurno bio iznenađujuće dobar ministar, bolji što se mene tiče od mojih očekivanja, zaista. No isto tako što se tiče sadašnjeg ministra ja nisam htio uopće ulaziti u financijske aspekte, više se bavi zapravo nekakvim strateškim temama, ali ako je riječ o financijama mislim da je ministar dobio ireverzibilan šah mat sa smanjenjem doprinosa i da nema nikakvih izgleda da se iz tog mata koji je zadao sa tim smanjenjem doprinosa u ovim uvjetima izvuče u godinama koje dolaze. Daj Bože da on bude, zaista bude čarobnjak koji će iz manjeg uspjet učiniti više, ali mislim da se to rijetko događa u realnom životu. Hvala.
Hvala. Dalje za raspravu u ime Kluba zastupnika SDP-a Biljana Borzan. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. Evo pred nama je dokument kakav još nismo imali prilike nikada imati u Saboru i moram priznati da mi je žao što se danas toliko toga dugo raspravljalo o tome koliko stranica ima strategija, a koliko analiza. Ne vidim uopće u čemu je štos. Čini mi se evo oni koji su danas to kritizirali da su bili uz Alberta Einsteina kad je osmislio onaj genijalni E=MC na kvadrat da bi rekli pa šta ti je to tri slova, jedna brojka, u čemu je štos. Daj ti napiši jedno 150 strana pa ćemo mi cijeniti to što si ti smislio. Dakle, ne radi se uopće o tome koliko neki dokument treba biti dugačak. Znate li koliko je recimo Strategija zdravstva Europske unije? 12 stranica. Dakle, ako je mogla biti strategija cijele Europske unije na 12 strana ne vidim u čemu je sada problem ako je ova Strategija hrvatskog zdravstva na 26, 15 ili 19 strana. Mislim da se radi o dragocjenom dokumentu koji sadržava za sve nas koji se bavimo zdravstvom mnoštvo dragocjenih podataka. I mislim da onako medicinski ako se izrazim kako će postaviti dijagnozu, odnosno odrediti liječenje ako nismo napravili pravilnu dijagnostiku i uzeli dobru anamnezu. Dakle, sigurno da suočavanje sa svim podacima o hrvatskom zdravstvu je nužno kako bi kasnije odredili da tako kažem terapiju. Unatoč opsežnosti ipak se ovdje radi o jednom okvirnom dokumentu. Dakle, nemoguće je da u strategiji piše apsolutno sve. Ona nije sveto pismo, podložna je promjenama i u krajnjoj liniji ne vidim razloga proceduralno zbog čega zastupnici koji imaju primjedbi nisu dali amandmane o kojima ćemo raspravljati u Saboru i eventualno uvažiti i proširiti strategiju sa još nekim podacima. Ono što smatram da je također važno kod ove strategije da ona za sobom ostavlja jedan trajni pisani trag što je također za naše zdravstvo neobično, jer evo sjetimo se samo zadnje reforme zdravstva koja je prezentirana slajdovima koje nikad nitko baš nije ni vidio niti se sjeća šta na njima piše, pa sda nitko ne može ni reći je li ta reforma uspjela ili nije, odnosno gdje nije uspjela i koliko je uspjela. Ovdje ostaje pisani trag, ostaje mogućnost i sada kritike, ali i krajem mandata. Kritičarima koji govore o tome da u strategiji nema konkretnih rješenja. Pa evo ja ću navesti par stvari. Zar nije vrlo konkretno kada piše u strategiji da ravnatelji bolnica više neće moći gomilati svaki mjesec novih tri, pet ili osam milijuna kuna duga gubitaka i ponašati se po sistemu baš me briga nije moje, državno je. U strategiji, dakle jasno piše da će se uvesti osobna odgovornost za loše financijsko poslovanje. Po meni je to zaista vrlo jasna stvar i vrlo jasna poruka onima koji vode danas bolnice. Ili na primjer recimo u Strategiji se obvezujemo na postotno povećanje udjela preventivnih programa. Ako u proračunima do kraja mandata ne bude bilo osigurano više sredstava za prevenciju svima će biti jasno da u tom dijelu nismo napravili bog zna što. Sustav zdravstva je izuzetno kompleksan sustav i smatram da je upravo najveći izazov u tome što nove mogućnosti i napredak tehnologije iz dana u dan zahtijevaju sve veća financijska sredstva a mi smo u sve težoj situaciji. No, ipak mislim da ministar hrvatskog zdravstva ne treba biti David Coperfield da bi osmislio načine kako izaći iz te situacije. Ipak mislim da pametnim planiranjem i ponašanjem na način da ako ja vodim bolnicu ili dom zdravlja da je to od svih nas a ne državno i da me baš briga što će se događati kada ja odem, kada moj mandat završi. Dakle, da se može itekako pametnom preraspodjelom novca napraviti još puno toga dobroga u hrvatskom zdravstvu. Čitavoj situaciji u lošem smislu doprinosi recimo podatak da je porast cijena u zdravstvu porastao u usporedbi sa 2005. za 42 čak posto, a isto tako vrlo je tužan podatak da svega 35% građana koji uplaćuju u proračun brine o onih ostalih 65%. Dakle, vrlo nepovoljan odnos. Također, ono što je zatečeno u zdravstvu ogromni dugovi koje treba vraćati, ali naravno održavati i stalnu kvalitetu također su loša okolnost. No, opet ponavljam ne mislim da je nemoguće napraviti sustav urednijim. Mi smo to u krajnjoj liniji u onom mandatu od 2000. do 2003. i ostavili Hrvatsku daleko boljom nego kako smo je zatekli i uopće ne sumnjam da će se to dogoditi i sada. Ima tu još nekih primjera. Evo recimo kada gledate vrlo interesantne tablice i krivulje koje se mogu vidjeti u ovoj strategiji, u onom analitičkom dijelu. Na primjer da je rashodi za zaposlene u HZZO-u u mandatu Račanove Vlade imate ravnu liniju. Dakle, ne povećava se potrošnja, da bi od trenutka kada HDZ ponovo preuzima vlast u državi ta krivulja strmoglavo porasla gore. Dakle, suočavamo se sa ogromnim rashodima za zaposlene jer je tu zaista vjerujem tko je u zadnje vrijeme išao u HZZO mogao je imati prilike vidjeti da po dva, tri činovnika sjede stiješnjeno u kancelarijama i da se mnogi pitaju što rade tamo. Također, potrošnja recepata recimo. Kada gledate isto vrlo stabilna krivulja u mandatu od 2000. do 2004. a onda strmi porast, pa tako recimo 2000. godine trošili smo 29 milijuna recepata, a 2011. 50 milijuna. E sad kad pomnožite da taj svaki recepat ne vrijedi samo onaj odštampani papir nego da je na njemu napisan lijek koji vrijedi možda 12, možda 300, a možda 2000 kuna onda je svima jasno kolika je potrošnja u hrvatskom zdravstvu. U strategiji se po mom mišljenju na jedan vrlo realan i politički neostraščen način govori o prethodnim reformama, te su zaključci ovakvi: nisu riješene neučinkovitosti u poslovanju zdravstvenog sustava, neriješen je problem korupcije, sustav dopunskog osiguranja ostvaruje deficit. Općenito zdravstveni sustav nije financiran održivo i u stalnom je deficitu. Dakle, to kad pročitate onda je zaista svima jasno u kakvoj se situaciji nalazimo. Osvrnula bih se još na neke podatke vezano za prevenciju obzirom da je to nešto što i o čemu ja vrlo često govorim i što me zanima jer znamo da se kaže da jedna kuna uložena u prevenciju nosi za sobom osam ili deset kuna koje se vrate u proračun. Pa dakle kada vidimo da 20% muškaraca i 12% žena ima loše prehrambene navike, da 60% muškaraca i 50% žena ima prekomjernu tjelesnu težinu, da gotovo 30% odraslih puši, da je sve mlađa dob pušača, da je očekivano trajanje života u Hrvatskoj među nižim u EU onda je jasno da prevencija dosada nije bila dovoljna. No ipak ova Vlada, odnosno ministarstvo, poslalo je vrlo jasnu poruku jer je u zadnjem proračunu ovom dakle za 2012. godinu otprilike udvostručena količina financijskih sredstava za prevenciju kroničnih malignih bolesti, kroničnih te zaraznih bolesti i prevenciju ovisnosti. Također, mislim da prostora još uvijek tu ima, ne da mislim nego je to očito, mi u Hrvatskoj naime također se može vidjeti iz ove strategije u prevenciju ulažemo 0,68% proračuna, a u prosjeku EU je to 2,68%. Dakle, znatno još zaostajemo i tu će se povećavanjem našeg BDP-a, odnosno povećavanjem proračuna naći vjerujem prostora za dodatna sredstva. Dakle, mi smo jasnu poruku poslali u brojkama, u novcu, a ne se izražavali da je prevencija važna, da se vraćamo na Štamparove principe samo na deklarativnoj razini, a onda kad dođe do novca onda se sredstva smanjuju. Pa recimo podsjetit ću u Proračunu za 2011. dakle u mandatu prošle Vlade su sredstva za prevenciju pretilosti smanjena u rebalansu na polovicu. Dakle, ono što smatram da je izuzetno važno u ovoj strategiji, već su neki kolege to i spominjali, a to je što smo se opredijelili u strategiji za jačanje ljudskih resursa. Smatram da su zdravstveni radnici unatoč svemu onome što im se, a ja ću reći ovako malo pod navodnicima, što im se radilo u zadnjih 20 godina od reformi, od smanjivanja sredstava, od promjena ovakvih i onakvih oni su se zaista stoički držali i održali kvalitetu sustava takvom da naši građani ipak u konačnici mogu biti zadovoljni, da su navikli ustvari na jednu vrlo kvalitetnu uslugu koja je ustvari rekla bih i u nesrazmjeru sa gospodarskom situacijom u Hrvatskoj. Dakle, zdravstvena usluga još uvijek se drži na jednom zavidnom nivou. Ulaskom u EU bi si mogli zakomplicirati dodatno stvar sa zdravstvenim osobljem jer naravno znamo postoje zemlje koje imaju daleko bolje plaće za zdravstvene radnike i to će sigurno biti mamac i strategija spominje i taj problem. Dakle, evidentiran je i u tom smislu će se sigurno na vrijeme stvari uzeti pod kontrolu. Također, informatizacija sustava o tome se danas relativno malo govorilo. Izuzetno važna stvar. Evo imali smo nedavno u medijima dosta napisa kako neki liječnici eskiviraju posao. Je li to tako ili nije tako sigurno da kvalitetnom informatizacijom se može provjeriti i vidjeti tko što radi, koliko radi i samim tim se onda može uvesti i pravedan sustav nagrađivanja, odnosno kažnjavanja. Također, informatizacija je naravno izuzetno važna jer time zdravstvo čini dostupnije pacijentu i smanjuje mogućnost za korupciju na daleko manju razinu. Tu je dakle još nekih stvari koje smatram da su izuzetno pozitivne u strategiji, a to je osnivanje grupnih praksi jer znamo da otkad su uništeni domovi zdravlja da je situacija u primarnoj zdravstvenoj zaštiti vrlo teška. Dakle, tu se može itekako povećati djelotvornost i kvaliteta rada kroz grupne prakse. Zatim naglasak na boljoj iskorištenosti bolnica. Spominjalo se i tu kako neke bolnice, osobito male, imaju situaciju a pouzdano i znam da imaju dijagnostiku koju uopće ne koriste dok klinički bolnički centri opterećeni prave duge liste čekanja. Dakle, to je sigurno ako se, kako piše u strategiji, dogodi udruživanje u regionalne bolničke mreže ta kvaliteta i ti problemi se dakle mogu riješiti. Također, uključivanje jedinica lokalne samouprave mora biti daleko aktivnije i žešće nego dosada pogotovo tamo gdje su otoci, ruralna područja i slično. Dakle, jedinice lokalne samouprave itekako mogu dati svoj doprinos kvalitetnijoj zdravstvenoj usluzi. Cilj svih nas koji se bavimo zdravstvom je vjerujem i svih opcija u Saboru ne samo vladajuće nego i oporbe je zadovoljan pacijent koji je pregledan i liječen po najmodernijim, najsuvremenijim metodama od strane zadovoljnih zdravstvenih radnika. Konačno, smatram izuzetno važnom zadnju rečenicu u strategiji koja glasi: "Kada svi sudionici u sustavu zdravstva, pružatelji i korisnici zdravstvene zaštite preuzmu odgovornost za svoje djelovanje i ponašanje stvorit će se ključan preduvjet da do 2020. godine ostvarimo viziju zdravstva kakvu uistinu želimo." Pa ja bih s tim završila svoje izlaganje uz naravno napomenu da će klub SDP-a podržati ovako predloženu strategiju. Hvala.
Hvala lijepo. Vaše izlaganje izazvalo je 5 replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Darka Milinovića.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ja opet kažem treba ovaj dokument samo čitati, a ja ga nisam čitao, ja sam ga studirao. Još jedna istina, ono što ste rekli u vrijeme Račanove Vlade da nije bilo uzlazne krivulje što se tiče troškova hrvatskog zdravstvenog sustava vjerojatno je točna, čini mi se da je točna, ali nije to samo jedini period nego u ovom dokumentu piše od 2008. do 2010. godine, dakle u mandatu protekle Vlade, udjel ukupnih izdataka za zdravstvo u Hrvatskoj nije se mijenjao i iznosi 7,76% BDP-a. Dakle, nije to bilo samo u Račanovoj Vladi, a ovaj podatak nadalje govori o tome da je hrvatski zdravstveni sustav u protekle 4 godine doba krize i recesije bio stabilan i ono što je bitno rijetki, ako ne i jedini u Europi nismo stvarali nove obveze do zapravo ovih izbora, odnosno do 01.01. protekle godine. Kažete teško je biti ministar. Ajmo vidjeti koliko ministru nedostaje sredstava. 2% doprinosa su 2,5 milijardi kuna. Jesmo se složili? Je. 900 milijuna kuna direktno iz proračuna to je 3 milijarde i 400 i smanjeni su vlastiti prihodi za 600 milijuna. To je 4 milijarde kuna nedostaje, ministru nije lako, moramo mu pomoći. Ja se slažem. Kažete ravnatelji bolnica neće se moći, neće im se dozvoliti i neće moći gomilati nove dugove. Oni su nažalost na to osuđeni. Evo, ministar je imenovao, zahtijevam da idući tjedan razriješi ravnatelja Osječke bolnice. Imenovao je ravnatelja, po zakonu ako ravnatelj stvara nove dugove mora ga smijeniti. U Osijeku mjesečno se stvara između 7 i 10 milijuna kuna novog duga, ne novih obveza nego novog duga. Slažemo se evo i sa HZZO-om kaže veći dio navedenog razloga je HZZO posluje s gubitkom osim u razdoblju 2009.do 2011.godine. Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] A već kada se gospodin Kajin javio evo zanimljivo je zašto o ovoj strategiji ne govori se nešto i o Pulskoj bolnici jer ste poništili natječaj o izgradnji Pulske bolnice.
Odgovor na repliku.
E sada gospodine Milinoviću dopustite da ja Osječku bolnicu znam za nijansu trenutno kakva je situacija bolje nego vi. Dakle u Osječkoj bolnici je recimo godinama 7 puta veći račun za vodu nego u riječkoj koja je slične veličine i da se nikada nitko nije zapitao zbog čega je to tako. Dakle da je vama za račun za vodu tisuću ili dvije kuna vi biste sigurno svog susjeda pitali koliki on ima račun i ako imate sličnu količinu sličan broj ljudi u domaćinstvu bilo bi vam sigurno jasno da nešto nije uredu ako je vaš račun sedmerostruko veći. Dakle problem je tog poslovanja dosadašnjeg taj da se jednostavno pošto nije iz moga džepa nego će to ministar poslije i tako i tako sanirati dat će za dugove ja mogu raditi, odnosno ne moram si dati truda da razmislim. Osječka bolnica je gomilala svaki mjesec 5 novih milijuna duga u prošlom mandatu dakle a sada je to otprilike milijun do milijun i pol s tim da je ministar smanjio limit za još 2,5 milijuna mjesečno. Da se to smanjenje nije dogodilo Osječka bolnica bi počela vraćati dugove koje je ostavila bivša vlast. Smanjila je dugovanja zbog toga što je netko počeo razmišljati o tome kako se vodi bolnica. Zašto novac curi gdje ne treba.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je ona uvažene zastupnice Ingrid Antičević Marinović.
Kolegica je u svojoj raspravi između ostalog govorila o rak rani našeg zdravstvenog sustava o ogromnim dugovima i stječe se često dojam da se treba štediti na pacijentima. To onda nije dobro zdravstvo. Dobro zdravstvo je ono koje ojačava uporabu sustava a sprečava sve zlouporabe što je bila i okosnica vaše rasprave. Međutim napomenut ću ovdje oni koji govore o tome što je s tim dugovima trebalo bi ih priupitati pa i bivšeg ministra, kako je moglo doći do toga? Kako je mogao potpisati kolektivni ugovor i opteretiti Vladu koja dolazi od 1.1.2013.a u svoje vrijeme koja opterećuje sustav za milijardu kuna samo za plaće? Evo vam primjer u Zadarskoj bolnici. Manjak u 2011.preko 15 milijuna u 2012. 12 milijuna. Što je inspekcija našla? Nepoštivanje obveza prema ugovoru sa zavodom. Nema otpusnog pisama često za pacijente, povreda često je propisa i općih akata, zaposleno 7 radnika bez suglasnosti samog ministra, u pojedinim odjelima lijekovi se nabavljaju ne prema pacijentima nego prema bolničkim odjelima i nema povrata u bolničku ljekarnu. I kruna odnosno suma sumarum svega uspostavljen je račun od 38 milijuna kuna HZZO a inspekcija je naša da ima podloge za 32 milijuna ali nema za 6 milijuna. Gdje su ti milijuni? Dakle ovo o čemu govorim i kao što govori gospodin ministar i kao što vi kolegice govorite u čemu je ta strategija, da vidim u čemu je problem, dakle moramo poći od te analize da bi vidjeli što je naša strategija. Nažalost da se mi u strategiji moramo brinuti o tome o čemu ste malo prije rekli da se suzbiju sve moguće zlouporabe i da ne curi novac tamo gdje ne bi trebao ići a da curi novac upravo prema pacijentima kojima je taj novac i namijenjen.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku.
Svakako nama se ovo ne događa prvi puta, dakle sve je već viđeno. Imali smo situaciju u mandatu 2000.do 2003.da smo zaista onako vruće kestenje iz vatra vadili a sada radimo istu stvar. Za ono što nismo krivi sada moramo ispravljati vraćati i održavati kvalitetu. Dakle to je ono što je izuzetno teško. Međutim ja ne bih htjela često se iz Slavonije čuje kuknjava, ja ne bih htjela biti od onih koji plaću nego naprotiv želim i jesam optimistična i mislim da se može jer u krajnjoj liniji samo opći podatak koji nije toliko za zdravstvo vezan BDP je kada je SDP s partnerima došao na vlast 2000.bio minus 0,9 a na odlasku nakon izbora krajem 2003.je bio plus 5%. Dakle dok se ne poveća BDP i proračun teško će biti ali u svakom slučaju nije nemoguće.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Dinka Burića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Borzan bilo bi dobro i zbog vas ali i zbog gospođe Antičević i zbog svih ostalih da se fokusiramo na točku dnevnog reda, a to je Nacionala strategija zdravstva u idućih 8 godina da ne trošimo toliko vremena na analize financijskih poslovanja u prethodnom to ćemo vjerojatno pod nekom drugom točkom dnevnog reda. Ali kolegice Borzan nadam se da me slušate i da ćete mi odgovoriti. Kolega Milinović mogu li vas, možete mi zaustaviti vrijeme? Obraćam se kolegici Borzan a vi. Prema tome molim da mi toliko produžite vrijeme nisam još ništa rekao tri minute. Dakle kolegice Borzan rekli ste sada u jednom trenutku replicirajući kolegici Antičević kako dolazite iz Slavonije i odakle često dolaze glasove, tako je. I vi kažete da smo siromašni koji upozoravaju na nešto što ne valja. Ja ću se vratiti na strategiju. Jadna od temeljnih i predizbornih obećanja kukuriku koalicije je bila u planu 9 zdravlje za sve je bila npr. ono o čemu sam već bio spomenuo palijativna skrb, stvaranje 4 regionalna centra za palijativnu medicinu. Pa evo vam dobrog razloga, s obzirom da dolazite iz Osijeka, da smo iz istog kraja jer onda nam je svima u interesu da vidimo kako se to, što se to događa sada sa tim planovima evo i u strategiji za idućih 8 godina. Ne samo da nema puno riječi o palijativnoj skrbi nego ne znam da li znate kolegice da je 1.8. ove godine HZZO odredio da će financirat ambulante za palijativnu skrb u Domu zdravlja Zagreb, u Domu zdravlja Rijeka i u Domu zdravlja Pazin, a da je Dom zdravlja Osijek koji već ima od 1.4.2020. ambulantu za palijativnu skrb, koju financira sam i Osječko-baranjska županija, kad se javio da i njemu bude financirana ta ambulanta da je dobio odgovor da se javi na neki drugi natječaj, a ovo je napravljeno čak bez natječaja i da će onda možda doći na red da bude financirano. Izostavljen je Split, izostavljen je Osijek od sufinanciranja. Dobio je Zagreb, dobila je Rijeka i dobio je Pazin slučajno ili ne.
Hvala lijepo. I produženo vrijeme je isteklo. … [[Upadica se ne razumije.]] Sad ćemo čuti odgovor na repliku.
Pa samo kratko, kolega Buriću, vi spominjete da smo kolegica Ingrid Antičević-Marinović i ja skrenuli s teme, međutim financije su definitivno u zdravstvu kao što znate polazište za sve. Dakle ako smo razgovarali o financijskoj situaciji ona je definitivno izuzetno važna. A što se tiče palijativne skrbi, naravno načelna naklonjenost tome postoji, no vi ste nestrpljivi isto kao i ja, mandat je na četiri godine, a nadam se i duže ove Vlade, tako da bit će vremena da se ostvari. … [[Upadica se ne razumije.]] Neće bit kraće. Zato i strategija u najmanju ruku do 2020., a onda ćemo radit novu. Dakle u mandatu se još dosta toga može napraviti, ne mora biti u prvih šest mjeseci sve.
Hvala lijepo. Sljedeća je replika ona uvažene zastupnice gospođe Komparić Devčić.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice i kolege, ovo što nas je malo ostalo. Vidim ja da bismo mi svi radije raspravljali zapravo o stanju u zdravstvu u ovom trenutku i u proteklim godinama, malo tko od nas se drži zapravo onog dijela iako svi kritizirate vrlo malo, 15 stranica, ali malo tko je zapravo o tome i govorio. Kolegice Borzan, vi ste u svojoj raspravi u jednom dijelu rekli, spomenuli prevenciju. Apsolutno se s vama slažem, mislim da je ključ ušteda u zdravstvu prevencija. Da bi se zapravo prevencija provodila mora se dati veću važnost primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Spomenuli ste i uočili ste vrlo dobro da se formiraju i potenciraju se formiranje grupnih praksi što mene podsjeća na centre primarne zdravstvene zaštite kada se u velikoj mjeri u primarnoj zdravstvenoj zaštiti radilo sve ono što sad opterećuje naš bolnički sustav za kojeg svi ovdje zajedno znamo da je najskuplja varijanta kada nama liječnici kardiolozi, specijalisti liječe tlak. Danas se tlak više ne liječi u primarnoj zdravstvenoj zaštiti nego se liječi kod kardiologa ili nefrologa. Dakle bismo mi ojačali primarnu zdravstvenu zaštitu u svim segmentima, bila je spomenuta školska medicina, pedijatrija, ginekologija, bile su nekad ambulante interne, bile su nekad kirurgije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti i ja osobno mislim da u tom trenutku bi nama sustav imao velike uštede, jer je bolničko liječenje i liječenje kod specijalista najskuplje. I kada jednom se tako nešto odluči, a mislim da ova strategija ide prema smjeru primarne zdravstvene zaštite, u nekoliko navrata je to spomenuto, onda će ovaj bolnički sustav ne grcati odnosno zdravstveni sustav ne grcati u velikim gubicima i problemima. Još jedna samo rečenica, prevencija, iz ovoga se da vidjeti da nam djeca su sve deblja, da sve više puše, da sve više piju i u tom smislu pozdravljam dakle da je i Ministarstvo zdravlja zajedno sa Ministarstvo odgoja, obrazovanja i sporta upravo pokreće zdravstveni odgoj u osnovnim školama što dakle ide u smjeru prevencije.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku.
Kolegice potpuno se slažem s vama. Samo ću jedan podatak dati koji nisam u svojoj raspravi čini mi se rekla. Tijekom 2010. izvršeno je 39% manje preventivnih sistematskih pregleda u odnosu na 2009., a čak 94% manje u odnosu na 1990. Ja kad sam taj podatak našla, kad sam se suočila s tim, on je poražavajući. Dakle, mi smo pobrkali i u međuvremenu pokvarili dosta toga što je bilo dobro, a uvelo se dosta toga novoga što ne valja. Evo u svakom slučaju sad nam je prilika da ispravimo te krive drine.
Hvala lijepo. I zadnja replika je ona uvaženog zastupnika Stjepana Milinkovića.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Borzan, vi ste govorili o količini, ne bih više to ponavljao, koliko je stranica i mislim da je kilu i 20 negdje, tako je ministar rekao, ali omjer u svakom slučaju upada u oči, kako toliko analiza stanja a terapije ili kako ste vi rekli je toliko stranice. To je nesporno. Slažem se s vama da je dobra dijagnoza temeljni preduvjet terapije i zato nije ništa tu loše i neosnovano tražiti u ovome svemu, tražiti rješenja. Mi svjedočimo svakodnevno u našem poslu da postavimo jednu dijagnozu moguću uz ovu modernu tehnologiju, a puno puta smo u terapijskim mogućnostima jako skučeni, ograničeni i to nas zasigurno frustrira. Meni je drago isto da razmišljamo svi zdravstveno medicinski kao što kolegica Komparić-Devčić i nama je svima na srcu ovdje, svakom u ovoj sabornici, a naravno nama koji u tome poslu radimo dostupnost i kvaliteta. Ali se uvijek vraćamo, e vidiš to je napravljeno za toga vremena, ovo je za toga. Vi ste spominjali vrijeme 2000. do 2003., a ja ne bih želio da se ponovi ponovo, a ovih dana se šuška o tome da se ponovi radna obveza, liječnicima je bilo uvedena. Budimo realni i sjetimo se, radna obveza, smanjene plaće sestrama medicinski i ovih dana nešto slično se događa. Drugu stvar želim reći, govorite o lijekovima na recept, pa e-recept je u svakom slučaju, svatko će to priznati da je unaprijedio i dostupnost, naravno i određene uštede su u tom dijelu napravljene. Ali sam govorio ranije u replici kolegi Đuroviću da zasigurno okolnosti su i gospodarske i socijalne takve da je potrošnja kao što sam rekao i antidepresiva i svih lijekova potrebita i u porastu. To moramo imat u vidu, to su realnosti na koje mi moramo kao praktičari, kao liječnici imati …/Govornik isključen./…
Hvala lijepo. Prije nego što dam riječ uvaženom zastupniku Damiru Kajinu moram izraziti svoju žalost što o tako važnoj temi o kojoj raspravljamo u ovom času u dvorani nema niti 20-tak zastupnika, a svi se kunemo u to kako je to silno važno i svi ćemo biti silno uvjereni u to. Na žalost, nema tv prijenosa pa vjerojatno je to bitno utjecalo na to. No, u svakom slučaju sljedeći govornik će u ime kluba IDS-a biti uvaženi zastupnik gospodin Damir Kajin.
Gospodine potpredsjedniče, gospodo zastupnice. Ono, pod hitno treba mijenjati ovaj Poslovnik koji ovaj Parlament pretvara u jedan teatar apsurda. Mi smo si počeli sami sebi unutar klubova replicirati. To doista tko preživi preživjet će, pričat će i zato je dobro da sada raspravljamo o Strategiji zdravstva. To je prvo što želim kazati. Drugo, gospodo idemo dalje. Tu na strani, di sam našao 116 da tu se stalno govori o bruto društvenom proizvodu itd. koliko ko izdvaja za zdravstvo pa se između ostalog kaže da je kolko bilo 2008. izdvajalo se za zdravstvo per capita 1581 USA dolar. 2010. 1514 USA dolara. Jasno, to je između ostalog posljedica pada tog bruto društvenog proizvoda ali i činjenice da se doprinosi za zdravstva iz plaća koju plaćaju poslodavci, neko vrijeme to su plaćali i radnici permanentno smanjuje pa tako evo sada smo onaj doprinos sa 15% smanjili na 13% i onda se dalje navodi da smanjenje stope doprinosa za zdravstveno osiguranje predstavlja dodatan izazov financiranju zdravstvenog sustava budući da će po toj osnovi manje sredstava pritjecati u proračun i dalje se alocirati u zdravstveni sektor. Međutim, da jasno, ono što je možda najbitnije a to smo danas ujutro i spominjali. Linić otpuštamo 20000 ljudi, pa onda kaže ušteda oko 2 milijarde. Iz školstva, iz znanosti moglo bi otići 9000 ljudi, iz zdravstva 6000 ljudi, a iz policije negdje oko 2500. Ne znam, mislim da je to dovoljno hrabro i drago mi je da je i ministar nešto pojasnio prije. Ali ako se to dogodi vidjet ćemo kako će onda i sama javnost reagirati. Međutim, ja želim prije svega ovdje govoriti i o poziciji općih bolnica koji djeluju na prostoru u Hrvatskoj pa i u kontekstu premijera ili njegova istupa da Hrvatska ima više bolnica ili jednako bolnica kao i 30 milijunski Teksas. Njihova pozicija, htio sam nešto reći za taj Teksas ali neću. Njihova pozicija znači tih općih bolnica je mučna. Ona ovisi o financijskoj moći županija, a te županije su u ovom trenutku bezobrazno osiromašene. No, imam dojam da će se u Hrvatskoj sve mijenjati, ali se neće mijenjati položaj županija. Tj. sve će se mijenjati ali se Hrvatska bojim se neće decentralizirati. Ja bih volio da griješim, no mislim da sam ovdje u pravu. Nema ovdje bivšeg ministra zdravstva Darka Milinovića da mu samo kažem da je jučer bilo otvaranje ponuda za gradnju opće bolnice u Puli. Pristigle su dvije potpune ponude ZABA-e plus OTP-a oni su to zajedno i Erste banke koja je sama jednostavno ponudila, se javila na taj natječaj. Kamata je 5% plus euro libor. To je negdje oko 5,65% znatno manje no iznos pod kojim se zadužuje Hrvatska u inozemstvu kada kupuje obveznice. S druge strane, znači riječ je o zajmu od 300 milijuna kuna, a 300 milijuna kuna bi trebala financirati Hrvatska banka za obnovu i razvoj. Utoliko ne da želim vjerovati nego sam gotovo uvjeren da će taj posao relativno skoro krenuti i da će se to jedno obećanje o gradnji opće bolnice u Puli pretvoriti i u djelo. Ako netko zaslužuje tu bolnicu, dobro bolnicu zaslužuje svatko, to je jasno, svatko zaslužuje bolnice. Ali onda ga zaslužuje valjda i taj jug Istre ili Istra. Jer imam dojam da previše se daje, a premalo se vraća. Međutim, gdje je temeljni problem. Znači, opet se vraćamo na to financiranje. Proračun županije Istarske, uzmimo taj primjer za 2012. godinu iznosio je nekih 395 milijuna kuna. Tu je znači 107 milijuna kuna namjenskih sredstava Europske unije za Kaštjun. Onda u tom iznosu, znači to je negdje 287 milijuna kuna, ali realno kada odbijemo 80,3 milijuna kuna tzv. decentraliziranih sredstava de facto Županija istarska raspolaže sa 200 milijuna kuna. S druge strane, Opća bolnica Pula ima prihod od 300 milijuna kuna. Fakturira godišnje 345 milijuna kuna računa i permanentno se javlja onaj mjesečni gubitak od cca 2 milijuna kuna na godišnjoj razini oko 20 milijuna kuna. Znači, ako želimo govoriti o Strategiji recimo zdravstva onda neka mi netko objasni kako netko sa 287 milijuna kuna koliko ima Županija Istarska realno 200, jer ovdje imamo onih 80 milijuna decentraliziranih sredstava za zdravstvo, za školstvo, za centralnu skrb, za domove za starije i nemoćne može pratiti sustav opće bolnice dole u Puli koja godišnje potrebuje 345 milijuna kuna. To je naprosto apsurdno i ja ne znam ili bi trebalo doista te opće bolnice kao što je netko rekao prije mene uzeti pod sebe. Jer kada bi i gradovi poput Zagreba, Rijeke, Osijeka ili Splita morali financirati kliničke bolničke centre ne znam kako bi se proveli. Jednostavno to ne bi bilo moguće ili njihove županije. Opća bolnica u Puli ima 1280 zaposlenika. Opća bolnica Pula nakon Uljanika ja ću reći to je najveći kolektiv po broju zaposlenih u Županiji Istarskoj kao što je klinički bolnički centar u Rijeci možda i prvi čak i veći, treći. Da, 2000 ljudi, znači to je na drugom mjestu odmah iza 3. Maja. Ista situacija je i u Splitu, a gore u Osijeku vjerojatno Klinički bolnički centar Osijek ima i najviši broj zaposlenika. Rekoh godišnji gubici su negdje oko 20 i nešto milijuna kuna. Prošle godine smanjeni su ovi limiti ili ove godine za 10% svima u Hrvatskoj i doista postavlja se pitanje kako će to u buduće pratiti. Za taj problem jednostavno svi znaju. Znaju ministri, zna premijer ili premijeri bivši i sadašnji svejedno, župani, vijećnici, županijske skupštine, a građani s pravom očekuju najbolju moguću zaštitu. Ne da očekuju nego oni to zaslužuju, oni na to imaju pravo. To je naša obveza. Ali, s druge strane sa onih 1514 dolara per capita za zdravstvo jasno je da ne možemo imati sustav kakvoga ima jedna Slovenija ili Austrija, Njemačka, SAD uz sav napor kojega čine liječnici, koji čine medicinsko osoblje, jednostavno sustav koji je prenapregnut ne može biti na razini Austrije, Amerike ne znam Njemačke pa makar reći ću Hrvatska je imala i bolje liječnike. Drugo, još jedanput kada gledam tu Strategiju razvoja zdravstva u Hrvatskoj ja prije svega to gledam kroz prilike u toj Općoj bolnici u Puli. Sustav rekoh je prenapregnut, ali želim vjerovati da će ministar financija prije svega dati potrebnu suglasnost, odnosno državno jamstvo da se može relativno skoro krenuti u gradnju Opće bolnice u Puli jer je to za nas kapitalan objekat koji bi na neki način mogao povući i neke druge investicije. Ovdje imamo u tom izvješću čitav niz podataka od toga da u Hrvatskoj od pušenja čitam umire 9 tisuća ljudi, životni vijek muškaraca je 73,5 godina, u Švedskoj 79 godina. Žene, hvala Bogu žive 79,9 godina, ali to je isto 5,4 godine niže nego u Španjolskoj. Znači živite, što je u redu, 6 godina duže. Mislim u redu je to. Ono što je problem Hrvatske to je ta medijalna starost, tu nam je prosjek 41,5 godina. Tu smo na visokom 8 mjestu u Europi itd. Meni je drago da se tu daju i neki drugi podaci, o smrtnosti od bolesti srca, krvnih žila. Po smrtnosti po županijama Istra je na 14. mjestu od 21 hrvatske županije. Šteta da nema podataka oboljelih od raka po županijama. Zašto? U kontekstu između ostalog i ovoga nesretnog Uljanika, ne Uljanika nego pardon PLOMIN-a. Hvala Bogu da imamo Uljanik. Kada je riječ o šizofreniji tu Istra stoji jako dobro, najmanje imamo tih poremećaja. Najmanje e', što ne bih uvijek rekao kada gledam neke ljude koji me okružuju, ali tu smo najbolji. Evo, da tu smo najbolji da. Sve u svemu mislim da je riječ o jednom hvalevrijednom izvješću pisanom na 110 stranica, pardon 310 stranica i utoliko mislim da ćemo postići neki konsenzus i istoga prihvatiti.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo meni je drago gospodine Kajin što ste rekli da je to hvalevrijedan dokument jer dijelim s vama mišljenje jer ovaj dokument zapravo pokazuje pristup, a ne sadržaj što je vrlo bitno jer je ovo jedan proces koji će se razvijati tijekom ovih godina za razdoblje za koji je ova strategija zapravo i rađena. Danas nije bilo govora o medicini rada, zato ću sad još nešto reći u vezi medicine rada, a prije toga još nešto o domovima zdravlja. Ja mislim da smo se svi složili ovdje da su domovi zdravlja postali zapravo upravitelji zgrada, a ne nekakvih zdravstvenih usluga patronažne skrbi. Zapravo cijela ta patronaža ako se radi zapravo nije povezana niti sa zavodima, niti sa liječnicima obiteljske medicine upravo zbog toga što postoji taj razjedinjeni sustav. A sada još nešto o medicini rada jer odlaskom u privatnike medicina rada zapravo fokus zaštite nije više bio na radu niti na djelatnicima u radu nego se počelo zapravo prebacivalo se na zaradu. I kad pogledate danas 22 godine nakon toga unatoč brojnim dokumentima koje smo potpisali daleko smo od zdravstvene zaštite koja je trebala biti i koja je zapravo bila i prije rata. Međutim, mene ohrabruje upravo jačanje ljudskih resursa koje vidimo u ovoj Strategiji o zdravstvu da je to jedan od važnih prioriteta, a predviđa se isto tako i reorganizacija ustroja i djelovanja zdravstvenih ustanova povezivanjem domova zdravlja i liječnika obiteljske medicine itd. Tako da postoji jedna i vertikalna i horizontalna povezanost koja će zapravo poboljšati stanje u kojem je sada. Jer u strategiji ako ste čitali vidite da medicina rada kao djelatnost primarne razine sa svojim preventivnim aktivnostima mora biti dio multidisciplinarnog tima zapravo koji će raditi na očuvanju i radnog mjesta, odnosno okoliša u kojim su naši radnici danas. Jer kad pogledate u kakvim uvjetima rade naši radnici danas, od toga da stoje na nogama na recepcijama da ne mogu sjesti na blagajnama itd. Prema tome, vjerujem da će se i time ova strategija baviti. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je ona uvaženog zastupnika Stjepana Milinkovića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo prvi put se slažem sa kolegom Kajinom, možda ne prvi, više puta, ali radi se o tome da se slažem s vašom tvrdnjom da treba pod hitno mijenjati Poslovnik. Točno, slažem se. I vratiti ispravak netočnog navoda, ja i vi smo u prošlom sazivu, ja uistinu puno ih i izmijenili i ja mislim da bi to dalo drugi čar ovoj raspravi u svakom slučaju. Ali, ovaj kad je bilo vrijeme kad ste o tome se trebali očitovati onda ste rekli to je najbolje. Tako da malo su mi sumnjivi ti vaši kriteriji. To je jedno. Ali drugu stvar, spominjali ste županije, stanje županija, obveze i decentralizaciju. S jedne strane se nameću obveze, a s druge strane financijska sredstva su takva. To vrlo jasno su postavljene stvari. Ali ne samo sa županijama. Ja u konkretnom ovom dokumentu vidim da se većina ovih podataka za analizu stanja dobilo iz Zavoda za javno zdravstvo, a u dokumentu se ne spominju. U ovom dokumentu nije dovoljno naglašena uloga županijskih zavoda za javno zdravstvo kao inicijatora, koordinatora i provoditelja brojnih aktivnosti programa i projekata, promicanja zdravlja prevencije, ravnog otkrivanja kroničnih nezaraznih bolesti a sve to uz unutarsektorsku i izvansektorsku suradnju. Županijski zavod za javno zdravstvo uz jaču koordinaciju Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo ali su veće ljudske i financijske resurse u tom području mogu dati značajan doprinos u narednom razdoblju. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. I zadnja replika na ovo izlaganje je ona uvaženog zastupnika Bore Grubišić.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Kolega Kajin naime dobro ste primijetili da je nesrazmjer između financijskog ili fiskalnog kapaciteta naših županija i obveza prema pacijentima naših bolnica. Naime vaša Bolnica u Puli je svrstana u istu kategoriju kao i Bolnica u Slavonskom Brodu, Bolnica u Zadru i Bolnica u Varaždinu, to je tzv. druga A liga iza klinika. Tako da je negdje proračun Pulske bolnice nešto malo veći od proračuna Slavonskobrodske bolnice a izvorna sredstva vaše županije o kojima ste govorili prelaze preko 200 milijuna dok je izvorni proračun Brodsko-posavske županije 75 milijuna kuna. E sada zamislite da se dogodi ne daj Bože kako je najavljivano od ministra da županije preuzmu svoje bolnice vi ste osnivači imate svoja prava izvolite. brodska bolnica bi se zaista morala zatvoriti jer nema šanse da opstane sa izvornim sredstvima županije sa 75, 80 milijuna kuna, a godišnji je proračun bolnice negdje oko 240 može me ministar ispraviti on bolje zna jer su mene isključili iz Brodske bolnice HDZ prije godinu i pol dana pa ne znam koliko je ove godine proračun Brodske bolnice. No donošenje zakona ove Vlade o promjeni poreza na dohodak dodatno su osiromašene jedinice regionalne i lokalne samouprave, gradovi i županije jer je u proračunu županija i gradova došlo do manjka sredstava upravo prema onome novom Zakonu o porezu na dohodak. Još sam nešto htio reći. Vi možda ne znate jer niste ja sam bio na županijskoj skupštini neki dan i tamo je došao dopis odnosno na županijskoj skupštini je bio prezentiran dopis ministarstva u kojemu se predlaže za svaku bolnicu pa očito i za pulsku iz srpnja ove godine i određivan je broj timova u Slavonskobrodskoj bolnici [[Upadica: Vrijeme.]] Broj timova u odnosu na postojeće puno manji nego što je bio. Ako je to redukcije i ako je to nova strategija onda ja zaista moram biti skeptičan kao i moj kolega Đurović koji je rekao da bi jedva bili suzdržani za ovakvu strategiju. Hvala lijepo.
Hvala lijEpo. Sljedeća će u ime kluba HNS-a uvažena zastupnica Nada Turina Đurić.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, cijenjene kolegice i kolege. Pokušat ću kratka biti s obzirom da smo došli tek do kraja rasprave po klubovima, neprestano zasjedamo od 9,30 očito da imamo problem u funkcioniranju ali to nekom drugom prilikom. Mi u HNS-u pozdravljamo donošenje strategije zato jer je naprosto do sada u ovakvom obliku nismo nikad imali i što ona ipak svojim ciljevima odnosno svojom vizijom postavlja u budućnosti mogućnost da cijeli sustav pokušamo dovesti do onoga što je potrebno prije svega našim građanima u sustavu zdravstva. Dobro je da u ovoj strategiji napravljena jedna sveobuhvatna analiza koja je puno opširnija od samih smjernica i meni je to vrlo razumljivo. Naime bit će to odlična podloga da kad tokom godina unaprijed budemo raspravljali o učincima strategije i akcijskih planova koji će pratiti ovu strategiju koliko smo se pomakli u odnosu na stanje koje je dato u ovoj analizi a koje nažalost u puno segmenata nije dobro i ne ide u dobrom pravcu i to moramo svi priznati. Ne možemo reći da je sve loše jer naš sustav zdravstva funkcionira i vrlo je priznat i naši su liječnici, naši su stručnjaci priznati stručnjaci u medicini u svijetu, međutim činjenica da sustav kao takav ima cijeli niz problema od financiranja do organizacije do komunikacije i suradnje unutar svih segmenata sustava i da će to u perspektivi naravno trebati temeljem smjernica koje su date u strategiji mijenjati. Ono što HNS pozdravlja posebno i želio bi da se jedan od prvih akcijskih planova koji će biti donesen temeljem ove strategije odnosi na primarnu zdravstvenu zaštitu i na prevenciju. Sjećam se gospodin ministar je i u kampanji u predizbornoj kampanji u svim svojim istupima o programu zdravstva govorio prevencija, prevencija, prevencija i mislim da je stvarno konačno vrijeme da značajna sredstva odnosno sva moguća slobodna sredstva koja mogu nastati u ovom trenutku o uštedama u zdravstvu usmjerimo upravo u to jer će usmjeravanje sredstava u to sigurno najprije donijeti uštede u cijelom sustavu. A da ne govorimo o tome koje će benifite naravno za zdravlje naših građana. Ono što je uvijek tema je primarna zdravstvena zaštita i sustav koji se nažalost urušio u ovih dvadesetak godina, to su sustavi domova zdravlja, centri primarne zdravstvene zaštite. Neke stvari su potpuno djelovitog sustava su potpuno ispušteni a nisu nažalost s ničim nadoknađeni. Tu sigurno da je bilo intencije da se stvaraju i financijske uštede, vjerujem da i nije bilo novaca, međutim nedopustivo je da u primarnoj zdravstvenoj zaštiti se ispusti bilo koji segment koji nju čini od obiteljskih liječnika pedijatara, ginekologa pa na koncu i do palijativne skrbi. To mora funkcionirati jer ako gledamo zdravstvo kao sustav koji je postavljen kao piramida onda je upravo ta baza a to je primarna zdravstvena zaštita na kojoj stoji cijeli sustav mora biti odlično posložena, a naravno ovaj vrh koji predstavljaju naši klinički i bolnički centri centri izvrsnosti su onaj vrh koji rješava one probleme u zdravstvu koji se u toj širokoj bazi ne mogu riješiti. Nadam se da će upravo i kroz tu piramidu primarna, sekundarna, tercijarna, ići i akcijski planovi i postupanje i vjerujem da će ministar učiniti sve u tom pravcu. Naime šta je problem, već kad sam govorila o piramidi želim reći još jednu stvar. Znači kod nas je nažalost ta piramida postavljeno ovako, znači njen vrh stoji, naše zdravstvo stoji na tom vrhu, odnosno na ovoj izvrsnosti, na tim kliničkim bolničkim centrima i naravno da je stvorio ogromne liste čekanja, naravno da je stvorio ogromne troškove i naravno da imamo premalo liječnika u tim kliničkim bolničkim centrima koji bi mogli riješiti ukupan sustav i sve probleme koje imamo u zdravstvu. Tako da evo načelno govorim o tim stvarima jer mislim da i načelno moramo govoriti o ovoj temi danas, a ne pojedinačno, iako bi pojedinačno o cijelom nizu problema koje imamo u zdravstvu i koji su danas ovdje i u većini diskusija spomenuti, mogla govoriti satima jer sam radila godinama upravo u tom jednom sustavu koji je na nižoj razini u Primorsko-goranskoj županiji i znam da problema ima jako, jako puno. Još jedna stvar koja bi možda trebala u ovoj strategiji, a isto se nadam da će kroz jedan akcijski plan ili u nekom drugom vidu doći pred nas ovdje u Sabor, a to je pitanje, mislim da je kolega Kajin spomenuo, to je pitanje decentralizacije sustava. Mislim da se mi moramo odlučiti za jedan iskorak u tom smislu, moramo prepustiti neke stvari koje se mogu i koje je opravdano i objektivno da budu na lokalnoj i regionalnoj razini, mislim da se mi ne smijemo toga bojati, da iz toga možemo samo dobiti dodanu vrijednost u cijelom sustavu. Na jednom mjestu se spominje ta suradnja, odnosno ta mogućnost komunikacije lokalne i regionalne samouprave sa nacionalnom razinom i njihovo međusobno povezivanje i horizontalno i vertikalno, međutim mislim da će doći trenutak i da u jednoj strategiji koja ide prema 2020. godini, a to je ipak osam godina ispred nas, se tako nešto mora spomenuti. Vi znate da smo mi napravili samo jedan mali prvi korak u toj decentralizaciji, a svojevremeno u vrijeme koalicijske Vlade premijera Račana, mislim da je vrijeme da s tim krenemo dalje i da i u tom segmentu damo šansu da i lokalna samouprava na kvalitetniji način odrađuje svoj posao, odnosno svoje obaveze u zdravstvu, iako jest u zakonu predviđeno da to čini, međutim konkretne obaveze joj nisu ipak ustupljene. Evo to su neke načelne primjedbe, mogla bih dosta govoriti o tome. Nadam se da će iz ovih ciljeva, odnosno iz ovih vizija koje su ponuđene i rješenja koja će se ponudit kroz akcijske planove sustavno u narednim godinama cijeli sustav zdravstva značajnije unaprijediti. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. I ova je rasprava izazvala četiri replike. Prvo je ona uvaženog zastupnika Stjepana Milinkovića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice, evo i ova vaša rasprava potvrđuje kako se rasprava primiče kraju da nastojimo biti svi konstruktivni i doprinijeti, ali naravno dužni smo u raspravi upozoriti na nedostatke, to je naša isto obveza i neću s vama naravno o primarnoj zdravstvenoj zaštiti, u velikom dijelu se slažem s onim što ste rekli. Ali jedan moment koji želim skrenuti pozornost, a to je palijativna medicina o kojoj danas nije govoreno dovoljno. Ja držim da nije dovoljno govoreno pa evo sad je tu i gospodin ministar, držim da o tome uistinu je potrebito govoriti jer jednostavno mi znamo, svjedočimo da u Hrvatskoj ima to na temelju ajmo reći, znamo da udruga funkcionira od '94., da tu na bazi entuzijazma ima mobilni timovi u Puli, ima u Rijeci nešto. Ali evo ja dolazim iz županije gdje je to postavljeno na jednu višu razinu, na jednu višu razinu ima i ambulanta palijativne medicine, ima i dnevno liječenje itd. Dakle, držim da u tom području ima puno prostora za unapređenje i kvalitete i dostupnosti, naravno i uštede, ali ne samo ono na tercijarnoj razini, postoji na svim razinama i postoje mogućnosti i za financiranje pa u tom smislu gospodine ministre i za ovaj akcijski plan koji planirate za 12.listopada. Držim da u tom dijelu ima dovoljno prostora gdje palijativna medicina, a potrebe su u palijativnoj svjedočimo svakim danom sve veće, da ima i da se u tom dijelu može unaprijediti, a naravno i određene uštede ostvariti. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je ona uvaženog zastupnika Dinka Burića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice, prije svega bih se osvrnuo na ovo što se spomenuli oko decentralizacije. Dakle samo nemojte razmišljat u tom smjeru da opet bude decentralizacija obaveza prema jedinica lokalne i regionalne samouprave. Da, decentralizacija obaveza, a da se odluke donose centralizirano. Prema tome, moram vas tu posebno upozoriti kako je onda objektivna opasnost da narušimo ona temeljna načela zdravstvene zaštite, jednaku dostupnost svima, jednaku kontinuiranost, jednaku i sveobuhvatnost, jer neće bit svi krajevi Republike Hrvatske zbog svoje fiskalne nemogućnosti u jednakoj poziciji osigurati jednaku kvalitetu zdravstvene zaštite na svom području. To je nešto što mora ostat centralizirano. Nemojte tu ići previše u decentralizaciju. Ali ja moram nešto konstatirat gospodine potpredsjedniče, evo i gospodine ministre vama također. Dvije stvari, mislim da je sramota za sve nas da o ovako važnoj temi raspravljamo petkom u dan kad je dan obično za glasovanje do 12 sati. Ovo je tema koja je zavrjeđivala cjelodnevnu raspravu. Mi pričamo o strategiji za osam godina jedne djelatnosti koja je od važnosti za svakog građanina Republike Hrvatske, od onog koji je začet do onog koji ima 120 godina. I drugi prigovor, ovo se odnosi i na Predsjedništvo Sabora što ovako važnu točku dnevnog reda stavlja u ovaj dan. I druga stvar je sramota je i zbog hrvatske javnosti da o tako važnoj stvari ima više članova stručne službe Sabora nego saborskih zastupnika u sabornici. Eto, to nije u redu. To je podcjenjivački i prema građanima koji očekuju od nas da riješimo velike probleme u zdravstvu.
Hvala lijepo. Na repliku će odgovoriti uvažena zastupnica Turina-Đurić.
Moram odgovoriti iako kažem evo malo je vrijeme poodmaklo. Kad sam govorila o decentralizaciji naravno da se radi ako se, kad se to isplanira naravno mora pratiti ovlasti i adekvatna financijska sredstva. Međutim, ima i nekih problema u sustavu koje direktno ne prate ili indirektno uvijek prate naravno financije. Ali u pitanju je recimo i donošenje određenih odluka. Ako ćete se sjetiti ja sam prije dva mjeseca ovdje nastupila u ime HNS-a vezano za odluku, odnosno Zakon o donošenju mreže i predložila da se mreža donosi na razini, znači za primarnu zdravstvenu zaštitu na razini županije koja je i osnivač ustanova u primarnoj zdravstvenoj zaštiti i da na to da suglasnost ministar. Evo sad se dogodio jedan slučaj vjerujem naravno čisto iz proceduralnih razloga da je ministar morao uputiti mrežu na suglasnost županijama, da je u to ušlo u vremenski prostor statutarnih odmora, znači raspuštenih skupština županija i da županija nije imala vremena donijeti znači mišljenje koje je ministar tražio o toj mreži. Evo, znači u tom segmentu mi možemo puno napraviti i ako to naravno želimo, imamo političke volje da u samom sustavu pojedine stvari posložimo na način da olakšamo sebi život na terenu jer smo mi prvi suočeni sa tim problemima, znači na regionalnoj i lokalnoj razini, a naravno onda i ministarstvo. U tom smislu ima mogućnosti za pomake bez obzira na ovo što ste vi.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branka Vukšića.
Poštovani potpredsjedniče, kolegica mi je dala priliku za jednu repliku koja se ne tiče teme, rekla je na početku problem funkcioniranja, o tome trebamo raspravljati. Slažem se u potpunosti sa kolegom Burićem pošto sam jedan među rijetkim saborskim zastupnicima koji uglavnom ostaje do kraja zasjedanja svakog Sabora. Mislim da je ovo sramotno. Sramotno je način vođenja, slažem se Sabora, sjednica saborskih. Ne mislim konkretno ovih vaših nego općenito politike stavljanja točaka ne dnevni red. Uglavnom se zna kada je neka točka koju ne treba, nemojte potpredsjedniče klimati to je točno što govorim, to je politika da čim manje ljudi čuje ono što se govori u sabornici. Ovo je zaslužilo cjelodnevno zasjedanje i čak se trebalo zamoliti Hrvatsku televiziju da prenosi i popodnevni dio zasjedanja ne u petak. I druga stvar, ne slažem se sa ljudima koji kažu da im smetaju replike. Ovdje smo da govorimo u Saboru, prije svega da govorimo i da nas ljudi ocjenjuju po tome što govorimo. Znamo da je praksa vladajuće koalicije da se stavljaju točke one koje treba zabašuriti popodnevnim satima. To se nekoliko puta, pa je jedan od ministara rekao gospodine Vukšiću bit ćete malo manje na televiziji pomirite se time. Ne radi se to o privatnim taštinama, radi se o time, o interesu građana. Interesi građana se sve manje u ovom Saboru štite. Ovo danas, ova posljedica i čak i ljudi koji su gorljivi, bivši ministar koji je gorljiv je morao ići negdje, nije mogao ostati a bavi se medicinom, bio je ministar. Mislim da o tome trebamo progovoriti u Saboru i o tome treba razgovarati u Saboru. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Nije baš bilo vezano uz temu iako ne mogu reći da se ne slažem sa tim jednim dijelom toga. Ali u svakom slučaju sljedeća replika ona uvažene zastupnice Komparić Devčić.
Hvala potpredsjedniče. Evo ja se isto mogu složiti da za ovako važnu temu nas je strašno malo u Saboru, ali tko je za to kriv. Ja mislim da je to osobno odgovornost svakog pojedinca. Dakle, danas je zasjedanje, ja ne znam gdje je tko od nas morao otići. Ali očito, dakle da svatko od nas snosi posljedice za ono što radi. A sad se vraćam za istinu na repliku. Kolegice vi ste rekli i čini mi se izvrsno ste to detektirali da naše zdravstvo stoji na piramidi naopako, da je ogroman pritisak na kliničke bolničke centre, bolnice, županijske, gradske, da zapravo svi naši pacijenti sve ono što bi mogli obaviti u primarnoj zdravstvenoj zaštiti zapravo obavljaju u bolnicama. To je pogotovo vidljivo u velikim gradovima. Ja moram to reći jer jednostavno mislim da kao što sam već i rekla da jedan tlak, jedan gastritis ili takav neka slična bolest može se liječiti u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. I zato mi imamo tako velike liste čekanja, jer naprosto se u primarnoj zdravstvenoj zaštiti više ne radi. Ali ne zato što naši liječnici to ne žele, nego je činjenica da naprosto naši pacijenti znaju da imaju velika prava. Već je o tome danas bilo govora što im ja ne uskraćujem i oni dolaze kod liječnika i traže odmah uputnicu za bolnicu, odnosno uputnicu za kardiologa ili uputnicu za endokrinologa. Jer oni znaju da to smiju i oni znaju da će im liječnik dati. A zašto će im liječnik dati? Zato što ukoliko to on ne učini on će uzeti karton, odnijet će kolegici do, a svaki karton je glavarina i tu jest naš problem.
Hvala lijepo. Mi smo s time završili replike, međutim Klub zastupnika HNS-a tražio je stanku od 10 minuta.
Da, evo tražio sam stanku od 10 minuta. Naime, ove dvije zadnje replike kolege Burića i kolege Vukšića u svakom slučaju ne mogu se složiti klub HNS-a se ne slaže i osobno i kao član Predsjedništva i kao potpredsjednik. Evo zato tražim stanku. Hvala.
Stanka je 10 minuta. I klub HDSSB-a traži stanku i klub laburista traži stanku. Stanka od 10 minuta. Evo iako je broj prisutnih u dvorani izuzetno malen ja bih zamolio potpredsjednika ovoga Visokog doma koji će u ime kluba HNS-a nešto reći. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, ministre, kolegice i kolege. Naime, bio sam u dilemi da li je to povreda Poslovnika ili nešto drugo, međutim jedino što mi je ostalo da ukažem na ove reakcije kolege Vukšića i kolege Burića vezano za u replici prije svega prema Poslovniku, a i danas je potpredsjednik Stazić izrijekom rekao, citirao što je to replika, znači zlorabio se taj institut. Međutim, definitivno ne mogu se složiti sa konstatacijom kolege Burića i kolege Vukšića, ovo je vrlo važna tema. Ja mislim da nema u ovom Domu nevažnih tema o kojima se raspravlja, kao prvo. Kao drugo, dobili smo i usvojili dnevni red gdje se točno znalo koje točke dnevnog reda dolaze. One iz tehničkih koliko imam informacije radi tehničkih problema točka koja je prethodila po dnevnom redu, radi se o grobljima, nije mogla biti realizirana jučer niti danas ujutro i logikom se krenulo na Strategiju zdravstva. Zato ne vidim problem. Isto tako nisam uočio da u ovu sabornicu, u ovaj Visoki dom da piše radno vrijeme. Da je to do 14 sati, da je to do 12 pa se poslije ne radi. Svi imamo iskustva, vidimo da se radilo u prethodnim sazivima i do ponoći i kasnije. Koliko je ta tema važna to govore i ove rasprave, broj prijavljenih, broj replika, ali ponavljam nema nevažne teme koja dolazi u ovaj Visoki dom na raspravu pred nas. I ne bih se složio sa kolegama i Burićem i Vukšićem da se vezano kad je prijenos sjednice, to je stvar osobne odgovornosti svakoga od nas zastupnika. Kada će biti na sjednici, o tome smo dosta raspravili makar je vrlo nezahvalno raspravljati o samom sebi, o svojoj aktivnosti, o svojim obvezama koje imamo ali velim definitivno mislim da nije korektno ni od jednog ni od drugog kolege da na takav način su istupili ovdje. Ja bih isto tako, sada možemo govoriti, kolegu Burića da pitam koliko njegovih kolega osim njega je nazočno ovdje? Kod kolege Vukšića vidim dvoje kolega. S desne strane vidim uvaženi potpredsjednik Reiner i dvojicu kolega. S lijeve strane isto manje. Međutim, to ne znači da se rasprava ne može odvijati. Da se ne može raspravljati kvalitetno bio prijenos preko HTV-a, da li bila samo saborska televizija. Isto kao i predsjedatelj ovom sjednicom ili nekom drugom institut replike se također zlorabi. A to ste i jedan i drugi kolega sada potvrdili. Zato bih, naravno da se, uvijek se dozvoljava ta jedna sloboda govora, ne znači zabraniti nešto govoriti, ali isto tako postoje drugi načini da iskažete svoje nezadovoljstvo. Postoji mogućnost organiziranja tiskovnih konferencija, izjava za medije itd. Zato velim morao sam odreagirati, tražio sam način, ovo sam vidio kao jedini mogući po Poslovniku. Još jedanput nemojte govoriti ono što ne stoji. Tu se osjećam također i povrijeđen i kao član Predsjedništva koje je predlagalo dnevni red i gdje znam da se raspravljalo upravo iz tog razloga što je po meni možda malo i pogrešno da idemo tempirati vrlo važne teme prijepodne kada je televizija. Ja sam prvi rekao zašto? Zar je bitno da li ćemo sebe gledati na malim ekranima? A hrvatska javnost, postoji saborska televizija, postoje sve je dostupno našoj hrvatskoj javnosti da može vidjeti tko je što govorio u ovom Domu i što je rekao. Hvala.
Hvala lijepo. U ime kluba HDSSB-a uvaženi zastupnik Dinko Burić.
Pozdravljam poštovani potpredsjedniče. Dakle, ničim izazvan gospodin potpredsjednik je počeo dijeliti lekcije zastupnicima što bi, kada i na koji način trebali uopće govoriti. Kao prvo, gospodine potpredsjedniče, niti kolega Vukšić koliko sam čuo, a niti ja nije zlorabio institut replike i molim vas da nakon onih silnih priča oko Poslovnika kad smo mijenjali Poslovnik, netočan navod itd. ja sam kolegici prvo replicirao na konkretnom primjeru oko problema decentralizacije, a onda se jesam dotakao i bio je red da se to kaže i to ću uvijek reći da se ovako važna tema dnevnog reda, ne možete reći da nema, ja nisam rekao da postoje nevažne teme, ali da postoje važne i važnije teme koje su od interesa za cjelokupnu hrvatsku javnost. Nemojte mi reći da su izbor i imenovanja jednako važni kao ova točka dnevnog reda. Prema tome nemojte govoriti o nečemu o čemu mi nismo pričali. Naglasili smo da se ovako važna tema ne stavlja na dnevni red petkom i iza toga i dalje stojim i to je moje mišljenje. Ne moram biti u pravu, ali i dalje smatram da ne, pogotovo ne prije nego što će biti glasovanje. Jer nakon glasovanja što se dogodilo? Otišli su zastupnici. To koliko je, to zašto se, ali nije problem u njihovom odlasku, problem je u tome što stavite u petak kad nema, kad neće biti popraćeno, mi ne pričamo sebe radi niti se treba to odvijati u prijepodnevnim satima zato da bi bilo tko od nas sebe gledao na televiziji. Kako ćeš sebe gledati kad ovdje sjediš? Prema tome gospodine potpredsjedniče nemojte pravdati nešto što se ne da opravdati. Nitko nije rekao da postoji radno vrijeme jer da postoji radno vrijeme onda bismo već vjerojatno otišli. I ovo me podsjetilo na jedan zakon koji je donošen u prošlom mandatu HDZ-ove Vlade, Zakon o zajedničkoj obrani RH i Republike Srbije koji je stavljen na dnevni red negdje oko 18,00 sati navečer neposredno pred početak utakmice Dinama i mislim da je sa klubom Brügge igrao tada ovdje u Zagrebu onda je ovdje isto bilo jedno 7 ili 8 zastupnika a evo radilo se o temi koja je bila uistinu od opće nacionalnog interesa. Zaključit ću. Nema nikakvog razloga, mislim pitajte gospodina ministra, da li mu je drago što je točka dnevnog reda o ovako važnoj temi Strategiji zdravstva u idućih 8 godina stavljena baš u petak. Znate da je parlamentarna praksa da su petkom išli na dnevni red točke dnevnog reda koje su i mogle biti završene od 12 sati osim ukoliko nije bilo. Ovo je zasluživalo da počne ujutro u srijedu ili utorak svejedno je i da traje cijeli dan do naveče. I da je to bilo cijeli dan onda bi bila i kvalitetnija rasprava o ovoj točci dnevnog reda i siguran sam da bi bilo puno više koristi i za ministarstvo a u konačnici i za cijelu strategiju. Prema tome ne vidim razloga zašto ste se vi toliko uzbudili i tražili stanku zbog nečega što smo kolega Vukšić i ja samo konstatirali. Ispravno smo mi konstatirali. Koliko je nas ovdje sudjelovalo u raspravi? Vidjeli ste da nas je bilo trojica smo pričali cijelo vrijeme. Jel ovaj kolega sada vani ili nije vani to je manje-više. Koliko vas ima zastupnika od 88 zastupnika vladajuće koalicije recite mi koliko ih se ovdje nalazi i nemojte to u postotku sada da idemo računati. I nije važno koliko je zastupnika, premalo nas je i to je sramota. Sramota je da nas ne možete 20 nabrojati a pričamo o nečemu što je od važnosti za svakog građanina Hrvatske u idućih 9 godina. I da nas je ostalo 50 bilo bi malo. I kada se ne to ukaže onda kažete da se o tome ne treba razgovarati. Treba i o tome ćemo razgovarati uvijek kao što ste i vi tražili stanku sada tako me podsjetilo na ono kada sam ja tražio stanku isto na kraju negdje oko 8 ili pola sedam naveče jel da, pa je rekao gospodin Leko da je pola zastupnika skoro dobilo infarkte. A čujte tražit ćemo mi stanku možda i u 3,15 ponovno. Hvala lijepa.
Hvala lijepo sa nadom da nitko neće dobiti infarkt. U ime kluba Laburista reći će nešto uvaženi zastupnik Branko Vukšić.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre, kolegice i kolege. Prije svega nisam kao ni klega Burić htio nikoga uvrijediti. Ako ste se našli uvrijeđeni valjda znate zbog čega, vjerojatno sam u pravu. Prije svega pitao bih jednu stvar, zašto se glasa u podne? Zato što većina bez obzira da li je bila ona većina ili sada vaša većina ima točno određeno vrijeme kada moraju doći i dići ruke. Sabor je postao glasačka mašinerija. Ovdje sam polemizirao sa premijerom gospodinom Milanovićem prije nekoliko mjeseci prije pauze i tada sam rekao da je pogazio Ustav ako se sjećate oni koji su bili u sabornici jer je izjavio ovdje javno da je u Hrvatskoj na djelu polukancelarski sustav, čak niti nije nitko reagirao na takvu situaciju. Povrijeđen je Ustav, sam premijer ga je povrijedio. Ne da vlada polukancelarski nego kancelarski sustav. Mi kao da smo proizašli iz Vlade a ne da je Vlada proizašla iz Sabora, to dokazuje glasovanje u 12 sati, stampedo nastaje pet do 12 i 12,20 stampedo. Možete se vi koliko god hoćete ljutiti ali to svaki puta novinari imaju poslikano, snimljeno to je evidentirano. Zašto se ne glasa na kraju dana? Ja se slažem s vama, ne piše radno vrijeme, na kraju dana petak glasovanje, ne jer ne bi imali kvorum ne bi ljudi putovati ne bi mogli otići. Laž je da svi sada rade na terenu, to je laž. Laž je da kada nisu zastupnici u Saboru da rade po odborima. Znamo kada su odbori. Laž je da rade sa građanima jer ih vidimo u dućanima u kupovini. Prema tome, ako mi nećemo ovdje iskreno raspravljati u Saboru o tome kako funkcionira Sabor onda je Sabor suvišan. Zašto ja govorim o televiziji? Jer da ne bi poštovani ministar isto rekao jedan ne sjećam se koji je ministar rekao da će manje biti nam slike na TV ekranu. Pa ne borimo se mi za svoju sliku na TV ekranu nego se borimo za to da građani vide, čuju što govorimo, za što se zalažemo i da znaju ocijeniti stranke, to nam je jedina prilika jer znate da kapital drži privatne medije, a na HTV i to ćemo vidjeti kako ćemo moći, tko će koga postaviti za svoga direktora. Prema tome, morate znati saborska televizija, vi znate uopće gdje se saborska televizija vidi? Saborsku televiziju ne mogu vidjeti građani RH koji ne plaćaju MAX TV i koji ne plaćaju B-net. Prema tome, građani Hrvatske ne možete reći pretplatite se na MAX TV pa Mudrinić će vas izljubiti, fantastično. Saborska televizija ima ograničen domet i to ima jedan, jedan mali, mali dio građana RH. Ljudi trebaju znati treba im omogućit da saznaju ono što se događa u Saboru. To je isto jedna druga tema. Prema tome, kada sam govorio o tome, druga stvar, vama je sigurno stalo i stalo je svakom saborskom zastupniku nadam se i članovima Vlade ako su demokratični da čim više ljudi saznaje ono što mi govorimo ovdje, da sazna što Vlada predlaže, kakva je strategija zdravstva u idućih 8 godina. Meni je žao i zbog ministrovog vremena koji sasvim sigurno ima pametnijeg vremena nego pred pet zastupnika, mi sami sebi ovdje pričamo priču bez obzira što ovo prenosi saborska televizija jer kažem to je ograničen broj ljudi koji to gleda. I zato da ne trebam više, ovdje je 50% kluba Hrvatskih laburista. Bio bih sretan kada bi bilo 50% HDZ-a, HNS-a itd. HNS-a čini mi se ima najviše od vladajućih. Prema tome, nisam istupio da bih uvrijedio koga nego da bih konstatirao i da bismo konačno mi sami saborski zastupnici se izborili za status ovog Sabora. Gledajte ankete kada građane anketiraju što misle o Saboru. Na samom dnu smo jer shvaćaju da je Sabor lutka na koncu Vlade ili kao što to kaže gospodin Milanović polukancelarskog sustava čime je povrijedio Ustav ali čak nitko pa ni predsjednik Sabora mislim da je onda bio predsjednik Sabora ili potpredsjednik Sabora koji je vodio sjednicu nije reagirao da ga je upozorio oprostite ali ne možete tako derogirati Sabor kao što ste to učinili. Nažalost to je sve moguće i jedna sjednica Sabora bi zaslužila samo temu o temu o statusu Sabora. Normalno da se to neće jer neće dati Vlada. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Mi smo s time završili ovaj dio rasprave i sada vjerojatno predstavnik predlagača uvaženi ministar prof.dr. Rajko Ostojić će dati svoje završno izlaganje. Izvolite gospodine ministre.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine akademik Reiner. Kolegice i kolege. Hvala vam na cjelodnevnoj raspravi i ako ovakva rasprava budu dalje onda će se vjerojatno vratiti povjerenje ljudi u Hrvatski sabor. Dakle rasprava je bila na trenutke vatrena, ali je bila koncilijantna, u dobroj vjeri i ja sam došao doduše uz tri kratka izlaska saslušao sam vas sve. Gospođa Turić je u pravu, … radio u srpnju zbog Ustavnog suda. Ne da se pravdam nego je to jedna vrsta činjenice koju sam morao, Ustavni sud je poništio i naravno da u sljedećoj mreži, a tu je govoreno o palijativnoj skrbi, otišao je kolega Milinković, ali to Osječani dobro znaju jer nemaju mobilni palijativni tim. O palijativnoj skrbi itekako vodimo računa i prvi akcijski plan će biti akcijski plan palijativne skrbi, a ove godine smo iz našeg fonda Ministarstva zdravlja koji je kao što ste čuli sve manji i manji, financirali dva nova odjela: Novi Marof i Knin, u potpunosti. Nije bilo u planu, financirano. Nije bilo u planu. Ortodoncija Slavonija potpisan i prekjučer još dvije ortodoncije, jedna je Pleternica to se sjećam, druga ne znam gdje je. Dakle sukladno potrebama i nitko nije zvao, ne daj Bože da me netko zove. Jednostavno treba. Prema tome, baš sam prije dana to napravio tako da vrlo, vrlo dobro znam što radimo. Prevencija, prevencija, prevencija, u pravu ste. Imali smo dvije prevencije dojke radimo je, karcinom debelog crijeva radimo. Ove godine napokon karcinom grlića maternice iako smo imali liječnike te specijalnosti, nevjerojatno da nije proveden program prevencije karcinoma grlića maternice preko papa testa, jednostavnog testa, etabliranog testa, jeftinog testa, u biti je to nevjerojatno. To je neodgovorno ponašanje. Sve ide, sve ćete vidjeti već za 10-tak dana. Ali nema, netko je spominjao, naručivanja. Kod pravih liječnika, ovdje vidim nekoliko liječnika, nema naručivanja a la carte. Nikad nikome nisam dao uputnicu ni naputak tako da mi on kaže kad sam bio mali doktor, najmanji doktor i stažist itd., to je pitanje karaktera. Uvjeren sam da to nije napravio ni Burić, ni akademik Reiner i ne znam tko je tu od liječnika. Nema ja ću tu uputnicu. Meni nitko ne može to napravit. To možete napraviti u Okrugljaku ili nekoj drugoj, a la carte ne može. I većina liječnika to ne dopušta, ogromna većina to ne dopušta. Druga stvar što to treba raditi na tom, ali a la carte no chance. Petak je, zahvaljujem se svima što ste ocijenili ovaj program optimalnim i čak preambicioznim. Sviđa mi se ta riječ preambiciozan i praktički vas sve ovdje poznam i s ove i s ove strane i nikad ne govorim o sebi, a sad ću prvi put govorit o sebi. Kad smo 2000. godine, a educiran sam za transplantaciju, to je bio tadašnji moj ravnatelj, a i onda u to vrijeme ministar zdravstva '99., počeli transplantacijski program 2000. svi su bili pesimistični. Preambiciozno nikad, u vrijeme SFRJ bili smo zadnji u Europi, u vrijeme Domovinskog rata se nije mogla radit transplantacija, danas uz minimalna sredstva, uz puno ulaganje u ljude, uz horizontalnu i vertikalnu povezanost, danas smo prva zemlja u svijetu od 194 zemlje, prva u svijetu po transplantaciji bubrega, po transplantaciji jetre, a druga u svijetu po transplantaciji srca. I svi su za to zaslužni, samo treba, to vam je u životu trigger point, točka preokreta. Kritična masa ljudi u opoziciji, poziciji, izvršnoj, zakonodavnoj, whatever vlasti, kritična masa ljudi da krene kotačić, osam godina poslije smo prva. Drugo što ću reći i više nikad to neću spominjati je istočni … "Rebra" o kojem se priča 40 godina. Kad sam bio zamjenik ravnatelja i to vodio opet su rekli joj, joj, stara priča, pa je to danas vjerujte najbolja ogledna bolnica u Europi. Prekjučer je došlo američko veleposlanstvo prvi put, žele sklopit ugovor sa tom bolnicom, dakle napokon žele staviti sve ambasade na liječenje. Najbolja bolnica u središnjoj Europi zbog ljudi, ali i zbog sredstava. I upravo zato što sam oprezan ne govorim nikad o Sveučilišnoj bolnici Blato, ni u kampanji ni sada, a ova strategija i ono što ćemo napraviti ćemo zasigurno ispuniti tih pet prioriteta, uključivo palijativnu skrb, hitnu medicinsku pomoć, informatizaciju, jer vi svi dolazite iz svih dijelova Hrvatske i vrlo dobro znate da Hrvatska kao što sam danas rekao predstavnicima MMF-a kad smo govorili o broju bolnica, da je to teško interpretirati. Ok, mi imamo 60 i nešto bolnica, ali imamo neobičan oblik, imamo tisuću otoka, imamo 12000 zaposlenih liječnika u cijeloj Hrvatskoj, od hitne od Visa i Dubrovnika, Doma zdravlja Metković, svih županijskih bolnica, KBC, 12000 i 60 i nešto bolnica. Johns Hopkins, Mayo clinics, Kings colleage, jedna bolnica 11000 liječnika. Vidite kako je to relativno. Znači nije važan broj bolnica, važan je broj ljudi i to su shvatili. A obzirom na naš neobičan zemljopisni oblik, na značajno bolju prometnu povezanost, nije svrha broj bolnica, svrha je broj liječnika i sestara i zato ćemo zasigurno, bez obzira što su najzainteresiraniji prijepodne tijekom sjednice kolega Milinović i Šuker i Jandroković bili zainteresirani za broj liječnika. Bit će ih više liječnika i sestara, sve više i više na kraju ovog mandata. Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče.
Hvala lijepo. Evo s time smo završili ovu točku dnevnoga reda. O njoj ćemo naravno glasovati kad se steknu uvjeti i s time bi ova sjednica današnja bila završena. Pardon, nisam vidio oprostite. Uvaženi zastupnik Dinko Burić ima repliku.
Zahvaljujem. Ja sam mislio da ste primijetili. Poštovani gospodine ministre, dakle samo kratko. Palijativna skrb rekli ste bit će posebna briga o njoj. Niste bili u sabornici, bili ste vjerojatno vani kad sam govorio kolegici Borzan. U redu je, treba ići, ali sam upozorio da ste i u svom planu ono 21 Kukuriku rekli četiri regionalna centra palijativne medicine, upozorio sam na nešto što se dogodilo 1.kolovoza ove godine, HZZO da je odobrio sredstva za palijativnu medicinu za dom zdravlja Zagreb, Rijeku i Pazin, a da je iz toga isključen Osijek i da je isključen Split i to nije u redu. To nije regionalna jednaka zastupljenost. Nadam se da ćete voditi računa o tome da se ta greška ispravi, pogotovo što ambulantu za palijativnu medicinu pri Domu zdravlja Osijek koja već postoji još od 2010. godine financira Osječko-baranjska županija i dom zdravlja. Pa pomozite ako se to financira u Rijeci i u Zagrebu neka se teret financiranja onda preuzme također HZZO. Što se tiče ortodoncije drago mi je da su potpisane ove dvije jer je velik problem ne samo u Slavoniji i Baranji nego vjerojatno u cijeloj Hrvatskoj. Ali gospodine ministre, nije problem samo to što vi odobrite specijalizaciju nego je rekao sam problem je u mentoru. Nisu ni oni krivi. I specijalizanti koji dolaze izvan Zagreba na žalost dolaze u poziciju da moraju čekati tri, četiri godine da dođu na red da uopće započnu specijalizaciju pa da se pokuša i na tom planu nešto poraditi jer je to onda pravi u stvarnosti problem. I na kraju hitna medicinska pomoć kao vrlo važan segment. Upozoravam na ono što je, nije isto hitna u Zagrebu i hitna na periferiji. Gledajte u Zagrebu je dovoljno imati jedan dispečerski centar, a mi sa Županijskom hitnom medicinskom pomoći u Osječko-baranjskoj županiji konkretno imamo pet domova zdravlja. To je ono što sam već bio govorio, one punktove. Imamo problem zatvorenih vrata kada ode ekipa van. Ne može se reći da ćemo priznati samo tim od 3 člana, doktora, tehničara i vozača a da nemamo a HZZO ne želi priznati onog četvrtog tehničara obučenog ili medicinsku sestru. Netko mora ostati fizički u prostoru. To je 20, evo završavam. To je pet punktova u pet gradova puta četiri čovjeka da bi pokrili smjenu. To je godišnje negdje oko 2,9 milijuna kuna. To za HZZO nije veliki novac, ali je spas za cijelu ustanovu, za cijelu županiju. Prema tome, hitna u Zagrebu i hitna u Splitu, Rijeci, Dubrovniku, Osijeku, Vinkovcima nije u istoj poziciji. Razumijete? U Zagrebu u svakom kvartu imaš i bolnicu usput, a oni kad odu na teren nema više povratka. Evo toliko.
Hvala lijepo. Ministar zdravlja, profesor Ostojić će odgovoriti.
Kratko. … [[Govornik isključen, ne čuje se.]] ravnateljima Splita Luetić, Osijeka ja mislim da je Pašalić i Kleua u Zagrebu je i razgovoru s njima tijekom godine dana je prva točka bila hitna medicinska pomoć. I spasili smo, tako je a zahvaljujući činjenici da cijenimo stavove, da ima tamo puno komaraca sam zahvaljujući tome uvidio da je 20 godina u Hrvatskoj bio pravilnik zabranjeno zaprašivanje. Jel' to znate? I kad sam to promijenio? U 24 sata. Posebno u Slavoniji, poharanoj zemlji, punoj mina uzgajalište komaraca. Praktično, praktično. I zato danas imamo malo bolesnika sa zapadnim Nilom. Želim vam dakle praktičan primjer i to vam je najbolji primjer što radimo u Ministarstvu zdravlja. Dakle, promijenio sam pravilnik u 24 sata, omogućio zaprašivanje Slavonije iz zraka što se godinama nije radilo. Zbog čega? Zaključak vama. Dobro. Hvala lijepa.
Ostao bih ja i do 7 navečer. Evo riješite i ovih 20 iz hitne medicinske pomoći i sve je riješeno.
Hvala lijepa. Ovim ćemo završiti današnju sjednicu i samo podsjećam nastavljamo sa radom u utorak u pola 10 Zakon o koncesijama.
Prije nego prijeđemo na glasovanje po realiziranim točkama dnevnog reda, raspravljenim točkama dnevnog reda molim da utvrdimo kvorum. Hvala lijepa. U dvorani je prisutno 112 zastupnika, imamo dovoljan broj za pravovaljano odlučivanje o svim odrađenim točkama dnevnog reda. Prijedlog Nacionalne strategije razvoja zdravstva za 2012. do 2020. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog Nacionalne strategije. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Ima li netko suzdržan? Hvala lijepa. Rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova, 78 za, 25 protiv i 9 suzdržanih donesena Nacionalna strategija razvoja zdravstva 2012. do 2020. u tekstu kako ju je predložio predlagatelj. Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici dobro jutro. Krećemo sa radom po utvrđenom dnevnom redu. Prva točka današnjeg dnevnog reda je - Prijedlog zakona o koncesijama, prvo čitanje, P.Z.E. br. 134. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog zakona primili ste poštom. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. To su članci 144. do 150.-tog članka Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za pravosuđe i Odbor za europske integracije. Izvješća ovih radnih tijela primili ste na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja Vlade Republike Hrvatske dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovani zamjenik ministra magistar Boris Lalovac. Izvolite.