Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Prije nego što dopunimo dnevni red imam samo jednu informaciju, dobio sam je maloprije iz DORH-a, vezano je za sutrašnju raspravu oko izvješća. Dakle, nažalost i glavna državna odvjetnica je u obaveznoj izolaciji, a njen prvi zamjenik čeka stav nadležnog epidemiologa o eventualnoj samoizolaciji. Dakle, prijedlog koji smo dobili je da se rasprava prebaci do trenutka do kada će glavna državna odvjetnica moći sudjelovati u raspravi, to ovisi naravno o 30 predlagatelja, dakle ako ne odustajete od rasprave onda ćemo tražiti eventualno drugog predstavnika DORH-a, pa vas molim da obavite konzultacije kako bih mogao onda postupiti sukladno prijedlogu predlagatelja. Sada ćemo onda krenuti na dopunu dnevnog reda. Sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 4. sjednice s 4 nove točke. To su: Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, s Konačnim prijedlogom Zakona, isto tako hitni postupak, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima, hitni postupak i Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o Gradu Zagrebu isto tako hitni postupak. Imali smo pisanu primjedbu još jednom podsjećam od strane Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka na točke 2,3, i 4, a na točku 1 prigovor je jučer dao kolega Grmoja. Dakle idemo na glasovanje onda o hitnosti postupka. Prvo ćemo glasovati o hitnosti postupka Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 75. Tko je za hitni postupak? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 99 zastupnika i zastupnica, 92 je za, 3 suzdržana, 4 protiv, dakle ovaj zakonski prijedlog raspravit ćemo po hitnom postupku. Idemo na drugi prijedlog, to je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima, s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 77. Tko je za hitni postupak? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 88 zastupnika i zastupnica, 79 je za i 9 protiv, dakle ovaj zakonski prijedlog raspravit ćemo u hitnom postupku. Imamo sada Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 76. Tko je za hitnu proceduru? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 87 zastupnika i zastupnica, 78 za, 9 protiv, dakle i treći prijedlog uvršten je u hitnu proceduru. Idemo na četvrti Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o Gradu Zagrebu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 78. Tko je za hitnu proceduru? Tko je suzdržan? Tko je protiv? 87 zastupnika i zastupnica je glasovalo, 78 za, 9 protiv, dakle i ovaj zakonski prijedlog je u hitnoj proceduri. I utvrđujem da su tako sve predložene točke uvrštene u dnevni red 4. sjednice po hitnom postupku. Molio bih sada odbore koji su nadležni, pogotovo za prvu točku s obzirom da ćemo ju raspraviti danas nakon što završimo set zakona poreznih i slobodni govor naravno, mislim da je to Odbor za zdravstvo, Odbor za zakonodavstvo i ako će još koji odbor raspraviti molim da to naprave tijekom jutra. Cilj je raspraviti odmah taj zakon čim završimo sa setom poreznih zakona i još jednom ponavljam slobodnim govorom, dakle računam negdje oko pola tri, tri bi mogli započeti tu raspravu.
Hvala lijepa. Gospođa Romana Nikolić iznosit će stajalište Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
25.11.2020. diljem Hrvatske zavladao je muk, Vlada je svojom odlukom o lockdownu zbog širenja Covida-19 ugasila rad pokretača ekonomije, uništila je tisuće i tisuće obitelji poduzetnika koji će dočekati Božić u tuzi i brizi za svoju egzistenciju. S ovim lampionom simbolično iskazujem njihov početak kraja. U mjesecu najvećih prihoda lockdownom su zatvoreni kafići, restorani, igraonice, fitnes centri, kasina, kladionice, do kada, ni Vlada RH još to sa sigurnošću ne zna. Ali nije zatvorena Hrvatska lutrija d.d., zašto, zna se zašto jer postoje dvostruka mjerila. Nakon donošenja kozmetičkih mjera za poduzetnike bez prethodne konzultacije sa onima kojih se to izravno i tiče Vlada je donijela mjere da će se obeštetiti fiksni troškovi, ali samo za zatvorene djelatnosti. Obeštetiti se moraju sve pogođene djelatnosti sa velikim padom prometa bez obzira na to jesu li formalno zatvorene ili zbog cijele situacije imaju veliki pad. Šta je sa povremenim prijevoznicima, putničkim agencijama i svim djelatnostima koji su povezani sa onima koji su zatvoreni? Što je sa event industrijom koji imaju pad preko 90%? Ostavljeni su na cjedilu, ali ne svojom krivnjom. Njima 4.000 kuna bruto iznosa po radniku nije ni približno dovoljno, to su mjere za očuvanje radnih mjesta koje Vlada daje samo za radnike dok su troškovi firmi mnogo veći. Gdje su troškovi zajma, gdje su troškovi najma, krediti za investicije, lizinzi za vozila, komunalne naknade, parafiskalne nameti, troškova je more. Ako pod teretom troškova padnu tvrtke neće biti radnih mjesta za sačuvati. U mjere obeštećenja nisu ušli ni dobavljači ugostitelja koji će sada imati veliki pad jer nemaju kome prodavati robu koja stoji na skladištu kao ni ostale povezane djelatnosti. Hoćemo li njih pustiti da propadnu? Oni su također odgovornost Vlade koja ponovno nije donijela rješenje za sve pogođene poduzetnike. Ove mjere su nedostatne, kratkoročne i ne pomažu svim poduzetnicima. Poduzetnici su apelirali da se privremeno smanji PDV na pogođene djelatnosti, to je nužno jer smanjenjem PDV na 13% potaknula bi se potrošnja i olakšalo bi se poslovanje svih poduzetnika u pogođenim djelatnostima kao što su ugostiteljstvo te ostale uslužne djelatnosti. To su učinile gotovo sve zemlje EU stoga može i Hrvatska. Ako se unište mali i srednji poduzetnici koji su okosnica svakoga gospodarstva tko će onda puniti naš proračun? Tko će pokrenuti gospodarstvo kad ova kriza prođe? Mnoge tvrtke će propasti, a nezaposlenost budemo brojali u desecima tisuća. Uz sve navedeno zaključujem da Vlada nije dorasla situaciji u kojoj smo se našli. Priznali su pogrešku što je potvrdio i državni tajnik Jelić da je odluka o lockdownu bila brzopleta i nepromišljena. Stoga apeliram na Vladu RH u ime svih poduzetnika koji su pogođeni ovom korona krizom da pronađu adekvatna rješenja kako spasiti, da razrade plan i strategiju kako oporaviti gospodarstvo nakon što prođe korona kriza jer njihova borba tek slijedi. I zapamtite ako nema njih neće biti ni nas.
I sada prelazimo na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prva je gospođa Katarina Peović u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Evo povezano je zapravo s onim što smo otprije razgovarali. Vlada dakle sada najavljuje novih 2,1 milijardu kuna koju će izdvojiti za korona mjere, dakle za usporavanje privredne djelatnosti u vrijeme korone i to u iznosu, i to kaže Vlada za očuvanje radnih mjesta u iznosu od 4.000 kuna po radniku tijekom obustave rada te za dio ili za sve fiksne troškove tijekom obustave rada za one koji su imali veliki pad prihoda u prosincu. No, što se ovdje pokazuje kao pogrešno? Dosadašnje mjere svakako se nisu pokaze kao učinkovite. Prvo, dakle što sve više ljudi ostaje bez posla iako se frizira statistika i govori se o nekim novim zaposlenima, Hrvatska se nalazi među 3 zemlje u Europi sa najnižom stopom zaposlenosti. Kao na traci ljudi dobivaju otkaze u Croscu, u rafineriji Sisak, u Krašu se ljudi šalju što prije dakle u mirovinu, u Brodotrogiru je stanje kritično, dakle Brodotrogir samo što nije zatvoren itd., itd., dakle imamo ljude koji se otpuštaju kao na traci, Vlada nam govori da se zapošljavaju novi, to baš i nije točno. Osim toga što imamo i visoku stopu odnosno ne, najnižu stopu zaposlenosti u Europi imamo jako veliki postotak prekarnih ugovora o radu. Znači mi smo na samom vrhu u Europi tih ugovora do 3 mjeseca, ispod nas je tek Francuska, mi smo na 6,9%, Francuska na 4 cijela čini mi 6% znači mi smo uistinu sveli naše radne uvjete na prekarne, nesigurne radne uvjete dakle gdje nitko nije za stalno zaposlen, a ti se ugovori na određeno produžuju iz mjeseca, iz godine u godinu, iz mjeseca u mjesec. Imamo jedne od najnižih plaća, imamo visoko iseljavanje 14% radno sposobnog stanovništva je iseljeno itd. U takvom okružju u takvim uvjetima ove mjere svakako nisu niti dovoljne, niti u konačnice potrebne. Jer što smo imali? Dakle, Vlada je davala ogromna sredstva firmama i vlasnicima firmi među kojima su i oni koji su se našli na popisu najbogatijih ljudi u Hrvatskoj koji je objavljen prije neki dan kao što je to firma generala Čermaka Crodux, dakle dobivala je pomoć, potpore dakle za korona privredu krizu, korona krizu, a istovremeno govorimo o firmi koja je imala ogromnu dobit prošle godine, a sam vlasnik predstavlja dakle jedno lice koje je jedno od najbogatijih lica u Hrvatskoj. Imali smo potpore za lance kladionica, za bogate odvjetničke urede i sada će se opet davati potpore vlasnicima firmi, a ne radnicima. Ako je riječ o zadržavanju radnih mjesta onda se potpore trebaju davati direktno na račune radnika. Osim toga prava reforma bi bila stvarno postaviti pitanje okoštale strukture privrede koju mi samo perpetuiramo ovim mjerama. Dakle, ako održavamo takvu okoštalu strukturu privrede koja se temelji na uslužnim djelatnostima i turizmu gdje se vladajući očito slažu s tim da ova zemlja treba biti zemlja konobara i sobarica onda ćemo tu perpetuiranu okoštalu strukturu održati ovim mjerama jer se apsolutno ništa ne mijenja. Dakle, ostaje sve isto, ništa nemamo, nikakve progresivne mjere. S druge strane, dakle ova mjera pokazuje i ono što je vezano i sa reformama poreznog sustava da oni koji imaju imati će i dalje, oni koji nemaju još će više osiromašiti, dakle pokazuje se da oni koji su bogati akumuliraju bogatstvo u krizi se pogotovo ne investira i ne reinvestira nego se akumulira i štedi. I oni koji imaju kojima će se i poreznom reformom, a i ovim korona mjerama opet pogodovati će i dalje akumulirati. Oni koji imaju će štediti, dakle to vidjeli prema izvješću HNB-a da je u jednu godinu štednja narasla, štednja onih najbogatijih 1% najbogatijih koji drži 1/4 ukupne štednje u Hrvatskoj, dakle narasla za 11 milijardi kuna. To će se ovim mjerama samo perpetuirati. Pri tome dakle Vlada pristaje na ucjene raznih lobija, ugostiteljskih lobija, poduzetničkih lobija koji ne lobiraju za radnike, radnike se ovdje stavlja u istu kategoriju kao s poduzetnicima, jedan oblik štokholmskog sindroma da bi onaj koji je i ovako u podređenoj poziciji trebao s onim koji dobiva visoke potpore i naknade još se i solidarizirati, znači ugostiteljski lobij koji je do nedavno dakle stožeru uvjetovao [[Upadica: Hvala, hvala.]] šta će se, šta neće raditi i sada će dobiti visoke potpore.
Gospodin Hrvoje Zekanović, iznosit će stajališta, samo da obrišemo, iznosit će stajališta Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege, sprema li se najveća prevara u povijesti hrvatske države? Slušamo ovih dana to je prvo najavio gospodin Bačić, a onda kasnije je to potvrdio i gospodin Jandroković da će Hrvatska već slijedeći tjedan vjerojatno proglasiti isključivi gospodarski pojas. Međutim, nitko nije rekao pod kojim uvjetima, nitko nije rekao hoće li Italija opet imati izuzeće od proglašenja hrvatskog gospodarskog pojasa. Ja ću vas podsjetiti ZERP je proglašen, ali je proglašen za sve države svijeta osim za države EU. Drugim riječima, u našem dijelu ZERP-a zaštićeno ekološko ribolovnog pojasa ne smiju loviti Filipinci, niti Nigerijci, niti Kanađani, ali smiju loviti Slovenci i Talijani. Hoćemo li napraviti istu situaciju odnosno opet izuzeti Italiju i Sloveniju iz proglašenja isključivog gospodarskog pojasa, e ja se bojim da je to istina. Da imamo najveću prevaru i najveći jad u povijesti nove hrvatske države. Za one koji ne znaju Italija ga proglašava isključivo radi Tunižana i Libijaca koji na Sredozemlju love u talijanskom dijelu isključivog gospodarskog pojasa odnosno ZERP-a, a nisam siguran da će odreći našeg dijela međunarodnih voda tamo gdje mi imamo ZERP odnosno gdje mislimo proglasiti isključivi gospodarski pojas, nisam siguran. Dapače, siguran sam, vrlo sam siguran da ćemo slijedeći tjedan ovdje u sabornici imati jedno razočaranje, da ćemo biti razočarani jer će nam ovdje sa ovoga mjesta opet netko sugerirati, nametnuti jedan zakon koji će biti loš za našu državu, za naš narod. A ne radi se o malom prostoru, radi se o 23.870 km2, to je golemi prostor. Za one koji ne znaju Hrvatska ima danas kopnenu površinu od 56.000 km2, to je pola našeg kopnenog prostora. Postoji druga mogućnost, da je stvarno ovo istina, iako ja u to sumnjam i da će stvarno Andrej Plenković kao jedan suvereni predsjednik Vlade donijeti ovdje u sabor prijedlog zakona da se zaštitimo jer suverenitet imamo i monetarni, a imamo i teritorijalni suverenitet i ako je to istina e tek smo onda jadni, jer desetljećima i ja osobni i mnogi drugi kolege govore iz ovog doma, govore na razne druge načine o nužnosti proglašenje isključivog gospodarskog pojasa, a to Andrej Plenković ignorira. A prihvaća tek onda kada veliki brat, a to je EU, kada veliki brat, a to je konkretno Italija to radi ili drugim riječima da Italija to nije htjela napraviti mi bi to napravili, znate kada, nikada, a možda ni onda. Kako god okrenemo jadni smo. Baš nam je naša hrvatska politika jadna i ovdje ja zapravo očekujem da se ova situacija raspetlja slijedeći tjedan. I baš sam znatiželjan hoće li se pokazati scenarij 1 kada ću ja glasovati protiv tog zakona jer će taj zakon isključivati Italiju zapravo imat ćemo istu stvar ili ćemo zapravo na drugi način zakon koji ću ja prihvatiti donijeti isključivi gospodarski pojas, ali, ali, ali ovdje moram naglasiti tek onda odnosno uz dozvolu Italije odnosno uz dozvolu EU. Hrvatski narod, hrvatska država ne zaslužuje ovakvu vlast, stvarno ne zaslužuje. A ovi igrokazi i ovo što se događa ovo je ispod apsolutno svake kritike.
Hvala vam lijepa. Da, jel da, povreda Poslovnika gospodin Bulj.
Povreda Poslovnika kolega Zekanović 238., razumijevajući kolegu Zekanovića da sumnja u odluku i ono što će se dogovoriti međutim MOST je baš bio dao prijedlog proglašenja isključivog gospodarskog pojasa gdje Talijani ne bi imali ili bilo tko drugi iz EU mogućnost da koriste naše more, eksploatiraju ga na ovaj način. Nažalost tada nije prihvaćen i žao mi je šta i vi tada niste glasali. Evo zaista mi je žao jer je prijedlog bio dobar. Hvala lijepo.
Da i meni je zaista žao, ali gospodin Bulj ne zbog sadržaja, ali zbog forme moram vam dati opomenu. Izvolite.
Također 238., meni je drago da ste napomenuli, gospodin Bulj ja vam zahvaljujem na svemu što radite za hrvatski narod i hrvatsku državu kao što mi je i drago, što mi je i drago što je i Ruža Tomašić svojevremeno ove teme stavljala isto u Hrvatski sabor i mnogi drugi kolege i nitko nema ekskluzivitet na bilo koju drugu domoljubnu temu. Vama zahvaljujem na vašem angažmanu što se borite kao lav za našu hrvatsku državi i za naše nacionalne interese.
Lijepo, vrijeme je, vrijeme je, hoćete vi sami sebi dat opomenu ili da vam ju ja dam. Dobro, ajde. I gospodin Branko Bačić, iznosit će stajalište Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, strateški i vanjskopolitički ciljevi se u demokratskim državama sa velikim iskustvom i međunarodnim iskustvom ne događaju preko noći, ne lome se preko koljena. To je jedan proces u kojemu se do tog cilja dolazi mudrom, diplomatskom borbom u kojem rješavanje jednog cilja strateškoga vanjskopolitičkog cilja rješavajući njega vodi računa i o drugim strateškim državnim nacionalnim interesima, pa ako i hoćete i drugim strateškim međunarodnim ciljevima koje država u svom razvoju planira. Jedan od takvih možda najvećih nakon samostalnosti RH strateških međunarodnih vanjskopolitičkih ciljeva RH bio ulazak Hrvatske u EU. U tom procesu bili smo izloženi kao niti jedna država do tada pregovorima koje druge države nisu imale i s najvećim brojem poglavlja i s najzahtjevnijim Poglavljem broj 23. pravosuđe i temeljna ljudska prava, a i drugim poglavljima gdje smo morali ispunjavati određene ciljeve, određene norme koje su pred nama postavljene. To smo nekad …/nerazumljivo/… kao nepravdu koja se nanosi hrvatskom narodu, ali smo znali da ćemo ispunjavajući njih ispuniti jedan najvažniji strateški cilj, a to je ulazak Hrvatske u EU i ispunili smo ga. U tom procesu htjeli smo tada i kao Vlada i vladajuća većina proglasiti isključivi gospodarski pojas, vlada Ivice Račana proglasila je zaštićeni ekološki ribolovni pojas koliko god se nikad nije mi bilo jasno zašto nije proglašen tog trenutka 2003. u rujnu isključivi gospodarski pojas već zaštićeno ekološko ribolovni pojas, shvatio sam da to tada riješeno i to se prihvatilo iz razloga jer je taj zaštićeni ekološko ribolovni pojas u 99% svih sadržaja isključivog pojasa sam u toj odluci podrazumijevao. Dva najveća sadržaja, sastavnice isključivog gospodarskog pojasa su u ribolovstvu, ribolov i zaštita morskog područja i biološke raznovrsnosti Jadranskog mora. I te su najvažnije odrednice sadržane u ZERP-u. I to smo prihvatili računajući da velike promjene koje bi zadirale u donošenje zaštićenog ekološko ribolovnog područja prostora, a koje bi se odnosilo na države članice EU moglo bi dovesti do blokade Hrvatske na tom strateškom putu. I tad smo toga bili svjesni. I u ovoj sabornici i u hrvatskom društvu i hrvatskoj politici je bio konsenzus. Neki koji danas zagovaraju, koji žele sebe vidjeti u ovoj odluci o proglašenju isključivog gospodarskog pojasa tada nisu ni postojali, nije ih bilo ili nisu barem živjeli taj projekt ulaska Hrvatske u EU i možda nemaju tu kolektivnu memoriju koju je nužno imati u politici kada odlučuješ i kada raspravljaš, a pogotovo kada drugome nešto predbacuješ. Onog trenutka kad je Hrvatska ušla u EU zaštićeno ekološko ribolovni pojas koji ima 99% sastavnica isključivog gospodarskog pojasa postao je zajedničkim vodama EU. Da se on tada zvao isključivi gospodarski pojas ili samo ribarski pojas ili samo ekološki pojas opet bi bio postao tog trenutka 1. srpnja 2012. bio bi postao zajedničkim vodama EU i u njemu bi se zvao se on ponavljam ili isključivi gospodarski pojas ili zaštićeni ekološki ribolovni pojas provodila zajednička ribarstvena politika EU koju definira Europska komisija. I ne samo u našem ZERP-u do sada, a vrlo brzo i isključivom gospodarskom pojasu, nego u svakom drugom proglašenom ZERP-u u Europi. Bio on Portugalski, bio on Grčki, bio on Njemački, bio on Velike Britanije, se provode zajedničke ribarske politike. I kad je u pitanju ribarstvo, ribarstvo u isključivom gospodarskom pojasu ili još uvijek u našem ZERP-u Hrvatska mora poštivati, hrvatski ribari moraju poštivati pravila koje mi predlažemo komisiji, koje mi predlažemo komisiji, koja ih onda ukoliko ne narušava to zajedništvo ne mora prihvatiti. Tako da mi ćemo prijeći proglašenju isključivog gospodarskog pojasa jer smo to u europskom duhu i dobrosusjedskih odnosa sa Italijom usuglasili, Republikom Italijom, koja pregovara o svojim drugim pojasevima s drugim državama [[Upadica: Hvala.]] i to je za svaku pohvalu [[Upadica: Hvala lijepa.]] i dok drugi stranke u saboru govore HDZ to i provodi. U tome je razlika između nas i tih koje ovih dana čujemo. Hvala.
Hvala. Imamo 2 povrede Poslovnika. Prvu povredu je tražio gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Bačić je povrijedio Članak 238. gdje kaže da druge stranke nisu ništa radile po pitanju, da samo govore, davali smo prijedlog, vi ste govorili da je isključivi gospodarski pojas i ZERP isto pa ga sad proglašavate. Ne znam koji je dobar Branko Bačić, koji je istinit, jel ovaj sad šta govori ili ovaj šta je govorio do nekoliko dana gdje je nas proglašavao populistima, da je IGP da nema ništa korisno, da je to glupost. Isključivi gospodarski pojas [[Upadica: Hvala lijepa, hvala lijepa.]] je naše pravo međunarodno pravo koje moramo proglasiti, to je naša ogromna dobit.
Hvala lijepa, druga povreda Poslovnika, g. Bulj jer je to bila replika. Izvolite, g. Grmoja.
Pa ja sam isto mislio tražiti povredu Poslovnika jer ne znam šta je s kolegom Bačićem, nešto se događa već od jučer kad sam ga vidio na konferenciji za medije, evo šta je govorio prije nekoliko dana …/Govornik pušta snimku sa mobitela: ... [[Govornik se ne razumije.]] za RH nema, nema iz razloga što proglašenje isključivog gospodarskog pojasa u odnosu na ZERP a to je čini mi se govorila i gđa. državna tajnica, ništa Hrvatskoj bitno ne bi donosi…/… ništa za Hrvatsku bitno ne donosi, evo, to je Branko Bačić prije samo 15-ak dana, dakle čovjeku se nešto dogodilo, ne znam je li možda korona [[Upadica Radin: Shvatili smo da ste…]] bila je utjecala je na njegove nekakve i kognitivne sposobnosti [[Upadica Radin: Povreda Poslovnika…]] i ostalo, trebalo bi provjeriti.
Povreda Poslovnika, tehnika narodu i povreda Poslovnika. Da li je netko drugi htio, ali oprostite, ali to će biti povreda Poslovnika. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] A dobro, izvolite. Izvolite, prvo… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne, ne, prvi je bio kolega.
Iza mene je g. Šašlin, da da. Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Grmoja je povrijedio čl. 238. Poslovnika, omalovažava zastupnike iz razloga što ne razumije problematiku. Nije problem g. Grmoja, ne znati, nego je sramotno ne htjeti znati. To je problem vas i koji na ovaj način nastupate. Zaštićeni ekološki ribolovni pojas, tu treba poslati jasnu poruku hrvatskim građanima, neće omogućiti [[Upadica Radin: Hvala, hvala lijepa, g. Bačić.]] puste milijune milijarde eura koji vi govorite jer što se tiče važnih sastavnica [[Upadica Radin: G. Bačić.]] isti je u smislu ribarenja Jadranu i zaštićeni ekološki ribolovni pojas i isključivi gospodarski pojas i to sam puno puta rekao i to ću vam reći kad bude rasprava [[Upadica Radin: Shvaćeno, ali to je replika i morate…]] a vi malo podučite se kad je u pitanju isključivi gospodarski pojas.
Oprostite, moram vam dat opomenu. Ne, oprostite, to je, da, već ste dali povredu Poslovnika. Izvolite, g. Šašlin. Moram vam dat povredu Poslovnika, izvolite.
Povreda Poslovnika, čl. 238., osobno sam povrijeđen jer ja sam tamo iz Slavonije i Baranje i nakon ovog izlaganja g. Bačića, doista mi je sve jasno vezano uz ZERP i uz isključivi pojas. Nadam se da će i g. Bulj nakon ovoga shvatiti jer je on ipak bliže tamo moru, i trebao bi znati šta to znači. Evo, hvala.
Hvala lijepa. Znate da vam moram dati opomenu, mislim jer to je bila replika. Oprostite, ali vi znate da, ali vi znate da nakon toga vama će biti oduzeta riječ. Izvolite, izvolite. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne, izvolite. Izvolite, g. Bulj, izvolite. Izvolite, to je treća. Ne, dobro. Oćete vi? Izvolite. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Kako nemate nijednu? Imate. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Kako nisam, jesam dao povredu Poslovnika? Dobro, ajde idemo dalje. Vidim da i sam znate da ćete ju dobiti sada, jel da? [[Upadica Grmoja: Dobit ću prvu opomenu i u redu.]] Da, vi znate i sami [[Upadica Grmoja: Dobit ću prvu opomenu.]] Ajde.
Dakle, ovako, meni j drago da nakon 15-ak godina što su činili to u povijesti ove sabornice drugi zastupnici poput kolege Tadića a u zadnjih 5 g. kolege Bulja koji je uvjeravao g. Bačića i kolege iz HDZ-a da proglase IGP, da će konačno biti proglašen. I drago mi je g. Bačiću da ste došli pameti. Drago mi je zbog toga, evo.
Hvala lijepa. Znate i sami da ste dobili opomenu. Ajmo se igrat dalje, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Pa kolega Grmoja povrijedio je čl. 238., opet se ne zna ponašati i pokušava nas opet vrijeđati iako dobro zna da radi njega i radi Mire Bulja i radi Bože Petrova u Hrvatskoj ništa nije bilo pa neće biti ni IGP-a zbog toga što će oni za njega glasati ili neće a sve ove verbalne akrobacije neka vježbaju u svom klubu u Mostu i neka sebe uvjeravaju kako oni sve znaju o tome a svi ostali ne znaju ništa i kako su oni zaslužni za sve dobro u ovoj Hrvatskoj, a svi drugi krivi za sve ostalo loše. To je njihova politika, neka nastave, na nama je da to riješimo kroz saborsku raspravu a oni neka pričaju što god žele, [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] pogotovo kolega Grmoja, radi čega ili radi kojega nikad u Hrvatskoj ništa bilo nije.
Hvala. Nažalost opomena. Ja bi … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Oprostite, tko sad govori? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Dobro. Idući put HDZ i SDP kad pišu Poslovnik, neka ga pišu drugačije jer ja moram davat opomene za takve stvari. Idemo dalje. Gotovi smo sa iznošenjem stajališta, Gospodin Penava iznosit će, opomena naravno, stajalište Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
Hvala vam lijepo. Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, ja bih najradije volio da o ovoj temi o kojoj ću govorit ne moram govorit i da nikad nisam morao govoriti jer je ona po mom osobnom uvjerenju duboko sramotna i postavlja jedna nekakva duboka pitanja ispred svih nas, poglavito nas dužnosnika koji obnašamo dužnost u ovoj državi i građani su nam poklonili povjerenje da ih vodimo ka boljem životu, boljem društvu itd. Riječ je dakle da živimo u državi u kojoj nam je zahvaljuju dragom Bogu dani su ili imamo vrlo bogate resurse, ali po zna koji puta čovjek se pita što to vrijedi što živimo u obećanoj zemlji u ovako bogatoj državi, kad mi kao država, mi kao narod nismo u stanju to iskoristiti i to prepoznati. I neki od tih resursa su naravno naši, naše rijeke Dunav, Sava, Drava, međutim javnost vjerojatno ne zna da smo mi sami u svojoj državi i svojim zakonima sami sebi onemogućili eksploataciju bogatstava tih rijeka pri tom mislim na šljunak, pijesak i sve druge resurse koje te rijeke zapravo u obliku sedimenata obiluju. I što sad reći, koga kriviti? Nema Budimpešte, nema Beča, nema Beograda, nema nikoga na kog bi se, u kog bi mogli pogledati i upreti prstom ostajemo jedino sami sebi i jedino nam ostaje pitanje što to radimo, poglavito kad uzmemo u obzir da ove rijeke se nalaze i uglavnom većinom svog vodotoka prolaze kroz Slavoniju koja je demografski, gospodarski, kako god hoćete zapravo opustošena. Da bi mogli spoznati o čemu se radi naprosto moramo biti svjesni da je vađenje pijeska i šljunka iz vodotokova djelatnost koja postoji stoljećima u tim krajevima i moramo spoznati jednu činjenicu, da evo dan danas, danas dođite u Vukovar pogledajte u središtu grada prema Dunavu i vidjet ćete brod iz Republike Srbije kako uredno eksploatira korito Dunava i vadi taj pijesak. Ista situacija će vas zateži na Savi gdje to rade brodovi iz BiH, jedino evo mi Hrvati smo toliko bogati i toliko pametni da nama to ne treba. Niti na vodotocima gdje dijelimo granicu sa drugim državama, nama susjednim državama, niti tamo gdje smo mi na obje obale. Posljedica toga su vam slijedeće, tvrtke koje se bave, koje su se nekad bavile proizvodnjom pijeska imale su proizvodnu cijenu od 30 kuna po kubiku, danas vam je ta nabavna cijena nažalost jer proizvodne više nema jer nitko u Hrvatskoj pijesak ne proizvodi je iznad 65 kuna. Znači više od duplo. Naravno ta cijena se reflektira na svakog od vas kad odete kupiti i pola kubika ili kubik, kad gradite kuću i sve drugo, sami sebi zapravo povećavamo svega vezano za pijesak i šljunak, a ležimo na neiscrpnim količinama istoga. Bio sam u situaciji u razgovoru sa načelnikom općine Davor, iznenadio sam se sa brojkom od 24 obitelji koje se bave tim djelatnošću, znači riječ je o obiteljima gdje su glave obitelji zapravo kapetani riječne plovidbe i svi ljudi ostadoše bez posla. I da stvar bude apsurdnija to na rijeci Savi gdje se ulijeva i u koju se ulijeva jedan Vrbas i jedna rijeka Bosna koja sav sediment koji nosi donosi iz nama zapravo susjedne države. Posljedice su strašne, gašenje cijele jedne gospodarske djelatnosti, gubitak radnih mjesta, gubitak operative, gubitak znanja. Ali kao što rekoh. Nerazumne politike, nerazumni zakoni koji bi trebali biti u službi građana RH, hrvatskog naroda su stvorile da mi nabavljamo pijesak po duplo većoj cijeni barem duplo većoj nego što on realno košta, a istodobno sjedimo na bogatim nalazištima tog pijeska i pitamo se što nam se to događa [[Upadica: Hvala.]] zašto nam život curi kroz prste. Hvala lijepo.
Hvala lijepo, hvala. Da, gospodin Penava možete, možete na kraj, još ste na vrijeme, ali morate nam ponovo napisati ovaj formular. Gospodin Miro Bulj, iznosit će stajalište Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala lijepo. Od kad sam saborski zastupnik neprestano sam ponavljao, ali to su bili i uvjeti da se uopće razgovara sa MOST-om nezavisnih lista proglašenje isključivog gospodarskog pojasa što je Vlada na prvoj sjednici bila je prihvatila, ali je na kraju Andrej Plenković u 21 listu na 21 stranici obrazloženja rekao da je to nepotrebno, da je to populizam, isto je to ponavljao sve ove godine i kolega Bačić i drago mi je šta je prihvatio taj prijedlog proglašenja isključivog gospodarskog pojasa kojega sam uporno i kao Klub MOST-a dva puta u prošlom sazivu predložili, a i sada se nalazi kao prijedlog, što su ga temeljito omalovažavali i odbijali. Danas ne znam koji je to Branko Bačić, jel onaj od danas, jel onaj od prije nekoliko dana, ali samo znam jedno da je pobjeda hrvatskog naroda proglašenje isključivog gospodarskog pojasa, to ću ponavljati kao što sam govorio posljednjih 10 godina i da je hrvatski narod cijelo vrijeme uvjetovan da proglasi isključivi gospodarski pojas, šta imamo pravo, po međunarodnome pravu, što imamo pravo po Konvenciji UN-a iz '82. godine, što imamo pravo i naravno i pozivala nas je Europska komisija 2013. godine gdje su rekli da gubimo mi, da gubimo milijardu kuna, hrvatska država gubi milijardu kuna i da imamo proglasiti punu primjenu isključivog gospodarskog pojasa. To je suvereno pravo na 24.000 km2 na Jadranskom moru i na nama je, ja ću biti ponosan kad se to bude proglasilo i da napokon padnu te više priče da je netko populist ako predlaže nekakav prijedlog, da je isto ZERP isključivi gospodarski pojas, to nije isto, ZERP je dio, samo jedan dio isključivog gospodarskog pojasa, jedna sastavnica. To vam je isto da kupite auto, vozilo bez kola bez vjetrobranskog stakla, to je dio auta, a nije puna. I smatram da ova puna primjena isključivog, još jednom ponavljam, pojasa je velika pobjeda hrvatskog naroda i suvereno pravo na proglašenje isključivog gospodarskog pojasa jer dosta je bilo terora nad hrvatskim ribarima, dosta je bilo eksploatacije hrvatskog dijela mora i ovoga dijela gdje imamo pravo proglasiti isključivi gospodarski pojas, gdje imamo suvereno pravo 24.000 km2. Komisija je u tom dopisu rekla da je milijardu kuna godišnje Hrvatska odmah dobiva. Razlozi zbog čega je odbijano, do sada ZERP, jer ZERP Branka Bačića koji je reka da je isto kao isključivi gospodarski pojas da je to samo nešto energetika i umjetni otoci, nije istina. To je i podmorje, to su kulturna dobra, to je naše suvereno pravo da Obalnom stražom štitimo naš Jadran, a ne da nam strane flote talijanske i ostale rade šta žele. I ne samo to, nego je žalosno i sramotno da smo mi morali čekat Talijane da pod pritiskom u njihovom saboru kad su rekli da se iđe na proglašenje, kad je netko predložio bio je ogroman pljesak u njihovom parlamentu, na prijedlogu proglašenja isključivog gospodarskog pojasa. I teka sada kad su Talijani rekli da će proglasiti isključivi gospodarski pojas, e sad ćemo i mi. A tko će odgovarati za štete nastale do sada? Ovdje je bilo u saboru kolegice i kolege možete provjeriti u prošlom sazivu tko je glasao protiv toga. I još jednom naglašavam, Hrvatska je imala potpuno pravo proglasiti isključivi gospodarski pojas. Kada nam je prijetilo, kada je blatilo Domovinski rat, kad se je uključivalo, lociralo, transferiralo i procesuiralo hrvatske generale tada je bio uvjet, e nećete moći proglasiti isključivi gospodarski pojas, pa je se proglašavao ZERP, proglašavalo ovo, u biti to je bio jedan hibrid, jedan čudnovati kljunaš koji nije zaštitio našeg hrvatskog ribara, ni naš teritorij. I na kraju, kolegica Šimpraga je govorila o samodostatnosti, davao sam zakone o samodostatnosti prije krize, kriza je samo razotkrila. Samo Dalmacija 80.000 hektara neobrađenog poljoprivrednog zemljišta more 20 miliona ljudi hraniti, samo Dalmacija, zaboravljena. Međutim, tada su mi davali svakakva imena. Tek je korona kriza razotkrila da 3 milijarde EUR-a uvozimo poljoprivrednih proizvoda šta je sramota.
Hvala. Sada je na redu gospodin Ivan Penava koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Ne, ne odavde, odavde. Jel neka greška? [[Upadica: Idemo dalje gospodin Dretar je trebao biti.]] Ne, gospodin Ivan Penava [[Upadica: Greška je u pitanju. Maknite, maknite, kažem, da.]] Dobro. Gospođa Anja Šimpraga, iznosit će stajalište Kluba zastupnika SDSS-a. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolege i kolegice, danas ću govoriti o utjecaju Covid krize na poljoprivredu koja bi trebala biti naša strateška grana gospodarstva. Pojava korone i krize koja je potom uslijedila utjecala je na početku pandemije na prekide u opskrbnim lancima u svijetu što u jednom trenutku dovelo i do nestašice osnovnih prehrambenih proizvoda čemu smo naravno i sami svjedočili. Takva je situacija u Hrvatskoj tijekom proljeća osvijestila problem niske razine samodostatnosti za opskrbu našeg tržišta zbog čega se jasno počelo govoriti o potrebi da zbog potencijalnih ugroza kakva je i korona kriza Hrvatska treba imati veću proizvodnju i manje ovisiti o uvozu hrane. Nakon proljetnog zatvaranja tržište je skoro zamrlo. Sada opet imamo ponovljen scenarij, cijena teladi drastično je pala, janjce nema tko kupiti. Proizvođači krumpira nalaze se u istim mukama, stvoreni su ogromni viškovi. U Ličko-senjskoj županiji u selu Smiljan i pored vrhunske kvalitete krumpira koji proizvedu koji je ekološki uzgojen nemaju ga gdje plasirati, ali mi i dalje uvozimo. Podrumi su puni vina, skladišta su puna maslinovog ulja. Pitanje je kako će ti proizvodi doći do svojih krajnjih potrošača. Uvozna roba koja se nalazi na policama trgovina često je lošije kvalitete. S druge strane pandemija je dovela do ogromnih viškova i na globalnom tržištu kako zbog pada turizma tako i ugostiteljstva, a kod primjerice svinjskog mesa došlo je i do pojave bolesti afričke svinjske kuge. No, uzet ću primjer Njemačku. Došlo je znači do zaustavljanja izvoza svinjskog mesa iz Njemačke u Kinu pa su se stvorili tržišni viškovi, nakon toga takva svinjetina došla je i na područje na tržište RH nakako po nižim cijenama što dodatno utječe na problem plasmana domaćeg svinjskog mesa. Slično se kako kažu u Hrvatskoj poljoprivrednoj komori dogodilo i događalo kod voća, povrća, mlijeka i drugih roba. Ojačavanjem svijesti kako je kupnja domaćih proizvoda jedan od načina da se osnaži domaće gospodarstvo, povećaju investicije i otvore radna mjesta naša je budućnost. Hrvatska poljoprivredna komora pokrenula je akcije da se više promoviraju domaći proizvodi te da oni samim tim i budu prisutniji na policama trgovina. U istom pravcu djelovali su mnogi gradovi kao i lokalne agencije koje su OPG-ovima omogućile platforme ili web tržnice za prodaju njihovih proizvoda. Rad i greške počinjene u procesu pretvorbe i privatizacije jesu utjecale na današnje stanje, ali još je više utjecalo kasno uključivanje u regionalne i ekonomske, europske ekonomske integracije. Neupitne su sve prednosti koje kao RH posjedujemo, ali za jedan širi konsenzus potrebno je uključiti sve dionike, potrebno je mijenjati klimu u društvu tako da prestanemo slijediti trendove i uključivati se na svjetsko tržište nakon drugih, nego moramo razvijati okruženje u kojem će otvaranje novih tržišnih niša i pomicanje tehnoloških granica biti naš način djelovanja. Prema prvoj privremenoj procjeni Državnog zavoda za statistiku poljoprivredna proizvodnja u 2020. narasla je 4,7% u odnosu na prošlu godinu. Također, zabilježen i porast neto dodane vrijednosti i produktivnosti od gotovo 10% što nam daje prostora za malo optimizma. Nadamo se da će '21. biti godina u kojoj će poljoprivreda doživjeti ozbiljne promjene, a tu uključujemo i novo programsko razdoblje zajedničke poljoprivredne politike EU zbog čega je potrebno već sada zajednički započeti rad na izradi strateških dokumenata koji će prihvatiti sve zahtjeve, ali i potrebe naših poljoprivrednika te će tako utjecati na budući još brži rast i razvoj poljoprivredne proizvodnje i opstanka ruralnih prostora u RH. Hvala.
Hvala, hvala lijepa. Sada je na redu gospođa Dalija Orešković, koja će iznositi stajalište Kluba zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolege zastupnici i zastupnice, postoji jedna stara izreka koja govori o tome da se iz krize nikada ne izlazi isti, izlazi se ili lošiji ili bolji, a sudeći po normativnim aktivnosti koje provodi ovaj Hrvatski sabor kao i o nedostatku vizije i smjera od strane vladajućih mi iz ove krize sasvim sigurno nećemo izići bolji, a pitanje je hoćemo li izaći uopće. I bez situacije koja je u manjoj ili većoj mjeri zadesila čitav svijet, Hrvatska je i prije pandemije korona virusa zapela na svom razvojnom putu u brojnim ključnim područjima zbog kojih države i postoje moglo bi se reći da jedino kretanje kojem svjedočimo bilo kretanje unazad. U ovom kratkom razdoblju djelovanja ovog saziva Hrvatskog sabora došlo je do daljnjeg urušavanja demokratskih i pravnih standarda. Ogleda se to po načinu na koji se vladajući odnose prema oporbi koristeći sve moguće i nemoguće načine da se uloga oporbe marginalizira. Ogleda se to po broju i sadržaju zakona koji se u saborsku proceduru upućuju preko noći i izglasavaju se na silu preko koljena. Ogleda se to u broju i sadržaju loše osmišljenih i još lošije napisanih zakona koji ne rješavaju ona pitanja koja bi se tim zakonom i trebala propisati već se predviđa da će se bitna pitanja riješiti naknadno pravilnicima ili nekim drugim aktima koje će donositi Vlada ili neko ministarstvo, neko drugo tijelo, a ne Hrvatski sabor kao što bi to i trebalo biti. Primjer za to su Zakon o obnovi zgrada oštećenih potresom na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske i Zagrebačke županije. Tim zakonom propisano je da će program obnove i mjere obnove donositi Vlada. Još gore od toga, tim zakonom je propisano da će Fond za obnovu biti formiran i formiran je ugovorom. I to je jedini fond u RH koji je osnovan ugovorom, a ne zakonom iako Ustav propisuje da se državna tijela kojima se propisuje djelokrug, sastav, rad i nadležnosti donose zakonom koji ima težinu organskog zakona. Još jedan od primjera je i Ovršni zakon. I tim zakonom smo predvidjeli da će se određena pitanja koja se mogu smatrati pitanjima procesno-pravnog značenja uređivati pravilnikom. Pitanja su to nad kojima bi se trebao zabrinuti i predsjednik Republike u okviru svoje ustavne dužnosti brige o redovitom i usklađenom djelovanju te o stabilnosti državne vlasti. Može li se način na koji se u praksi uspostavio odnos između izvršne i zakonodavne vlasti smatrati redovitim i usklađenim djelovanjem u kojem postoji balans i sustav uzajamne provjere kočnica i ravnoteža ili ipak postoji problem? Problem koji će sudeći po smjeru svakoga dana biti sve teži. Ono što se događa u okviru Hrvatskog sabora, ono što iz Hrvatskog sabora proizlazi odražava se zrcalno na stanje u čitavom društvu i unatoč prilično velikom broju zakona koji se usvajaju kao na traci jasno je da se njima suštinski zapravo ništa ne mijenja. Stanje u kojem se nalazimo poziva na suštinske, fundamentalne, reforme, strukturne reforme. Građani traže reforme, poduzetnici traže reforme, oporba predlaže reforme, a vladajući o tome šute. Na isti način na koji se građanima gomilaju kamate i troškovi kada su nešto dužni, tako će se i svima nama kao državi, kao društvu, kao zajednici razbiti o glavu ovo bježanje vladajućih od odgovornosti i njihovo tvrdoglavo, bahato i destruktivno bježanje od provođenja reformi koje smo zapravo kao država trebali već davno provesti. I danas pričamo o petom krugu poreznih reformi. Pomicanje poreznih stopa gore i dole nije reforma, reforma bi bilo trajno uklanjanje pojedinih nepotrebnih parafiskalnih nameta iz sustava. O tome smo govorili prilikom rasprave o članarinama odnosno o taksama o turističkim zajednicama, govorili smo o tome da treba ukinuti obavezno članstvo i troškove koji se plaćaju zbog postojanja sustava Hrvatske obrtničke komore i Hrvatske gospodarske komore. Na sve smo čuli jasan kratak odgovor, ne. To bi bila porezna reforma, uklanjanje nepotrebnog, ali to bi onda značilo i uklanjanje onih sustava koji su uspostavljeni samo zato da bi nepotrebno mogli naplaćivati. Priprema se nova nacionalna razvojna strategija i ona je puna velikih reformskih riječi, ali ničeg konkretnog. I tamo ćete čuti i o depolitizaciji i o decentralizaciji i o digitalizaciji, ali u stvarnosti od svega toga ništa. A nama treba dedramatizacija. Dedramatizacija bi značila micanje Andreja Plenkovića i HDZ-a s vlasti jer ste glavni kočničari svakog razvoja i napretka [[Upadica: Hvala.]] a time i opstanka ove države i društva.
Poštovane zastupnice i zastupnici, na temelju čl. 247. Poslovnika HS Odbor za financije i državni proračun predložio je provođenje objedinjene rasprave o sljedećih pet točaka: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuna Zakona o porezu na dodanu vrijednost, drugo čitanje, P.Z.E. br. 55, - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuna Zakona o porezu na dobit, drugo čitanje, P.Z. br. 56, - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuna Zakona o porezu na dohodak, drugo čitanje, P.Z. br. 57, - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o fiskalizaciji u prometu gotovinom, drugo čitanje, P.Z. br. 58, - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o financiranju jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, hitni postupak, prvi i drugo čitanje, P.Z. br. 73. Ima li primjedbi? Izvolite kolega Zekanović.
Poštovani predsjedniče HS-a. Jučer smo čuli najavu predsjednika kluba HDZ-a da će se u ovoj sjednici raspraviti i isključivi gospodarski pojas. S obzirom da se radi o jako važnoj temi, evo volio bih čuti informaciju je li to istina, je li to samo glasina, je li gospodin Bačić pogriješio ili se o tome stvarno misli raspravljati na ovoj sjednici?
Kolega Zekanović znadete i sami da ste sad napravili nešto što baš nije bilo fer jel sam pitao oko objedinjavanja ovih pet točaka. Ali bit će na ovoj sjednici isključivi gospodarski pojas, u ovom trenutku ne mogu još točno reći kada, ali moguće je ili idućeg tjedna ili u onom tjednu koji je zadnji tjedan rada, dakle koji počinje 14.12. Sasvim sigurno ćemo raspraviti i tu točku. Dakle, budući da nema primjedbi na objedinjenu raspravu provest ćemo je kako sam i najavio. Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedniče. Ja bih također rekao da mi je drago što će se točka naći na dnevnom redu, … /Govornici govore u isto vrijeme./ … … ta točka već nalazi na dnevnom redu koji je Most nezavisnih lista predložio ne po prvi put … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Kolega Bulj ajde molim vas sjednite. Ovo nije korektno, imat će slobodan govor, bit će rasprave uključite to u nekom trenutku kad god želite, ali ovo što sada radite je čisto kršenje Poslovnika i ometanje rasprave.
Pa čisto … ispalo mi i dalje populisti da ima taj prijedlog.
Ma to je ovo što sad radite vam je populizam, to baš ono što nije dobro. … [[Upadica se ne razumije.]] Dakle, ponavljam još jednom nema primjedbi. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u vezi s čl. 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se zakonski prijedlog P.Z. br. 73 raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i za financije i državni proračun. Sada bih molio da nas u ime predlagatelja dodatno informira o prijedlozima zakona poštovani potpredsjednik Vlade i ministar financija Zdravko Marić. Izvolite potpredsjedniče Vlade.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče HS-a, poštovane dame i gospodo zastupnici. Kao što je najavljeno u okviru rasprave o prvom čitanju tada četiri zakona, danas drugo čitanje ili konačni prijedlozi pet zakona kako je i najavljeno u samoj, pa ja bih iskoristio u ovim uvodnim riječima prije samih replika i same rasprave one ključne poruke što se mijenja u zakonima i apostrofirati što je eventualno drugačije u odnosu na ono samo prvo čitanje. Dakle, govorimo o paketu od pet zakona porez na dodanu vrijednost, porez na dobit, porez na dohodak, fiskalizacija o prometu gotovinom i financiranje jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, krenut ću sa porezom na dodanu vrijednost. Dakle, bitni elementi koje sam ovaj propis uređuje prije svega to je usklađenje sa direktivama EU iz 2017. i dvije iste direktive iz 2019. godine, dakle ukidanje oslobođenja od plaćanja PDV-a za male pošiljke uvezene u EU čija je vrijednost manja od 22 eura. Osigurava se da porezni obveznici iz EU i porezni obveznici iz trećih zemalja posluju u ravnopravnim uvjetima. Sada su porezni obveznici iz EU u neravnopravnom položaju u odnosu na porezne obveznike iz trećih zemalja. Naime, porezni obveznici prilikom prodaje dobara na daljinu građanima unutar EU obračunavaju plaću i PDV u svojoj državi članici dok se dobra koja se prodaju na daljinu, a uvezana su iz trećih zemalja u pošiljkama male vrijednosti do 22 eura oslobođena PDV-a pri uvozu. Drugi bitan element koji se ovim konačnim prijedlogom izmjena i dopuna Zakona mijenja ili predlažemo da se promijeni je olakšavanje poslovanja poreznim obveznicima povećanjem praga za primjenu postupka oporezivanja prema naplaćenim naknadama, dakle plaćenim i naplaćenim računima na 15 milijuna kuna, trenutno je 7,5 ovo je na 15 milijuna kuna. Također smo iskoristili maksimalni prag koji je predviđen samom direktivom u protuvrijednosti dva milijuna eura. Rasterećenje poslovanja naravno jer se prije svega utječe na poboljšanje likvidnosti poreznih obveznika i stabilniji novčani tijek obzirom da govorimo o praktički 90-ak posto poreznih obveznika koji bi mogli koristiti ovakvu mjeru. Proširenje mogućnosti primjene obračunske kategorije PDV-a pri uvozu radi rasterećenja poreznih obveznika u smislu angažmana financijskih sredstava za plaćanje PDV-a pri uvozu također jedna važna stvar koja ima normalno i jedan likvidonosni efekt na sam proračun, međutim proračun to može podnijeti, dakle ovdje se ne radi o nekakvom gubitku nego samo jednostavno olakšavanju samim poduzetnicima. Što se tiče prvog čitanja koje su to promjene u odnosu na tekst prijedloga zakona koji je prošao prvo čitanje. Dakle, u čl. 1. kojim se mijenja čl. 2. dodan je podstavak 12. radi usklađivanja s pravnom stečevine EU odnosno direktivom Vijeća iz 2020. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost u pogledu identifikacije poreznih obveznika u Sjevernoj Irskoj, potom su čl. 2., 5., 6., 9., 16., 33., 42. dorađeni u skladu s primjedbama Odbora za zakonodavstvo radi usklađenja s nomotehnikom. Čl. 21. je izmijenjen i također radi usklađivanja s pravnom stečevinom EU i definiran je pojam država članica prijava i na kraju čl. 25. izmijenjen je na način da se mijenja cijeli st. 2. kako bi se preciznije propisale usluge koje se iskazuju u prijavi poreza na dodani vrijednost za posebni postupak. Što se tiče odnosno Konačnog prijedloga Zakona o porezu na dobit, koji su to ključni elementi već su spomenuti u prvom čitanju. Ponovit ćemo naravno, smanjenje porezne stope za sve one koji imaju godišnji promet ili prihod do 7,5 milijuna kuna sa 12 na 10% što je naravno rasterećenje upravo tih malih i srednjih poduzetnika, kao što je slučaj kod prethodno spomenute mjere kod PDV-a, govorimo o negdje od oko 90-tak posto, dakle možemo zaokružiti na 9 od 10 poreznih obveznika poreza na dobit je u ovom razredu i za njih je ovo rasterećenje sa 12 na 10%. Također, smanjuje se i porezna stopa poreza po odbitku pri isplati dividendi i udjela u dobiti s također, s 12 na 10 obzirom da su izmijenjene, naravno, propisi o oporezivanju dohotka koji predviđa smanjenje porezne stope za dohodak od kapitala ostvaren po osnovi dividendi u udjelu od dobiti s 12 na 10, potrebno je radi izjednačavanja, naravno, poreznog položaja inozemnih dioničara i članova društva koji nisu fizičke osobe, smanjiti stopu poreza po odbitku s 12 na 10, čime se naravno, utječe i na dodatnu konkurentnost samog gospodarstva odnosno poticanje ulaganja. Smanjuje se i stopa poreza po odbitku s 15 na 10 pri isplati naknada za nastupe inozemnih izvođača, umjetnika, zabavljača, sportaša i sl., također, uskladba sa ostalim odredbama. Predlaže se utvrđivanje porezno priznatog rashoda kreditne institucije u iznosu otpisanog kreditnog plasmana građanima ili poduzetnika, ako je riječ o otpisu kreditnog plasmana čija je vrijednost usklađena, odnosno umanjena u skladu s posebnim propisima Hrvatske narodne banke i ako je riječ o otpisu potraživanja od nepovezane osobe. Već u prvom čitanju u raspravama kako po klubovima, tako i pojedinačno, prepoznali ste koja je osnovna namjera same ove mjere, dakle da se između ostaloga, da jedan porezno-stimulativni mode ili način da se aktivno upravlja sa potraživanjima, odnosno dugovanjima. Dakle, koliko je ovo prema kreditnim institucijama potencijalno dobra stvar, to je više, ja bih rekao prema građanima i poduzetnicima koji imaju određena dugovanja, a koji su zapali u određene poteškoće, da se, kako to kažemo, na jedan aktivan pristup, kroz potpuni otpis ili umanjenja vrijednosti, naravno, omogućava lakši ili normalno, normalniji način otplata. Vezano uz cijene ugovora između povezanih osoba propisuje se obveza redovitog usklađenja transfernih cijena prije predaje prijave poreza na dobit, odredbom se naglašava obveza poreznim obveznicima za redovito provođenje usklađenja transfernih cijena kako bi cijene i ugovorni odnosi između povezanih osoba, uglavnom domaćih i inozemnih u svakoj godini bili utvrđeni prema načelu nepristrane transakcije i to prije predaje porezne prijave. Očekuje se sprječavanje nesporazuma, ispravaka poreznih prijava i sprječavanje sudskih ili arbitražnih postupaka. Jedna od promjena u odnosu na prvo čitanje je proširenje opsega primjene pravila vezanih uz neautentične aranžmane i na slučajeve propisane međunarodnim ugovorima, dakle proširuje se opseg primjene pravila vezanih uz spomenute neautentične aranžmane i na slučajeve propisane međunarodnim ugovorima što je u skladu s preporukama OECD-a i G-20 u području međunarodnog poreznog prava. Očekuje se kako će se smanjiti iskorištavanje protivno svrsi i cilju poreznih pogodnosti propisanim međunarodnim ugovorima o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja. Možemo reći jedna tehnička uskladba sa onim što se čini i radi na globalnoj razini, vjerojatno ste pročitali ili pratili u medijima i proteklih dana, na sastanku ministara financije EU donijeli smo određene zaključke i odluke upravo na tragu ovoga globalnoga principa kojeg vodi OECD i kojega EU naravno i implementira, a to je da se čine dodatni napori kako bi se smanjila porezna evazija, odnosno tzv. agresivno porezno planiranje. Potom dolazimo na Zakon o izmjenama i dopunama poreza na dohodak. Glavni element je naravno, snižavanje stopa s 24 na 20, odnosno s 36 na 30%. Smanjenje, također, poreznih stopa s 12 na 10 koje se primjenjuje pri oporezivanju godišnjih i konačnih dohodaka te paušalnog oporezivanja djelatnosti. Sve to skupa naravno je usmjereno i između ostaloga, smatra da će imati određene efekte na povećanje raspoloživog dohotka, naravno, onih koji plaćaju porez na dohodak jer jedino na taj način se može njih na neki način s ovim zakonom dotaknuti, ali u isto vrijeme, naravno da ćemo, siguran sam, i u tijeku replika i rasprave govoriti i o svim ostalima koji možda u ovom trenutku nisu dotaknuti samim ovim zakonom, ali smo učinili neke mjere kako bi, između ostaloga, utjecali i na dizanje njihovog raspoloživog dohotka, tu prije svega mislim na neoporezive primitke. Potom uvođenje nacionalne naknade za starije osobe kako bi se smanjio rizik od siromaštva i socijalne isključenosti. Cilj je definirati porezni tretman ove naknade kako bi se pojačala pravna i materijalna sigurnost osoba koje ostvaruju pravo na istu. Stoga se proširuje obuhvat primitaka na koje se ne plaća porez na dohodak i primitaka koji se ne uzimaju u obzir pri utvrđivanju prava na osobni odbitak za uzdržavane članove. Također, povećanje poreza na dohodak koji je ostvaren po osnovi razlike vrijednosti imovine i visine sredstava kojima je stečena, čuveni pojam koji je dobro znan i spominjan u HS-u nerazmjer imovine. Trenutno postoji stopa koja, prema postojećem zakonu, je 36%, dakle ova najviša stopa, uvećana za 50%. Dakle, množena koeficijentom 1,5 što de facto znači 54. Kako mi ovu najvišu stopu snižavamo sa 36 na 30, ovaj korektivni faktor ili koeficijent povećavamo na 1 odnosno 100% ga .../nerazumljivo/... dižemo. Dakle, 30 puta 2, odnosno 100 uvećanje, de facto 60%. Dohodak od imovine po osnovi najma odnosno zakupa smatrao bi se prijavljenim dostavom isprava od javnih bilježnika. Dakle svi oni koji iznajmljuju različite vrste svoje imovine, nekretnina, stanove, kuće i sl., ukoliko svoj ugovor sa najmoprimcem ovjeravaju kod javnog bilježnika, taj isti javni bilježnik šalje sada to u poreznu upravu, dakle ne moraju i oni još ići sa tim ovjerenim ugovorom u poreznu upravu. Naravno, ako sklapaju ugovor izravno, bez ovjeravanja, onda si oni u obvezi naravno, poslati na neki način, mora doći u poreznu upravu taj ugovor, ali u svakom slučaju, ako ide i putem javnog bilježnika, ne moraju se duplirati ti koraci. Ujednačavanje godišnjeg obračuna za sve porezne obveznike i pojednostavljenje sustava. Dakle ujednačavanjem godišnjeg obračuna, odnosno ukidanjem oporezivanja godišnjom stopom od 24% poreznih obveznika koji su ostvarili dodatne primitke po osnovi drugog dohotka do visine peterostrukog iznosa osnovice osobnog odbitka, s obzirom na predloženo smanjenje stope oporezivanja godišnjeg poreza, a kako bi se već povećana ili povećala porezna osnovica za oporezivanje po stopi od 24 s 210 tisuća na 360 tisuća, postići će se dodatna jednostavnost i pravednost poreznog sustava koji smo već i apostrofirali u prvom čitanju. Proširenje mogućnosti isplate primitka u naravi po osnovi dodjele ili opcijske kupnje vlastitih dionica. Sada trenutno u zakonu piše „samo ukoliko ostvarena dobit“, širimo to i na one koji nisu u dobiti, to je posebno važno za male kompanije koje su u samom startu i na početku kada između ostaloga i nisu u ovoga dobitnom na neki način računovodstvenom dijelu, tako da se omogućuje da oni i na, bez obzira na svoje trenutno stanje mogu sa svojim aktivnostima dodjele ili opcijske kupnje vlastitih dionica stimulirati svoje radnike. Usklađivanje odredbi konačnog prijedloga zakona s odredbama posebnih propisa, prije svega učeničke i studentske udruge. Potom proširenje obuhvata primitaka koji se ne smatraju primicima od nesamostalnog rada, dakle prije svega se odnosi na cijepljenje protiv zaraznih bolesti … [[Govornik se ne razumije]] poslodavac isplatiti primitke, a tj. plaće na svoj teret omogućava radnicima propisuje se naravno s ciljem prevencije zaštite, dakle rekli smo i cijepljenje, ali isto tako i određena testiranja, tako da sada nešto što nije sastavni dio ovoga zakona koji je dio podzakonskog akta u ingerencija ministra financija o čemu mi uvijek naravno i izvještavamo HS, značajno je proširen taj obuhvat tih neoporezivih primitaka. I definiranje poreznog položaja primitaka koje će ostvarivati „digitalni nomadi“ odnosno oslobođenje od oporezivanja istih. To je između ostaloga ključna razlika u odnosu na prvo čitanje. Dakle, obzirom da se novim prijedlogom Zakona o strancima uvodi pojam „digitalnih nomada“ koji podrazumijeva strance koji obavljaju poslove putem telekomunikacijske tehnologije iz RH, ali ne poslodavcima na područjima RH, te da se radi o visokokvalificiranim strancima i IT stručnjacima, predlaže se propisati porezno oslobođenje za primitke koje će isti ostvarivati po toj osnovi kako bi se olakšala njihova odluka o odabiru RH kao mjesta njihovog boravišta i rada. Prije nekog vremena imali ste sličnu raspravu i sa kolegama iz MUP-a u okviru njihovih prijedloga zakona. Također imamo i određene promjene u odnosu na prvo čitanje. Povrh ove odredbe što se tiče „digitalnih nomada“ imamo nekoliko i nomotehničkih izmjena sukladno komentarima i Odbora za zakonodavstvo, ali općenito sukladno našoj samoj raspravi u prvom čitanju. Što se tiče Zakona o fiskalizaciji u prometu gotovinom, dakle tu nije bilo nikakvih izmjena u odnosu na ono što je predviđeno i prezentirano u prvom čitanju, ali glavna promjena u odnosu na postojeće zakonodavstvo je propisivanje visine blagajničkog maksimuma prema pojedinim kategorijama poreznih obveznika, dakle rasterećenje poreznih obveznika kroz smanjenje troškova poslovanja predlaže se dati ovlast ministru financija da pravilnikom propiše visinu blagajničkog maksimuma prema pojedinim kategorijama poreznih obveznika. Ova 4 zakona kako smo i prezentirali u prvom čitanju u svom nekakvom neto obujmo je li najveća financijska, najveći financijski efekt je od promjena u Zakonu o porezu na dohodak negdje oko 2 milijarde kuna. Također treba dodati i promjenu u Zakonu o porezu na dobit oko 125 milijuna kuna prema našim procjenama. S druge pak strane promjene u sustavu poreza na dodanu vrijednosti uskladbe sa direktivama da će i mala vrijednost do 22 EUR-a biti u sustavu PDV-a, kod uvoza iz trećih zemalja će imati nešto pozitivni efekt na sami proračun. Dakle, sve skupa kada zaokružimo ovo je negdje, nešto manje od 2 milijarde kuna težak paket ova 4 zakona. Kako su promjene Zakona o porezu na dohodak rasterećenje i statistički promatrano gubitak jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave, kako smo najavili već u prvom čitanju, odlučili smo se za ponovno sustavno, nazvat ćemo tako, zadiranje u sam taj sustav odnosno Zakon o financiranju, kao što smo učinili i sa zakonom koji je stupio na snagu 1.1.2018. kada je de facto kompletni prihod od poreza na dohodak ustupljen jedinicama lokalne i područne odnosno regionalne samouprave tadašnjim i postojećim zakonom on se dijeli od 160 ide gradovima i općinama, 17 županijama, 17 sve jedinice pune tzv. Fond izravnanja kojim ide prema gospodarski slabije razvijenim gradovima i općinama i županijama sukladno kriterijima koji su utvrđeni, dobro znani, poglavito vama lokalnim čelnicima, gledaju se porezni prihodi odnosno pomični prosjek proteklih nekoliko godina u odnosu na prosjek RH i preostalih 6% opet ide gradovima, općinama i županijama, ali za specifičnu namjeru definiranu decentraliziranim funkcijama, dakle točni postoci se znaju koliko za školstvo, za zdravstvo, za socijalu, za vatrogastvo. Kada gledamo sada ove promjene Zakona o porezu na dohodak i da je to, da bi to bio gubitak jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave naš je prijedlog nakon provedenog javnog savjetovanja, dakle doći danas i sa Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave gdje bi između ostaloga promijenili i korigirali ove omjere i ključnu promjenu napravili da kompletni Fond izravnanja koji dalje ostaje ne bi se više punio od strane jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave nego od strane centralnog državnog proračuna. Kada uzmemo usvezu i u odnos koliko je težak, nazovimo ga tako, Fond izravnanja bio proteklih godina, dakle govorimo o iznosu od oko 2 milijarde kuna, praktički to je na neki način u potpunosti neutralizacija ovog efekta poreza na dohodak, dakle možemo reći da kompletni teret poreznog, 5. kruga porezne reforme ide na sam teret državnog proračuna, dakle državni proračun je taj koji će puniti Fond izravnanja. Raspodjela sredstava iz Fonda izravnanja ostaje nepromijenjena i dalje ide za gospodarski slabije županije, gradove i općine prema kriterijima koji su utvrđeni i dobro znani i ja mislim pravedni, pošteni i dobrim dijelom, ja bih rekao, u praksi se to i potvrđuje. Također u samim izmjenama se mijenja i omjer raspodjele poreza na dohodak obzirom da sada ovih 17% nije više obveza jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave u smislu punjenja već to radi državni proračun, sada imamo i drukčije omjere u raspodjeli ovih istih 100 jedinica poreza na dohodak, sa 60% na 74 raste udio gradova i općina, sa 17% na 20 raste udio županija, preostalih 6% ostaje nepromijenjeno za već spomenute decentralizirane funkcije prema istom ključu, modelu odnosno postocima koji su između ostaloga tako i definirani. U svakom slučaju namjera ovim zakonom je više nego evidentna, dodatno jačanje i održivost fiskalnih kapaciteta lokalnih jedinica, svih gradova, općina i županija. Naravno da sukladno i postojećem zakonodavstvu koje regulira između ostalog ai sustav plaća i neke druge kriterije na lokalnoj razini, mi ćemo naravno pratiti razvoj događanja i između ostaloga ono što volimo apostrofirati da održivost lokalnih proračuna je jedan od ključnih preduvjeta između ostaloga i ravnomjernog regionalnog razvitka i to su sigurno parametri kojima ćemo se voditi i u godinama koje slijede. Namjera jačanja fiskalnih kapaciteta lokalne samouprave i izmjenama zakona koji je stupio na snagu 1.1.2018., a isto tako i ovoga koji bi trebao stupiti 1.1.2021. je jačanje upravo tih fiskalnih kapaciteta da se pojača mogućnost apsorpcije europskih sredstava i isto tako i onih investicija koje se ne samo financiraju iz europskih fondova nego i iz lokalnih izvornih prihoda i to je nekakav smjer kojim mi idemo i dalje. Ponovit ću još jedanput lokalna samouprava kompletna je sastavni dio obuhvaća opće države i javnog duga i naravno mi sa centralne razine jednako gledamo kako na državni proračun, izvanproračunske korisnike tako i na lokalnu samoupravu. Međutim, određeni i kriterij i limiti i kao takvi mehanizmi kontrole trošenja proračunskog novca i fiskalne odgovornosti moraju postojati. Mi ćemo naravno po potrebama te kriterije i pooštravati, mijenjati, korigirati sve naravno kako budemo vidjeli implementaciju i ovog kao i nekih drugih zakona. Hvala lijepa.
Hvala ministru financija. Sada ćemo prijeći na replike. Samo da vidim koliko ih ima da vas otprilike izvijestim, znači imamo 11 replika iz sabornice, 1 video putem i 2 iz susjednih dvorana, sve zajedno znači 14 replika. Prvi je kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ministre, pet krugova kad kažete poreznih reformi, međutim ne rješava se ono ključno. Uglavnom najmanje se rasterećuju oni koji teško žive, a to su naši građani, poduzetnici, a ne rasterećuju se i ne oporezivaju se banke koje imaju 4 milijarde kuna godišnje dobiti na provizije i kamate, na provizije i naknade ne kamate 4 milijarde kuna. Kada ćete oporezovati banke jer ljudi i naši građani očekivaju mjere i poduzetnici moratorij na kamate i kredite u ovoj covid krizi i da se banke oporezuju. Zašto služite isključivo samo bankama u svim ovim reformama? Zašto njihova dobit nije oporezovana? Koji je razlog? I šta se tiče nesrazmjera imovine bez Zakona o porijeklu imovine ove česte izmjene ne donose ništa po pitanju onih koji su došli nepošteno do imovine.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, banke se oporezuju odnosno njihova dobit se oporezuje kao i svih poreznih obveznika poreza na dobit u RH. obzirom na veličinu kreditnih institucija one su u stopi od 18% i ovim izmjenama se praktički što se tiče stopa odnosno načina oporezivanja istih i visine oporezivanja ne mijenja ništa, dakle su oporezive samo da skratimo. Što se tiče nerazmjera imovine, vi i sami znate bilo je i iz vašeg kluba i nekoliko zastupničkih pitanja, na njih smo odgovarali i odgovorit ćemo i ovim putem odnosno dodatno pojasniti trendove proteklih godina u smislu pokrenutih procesa predmeta, a isto tako i utvrđenih elemenata nerazmjera imovine vidi se iz godine u godinu povećanje tog trenda dakle poboljšanja rada Porezne uprave s ovim izmjenama i dopunama još dodatno se na neki način destimulira takav vid, način, modus ponašanja.
Hvala lijepa. Kolega Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine ministre. Govorili ste dosta o poreznom rasterećenju, međutim zadnjih godina jedino što je konstantno je rast javne potrošnje. Dakle, i u godinama kada imamo blagi gospodarski rast ili kao u ovoj godini kada imamo veliki pad, javna potrošnja konstantno raste. Međutim, podaci govore da udio poreznih prihoda u BDP otprilike iznosi 20% i to cijelo vrijeme, dakle stvarnog poreznog rasterećenja nema, barem do sada. Mi načelno pozdravljamo da se smanjuju porezne stope, međutim to ispada više kao jedna kozmetička promjena, a nama treba zapravo novi porezni model koji bi bio u službi razvoja zemlje jer ovako jednostavno se vrtimo u krug, a vidimo glavni problem u javnoj potrošnji. Hvala.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na vašoj replici odnosno komentaru. Pojasnit ćemo to mislim da je takva tema slična bila i u nekim proteklim krugovima rasprave. Dakle, jedna od intencija i ciljeva poreznog rasterećenja je pozitivan doprinos gospodarskom rastu, zapošljavanju, investicijama, potrošnji i slično, dakle sve ono što na neki način ima povrati pozitivni efekt između ostaloga i na prihodnu stranu proračun. I kada naravno gledamo i pratimo udjele poreznih i općenito prihoda u BDP-u možemo donositi zaključke o tome da taj trend je ovakav ili onakav, međutim činjenica je da sa ovim poreznim krugom odnosno ovim krugom poreznih rasterećenja preko 10 milijardi kuna, dakle najbolje je uspoređivati svako od nas ponaosob koliko danas trenutno plaća poreza na dohodak, koliko plaća porez na dodanu vrijednost na pojedine kategorije. Ako je neko u poduzetničkoj sferi koliko plaća poreza na dobit odnosno doprinosa za zdravstveno osiguranje itd., itd. dakle individualno gledamo koliko je porezno rasterećen. Hvala.
Hvala lijepa. Kolegice Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovani ministre. Moje konkretno pitanje je da ako je cilj ove reforme bio između ostalog i ostvariti pravednost sustava, iz kojeg razloga se i dalje primjenjuje analitički model oporezivanja dohotka gdje razlikujemo i zapravo favoriziramo dohodak od kapitala imovine u odnosu na dohotke od rada, bilo samostalnog ili nesamostalnog gdje su naravno porezne stope na dohodak od rada još uvijek daleko više nego na kapital i imovinu, a s druge strane mi smo konkretno predlagali prelazak na sintetički model gdje bi se zapravo prihodi od kapitala imovine tretirali jednako kao i dohodak od rada u sklopu dakle ne više kao konačan, konačan porez već kao godišnji porez i oporezivali se po jednakim progresivnim stopama. Ne smatrate li da bi taj sustav bio pravedniji i da bi zapravo više doprinio stimulaciji rada, a ne stimuliranju života od isključivo [[Upadica: Hvala vam]] kapitala imovine?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Prijedlog o ukupnom kompletnom sintetičkom porezu na dohodak je došao još u onom prvom krugu. Mi smo se odlučili na neki način povezati određene kategorije u tu, pod tu kapu ili kišobran sintetičkog obuhvata dok neki su i dalje po konačnom ovoga oporezivanju. Nema nikakvog razloga niti potrebe za nekakav zaključak da se nekoga protežira na ovaj ili onaj način. Vi i sami dobro znate da najvećim dijelom je dohodak, porez na dohodak od rada, od nesamostalnog rada, potom od samostalnih djelatnosti, međutim ima naravno i onoga tzv. drugog dohotka, a u nekim manjim omjerima i dohodak od kapitala odnosno imovine. Kada i kad ako se stvore naravno dodatni uvjeti i preduvjeti i to je tema o kojoj možemo razgovarati, nismo ju niti u prvom čitanju, pa ju neću ni sada kao takvu isključiti. Međutim, moram isto tako apostrofirati da poveznicu staviti i sa nekakvim ukupnim funkcioniranjem tržišta [[Upadica: Hvala vam]] ne samo kroz prizmu poreznog sustava.
Kolega Begonja, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani ministre, još u raspravi prilikom prvog čitanja pojavile su se nekakve dileme od strane naših kolega ovdje zastupnika da se glede oporezivanja poreza na dohodak imao primjenu flat tax, vjerojatno se autori toga flat-tax Hall i Rabushka s tim ne bi složili, pa vas molim još jednom da pojasnite koje su to u primjeni porezne stope, da li proporcionalne, progresivne, regresivne ili ne daj Bože degresivne u RH kad govorimo o porezu na dohodak? Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Mi u samom Zakonu o porezu na dohodak, evo i u samom mom i uvodnom izlaganju čuli smo nekoliko poreznih stopa, najveći dio poreznih obveznika je u razredu po stopi od 24 odnosno s ovim predloženim izmjenama to bi bilo 20. Jedan dio, manji postotak je po stopi od 36 odnosno sutra 30. Međutim, isto tako čuli ste i maloprije i vezano na ovaj, ovu repliku uvažene zastupnice Benčić da postoji normalno i ova snižena stopa u smislu 12 odnosno 10. Nemojmo zanemariti da umirovljenici i mladi također imaju sniženu stopu, dakle umirovljenici i dio mladih između 26. i 30.g. prepolovljenu nižu stopu, dakle de facto 12 odnosno 10, da jedan dio mladih oni koji ostvaruju svoje dohotke, a starosti su do 25.g. su po nuli. I na kraju još imamo i poreznu stopu koja se tiče utvrđenog nerazmjera imovine postojeći 54 na 60. Hvala.
Kolega Lalovac, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovani ministre, pa više tehničko pitanje vezano kad ste govorili o ovim olakšicama za banke. Da li će banke bit u obvezi dostavljati poreznoj upravi imena ljudi kojima su zapravo to otpisali? S drugim riječima, da građani kojima se danas preprodaju dugovi, da jednostavno mogu nazvat poreznu upravu i da kažu da li se moj dug koji se sada prodaje na tržištu, da li je banka okoristila kao, znači čisto kao zaštitni mehanizam države koja je dala to bankama da možete znati na koje građane se to odnosi i da bude puno jasnije samim građanima ukoliko im dođe do otpisa da takvu informaciju imaju? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na vašoj replici i općenito prepoznavanju ove teme, kao i u prvom čitanju, tako i danas. Sigurno da osnovna ideja intencija je jasno i javno komunicirana, da ovo aktivno upravljanje kako potraživanjima možda je još važnije dugovanjima naših građana odnosno poduzetnika. Ono što smo vidjeli i vidimo u postojećoj praksi da nerijetko isti ti dužnici nisu niti obaviješteni odnosno informirani ko je na kraju sad u konačnici imatelj njihovog duga, e to ovim između ostaloga izmjenama želimo također korigirati. Porezna uprava i cijeli taj naš sustav komunikacije sa poreznim obveznicima koje smo učinili proteklih nekoliko godina želimo i dalje produbljivati, poglavito u sustavu odnosno putem sustava e-porezne odnosno e-građani da jednostavno građani u svakom trenutku mogu imati pravu adekvatnu informaciju. Otvoreni smo na sve dobre korisne sugestije koje i ćete i vi danas imati tijekom rasprave jer u konačnici interes mislim da je više nego jasan. Hvala.
Kolega Vrkljan, izvolite.
Poštovani g. ministre, Hrvatska je definirana između ostalog i kao socijalna država. Poreze koje, koji se ubiru trebali bi bit u funkciji svih građana i funkcioniranja države. Mene zanima vaše mišljenje, vaša opservacija i kako gledate na to da je prema izvještaju FINA-e za prošlu godinu '19. u Hrvatskoj trgovačka poduzeća bez ijednog zaposlenog su imali promet 26 milijardi kuna, 26 milijardi kuna je kompletan proračun hrvatskog zdravstva. Ta trgovačka društva nemaju nijednog zaposlenog i ne uplaćuju jednu kunu u mirovinski fond i jednu kunu, ni jednu kunu u zdravstveni fond, pa me zanima kako vi gledate na taj fenomen?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na replici i na komentaru. Nemamo naravno razloga uopće sumnjati u podatke FINA-e, dapače oni su sigurno i točni i ažurni i to je nešto što bi volio reći da upravo porezna uprava i cijela, sva porezna tijela u svom nekakvom načinu i modusu poslovanja i moram priznati da vrlo često smo u HS apostrofiravali i govorili u raspravama, replikama i komentarima kako se odnosi prema velikim poreznim obveznicima. Za velike porezne obveznike postoji posebni odjel, posebno ustrojstvena jedinica unutar porezne uprave koja s njima radi na svakodnevnoj bazi. Što se tiče malih i srednjih jel tu se obično stječe taj dojam da se tu ide nekako tvrđe đonom, kako to volimo kolokvijalno reći, što naravno, nije istina, jednak je tretman svih horizontalnih, međutim, sigurno da možemo reći, kada vidimo takve pojavne oblike o kojima ... [[Govornik se ne razumije.]] su zakonom, dozvoljeni nisu, onemogućeni, vi možete imati pravni oblik bez zaposlenih, međutim, sigurno možete računati da i porezna uprava svoj angažman odnosno porezna tijela imaju i pojačani upravo na njima [[Upadica: Hvala vam.]] da se vidi da nema nekakvih [[Upadica: Hvala.]] nepravilnosti.
Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, poštovani ministre. S obzirom da ovim prijedlogom izmjena poreznih zakona dolazi do povećanja plaća, na način, do povećanja plaća, na način što se smanjuje porez na dohodak, ustvari smanjuje se stopa, time i porez na dohodak. Sada se cjelokupni porez na dohodak prelijeva na jedinice lokalne samouprave. Onih 17% koje su do sada bili iz fonda ... [[Govornik se ne razumije.]] više nema iz poreza na dohodak. Ovo je sad prvi puta praktično jedinice lokalne samouprave onda financiraju iz drugih izvora državnog proračuna. E sada ono što vjerojatno, i pretpostavljam, interesira mene, a interesira jedinice lokalne samouprave hoće li se te činjenice, da sada to, taj fond izravnanja ne ide direktno iz poreza na dohodak već iz drugih prihoda državnog proračuna, hoće li biti redovno, ažurno transformiran jedinicama lokalne samouprave kako ne bi osjetile tu razliku koja je, koju sada ovim izmjenama praktično uspostavljamo?
Hvala lijepa.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na replici. O tome smo nešto govorili kod predstavljanja Zakona o izvršavanju državnog proračuna za iduću godinu pa je dobra prilika da sada isto ponovimo. Dakle, državni proračun je taj koji svojim sredstvima već ima planirana ta sredstva, proračun je usvojen, Hrvatski sabor ga je usvojio prije nekoliko dana, na pozicijama Ministarstva financija su sredstva kao takva, planirana, dinamika plaćanja bi išla do 15. u mjesecu za tekući mjesec. Dakle naši izračuni su vrlo jasni, egzaktni, tu je praćenje svih tih kriterija po svojim jedinica, odjel koji je sastavni dio naše državne riznice koji vodi komunikaciju sa lokalnom samoupravom ima sve ažurne podatke i mi ćemo, naravno, osigurati cijeli način rada tako da lokalne jedinice dobivaju sredstva fonda izravnanja na vrijeme, opet ponavljam, do 15. u mjesecu za tekući mjesec. Dakle, ne retroaktivno za prethodni nego baš smo nastojali osigurati da ta likvidnost bude već od 1. mjeseca osigurana, dakle već 15.1. bi određena sredstva trebala biti [[Upadica: Hvala.]] isplaćena.
Kolega Prica, izvolite.
Evo poštovani ministre Marić, danas ste naveli sve što će se napraviti, no zaboravili ste ono ključno navesti, a to bi bilo ono što je najvažnije za najširi krug hrvatskih građana, a to je povećanje neoporezivog dijela poreza na dohodak. Kako .../nerazumljivo/... na recimo iznos od 5 tisuća kuna, time bi najširi krug hrvatskih građana osjetio povećanje kroz svoje plaće, to bi bila mjera koja bi povećala standard hrvatskih građana, to bi ujedno bila i najjača prodemografska mjera, znači da ljudi mogu doista živjeti od svoje plaće. Nažalost taj dio niste odradili i također, sam naišao u jedan vaš intervju gdje ste spomenuli da ako se računa umirovljenike u Hrvatskoj, da 2/3 ljudi ne plaća porez na dohodak, to ne govori da su u Hrvatskoj porezi niski, to samo govori nažalost da su nam mirovine niske.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Prije nekoliko mjeseci kada je bila između ostaloga i izborna kampanja za zadnje parlamentarne izbore, HDZ je u svom programu predstavila ovaj model snižavanja poreznih stopa. Znam da su neki drugi imali prijedloge osnovnog osobnog odbitka, u konačnici rezultat izbora je takav i znamo i sami da ono što je bilo obećano, da se između ostaloga, pretočilo u program Vlade i to je sada na stolu, odnosno u klupama. Međutim, bez obzira i na taj argument, ja ću vas samo još podsjetiti da u okviru predstojećih i prethodnih, pardon, ne predstojećih, nego prethodnih kruga porezne reforme, još onom prvom je krenuto na dizanje osnovnog osobnog odbitka. Podsjetit ću vas da prije prvog kruga porezne reforme, osnovni osobni odbitak je iznosio 2600 kuna, a danas je 4000 tisuće kuna. Dakle upravo je naglasak u onim prvim krugovima bi na podizanju osnovnog osobnog odbitka. Ova brojka o kojoj ste rekli, to je točna, to je fakt, milijun i 800, do milijun i 900 od 2 milijuna 800 u ovom trenutku nije u sustavu [[Upadica: Hvala vam.]] poreza na dohodak odnosno ga ne plaća.
Kolegice Martinčević, izvolite.
Poštovani ministre. U Varaždinskoj županiji u prerađivačkoj industriji zaposleno je 53% od svih zaposlenih. Prosječna neto plaća tu je 4 675 kuna, što je 14,5% niže od prosječne neto plaće u RH. Ukoliko se želi zadržati radna snaga na sjeveru Hrvatske, nismo sigurni da će ove mjere biti dovoljne. Ono što kao reformisti predlažemo je porezno rasterećenje i povećanje neto dohotka, povećanje osobnog odbitka sa 4 na 5 tisuća kuna, čime se izravno utječe na povećanje neto dohotka onima sa malim plaćama. Sad ste u odgovoru se referirali na izborne rezultate, ali obzirom da su izborni rezultati takvi da ovdje trebate u većini, reformiste, mi podržavamo ovaj set zakona, ali molimo da razmislite i o ovome, odnosno date konkretan odgovor kad će se krenuti i sa ovim poreznim rasterećenjem.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Dakle, nastavno i na prethodnu i na vašu repliku, dakle, ja samo ponavljam da ono što je bilo rečeno u samom izbornoj kampanji i programu Vlade, mi to ispunjavamo. S druge pak strane, ne zanemarujemo činjenicu da određeni dio naših građana, sugrađana, zaposlenika, obzirom na visinu njihovog dohotka, kako to volimo reći, iako su mi mnogi sugerirali da ne koristim taj pojam, nije u škarama poreza na dohodak, dakle ne plaća porez na dohodak, znate i sami da u nekim prethodnim krugovima smo upravo njih adresirali sa proširivanjem obuhvata tzv. neoporezivih primitaka. Neoporezivi primici do naših promjena 2018. g. su bili 2500 kuna maksimalno godišnje. Mahom su bili za isplatu božićnica, eventualno uskršnjica ili regresa. Oni su trenutno toliki da vi možete mjesečno preko 1000 kuna isplatiti neoporezivoga svom zaposleniku i da su prošireni, za prehranu, za smještaj, za nagrade, za dopunsko zdravstvenog, za vrtiće, a evo, po novome i za cjepiva, odnosno [[Upadica: Hvala vam.]] testiranja. Hvala.
Kolegice Perić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče, poštovani ministre. Evo, porez na dohodak kao jedan važan prihod jedinice lokalne samouprave i regionalne samouprave s ovim se izmjenama, normalno, porezne stope mijenjaju i smanjuju se prihodi jedinica lokalne samouprave. Međutim, upravo se izmjenama zakona o financiranju podižu se stope udjela gradova, općina, odnosno županija u porezu na dohodak i time se povećavaju zapravo izvorni prihodi tih jedinice što dodatno govori o tome da se vodi računa upravo ad njihovi izvorni prihodi, njihova struktura proračuna bude što bolja i kod aplikacija za europske fondove.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice na replici, odnosno na komentaru. Dobro ste sve prepoznali i to sam i rekao na neki način u uvodnoj riječi, dakle, i cilj je ovih, ovakvih izmjena ne zanemariti, ne okrenuti leđa, kolokvijalno rečeno, lokalnoj samoupravi, baš suprotno, jačati njihove fiskalne kapacitete kao preduvjet ravnomjernog regionalnog razvitka odnosno boljeg i veće apsorpcije, kako fonda EU, odnosno poduzimanja određenih infrastrukturnih investicijskih zahvata koji su u ingerenciji same lokalne samouprave i na tom tragu naravno da ćemo, i dalje, ne samo promišljati nego i činiti i raditi. U svakom slučaju ono što ste dobro apostrofirali, dakle u svakom od ovih naših dosadašnjih krugova, kad god se zadiralo u porez na dohodak, na ovaj ili onaj način, imali smo različite moduse, jedne vrijeme je bilo i izravnih kompenzacijama u smislu nadoknade gubitaka tih poreznih prihoda lokalnoj samoupravi, ovaj puta, kao što je bio slučaj i sa prethodnim izmjenama zakona, sustavnijim pristupom rješavamo to pitanje, iako moram naravno apostrofirati, jedina mjera koju nismo kompenzirali je bila mjera za mlade. Hvala.
Kolegice Blažević, izvolite.
Hvala lijepa. Evo moram reći da razmišljam isto, odnosno slično kao kolegica Perić i drago mi je što ste prepoznali važnost održivost lokalnih proračuna što paralelno s ovim izmjenama poreznih zakona raspravljamo i o ovom zakonu o financiraju jedinica. Gradovi očekuju sukladno predloženom zakonu i odluku o udjelu sredstava fiskalnog izravnanja u roku od 15 dana i rekli ste da se predloženom raspodjelom poreza na dohodak radi svojevrsna neutralizacija. Mene zanima da li ipak postoje nekakve projekcije hoće li se prihodi gradova, odnosno općina, hoće li ostati na istoj razini i odnosno mogu li se čak i povećati ili smanjiti?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo poštovana zastupnice. Vi znate da mi u pravilu kada idemo sa projekcijama, bilo proračunskim ili ovim fiskalnim vezani za pojedine segmente možemo slobodno reći da smo u pravilu konzervativniji u nekakvim našim predviđanjima i bolje da imamo nekako, nazovimo to tako, pozitivno iznenađenje nego negativno. Dakle, sigurno da što se tiče naših procjena, one su, temeljem postojećih podataka, ova godina je vrlo specifična, i dalje postoje jako puno neizvjesnosti na razini makroekonomskoj, poglavito zbog epidemije i pandemije, međutim, u isto vrijeme naravno, i sa oporavkom i rastom zaposlenosti, rastom plaća, možemo, naravno, očekivati i jače efekte od ovoga što trenutno predviđamo. Paralelu ću vuči sa onim prethodnim izmjenama. Sjetite se i sami, i tada smo govorili o određenim fiskalnim efektima koji su se u konačnici pokazali i značajniji od toga. Ja ću vas samo podsjetiti, dakle ukupno povećanje je bilo za 3,5 milijarde kuna više poreza na dohodak u 2 godine, u 2018. i 2019. g. za lokalnu samoupravu. Hvala.
Sada će nam se obratiti kolegice Mrak-Taritaš videovezom. Izvolite. Pozdrav. Ne čujemo vas, mislim da niste uključili mikrofon.
Ja se nadam da se sad čujemo [[Upadica: Sad se čujemo, pozdrav još jednom.]] Lijepi pozdrav i vama, ja imam jedno načelno pitanje za ministra Marića. Vezano je uz porez na dodanu vrijednost, tzv. PDV. Imamo određena iskustva da su pojedine zemlje EU smanjili PDV na higijenske potrepštine kao što su higijenski ulošci i tamponi, da ne kažem da je Škotska nedavno uvela da su oni i besplatni. U bivšem sazivu Sabora, dakle u ovom prethodnom, GLAS je išao sa prijedlogom da se to desi i u Hrvatskoj. Taj prijedlog je tada bio odbijen. Zanima me da li uopće razmišljate o tome da regulirate na određeni, odnosno na drugi način vezano neke, neke druge, na neke druge artikle PDV i da li postoji mogućnost da i Hrvatska napravi taj jedan iskorak i da smanji PDV na higijenske potrepštine, odnosno možda čak i da ga ukine. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice i pozdrav vama. Dakle, o toj temi vi ste već i prije nekog vremena i o tome smo razgovarali i raspravljali. U jednom trenutku je bilo tumačenje koje se u konačnici pokazalo da više ne vrijedi kao takvo, a to je da se ne može zadirati u taj segment u smislu snižene stope poreza na dodanu vrijednost, prema iskustvima nekih zemalja, to očito više nije slučaj i Hrvatska kao takva će također, o tome razmisliti odnosno u ovim konkretnim promjenama koje su trenutno na stolu, to nije predviđeno. Ja sam obavio isto neke razgovore iz različitih vrsta udruženja i bili su, bile su predstavnice kod mene, o tome smo razgovarali da ćemo razmotriti za neke od idućih kruga da li i u kojem smjeru ići dalje. Moram samo kratko apostrofirati, mislim da nije moguće u potpunosti ukidanje, ali što se tiče snižene stope, to je sigurno nešto o čemu možemo razgovarati i razmisliti. Hvala.
Sada će replicirati kolegica i kolege koji su bili u drugim prostorijama za vrijeme izlaganja ministra. Prvi je na redu kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani ministre, dakle u nekoliko navrata smo ovdje raspravljali o tome i za vrijeme ovih prethodnih krugova porezne reforma, vi ste to spomenuli u svojoj replici kolegi Bulju oko nesrazmjera imovine, dakle mi ćemo definitivno dati jedan amandman koji će ići u smjeru povećanja stope na nesrazmjer imovine, a ono što ja moram izraziti kao nekakvo žaljenje, to je da ste u prijašnjim krugovima porezne reforme smanjili vrijeme u kojem se može istraživati nesrazmjer. Mi sada možemo, evo naši građani to ne znaju, istraživati nesrazmjer imovine samo za zadnjih 6 godina i svake godine gubimo jednu godinu koju možemo istraživati. Možda mi sada, kao što vi kažete, imamo više slučajeva znači koji se istražuju, ali zamislite koliko razdoblje smo mi propustili. Znači rekao sam prošli put sam se našalio, ćaćino doba smo ispustili iz tih škara, da možemo vidjeti tko se [[Upadica: Hvala vam.]] u tom periodu okoristio.
Hvala lijepo. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na vašoj, i danas, i ja bih rekao opetovanim replikama na ovu temu i mogu dobar dio toga i prihvatiti i složiti se. Mislim da ste i sami prepoznali da što se tiče povećanja stopa za utvrđeni nerazmjer imovine i primitaka i u prethodnim krugovima, a tako i u ovim je više nego jasan na koji način i kako gledamo na taj, nazovimo ga tako pojavni oblik. Što se tiče ovoga roka o kojem govorite, dakle on je rok kojim je zapravo razumno vrijeme da se provede određeni postupak. Međutim, moramo još jedanput napraviti razlikovnost i razdvojiti ono što je porezno pravni dio u odnosu na kaznenopravni dio. Dakle, ukoliko govorimo o kaznenim djelima, tu nema nikakvog roka, nema zastare i sama stopa kao takva ide i van djelokruga. Naravno ako je nešto utvrđeno da je kaznenim putem onda se cjelokupna takva vrste imovine kao takva oduzima. Hvala.
I kolegice Peović, izvolite.
Dobar dan. Imam pitanje vezano uz vaše naglašavanje da je poreznim mjerama cilj pravedniji porezni sustav. No ne može biti pravednosti poreznim reformama koje ponovno privilegiraju one s najvećim plaćama preko 30.000 kuna, zato ću uputiti amandmane koji idu za progresivnim oporezivanjem, što znači da se porezi smanjuju za one koji imaju plaće manje od 15.000 kuna, takvih je naime 90% u Hrvatskoj. 90% ljudi ima manje plaće od 15.000 kuna bruto gdje se diže, trebao bi se dići neoporezivi dio na 5.000, a dignuti poreze upravo suprotno od onog što vi radite na preko 30.000 kuna plaće sa poreznim osnovicama od 80%. Ne samo da bi to bilo pravednije nego se i ekonomski to čini isplativijim, ako uzmemo u obzir da oni koji imaju manje plaće svu svoju plaću troše, a oni koji imaju veće plaće akumuliraju, a to pokazuje i izvješće HNB-a kojeg smo dobili, a u kojem vidimo da ¼ štednje u rukama … najbogatiji.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnica i na replici i na argumentima koji ste i sada i u prethodnim raspravama iznijeli. Mislim da se tu možemo dijelom složiti da je porezna politika apsolutno i užasno važna, ima svoju normalno ulogu. Da li je moguće postići maksimalnu pravednost poreznog sustava to je više, ja bih rekao da ne kažem i filozofsko dijelom pitanje, a tim više ako naravno imamo i određene različite poglede na isti taj porezni sustav. Međutim, u svakom slučaju ono što sam rekao i prošli puta dobro je da je naša ključna tema svih ovih godina porezno rasterećenje i smanjivanje poreza i na taj fiskalni kapacitet koji smo stvorili da se on što je moguće ravnomjernije rasporedi između poreznih obveznika i građana i da ga svi na ovaj ili onaj način više ili manje osjete. Ali u svakom slučaju nemojmo zanemariti činjenicu da ne možemo gledati samo isključivo ko kolko i na koji način dobiva sa poreznim izmjenama nego isto tako ko kolko doprinosi istim tim poreznim zakonima. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Zahvaljujem potpredsjedniku Vlade i ministru financija. Sada ću pozvati izvjestitelje odbora da uzmu riječ ako žele? Ne. Otvaram raspravu. Prijavilo se 11 klubova znači to je otprilike 110 minuta pa bih predložio nakon toga da napravimo stanku od deset minuta da malo provjetrimo onda ćemo nastaviti s pojedinačnim raspravama, za sada mislim da je isto desetak prijavljenih. Imat ćemo u jedan sat slobodni govor, ako će ostati na tome onda bi mogli oko pola tri, tri ići na Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Izvolite, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka i poštovani kolega Bakić i nastavno onda kolegica Benčić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre. Ja ću se u svom dijelu izlaganja kojeg ću podijeliti sa kolegicom Benčić osvrnuti uglavnom na izmjene poreza na dohodak. Vlada je ostala kod svog prijedloga što je dosljedno i konzistentno naravno, ali jednako tako dosljedno i konzistentno i mi ćemo ostati i ostali smo kod svojih stavova, svoje kritike i u konačnici svog protuprijedloga. S obzirom da nema bitnih novih momenata da ne duljimo, prijeđimo odmah na stvar, dakle još jedanput osnovno je to što Vlada ovim izmjenama predlaže smanjenje poreza na dohodak i pripadajućeg prireza za točno 1/6, matematički precizno, za točno 1/6. Na oko zapravo sve je u redu, međutim mi vidimo u tome dva problema, prvi je već spomenuo ministar Marić u svom izlaganju, dakle prvi je taj što time smanjujemo prihod od poreza za otprilike dvije milijarde kuna i kao što je ministar Marić u svom izlaganju rekao, taj smanjeni prihod od poreza preuzet će na sebe kao teret državni proračun. Što je međutim mnogo važnije, što je međutim nama mnogo važnije je činjenica da ovaj ovdje prijedlog zapravo produbljuje nejednakosti i zapravo ih još više učvršćuje jer ovaj prijedlog znači da porezno rasterećenje građana uslijed smanjenja poreza na dohodak je de facto linearno. Stvar je naime u tome da smo i do sada imali i sada imamo činjenicu da svi oni čija su bruto mjesečna primanja između 5.000 kuna i 42.500 kuna svi ti građani plaćaju porez na dohodak po jednoj te istoj stopi. Uočimo da se radi o više od 99% građana koji su uopće obveznici poreza na dohodak. Veliko je pitanje da li nam je ovo trebalo upravo sada u ovoj krizi, čije trajanje i dubinu još uvijek ne možemo sagledati. Ali ako da, ako smo u proračunu uspjeli naći prostor od dvije milijarde kuna da smanjimo porez na dohodak, mi smo uvjereni da se taj prostor treba upotrijebiti mnogo solidarnije i mnogo socijalno osjetljivije. Što se međutim ovim prijedlogom postiže, što se ovim prijedlogom čini je u stvarnosti povećanje od par desetaka kuna za one sa najnižim plaćama koje uopće plaćaju porez na dohodak i istovremeno povećanje od 1.000 ili možda 2.000 kuna za one sa visokim plaćama poput npr. naših. To nam ne treba i zbog toga nećemo moći dići ruku za ovakav prijedlog izmjena poreza na dohodak. Umjesto toga zalagali smo se i zalažemo se za progresivna oporezivanja, predložit ćemo amandmanima uvođenje četiri stope od 15, 20, 30 i 40% s odgovarajućim pragovima od 4.000, 8.000, 12.000 i 20.000 na mjesečnoj razini. Taj je prijedlog uravnotežen jer diže i to mnogo više nego vladin prijedlog, diže plaće one niske, osobito one najniže. Taj prijedlog približno istima ostavlja naše plaće i taj prijedlog ponešto snižava one osobito visoke plaće. Istovremeno u drugu ruku taj prijedlog je uravnotežen i odgovoran je prema proračunu jer po našim izračunima taj prijedlog dovodi do približno istog gubitka poreznih prihoda od tek nešto više od dvije milijarde kuna. Sve zajedno, nećemo dakle moći podržati ovaj vladin prijedlog izmjena stopa poreza na dohodak u obliku kako je on podnijet umjesto toga podnijet ćemo odnosno već jesmo amandman bolje rečeno set amandmana kojima ćemo predložiti uvođenje progresivnijeg sustava poreza na dohodak, predložit ćemo kroz amandmane koncepciju progresivnog poreza na dohodak za kakvu se zalažemo i kakvu smo na koncu konca i obećali u svom izbornom programu. I još na kraju svog izlaganja dozvolite mi da se nakratko osvrnem i na predložene izmjene Zakona o financiranju lokalne i regionalne samouprave, naravno te predložene izmjene su implicirane ovim setom izmjena poreznih zakona sve kako je ministar Marić vrlo precizno detaljno i lijepo objasnio. Mi međutim imamo jednu malu korekciju u tim udjelima jedinice lokalne i regionalne samouprave u porezu na dohodak, dakle kao što je ministar Marić rekao umjesto dosadašnjih udjela koji glase 60-17-6-17 dakle 60% za gradove i općine, 17% za županije, 6% za decentralizirane funkcije i opet 17% za izravnanje, sada se ovim vladinim prijedlogom zakona predlaže 74% za gradove i općine, a 20% za županije. Mi mislimo da je primjerenije, preciznije, pravilnije 75 za gradove i općine, 19 za županije. Više o tome razloge i važnost tog na oko sitnog jednog postotnog poena više o tome ću reći u svom pojedinačnom izlaganju, a sada ću riječ prepustiti kolegici Benčić. Hvala lijepa.
Hvala vama. Izvolite.
Hvala vam. Predsjedniče, poštovani ministre. Dakle, ovaj naš prijedlog progresivnog oporezivanja sa četiri stope zapravo ne možemo gledati izvan konteksta cjelokupnog našeg prijedloga od kojeg je jedan važan dio prijedlog sintetičkog oporezivanja dohotka. Šta to znači? To znači da dohodak bez obzira na njegov izvor da li on dolazi od rada samostalnog, ne samostalnog ili dolazi od kapitala ili od imovine oporezujemo na godišnjoj razini, dakle on se zbraja na godišnjoj razini i oporezuje se jednim modelom progresivnog oporezivanja. Šta to znači? To znači da zapravo ne favoriziramo dohodak u odnosu na njegov izvor. Šta to još znači? To znači da stimuliramo osim pravednosti, da stimuliramo u zemlju u kojoj se isplati raditi i u kojoj rad nije skuplji od rentijerske ekonomije i proizvodnja nije skuplja od rentijerske ekonomije ili od života od kapitala. Zašto? Ono što mi sada imamo i što mi zapravo cijelim ovim sustavom koji sada predlažemo samo dalje perpetuiramo je situacija u kojoj proporcionalno najviše poreza i doprinosa u ovoj zemlji plaćaju ljudi koji žive od rada, dakle bilo samostalnog rada ili nesamostalnog dakle da rade za poslodavca. Dat ću vam plastični primjer. Zamislite si nastavnika, medicinsku sestru bilo koga ko ima 6,5 tisuća kuna neto plaću, na godišnjoj razini ti ljudi plate oko 49.200 dakle skoro 50.000 kuna poreza i doprinosa, dakle na svoju neto plaću od 6,5. Ali zamislimo sad jednog direktora firme ili vlasnika firme koji si isplaćuje minimalno direktorsku plaću koja će za sljedeću godinu iznositi oko 5.900 i nešto kuna bruto jedan, on će godišnje platiti 27.600 poreza i doprinosa, ali će si većinu isplatiti kao dobit na kraju godine odnosno kao dividendu da što će platiti još nekakvih 10% i ono što će on na kraju imati je da će plati ukupno manje poreza i doprinosa od ovog našeg nastavnika ili medicinske sestre, a zaradit će minimalno po ovom izračunu tri puta više dakle ne dva puta više, tri puta više. I da li je to pravedan sustav? Kako možemo reć da ovaj prijedlog potiče pravednost kada i dalje imamo situaciju da ljudi sa daleko većim prihodima od onih koji žive od rada plaćaju i doprinose daleko manje samo zato što njihov dohodak dolazi od kapitala i imovine, a ne od rada? Pa šta hoćemo stimulirati? Hoćemo stimulirat rad u ovoj zemlji ili proizvodnju ili hoćemo stimulirati rentijerstvo? Zašto imamo desetke tisuća ovih firmi? Zato. Jer se ne isplati zaposliti u firmi, ne isplati se nekog zaposliti, isplati se napraviti shell, praznu firmu i preko nje vrtit lovu, isplaćivati si dobit jer na to imaš najmanju [[Upadica: Hvala vam.]] stopu poreza. Tako se isplati živjeti [[Upadica: Hvala vam.]] u Hrvatskoj [[Upadica: Hvala.]] I to je pravedan sustav [[Upadica: Hvala.]] to nije pravedan sustav. Hvala.
Hvala kolegice Benčić. možete nakon takvog poslovanja postati i predsjednik republike, dakle nisam siguran da je nepravedno. ... [[Upadica se ne čuje.]] Je. ... [[Upadica se ne čuje.]] Građani su odlučili. Idemo dalje. Kolega Troskot u ime Mosta nezavisnih lista, izvolite.
Neka, neka. Poštovani predsjedniče HS-a, poštovane zastupnice i zastupnici i poštovani građani RH koji nas gledate putem ekrana. U ovom uvodnom dijelu bismo kao Klub Mosta htjeli opet staviti cijelu ovu priču, ove zakone koje danas raspravljamo, u jedan političko-ekonomski kontekst pa ćemo dalje kroz pojedinačne rasprave raspravljati zapravo o nekim efektima koje će ovi porezi imati na naše društvo, odnosno na općenito na život hrvatskih građana. Porezne reforme dakle, direktno utječu na proračun RH odnosno na prihodovnu stranu i prije bih krenuo na politički kontekst cijele priče, dakle, ako ćemo poštivati princip solidarnosti, mislim da je oporba po pitanju proračuna bila itekako solidarna jer smo svi zajedno dali preko 300 prijedloga, 300 amandmana kako bismo sa našim prijedlozima što više participirali u proračunu i kako bismo zajedno uz suodgovornosti, dakle nosili breme hrvatskog naroda iz razloga što proračun itekako utječe na suživot naših građana. Međutim, ono što je činjenica jest da je Vlada RH prihvatila, ako se ne varam, svega 3 prijedloga, čime su zapravo poslali političku poruku svima da preuzimaju apsolutnu odgovornost za sam proračun, odnosno za posljedice koje će hrvatski proračun imati na život hrvatskih građana. Ekonomski kontekst, iznenadila me činjenica, išao sam malo pogledati na Eurostat, dakle u Q3, odnosno u 3 kvartalu 2020. g. predzadnja smo zemlja po padu BDP-a, ali interesantno, da smo imali najbolje turističke rezultate u odnosu na konkurenciju. E sad, vratimo se nazad na utjecaj na život naših građana. Kako žive hrvatski narod? Najavili smo ovdje da je sada ovo riječ o 5. poreznoj reformi, međutim, ako se stvarno pogleda život naših građana, da li su te reforme stvarno dovele do boljeg života? Evo, vozio sam se danas sa zapadnog dijela grada Zagreba prema poslu, i vidio sam dakle da naši građani, recimo kopaju po smeću. To nitko ne govori. A ipak je to naša realnost. Gladni su. Bio sam u jednom dućanu uvoznog lobija, neki dan, gdje me gospođa zamolila da joj ponesem vrećice van i sa suznim očima mi govori, kaže, mladiću, imao sam masku pa me nije prepoznala, kaže mladiću, htjela bih vam reći da mi je na karticu dugovanja, sjela su mi neka određena sredstva pa sad kad je već nešto sjelo, bolje da sad potrošim nego da čekam i da čuvam na svojoj kartici. To je realnost. E sad, što se tiče samog poreza na dohodak, znači hvale vrijedna je činjenica da ćemo mi porez na dohodak smanjiti. Ipak, treba imati hrabrosti za takav jedan potez. Međutim, ta, to smanjenje poreza na dohodak će stvoriti određenu proračunsku rupu i s druge strane, treba gledati i usporediti podatke da je Vlada ovoga saziva 30% više potrošila u odnosu na prethodni, što znači da se stvara dodatna odnosno dodatna proračunska rupa koju će na neki način trebati nadoknaditi. E sad, nije to problem. Problem je što se u toj analizi, barem nama saborskim zastupnicima, a onda i hrvatskim građanima, nije dala cost benefit analiza. Znači nekako će se morati taj proračunska rupa pokriti, a jedini način kako ćemo je moći pokriti jest ponovno dugovanje. E sad, da li je ekonomski oportunije, dakle, zadužiti se pa pokriti tu rupu ili s druge strane, ostaviti porez, to je sad veliko pitanje, međutim, taj podatak nemamo pa ne možemo onda ni razborito sudjelovati u takvoj jednoj odluci, da li je ekonomski oportunije se zadužiti ili smanjivati porez. 4. dakle, svjedoci smo i ovršnog tsunamija. Moramo ga spomenuti. Dakle, vrlo je jasno da je Vlada RH pogodovala 300 javnobilježničkih obitelji nauštrb 300 tisuća ovršenih građana. A koja je posljedice ekonomska? Pa ako ti ovršiš fizičku osobu, dakle to smanjuje mogućnost da osoba sa svojim raspoloživim dohotkom sudjeluje u gospodarskim aktivnostima, odnosno da više troši, odnosno još si ga dulje onemogućio da pokreće sa svojim mikrolikvidnošću hrvatski gospodarsku aktivnosti, odnosno hrvatsku ekonomiju. E sada, u čemu je tu opet problem? Pa opet jedan nesrazmjer. Ukoliko hrvatski građani, dakle, fizičke osobe ne plate svoje dugove, isto tako vrijedi i za poduzetnike, po ne znam kojoj osnovi, bilo da je riječ nekakav račun, bilo da je PDV, bilo da je nekakva komunalna naknada, koja nažalost kod naših građana biva 10 puta veća, dakle, ovrha je 10 puta veća od samoga duga, dakle događa se da te, te osobe ili budu ovršene, budu blokirane, ili se fizičke odnosno pardon, pravne osobe nalaze na zidu srama jedne FINA-e gdje je iskazano dakle, koja su to poduzeća koja nisu podmirila svoje dugove. I to je korektno, međutim, s druge strane, što je sa državom? Pregledao sam proračunske dokumente, u dokumentu obrazloženja nitko nije spomenuo primjerice, da jedno Ministarstvo unutarnjih poslova 55 milijuna kuna dužno, to je proračunski korisnik. Ministarstvo znanosti i obrazovanja 70 milijuna kuna, a Ministarstvo zdravstva zbog već diskutiranih razloga, je dužno 3 milijarde kuna. Na kraju dana, hrvatski građani preko tih zateznih kamata opet sudjeluju u tim troškovima. Predzadnju točku koju bih htio, ili zadnju možda, dotaknuti, čisto kada već raspravljamo o kontekstima koje ćemo onda kasnije dotaknuti kroz zakone koji formalnopravno nisu, oni su dobri, ima dobrih tu stavaka koje treba naglasiti i treba dati potporu primjerice nekim stavkama o porezu na dohodak, ali opet rekao sam da postoji određeni kontekst gdje to treba i razlučiti da li je to najbolje za interes hrvatskog naroda po pitanju troškova zaduženja odnosno smanjena poreza. Međutim, kada govorimo još o poreznim reformama i o principu pravednosti htio bih još jednu ovdje stavku istaknut, a to je kako da je moguće da su recimo naši hrvatski kafići, restorani, teretane, sajmovi, saloni zatvoreni, a uvoznički lobi veliki lanci u kojim sam neki dan kupovao i dalje su otvoreni. I postavlja se pitanje zbog čega takva pogodovanja? A opet sad stavljamo to u kontekst primjerice, neki mladi poduzetnici su neki dan upravo zbog očaja u koji padaju jel im se zatvaraju gospodarske aktivnosti preko kojih bi mogle onda platiti poreze, rade oskvrnuća primjerice sakralnih objekata gdje se dodatno radi na segregaciji odnosno razjedinjavanju hrvatskog naroda krivim ekonomskim politikama. Pa se postavlja pitanje, zbog čega se štiti uvozni lobi? Zašto su recimo ti neki dućani otvoreni, a mali obrtnici, mali poduzetnici, mali treneri su zatvoreni i ne mogu radit? Dakle to su sve nekakve stvari koje mi moramo staviti u kontekst kada raspravljamo ove porezne reforme iz razloga da sve što mi ovdje tu donesemo i sve što mi ovdje izglasamo utječe na život naših građana. I postavlja se pitanje zašto toliko Vlada ima negativnu perspektivu prema našim poduzetnicima i fizičkim osobama s jedne strane će se derat kroz ovrhe, s druge strane poduzetnicima će se i malim mikro poduzetnicima će se gasiti njihova poduzeća, a s druge strane drugima ćemo pogodovat. Evo toliko za uvodnu raspravu. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sada je na redu klub Hrvatskih suverenista i gospodin Hrvoje Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče. Nikako mene da dočeka predsjednik Sabora, uvijek vi. Mi smo tandem očito. Poštovani ministre, kolegice i kolege [[Upadica Radin: Nisam vas čuo, ali možda je i bolje.]] molim? [[Upadica Radin: Nisam vas čuo, ali možda je i bolje.]] Sve pet, sve pet. Dakle, govorimo o cijelom setu zakona o PDV-u, o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, porezu na dohodak itd. i sada ono ključno pitanje je evo to postavljam vama poštovani ministre, plaćaju li svi koji u Hrvatskoj posluju PDV odnosno porez? A ja ću odmah govoriti, ne, ne. I sada ja bih volio od vas čuti objašnjenje za govornicom, evo rado ću vas poslušati, a ako ne dođete ja ću doći tu do vas pa ću vas istu stvar upitati. To je ono što je jako zanimljivo. Evo ja ću reći dva primjera koja su jako, svima su poznati. Vjerujem da svi koristimo društvene mreže, neki više, neki manje jel tako? I te društvene mreže zarađuju golemi, golemi novac u Hrvatskoj. Ima tzv. … npr. što bi mi rekli reklamiranje i od tih reklama Hrvatska nema ništa. Ja sada mogu nabrajati sve društvene mreže redom od TikToka, Twittera, Istragama, Facebooka, YouTubea dakle sve one zarađuju stotine i stotine milijuna kuna milijarde i milijarde kuna koje izlaze iz Hrvatske, a Hrvatska od toga nema ništa. Ministre jeste li vi upoznati s ovom činjenicom? Plaćaju li te firme u Hrvatskoj porez nešto, imamo li mi šta od toga? Ne, ja mislim da ne. Pa ljudi moji ajmo mi to oporezovat. Jel bi to normalna suverena država rekla, ok, ljudi vi zarađujete od naših ljudi, od našeg gospodarstva, a ne plaćate porez. A s druge strane ćemo malom čovjeku koji nije platio račun, koji nije platio ratu kredita njemu ćemo sjest za šiju. Ovi koji izvlače milijarde kuna mogu zarađivati, a oni koji ne plate RTV pristojbu njega ćemo ubit, doslovno ubit. Imam i drugi primjer, jako lijepi primjer isto, evo to mi pojasnite ja stvarno se ne razumijem. Možda evo neko će me pitati kasnije ili nekom objasniti, imamo firma koja se zove Booking.com., Booking dot com, RBB, Novasol to su sve tvrtke imaju sjedišta vani i koje nama dovode turiste. Evo ja sam privatni iznajmljivač isto, imam jedan mali apartmančić, tri zvjezdice, slabo se s njim bavim jer nemam vremena, ali imam pa znam. Dakle taj Booking zaradi od mene npr. godišnje tisuću eura i on prebacuje poreznu obvezu na mene. Ja moram platiti PDV. A znate što on plati Hrvatskoj državi? Ništa. A znate li koliko on zaradi u Hrvatskoj državi ministre? Stotine i stotine milijuna eura, milijarde eura. Ja mislim ministre da je ovo vrijedno poslušati. Dakle ja sam istaknuo dva konkretna problema, nisam išao u apstrakciju. Problem ovih providera ovih koji nam dovode u Hrvatsku, ja sam ih imenovao koji su kako se zovu, koji rade bez da plaćaju lipu poreza i cijeli niz tih internetskih opet pružatelja usluga koji opet ne plaćaju lipu poreza. Nek mi neko objasni zašto neko može raditi u Hrvatskoj, a da ne plaća porez? Evo ministre ja vas molim da evo da mi pojasnite, ja nisam ekonomist, a možda sam ja krivo pogriješio ali stvar je jednostavna. I onda ako sam ja u pravu, zašto ćemo mi onda sjesti za šiju malom čovjeku, ubiti ga radi 100 kuna, a onome ko legalno zarađuje stotine milijuna eura iz Hrvatske nećemo tražiti da plati jednu jedinu lipu poreza. Ajte evo molim vas ministre odgovorite na ovo pitanje jer u suprotnom ako mi ne odgovorite ja ću sumnjati da vi odnosno neko iz Vlade, možda sam predsjednik Vlade ima neki deal možda sam predsjednik Vlade ima neki deal sa ekipom iz, koju sam ja naveo.
Hvala g. Zekanović. Sada će ispred Kluba zastupnika SDP-a govoriti g. Boris Lalovac. Izvolite. G. Zekanović? Ne, nije to taj, nije, ne može biti to taj, to mora biti neki drugi.
Poštovani predsjedniče HS-a, potpredsjedniče, pardon, poštovani ministre. Ja vas još jednom molim da mi odgovorite na ovo pitanje. Znači ovo je stvarno ključna informacija koju hrvatski građani moraju znati [[Upadica: Stanka, je li to?]] dakle tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista u [[Upadica: Dobro.]] trajanju od 10 minuta, potpredsjedniče HS-a, a vas poštovani ministre, još jednom s ovog mjesta molim i pozivam da mi odgovorite na ovo ključno pitanje, kako neke globalne velike tvrtke mogu raditi u Hrvatskoj, zarađivati milijarde kuna, a da ne plaćaju lipu poreza? I malo bi, napravite mi usporedbu i zašto smo onda mi, idemo drugačijim aršinom prema onima koji ne plate RTV pristojbu, a njima koji zarađuju milijarde kuna, njih puštamo da to rade, a da ne plaćaju išta hrvatskoj državi? Evo ovo je sad stanka, nakon stanke, ja ću se vratiti u sabornicu da vas čujem hoćete li mi odgovoriti ili ne. Ali evo, ja mislim da je ovo ključna informacija, ovo nije lagano pitanje, ja znam. I druge države EU imaju ovaj problem, ali mene zanima moja država Hrvatska. Zašto mi od tih milijarda kuna koje odlaze u inozemstvo nemamo jednu jedinu lipu? Evo, to je jedno jednostavno pitanje i nadam se da ću dobiti jedan eksplicitan i jasan odgovor. Hvala unaprijed.
Do 11 i 10 [[Upadica: Možemo čak i bez stanke ako će mi ministar odgovoriti, ako neće odgovoriti…]] ne, ne, ne, ne [[Upadica: ..onda nek imamo stanku.]] Ne, ne, dopustite meni da ja odlučim. Do 11 i 10 stanka i zamolio bih službe da provjetre malo ovaj, sabornicu. Hvala. STANKA U 11,05 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,10 SATI]] Dobro. Prošlo je 5 minuta i zatvorimo prozore i g. Lalovac će govoriti ispred Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Evo, pred nama se danas nalazi drugo čitanje paketa poreznih zakona koje, iskreno rečeno su bespredmetni raspravljati budući da je donesen proračun, je li? Proračun je jedini i najvažniji završni dokument, svi nekakvi akti koji se donesu iza proračuna, a zapravo ove porezne izmjene su sastavni dio proračuna, mi tu možemo danas davati nekakve svoje opservacije, međutim, zaključno je sa tim završnim dokumentom i sve one nekakve izmjene moguće izmjene vezano za ove porezne zakone. Tako da ću ja samo vrlo kratko o nečemu, da se ne bi ponavljali. Nedavno je izašao, nedavno je izašao, kako stojimo zapravo sa 3. kvartalom gospodarski rast, odnosno pad od 10%. Ja s jedne stane razumijem Vladu da pokušava poreznim izmjenama potaknuti potrošnju sljedeće godine i to je legitimno i to je, ja sam rekao, hvale vrijedno, međutim, s druge strane i dosta rizično zato što je ono što je sigurno je da ovih 2 milijarde što je ministar govorio nećete imati u proračunu, znači ono će se distribuirati građanima, a s druge strane, hoćete li imati veći PDV, hoćete li imati nadoknadu tih 2 milijarde kuna, to je upitno, je l'? To je upitno zato što ne znamo kakva će biti gospodarska aktivnosti. Drugi kvartal, znači ljeto je pokazalo gubitak od nekih 15-tak milijardi kuna, 13, 12, 13 milijardi kuna u BDP-u, sa onim prvim kvartalom od 15-tak milijardi, to vam je 27 milijardi, je l'? 27 milijardi kuna smo izgubili u dodanoj vrijednosti, u 2 mjeseca, u 2 kvartala, to je jedan proračun zdravstva. To je vrlo teško nadoknaditi bez obzira, bilo kakvim određenim poreznim izmjenama. Koliko je važno održavati gospodarstvo, koliko je važno održavati gospodarstvo na životu jer ovo danas ovdje govorimo o nekakvom upumpavanju, oslobađanju državu 2 milijarde, mi smo u 2 kvartala izgubili 27 milijardi i to neće biti lako nadoknaditi i neće biti lako okrenuti trend. Prosinac je mjesec gdje zapravo je uz negdje uz kolovoz, ... [[Govornik se ne razumije.]] mjesec potrošnje. Mjesec Adventa gdje građani i po zapravo i po fiskaliziranim računima pokazuju zapravo najveći stupanj potrošnje i kada se pogleda iznos fiskaliziranih računa, on se čak negdje bio i vratio negdje do razinu, u 10. i 11. mj., govorim o maloprodaji. Međutim, ovaj, ove mjere koje su danas i koje je Vlada morala jednostavno donijeti, jednostavno tako da bi suzbija epidemiju, pokazuje koliko tanka je ta granica između uspjeha i neuspjeha, vrlo tanka granica i da mi znamo da sve one mjere koje ćemo donijeti, da ćemo 100% imati njihov učinak i polučiti jak učinak, mi bi svi to vrlo jasno to rekli, da, to je danas binarno, ako to donesemo, to će se ostvariti, međutim, same te mjere su pokazale, pogotovo tamo pred Badnjak da je najveća potrošnja i da je to mjesec skoro gdje se oko 15 milijardi kuna hrvatski građani troše iz određenih i zbog veselja, ali određenih i navika iz prošlosti. I zbog toga nakon tog mjeseca potrošnje dolazi siječanj koji je i inače po prirodi vrlo nizak po potrošnji, a kakvu vidimo danas određenu da je zapravo potrošnja nije ništa drugo nego psihologija. To je psihologija građana. Kakva je percepcija hrvatskih građana, da će biti u siječnju, kakva je percepcija hrvatskih građana da će biti u veljači i u drugim i u prvome kvartalu sljedeće godine i zbog toga ove porezne izmjene koje Vlada predlaže i koje pokušava upumpati 2 milijarde kuna u potrošnju jer nemojmo zaboraviti da od onih 400 milijardi kuna koji, koliki je naš BDP i vjerujte mi, teško ćemo ga i 2023. dostići, onih 400 milijardi. Nekako je lako ga je nekako zapamtiti, 400 milijardi da smo stvorili dodane vrijednosti u 2019. g., ove godine ćemo pasti na 360 milijardi i da od tih 400 milijardi, 60% tog BDP-a čini potrošnja, čini percepcija građana, čini vjera građana da će za mjesec dana biti bolje, da će za 2 mjeseca biti bolje, da će se zapravo, da kažemo, otpustiti te kočnice i ovim poreznim izmjenama teško će se to postići. Više puta smo rekli zbog čega i naš bio je prijedlog, i zato kažem, razlikujemo se u modelima, naš je bio prijedlog da svim građanima koji imaju 5 tisuća kuna, koji imaju 6 tisuća kuna, liječnicima, pogotovo našim obrazovnim djelatnicima u školama, da im se njima digne plaća do 500 kuna, isto kao da se digne nama zastupnicima, da to bude ujednačeno i zastupnicima 300, 400 kuna, ali i građanima koji imaju 5000 kuna da im bude povećanje plaće od 500 kuna. Zašto to govorimo? Zato što je zapravo taj dio novaca srednji sloj troši na potrošnju. On će taj iznos potrošiti. Zamislite, svi ovi koji dobiju ovom poreznom izmjenom 1000 kuna, ajmo biti iskreni, pa 1000 kuna ćemo staviti na štednju, 1000 kuna ćemo staviti na štednju. Ne znam da li ste vidjeli podatke od 3. mj., to je paradoks u ekonomiji. Od 3. mj. ove godine 6 milijardi kuna nam je porasla štednja u bankama. Sad se postavlja pitanje, kako je to moguće, da smo zatvorili ekonomiju, a da nam je zapravo štednja u bankama porasla 6 milijardi kuna, rekli bi pa vi ste bogata nacija, pa vi super imate, vama super jako dobro ide, je l'? Znači pogledajte taj paradoks, znači šta građani rade u tom trenutku? Jednostavno zatvaraju zapravo sve moguće zbog straha šta će biti sljedećeg mjeseca, zatvaraju se, troše na nekakve najosnovnije potrebe i štede. I to je taj nekakav paradoks i ekonomije zato što je ekonomija zapravo psihologija i percepcija građana kako će biti u Hrvatskoj sljedeće godine. I zbog toga sam rekao da je zapravo sljedeća godina najizazovnija godina, 2021. je najizazovnija godina za Vladu jel mora osigurati ovaj gospodarski rast od 5%, a ne znamo koliko će puta morati zatvarati ekonomiju, ne znamo hoće li doći ovo cjepivo koje svaki dan najavljuju da će doći jel Vlada igra po vrlo tankoj granici i vrlo je teško donositi odluke. Malo otvorit, malo zatvorit ponovo malo otvorit, ponovo malo zatvorit kako to ekonomija može odnosno percepcija građana, koliko će dugo građani polučiti taj njihov da to ide prema nekakvom rješenju, svakako će se ugledati u BDP-u. Jel kao što ste vi sami vidjeli u proračunu za iduću godinu koji prihodi najviše radu, rastu prihodi od PDV-a. 7 milijardi kuna ili 15% rastu prigodi od PDV-a u proračunu koje smo ovdje usvojili. Šta to drugim riječima znači? 15% rastu prihodi od PDV-a. koliko ekonomija raste? 5%, tri puta brže, Vlada smatra da će rast PDV nego što će rast nacionalna ekonomija što znači da u tom nekakvom kontekstu se imaju velika očekivanja oporavka gospodarske aktivnosti. Ono što je sada trenutno činjenica s obzirom na psihologiju hrvatskih građana da smo zapravo vrlo, vrlo, vrlo sklizak teren. Ono što je dobro trenutno što se zapravo pokazuje u gospodarstvu je da građevina nije stala i to je dobro. Udio građevine u BDP-u je vrlo veliki. Vidimo da se to reflektira, nažalost još uvijek nije došlo do pada cijena nekretnina, međutim građevina radi. I vi danas vidite brojne zaposlenike iz građevinske djelatnosti vidite da rade i to je dobro za hrvatsku ekonomiju, zato što ima vrlo veliki udio i zato naš BDP nije pao više od 10%. Međutim, ovo je jako bitno zato cijelo vrijeme ponovo govorimo da taj dio građevine mora nastaviti raditi i u prvom i u veljači i u drugim mjesecima da se mora doći do okretanja cjelokupnog ovog procesa oporavka potrošnje, međutim da će to biti najizazovnije razdoblje jer upravljanje Vlade će morati ići mjesečno za mjesečno. Nažalost više ne možemo donositi dugoročne mjere, ovo je jedna dugoročna mjera nego će se morati donositi mjesec, ja sam čak bio govorio kvartalno, izgleda da će morati donositi mjesečne određene mjere. I molim vas, ono što sam ministru rekao kada ste dali bankama tu mogućnost otpisa dajte građanima da mogu nazvati Poreznu upravu i da kažu da li su moji dugovi koji me sad nazivaju, da li je banka koristila za nju olakšicu. Pa to ćete zapravo i vama državi bit će vam od koristi, bit će od koristi građanima imate kao što je zapravo i ministar rekao komunikaciju, vrlo dobru komunikaciju preko e-Sustava Porezne da imate e-Građane da na jedan način dobijete i na strani države da dobijete određeni kontrolni mehanizam, ali mislim da će biti i psihološki vrlo važno za građane da mogu provjeriti da li se ti dugovi i ovaj dio što ćemo ovdje danas usvojiti da se da njima u korist da oni to mogu i provjeriti i mislim da je to dobro i za državu i za građane. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Sada je na redu Klub zastupnika SDSS-a i g. Milorad Pupovac koji će zastupati stavove te stranke o poreznim zakonima. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovani gospodine ministre. Klub zastupnika SDSS-a smatra da prijedlog izmjena i dopuna Zakona o financiranju jedinice lokalne samouprave sadrži u sebi jednu ozbiljnu opasnost, a to je da promjenom dosadašnjega načina financiranja jedinica lokalne samouprave u kojoj su sredstva koja su jedinice lokalne samouprave primile bile dio njihovoga prihoda uz izvorni prihod i ovo što je dolazilo od strane ministarstva odnosno države. Sada bi taj prihod trebao biti prikazivan i tretiran kao pomoć. To ima dvije opasnosti u sebi, jedna je na sreću otklonjena time što je ministarstvo i Vlada bila svjesna da bi razvojni projekti, razvojni programi prije svega sredstva EU, ali i nacionalna sredstva nacionalnih programa za većinu općina, gradova pa i županija za većinu kažem, samo ako pogledamo prvu, drugi i treću kategoriju tu je zapravo većina hrvatskih županija i tu je gotovo ako ne sigurno polovica, ako ne većina onda sigurno polovica općina i gradova. Za njih kada ne bi imali taj mehanizam da ta sredstva budu korištena kao prihod, oni bi zapravo bili odsječeni od onoga što su kroz proteklih nekoliko godina imali kao priliku, a to je da obilato koriste ta sredstva i da obilato koriste sredstva nacionalna i europska za razvojne programe na jedinicama lokalne samouprave o područne samouprave. Sva je sreća da je Vlada toga svjesna i da u obrazloženju čl. 2. izmjena čl. 8.a postojećega zakona ostavila da ta sredstva budu korištena kao prihodovana sredstva, a ne kao pomoć. Međutim, to neće biti dovoljno zbog toga što na područjima razvijenosti, indeksa razvijenosti prve skupine, a tu su recimo županije Vukovarsko-srijemska, Ličko-senjska, Sisačko-moslavačka, Virovitičko-podravska, Bjelovarsko-bilogorska, Požeško-slavonska, Brodsko-posavska i 77 općina i gradova. Ako tome pribrojimo još toliki broj županija u drugoj skupini koja ide od Osječko-baranjske pa do Šibensko-kninske Karlovačke, tada i ako pribrojimo 82 općine i grada onda zapravo ćemo imati situaciju da većina tih općina i gradova neće moći udovoljavati zakonskim propisima, ako sutra dođe Državna revizija i kaže vi ste za plaće potrošili više od 20% svojega izvornoga prihoda te jedinice lokalne samouprave neće moći to pravdati ako su na bilo koji način posegli za sredstvima koje država temeljem ovoga zakona karakterizira kao pomoć, a po zakonu to ne bi smjeli. I tu treba nešto promijenit. Utoliko pozdravljamo dijelove vašeg govora gospodine ministre da ćete imati u vidu održivost jedinica lokalne samouprave i razvojnost njihovih funkcija. Mi smo apsolutno za to da se uspostavi kontrola nad načinom trošenja sredstava za materijalne troškove i za plaće, ali ne možemo prihvatiti to da ta sredstva, da režim kontrole bude takav da zapravo uguši te jedinice lokalne samouprave, za Glinu, za Vojnić, za Lasinju vjerojatno ne, ali za Barilović vjerojatno da da ostanem samo na ovom području koji je blizu Zagreba, za Dvor sigurno. Dakle kolikogod oni imali razmjerno mali broj zaposleni, njihovi izvorni prihodi su nažalost preniski. Oni su tek sada počeli raditi na svojem razvoju, to vrijedi i za Bogdanovce neposredno pored Vukovara, vrijedi i za Negoslavce. Iz tog razloga mi smatramo da je potrebno da Vlada kombinira dva pristupa, jedan je kontrola sredstava. Ima općina koje ne troše sredstva ne samo kao gospodar nego s obzirom na činjenicu da bi ona mogla biti bolje utrošena za razvojne programe, za socijalne programe, a ne za plaće i materijalne troškove. Ali s druge strane u tim sredinama i to gotovo svi znamo koji pratimo radi ili dolazimo iz tih sredina, a dobar dio kolegica i kolega dolazi iz takvih županija i takvih općina znamo da je dobiti kvalitetnog pročelnika, da je dobiti kvalitetnog savjetnika, da dobiti nekoga tko je kvalitetan u pogledu izrade programa i svega što je općini potrebno da bi mogla aplicirati za projekt iznimno teško, a bez pristojne plaće to nije moguće nigdje, ni ovdje u Zagrebu, a kamoli u tim jedinicama lokalne samouprave gdje nema adekvatnog broja stanova, gdje nema zdravstvene zaštite, gdje nema dječjih vrtića, gdje nema kvalitetne škole. I ako im nećemo osigurat da imaju barem pristojna, ne raskošna, ne rastrošna sredstva, ali pristojna sredstva, da ih stimuliramo da dođu i da rade tamo onda nažalost bolje recite, bolje kazati ukidamo vas. A ukidat u okolnostima ovolike neravnomjerne razvijenosti koja postoji u našoj zemlji između razvijenih dijelova i nerazvijenih dijelova je nerazumno i izazvat će ozbiljne posljedice. Iz tog razloga Klub zastupnika SDSS-a vjeruje gospodine ministre da ćete pronaći modalitet do kraja ove rasprave odnosno do usvajanja ovoga zakona u kojem ćete otvoriti mogućnost da kombinirate i kontrolu, ali istovremeno i razumijevanje za potrebe koje jedinice lokalne samouprave naročito u prvoj i drugoj kategoriji razvijenosti imaju jer one bez tog razumijevanja će biti u ozbiljnoj krizi i ozbiljnom padu. Kada bismo se mi sada odlučili da uvedemo restriktivne mjere, a neću reći da nema prostora u načinu na koji se troše poticaji u poljoprivredi, a ima prostora, ozbiljno bismo zaustavili poljoprivredne aktivnosti na prostoru države. Ako to trebamo čuvati s jedne strane zato da bismo razvili ono što razvijeno nije, a s druge strane da bismo očuvali minimum konkurentnosti, tako vas molim da razumijemo i da je odnos prema jedinicama lokalne samouprave, općinama i gradovima u kojima je kao što reče jedan od načelnika prije dosta godina kad sam ga obilazio, mislim da je riječ bilo o načelniku HDZ-a u Korenici, koji je rekao onaj živi u Donjem Lapcu taj bi ujutro trebao vidjeti 100 maraka samo zato što živi tamo. Mi ne zagovaramo takav model, ali ne bismo htjeli da dobar dio naših jedinica lokalne samouprave bude kažnjen zato što živi tamo, da građani budu kažnjeni zato što žive tamo i da država pod nekom vrstom pritiska racionalizacije na mjestu gdje ta racionalizacija neće donijeti tolike uštede. Mi znamo gdje su uštede i ministar zna gdje su velike uštede. Uštede su u ozbiljnom suzbijanju korupcije, uštede su u ozbiljnom sagledavanju ukupne administracije. Ja vjerujem da i u pojedinim našim gradovima veći postotak zaposlenih koji nisu nužni za funkcioniranje tih gradova negoli što je riječ o možda 50 ili 100 jedinica lokalne samouprave ukupno. Eto iz tog razloga Klub zastupnika SDSS-a apelira na Vladu i na ministra da do usvajanja ovoga zakona nađe mjeru i rješenje za ovo o čemu smo govorili. Hvala vam.
Hvala vam lijepa. Sada jednu važnu obavijest. Uvažene zastupnice i zastupnici, obavještavam vas da ćemo raspravu o izvješću DORHA-a RH o radu državnih odvjetništava u 2019. godini planirano za sutra, a uz suglasnost podnositelja zahtjeva za raspravu ovaj tjedan odgoditi do povratka glavne državne odvjetnice iz izolacije. Kako stiglo tako pročitao. Idemo dalje, gospođa Grozdana Perić govorit će ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Ovaj drugi krug rasprave o predloženim zakonima izmjene zakona o porezu na dodanu vrijednost, dobit, dohodak, fiskalizaciju i prometu gotovinom i hitni postupak Zakona o financiranju jedinica lokalne i regionalne samouprave. U odnosu na prvo čitanje nisu se dogodile neke značajnije promjene u samim zakonima, ali dozvolite svejedno da istaknem neke specifičnosti i neke poboljšice koje se odnose na navedene izmjene zakona. Unatoč teškoj godini koja je evo sva sreća na izmaku, Vlada je pronašla načina kako ostvariti sve ono što je zacrtala predizbornim programom i omogućila da upravo intervencijom u ovim zakonima omogući i stvori preduvjete kako bi građani RH i poduzetnici imali mogućnosti da ostvare što veće dohotke, što veće prihode, a isto tako da sa ovim intervencijama koje se događaju paralelno u pomoći poduzetništvu mogu održati privredu i na taj način osigurati u sljedećoj godini rast nadamo se od predviđenih 5%, a kako nam neke međunarodne institucije projiciraju čak i veći kao što je MMF. Normalno je da u tim uvjetima zaista moramo istaknuti sve one teškoće koje se pojavljuju u ovoj kriznoj godini koja je izazvana posebno ovom pandemijom odnosno epidemijom na našem području i da je vrlo teško upravljati pojedinim događanjima. Ovaj paket mjera sadržava, ukupno je težak preko 1,86 milijardi kuna rasterećenja kako za poduzetnike tako i za građane i to nije beznačajno u odnosu na ukupan proračun. Kada pogledamo same intervencije koje se događaju u PDV-u onda moramo istaknuti da ono što je jako važno bilo je zapravo održati likvidnost poduzeća, a upravo intervencijom najprije za one koji imaju prihode do 7,5 milijuna kuna da mogu plaćati PDV po naplaćenoj realizaciji je nešto što je omogućilo dodatnu likvidnost poduzetnicima. Sada kada se taj prag povećava na 15 milijuna kuna je itekako značajno za sve one koji su u tim razmjerima ukupnih prihoda. Znamo koliko ta likvidnost znači i koliko ove mjere i samo poticanje likvidnosti tih malih poduzetnika može sačuvati cijelo poduzetništvo. Porez na dobit uz ovo moram spomenuti PDV, zapravo su i pošiljke do 22 eura gdje smo vidjeli da u ovoj fazi epidemije kada se puno naručuje i veliki promet se obavlja direktno sa nekim kućama koje rade dostavu i trgovinu onda je ovih 250 milijuna koji će se na ovaj način ubrati je značajno jer time štitimo i same naše poduzetnike. Porez na dobit se smanjuje sa 12 na 10% za one koji imaju promete do 7,5 milijuna kuna, time još više olakšavamo poslovanje manjim i malim poduzetnicima. Kod poreza na dohodak značajno da se i dalje smanjuju te stope sa 24 na 20 odnosno 36 na 30% što je vrlo značajno za kako građane, ali moramo istaknuti da u kontekstu ovoga moramo napomenuti da je i tu Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave s obzirom da znamo da prihodi jedinica lokalne samouprave su uglavnom ili većina prihoda se ostvaruje upravo od tog poreza. Time je Vlada pokazujući zapravo ovim izmjenama Zakona o financiranju podigla stvarne odnosno izvorne prihode jedinica lokalne i regionalne samouprave pa je tako općinama i gradovima povećano sa 60 na 74%, a županijama sa 17 na 20%, ovaj dio decentraliziranih preuzima na sebe državni proračun i na taj način će se izvorni prihodi povećati. Tu je dakle i cilj da se na jedan način stimulira da upravo građani time osjećaju i određene pogodnosti ukoliko dolaze u manje sredine pa bi se nadovezala i na ovo da je i uloga jedinica lokalne samouprave stvaranje preduvjeta kako bi zaista poduzetnici, ali i obitelji dolazile živjeti na njihova područja i time pomagale i stvarale dalje preduvjete za kvalitetan život i rad. Isto tako smanjuje se porez na dohodak za iznajmljivanje, dakle sa 12 na 10% što je isto tako, značajno za, kao olakšica, s time da jednako tako je jako važno napomenuti da je u ovom zakonu o porezu na dohodak se mijenjaju i kondicije odnosno uvođenje nacionalne nagrade za starije osobe koje na taj način su oslobođene plaćanja poreza na dohodak. Samim izmjenama kroz povećanje poreza na dohodak zbog razlike vrijednosti imovine i visine koje su, stečene prethodno, se zapravo povećava i ta stopa kazne, rekli bi, čime se zapravo obuhvaća taj dio poreza na stečenu imovinu. Kada govorimo o fiskalizaciji, jako je važno da je ovim načinom ministar zapravo omogućio da visinu blagajničkog maksimuma može prema pojedinih kategorijama da, on propisati kroz pravilnik i na taj način može puno brže reagirati kod potreba da se određeni postupak ili visina promijeni. S obzirom da je ovo dakle, drugo čitanje, sa ovim manjim izmjenama, mislimo da je ovaj ukupan paket itekako će značajno doprinijeti, dakle standardu, kako građana, a nadamo se da će i poduzetnici nakon svih ovih kriznih perioda naći daha i mogućnosti da mogu nastaviti sa radom u sljedećem razdoblju koje se nadamo da neće biti daljnjeg zaključavanja proizvodnje i samog rada i na taj način, dakle Klub HDZ-a će svakako podržati sve ove izmjene zakona. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada će nastupati Klub zastupnika IDS-a i g. Marin Lerotić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Evo, ove porezne izmjene i zakonski prijedlozi koji su pred nama smatramo da nisu u skladu sa situacijom i da nisu dostatne za vrijeme u kojem se nalazimo. Smanjenje poreza na dohodak i poreza na dobit jesu mjere koje idu u pravom smjeru, ali nisu provedene na pravi način jer ovo sigurno neće osigurati neko znatnije povećanje plaće građanima i povećati njihov standard. Jasno je da svaka kuna u džepovima naših građana dobro dođe, pogotovo u ovim teškim trenucima, ali s ovim skromnim potezima, naše gospodarstvo sigurno se neće pokrenuti i naši građani neće bolje živjeti odnosno standard im neće drastično porasti. Također, vidimo da Vlada prilikom izrade poreznih zakona između dva čitanja ignorira štetne posljedice koje lockdown čini po hrvatsko gospodarstvo. Tu se ne radi samo na PDV-u na ugostiteljstvu, o čemu smo dosta ovih dana čitali, nego o PDV-u općenito. Opća stopa od 25% je druga najveća u EU nakon Mađarske, i vrijeme je da se otvori rasprava o tome kada ćemo napokon početi snižavati opću stopu i na taj način potaknuti potrošnju i rast. Iz obrazloženja zakona proizlazi kako sniženje poreznih stopa PDV-a nije predmet ovih poreznih izmjena, jer kako to nije vrijeme za te izmjene. Međutim, postavlja se pitanje kada će biti to vrijeme, ako ne sada u vrijeme ove krize i nemogućnosti obavljanja djelatnosti. Očito je dakle, da vidimo iz niza primjera da u hrvatskoj državi nastoji se samo što prije ubrati određeni prihod u državni proračun, bez obzira kako će to građani i poduzetnici platiti i kasnije preživjeti i održati svoje poslovanje. Država je u vrijeme najgorih ekonomskih pokazatelja u zadnjih desetljeća čini sve kako ne bi morala smanjivati enormne rashode državnog proračuna i provesti strukturne reforme. Ključni problem javnih financija je sve veći rashod, neovisno o prihodima. Ono što u Hrvatskoj treba su investicije i radna mjesta kojima će se moći zaraditi za pristojni život. Zato smatramo da je potrebno ukinuti porez na reinvestiranu dobit kako bi se omogućile nove investicije, likvidnost poduzeća, otvoriti nova radna mjesta. Također, plaćanje poreza na dobit unaprijed jedna je neprihvatljiva praksa koju treba mijenjati jer na tom primjeru vidimo da u Hrvatskoj koncept poreznog sustava nije u svrhu poticanja i jačanja poduzetničke klime nego praktički kreditiranje države od strane poduzetnika. Kako su dio ovog zakonskog paketa izmjene Zakona o lokalnih zajednica kojima se povećava udio gradova i općina u prihodima prikupljena od poreza na dohodak sa 60 na 74%, a županijama sa 17 na 20%, netko bi na prvi pogled mogao reći kako će im se time povećati prihodi. Ali, kada se uzme u obzir da se Zakonom o porezu na dohodak smanjuju porezne stope poreza na dohodak, onda po toj osnovi i prihodi tim istim lokalnim zajednicama, one će u najboljem slučaju završiti na nuli ako u konačnici i ne budu na gubitku, kao što to inače proizlazi iz tzv. poreznih reformi. Znači ova porezna reforma na prvu lijepo zvuči, povećavaju se plaće građanima, dolazi i do poreznog rasterećenja, povećava se udio gradova, općina i županijama u poreznu na dohodak, itd., itd., međutim, stvari nisu baš tako ružičaste. Između prvog i drugog čitanja nije prošlo puno vremena, niti punih mjesec dana, ali je baš prije nekoliko dana došlo do novog djelomičnog zatvaranja hrvatskog gospodarstva koji je trebao potaknuti Vladu da ova porezna reforma izgleda malo drukčije nego kod prvog čitanja. Cijeli jedan sektor uslužnih djelatnosti je zatvoren, od ugostiteljstva, sportskih aktivnosti, fitnes centara, teretana, zabranjena im je mogućnost rada i očito je da Vlada ne prati situaciju i ne reagira te ne provodi reforme koje su u skladu sa realnim stanjem. Ono što bi trebalo provesti kao suštinsku reformu, smatramo da je to poreznog sustava je fiskalna decentralizacija, a uz to funkcionalna decentralizacija. Znači prenošenje ovlasti, ali i odgovornosti na lokalnu i regionalnu razinu. Tek tada bi se dala mogućnost snažnijeg razvojnog potencijala jedinica lokalne i regionalne samouprave koji najbolje znaju potrebe svojih građana i prioritete koje treba financirati. Država je u ovih 30 godina pokazala da nije u stanju osigurati uvjete za snažniji gospodarski rast i rast standarda građana. Koliko još godina i desetljeća trebamo izgubiti da bi to shvatili, da je ovaj centralistički model promašen i potrošen? Porezna reforma trebala bi rasteretiti poduzetnike i građane, potaknuti investicije i potrošnju te ubrzati proces izlaska iz krize, a ovdje toga gotovo pa i nema. Hvala.
Hvala lijepa. Sada će klub zastupnika Centra i GLAS-a nastupati gđa. Anka Mrak-Taritaš i to videovezom. Dobar dan. Izvolite.
Lijepi pozdrav, dobar dan, nadam se da se čujemo [[Upadica: Je, čujemo se.]] Hvala lijepo, onda ja mogu početi s raspravom, dakle poštovani potpredsjedniče HS-a, uvaženi ministre, evo, 5. krug porezne reforme. Budući da je 5. krug porezne reforme, ja ću u ime našeg Kluba Centra i GLAS-a diskutirati o tome u 5 različitih tema. Uvodno odmah da naglasim, mi nećemo podržati ovaj 5. krug porezne reforme i malo ću kroz ovu raspravu objasniti i o čemu je riječ. Dakle, prva tema koja se otvara u ovoj poreznoj reformi je usklađenje našeg propisa sa propisima EU, i tu kad je riječ o Zakonu o poreznu na dodanu vrijednost, ove izmjene su, događaju kao posljedica toga što smo dio jedinstvenog unutrašnjeg tržišta EU i to je dobro. I dobro je da zajedno sa članicama EU radimo na izjednačavanju uvjeta, olakšavanju poslovanja za sve sudionike. Posebno je važno da same države, odnosno u ovom slučaju zakonodavci svojim odlukama ili kašnjenjem, prilagodbi novim okolnostima ne stvaraju neravnoteže. Pritom kod izjednačavanja uvjeta, posebno naglašavam uvjete poslovanja za pošiljke iz 3. zemalja vrijednosti manje od 22 eura, čime se zapravo ispravlja još jedna neravnoteža na tržištu cijele EU. Druga tema o kojoj hoću nešto reći je tema PDV-a. Dakle, kao što sam već i u prvom čitanju u replici ministru Mariću navela i u drugom čitanju sam se referirala na PDV. U prvom čitanju sam navela i to ponavljam još jedanput, a to je, na jedan način obećanje da će porez na promet nekretnina za kupnju prve nekretnine biti ponovo vraćen na nulu, odnosno da će biti oslobađanje. Mi smo to imali. To je bila dobra metoda, bio je dobar način, ali nažalost mi uvijek imamo nekako običaj da zaboravljamo i svaki put trebamo krenuti ispočetka. Trebali bi zaista voditi računa pa to nastaviti tamo gdje je. To smo trebali ostaviti i ja se nadam da ćemo iduće godine, za koju svi naglašavamo da će biti jedna zahtjevna godina, to zaista vratiti nazad jer je to bilo zaista riječ o tome da na taj način pomažemo mladim ljudima koji tek startaju. Kad je riječ o PDV-u, kao što sam sad u raspravi ministru pitala vezano uz ženske higijenske potrepštine. Dakle, druge zemlje EU su to smanjile, pri tom naglašavam, recimo Njemačku koja je to napravila prošle godine ili Škotsku u kojoj su higijenske potrepštine besplatne, mislim da je došlo vrijeme da ako ne može biti nula PDV-a, dakle oslobođeno od plaćanja PDV-a, da onda to na higijenske potrepštine, to su higijenski ulošci i tamponi, zaista razmislimo da to bude najmanje moguće ... [[Govornik se ne razumije.]] 1% da bude na ... [[Govornik se ne razumije.]] dakle simbolično, bilo bi jako dobro da to bude. 3. tema o kojoj želim nešto reći je poslovanje. U ovim 5. krugu poreznih reformi imamo nešto što zaista moramo i pohvaliti i mi i pohvaljujemo smanjenje, daljnje smanjenje stope porezne dobiti kad je riječ o porezu na dobit za 12 na 10% za sve one koji ostvaruju prihode iznad 7,5 milijuna kuna godišnje. To je posebno zanimljivo jer u tu kategoriju spada više od 93% svih poreznih obveznika. Pri tom želim naglasiti još nešto što svaki put naglašavamo, da kad je riječ o poreznu na dobit, bilo bi jako dobro da se ne plaća akontacija nego da se plaća stvarno po realiziranom, ali kao što je već i u 1. raspravi ministar u objašnjenu zašto nešto ne prihvaća objašnjavao zašto to ne prihvaća, ali bilo bi dobro, bez obzira na sve to zajedno zaista da se o tome razmisli i da o tome bude riječ i da o tome vodimo računa. Poslovanje je izuzetno važno. Izuzetno je važno da poslodavcima omogućimo da što lakše posluju. Izuzetno je važno da sve one namete koji godinama, znate kao onaj jedan veliki vlak koji ide na ugljen pa onda on, morate ga puniti ugljenom i vrlo teško se zaustavi. Ja imam osjećaj da smo godinama tim parafiskalnim nametima napunili taj vlak i sad se vrlo teško bilo tko odlučuje da ih tog vlaka višak ugljena baci i da prestane taj vlak uopće voziti na ugljen što bi bilo još neusporedivo bolje iz jednostavnog razloga jer godinama smo tovarili na leđa i poduzetnicima različite namete. Ova korona kriza je zapravo pokazala stvarno stanje. Ona pokazuje stvarno stanje odnosa nas jednih prema drugima, ali pokazuje i stvarno stanje da se bez nekih stvari može i da se bez nekih stvari zaista i treba moći funkcionirati. 4. tema koju hoću navesti je tema koju su, je vezana uz naše građane. Mi potičemo sve one promjene koje omogućuje da našim građanima i njihovim novčanicima u kućnom budžetu ostane što više. Jednako tako i prihvatljive su nam i one stvari kojima omogućujemo da određena radna snaga koju nemamo ostane u Hrvatskoj da negdje dalje, pogotovo kad je riječ o određenim visokokvalificiranim stručnjacima, IT stručnjacima, ali, to sve zajedno ide presporo. Odluke se ne donose na način na koji se treba donositi. Često su to, uđe se jednom konzervativnom metodom i na jedan konzervativan način, drugim riječima se često zaista nekako odlučuje se ići presporo kad je o tome riječ. Stoga, sve ono što se može napraviti za pomoć našim građanima, ajdemo biti brži i efikasniji. I zadnje, kao 5. ono što želim posebno naglasiti, a to su jedinice lokalne odnosno regionalne samouprave. Ovom izmjenom kojom se ide, a predlaže se raspodjela u porezu 74% za gradove i općine, 20% za županije, za decentralizirane funkcije 6%, a za fiskalno izravnavanje se predviđa novac direktno iz proračuna u iznosu od 2 milijarde kuna za iduću godinu. No međutim, problem ostaje neriješen i o njemu se često raspravlja bez stvarnih uvida u ulogu i važnost lokalne i regionalne samouprave. Mi se često kunemo u decentralizaciju, ali, decentralizacija na ovaj način u kojem općine i gradovi i županije nemaju dovoljno sredstva da bi mogle raditi svoje zaista dužnosti, oni ne ispunjavaju svoju ulogu. Rasprava se često vodi u smjeru nasilnog ukidanja velikog broja tih jedinica, ali pravo pitanje koje si svi trebamo postaviti, da li smo uopće omogućili jedinicama lokalne odnosno regionalne samouprave da stvarno služe svojoj svrsi. Da samostalno raspolažu novcem i ovlastima. Pa da stanovnici sami smijene svog lokalnog šerifa koji je novac potrošio na auto, janjetinu, tajnicu, nešto je spiskao, a vide da se u susjednoj općini s tim istim novcem izgradio vrtić ili dom zdravlja. Poštovani ministre, zaista bih bila neiskrena do kraja i ne bih bila korektna da ne kažem da imamo jedan mali iskorak, ali to je apsolutno nedovoljno. Naši građani i poduzetnici to neće osjetiti na način na koji trebaju osjetiti. Vi ste se odlučili, vama je ovo već 6 godina mandata, ići jednom konzervativnom metodom. Ta metoda na dugi štap zaista može doći do nekakvog rezultata, ali pitajte naše građane, oni taj rezultat ne vide. Ono što vidimo svi zajedno, a to je da troškovi rastu iz godine u godinu, neovisno o koroni, da deficit skrivate računovodstvenim trikovima, da klijentelističke skupine koje vas održavaju na vlasti sve glasnije viču dajte, dajte, sve više i više. I ne može to tako, poštovani ministre. Sad će, kao što sam već rekla, biti 6. godina da ste u komadu, kontinuitetu na vlasti, niste niti taknuli ni jedan jedini veliki sustav koji isisava i zadnju kap iz proračuna ove zemlje. Gdje je zdravstvo, gdje je mirovinski sustav, gdje su radna mjesta koja nose više dodane vrijednosti, nema toga. Iz kojeg razloga? Jer HDZ ne zna ili neće? Ili oboje? Stoga moramo biti korektni, nekakvi mali pomaci su napravljeni, ali za ovu zemlju to nije dovoljno. Ovu zemlju, HDZ kad gledate po listama EU zaista drži na dnu. Ono što se svi zajedno trebamo potruditi da ne bude na dnu, i kao što sam već uvodno rekla, Klub zastupnica Centra i GLAS-a ne može podržati i vašu ovu 5. poreznu reformu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je na redu g. Željko Lenart koji će zastupati stav o ovim, zakonima, stav Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Evo ja nemam namjeru kritizirati ove prijedloge zakona jer i tako će većina donijeti ono što oni žele, ali oni odgovaraju za ono što rade. Dapače, imat ću neke prijedloge, pa ukoliko ima volje, neka se barem poslušaju, ako se već ne žele usvojiti. Svako smanjenje poreznog pritiska na poduzetnike je za pozdraviti. Pa čak i ovo koje možda nije dovoljno, ali je smanjenje, jer poduzetnici, oni koji zaposle samo sebe napravili su veliku stvar, a posebno oni koji svojom poslovnom aktivnošću zapošljavaju jednoga ili više djelatnika i redovito im isplaćuju plaće i sve njihove ... [[Govornik se ne razumije.]] koje na plaći moraju platiti. No nažalost u ovom našem poreznom sustavu za mene ima poprilično nelogičnosti, pa evo, osvrnut ću se na jednu koja je posebno važna u branši poljoprivrede i oni koji se bave poduzetništvom u poljoprivredi je kada kupujete stroj, recimo u Njemačkoj, kupujete za neto vrijednost, ne morate uplatiti iznos PDV-a tj. poreza. No međutim, ukoliko kupujete u Hrvatskoj od neke tvrtke ili od drugog poljoprivrednog proizvođača ili da ne kažem, prevoznici koji kupuju kamione, vi morate platiti bruto znači i iznos + PDV. I onda čekati da vam se taj iznos vrati. Često puta iznosi za traktore PDV-a iznose od 50, pa i 100 tisuća kuna, što u onom trenutku kada se mučite iznaći sredstva, za osnovno sredstvo za rad, teško vam je naći još i taj dio koji biste morali platiti. Ja znam da se amandmani neće prihvatiti koje pišemo i mislim da je to jalovi posao. Predlažem i jednu skrivenu potporu za manje poljoprivrednike tj. za one koji su ispod praga ulaska u sustav PDV-a, da im država, da ih država oslobodit PDV-a na inpute. To nije značajan iznos za RH no međutim, to su oni poljoprivredni proizvođači koji su najpodložniji propasti njihovih OPG-a, a ovakva pomoć bi ih možda prebacila u višu kategoriju i osnažili bi jer ovako, ovakvu skrivenu potporu imaju mnoge države u EU i naši poljoprivrednici su onda manje konkurentni u odnosu na njih. Ne znam kada ćemo uvesti to da se PDV plaća po naplati računa jer stvarno ovo nije logično da mi plaćamo u Hrvatskoj PDV, pa onda kad nam se račun plati, plati, ali PDV moramo platiti. Smanjenje porezne stope sa 24 na 20 i sa 36 na 30 je za pozdraviti, ali opet, onima sa manjim prinosima smanjujemo manje, a onima sa većim zaradama smanjujemo više. Mislim da bi bilo dobro izbalansirati te odnose pa neka otprilike svima to bude podjednako. Evo, nedavno sam bio u Njemačkoj, sjedio, razgovarao s jednim poduzetnikom koji je, evo reći ću, s Balkana, radi tamo više od 20 godina, ima svoju tvrtku, moje pitanje koliko daje državi, on mi je kao iz topa dao 42%. Nažalost naši poduzetnici to ne mogu reći jer oni ni sami više ne znaju koliko točno davanja plaćaju državi, pa i moj prijedlog da razmisli i ministar i ministarstvo pa i Vlada, da poduzetnik u Hrvatskoj ima samo jednu uplatnicu prema državi, da on točno zna tolikom uplatnicom koliko on plaća davanja državi, a mislim da imamo dovoljno velik državni aparat i informatičke alate da onda to država sama može rasporediti po svojim korisnicima onoliko koliko koga pripada. Porezne stope, znači ne bi trebalo dijeliti prema prihodu, kao što smo sada došli do nekakve granice od 7,5 milijuna kuna jer mislim da bi ih trebalo dijeliti prema visini dobiti jer često dobit nije proporcionalna sa prihodom, često puta je ona obrnuto proporcionalna što je veći prihod, dobit se smanjuje. Mislim da bi prema dobiti trebalo oporezivati i da je to onda nekako najpravednije jer oni koji najviše dobiti stvaraju, normalno da moraju biti solidarni prema drugima i više uplaćivati u porezni sustav RH. Još jedna od nelogičnosti koje sam evo, primijetio, s obzirom da se u odnosu na pandemiju koja vlada očekuje smanjena gospodarska aktivnost, da se očekuje opet smanjena turistička sezona jer sada je vrijeme kada se kreira turistička sezona i kada ljudi odlučuju gdje će ljetovati, u kojim destinacijama, u kojim državama, to vam govorim iz iskustva jer sam taj posao radio neko vrijeme. Smatram da će mnoga radna mjesta zbog pandemije biti ugašena. To svjedočite i sami i vidite da i sada ljudi zbog zaustavljanja gospodarske aktivnosti gube posao, no nije mi jasno, kako smo onda planirali porez na robe i uslugu sa povećanjem sa 59 milijardi na 70, znači 12 milijardi povećanja i porez na dobit sa 6,5 na 8,2 milijarde, znači za 1,7 milijardi povećanje. Ja smatram da mi nećemo imati niti povećanje dobiti niti povećanja poreza na robe i usluge, ne krivnjom niti ministarstva niti Vlade, nego ovaj puta, najvećom krivnjom pandemije koja vlada, a koja onda uzrokuje mjere koje su na snazi, da li su one opravdane ili nisu opravdane, to je tema za neku drugu raspravu, no isto smatram da možda i tu nismo u odnosu na gospodarsku aktivnost i na stanje u hrvatskoj ekonomiji dobro procijenili kada, kako i što uvesti, kada i kako što dopustiti pa smo sa mnogim stvarima ugušili poslovnu i gospodarsku aktivnosti, iako to možda nismo niti trebali. Evo, prilikom spomenuo sam već da sam nedavno bio u Frankfurtu, to je bilo prije mjesec dana, ugostiteljski objekti tamo nisu radili, ali sve ostalo je funkcioniralo, i službe i bauštele i sve tvrtke tamo, no međutim, oni su očito neke stvari procijenili na vrijeme i tim poduzetnicima, tj. ugostiteljima koji su evo u ovom trenutku najpogođeniji su odredili naknadu prema prošlogodišnjoj dobiti na nekakvih 70, 75% da im namire ono što će oni izgubiti i da oni mogu, da ne kažem mirna srca, ali bez zabrinutosti za svoj opstanak i svojih djelatnika zatvoriti te objekte na određeni period kako bi se suzbila pandemija koronavirusa. Mislim da moramo više promišljati i da više moramo gledati na dobrobit svih zajedno, a ne samo na dobrobit određenih grupa u Hrvatskoj, obično su to interesne grupe i lobisti koji sve svode svu vodu na nečiji mlin, a nažalost oni mali koji se ne znaju za sebe sami pobrinuti su najviše pogođeni ovakvom situacijom koja je. Evo, jutros, vozeći se autom u Zagreb slušao sam na radiju o beskućnicima, o broju beskućnika i u Zagrebu i u ostalim gradovima, u Kutini. Ja smatram da su i oni produkt pogrešne porezne politike koju vodimo dugo godina. Hvala.
Hvala i vama. Sada je g. Ivan Penava koji će zastupati Klub zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedavajući, poštovani predstavniče Ministarstva financija, kolegice i kolege. Krenut ću s pohvalom, pohvala u smislu izmjena ovih poreznih zakona u ovom dijelu koji se tiče rasterećenja plaća u smislu smanjenja stopa poreza na dohodak. I jednako tako, kao i prethodnici smatram da je to dobro, da će građani u konačnici i kroz veću potrošnju i živjeti komotnije, da će im biti bolje, ali jednako tako, da će se državi kroz povećani povrat PDV-a barem dio tih sredstava namiriti. Međutim, kad već govorimo o PDV-u odmah moram također, na tragu kolega koji su ranije govorili naglasiti da je sasvim nelogično, ne znam je li bi to nazvao jednom neprihvatljivom praksom, haračom i neshvatljivo mi je da niste išli u izmjenu ovome o čemu je kolega maloprije govorio, načinu naplate PDV-a, da ne ide ono što bi bilo logično, razumljivo svakome da se naplaćuje PDV onog trenutka kada se roba ili usluga naplati, odnosno kad se uprihoduje, a ne da to ide po fakturi odnosno po izdanoj robi, tako da ovaj model koji je nažalost na snazi koji niste uspjeli promijeniti dovodi to toga da kao da nam je cilj gušiti i ovako vrlo upitnu, vrlo upitne kapacitete financijske, fiskalne kapacitete gospodarstva jer praktično dozvoljavamo situaciju da ti poduzetnici kreditiraju državu, što mislim i evo u ovim minutama koje su preda mnom ću još na nekoliko načina i potvrditi. Slušajući ministra Marića, slažem se sa tim i pohvaljujem i njega i ministarstvo, sve vas u ministarstvu, ukoliko ste imali cilj, a slažem se da je to hvale vrijedan cilj, ojačati fiskalne kapacitete jedinica lokalne samouprave, da ste vi u tome uspjeli, to je nesporno i kao što sam rekao, cilj je zadovoljen i vama u tom smislu pohvale. Ono što bih htio naznačiti kao problem koji ne potiče od vas, ali se nastavi u vremenu kako ste vi na dužnostima koje obnašate, a to je jedna konstantna promjena zakonskog okvira koja predstavlja ogroman problem iz aspekta planiranja poslovanja jedinica lokalne samouprave jer je uslijed ovih silnih godina koje su iza nama, a pod tim promjenama stvorena jedna atmosfera nesigurnosti gdje je apsolutno nemoguće sukladno zakonskim propisima, pogotovo o proračunu postaviti se profesionalno, stručno i bilo što planirati. Kad tome dodate situaciju nepoznanica iz različitih fondova, od ovih iz EU, do ovih, iz sa nacionalne razine, poput Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, gdje naprosto ne možete planirati na određene prihode jer ne znate hoće li vam projekt proći ili ne, doista je tu situacija jednog ozbiljnog pristupa u smislu planiranja nemoguća i za tekuću godinu, a kamoli za 2 ili 3 godine unaprijed. Ono dakle što otprilike s pohvalama u smislu ove, mini porezne reforme ću završiti, ono što moram reći i izraziti svoje mišljenje, da ste vi zapravo jako pogriješili u smislu pristupa koji ste zauzeli jer ste se, jer ste zauzeli jedan pomalo štreberski defenzivan, konzervativan, kako je rekao kolega maloprije pristup, na način da ste, ili ću najbolje, evo, kroz primjer vam pokazati, u ovoj korona situaciji i vi na nacionalnoj razini, ali i mnoge jedinice lokalne i regionalne samouprave odnosno uprave, ovih dana svi skupa pomažemo gospodarstvo. Međutim, u tome nema ništa loše, to je za pohvalu, kad god nekog pomažemo, to je doista za pohvalu. Međutim, moramo se pitati koliki smo mi disbalans, odnosno neravnotežu stvorili i kolike su to disproporcije kada državna i javna uprava živi toliko dobro, toliko su jaki da evo npr. iz svog proračuna u gradu Vukovaru, ja ne znam po koji put već uslijed ove korona krize mi guramo i plasiramo sredstva prema gospodarstvu, mislim da 3. put u pitanju, doista se morate zapitati čemu tolika disproporcija. Nije li bilo logičnije da smo tu negdje izbalansirani ili da, dapače, da je gospodarstvo jače, a da smo mi slabiji pa da to gospodarstvo nas gura i vuče, nego da smo se doveli u situaciju da sumnjam ili, jako bi me interesirao broj u današnjoj situaciji gospodarstvenika koji će bit u stanju isplatiti različite, primjera radi, dodatke na plaću poput božićnice, dok ćemo se svi mi složiti da jedinice lokalne i regionalne samouprave, da javna državna uprava sa tim neće imati problema. Da ne idemo dalje u dubinu, ali doista se treba zapitati nad tom činjenicom. Ono što, u čemu bih rekao da je posebno krivo otišla stvar, kad govorimo o jedinicama lokalne i regionalne samouprave jeste da ste vi odabrali jedan put pomoći koji je, naravno, jedan od mogućih i pohvalan, ali je pogreška napravljena u činjenici što je on jedini način, a to su izravne dotacije iz državnog proračuna i mi smo zahvalni, mi idemo gore u tom smislu. Međutim, pristup je dugoročno jako loš je postoje druga 2 pravca koja će se, koja nismo ispoštivali koja zanemarujemo uporno godinama, jedan se tiče promjene poreznog sustava, a to je trebala biti, to je trebao biti predmet ove reforme na način da rasteretimo gospodarstvo i omogućimo i domaćim, ali i stranim investitorima ulaganje u RH, poglavito u područja koja zaostaju jer na ovaj način mi naprosto nismo konkurentni. Drugi dio priče tiče se decentralizacije javne i državne uprave u što bi svakako trebalo uključiti i državna poduzeća i agencije, na način da smo mi sve fokusirali u Zagreb kao glavni grad i da se sve događa u Zagrebu, a zapravo cijela periferija države, da ne kažem jedan ružni izraz, ali to doista u praksi postaje tako, provincija, kaska sve više i više i zapravo, situacija je postala toliko kritična da postaje upitno uopće može li više hrvatska država napraviti potreban i dovoljno snažan iskorak u pravcu koji treba kako bi vratila život u krajeve iz kojih taj isti život nepovratno curi, o čemu ćemo se vrlo brzo svjedočiti, nažalost kroz popis stanovništva nagodinu. Dakle, ovu reformu bih, kad bih sagledavao ja mogao promatrati na način da se Vlada kroz ovaj prijedlog promjena poreznih zakona ponaša kao da nikad nije čula onu kinesku poslovicu, dajte čovjeku ribu i nahraniti ćete ga za jedan dan, međutim, naučite ga pecati i dajte mu pribor, nahraniti ćete ga za cijeli život. Ja šaljem poruku evo, složit ću se čak i kolega Pupovcom, pa evo nek bude kuriozitet u nečemu, doista, on je spomenuo, kolega Pupovac je spomenuo Korenicu, ali možemo spomenuti Korenicu, možemo spomenuti Sinj, Trilj, možemo spomenuti Petrinju, Glinu, Sisak, pa prema Slavoniji do Iloka ili na sjeveru, čuli smo kolege, doista život iz tih područja nestaje i curi jer nismo kroz porezni sustav ove države pa ni ovu prigodu koju evo, sad završavamo, prepoznali situaciju da su države u okruženju puno konkurentnije, da nas investicije u tom smislu zaobilaze, a te investicije, ta radna mjesta u gospodarstvu su nažalost ili na sreću trebale biti naš štap i to je trebala biti riba kroz koju i preko koje ćemo se mi cijeli život hraniti. Vama hvala na ovim dotacijama, međutim, to je ona riba na jedan dan, od koje mi nemamo perspektive, ljudi to osjete, krajevi se nažalost prazne. U tom smislu, ne mogu podržati ove promjene jer doista mislim da je aktualni trenutak zahtijevao puno ozbiljniji pristup, puno hrabriji pristup, a evo, nažalost tome nismo svjedočili i stoga se bojim posljedica nastavka, kontinuiteta ovakve porezne politike u RH. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. G. Dario Hrebak iznosit će stajalište Kluba zastupnika HSLS-a i reformista.
Hvala lijepa poštovani i uvaženi ministre. Poštovani uvaženi potpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege zastupnici. Prvo u ime Kluba HSLS-a i reformista, mi ćemo podržati ovakve prijedloge zakona, drugo, ja ću odmah krenuti sa određenim stvarima koje mislim da su dobre, pogotovo koje šalju jednu snažnu, optimističnu poruku u ovim teškim trenucima o kojima se sva zemlja, ne samo naša nego cijela Europa praktički našla, nekad imam osjećaj da smo samo mi ovdje, kada slušamo oporbu jedan otok, da se samo kod nas događaju problemi, a svugdje ostalo, svugdje u drugim zemljama Europe cvjeta cvijeće i sve je super, bajno i krasno. Nije baš tako, imamo mi i nekih svojih primjedbi, imamo nekih kritika, međutim, općenito kako funkcionira naše gospodarstvo, ja se tu slažem jednim dijelom s kolegom Penavom, a s druge strane, tu smo gdje jesmo i treba vidjeti što se može napraviti. Po meni u ovom zakonu u smislu ovog zakonu, ministar Marić napravio je puno, dakle sigurno se tu uvijek može i više i jače i bolje, ali u ovom trenutku kada su nam posljedice korona krize sve prisutnije, mislim da se napravilo dosta, mogu to posvjedočiti iz svog primjera kao gradonačelnik jednog grada, bilo je dosta kvalitetne rasprave i tijekom današnjeg dopodneva u HS-u. Ono što treba, naravno, pohvaliti da usprkos teškom slaganju proračuna za sljedeću godinu i sam to mogu posvjedočiti, nije ni meni jednostavno u mom gradu složiti proračun za sljedeću godinu, kada se očekuje vrlo vjerojatno nešto usporeniji rast nego što smo to možda navikli u zadnje vrijeme, ali doista treba pohvaliti da se je našlo prostora uz sve to, da idemo dodatno rasterećivati porez na dohodak. Naravno da je, oporba ima svoje legitimno pravo da se traži smanjenje PDV-a, i ja bih osobno bio sretniji da je PDV niži, ali isto tako, apsolutno mogu shvatiti ministra Marića da ne može baš sve napraviti u najkriznijoj godini u zadnjih nekoliko godina. Poruka da snižavamo porez na dohodak, je mislim jaka poruka. Ajmo se mi sjetiti 2011. g., ja mislim da s ovim porukom mi šaljemo jedan snažan optimizam da nećemo zaboraviti gospodarstvo kao što smo to učinili 2011. Tada smo čekali gotovo 7, 8, možda i više godina da se vratimo na nekakve staze odnosno na iznose proračuna kakvi su prije bili. Osobno, isto tako želim nešto odgovoriti svima onima koji malo populistički govore kako ovim poreznim izmjenama poreza na dohodak mi uzimamo, dajemo bogatima, uzimamo siromašnima. A s druge strane su nam svima puna usta kako trebamo zadržati svoje mlade znanstvenike, svoje mlade doktore, svoje mlade IT-jevce, dakle šta, oni rade za 5 ili 6 tisuća kuna? Pa ajmo budimo realni, pa trebamo reći koliko ti ljudi rade vani, dakle po 3, 4 ili 5 tisuća eura. Dakle, a sad je nama teško i trebamo reći da su oni s 2 tisuće eura u Hrvatskoj, koliko je otprilike plaća u tom sektoru, oni su nekakvi bogataši. Pa nisu bogataši, pogotovo ćemo mi biti veliki siromasi, ako nam ta mlada ekipa ode ovdje iz zemlje i ode u neke razvijenije zemlje za 3 do 4 tisuće eura. Onda ćemo ih gledati, ne znam što, kao građane EU, a ne više bogataše. Dakle tu trebamo jedan populizam smjesti na najmanju moguću mjeru. Osobno mislim, ne znam da li griješim ministre, ali mislim da nekakvih 60% vam je baza onih ljudi koji uopće više ne moraju plaćati nikakav porez, je li tako, u smislu poreza na dohodak. Dakle nema tu više prostora, ili ćemo smanjiti upravo tim ljudima ili nećemo uopće smanjivati. Ja osobno smatram da koliko god je moguće, porez na dohodak i općenito porez na rad treba smanjivati u najmanje mogućoj, u najviše mogućoj mjeri koliko je to danas moguće. Dakle, 3. stvar oko koje bi htio pričati, mislim da je kolega Penava u tom jednom dijelu i rekao, možda se tu malo razilazimo, dakle lokalna samouprava. Ako ćemo maknuti se s ovih mjesta dakle, gdje se snima, gdje su kamere, gdje svaki pripadnici pojedinih stranaka moraju zauzimati svoje političke rovove, gdje moramo pokazati da smo pripadnici lijeve, desne ili ne znam, liberalne opcije, pa onda stavljamo cijeli kontekstu u tu priču. Ako ćemo se maknuti na stranu, ja znam što pričaju i načelnici i gradonačelnici i župani. A to je da upravo ovakvim poreznim izmjenama, decentralizacijom upravo poreza na dohodak i prepuštanjem jednom velikom dijelu dakle, lokalnoj samoupravi, nama to jako puno znači. Dakle mogu primjer svoga grada gdje otprilike 12 milijuna kuna od otprilike 85, 6 milijuna izvornog prihoda, dakle 12 milijuna kuna mi smo decentraliziranim upravo takvim pristupom dobili u naš proračun. Što to znači? Čuo sam danas u raspravi, kao građevinski sektor je buknuo, dobro je to, dakle iz smjera oporbe, što je pohvalo da je g. Lalovac to istaknuo kao jednu dobru stvar, ali zar vi mislite da ti ljudi rade stanove? Dakle da se samo stanovi grade u Hrvatskoj? Ne, grade se upravo preko EU fondove koje mi možemo sad kao lokalna samouprava, mi koji smo uspješni u povlačenu EU sredstava možemo držati upravo taj građevinski sektor na životu prilikom čega oni naravno, rade komunalnu i svu drugu infrastrukturu svih naših gradova. Pogledajte samo u zadnjih 3 ili 4 godine koliko je eruptirao broj europskih fondova, europskog novca koji su odradili gradovi, općine i županije pa će vam onda biti jasno zašto se građevinski sektor i dalje drži na životu. Ništa od toga ne bi bilo moguće da mi nemamo tih 12 milijuna kuna. Plastičan primjer, grad Bjelovar, 2 godine, 142 milijuna kuna. Naše učešće 30 milijuna kuna. Tko god je gradonačelnik zna koliko skupit teško upravo tih 30 milijuna kuna. Svake godine po 12, evo ga, tu je. Da ne govorim o snižavanju prireza. Mnogi gradovi su smanjili prirez, međutim, treba reći jednu kritiku, ja sam se i pričao na tu temu sa ministrom Marićem, to treba isto tako jasno reći, koliko god je to politički nezgodno, da jedan dio ljudi, naših kolega, kolegica i kolega, načelnika, gradonačelnika, župana je povećalo mase plaća. Dakle nisu išli u rasterećenje dodatno poreznog prireza, porezan na potrošnju, svega onog ostalog, nego imamo mi slučajeve gdje i gradonačelnici i župani, a i načelnici koriste 120% od onog maksimalnog iznosa koji po zakonu smiju za masu plaća. Moj grad je primjerice na 40%. Što mislite kako ja gledam to 15 ljudi smo, smanjili dakle zaposlenih u gradskoj upravi, a s druge strane moji kolege trpaju u svoje administrativne jedinice. Zar je to normalno? I o tome treba isto tako govoriti, ne? Mislim da je isto tako dobro da ste pronašli u proračunu i sredstva vezano za upravo ovaj segment fonda za sufinanciranje gdje se europski fondovi dakle, dodatno država sufinancira tu našu komponentu jer to će nama dati još većeg optimizma da još jače zagrabilo u EU fondove. Tu je jako bitan i taj tzv. recovery fond odnosno program otpornosti i oporavka koji mislim da je nužan, da je bitan i da to trebamo iskoristiti u sljedećoj godini i ovoga, ono što bih još htio naglasiti, mislim da je već i bilo rečeno, predujam poreza na dobit, ja znam da je to izuzetno teško. S druge strane, opet treba pohvaliti i vaše kredite za zajam nama gradovima, itd., evo samo u ovom trenutku moj grad traži, potražuje od države preko zahtjeva za nadoknadu sredstava više od 12 milijuna kuna. Sad vi meni recite kako da ja isplaćujem plaću u gradskoj upravi sa 12 milijuna kuna, upravo na ovaj način, dakle upravo tim raznim kreditnim beskamatnim zajmovima koje nam je ministarstvo omogućilo povodom našeg smanjenog poreza na dohodak i tu jednom dobrom sinergijom između države i lokalne zajednice, mi smo uspjeli premostiti taj jedan most nelikvidnosti. Mislim da je to isto tako, jedan dobar primjer. Ali, dugoročno, dakle, možda u ovom trenutku je teško provoditi strukturne reforme, dugoročno definitivno treba razmišljati i o ukidanju predujma poreza na dobit. Ja ću za kraj iskoristiti još jednu malu priliku koja možda nije vezana direktno uz ovaj zakon, ali je vezan definitivno uz ministra financija. Mi smo danas na dnevni red HS-a uvrstili točku Izmjena i dopuna zakona o lokalnoj i regionalnoj odnosno područnoj odnosno regionalnoj samoupravi u kojem se nalazi i transparentnost obveze svih gradonačelnika, načelnika i župana da moraju prikazivati dakle svaku kunu koju troše iz proračuna. Time šaljemo snažnu poruku dakle, transparentnosti i da građani imaju pravo nadzirati nas političare, čelnike lokalne, da skinemo tu stigmu lokalnih šerifa, a ministra naravno molim da, sljedeći korak će biti upravo iz njegovog resora, da što prije dođe na izmjene Zakon o državnom proračunu gdje ćemo tražiti mi kao klub da se uvrsti i odredba od 100 tisuća kuna kazne za svakog onog lokalnog šerifa ću tako reći, kojih je jako malo, ali tu su i stigma je nama nepotrebno stavljena upravo zbog takvih, da se stavi 100 tisuća kuna kazne i da se doista, mislim da će to i ministru pomoći, u njihovom radu, da se doista podzakonskim aktom u njegovom resoru jednostavno na sličan način kao što smo to napravili u Bjelovaru i nekim drugim gradovima, vidim točno svaku kunu, svaku isplatu, živimo u 21. st., doba moderne tehnologije, kada je to iznimno lako, neće predstavljati administrativni trošak, nikakvu barijeru, a s druge strane, i nama će biti lako kao lokalnim dužnosnicima, a pogotovo ministru kao osobi odgovornoj za financiranje ove zemlje da puno lakše nadzire rad i trošak lokalne samouprave. Hvala još jednom i mi ćemo podržati ovaj zakon.
Hvala lijepa. Sada ćemo imati 15 minuta pauze do 12,45 radi provjetravanja vijećnice. 12,45. STANKA U 12,27 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,27 SATI]] Nastavljamo s radom. Sada su na redu pojedinačne rasprave. Prva je gospođa Katarina Peović. Izvolite.
Dobar dan svima. Počet ću od toga da je ova porezna reforma predstavljena kao pravedniji porezni sustav. No stavimo to u neke brojke. Što znači pravedniji porezni sustav u umovima vladajućih? Dakle, to će ovako izgledati oni sa 25.000 kuna će dobiti ovom poreznom reformom oko 1.500 kuna. Oni s 10.000 kuna dobit će tek nekih par stotina kuna, a oni ispod 10.000 kuna dobit će manje od 100 kuna. Znači ovo je pravedna porezna reforma po vladajućima. Članak 51. Ustava kaže, da svatko treba biti, da je svatko dužan sudjelovati dakle u podmirenju javnih troškova u skladu sa svojim gospodarskim mogućnostima, a da porezni sustav je se temelji na načelima jednakosti i pravednosti. Pa ja sad pitam vas da li u ovo načela jednakosti i pravdenosti. I da se razumijemo prije svega treba reći da smo mi u EU po službenoj statistici dakle Eurostatu najviši dakle imamo porez, jedan od najviših poreza na prihod, pardon poreza na potrošnju, a jedan od najnižih dakle poreza na prihod i kapital najbogatijih. Znači potpuno suprotno od onog što vladajući rade, porez na dobit i kapital bi trebalo povećati. Naravno sve se to poduzima sa nekom argumentacijom da će oni koji imaju više i više ulagati no to se ne dešava. Dakle, imali smo neki dan izvješće HNB-a koje nam pokazuje da se akumulacija štednje najbogatijih još povećala za 11 milijardi kuna, da je 1/4 najbogatijih dakle ona koja u svojim rukama drži većinu dakle štednje, znači 1% najbogatijih drži 1/4 ukupne štednje, dakle to su novi podaci znači to se još povećalo bilo je nešto malo manje. Taj se znači argument da će oni koji imaju i uložiti teško može braniti. Ono što naravno stoji iza svega toga je jedna opasna i socijaldarvinistička premisa da onima koji imaju treba omogućiti da imaju još više, a onima koji nemaju koji su siromašni samo prijetnja još većim siromaštvom može natjerati na više rada i to je ono što mi ovdje ovom poreznom reformom trebamo preispitati i trebamo se tome suprotstaviti. Što bi bilo uistinu pravedno porezno oporezivanje? To bi bilo progresivno oporezivanje pa ću ja svojim amandmanima predstaviti, ilustrirati jedan model koji bi mogao biti uistinu progresivno oporezivanje, a to je oporezivanje sa stopama 10, 20, 40, 80%. Zašto su te stope takve progresivne? Zato što prema izvješću dakle prema statistici Državnog zavoda za statistiku 90% ljudi dakle ima plaće manje od 15.000 kuna bruto. Tim ljudima je potrebna dakle povećati plaće, a onima iznad 30.000 kuna je potrebno smanjiti plaće. Ovom poreznom reformom kakvu predlaže Radnička fronta to je omogućeno. Za ilustraciju, prva stvar koja je potrebna znači dignuti neoporezivi dio na 5.000 kuna, a onda dakle kreću te stope 10, 20, 40 i 80% za one preko 30.000 kuna bruto. Po takvom poreznom znači prijedlogu bi, ako radite za minimalac dobili 1.600 kuna više, a ako radite za 15.000 bruto plaće imali biste 1.062 kune više, a ako radite za 30.000 kuna bruto 177 kuna više, a sve iznad znači bismo oporezovali poreznom stopom od 80%. Zašto 80%? Neki mogu reći to je jako velika stopa, ali tom stopom koju znači bi se primjenjivalo na jako mali broj ljudi koji imaju tako visoke plaće bi se smanjile razlike u plaćama jer nema potrebe niti nema opravdanja da netko ima 50 puta veću od plaću od ono koji ima minimalac. Nitko ne vrijedi niti ne radi 50 puta bolje. Postavlja se znači pitanje gdje to naći, ta sredstva za to treba biti pošten i reći znači da je uopće porezna reforma jedan manji dio koja pruža manju mogućnost prevladavanja socijalnih nejednakosti no svakako prava porezna reforma bi uključivala povećanje poreza na dobit, onda uvođenje poreza na digitalne gigante [[Upadica: Hvala.]] a prije svega i poreze za, dobro, ok.
Hvala lijepa. Sada je na redu gospođa Grozdana Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa evo ja ću se samo kratko osvrnuti zapravo na ovu poreznu, peti krug porezne reforme. Naime, ovdje je već spominjano nekoliko puta kako Hrvatska ima veliki udio poreza u BDP-u pa bi htjela napomenuti da je udio poreza i doprinosa u BDP-u Hrvatska u odnosu na EU i na eurozonu čak ima niži udio u porezu, u BDP-u i to nekih 37,5 8% dok je prosjek EU u BDP-u je 40%, a eurozone 41%. Pa tako kad pogledamo članice EU recimo Francuska ima dakle udio poreza i doprinosa 48,4, Belgija 47%, Danska 46 itd., jedina Irska i Rumunjska imaju niže, Irska 23,5, a Rumunjska 25,8%. Zašto to govorim? Zato da vidimo da je činjenica kako je sa ovim poreznim reformama zaista su porezi i porezno opterećenje, porezna presija bila itekako niža i to se može nominalno utvrditi po godinama od 2016. na ovamo. Samo ovom promjenom ovih 4 zakona je to skoro 2 milijarde, a da ne nabrajam sve one prethodne godine i kada gledamo da je u omjeru poreznih prihoda u odnosu na ukupan proračun one su još uvijek velike, ali je činjenica da je paralelno išlo sa znatnim smanjivanjem porezne presije kako građana tako i poduzetnika. Prema tome, treba se uspoređivati i sa dakle EU i sa eurozonom gdje onda vidjeti da su u tim područjima zapravo opterećenje je još veće s obzirom da oni oporezuju i onaj dio imovine koji kod nas još uvijek nije oporezovan na takav način. Ja bih htjela još jedanput istaknuti da sa ovim poreznim promjenama koje se događaju i sada, dakle unatoč krizi, unatoč posebnoj godini izazovnoj i teškoj da je Vlada pronašla načina kako pomoći, kao građanima tako i poduzetnicima, da je pronašla izvore vrlo kvalitetne i omogućila da i do kraja godine, a i početkom slijedeće godine dio poduzetnika i građana može biti itekako mirno s obzirom na to da će se jedan dio prihoda odnosno dohotka nadomjestiti. Sigurno da nitko od nas nije zadovoljan i prezadovoljan s tim što se to dogodilo, ali je ipak velika razlika u odnosu na mnoge zemlje koje nisu ponudile sve ove mjere i mogućnosti kako se to radi u Hrvatskoj, da možemo itekako biti puno mirniji u odnosu na one koji to nemaju. Ovdje bih još jedanput htjela istaknuti, a to je da je upravo i naše članstvo u EU omogućilo da se možemo pouzdati upravo i na onaj dio sredstava koji će omogućiti iz proračuna EU odnosno nove generacije i nadam se da će se i ta sredstva vrlo brzo i kvalitetno moći koristiti kao što se koriste i već ova prva početna inicijalna sredstva kojih smo svjedoci. Prema tome, evo to je dokaz da upravo na ovaj način zaista ove mjere pomažu i građanima i gospodarstvu.
Hvala lijepa, ostanite imate nekoliko replika. Prvu repliku je tražio gospodin Tulio Demetlika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegica Perić to je tema uvijek o kojoj mi često raspravljamo i ja se mogu složiti da ovim reformama tj. ovim zamjenom poreznog zakona da će se rasteretiti poreze na dohodak, rasteretiti gospodarstvenike i tu možemo raspravljati da li je to dovoljno, nije dovoljno, da li puno ili je malo. Međutim, ne mogu se složiti s jednom vašom konstatacijom koju ste u vašem izlaganju rekli, a to je rekao i ministar Marić, da se povećavaju izvorni prihodi jedinica lokalne samouprave. Rekli ste da većina prihoda se ostvaruje iz poreza na dohodak i to je istina, ali ovim izmjenama i dopunama poreznog zakona neće se povećati niti jedne kune jer s jedne strane smanjujemo poreznu stopu s druge povećavamo postotak koji ide jedinici lokalne samouprave, ali razlika u masi je nula. I svi gradonačelnici sada i načelnici i župani koji pripremaju proračune baziraju svoje proračune na prihod od poreza na dohodak na lanjskim prihodima. Znači [[Upadica: Hvala.]] ovim izmjenama nema povećanja prihoda.
Odgovor, izvolite.
Da, u jednom dijelu se možemo složiti. Zapravo hoćete reći da s obzirom na to kako se smanjuje porez na dohodak, stopa poreza na dohodak da se time osnovica smanjuje, ali u isto vrijeme smanjivanjem te osnovice dobivate zapravo relativni udio u porezu na dohodak, dakle on se diže na 74%, sve su to činjenice. Ovo je može se dogoditi za neke jedinice lokalne samouprave da budu na nuli, ali se može dogoditi i da se to ne dogodi na taj način nego da bude više. Zašto? Tu smo opet ovisni o situaciji koja će biti, da li ćemo pokrenuti privredu ili ne, da li ćemo zaposliti više ljudi ili ne i da li ćemo imati veće plaće ili ne. Onda ćemo porez na dohodak imati puno veći i prihode u jedinice lokalne samouprave.
Drugu repliku ima gospođa Katarina Peović.
Evo ne znam kako da to zapravo drugačije vam pokažem nego da vam pokažem ovu tablicu službene Eurostat statistike znači europske gdje možete vidjeti gdje je Hrvatska po PDV-u. Znači, ovo vam je Hrvatska ovo je prosjek EU, Hrvatska je najvišem mjestu po znači PDV-u u EU. S druge strane možete vidjeti koliki je porez na kapital u EU znači prosjek poreza na kapital vam je ovdje, Hrvatska je ovdje. Znači imamo jedan od najnižih poreza na kapital i jedan od najviših poreza na potrošnju. To su statistički podaci, ja ne znam odakle vama informacija da se Hrvatska ne ističe dakle po PDV-u, a zanima me i šta mislite onda po kapitalu. Da li Hrvatska ima visoku stopu dakle poreza na kapital?
Izvolite odgovor.
Ja to nisam tako rekla, dakle ukupan udio poreza i doprinosa u BDP-u je u odnosu na EU je čak nešto ispod. Što se tiče oporezivanja potrošnje tu ste u pravu, mi smo tu u onoj skupini jedino još jedna država ima veći PDV od nas. To je činjenica i to je tako. Ali kažem ukupan zbroj poreza i doprinosa kada se kao česti parametar koji, a ovo su isto podaci Eurostata, dakle nas čini da smo ispod razine EU čak i eurozone. Prema tome, tu još uvijek ima prostora, ali mi nismo kao država iskoristili ono što EU i eurozona koristi, a to je oporezivanje nekretnina.
Gospodin Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvažena zastupnice evo moram reći da u ovoj korona krizi nemjerljivih razmjera da je ministar Marić je napravio jako puno što se financija. Ovdje se može govoriti o malo ili puno, ali isto tako ne možemo i ne smijemo zaboraviti da je ovo peti krug financijskog rasterećenja. Pada li vi mislite da je bolje da išlo u financijsku reformu da ljudi, sa namjerom da ljudi bolje žive ili ne unatoč korona krizi u kojoj smo toliko novaca utukli da bi nam svima bilo zasigurno puno bolje nego, nego da nije bilo korona krize? Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor.
Hvala lijepo. Hvala lijepo kolega, dakle ono što je evidentno, a to je da sama porezna reforma niti sam ministar financija ne može odnosno fiskalno ne može napraviti jedini sve, ali da je napravio puno u odnosu na ono u kakvom stanju smo bili do 2016. je evidentno i iz toga što je državni proračun i javni dug bio konstantno u padu. Prema tome, imali smo viškove državnog proračuna i to je zapravo stvorilo preduvjete da smo puno spremniji dočekali upravo ovu novu krizu, ali je isto tako evidentno da su se povećavali neoporezivi prihodi, da su se povećavali mogućnosti isplate kroz Pravilnik o porezu na dohodak, druge isplate, dakle povećavao se standard građana i to je ono što se na taj način omogućilo i poduzetnicima i građanima da kvalitetnije rade.
I na kraju gospođa Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolegice Perić rekli ste da je unatoč situaciji u kojoj se nalazimo Vlada iznašla načina kako pomoći našim građanima i poduzetnicima. Pa evo samo znači po osnovi izmjene i dopune Zakona o porezu na dobit imamo smanjenje sa 12 na 10%, a ne tako davno moramo se prisjetiti da smo imali porez na dobit 20% koji je onda izmjenama i dopunama smanjen za srednja i velika poduzeća na 18, za mala na 12, sad znači to ponovno ide na 10, a ono što je najvažnije da je prag umjesto 3,5 milijuna porastao na 7 milijuna i time je čak 93% naših poduzetnika ima manji porez na dobit, znači samo po osnovi te jedne izmjene i dopune jednog zakona.
Izvolite odgovor.
Tako je, hvala vam lijepo, dakle to je samo jedan segment gdje je omogućeno da mali poduzetnici do 7,5 milijuna kuna plaćaju svega 10 sada u konačnici posto poreza na dobit, a prije godinu dana je to bilo 20%. Možda to se nekome čini nebitno, ali spominjući i one akontacije koje kažu da se, da se ukinu velika je razlika da li će to biti akontativno 10% ili će to biti 20%. Ostale su još uvijek one velike tvrtke koje plaćaju 18% i one nisu banke i sve ostale koje rade veće promete, prema tome evo i to je velika, velika pomoć. Ali ono što bi ja još jedanput htjela naglasiti, jako velika je pomoć i to da tvrtke do 15 milijuna kuna prometa plaćaju PDV po naplaćenoj realizaciji ukoliko to žele, a to je dodatna likvidnost za svakog poduzetnika.
Hvala lijepa, nemate više replika. Idemo dalje. Gotovi smo sa iznošenjem stajališta, nastavljamo raspravu, da vidimo ko. G. Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo nastavljamo ovu živu raspravu o poreznim zakonima danas, porez na dohodak, dobit, PDV, Zakon o fiskalizaciji prometa gotovinom i Zakon o financiranju lokalne samouprave. Kako sam već rekao, ova rasprava danas je ponešto puno bolja nego ona u prvom čitanju, očito je mnogima sjelo što Vlada Andreja Plenkovića u petom krugu porezne reforme mijenja kroz 5 zakona i čemu to doprinosi na kraju ove godine a prije početka svakako slijedeće proračunske godine. I dok neki zastupnici u 5 mj. promijene tri stranke i sebe nazivaju reformisti, mi ćemo pokušati, kaže, kroz 5. krug porezne reforme osloboditi ono što smo jasno i najavili. 2 milijarde kuna na korist hrvatskih građana i svakako poduzetnika koji nose sve gospodarske aktivnosti u RH. Kada to pridodamo i onim protekla 4 kruga porezne reforme, 10 milijardi poreznog rasterećenja nije beznačajan iznos da bi o njemu mogli govoriti da se ne radi o nikakvim reformama ili da se igramo samo s brojkama. Zbog toga opet valja ponositi što mijenjamo i zbog čega to mijenjamo i zbog čega je to dobro i zašto je osnovna politika ove Vlade smanjujemo poreze zbog čega su hrvatski građani to jasno prepoznali prije 4 mj. i jasno rekli što žele i što misle o toj Vladi koja je i do tada radila sličan posao i što žele u budućnosti. Bez obzira na sve ostale koji su se također takmičili i nudili svoja rješenja pa i progresivne stope o kojima smo danas slušali ovdje i način na koji oni vide porezni sustav u RH. Ako nekome smeta povećanje praga za primjenu postupka oporezivanja prema naplaćenim naknadama sa 7,5 na 15 milijuna kuna, što će obuhvatiti 149 000, gotovo 150 000 hrvatskih poduzetnika ili 96%, jasno smo čuli, oni će biti protiv toga i neće glasati za taj zakon. Na nama je da ustrajemo i da takav zakon izglasamo. Što se tiče poreza na dobit, smanjenje porezne stope poreza na dobit za poduzetnike koji ostvaruju prihode u rasponu do 7,5 milijuna kuna sa 12 na 10%. Jasno je da je 10 manje od 12 i da oni koji se bave gospodarstvom, poduzetništvo, jasno razumiju što to njima znači. Ovi koji smatraju da to nije dobro, ne moraju prihvatiti ovakav prijedlog zakona kao ni kolega Grmoja ni kolega Bulj ili neki drugi zastupnici jer da oni imaju bolja rješenja, naravno koja nikad nitko nije ni vidio. Što se tiče izmjena Zakona o porezu na dohodak, isti je izazvao najviše rasprave jer zadire u proračune lokalnih samouprava ali naravno i doprinosi građanima u smislu njihovih plaća. Sniženja stopa poreza na dohodak sa 24 na 20, s 36 na 30 i s 12 na 10, jasno se šalje poruka da želimo veće plaće u maksimalno mogućem iznosu koliko je to moguće. Jasno je ministar puno puta rekao da ne ovisi sve o ovome zakonu niti će svaka plaća biti veća zato što ćemo mi donijeti ovakav zakon koji je na raspravi. Puno toga ima i svi mi to jako dobro znamo. Ono što je meni važno a to je Zakon o financiranju lokalne samouprave gdje se udio općine povećava sa 60 na 74%, županije sa 17 na 20, udio za decentralizirane funkcije ostaje 6%, a ovih 17% za izravnanja, više ne plaćaju lokalne samouprave nego će preuzeti državni proračun, to je nama pomoć. Reći ću svoju situaciju, u svom proračunu jer sad smo na kraju godine i znamo što smo ostvarili. Naši su porezni prihodi bez obzira na sezonu koja je bila 50% od prošle godine, na manje aktivnosti ipak pokazali da porez na dohodak se ostvaruje gotovo u 100%-tnom iznosu. Gdje smo najviše izgubili od tih poreza? Onaj tzv. paušalni porez koji su plaćali iznajmljivači, jednostavno nismo uprihodili jednu ja mislim ratu, i to je onaj minus kojeg ćemo bilježiti u ovoj godini i to treba jasno reći. Ali nije zbog toga krivo Ministarstvo financija, dapače, pomoglo je koliko se moglo u ovakvoj situaciji. I sada slušati da mi nismo za to, naravno, ima onih koji smatraju da uvijek imaju bolja rješenja i da su oni ti koji to trebaju rješavati. Kad dođe prilika, možda ne znam kada, u budućnosti dalekoj, vjerovatno će imati priliku pokazati što znaju o tome, i g. Grmoja i Bulj, i gospoda i svi ostali iz oporbe ali vidim da ipak kod njih prevladava osjećaj da je ovo ipak dobro i da bi se mogla koja ručica sutra ili kad bude glasovanje, doći u korist i ovih zakona jer treba doći pred građane i reći mi smo bili protiv smanjenja poreza.
Evo, imamo nekoliko replika, prva je uvažena zastupnica Dalija Orešković.
Hvala predsjedavajući. Kolega Boriću, pa samo da vam kratko odgovorim, kratko i vrlo jasno, bolje i 100 političkih različitih stranaka nego jedna jedina koja je optužena za korupciju. Bolje nekoliko puta promijeniti političku stranku nego biti član one političke stranke koja je toliko dugo pljačkala, haračila državom i dovela do toga da se iz nje nekoliko godina uzastopce iseljava po stotine tisuća njezinih građana i stanovnika sa porukom da ih je otjerala ne loša ekonomska situacija, ne slabo plaćena radna mjesta ili nemogućnost pronalaženja radnih mjesta, nego korupcija, klijentelizam i nepotizam. Ne trebate vi svoje mišiće pokazivati nas tim koliko ste jači trenutno od oporbe. Pokažite vi svoje mišiće time što ćete unaprijediti životni standard naših građana. Kad ćete to imati za reć, ja ću vrlo rado slušati vaše govore. Ovako ne.
Odgovor.
Pa ne znam zbog čega je se gđa. Dalija javila, ja nisam nikoga ovdje oslovio niti imenom niti prezimenom, zašto se ona prepoznala očito u nekoj izjavi, vjerojatno je onda istinita. Jer ako netko kaže da se 5 mj. promijenio tri stranke, vjerovatno ste vi to valjda priznali dižući repliku, ne, onda je to očiti fakt kojeg nema rasprave. I sada dođete ovdje za govornicu i nama govorite da mi nismo nikakvi reformisti, pa onda sam ja rekao ok, ako su reformisti oni koji promijene u 5 mj. 3 stranke, valjda će to građani znat prepoznat na bilokojim izborima, evo lokalni su sada a vi se zalažete za ukidanje ne znam, lokalnih samouprava itd., pa to ćete jasno izgovoriti tamo gdje se budete kandidirali ako hoćete. Vjerojatno hoćete. Ambicije nezadovoljnika su uvijek nešto što ih pokreće do maksimuma, znači da oni uvijek daju i puno više bi sami htjeli ili smjeli, ali to je tako, nezadovoljni uvijek ostanu nezadovoljni bez obzira koliko nam prijetili što ćete vi sve napraviti kad vi dođete na tu vlast.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala. Poštovani kolega Boriću, ja vam neću prijetiti, očito imate problema nekakvih, strahova, vidim ovdje da jako burno reagirate na kolegicu Orešković, ja ću vam postaviti samo jedno pitanje. Kad govorite o tome da oporba, pa evo samim time mene ste često puta spomenuli u ovoj svojoj raspravi, dosta ste fiksirani vidim na mene, da nismo nikad ponudili nešto. Pa evo, upravo je ovaj isključivi gospodarski pojas primjer da smo vam 3 puta to nudili, 3 puta ste glasovali protiv toga a sad to slavodobitno najavljujete. Što se tiče porezne reforme, cijeli paket poreznih zakona smo uputili u proceduru, nešto ste stavili i odbacili, nešto ne želite uopće staviti na raspravu, tako da to nije istina, ali vaše pravo i tu se s vama slažem, da kao oni koji vode Vladu imaju većinu, da odbacujete ono što oporba predlaže i da predlažete nekakve svoje mjere, ja s tim nemam problema niti vam želim na bilokoji način prijetiti.
Odgovor.
Ja nijednu repliku ne doživljavam kao prijetnju, možda vi da, ali ili verbalna komunikacija nešto što bi trebao smatrati da se treba događati na takav način kao što vi to sugerirate. Znači, ja kažem ono otvoreno, uvijek iskreno što mislim bez obzira sviđalo se to nekome ili ne, pa i vama g. Grmoja, jer ste vi jedan od predvodnika onih rušitelja koji smatraju da sve u ovom prostoru tj. sve što se nalazi na dnevnom redu treba rušiti. I to je vaša nekakva iskaznica s kojom ćete i sutra izaći pred građane kao što ste i do sada izlazili. Ono što ja znam, da djela ipak ponekad govore možda i više od riječi a ono što je ostalo recimo iza vas, dok ste vi imali priliku donositi odluke recimo u jednom gradu Metkoviću, pa čujemo da tamo ima podosta onih koji su se morali vratiti nazad na posao a plaćeni su i veliki iznosi šteta koje su nastale dok ste vi dijeliti recimo otkaze kao jedan od glavnih ljudi u tom gradu, moguće je da je to neko vaše djelo ili ono djelo o kojem sam spomenuo bio, pročistač [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] koji se za vašeg vremena uopće nije dogodio.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče, pa evo ja bih prije još jednom pohvalio ministra financija g. Marića koji radi odlično svoj posao i unatoč krizi, nemjerljivoj krizi pandemije korona virusa, nije se stalo sa poreznom reformom. A vas bi pitao, što vi mislite, zašto oporba sve negira i znate li vi možda što oni nude, zašto nam ne kažu tu čarobnu formulu da budemo svi sretni i bolji sa njihovim prijedlozima? Hvala.
Odgovor.
Kolega Šimičević, hvala na replici. Pa ono što smo slušali i u prvom čitanju, i sada i u drugom je u biti svelo se na priču o tome da oni koji imaju plaću, ne mogu dobiti najviše u ovoj poreznoj, a oni koji imaju veliku da će dobiti najviše. Eto to je to što su oni koliko sam ja dobro razumio, shvatio i onda je to nepravedno. Jer da smo valjda svi u istom platnom razredu i svi imamo isto nekakve živote, radimo na isti način. primamo iste plaće itd., jednostavno dolazimo do toga da se pokušava onako populistički sugerirati da sve što se napravi kao napor od strane ove Vlade, ustvari nije vrijedno spomena nego to treba na neki drugi način ali nažalost nitko to još nije probao u stvarnosti od svih njih, o tome se radi, tj. imali smo SDP koji je probao jedanputa u toku 2014. g. i znali smo kako je to završilo nažalost u 2015. gdje smo sve lokalne samouprave recimo, ostali bez velikog broja, tj. velikih iznosa prihoda a nikad nam nisu nadoknađeni a tvrdili su da hoće, da će biti. Nažalost, otišli su, ok ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] otišli su, nadoknadili su drugi.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Stipan Šašlin.
Poštovani kolega, svjesni smo da u ovim uvjetima korona krize, teško je bilo što dugoročno praktički planirati, poglavito proračune, bilo da se radi o proračunu na državnoj razini, na regionalnoj ili na lokalnoj razini. Naravno da je prioritet države očuvanje zdravlja svojih stanovnika, svojih građana, ali isto tako i očuvanje gospodarstva kao temeljenog preduvjeta daljeg razvoja mogućnosti. Balansirano upravo ovo, balansirano porezno rasterećenje, kako gospodarstva tako i stanovnika, upravo će doprinijeti ovome glavnom cilju a to je ovo što sam napomenuo, očuvanje i gospodarstva i očuvanje zdravlja odnosno da se to na neki način pokuša što je bolje moguće izbalansirati, jel. Naravno da će to ostaviti traga i na proračune odnosno na jedinice lokalne samouprave ali upravo ovakvo jedno ravnomjerno rasterećenje [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] poglavito pridonosi i osigurava kroz ovaj fond odnosno fiskalno izravnavanje da se prebrodi ta kriza i na razini lokalne samouprave.
Odgovor.
Hvala lijepa kolega Šašlin. Jasno je što ste htjeli poručiti kroz vlastitu repliku, to je da evo već peti puta zaista Ministarstvo financija, ono što sam rekao na početku, na kraju godine projicira slijedeću i da se ponaša u skladu sa onime što u zakonu piše i što su preuzeli kao obvezu, i to mogu potvrditi lokalni čelnici, nije to nešto što moramo skrivati i reći ili kako kaže ovdje vi, te brojke frizirate pa ih pokazujete bolje, pa nema toliko zaposlenih nego su svi na otkazima itd., mislim jednostavno se borimo argumentima protiv onih koji upravo rade ono što nama predbacuju da mi radimo a to je da oni friziraju da bi bili uvjerljiviji i da bi bili popularniji itd., i da bi imali valjda neki smisao svojih rasprava. Što je ovdje teško prihvatiti kad govorimo o smanjivanju poreza? Pa valjda bi to trebali prihvatiti. Ali vidimo da ima i onih koji to ne žele za svoje građane i naravno da će s time izaći na bilokoje izbore pa i na slijedeće u 5 mj. slijedeće godine a proračuni su kažem i u ovoj godini pokazali da ovo što govori ministar financija [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] ima svoju realizaciju u svim lokalnim proračunima.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani g. potpredsjedniče Vlade, državni tajniče, kolegice i kolege. S obzirom da je ovo drugo čitanje porezne reforme, veći dio onoga što je trebalo reći uz donošenje ovih 5 zakona odnosno 4 kada smo ih raspravljali u prvom krugu smo tada rekli nema potrebe sada ponovno ponavljati, tim više što je i gđa. Perić u ime kluba iznijela stav našega kluba po pitanju porezne reforme. Ja ono što želim posebno izuzeti, to su tri stvari koje bih izdvojio ovdje kroz ovu izmjenu zakona. Prva stvar koju želim reći, a to je da ovim zakonom, ovim zakonima prije svega, Zakonom o izmjenama i dopunama Zakon o porezu na dohodak, dolazi do povećanja plaća naših sugrađana. I pri tome želim reći da od 2 milijuna i 700 000 poreznih obveznika poreza na dohodak, milijun i 900 njih je već sada oslobođeno plaćanja poreza na dohodak s obzirom da je povećan osobni odbitak s 2.600 kuna na 4.000 kuna i veliki dio naših sugrađana, onih s manjim primanjima su, na njih se ne odnosi niti jedna od ovih stopa niti obveza koja proizlazi iz provedbe Zakona o porezu na dohodak. Ono što je važno reći to je da s ovim petim krugom porezne reforme u relativnom iznosu, u relativnom iznosu najviše ratu, su porasle ovim našim izmjenama i povećanjem osobnog odbitka najmanje plaće u Hrvatskoj. One su porasle negdje oko 1.000 kuna kroz kada se kompariraju podaci iz 2016. godine i danas odnosno kad se provede ovaj zakon, a mi koji smo saborski zastupnici koji imamo značajnija primanja najbolje možemo znati koliko je u ovom, u ovom periodu došlo do porasta plaća državnih dužnosnika. Prije svega želim reći da se osnovice za obračun plaća državnih dužnosnika nisu mijenjale u mandatu Vlade Andreja Plenkovića, kako u mandatu 13 vlada, dakle prošle tako ni ove Vlade i zbog toga niti na kraj pametni ne bi trebalo to isticati, već to ističem iz razloga što je u međuvremenu svim zaposlenicima koja je država poslodavac su rasle plaće oko 18% s temelja povećanja osnovice. I dobro je da je tako i dobro da idemo u još daljnja povećanja tih malih, manjih plaća u RH. Jedan od tih koraka u povećanju plaća svakako je i ova, i ova izmjena. Druga stvar koji sam želio istaknuti to da kako se smanjivanjem stope poreza na dohodak smanjuje prihod poreza na dohodak, a to je u stvari prihod jedinice lokalne samouprave, ovim se zakonom jedinicama lokalne samouprave ta izmjena kompenzira na način da je stopa koja se dijeli, dakle dio kolača od poreza na dohodak koji je do sada bio 60% raste na 74%, a s druge strane kako država je svjesna da je potrebno brojnim jedinicama lokalne samouprave intervenirati sa sredstvima ta intervencija kroz fond solidarnosti događa se iz drugih prihoda državnog proračuna. I to je važno spomenuti zbog jedinica lokalne samouprave kako ne bi se moglo prebaciti Vladi da povećava plaće smanjivanjem poreza na dohodak na uštrb proračuna jedinice lokalne samouprave nego tu kompenzaciju radi sredstvima državnog proračuna. I treća stvar koju sam htio posebno istaknuti odnosi se na 90% poslodavaca u Hrvatskoj. Netko kaže 93%, ali da je 90% poslodavaca to je jako puno. Njima se ovim zakonom ide u prilog s dvije mjere koje treba istaknuti i posebno naglasiti. Prva mjera je ona koja govori o tome da im se stopa poreza na dobit smanjuje s 12 na 10%. Kada je ova Vlada preuzela odgovornost za vođenje Hrvatske ta je stopa bila dvostruko veća i iznosila je 20%. U međuvremenu smo izmjenama zakona tu stopu sa 20% za 93%, 90% poslodavaca u Hrvatskoj smanjili na 10% što znači da smo im ostavili značajan dio sredstava koja se ne oporezuju jer je smanjena dobit za daljnja ulaganja, povećanje plaće itd., itd., ostavili smo im i to su njihova obrtna sredstva. I druga stvar koja je dobra, a pogotovo u ovim vremenima krize uvjetovane pandemijom korona virusa da je podignut prag na 15 miliona kuna za sve one poslodavce čiji su prihodi do 15 miliona kuna koji PDV plaćaju po naplati svojih faktura i time im je jasno također olakšano poslovanje. U tom smislu svakako ću podržati ovakvu poreznu reformu. Hvala.
Imamo nekoliko replika. Prva uvaženi zastupnik Josip Begonja.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Bačić, danas smo čuli od nekih zastupnika da ova reforma kad govorimo o prihodima jedinica lokalne samouprave će biti recimo to pozitivna nula. Dakle, onaj dio koji se smanjuje kad govorimo o poreznim stopama u Zakonu o porezu na dohodak odnosno o Zakonu o financiranju JLS-a gdje se raspodjela povećava u konačnici neće dovesti ništa. Međutim zaboravlja se da država preuzima na sebe onih 17% što je nekada bilo u raspodjeli koja će ona sada na teret direkt na sebe preuzeti i koje će pripasti lokalnoj jedinici. Pa bih vas ja molio upravo taj komentar, da li će ostati uskraćene jedinice lokalne samouprave?
Odgovor.
Zahvaljujem kolega Begonja, vjerujem da bimo svi mi ovdje u Klubu zastupnika HDZ-a u stvari među vama jako veliki broj gradonačelnika i načelnika i ako netko zna problematiku kako i na koji način se pune vaši proračuni koliko će ova reforma imati utjecaj na proračun onda to znate vi jer vas ovdje ima čini mi se 12 ili 13 čelnika jedinica lokalne samouprave. I vama je zbog funkcioniranja i vaše jedinice lokalne samouprave važno da vam poreznom reformom koju treba pohvaliti jer ona znači povećanje plaća u Hrvatskoj da ne bi se država povećanjem tih plaća, smanjila vaše prihode. I u tom smislu podržavam, podržavamo ovakav stav da se iz tog razloga kako ne bi došlo do smanjivanja prihoda jedinice lokalne samouprave povećava udio jedinice lokalne samouprave u rasporedu sredstava od za, od poreza na dohodak. Ne samo jedinice lokalne nego i jedinice područne samouprave i županijama će ovim zakonom biti kompenzirano, a da ne kažem da će iz fonda solidarnosti [[Upadica: Vrijeme.]] onih 17% biti raspoređeno iz državnog proračuna.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Danica Baričević.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bačiću, istakli ste bitne stvari koje imaju za cilj rasterećenje oporezivanja, svakako spomenili ste i smanjenje poreznog opterećenja i povećanje raspoloživog dohotka za građane naše kojima se povećava mogućnost za veću sutra potrošnju i kućanstva, ali i doprinosu jačeg gospodarstva. Ono što ste istakli isto da se ovim zakonom mijenja vezano za prijedlog Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave, a to je da je za cilj ima da se želi postići ublažavanje pada prihoda ovih područja lokalne samouprave, županija i da se udio raspodjele u porezu na dohodak za gradove povećava sa 60 šta smo čuli maloprije na 74%, za županije sa 17 na 20, ali ono što nekako ne mogu shvatiti pa možete li mi vi objasniti [[Upadica: Vrijeme.]] zašto oporba je protiv konstantno podizanja ovih prihoda i zašto je protiv jedne ovakve pozitivne promjene koja jača [[Upadica: Vrijeme.]] i građane i poduzetništvo.
Odgovor.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Baričević, što se tiče sredstava koja se odnose na jedinice lokalne samouprave, a koja sredstva jedinice lokalne pa i područne samouprave dakle i županije uprihode temeljem naplate poreza na dohodak važno je istaknuti da će ovim izmjenama zakona doći do povećanja plaća, a u isto vrijeme neće doći do smanjivanja prihoda jedinica lokalne niti područne samouprave. I u tome je poruka da država iz sredstava koja su inače bila do ove reforme sredstava državnog proračuna u određenom dijelu, a taj određeni dio 17% ukupnog iznosa poreza na dohodak će sada država morati izdvojiti kako bi i izravnavala odnosno pomagala onim krajevima Hrvatske gdje se ne ostvaruju određeni prihodi. I to je dobra poruka. Ja ne bih odmah u startu rekao da će oporba, oporba će možda ovako u raspravama biti protiv, a da li će biti protiv reforme vidjet ćemo u petak [[Upadica: Vrijeme.]] kada budemo glasovali.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Katarina Peović.
Pa evo rekli ste u svom izlaganju da je ova porezna reforma snižavanje poreza na dobit tu zato da bi se ulagalo. Pa imate li znači bilo kakve pokazatelje ili bilo kakve analize koje bi potvrdile da se u 5 tih reformističkih ciklusa, ovo je sad peti stvarno podiglo neko ulaganje, a upozorit ću vas, dakle na ono što sam rekla i u pojedinačnoj raspravi da je HNB izdao novo izvješće u koje stoji da se bogatstvo najbogatijih povećalo za jednu, za tri, za 11 milijardi kuna, znači 1% najbogatijih drži 1/4 svih, sve štednje u bankama što bi dalo zaključiti da se upravo onima najbogatijima poreznim reformama pogodovalo zato da bi oni akumulirati. I tako ionako u korona krizi nitko ne ulaže to je logika štednje u kriznim vremenima.
Odgovor.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo kolegice Peović završili ste spominjući logiku. Pa onda ako već logiku i spominjete ne čini vam se logično da kroz 5 krugova porezne reforme u Hrvatskoj zahvaljujući jednim dijelom, neću reći najvećim, ali velikim dijelom i izmjenom poreza koje čine Hrvatsku onda prijateljski raspoloženom prema poduzetniku dolazi do investicija, dolazi do povećanja BDP-a, a vama, a vama to, posebno vama želim poručiti to dolazi do povećanja broja zaposlenih u Hrvatskoj. Danas, pazite i danas, nakon, nakon, odnosno tijekom ove velike pandemije korona virusa je veći broj zaposlenika i osiguranika nego u veljači kada je počela pandemija. Ja sam mislio da ćete vi to pohvaliti ako vam je interes radnika u pitanju kako ga zagovarate, da ćete to pohvaliti i pohvaliti [[Upadica: Vrijeme.]] ovakvi HDZ što nastoji očuvati radna mjesta i što ih je u ovoj krizi očuvao, a tim, a tome je u veliko mjeri zaslužna i porezna reforma.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Mišel Jakšić.
Potpredsjedniče sabora, uvaženi ministre zajedno sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege zastupnici, prije svega lijep pozdrav svima i 2021. godina je definitivno godina koja će biti izazovna ne samo za RH nego i za cijelu EU i svijet i zbog Covid krize, ali i zbog krize koja će biti prouzrokovana samim Covidom, a prelit će se i već se podosta prelila na ekonomiju. I ono što bih volio naglasiti u samom uvodu u ovu raspravu o našoj poreznoj reformi je to da puno razvijenije zemlje, pa čak i zemlje koje imaju puno neoliberalnije vlade nego što to imamo mi priznaju da određeni modeli liberalnog kapitalizma, neoliberalnog kapitalizma su potrošeni i da se puno toga mora promijeniti da ova kriza ne bi donijela nove nejednakosti, da ne bi opet donijela novu situaciju kao i uvijek u krizama da bogatiji postaju još bogatiji, a siromašniji još siromašniji, jer je definitivno da upravo gibanja u ekonomiji i sve ono što je Covid donio sa sobom značajno doprinose nažalost i određenim pojavama ekstremizma. Mi smo nastavili put poreznih reformi kakve imamo u ovih 30-tak godina u RH gdje nažalost opet idemo u smjeru toga da ćemo mi saborski zastupnici imati cca 1.000 kuna veće plaće, a da će naše tajnice, čistačice u saboru dakle svi oni radni ljudi plave kute imati veće plaće možda 50, 100 kuna i reći ćemo to je super jer svima plaće rastu. Definitivno je da je dobro smanjivati presing države kroz poreze, ali sigurno je da smo mogli naći model i stope da više dobiju oni koji su i danas u lošijoj situaciji, a da manje dobiju bogatiji. Isto tako mogli smo naći model jer i Trum koji je bio lider desnog svijeta i desnih ekonomskih razmišljanja se zaustavio na porezu od dobit 21%, mi smo sad otišli još ispod toga i postavljam si pitanje u kojem smjeru i kako mislimo oporezivati kapital, bogatstvo jer to je nešto čemu danas pribjegava razvijeni svijet. Puno razvijenije zemlje su prve stvari koje su radile vezano uz koronu išle u smjeru oporezivanja bogatstva i bogatih. Mi nažalost ne idemo u tom smjeru i bojim se da se betoniramo, da doista oni koji su na vrhu opet bolje prođu, a ovi ostali tko preživi pričat će. Što se tiče financiranja jedinica lokalne samouprave i tu moram reći da uz Borisa Lalovca ministar Marić je bez obzira na politička razmimoilaženja definitivno jedan od boljih ministara financija koje smo imali, ulazimo u novi krug poreznih reformi i opet u tim poreznim reformama se isključivo najviše igramo sa onim porezima koji su prihod jedinica lokalne samouprave. Vrlo rijetko smo dolazili do toga da država veli evo mi se sad odričemo toga i toga, smanjujemo to i to jer je to i naš prihod. Tako i ovaj puta kad pričamo o porezu na dohodak, ja mogu o tome puno pričati iz kuta Grada Koprivnice iako moram reći da je ovo možda i prva reforma gdje će Grad Koprivnica ostati na nekoj nuli ili biti u blagom plusu, dakle nećemo biti kažnjeni jer samo za usporedbu 2008. godina je bila ona zadnja neka pred krizna godina, a bila je slabija ekonomski u Gradu Koprivnici nego 2019. S konta poreznih reformi i fonda izravnanja, mi smo dobili 17 milijuna kuna manje. Bilo je danas ovdje rasprave o vođenju gradova, Koprivnica je tu pozitivan primjer jer mi sve ove godine nemamo prirez, izvorni prihodi ili udio plaća javnog servisa grada su nam u udjelu izvornih prihoda na nekih 8, 9%, dakle znamo kako funkcionirati sa sredstvima, ali smo do sada uvijek zbog svoje razvijenosti bili kažnjavani. I puno je danas ovdje bilo rasprava oko Fonda za izravnanje, ali ono što moram reći da je po meni on pokazao se kao rješenje pola pola, doista je pomogao nekim općinama i gradovima da značajnije privlače europska sredstva, ali isto tako si moramo priznati da je nekim jedinicama koje su odavno došle na udjelu plaća 50, 60% izvornim prihodima zahvaljujući tome što im je neko spustio sredstva od svih nas, omogućio da vele aha mi smo blizu 20% ne treba nas se ukidati. Ono što je moj krajnji zaključak da sve te porezne reforme, sve te rasprave o porezima neće nikada doprinijeti tome da možemo stvarati jednakije društvo, da možemo reći da doista smo smanjili presiju na naše poduzetnike tako dugo dok nećemo biti spremni priznati pod A da moramo smanjiti javnu upravu, a to je definitivno problem jer ne bi toliko branili stopu PDV-a da nam to nije problem i pod B da si priznamo da imamo previše jedinica lokalne i regionalne samouprave dakle previše općina, gradova i županija.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava. A ima jedna replika, uvaženi zastupnik Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Govorili ste zapravo o izmjenama poreznih stopa odnosno kako poticati potrošnju odnosno koliko će u konačnici ostati hrvatskim građanima. Evo prema zadnjoj analizi HGK koja je dala analizu koliko će građani potrošiti u prosincu, općenito govore da se najviše troši od 100 do 500 kuna, da je onaj dio koji srednji sloj građana troši. Ono što smo mi predlagali upravo da taj dio olakotni dio se i osigura hrvatskim građanima, onaj tko ima 2, 3, 4.000 kuna što će zaraditi od porezne štednje ide u štednju. Evo pa samo još jednom molim vas vaše mišljenje o tome dijelu jel mi svi želimo potaknuti potrošnju i mislimo da je model za srednji sloj od 500 kuna zapravo najbolji model što u konačnici pokazuju podaci HKG. Hvala lijepo.
Pa dakle u skladu sa mojom raspravom ja se s vama apsolutno slažem jer je jasno ko pekmez, da netko tko danas ima 5.000 kuna plaću potroši do 1. do 1. vjerojatno do zadnje lipe, sada će imati 5.050 kuna i potrošit će svih tih 5.050 kuna. Onaj tko ima 15, 20, 30.000 kuna će naravno sva ta veća sredstva transferirati u štednju, sigurno je da mu neće ići u veću potrošnju jer on već sada ima sasvim dovoljno za potrošnju i dogodit će nam se ono što po malo se probija na javnu scenu da i u ovoj kovid krizi je štednja i dalje rasla. Znači novaca kod bogatih i dalje ima, a ispada da ih mi nažalost i dalje štitimo.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Dalija Orešković.
Poštovani predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice. Pa upravo se na ovom paketu poreznih zakona mogla vidjeti konstruktivnost i korektnost oporbe barem kada se radi o klubu Centra i GLAS-a. Mi smo pozdravili porezno rasterećenje, samo po sebi ono nije sporno, protivi smo se tome da se manjak prihoda jedinice lokalne samouprave nadoknadi dodatnim izdacima iz sredstava državnog proračuna, protivili smo se dakle kompenzacijskim mjerama i kod toga stojimo i dalje. Neću ponavljati ono što smo već istaknuli tijekom rasprave i nadalje stojimo kod toga da je porezno rasterećenje dobro, ali nije dovoljno, potrebne su nam puno hrabrije i odlučnije mjere. Bilo je nužno iskoristiti ovu situaciju da se ukinu svi oni nepotrebni parafiskalni nameti i da se onda osmisli drugačiji model postojanja i funkcioniranja pojedinih sustava kao što je to HGK, HOK, pa i čitav sustav turističkih zajednica. Kao što znate mi smo se zalagali za ukidanje ovih parafiskalnih nameta. No ono na što mi ukazujemo je to da je porezno rasterećenje samo jedna noga od tronošca i to krnja noga sa ovakvim poreznim reformama, a ostale dvije grane odnosno dvije noge bili bi sustav kontrole onih koji proračunska sredstva troše i ono najvažnije rashodovna strana. Smatramo da su sve tri noge ovog sustava na neki način slabe, klimave i moglo bi se dogoditi to da i mi kao država, naši poduzetnici i naši građani sa ovog stolca naprosto trosnemo jer nismo poduzeli ono što je trebalo poduzeti. Osim ukidanja nepotrebnih parafiskalnih nameta, mi smo isticali kod ovog paketa poreznih zakona da su nam potrebne ozbiljne reforme javnog sustava, da nam je potrebna decentralizacija ona riječ koju sam istaknula u slobodnom govoru. A što bi to značilo? To bi doista značilo preformuliranje našeg teritorijalnog ustroja, dakle ne treba nam 20 županija, potrebne su nam regije. O regijama se govori u novoj Strategiji nacionalnog razvoja, međutim provedbe nema. Kada ćemo započeti s tim procesom ako sada nismo spremni o tome niti razgovarati? Ne treba nam 555 gradova i općina i tu je potrebno krenuti u nekakav oblik drugačije fuzioniranja naših jedinica lokalne samouprave, dakle bez toga da mi promijenimo teritorijalni sustav neće biti moguće provesti značajnije porezno rasterećenje i to je jedan od problema. A kada govorimo o ovoj trećoj nozi, kada govorimo o sustavu onih koji odlučuju u utrošku proračunskih sredstava tu ne mislim samo na funkcionalnost pravosuđa koje očito ima teških problema, jučer sam govorila o tome. Tu govorim o ona druga dva pojma kojih je također nacionalna strategija puna, a to su digitalizacija i depolitizacija. Bez toga kakav god porezni sustav imali njegovi učinci će izostati neovisno o tome koliko ministar Marić dobro složio nove porezne stope. Što pod digitalizacijom podrazumijevam? Punu fiskalnu transparentnost. Dakle, uvođenje sustava kao što ga već imaju neke jedinice lokalne i regionalne samouprave da se može pratiti uplata i isplata, dakle sva prihodovna strana i sva rashodovna strana svakog pojedinog javnopravnog tijela. Dakle, svih ministarstava, kompletne države, HABOR-a, čega god hoćete. Dakle sve što se financira javnim novcem mora biti podložno učinkovitoj, transparentnoj javnoj kontroli. S informatičke razine gledano to je moguće uvesti doslovno već danas, potrebna je samo politička volja, a očito je da političke volje nema. To je ujedno i jedna od najjačih antikorupcijskih mjera za koju se ja također zalažem u vlastitom nacrtu strategije suzbijanja korupcije. Digitalizacija znači i transformiranje rada pojedinih državnih tijela. Jučer sam spomenula nekoliko kritika na račun Državno odvjetničkog vijeća. Znamo da je prije 2 godine uveden elektronski sustav imovinskih kartica sudaca i državnih odvjetnika, međutim one i nadalje nisu javne. Digitalizacija bi zapravo značila i to da čitav niz različitih baza podataka, različitih državnih tijela međusobno poveže, da međusobno mogu komunicirati, toga također nema. A šta znači depolitizacija? Depolitizacija znači izmicanje političkog postavljanja ključnih ljudi u pojedina državna tijela [[Upadica: Vrijeme.]] o tome sam jučer govorila kod popisa pravnih osoba od posebnog interesa. To bi značila sveobuhvatna porezna reforma [[Upadica. Vrijeme.]] zapravo dovesti kompletan sustav u red. Hvala.
Imate nekoliko replika, molim vas pričekajte. Prva uvaženi zastupnik Boris Lalovac.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice, apsolutno se slažem s vašom raspravom jer ovdje smo se danas svi složili da ministar Marić se stvarno trudi. Jedan od rijetkih ministara koji smo ovdje 5 godina, trudi se s izmjenama itd., nažalost samo njegove kolege ne rade ništa. Nismo u 5 godina čuli ni o jednoj reformi lokalne uprave, nismo vidjeli u smanjivanju rashodovne strane od njegovih kolega, ne od njega, znači sa strane pravosuđa nismo uopće vidjeli spajanje agencija, samo su ih spojili normativno ostali su, ostali su ovaj isti broj zaposlenika, ostala je ista ta neefikasnost i apsolutno se slažem da ne možemo samo poreznim izmjenama gdje samo zapravo guraju ministra Marića da se zapravo u tom nekom kontekstu rade reforme, međutim njegove kolege ne prate njegov tempo i zato nažalost nemamo puni učinak ovih poreznih reformi. Hvala lijepo.
Odgovor.
Hvala, zato sam i rekla da je porezna reforma jedna krnja noga tronošca, a što se tiče ove druge dvije pa evo mislim da je rasprava koja će uslijediti kad budemo govorili o novoj nacionalnoj razvojnoj strategiji dobra prilika da se pojedini klubovi izjasne o tome jesmo li ili nismo za to da krenemo u pravcu teritorijalnog preustroja, jesmo li ili nismo za to da redefiniramo ulogu ovlasti, nadležnosti regulatornih tijela i jesmo li za to da brojna od njih za koja naši građani nisu niti svjesni da postoje naprosto ih ukinemo i kažemo nismo nam potrebna ne rade svoj posao ni ne znaju što im je posao. Ako se oko toga dogovorimo s jedne strane oporba, a s druge strane vladajući jer je i njima u interesu da se napokon u državi pomakne prema naprijed, mislim da će ovaj saziv ispuniti onu ulogu koji građani od nas očekuju neovisno o tome za koga su glasali.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Željko Pavić.
Poštovana zastupnice spomenuli ste digitalizaciju i povezivanje baza podataka na nivou države. Ne znam da li ste upoznati sa činjenicom da postoji …/nerazumljivo/… registar u kojem su definirani svi podaci koji se nalaze u pojedinim fazama i način na koji bi trebali komunicirati tih nekoliko baza koje postoje na nivou države i koje bi trebale biti dostupne svim građanima. To je jedna stvar, ne znam da li ste sa tim upoznati ako niste evo to je informacija. Međutim radi se o tome da taj …/nerazumljivo/… registar ne radi i ti sustavi međusobno ne komuniciraju. Druga stvar koju ste spomenuli i koju bih htio da komentirate to je vezano za lokalnu samoupravu, radi se o tome da ste rekli da preveliki broj jedinica lokalne samouprave s jedne strane, s druge strane ste rekli da trebamo povećati transparentnost rada lokalne samouprave. Kako povećati transparentnost rada, tako da prikažemo podatke, da svi vidimo kako te lokalne samouprave funkcioniraju kako rade, da vidimo podatke o javnim nabavama da vidimo točni proračun. Međutim, da bi to bilo jedinstveno moramo imati jedan jedinstveni sustav da se to i prikaže, a to još uvijek [[Upadica: Vrijeme.]] ne postoji.
Odgovor.
Ovo drugo pitanje je nešto što možemo riješiti u okviru nove strategije suzbijanja korupcije. I ja sam protiv toga da svaka jedinica ima svoj transparentan sustav objava uplata i isplata, jer to je nepregledno, ne koristi korisnicima koji će to pregledavati i jednostavno puno košta. A što se tiče umrežavanja baza podataka, evo ja sam kao predsjednica Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa neposredno sudjelovala u procesu povezivanja baze podataka, znam kako to izgleda i kakvi se rezultati mogu postići. Nije problem u informatičkim alatima i algoritmima oni se razviju taj čas, problem je u Hrvatskom saboru koji ne donosi provedbene propise koji bi definirao što se radi sa rezultatom koji se dobije. Problem je konkretno ovog trena što primjerice isti sustav na postoji za Državno sudbeno vijeće i Državno odvjetničko vijeće, što više ne žele se niti javno objaviti elektronske imovinske kartice. To je problem, dakle nedostatak volje ovdje u Hrvatskom saboru, a ne u informatičkim alatima.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Stipan Šašlin.
Poštovana saborska zastupnice, nekoliko puta ste spomenuli potrebu ukidanja jedinica lokalne samouprave. Zanima me da li vi stvarno vjerujete da bi ukidanje jedinica lokalne samouprave doprinijelo razvoju tih područja koja su znamo i sada jedna od najnerazvijenijih? Da li ste vi svjesni kako se živi danas u baranjskom Petrovom Selu, Torjancima, Kopačevu ili bilo gdje? Da li ste svjesni da sve udruge, sve, sav praktički život je oslonjen na te jedinice lokalne samouprave, da su one doslovno nositelji života i razvoja toga područja, toga kraja i zaista one traju one traju već nekih 27 godina, činjenica je da se broj stanovnika u tim jedinicama smanjio, ali isto tako je činjenica da ukoliko bi ukinuli te jedinice lokalne samouprave bio bi to zadnji čavao u lijes u tim područjima koja bi doslovno počela izumirati. Molim vas dođite jednom tamo u ona područja pa ćete vidjeti kako ljudi žive, kako žive sa tim općinama i sa tim ljudima. Hvala.
Vrijeme. Odgovor.
Na dva razloga temeljim svoj stav, jedan je mišljenja relevantne struke Koprić, Đulabić i razni drugi, mišljenja i izvještaji raznih agencija koje su se bavile zapravo istraživanjima naše lokalne samouprave, znanstvenicima, a isto tako i neposrednim saznanjima, onome što sam imala prilike vidjeti kada sam se bavila pojedinim slučajevima. Dakle, nemojte misliti da mi želimo izbrisati ljudima njihov lokalni identitet ili njihovo području, mi želimo sustav upravljanja reorganizirati na način da služi građanima, a ne političkim elitama. Pitate me hoće li jedinice živjeti bolje odnosno njihovi stanovnici, da hoće. Pa i u novoj strategiji koju je pripremila vaša Vlada lijepo piše zbog čega male rascjepkane jedinice nemaju provedbene kapacitete da za šire područje napišu jedan dobar projekt pa povuku sredstva iz europskih fondova. Dakle, upravljanje je cilj, a ne to da se nekom ukine lokalni identitet.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, ministre sa svojim suradnikom. Peti krug poreznih reformi u ovoj covid krizi koja je razotkrila sve loše politike prema hrvatskom narodu je pogotovo kada moramo govoriti onda moramo govoriti o onim najbogatijima koji nisu rasterećeni, to su banke, ponavljam ministre 4 milijarde kuna dobiti od naknada i provizija, ne kamata, za građene koji slušaju ne kamata, nego 500 naknada i provizija 500. 4 milijarde kuna godišnje i ne reinvestirano to u Hrvatsku znači porezi sad 5 milijardi skočilo je, fala lipa. Kada sam o tome govorio ja prije nekoliko godina onda ovdje predstavnik tj. guverner odnarođeni HNB-a Vujčić je govori to nije to tako pa teškom borbom smo … sa se to objavi tih 500-njak naknada i provizija, međutim mislim da bi banke trebalo oporezovati puno više tu njihovu dobit jel redovito svake godine must 4 milijarde kuna iz džepova naših građana, pa zbrojite koliko je to godina, pa ćete vidjet koliko je manje novaca u RH jel taj novac se ne reinvestira nego se investira u državama gdje su njihove majke banke i tamo naši mladi odlaze raditi sa tim novcem koji se uzimlje u Hrvatskoj. I zbog toga je onaj rezultat ključni kada govorimo o poreznoj reformi i meni zanima od ministra koliko je ove godine bilo od doznaka iz inozemstva od naših iseljenih u BDP-u koliko novca. Prošle godine je bilo 5% onih koji su otišli zbog loših politika i onda novac šalju svojim obiteljima, to je priko računa banke bilo 5% negdje oko 20 milijardi, zanima me projekcija koliko je u ovoj godini bilo ministre, a koliko je u idućoj godini. Toliko o političkom djelovanju i poreznom rasterećenju, toliko o ovim stvarima o kojima pričamo. Naravno svako rasterećenje je dobro, ali koji je rezultat hrvatskih politika prema hrvatskim građanima, poduzetnicima je vidljiv, vidljiv je u rezultatima. 5% BPD-a od iseljenih Hrvata od ljudi koji su iselili. Zbog čega? Zbog čega nemamo poljoprivredu? Zbog poreza i države koja jaši nad njima zbog županija koje su svrha same sebi, zbog lošega zdravstva, zbog toga što nemamo dječje vrtiće u 40% lokalnih samouprava. Mi moramo rasteretiti i naći model da ovi najsiromašniji od te 4 milijarde da oni da se ulaže u RH. Ista stvar je i s teleoperaterima, najveća dobit u RH, čak im je u 5. misecu oproštena naknada za frekvencije. Nije se smanjila cijena našim građanima za usluge teleoperatera, ali je se 50% smanjilo njima odlukom u 5. mjesecu uvaženi, u 7. ne mogu sad sigurno ali smanjeno je i tu su problemi, tu su problemi. Ogroman se novac isisaje. Pa imamo problem mi kada govorimo o ovim poreznim uvaženi ministre, samo vjetroelektrane koje su napravili probleme, a naši umirovljenici nemaju mogućnost sada da kupe novca davao sam amandman da kupe prijemnik DVB T2 da mogu gledat televiziju, a zbog korona krize to im je jedini prozor u svijet. Ali 20 milijuna kuna da se subvencionira kupnja prijemnika novi koji im je sad nametnut u najtežem trenutku, to su uglavnom naši nezaposleni, a pogotovo umirovljenici jer su oni najugroženiji u covid krizi. Ne mogu kupiti prijemnik, ja ne znam možete li to shvatit, a banke muzu 4 milijarde kuna samo kroz naknade i provizije. O tome govorim, o tome govorim. Međutim, nadam se da ćete prominiti mišljenje i vaše politike, ko što je Branko Bačić prije tri dana bio jedan Branko Bačić do jučer, sada je drugi Branko Bačić. Niki dan je glupost, populizam, proglašenje isključivog gospodarskog pojasa, ZERP isto, danas nije, danas je to nacionalni interes. I ja se slažem s njime, ali pet godina sam ovdje upozorava, govorio, a vi uporno da to nije tako, dok vas Talijan ne zajaši ne smite ništa, ništa, ko na uzdi ste, na uzdi ko konji kada metnu uzdu i jaši ga se da ne bi slučajno krenuo livo ili desno. Kako vam kažu takav … prije Sanader, Karamarko, Kosorica, Plenković to je vaš Plenković … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala lijepo.
Vrijeme. Imate jednu repliku, uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala. Kolega Bulj. Dakle sasvim je jasno i ta priča nekakva da smo mi ne znam destruktivni, prošli peta rekao sam kolegama iz HDZ-a svaki zakon koji je bi na dnevnom redu smo podržali. Mi podržavamo kada oni nešto dobro predlože i tu nemamo nikakvih problema. Nemamo ni problema reći da je to dobro. A pet godina ovo što ste rekli ih ovdje uvjeravamo u jednu stvar i sada jučer vidim Branku Bačića slavodobitno on najavljuje proglašenje isključivog gospodarskog pojasa, a pustio sam mu snimku ovdje gdje govori da je to štetno, beskorisno, da Hrvatska od toga nema nikakve koristi. I to pokazuje tko je tu zapravo onaj tko politiku vodi na način da zapravo donosi odluke kako mu se kaže, ne znam ili iz središnjice HDZ-a ili iz Bruxellesa ili ne znam gdje, a tko se bori za hrvatske interese.
Odgovor.
Slažem se kolega Grmoja. Taj čudnovati kljunaš od ZERP-a koga je progurao sova Šeks zajedno u to vrijeme sa Sanaderom i tom cijelom ekipom kada se je uhićivalo, lociralo, transferiralo hrvatske generale kako bi se dodvorili europskim činovnicima i Karli del Ponte sad odjednom nije dobar, a mi cijelo vrijeme govorili da je to naše pravo, međunarodno pravo. Isto tako tvrdimo cijelo da moramo zaštititi naše najsiromašnije poduzetnike, ako je Slovenija donijela u covid krizi mjeru moratorij na kredite i kamate, zbog čega to ne bi donijela i hrvatska Vlada jel banke su solventne, godišnje 4 milijarde kuna samo na provizije i kamate uzimaju. I godinu dana, znači ništa opraštat, samo godinu dana moratorij na kamate i kredite. To ne žele. Koji su razlozi ja u to neću ulazit. Isto tako o samodostatnosti, kolegica Šimpraga je maloprije govorila kao dožupanica koja ima dobre zasluge s HDZ-om zbog ove situacije trenutne, samodostatno kada sam ja govorio da mi ne govori ovdje svakakvim imenima me nazivalo, da europsko tržište, mi smo tržište mi smo sigurni. Nismo sigurni nego ćemo biti gladni ako nastavimo ovako. Hvala lijepo.
Vrijeme. Sljedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Damir Bakić.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre. Evo još jedanput sasvim kratko, sasvim konkretno kao što sam obećao o predloženoj izmjeni Zakona o financiranju lokalne i regionalne samouprave. Kao što znamo porez na dohodak se dijeli na način da 60% tog dakle po trenutno važećem zakonu 60% tog poreza na dohodak pripada gradu odnosno općini, 17% županiji, 6% ide za decentralizirane funkcije što su školstvo, zdravstvo, socijalna skrb i vatrogastvo i 17% ide u Fond za izravnanje. Sad kada se odlučilo smanjiti porez na dohodak, kada se dakle taj porezni prihod proračuna de facto smanjuje za 1/6 valjalo je učiniti odgovarajuće kompenzacije. Ministarstvo odnosno Vlada kao predlagatelj je učinila razumno, to će reći da je centralni proračun po ovom prijedlogu zamišljen da preuzme funkciji odnosno dužnost i funkciju izravnanja, a da se tih 17%-tnih poena koje je do sada išlo u Fond za izravnanje podijeli nekako adekvatno proporcionalno, po proporcionalnosti između grada i županije, grada i općine i županije da ih se na neki način obešteti odnosno da ih se kompenzira. To je po prilici napravljeno sasvim precizno i sasvim korektno ako se nema na umu prirez, to je napravljeno sasvim korektno i precizno da ono zaokruživanje na cijeli broj za sve one gradove i općine gdje je prirez nula. Kada je međutim prirez prisutan, a osobito tamo gdje je prirez velik kao npr. u velikim centrima u velikim regionalnim centrima gdje je prirez 15% ili u Osijeku gdje je 13% dakle 15% u Splitu i Rijeci čini mi se, 13% tamo gdje je prirez velik treba imati na umu da je prirez isključivo prihod lokalne samouprave, dakle grada odnosno općina. Drugim riječima, ako dakle gubimo od poreznih prihoda gube po proporcionalnosti svi, kad se međutim naplati manje poreza onda se naplati i manje pripadajućeg prireza, a kompletan taj gubitak nenaplaćenog prireza pada na teret grada odnosno općine. U tom smislu mi smatramo da bi zapravo trebalo podesiti ovaj prijedlog Vlade koji trenutno glasi tako da se od sadašnjih 60% udio grada odnosno općine podigne na 74, a udio od županija od 17 na 20, smatramo da bi bilo primjerenije podići udio grada odnosno općine sa 60 na 75, a udio županije sa 17 na 19. Čini se da se radi o maloj izmjeni, čini se da se radi o jednom postotnom poenu s kojim se može živjeti i na ovoj i na onoj strani, ali smatramo da to nije nevažno, to tim prije što neke grube procjene kazuju da se radi možda o iznosu od 80 ili 90 milijuna kuna na godišnjoj razini i dakle ovdje govorimo o tome hoće li tih 80 ili 90 milijuna kuna na godišnjoj razini pripasti gradovima i općinama ili županijama. U tom smislu podnijeli smo amandman, predlažemo korekciju ove izmjene Zakona o financiranju lokalne i regionalne samouprave. I za kraj reći ću još samo nešta, dakle to je jedna nepreciznost koja ovaj moment nije važna, ali kada se već o tome priča prilika je da se možda i to popravi u čl. 5. Zakona o financiranju lokalne i regionalne samouprave zbroj tih postotaka je bio i ostao 100, sada je 60% gradu, 17% županiji i 6% decentraliziranim funkcijama, 17% fondu izravnanja, predlaže se drugačije što je u zbroju opet 100. U drugu ruku zadnji stavak tog Članka 5. kaže da se od ukupno ubranog poreza na dohodak 1% ima dakle prava na 1% tog ukupno ubranog poreza ima Porezna uprava na ime troškova, evidentiranja, prikupljanja itd. i sad je zapravo možda prilika ako treba Vlada i sama uloži neki amandman da taj članak poštima i da taj 1 postotni poen koji vjerojatno s pravom pripada Poreznoj upravi dakle da uđe, da uđe u sumu koja će ona ukupno iznositi 100. Hvala vam lijepo.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Ružica Vukovac.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege zastupnici, dakle sve promjene koje smo vidjeli ovih godina nastavljaju se i dalje, nisu ostvarile bolji život naših građana. Pogotovo ne onih građana sa minimalnom plaćom. Nisu smanjeni troškovi života, niti je povećana konkurentnost gospodarstvu. Dok god mi budemo imali veće cijene goriva, veće cijene cestarina, dokle god imamo više cijene ostalih energenata i komunalija nego druge razvijene zemlje EU naš građanin ne može dostojanstveno živjeti, a gospodarstvenik raditi. Cijelo vrijeme se govori i niskim plaćama, sindikati to gledaju na jedan način, gospodarstvenici na drugi način i točno je to jer mi u Hrvatskoj imamo slučaj europskih cijena i hrvatskih plaća koji nas jednostavno guši i uništava. To znači da građani i gospodarstvenici imaju isti problem i nije mi jasno zašto sindikat i HUP zajedno ne izađu sa tim problemom, ponude rješenje jer na ovaj način Vlada zapravo koristi onu poslovicu, zavadi pa vladaj. Bez smanjenja PDV-a, ali ne kozmetičkih, također smanjenja a djelomično i ukidanja trošarina na energente, smanjenje cijena cestarina sa uvođenjem vinjete te smanjenja cijena komunalnih usluga vode i ostalog te ukidanja popratnih troškova koje vidimo na računima za komunalije, struju i drugo nema nam napretka u Hrvatskoj. Samo smanjenje troškova života i rada može doprinijeti boljem standardu i dostojanstvenom životu građana te razvoju i konkurentnosti gospodarstva. Za to je potrebno restrukturiranje državne i lokalne uprave sa smanjenjem troškova u svim segmentima. Isto tako kontrola i smanjenje troškova u državnim i lokalnim tvrtkama koje pružaju usluge građanima i gospodarstvu što treba rezultirati manjim cijenama njihovih usluga, uvesti veću kontrolu i ograničavanje cijena energenata te ostalih troškova života i rada treba biti najbitniji cilj vlada. Nažalost to se nije radilo već se godinama podobno zapošljavalo što je sve dovelo do enormnih troškova u svim segmentima, a time i prelijevanja troškova na građane i gospodarstvo. Kao primjer mogu navesti Petrokemiju Kutina koja je godinama bila gubitaš, a kada je 2018. godine uz pomoć države u preuzimanju nekih njenih dugova i dokapitalizacije ustupila PPD-u i INI na jedanput Petrokemija nam postaje profitabilna. Da je Vlada kontrolirala i ograničavala cijene dakle kod energenata ne smije biti dozvoljena velika marža ne bi se dogodilo da baš oni koji prodaju energente, a troškovno su najveći trošak u Petrokemiji preuzmu Petrokemiju i sada rade sa profitom. Ove promjene o kojima govorim koristile bi građanstvu i gospodarstvu jer time bi se omogućio pristojan život svih građana pogotovo onima sa najnižim primanjima i ponavljam konkurentnost gospodarstva. Stopa PDV-a od 20% je najviša u Europi, treba uvesti porezne stope od 20%, 10%, 5 i 0%, 0% za osnovne prehrambene namirnice. Trenutni sustav oporezivanja PDV-a temelji se na primjeni opće stope PDV-a 25% i 2 snižene stope od 5% i 13%. Za upis u registar obveznika PDV-a primjenjuje se prag u iznosu od 300.000 kuna koji obuhvaća vrijednost oporezivih isporuka dobara ili usluga u prethodnoj ili tekućoj kalendarskoj godini. Napominjem kako je nepriznavanje odbitka, 100% pretporeza štetno za gospodarstvo i čini gospodarstvo dodano nekonkurentnim. Prije bilo kakvog pomaganja banka kroz otpis potraživanja treba riješiti problem švicarca i ostalih kredita, samovoljno određivanje kamatnih stopa u svim ugovorima o kreditu i drugo jer će se tek onda vidjeti pravo stanje sa dugovanjem prema bankama. Također, treba riješiti prekršajne prijave zbog toga što niti jedna od tih banaka nije najkasnije do 1. travnja 2014. ugovorila s potrošačima dužnicima fiksni dio kamate promjenjivi parametar i razdoblja promjena kamata. Radi se o svim vrstama kredita, dakle i o EUR-u i kunskom i CHF kreditima. Za taj prekršaj nečinjenja po zakonu je predviđena kazna od 80 do 200.000 kuna za banku po svakom pojedinačnom prekršaju te od 10.000 do 50.000 kuna za članove uprava banaka koji su to bili na dan 1. travnja 2014. godine. I zaključno očekujemo kako će primjena ovog prijedloga paketa zakona destimulirati kreditne institucije u prodaji kreditnih plasmana agencijama za otkup potraživanja odnosno kako će kreditne institucije biti motivirane putem konačnog otpisa duga što više olakšati položaj dužnika, građana i poduzetnika. Poboljšanjem kreditnog položaja dužnika utječe se na ponovni razvoj investicija poduzetnika i porast osobne potrošnje. Hvala vam lijepo.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Domagoj Prica.
Poštovani kolegice i kolege saborski zastupnici, biti vladajuća opcija u zemlji je privilegija, ali i obaveza. Tu privilegiju i obavezu ova Vlada ima već 5-tu godinu. Dakle, 5 godina za početak rješavanja izrazito kompliciranog poreznog sustava kakav imamo u Hrvatskoj. Problem naše države nije samo visina udjela koju porezi i parafiskalni nameti imaju u BDP-u već i sam broj istih, a ono što imamo je šuma propisa, poreza i parafiskalnih nameta. Naglasak bi trebalo staviti, ne samo na smanjenje poreza, već i na ukidanje nameta koji opterećuju gospodarstvo. Jedan od prioriteta trebalo biti ukidanje barem nekih od stotinu parafiskalnih nameta, poglavito ako znao podatak da svi parafiskalni nameti godišnje skupe svega 9 milijardi kuna. upravo tu bi trebali ići u rasterećenje, ne samo financijsko već i gledano da ukidanjem nameta rasterećujemo gospodarske subjekte koji dobar dio vremena troše na komplikacije koje proizlaze iz samog postojanja tih nameta. Kompliciranost našeg sustava potvrđuje da u državi imamo 556 jedinica lokalne samouprave, 556 gradova i općina i svaka od tih općina i gradova određuje visinu prireza, poreza na dohodak za svoje građane, što u praksi znači da Hrvatska, zemlja od 4 milijuna stanovnika, ima 556 sustava poreza na dohodak. Dakle, sve smo napravili da zakomplicirano porezni i svaki drugi sustav i onda se čudimo zašto zemlja ne napreduje, zašto nam građani nemaju bolji standard, zašto nam nakon Njemačke i Irske građani odlaze za boljim životom i u države koje su do jučer bile iza nas. Možda da shvatimo vrijednost, jednostavnost i poreznog i svakog drugog sustava, to bi nam bio ključni zaokret. Uvijek se moramo sjetiti da što je neki sustav kompliciraniji, to je veći pritisak da ga se zaobiđe. Naravno, nemaju svi tu mogućnost. Tako se stvaraju problemi, od utaja poreza, sive ekonomije i trgovanje utjecajem, kao i mnogi drugi. Dobra stvar kod smanjenja poreza jest da državi i lokalnoj vlasti ostaje manje novca, bilo da je manje novca za negativne pojave, kao što je korupcija, ili je jednostavno manje novca da vladajuća opcija koristi taj novac građana kako bi ih pod navodnicima, potkupila te si osigurala opstanak na sljedećim izborima i tako ciklički s izbora na izbore. Također, zbog krize uzrokovane koronavirusom, gospodarstvo je palo i pogoršao se socijalni položaj naših sugrađana. Već su se u proljeće mnogi od njih susreli s nižim prihodima. Jesu li pritom pali troškovi života? Nažalost svima nam je poznat odgovor da nisu. Zbog toga, posebno bih istaknuo potrebu povećanja plaća za najširi krug građana kroz povećanje neoporezivog dijela poreza na dohodak. Ta mjera podigla bi standard ljudi. Nažalost ova Vlada to neće napraviti. Takve bi izmjene podigle prihode stotine tisuća hrvatskih obitelji, to je najjače oružje za demografski oporavak naše domovine. Ove izmjene poreza na dohodak koje će ići u korist onih koji su imućniji, mogle bi imati za posljedicu porast cijena, te opet opteretiti naše najugroženije, ali i oslabiti srednju klasu, koja je temelj svakog društva. Nažalost porezna presija, kompliciran porezni i zakonski sustav opterećuju i dalje će opterećivati naše gospodarstvo. Dakle, podcrtao bih važnost jednostavnosti svakog sustava, pa tako i poreznog. Što je sustav jednostavniji, to je gospodarstvo manje opterećeno, ne samo financijski već se i gospodarski subjekti mogu baviti svojim poslom, a ne trošiti dobar dio vremena na ispunjavanje obaveza prema državi. Ovim prijedlozima zakona to se neće dogoditi. Hvala vam.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Željko Pavić.
Poštovani predsjedavajući, ministre, poštovane kolegice i kolege, ja bi se danas osvrnuo na sva tri zakona vezano za porez, znači na porez za PDV, dobit, porez na dohodak. Htio bih napomenuti i skrenuti pozornost i predlagaču zakona i svima kojima nije jasno o čemu danas oporba raspravlja, kao i hrvatskoj javnosti da su odrednice za tih zakona, zapravo kontradiktorne sa navodnim nastojanjima koje je ministar isticao. Prva činjenica je da je upitan smisao raspravljanja danas o poreznim zakonima, nakon što je izglasan proračun za 2021. g. na koji je opozicija imala 300 i nešto amandmana, a znamo da je Vlada prihvatila svega 3 amandmana. Nadalje, kad govorimo o porezu na dodanu vrijednost, čuli smo već da imamo cijeli niz kompanija koje se bave elektroničkim poslovanjem, od društvenih mreža, Facebooka, Twittera, Tik-Toka, Instagrama i da ne nabrajam dalje, od razno raznih internetskih posrednika i inih poslovnih subjekata na internetu koji zarađuju novac na hrvatskom internetskom tržištu, a Vlada nije predložila model po kojem bi oni plaćali PDV u Hrvatskoj. Što to znači? To znači da im zapravo ostavljamo, odnosno opraštamo milijune eura i ne poduzima po tom pitanju ništa, a istovremeno Vlada nije našla za shodno da proizvode za osnovne životne potrebe oslobodi PDV-a i da na taj način pomogne našim građanima. Što se tiče poreza, odnosno prijedloga Zakona o poreznu na dohodak, tu je nažalost napisano na način da se pogoduje onima sa najvećim plaćama, s istovremeno Vlada tvrdi da hoće pomoći najsiromašnijima. Čuli smo za prijedlog, za promijenjene porezne stope, a ja bih tu dodao i promijenjeni osobni odbitak koji bi se mijenjao zavisno o visini plaće i automatski bi oni koji imaju veće plaće, plaćali i veći porez. Prijedlog je zapravo jednostavan, primjena je još jednostavnija, a cilj je da teret krize nose na svojim leđima najimućniji, najbogatiji i oni sa najvećim plaćama. Kad govorimo o porezu na dohodak, tu je, taj je definiran na način da se poduzetniku jednostavno ne isplati da se zaposli u svom poduzeću i da se isplaćuje osobni dohodak. To se masovno koristi i poduzeća bez zaposlenih na nivou godine zarade otprilike 26 milijardi kuna, a nakon toga dobit im se oporezuje sa stopom od 10-tak posto. Dakle, ni ovim zakonom ne pomažemo najsiromašnijima i najpotrebitijima, nego onima koju su najsnažljiviji. Nadam se da će predlagač prihvatiti amandmane koji bi ispravili ove nelogičnosti i na taj način pomoći najpotrebitijima. Hvala.
S ovim smo završili pojedinačne rasprave. Zapravo završna rasprava u ime Kluba zastupnika SDSS-a, uvažena zastupnica Anja Šimpraga.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolege i kolegice, Prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak predlaže se snižavanje poreznih stopa koje se primjenjuju onda pri oporezivanju prihoda od poreza na dohodak što će utjecati kasnije na same prihode proračuna općina, gradova i županija. Udio sredstava poreza na dohodak koji se povećava jeste svojevrsna kompenzacija za izgubljena sredstva općina zbog izmjene poreznih stopa. Provedbom ovog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave dolazi do preraspodjele udjele u porezu na dohodak između navedenih. Ovim zakonom mijenja se udio raspodjele u porezu na dohodak na slijedeći način, povećava se udio poreza na dohodak općinama sa 60% na 74%, županijama sa 17% na 20% i za decentralizirane funkcije ostaje 6%. Tako vidimo da iz ovog razdjela poreza na dohodak nema prostora za udio za fiskalno izravnanje koje je iznosilo 17%, a sada će se ono isplaćivati kako je predloženo iz sredstava državnog proračuna. U konačnici proračuni će biti u istom iznosu definirani, ali se dugoročno ovim prijedlogom smanjuje izvorni prihod općina, smanjuje se mogućnost zaduženja i financiranje projekata te upitna održivost općina te ravnomjeran regionalni razvoj, demografski i ekonomski ionako opustošenih krajeva. U tom smislu Klub Samostalne demokratske srpske stranke podnijet će amandman koji neće narušiti statiku ovog zakona i ako ga Vlada da prihvati želimo da se obveže da će sagledati i ozbiljno razmotriti eventualne negativne posljedice primjene zakona za skupinu jedinica lokalne i područne samouprave, lokalne samouprave koja se prema vrijednosti indeksa razvijenosti nalaze u prvoj i drugoj skupni te će predložiti modalitete radi ublažavanja ovakvih posljedica. Znamo da ministarstvo i ministar Marić rade odlučan posao i zato vjerujemo da će pronaći najbolji mogući način kako bi takvim općinama bili osigurani ljudski kapaciteti i provedba razvojnih projekata. Hvala.
Slijedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, uvažena zastupnica Vesna Vučemilović.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, kolegice, kolege, drugo čitanje ovog petog kruga porezne reforme nije donijelo neke velike promjene u odnosu na prvo čitanje. Osobno mi je žao što nije uvažen prijedlog određenih oporbenih klubova, tu mislim na Domovinski pokret i na kolegu Lerotića iz IDS-a vezano za ukidanje mjesečnih akontacija poreza na dobit koje su značajan udar na likvidnost poglavito mikro i malih poduzetnika i to u ovoj krizi u kojoj se nalazimo nije beznačajno. Danas smo dobili još i u hitnu proceduru Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave jer mijenja se porez na dohodak pa je to nekako i logično, ali bilo bi još logičnije da smo dobili i zakon kojim će se urediti taj naš teritorijalni ustroj koji je takav kakav je. Ovaj peti krug donosi određene pozitivne stvari, to treba naglasiti, ali isto tako što se tiče financiranja jedinica lokalne samouprave mislim da bi bilo kvalitetnije da smo to raspravljali zajedno sa zakonom kojim će se konačno smanjiti taj preveliki broj jedinica lokalne samouprave. Isto tako nekako evo profesorski gledano uvijek se moram zapitati što bi trebao biti cilj fiskalne politike svake države i u svim udžbenicima ćemo naći da bi trebali postići gospodarski rast uz visoku zaposlenost i nisku inflaciju i kad god raspravljamo o porezima o fiskalnoj politici bilo bi dobro i mi kao saborski zastupnici da se zapitamo idu li te mjere u tom smjeru, hoćemo li mi ostvariti gospodarski rast temeljem ovih mjera ili ne. Malo ću se osvrnuti samo vezano za jedinice lokalne samouprave, već su kolege tu navodile udio svih poreznih prihoda u prihodima je 57%, a u tih 57% porez na dohodak i prirez koji je de facto porez na porez čini 87%. Što znači da je to njihov glavni izvor prihoda. Teško ćemo mi vezano za sad i ovim promjenama, a bez ovih velikih sredstava koje je u proračunu Ministarstvo financija predvidjelo za iduću godinu, a u iznosu od 2 milijarde kuna taj fiskalni kapacitet i sve potrebe jedinica lokalne samouprave nekako zadovoljit. Čak 555 općina i gradova od čega? 86% ima manje od 10.000 stanovnika i čine samo 36% stanovništva RH. Teško bi i bogatija država od nas mogla financirati sve to skupa. Teritorijalni preustroj nije nešto što se obično pred izbore kao tema nametne, a ona poslije nikom ništa, to je jednostavno za Hrvatsku nužnost jer to postaje definitivno neodrživo. Inače treba naglasiti da i broj tih jedinica kontinuirao raste i poglavito u gradovima i samo ću se kratko osvrnuti na ukidanje udjela za fiskalno izravnanje. Podsjetit ću vas da je 26.10. gradonačelnik Grada Zagreba tražio da 900 miliona kuna u fondu za izravnanje ostane u gradskoj blagajni. Je li ovo naznaka i ova odredba znači da ukidamo taj udjel u svjetlu nadolazećih lokalnih izbora, najava i neke koalicije i je li Milan Bandić i dalje HDZ-u pouzdan partner u Gradu Zagrebu? Evo, to bi se isto možda trebali zapitati. Hvala.
Slijedeća završna rasprava u ime Klub Hrvatskih suverenista, uvaženi zastupnik Željko Sačić.
… [[Govornik naknadno uključen.]] hrvatska javnosti, hvala. Evo opet ćemo se suočiti, a već smo o tome pričali sa gospodinom ministrom i potpredsjednikom oko teme oporezivanja nesrazmjerno utvrđene imovinske koristi. Ona je u ovoj poreznoj reformi dohvaćena i zahvaćena, napravljen je prvi korak po mojem, po našem mišljenju sa dosadašnjih 54% oporezujemo sada je prijedlog oporezivanja 60% te imovine koja je u nesrazmjeru kod svakog građanina potencijalnog prekršitelja u odnosu na njegove prihode. I to je u principu iznimno veliki iskorak u borbi protiv mnogih vrsta nezakonitosti, u nekim državama u Italiji, u Americi sasvim sigurno u Njemačkoj čak i u borbi protiv organiziranog kriminala, korupcije odnosno težih oblika kriminala jer je nakon smrti, nakon svirepog ubojstva antimafijaškog suca Falconea u Italiji i talijanska javnost, a i svjetska kazneno pravna elita došlo do zaključka zapravo da je borba protiv mafije najučinkovitija ako ga zapravo ako usredotočite tu svoju energiju na oduzimanje koristi stečenim kaznenim djelom da ih na taj način demotiviraš. I tu je talijanska mafija duboko zažalila javno oni koji su se pokajavali su između ostalog rekli nikad nismo smjeli ubit suca Falconea jer nas on mrtav za vrat davi i razorio je velikoj mjeri sad što su učinkovite te akcije antimafijaške i u Italiji i drugdje, pa i u Europi, pa između ostalog mi smo dionici tih pozitivnih sustava u Hrvatskoj zahvaljujući upravo jednom takvom pristupu oduzimanja koristi stečenih kaznenim djelom. E sad, to je naš ustavni princip, to je princip našeg kaznenog prava temeljni da se zločin ne smije isplatiti, da se korist mora oduzeti, mi smo primjerice u USKOK-u prošle godine kako smo imali priliku pročitati iz izvješća od 829 osoba oduzeli, naši sudovi po zahtjevu USKOK-a županijskih i državnih odvjetnika i općinskih oko 123 miliona kuna s tim da je ostalo, to je korist stečena kaznenim, s tim da je ostalo ovaj od 69 osoba sud je ukinuo jer su mjere prešle 2 godine one mjere zaleđivanja odnosno gdje su ušli u trag kriminalno stečenoj imovini, ali proces nije u 2 godine završio sa podizanjem optužnice čak 134 miliona kuna je odleđeno i opet su ti građani okrivljeni u kaznenim postupcima mogli s njima raspolagati. Poanta je ovog uvoda u slijedećem, gospodine i ravnatelju da postoje elementarne razlike u pristupu USKOK-a i suda jer je teret dokaza za kriminalom stečenu imovinu na sudu, na državnom odvjetništvu, na policiji, a kod vas u Poreznoj upravi teret dokaza je prebačen kapitalno, učinkovito na čovjeka kojeg se istražuje. I znači vi ste u strahovito velikoj prednosti i to je poanta i želja svih ovaj europskih istražitelja, ali ustavna prava ne dozvoljavaju. Međutim vama ne prijeći ni jedna konvencija da oporezujete, da istražujete tu imovinu, ona postoji, vrlo lako vi dođete sa svojim instrumentarijem, sa svojim stručnim ljudima poreznom USKOK-u do te zapravo, do te kriminalom stečene imovine koja se nije do kraja istražila i nije mogla povezati sa počinjenjem kaznenog dijela ali ona ostaje u nesrazmjeru. I zapravo vama je taj alat dan, država vam ga je dala, ovaj sabor vam ga je dao nekad, nadamo se da će ovaj proći i u nekim drugim oblicima da vi popravite sve one teškoće koje redovni naš pravosudni sustav nije mogao zbog niz razloga dokazati u postupku, ali vi ga možete puno lakše sanirati i oživotvorit ustavno načelo da se zločin nikad ne smije isplatiti i slijedom toga podignite tu razinu ne sa 60% nego na 3/4 te imovinske koristi. Dakle, dignite to ne bi pogrešili i da dignete i do 90% jer ona nije zapravo beznačajna ona nije produkt poštenog rada, poštenog pristupa [[Upadica: Vrijeme.]] nego ona ima izvorište u kriminalnim osnovama.
Slijedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, uvažena zastupnica Sandra Benčić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, dakle završno, u našem alternativnom prijedlogu porezne reforme koji smo dali rukovodili smo se kao prvo potrebom smanjenja dohodovnih nejednakosti, osiguranjem ustavnog načela, načela socijalne države i to kroz ostvarenje i jačanje načela pravednosti poreznog sustava. Za razliku od vladajućih odnosno predlagatelja mi razvoj Hrvatske ne vidimo na osnovi tzv. tickle-down ekonomije one koja smatra da se smanjenjem poreza na bogatije slojeve društva oslobađa potencijal za investicije i prosperitet koji onda nekako kap po kap dođe i do onih siromašnijih i srednjih slojeva. Ne vjerujemo u trickle-down ekonomiju jer su je se i njeni tvorci odrekli pa je čak i Međunarodni monetarni fond još 2005. rekao da oslobađanje bogatijih od poreznog tereta ne dovodi do povećanja prosperiteta niti smanjenja nejednakosti nego upravo suprotno. Znam da možda nije očekivano da ja citiram Papu Franju ali kad se o njemu radi moram. On je za trickle-down ekonomiju rekao slijedeće. Neki ljudi nastavljaju braniti trickle-down teorije koje pretpostavljaju da je ekonomski rast podržan od strane slobodnog tržišta neumitno povodi do povećanja pravednosti i uključivosti. Ovo mišljenje koje nikad nije bilo podkijepljeno činjenicama odnosno dokazima predstavlja sirovo i naivno vjerovanje u dobrotu onih koji imaju ekonomsku moć i svetost djelovanja trenutnog ekonomskog sustava. Ovim prijedlogom porezne reforme smanjuje se porezna presija, ali za koga se smanjuje porezna presija? Smanjuje se za one koji već sada imaju najviše ekonomske moći u društvu, dok oni sa najnižim prihodima kao i srednji sloj dobivaju vrlo malo ili ništa. Dodatno, ova porezna reforma nastavlja porezno favorizirati dohotke od kapitala i imovine spram dohotka od rada. A tko ima dohotke od kapitala i imovine, oni najbogatiji ili srednji i niži sloj? Odgovor na to znamo. Nadalje, ovakav sustav potiče zapravo legalne oblike porezne evazije jer objasnite mi npr. zašto bi vlasnik nekog poduzeća zaposlio u radni odnos IT stručnjaka, inženjera umjesto da mu sugerira aj ti otvori firmu ne moraš se u njoj niti zaposliti, izdaj mi račune, ja ću ti plaćati, ti ćeš na kraju godine platiti 10% poreza na dobit i sve ostalo je tvoje, jeftinije meni, jeftinije tebi. Tako dolazimo do onih tisuća i tisuća firmi u kojima nemamo ni jednog zaposlenog. To je legalni oblik, nažalost legalni porezne evazije. I šta se onda događa? Dakle, dolazimo do onog primjera o kojem sam već govorila da više poreznog tereta čak i u apsolutnom iznosu, ne samo u proporciji snosi srednji i siromašniji slojevi društva umjesto onih s većom ekonomskom moći. To naravno ima svoje posljedice na makroekonomskoj razini, a posebno u vremenima krize jer umjesto da povećavamo osobnu potrošnju koja se povećava tako da dižete plaće onima s nižeg i srednjeg sloja mi ćemo povećati zapravo prihode onih koji već imaju dovoljno i koji spadaju u ona zadnja dva decila najbogatijih i koji zapravo ta sredstava stavljaju u štednju. Posjetit ću samo da je ovdje premijer rekao pa i bogati troše, to me podsjetilo na ono „i bogati plaču“, jako me dirnulo. Naši prijedlozi su dakle išli u smjeru poticanja isplativosti rada i proizvodnje, dakle oslobađanja kao prvo poreza na reinvestiranu dobit, smatram da trebamo poticati reinvestiranje dobiti, a ne isplatu dobiti. Ovime mi zapravo potičemo isplatu dobiti van iz poduzeća. Išli smo u smjeru povećanja onda porezne stope na isplaćenu dobit, ali na način da se ona tretira kao osobni dohodak i da se na nju primjenjuju iste stope kao i na dohodak od rada, predložili smo da se taj porezni teret preraspodijeli kroz 4 progresivne stope kako bi imali veći efekt povećanja plaća onom nižem i srednjem sloju, pa i onima koje želimo zadržati u Hrvatskoj, inženjerima, liječnicima, IT stručnjacima. Na taj način proširili bi poreznu bazu, smanjili bi poreznu evaziju, osigurali da i oni najbogatiji plaćaju proporcionalno porez, ali takav zaokret očekivano nije prihvaćen. Međutim, mi ćemo nastaviti davati ovu viziju pravednije i prosperitetnije Hrvatske, one u kojoj se dobro živi od rada u kojoj se isplati stvarati i proizvoditi, a ne živjeti isključivo od imovine, obično naslijeđene [[Upadica: Vrijeme.]] i od kapitala. Ja vam se zahvaljujem.
Slijedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a, uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Evo ja ću još jedanput zapravo pokazati koliko je sa ovim promjenama u poreznom sustavu zapravo se doprinijelo i rasterećenju građana, a isto tako i poduzetnika. Kad uzmete samo jedan segment, a to je PDV, onda je do 2020. ukupno rasterećenje bilo preko 3 milijarde i 280 milijuna kuna. Mnogi govore nije bilo pomaka u tom segmentu i izaziva se još daljnja rasterećenja, a zaboravilo se zapravo koliko se, da se smanjio PDV na komunalne usluge, na električnu energiju, da se smanjio na i u turizmu sa 25 na 13%, da su se smanjio PDV na lijekove, pa je onda zapravo ovaj iznos od preko 3 milijarde kuna itekako značajan. Mi možemo raspravljati da li je ukupno stopa PDV-a generalno visoka, sigurno da je, ali moramo i ove činjenice uzeti u obzir. Kad govorimo o dohotku, onda nemojmo zaboraviti da je osobni odbitak kod poreza na dohodak povećan s 2600 na 4000 tisuće kuna. Da su se mijenjali koeficijenti obračuna osobnog odbitka za članove obitelji, odnosno za djecu i kada pogledate da je od 2016. na ovako 4-člana obitelj ima sada oslobođenje po tom osnovu preko 8 250 kuna, govorim samo osobni odbitak dakle, nositelja osiguranja i dvoje djece, onda vidite da upravo u tom segmentu najnižih primanja imamo 100%-tno oslobođenje od poreza na dohodak. Ovdje se govori i o reinvestiranoj dobiti i ponovno vraćanju u sustav. Da, moguće da je za neke to bilo interesantno, međutim, na godišnjoj razini se ulagalo negdje oko milijardu kuna u reinvestiranje dobiti i kada pogledate da li je to efekat koji može donijeti veći prosperitet i ulaganje u poduzetnike, onda mislim da to ne može biti jedini argument. Prema tome, smatram da upravo ovim poreznim izmjenama i fiskalnom politikom koja će davati upravo ovakvu stabilnu i kvalitetnu podlogu, gdje će svaki poduzetnik znati što ga očekuje, mi moramo težiti upravo jednostavnosti poreznog sustava, ali isto tako i predvidivosti, a to je ono što se sa ovim poreznim reformama želi postići. Znači ne dovodi se do povećanja porezne presije nego dapače, do rasterećenja, govorim ponovno i građana i poduzetnika, a to itekako trebamo dobro verificirati.
Posljednja završna rasprava u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. Poštovani kolege zastupnici, poštovani ministre, znam da vam je zabavno tipkati na mobitel, ja bi na kraju samo rekao kratko. Ravnomjernoga razvoja, ministre, nema do trenutka dok poduzetnici, oni koji žele investirati, tj. koji žele stvarati radna mjesta, poduzetnici koji jedino što je bitno za opstanak 2/3 Hrvatske koje su prazne, demografski slomljene, je bitno radno mjesto. Znači mi da bi u Drnišu, Sinju, ne znam, zadarskom, šibenskom zaleđu, Slavoniji, Lici, Gorskom kotaru, otvorili radno mjesto, mi tom poduzetniku, moramo ga rasteretiti svih poreza i davanja na moratorij minimalno 5 godina. Ako ne želimo da nam ne ostanu prazni prostori, to je jedina mjera, radno mjesto na tim područjima. Ovo sam govorim ne iz političkih razloga, nego je to činjenica, da vrlo malo investitora, tj. poduzetnika dolazi u te krajeve jer jednostavno, u tim krajevima je puno skuplja brdsko-planinskim nerazvijenim, energija, dalje su od centara, manje radne snage jer je otišla radna snaga i svakom poduzetniku triba 2 godine, 3 godine, moratorij na sva davanja koja postoji, koji će ulagati i zapošljavati ljude na tom području i to je najjača mjera. Radno mjesto i takva nama reforma triba. Znači reforma da na tim područjima ljudi ostanu. Inače, dobro je što su lokalne samouprave još 2017., '18. što su lokalne samouprave taj određeni novac decentralizirane. To je okej temeljem određenih indeksa i to je okej. Međutim, tko će otvoriti radna mjesta u ne znam, bilo kojem kraju koji je nerazvijen? Pa žalosno je da mi u Gorskom kotaru, da su prazne pilane, u Lici, da ništa ne funkcionira. A to je jednostavno, dok poduzetniku ne pokažemo dobru volju, a ne te poduzetnike se čak šikanira na tim područjima jer su daleko od oltara, kako u poljoprivredi, tako u gospodarstvu, tako u ponudama, u europskim ili ministarstva u regionalnom razvoju, jer ljudi naravno ne žele tu ulagati. Svi odlaze prema Zagrebu i većim središtima. A ima prostora da se to napravi jer ako ostane i jedan čovjek, jedna obitelj na tome području, puno smo napravili. I u tome smjeru moramo usmjeriti politiku, moramo zaštiti, znači ravnomjeran razvoj. Moramo dati određenu vrijeme tim ljudima, poduzetnicima na tome području, oni koji žele doći i ulagati, da na tome području nemaju poreze ni nikakvih davanja. Koliki broj godina, slobodno odlučite, to je ključ. Što se tiče nesrazmjera imovine, smatram bez obzira što ste vi sad tu podigli, .../nerazumljivo/... da se oporezuje ja mislim bez zakona o porijeklu imovine nema tu sriće, vrlo je tu jednostavno, svi ljudi mogu dokazati kako su stekli svoju imovinu jer oni koji su poćapali sve živo, jednostavno glume da ne znaju ništa, par dana se o tome priča, neki su zatvoreni, za sve je kriv Ivo Sanader, nitko ga više ne poznaje. Ovi što su bili uz njega nemaju pojma, državni tajnici, pomoćnici ministara, bojanje tunela, znači cili taj ... [[Govornik se ne razumije.]] se bio dok mi, kolegice i kolege, ne donesemo svi zajedno ovdje zakon o porijeklu imovine jer ovo sve je magla i destrukcija. Čak je bilo 5 godina pa da se neka ... [[Govornik se ne razumije.]] mi ćemo dati razdoblje na 20 godina, da je moguće, beskonačno. Mislim da smo dovedeni pred zid da 2/3 Hrvatske, ako želimo državu, država nije samo površina, sa ljudima moramo sve napraviti da ljudi imaju radna mjesta na ovim područjima 2/3 Hrvatske koje su nerazvijene, koje se napuštaju, pad stanovništva je ogroman. Ja znam da će se naljutiti gradonačelnik Drniša, on kaže da sve cvita u Drnišu, ja bi volio da sve cvita. To je najljepši kraj drniški, cetinski i naša Zagora, nema lipšeg kraja za život, blizu more, planine, rijeke, čista voda, okoliš, poljoprivreda sve je moguće tu razvijati, turizam. Ali nemamo rasterećenja, ne može isto biti poduzetniku u bilo kojoj …/nerazumljivo/… isto se tretirati porezima u Zagrebu i na tim područjima. I ne može se samo pitati, pričati o Zagrebu i potresu koji je bio katastrofalan. Veće štete su politike napravile [[Upadica: Vrijeme.]] u 2/3 Hrvatske nego potres u Zagrebu što je napravio. Hvala.
Evo s ovim smo iscrpili kompletnu raspravu. Zaključujem raspravu o svih 5 zakona, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sad ćemo napraviti pauzu za provjetravanje i nastavljamo u 15 i 45. STANKA U 15,35 SATI.
Poštovane kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti s radom. Na redu je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 75. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku i na kraju i Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Sada bih molio predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje. S nama je poštovani ministra zdravstva Vili Beroš. Ministre, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče HS-a, poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici. Kao što svjedočimo i u RH, a i cijelom svijetu suočeni smo sa velikim izazovom, globalnom pandemijom nove virusne bolesti uzrokovane virusom SARS-CoV-2 od koje je u ovom trenutku oboljelo preko 63 milijuna 788 i 113 bolesnika diljem svijeta, a umrlo je 1 milijun 489, 442 oboljelih. U RH od 25. veljače 2020.g.
Samo malo molim vas ministre. Kolega Grmoja ajde molim vas troje vas je u sabornici, znadete da je pravilo da svaki klub može imati onoliko koliko je definirano, molim vas da si sjednete, jako je živahno, važna je tema molim vas da se smirimo. Izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Stanku ste zatražili nakon što je krenuo ministar, niste na početku tako da ne možemo prekidati. Bit će stanka nakon što završi ministar nije problem. Izvolite.
Hvala vam lijepo. 134.881 oboljelih od čega je nažalost preminula 1861 osoba. Pri tome treba naglasiti da je zadnjih nekoliko dana broj preminulih građana iznimno velik. Danas na 288 drugi dan od pojave korona virusa zabilježena su 3.539 nova slučaja, pa je trenutno broj aktivnih slučajeva u RH 22.610, na bolničkom liječenju 2.400 osoba od kojih 252 bolesnika na respiratornoj potpori. Do danas se oporavilo 110.355 osoba, a u samoizolaciji na današnji dan nalazi se 52.079 osoba, nažalost i danas je preminulo 55 oboljelih. Još 31. siječnja 2020. godine Svjetska zdravstvena organizacija proglasila je epidemiju ove bolesti, javnom zdravstvenom prijetnjom od međunarodnog značaja zbog brzine širenja epidemije i velikog broja nepoznanica s njom u vezi. Potom je dana 11.3. godine WTO proglasila je svjetsku pandemiju, a RH 11.3. odlukom ministra zdravstva proglasila je epidemiju. Cijeli državni teritorij RH smatra se ugroženim ili zaraženim područjima. Novelom Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti iz travnja 2020. dopunjene su odgovarajuće zakonske odredbe novom zaraznom bolešću koja je uzrokovana do sad nepoznatim korona virusom. RH je vrlo rano započela sa provedbom epidemioloških i drugih mjera usmjerenih na suzbijanje i širenje ove infekcije te nam je cilj predloženih izmjena i dopuna Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti pronaći i omogućiti najdjelotvorniji zakonodavni i institucionalni model upravljanja krizom globalne pandemije i lokalne epidemije. U posljednjih osam tjedana epidemije od 32. do 39. tjedna stopa potvrđenih slučajeva kontinuirano raste, ukupan broj testiranja nakon blagog pada u 32. i 33. tjednu epidemije od 34. tjedna kontinuirano raste te u 38. tjednu dosegnut je maksimalan broj testiranja ukupno 60.516 testova u tom tjednu. Broj međutim pozitivnih testova je 22,72% što nije dobro. S povećanjem broja slučajeva i broja hospitaliziranih osoba raste i broj osoba kojima je potreban respirator, raste isto tako i stopa smrtnih slučajeva na 100.00 stanovnika. Kao opći zakonodavni model upravljanja krizom primjeren težini i urgentnosti opisane pandemije koju odlikuju brze i nepredvidive promjene te stalna opasnost od eksponencijalnog rasta oboljelih prethodnim izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti uređen je institucionalni model prema kojem Stožer civilne zaštite RH djeluje i odlučuje u suradnji sa Ministarstvom zdravstva i HZJZ pod neposrednim nadzorom Vlade RH. Taj institucionalni model omogućuje brzu provedbu i ostvarenju dvaju temeljnih načela djelovanja i odlučivanja tijekom globalnih pandemija, kakva je ona uzrokovana bolešću covid-19, a to su načelo djelotvornosti odnosno učinkovitosti i načelo razmjernosti. Drugim riječima, predložene modele osigurava da poduzete mjere postižu zadate legitimne ciljeve, u prvom redu zaštitu zdravlja i života ljudi, ali da te mjere kao i njihov intenzitet istodobno budu takve da strogo odgovaraju potrebama datog trenutka te traju samo dok to okolnosti zahtijevaju kako bi Ustavom zajamčene slobode i prava građana u svakom trenutku, bili ograničeni, samo u mjeri koja je nužna i koja odgovara naravi potrebe u njihovim ograničenjima. Sve mjere Nacionalni stožer civilne zaštite RH donosi u uskoj suradnji sa Kriznim stožerom Ministarstva zdravstva i na prijedlog Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo. S obzirom na sadašnju epidemiološku situaciju, a u cilju što učinkovitijeg sprječavanja i suzbijanja širenja bolesti Covid-19 uzrokovane novim virusom SARS-CoV-2, ovim zakonom predlažu se nove sigurnosne mjere za sprječavanje i suzbijanje zaraznih bolesti. Planirane mjere, kao i njihov intenzitet, trebaju strogo odgovarati potrebama, kao što smo rekli, datog trenutka i dati samo dok to okolnosti zahtijevaju. Predloženim zakonom omogućuje se djelotvornije upravljanje odgovorom na krizu u situaciji zarazne bolesti Covid-19, njeno učinkovito suzbijanje radi zaštite života i zdravlja ljudi. S obzirom na nove okolnosti, prilagođavamo se, mijenjamo propise, donosimo mjere i nastojimo unaprijediti postojeće zakonodavne i institucionalne modele upravljanja krizom. Kada je riječ o samom sadržaju ovog prijedloga zakona, predlaže se uvađanje novih sigurnosnih mjera. To prvo, obaveze pravilnog nošenja maske za lice ili medicinske maske. Drugo, sigurnosna mjera zabrana ili ograničenja održavanja javnih događanja i/ili okupljanja, te 3. sigurnosna mjera zabrane ili ograničenja održavanja privatnih okupljanja. Propisivanje sankcije za pravne osobe, za odgovornu osobu u pravnoj osobi, kao i za fizičku osobu obrtnika te fizičku osobu koja obavlja drugu samostalnu djelatnost i za fizičke osobe koje se ne pridržavaju donesene sigurnosnih mjera te naplata prekršajne kazne na mjestu počinjenja prekršaja, biti će sukladno odredbama Prekršajnog zakona. Ovlast policijskih službenika, inspektora tijela državne uprave nadležnog za civilnu zaštitu, inspektora Državnog inspektorata te inspektora drugih tijela državne uprave, da u okviru svoje nadležnosti provode nadzor nad provedbom sigurnosnih mjera, kada je proglašena epidemija zarazne bolesti u odnosu na koju je Svjetska zdravstvena organizacija proglasila pandemiju odnosno epidemiju. Kada je riječ o ciljevima ovog zakonskog prijedloga, to su omogućiti još djelotvornije upravljanje krizom u situaciji kada je kumulativno proglašena globalna pandemija i lokalna epidemija te njeno učinkovito suzbijanje radi zaštite života i zdravlja ljudi. U odnosu na predložene sigurnosne mjere, treba istaknuti da se prema dosadašnjem tijeku epidemije bolesti Covid-19 nedvojbenim ukazuje neophodnost pravilnog nošenja maske za lice ili medicinskih maski tako da pokrivaju nos i usta, što utječe na smanjenje mogućeg rizika prijenosa virusa. Maske za lice i medicinske maske preporučuju se kao jednostavna prepreka kako bi se spriječilo da respiratorne kapljice putuju u zrak i na druge osobe, kada osoba koja nosi masku kašlje, kihne, razgovara ili povisi glas. To se naziva kontrolom izvora infekcije. Nadalje, pravilna upotreba maski najvažnija je kada su osobe u zatvorenom prostoru i kada je socijalno distanciranje teško provesti ili održati. Nošenje maski u zajednici kao važno protuepidemijsku mjeru preporučuje i SZO, Europski centar za kontrolu bolesti te Centar za kontrolu bolesti SAD, kao i HZJZ. Isto tako, prilikom javnih događaja i okupljanja, kao i tijekom održavanja privatnih okupljanja, gdje se na određenom prostoru može okupiti i veći broj osoba, koji ostvaruju bliske kontakte, dovodi se do rizika od širenja virusa i u konačnici, do ugrožavanja zdravlja pučanstva te je potrebno propisati sankcije za pravne osobe, za odgovorne osobe u pravnoj osobi, kao i za fizičku osobu obrtnika te fizičku osobu koja obavlja drugu samostalnu djelatnost i za fizičke osobe koje se ne pridržavaju donesenih sigurnosnih mjera. Naređene mjere, kao i njihov intenzitet strogo odgovaraju potrebama datog trenutka i trajati će samo dok to okolnosti zahtijevaju kako bi Ustavom zajamčene slobode i prava građana u svakom trenutku bile ograničeni samo u mjeri koja je nužna i koja odgovara naravi i potrebe za njihovim ograničenjem. I sad, s obzirom da ova kriza traje već gotovo 10 mjeseci, stav Vlade RH je da se na početku iduće sjednice HS-a izvijesti Sabor o provedbi mjera i aktivnosti u borbi protiv ove nove virusne bolesti. I dozvolite mi da na kraju zaključim da nove izmjene i nadopune zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti su nužan korak u borbi protiv koronavirusa. Analizirajući postojeće okolnosti i rizike donesene izmjene i napune su tu da omoguće prilagodbu novom momentu epidemije za dobrobit svih nas. One ne predstavljaju ograničenje sloboda, ne predstavljaju dvostruka mjerila niti ne predstavljaju političke odluke. Donesene su kako bi što bolje upravljali epidemijom, spriječili širenje virusne bolesti i uzrokovali što brži oporavak nacije i zdravstvenog sustava. U svemu tome, važno je osvijestiti i osobnu odgovornost i brigu za naše bližnje, susjede, sugrađane. Zajedništvo i solidarnost je nužna poveznica građana, mjerodavnih institucija i provedbe novih izmjena i dopuna ovog zakona. Jedino na taj način možemo postići rezultate koje priželjkujemo i učinimo to svi zajedno. Evo, ja vam se zahvaljujem.
Hvala ministre. Sada ćemo prije nego što pređemo na replike, imati zahtjev za stanku. Poštovana kolegica Marija Selak Raspudić, dakle, ministre, molim vas sjednite jer ćemo imati stanku, nastavit ćemo tek kasnije. Izvolite.
Uvaženi predsjedniče Sabora, kolegice i kolege saborski zastupnici. Tražim stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba zastupnika Mosta. Ovim prijedlogom izmjenom i dopunom Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti svi mi ovdje dovedeni smo u nezavidnu i neosnovanu situaciju. Traži se od nas da usvojimo nove mjere koje bi trebale pomoći zaštiti našeg pučanstva od ugroze korona virusom, no ni u jednom trenutku u ovom prijedlogu zakona jednako kao i u trenutno obraćanju ministra mi nismo čuli ni dobili ono osnovno što bi nas natjeralo da prihvatimo nove mjere, to je prvenstveno Izvješće o radu stožera koje tražimo već protekla dva mjeseca da bismo na temelju njega mogli dati naš stručni i znanstveni doprinos te otkrili analizu učinka dosadašnjih mjera, usporedbu s inozemnim iskustvima. Podsjetit ću da s mnogim mjerama mi već sada kasnimo za drugim zemljama i mogli smo od njih lako pokupiti iskustva koliko su se te mjere pokazale učinkovite, kakav je odaziv građana na njih, koje od njih treba iskoristiti, a koje nisu toliko uporabljive. Ono osnovno, brojke, brojke, brojke želimo stručnu i znanstveni analizu, zašto baš sada na temelju kojih brojki ove mjere, na temelju kojih brojki će se te mjere ublažavati ili dokidati ili ako ne daj Bože bude potrebe pooštravati. Mjere nisu nešto čime se nabacuje lopatom, mjere nisu nešto što se stihijski provodi u trenutku kada nekoga uhvati panika, ovo je ozbiljan zdravstveni trenutak, ponašajmo se kao ozbiljno i odgovorno tijelo. Dajte nam argumente, dajte nam analizu, dajte nam brojke, dajte nam i analizu rada stožera da bismo znali možemo li uopće o ovome i o ovim konkretnim mjerama razgovarati.
Hvala vam. Stanka će biti odobrena. Javlja se i kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Uvaženi gospodine ministre. Kolegice i kolege. U ime Kluba zastupnika SDP-a tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bise dodatno konzultirali oko toga kako ćemo se postaviti oko ovog prijedloga zakona. Namjerno stanku nisam tražio prije ministrovog govora jer sam od ministra htio čuti riječi kojima će me uvjeriti da je ovo što se danas događa i ovo što se danas predlaže redovno, da je to redovno stanje i da su ovo mjere koje bi bile potrebne da se u Hrvatskoj ništa ne događa, dapače. Ministar je vrlo jasno rekao da su ovo mjere koje se uvode zbog izvanredne zdravstvene situacije koja ugrožava život i zdravlje ljudi i da će one trajati samo i isključivo u ono vrijeme dok traje epidemija. Zašto ovo govorim? Zato što je čl. 17. Ustava RH vrlo jasno propisano da se u vrijeme izvanrednih okolnosti velikih prirodnih nepogoda pojedina sloboda i prava čovjeka i građanina mogu ograničiti izvan redovnog predviđenog Ustavom RH, ali na Ustavom propisani način. Dok god Hrvatski sabor zasjeda taj propisani način je dvotrećinska većina u HS-u i ministre nemojte se ljutiti, u jednome ste ozbiljno u krivu, ako mi nekome nalažemo da nosi maske i da se bez maski ne može šetati našim ulicama, našim trgovima, našim gradovima i za to ga kažnjavat to nije redovan tijek stvari. Prošle godine i vi i ja ulicama Zagreba, Splita ili Pule šetali bi bez maske. I ja mogu prihvatiti potrebu da se to kazni i da se kaznom prisili nekoga da se na taj način ponaša, ali isključivo i jedino na način koji je propisan Ustavom. Hvala.
Stanka će biti odobrena. Sada je na redu kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku od 10 minuta kako bismo još jednom istaknuli važnost donošenja ovog zakona. Prije toga želim reći da je Ustavni sud RH utvrdio da je ovakvo postupanje Vlade RH i Stožera civilne zaštite u dogovoru s ministrom zdravstva apsolutno u skladu s čl. 16. Ustava RH kojim je propisano da se prava i slobode hrvatskih građana mogu ograničiti zakonom u slučaju kada je zdravlje građana doneseno u pitanje, to kaže čl. 16. Ustava. Ako epidemija covid-19 nije ugrožavanje hrvatskih građana kako je to propisano čl. 16. ja bi volio da mi to gospoda obrazlože što bi to onda bilo ugroza za zdravlje hrvatskih građana. Druga stvar, obvezu nošenja maski u zatvorenom prostoru je Stožer civilne zaštite poštovane kolegice i kolege donio 14. listopada kao mjeru koja bi onemogućila, spriječila širenje zaraze covida-19 u RH. Današnjim zakonom mi propisujemo kazne ukoliko se ta mjera koja je utemeljena na Zakonu o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti ne poštuje. Meni nije jasno kako kolege iz oporbe zaboravljaju da drugi puta mi u HS raspravljamo o uvođenju kazni za nepoštivanje mjera koje su propisane Zakonom o zaštiti pučanstva. Prvi puta smo poštovana gospodo o tome raspravljali 17. travnja pa vas podsjećam da smo tada u normativnom dijelu zakona propisali obvezu samoizolacije, a u kaznenim odredbama propisali kaznu za nepoštivanje rješenja o samoizolaciji u visini od 8.000 kuna što je 16 puta više nego što je ova kazna koju danas [[Upadica predsjednik: Hvala kolega Bačiću.]] predlažemo da Sabor usvoji. … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Kolega Bačiću, dobivate opomenu. Molim vas nemojte ignorirati poziva kada prođe vrijeme. Povreda Poslovnika kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče. Uvaženi kolega Bačić povrijedio je čl. 238. jer je grubim neistinama ustvari omalovažio sve nas koji smo ga prisiljeni slušati. Kolega Bačić interpretira odluku Ustavnog suda na sebi svojstven način. Ustavni sud nije odlučivao o ovim mjerama o kojima sada raspravljamo niti o ovim kaznama i ne možete odluku koju je donio u potpuno drugoj situaciji preslikati na ovu. Uostalom i predsjednik Ustavnog suda je jasno rekao da [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] motriti na koji način se poštuju odredbe Ustava i ubuduće nakon one odluke. Hvala.
Hvala vam lijepa I vama isto tako opomena jer ste replicirali, a ne govorili o povredi Poslovnika i premašili vrijeme tako da ste napravili dvije pogreške. Idemo dalje. Sada će nam stanku obrazložiti kolega Tomašević. Izvolite.
Zahvaljujem. Tražim stanku u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka od 10 minuta kako bi se još jednom konzultirali o izmjenama ovog zakona. Naime, kolega Bačić namjerno miješa kruške i jabuke kada uspoređuje to da netko tko je svjesno zaražen covid virusom ode na aerodrom ili dječju bolnicu i to uspoređuje jednako … [[Upadica se ne razumije.]] oprostite ono hoćete ga prekinuti [[Upadica predsjednik: Kolega Bačiću, molim vas.]] znači već ima jednu opomenu. Znači kada netko ili kome je propisana samoizolacija ili je zaražen to uspoređivati s time da se u nečijem privatnom domu ne smije pod prijetnjom kazne od 10.000 kuna okupiti više od 10 ljudi to su kruške i jabuke oprostite. Mi smo jasni na principu da nema kažnjavanja građana bez zakona i drugi princip, nema ograničavanja ustavom zajamčenih prava bez dvotrećinske većine u hrvatskom Parlamentu. U redu nam je da dolaze ovakvi prijedlozi zakona, ovakve izmjene u roku od 24 sata jer je takvo stanje jer je izvanredno stanje iako to nije izglasao HS. U redu nam je to da ima parlamentarna kontrola i da Parlament odlučuje o takvim stvarima jer je trebao od početka odlučivati o takvim stvarima Parlament, ali ne možemo pristati na to da se ne poštuje načelo razmjernosti, iako ono piše u obrazloženju ovih izmjena zakona i ne možemo pristati na to da se ovakve ovlasti daju stožeru bez ikakvog propisanog roka, periodičke revizije dokle će ovo izvanredno stanje trajati, na to ne možemo pristat. A vama kolege da ste vodili bolje ovu krizu ne bi ni došli sada u ovu situaciju gdje smo iz jednog ekstrema najliberalnijeg modela otišli sada u drugi ekstrem preko noći.
Hvala lijepa. Sada će obrazložiti stanku poštovana kolegica Orešković. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Također tražim stanku u ime kluba stranke Centar i GLAS u trajanju od 10 minuta kako bismo još jednom razmotrili prijedlog postojećeg zakona, a posebice u skladu sa navodima g. Branka Bačića. Naime, unutar ove stanke potrebno je pročitati još jedanput odluku Ustavnog suda pa vidjeti je li njome uistinu kao što to Branko Bačić sugerira dana unaprijed suglasnost bjanko na neviđeno na sve buduće izmjene i dopune zakona kojima će se grubo i teško zadirati u temeljna ljudska prava i slobode. Također unutar ove stanke želim vidjeti postoji li bolji način izmjene ovog zakona kojom će se redefinirati uloga nadležnosti stožera kao i njegov sastav. Kao što znate mi već nekoliko dana ukazujemo da se obnova povjerenja ne može uspostaviti izricanjem težih novčanih sankcija nego promjenom kadrova, promjenom ljudi koji su do gubitka povjerenja u stožer i doveli. Mi zazivamo stožer nacionalnog jedinstva kako bi se obnovljenim povjerenjem u mjere koje on propisuje pomoglo u zaustavljanju daljnje širenja ove zaraze.
Stanka će biti odobrena isto tako. To je za sada to, dakle nastavljamo u 16,22 sati. STANKA U 16:12 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,22 SATI]] Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti s radom. Ministre, molim vas da dođete kod govornice i krećemo s replikama. Ima ih ukupno 25, koliko vidim, 25. Prvi je na redu kolega Karlić, izvolite.
Hvala predsjedniče, poštovani ministre. Svjesni smo svi da epidemiološka situacija nije dobra, ne samo u Hrvatskoj nego cijeloj Europi pa i svim svjetskim zemljama i SZO predlaže o razne mjere kako bi nekako došlo do što učinkovitijeg sprječavanja i suzbijanja širenja bolesti. Naravno, te mjere se građanima ne sviđaju čim ih se ograničava u nekom njihovom životu i zbog toga mislim da se pojavilo jedno svjetlo na kraju tunela, a to je cjepivo. Kao što možemo vidjeti evo, Velika Britanija već počinje sljedeći tjedan cijepiti, Rusi cijepe, odnosno počelo je cijepljenje, Kina je već milijun ljudi cijepila, 2 tvrtke farmaceutske su proizvele cjepivo koje je preko 90% učinkovito. Mene zanima kada će Hrvatska, koliko je naručila cjepiva, kad bi se trebalo početi, tko će bit prvi koji će dobiti. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala poštovani g. saborski zastupniče. Da, cjepivo doista baca jedno drugo svjetlo u ovu našu borbu protiv koronavirus infekcije, međutim, moramo ga pričekati. Velika Britanija, s obzirom da više nije članica EU sama je odobrila određeno cjepivo, mi kao članica čekamo odobrenje EMA-e i jutros u razgovorom sa novom direktoricom Europske agencije za medicinske proizvode smo dobili obećanje da će ta agencija čim je prije moguće dati odobrenje za traženje cjepiva, prema tome, optimistično smo u tom smislu. U sklopu zajedničke akcije EU komisije, Hrvatska se priključila, čak 6 inicijativa za nabavu cjepiva, riječ je o sporazumima o prethodnoj kupnji, tako da smo se nastojali osigurati za svaki mogući slučaj, da imamo proizvođača koji će garantirati, na neki način, neki od njih 6, postojanje cjepiva. Ono što je bitno, da hrvatska država napraviti sve da to cjepivo bude besplatno, da ga promoviramo i da napravimo, dosegnemo onaj nivo koji će omogućiti zaštitu građanske populacije.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Kolega Ćelić, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Poštovani g. ministre, ovih dana je popularno i verbalno pripetavanje po pitanju procjene epidemioloških mjera, apsolutno vjerujem da će, kad sve ovo završi doći i do evaluacije mjera koje su bile pred nama u RH, ali prvenstveno od strane struke. Moram priznati, kad od strane vrsnog znanstvenika iz humanističkog područja dolazi poruka brojke, brojke, brojke, za mene to ne izgleda baš uvjerljivo jer nisu dovoljne samo brojke, brojke treba i interpretirati, pa vas molim, vrlo kratko da kažete na temelju kojih kriterija se u RH donose mjere. Hvala.
Izvolite odgovor.
Poštovani g. saborski zastupniče, u pravu ste, brojke treba na neki način komentirati u kontekstu čitavog zbivanja, stoga jedini je način svakodnevna evaluacija stanja, a onda i periodična, epidemiološkog naravno, stanja u RH, kao i stanje u okruženju uz analizu učinka mjera koje su donosili u drugim državama, dakle to je onaj putokaz kojim se služimo i naravno, na temelju stručnih procjena jer kao što smo rekli i u uvodu, sve mjere koje donosi Stožer, donosi na prijedlog HZJZ-a, dakle epidemiološke struke. Prateći parametre epidemije koji su brojni, iz dana u dan ocjenjujemo koje su to mjere koje bi svojim djelovanjem polučili određeni učinak u sprječavanju širenja ove virusne bolesti. Pri tome dodajemo da nema previše nepoznanica kada je riječ o širenju ovog virusa, o tome smo puno govorili. Dakle, bliski kontakt, aerosol, zrak, i to je to. Dakle nema nepoznanica [[Upadica: Hvala vam.]] stoga. Hvala.
Kolega Šimić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS-a, poštovani ministre, zahvaljujem evo na vašem izlaganju. Svi znamo da su ove izmjene i dopune izuzetno bitne i za naše pučanstvo, ali isto tako i za sve zdravstvene djelatnike koji podnose jedan veliki teret, za ovo zadnje vrijeme, naravno već od 4. mjeseca. Moje pitanje prema vama, kakav je vaš stav, da li je, da li su ove izmjene i dopune isključivo u svrhu očuvanja i zaštite zdravstva, zdravlja našeg pučanstva i da li smatrate da je moguće i tumačenje da su u svrhu dodatnog punjenja državnog proračuna. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Poštovani g. saborski zastupniče, da smo mislili puniti državni proračun, to smo mogli i ranije napraviti, dakle apsolutno nije riječ o nikakvom financijskom, nego isključivo zdravstvenom aspektu. Cilj ovih mjera i sankcija je spriječiti širenje virusa. Nepotrebni kontakti, nepotrebna druženja su ono što pospješuje širenju virusa zbog čega naši sugrađani obolijevaju i nažalost dio njih završi u bolnicama, dio njih završi na respiratoru i mnogo njih, nažalost i umire. Dakle cilj mjera je sprječavanje širenja virusa.
Idemo dalje. Kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani ministre, Klub Hrvatskih suverenista ne može prihvatiti ove izmjene i dopune zakona kojim ćete kažnjavati naše sugrađane jer krivo nose maske ili ne nose maske. Te iste maske za koje su upravo vaši najbliži suradnici do prije nekoliko mjeseci govorili da nema nikakvog efekta u zaštiti od koronavirusa, posebice je neprihvatljivo kažnjavanje sugrađana koji se okupljaju u svojim domovima jer je dom ustavna kategorija i bojim se da ovim odlukama izmjena zakona se vraćamo u mračno razdoblje totalitarnih režima. Bojim se da s ovim izmjenama i dopunama zakona nećete postići željeni cilj, a to je smanjenje korona pandemije, koje je svima nama u cilju nego ćete izazvati dodatni revolt hrvatskih građana i kontraefekt, bojim se neposluha na terenu. Hvala.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem poštovani g. saborski zastupniče, cijenim vaše mišljenje, međutim, činjenica je da znanstvene, znanstveni elementi potvrđuju potrebu nošenja maske. Maska doista sprječava širenje zaraze kao što i nepotrebna okupljanja doprinose širenju zaraze. Prema tome, govorimo o različitim stvarima. Ukoliko se netko okuplja u vlastitom domu i na taj način namjerno provocira situaciju da se virus može širiti taj čini loše zdravlju hrvatske nacije. Dakle, stvari su vrlo jasne. Način širenja virusa je posebno detektiran, determiniran i ono što je nastojanje ovih mjera je spriječiti mogućnost širenja virusa. Onemogućiti dakle razvoj bolesti i stradavanja naših sugrađana. Nikakva ograničenja bilo kakvih drugih sloboda ne dolaze u obzir.
Sada je na redu kolega Hrebak.
Poštovani i uvaženi ministre, HSLS će podržati ove mjere. Iskreno nisam najsretniji zbog toga što ih moramo izglasati u Hrvatskom saboru uvjeren sam da nema ovdje osobe ni sa lijeve, ni sa desne strane koja je zbog tog sretna, međutim nužnost je situacija u kojoj se mi danas trenutačno nalazimo. Jednostavno daje nam upravo previše, ne da nam previše mogućnosti. Ono što ću sigurno apelirati jer moj stav je da zabranama i da sigurno kažnjavanjem dugoročno ne možemo nešto posebno postići, ali u ovom trenutku to je nasušno potrebno i upravo zbog toga ćemo ipak se odlučiti podržati ovakve mjere. S druge strane moram reći da Hrvatska nije otok, nije samo kod nas ovakva situacija loša kao što neki možda žele prikazati. Dakle, svi, sve zemlje EU imaju sličan problem i svi smo mi tu negdje jednaki i pokušava se pratiti što bolje. Ono što želim apelirati na vas je da pokušamo što prije smanjiti ovu, ove izmjene dakle zakonske dopune kako bismo doista i ovim cjepivom što nam ulijeva nadu ipak jednostavno [[Upadica: Hvala vam.]] ove mjere sa snage. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam gospodine saborski zastupniče, nismo ni mi presretni što moralo posezati za sankcijama od početka smo odabrali put edukacije, odgovornosti, solidarnosti koja je u prvom valu bila prisutna i polučili smo dobre rezultate. Međutim, da li nakon ljetnog opuštanja ili nečeg drugog došlo je do opuštanja hrvatskih građana, virus se ponovo počeo širiti, zimski su uvjeti, drugi val je iznimno teži stoga jednostavno nemamo druge mogućnosti nego postupiti na ovaj način. Isto tako slažem se s time što ste rekli da Hrvatska nije otok. Pa ne radi samo to Hrvatska, to radi čitav svijet. Čitava Europa ograničava slobode kretanja, druženja, isto tako implicira nošenju maske. Zašto? Zato jer to jednostavno i pouzdano sprječava širenje virusne bolesti. Naravno ne razmišljajući o tome da se bilo kakva druga ustavna prava ili slobode determiniraju i ugrožavaju.
Hvala. Kolegice Selak Raspudić, izvolite.
Uvaženi ministre Beroš komplimentirat ću vas da ste filozofičniji od mene u objašnjenju toga koje mjere treba uvesti. Naime, 3 puta ste rekli u svome izlaganju kada to strogo zahtijevaju potrebe datog trenutka i kada to okolnosti zahtijevaju. Niti jednom niste jasno i nedvosmisleno rekli koje potrebe, kojeg trenutka, koje okolnosti. Ponovit ću, naši građani zaslužuju čuti brojke ne temelju kojih se uvode strože ili blaže mjere. Ako Velika Britanija može ponuditi 3 stupnja opasnosti i reći na temelju kojih brojki će te mjere uvoditi zašto smo mi prepušteni nekom stihijskom odlučivanju, zašto naši građani nemaju pravo na isto. Mi želimo zaštititi i zdravlje, ali i prava naših građana, stoga tražimo temeljitu znanstvenu analizu ovih mjera, a ne samo objašnjenje da ona postoji.
Izvolite odgovor.
Hvala vam poštovana gospođo saborska zastupnice, u svom uvodnom govoru sam i najavio potrebu takvog znanstvenog elaboriranja učinka mjera i aktivnosti koje provodi nacionalni stožer i Vlada RH. Međutim, isto tako je potpuno jasno da nije moguće svima zadovoljiti. Vas recimo ne zadovoljava to što nemate podatke, a druge pak ne zadovoljava to što su podaci svakodnevni i preekstremni. Prema tome, svi oni podaci koji su relevantni, a to je broj novozaraženih, broj hospitaliziranih, broj teško bolesnih, nažalost i broj umrlih se objašnjavaju iz dana u dan. Ono što ste možda u pravu da nismo se odlučili na strategiju semafora, zašto, zato jer je u ovom trenutku jednostavno u čitavoj Europi i svijetu situacija takva da su brojevi jako, jako loši. Ali apsolutno možete biti sigurni da sve naše mjere su promišljene, da nisu donesene na prečac u panici kako je netko rekao, nego da su temeljene na egzaktnoj svakodnevnoj analizi najrelevantnijih epidemioloških [[Upadica: Hvala vam.]] pokazatelja o čemu ćemo vam, vrlo rado ćemo vas izvijestiti.
Hvala lijepa. Kolegice Petir izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine ministre ovim zakonom propisuju se nove sigurnosne mjere za sprječavanje suzbijanja i širenja bolesti, sami ste rekli nitko nije zbog toga sretan, no one se donose zato što postoji jedna manja grupa ljudi koja ne pokazuje suosjećanje prema onima koji su bolesni, koji su nažalost umrli, koji spadaju u rizične skupine, ali niti prema zdravstvenim djelatnicima koji ulažu zadnje atome snage i velike napore u spašavanju ljudskih života. Rekli ste da su stožer i Vlada sagledali interese cjelokupnog društva donoseći ove mjere no ipak čujemo kritike da se ograničavaju slobode pojedinca s jedne strane ili da mjere kasne sa druge strane. Molim vas da nas izvijestite što kažu u stvari zdravstveni djelatnici koji padaju s nogu da bi spasili ljudske živote kada čuju populističke pozive pojedinaca da ne treba nositi maske, da se tulumi mogu održavati i da mjere treba kršiti. Hvala lijepo.
Hvala vam gospođo saborska zastupnice.
Kolegice Benčić dobivate opomenu. Molim vas čemu sad to, zašto? Rasprava ide normalno, nije, dogodi se i drugim kolegama i kolegicama, ja ne upozoravam uvijek, vi to ne vidite ali molim vas ovaj ispad nije bio nužan … [[Upadica: Ne razumije se.]] ajde nemojte. Izvolite.
Hvala. Vi ste osvijetlili ovaj problem sa jednog potpuno drugog aspekta koji je potrebno spominjati, a to je sve ono što zdravstveni djelatnici rade, čemu svjedoče iz dana u dan u ovim teškim vremenima. Dakle, oni su i osobno sam ih primio i liječničke udruge i predstavnike bolničkih udruga liječnika upravo govorili da treba pojačati određene mjere i ranije što u tom trenutku nismo smatrali potrebnim s obzirom na epidemiološku situaciju. Međutim, oni su ti koji najbolje vide posljedice ove teške, globalne pandemije u smislu stradavanja, bolesti pa na žalost smrti, to baca apsolutni drugi kontekst na čitavu priču. Stoga doista ne mogu razumjeti sve one koji neće žrtvovati minimum svog nekakvog uobičajenog života i spriječiti širenje te bolesti. Dakle, govorimo o nepotrebnim okupljanjima, o nepotrebnim druženjima, o nepotrebnim susretima, o susretima bez kojih se može o tome govorimo, a to svakako doprinosi sprečavanju širenja ove virusne bolesti.
Hvala vam. Kolega Tomašević, izvolite.
Ministre Beroš, vi ste odgovorili kolegici da niste bili za strategiju semafora jer je u cijeloj Europi dosta teška situacija. Ja stvarno ne razumijem tu logiku niti taj argument. Znači mi smo vam kao klub zeleno-lijevog bloka prije više mjeseci stavili smo zaključak u saborsku proceduru nije došlo niti na plenarnu raspravu u kojem smo tražili prije više mjeseci kada je stanje bilo relativno dobro, al se vidjelo gdje će ić, tražili smo jasne pragove broja zaraženih odnosno najbitnije broja hospitaliziranih i broja ljudi na respiratorima i da te pragove prate jasno propisane mjere tako da budu objektivne, da ne ovise o kolonama sjećanja, da ih ljudi objektivno prihvate i da nemaju osjećaj da se politički donose odluke od danas do sutra jer idete iz najliberalnijeg modela od danas do sutra u najrestriktivniji. A one procjene Đikića o tome koliki će biti broj umrlih su vaši kolege u stožeru odbacivali i rukom, a na kraju su se i obistinile. Zašto to niste prihvatili tada prije više mjeseci kada smo vam to predlagali?
Izvolite, odgovor.
Poštovani g. saborski zastupniče. Dakle, niko nije ništa omalovažavao, bili smo otvoreni za sve opcije, najavljivali smo drugi val on se desio i nije bio dobar. Ono što je naš odabir u tom trenutku bio odnosno epidemiološke struke da se ne služimo modelom semafora jer postoje brojni drugi modeli koji mogu polučiti i determinirati primjenu određenih mjera. S njima smo se služili, rekao sam da je to svakodnevna analiza epidemiološkog stanja. Možda u nekom komunikacijskom smislu prema građanima bi bio to neki bolji model, ali vodili smo se učinkovitošću samih mjera, analizom mjera. A vi s pravom govorite, međutim kad je Europa već došla u tu fazu da je većina zemalja bila u crvenom semafor je postao kao takav irelevantan, o tome vam govorim. Možda u nekakvoj ranoj fazi bi bio i prihvatljiv, ali smo analizirali mjere brižno ih donosili, balansirali čuvanje zdravlja, čuvanje gospodarstva i mislim da tu nekih većih grešaka nije bilo komparirajući se sa bilo kojom epidemiološkom službom u svijetu i u Europi.
Hvala. Kolega Reiner, izvolite. Oprostite, kolegica Orešković.
Oprostit ću vam. Uvaženi ministre. Pozvali ste se na kontinuirani rast oboljelih, kontinuirani rast hospitaliziranih, nažalost svjedočimo i velikom broju umrlih osoba, bez ikakve želje ili namjere da moje pitanje zvuči kao kritika što vam je situacija izmakla kontroli, molim vas pojasnite nam kako bismo bolje razumjeli zašto donosimo ovaj zakon i što njime želimo postići? Kako je došlo do eskaliranja situacije, što je tome po vašem mišljenju uzročnik? Da li sadržaj mjera koje je donosio stožer ili to što se mjere koje je stožer donosio nisu poštivale i nisu provodile u praksi kako treba?
Hvala vam lijepo poštovana gđa. saborska zastupnice. Biti ću objektivan pa reći da kombinacija ovih uzroka koje ste vi naveli ta koja je dovela do pogoršanja epidemiološke situacije, međutim Hrvatska tu nije izolirana. To se dešava u svim našim susjednim zemljama, to se dešava u cijelom svijetu. Svaka zemlja je tražila neki svoj put, neke svoje mjere koje bi im nastojala obuzdat širenje ove infekcije. Mi smo imali svoj put. U jednom trenutku zbog specifičnih okolnosti već sam i naveo kojih, dolazak hladnijeg vremena, više smo unutra, više se družimo je došlo do širenja infekcije. Reagirali smo u dva navrata, povećanjem prvog stupnja mjera te potom sada ovim recentnim povećanjem mjera, dakle to su naša nastojanja da rješavamo situaciju i isto tako kao što se susjedne okolne, sve zemlje na svijetu bore protiv širenja ove infekcije. I dakle ponovit ću ponovno, vrlo je jasan put širenja virusa, znamo način na koji to možemo postići, sve ove mjere su upravo usmjerene u tom smjeru.
Sada je kolega Reiner. Izvolite.
Doslovno mogu reći obmanjivanje javnosti oko upravo ovog zakona sa tvrdnjama da će izmjenama ovog zakona policija dobiti neke nove ovlasti, da će policija upadati u domove ljudi, u privatne stanove, brojati ljude u tim stanovima i zapravo provoditi represiju. Ja vas molim da vrlo jasno kažete svima, da li je to točno, hoće li se to uistinu događati, hoće li policija upadati u stanove brojati da li je tamo 6, 7, 10 ili 11 članova iste obitelji i hoće li policija imati neke nove ovlasti ovim zakonom drukčije, veće nego li što ih je imala do sada? Hvala lijepo.
Izvolite.
Hvala vama g. saborski zastupniče. Mislim da je potrebno vrlo jasno odgovoriti na vaše pitanje. Dakle, novih nekakvih ovlasti nema, postupanje policije i svih drugih inspektora biti će temeljeno na Ustavu i zakonima RH. Dakle, nikad policajac neće nasilno ulaziti u neki stan osim drugih predviđenih okolnosti.
Samo malo kolega Beroš. kolega Tomašević sada ste prešli crtu, ja vas kontinuirano pratim i ne upozoravam i vas i kolegicu Benčić. Vama je smiješno. Mi razgovaramo danas i epidemiji zbog koje je umrlo već puno ljudi. Meni nije ništa smiješno, a vama je kontinuirano nešto smiješno. … [[Upadica se ne razumije.]] pa meni je smiješno ponekad slušati vaše argumente, ali se ne smijem jer sam dovoljno koncentriran na posao koji radim, pa bi vas molio da i vi dozvolite drugima. Pozivate se na slobodu, demokraciju, a drugima se smijete kada govore ono što nije Izvolite kolegice Selek RAspudić, povreda Poslovnika.
Čl. 238. uvaženi predsjednik Sabora omalovažava saborske zastupnike Tomašević i Benčić. Mene zanima na temelju koje ste to analize i providnosti ovih maski uspjeli zaključiti da se kolege smiju?
Kolegice Selak RAspudić ja gledam oči. U očima vidite smije li se netko ili ima ružne namjere. Gledajte ljude u oči možda će vam biti život lakši. Izvolite, oprostite ministre što sam vas prekinuo. Izvolite.
Nema problema, ponoviti ću samo sljedeće. Dakle, potrebno je sve učiniti da štitimo živote i zdravlje hrvatskih građana. Jasno treba reći da ulaska hrvatske policije u hrvatske domove neće biti. Osim toga tu je i gospodin državni tajnik iz MUP-a pa u slučaju potrebe može dodatno to elaborirati. Ali ovaj prijedlog izmjena zakona ne mijenja postupanje policije niti na koji način, ali se treba pitati ako netko od susjeda prijavi neki tulum, nepotreban, nerazložan kao mogući uzrok širenja infekcija, [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] svjedoči smo to da je to ipak postupanje koje je usmjereno zaštiti zdravlja.
Hvala lijepa. Kolegice Glasovac, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre. Drago mi je vidjeti vas ovdje, pogotovo zbog toga što ste preboljeli korona virus i drago mi je da ste danas s nama. Međutim, moje pitanje vama je gdje ste bili do sad? Zar zaista mislite da ćete ovakvim hitnim zakonom kojim ćete kažnjavati građane za nenošenje maski, čak i one koji su preboljeli koronu, a koji zapravo nisu niti izvor zaraze, niti primatelji zaraze, isto tako upadanjem u stanove i kažnjavanjem onih koji organiziraju privatna okupljanja uspjeti riješiti problem? Niste dali nijedno obrazloženje da ćemo usvajanjem ovog zakona doći do nekog cilja jer ne znamo koji je cilj. Još više je upitno zbog toga što nas mjesec dana uvjeravate da su stvari pod kontrolom, da su dosadašnje mjere dale rezultat, a vidimo da nisu, dali su obrnuto rezultate onima željenima. Niste slušali većinu nego u manjinu u znanstvenom savjetu, imali ste dvostruke kriterije, jednima ste branili da se okupljaju dok su se na nekim mjestima okupljali više tisuća ljudi [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] što se događa i zašto da vam vjerujemo?
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Poštovana gđa. saborska zastupnice. Postavili ste niz pitanja na koja nije moguće odgovorit, tj. trebalo bi mi najmanje 15 za … Gdje sam bio? Pripremao sam zdravstveni sustav za ovo što slijedi. Imamo preko 2.000 bolesnih u bolnicama, oni zauzimaju mjesto nekom kome treba ne covid zdravstvena zaštita, prema tome nije bilo lako jednostavno organizirati zdravstveni sustav na ovaj način i prilagoditi se datim okolnostima. Svi ti naši bolesnici se liječen, nažalost neki i umiru, međutim liječe se. Organizirati zdravstveni sustav bilo je iznimno važno. Nadalje, čudim se da postavljate pitanje našeg cilja. Naš cilj je spriječiti širenje ovog virusa, spriječiti širenje bolesti, spriječiti razbolijevanje ljudi, spriječiti smrt ljudi i to smo donosili na osnovu određenih promišljanja, na osnovu mjera. A izmjene zakona je jedan od elemenata usmjeren u tom smjeru, vrlo jednostavno. Rekoh, sprečavanje nepotrebnog kontakta, nepotrebnog druženja, nepotrebnih susreta to nije dobrodošla situacija u ovim vremenima globalne pandemije, vrlo jednostavno.
Kolegice Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se predsjedniče. Poštovani ministre. Vidite mi već mjesec i pol dana vrlo ozbiljno upozoravamo da će se dogoditi ova situacija koja se nažalost zaista dogodila i ne da nam nije bilo smiješno nego smo davali vrlo konkretne prijedloge. Prije mjesec i pol dana kada se još moglo reagirati i kada su se sa mjerama mogli postići određeni rezultati upravo vašem premijeru koji je zamisliti se bio jedini koji se zapravo na to smijao. Kada sam ga pitala da li se smije i udrugama liječnika koji su dali isto takve prijedloge, kimnuo je glavom. Dakle, jedini ko se ovdje smije na konkretne prijedloge koje je davala i oproba i liječnici bio je premijer. Ja ću još jednom apelirati da prije svega nam odgovorite na pitanje, da li se osjećate politički odgovornim što niste prije mjeseci i po dana, znajući da dolazi zima jer to je godišnje doba koje se ponavlja svake godine, da što niste uveli mjere poput osnaživanja detektiranja kontakata, što nismo uveli mjere rada od kuće koje su mogle spriječiti ovo što sada imamo i koje su mogle spriječiti donošenje i potrebu za ovako strogim mjerama koje sada imamo.
Kolegice Benčić hvala vam lijepo. Izvolite odgovor.
Poštovana gda. saborska zastupnice. Lako je biti general poslije bitke jer netko tada imao elemente kojima je mogao predvidjeti kava će biti situacija. Očekivali smo i loše, ali smo balansirali između održavanja ekonomskih aktivnosti i očuvanja zdravlja. Mjere koje su se donosile u tom trenutku bile su primjerene i adekvatne. Da je netko imao čarobnu formulu i recept bilo gdje u svijetu i u Europi već bi ga primijenio. Međutim, nisam siguran da je bilo koja zemlja značajnije polučila rezultate u svojim različitim fazama razvoja ove virusne bolesti. Prema tome, svako se snalazio na načine na koji je znao, naš put je bio struka, epidemiološka analiza, stručne mjere prilagođene aktualnom trenutku.
Kolegice BAradić, izvolite.
Hvala predsjedniče HS-a. Poštovani ministre. Evo kao medicinska sestra koja je radila u covid odjelu u prvom valu pandemije i provodila i po 6 sati u zaštitnom odijelu smatram kako je ovaj prijedlog zakona itekako kvalitetan, s obzirom da još uvijek postoje oni koji misle kako nam maske ne trebaju i kako je virus teorija zavjere, stoga podržavam ovaj prijedlog kojem je smisao prevencija odnosno zaštita života i zdravlja ljudi odnosno sprječavanje širenja virusa kao što ste već naveli. Vjerujem kako će svaka medicinska sestra koja se sada na minus dva stupnja zrači u jednokratnoj odjeći biti zahvalna ako na odijelu bude imala barem dva pacijenta manje nego danas. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vama. Gotovo da se vašim riječima ne treba ništa dodati. Dakle, činjenica je da živimo u vrijeme pandemije kao i čitav svijet, da ljudi obolijevaju, nažalost i umiru, da zdravstveni radnici rade svoje posao, a da manjina se ne ponaša odgovorno. Dakle, ukoliko smo svjesni da se virus širi na blizinu, da ne treba dodirivati se, da treba nositi masku, pa napravimo sve onda da sačuvamo živote i zdravlje naših sugrađana. Ne govorim o nekim aktivnostima koje su od iznimne važnosti, govorimo o nekakvom komoditetu bez kojeg doista možemo na neko kraće vrijeme jel epidemiološki pokazatelji, što se vidi već sada i nekim dijelovima svijeta ukazuju da ukoliko smo disciplinirani, ukoliko smanjimo transmisiju virusa da epidemija sama po sebi ulazi u neki svoj drugi krug koji može i jenjati. Naravno da imamo i dodatne elemente, a to su cjepivo i ostale neki novi lijekovi i pomoćne metode.
Hvala vam. Kolega Raspudić, izvolite.
Poštovani g. ministre, volio bih da mi odgovorite na dva pitanja. Prvo se tiče pravnog okvira unutar kojeg se borimo protiv korone, a to je tumačite činjenicu da kad već nije aktiviran čl. 17. Ustava, da se nije postupalo po čl. 47 Zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti nego se postupalo po čl. 22 Zakona o sustavu civilne zaštite. Umjesto da vi donosite te odluke kao ministar zdravstva, što radi većina vaših kolega u Europi, čime bi ja bio sretniji, odluke donosi g. Božinović. Kako to komentirate, je li to bio neki čin iz smanjenog povjerenja prema vama, a većeg prema Božinoviću? Drugo pitanje, pratite li i mislite li primijeniti, kad se recenziraju ta istraživanja, suvremena istraživanja poput ovog oksfordskog, David Eyre i suradnici, koji su analizirali 1246 medicinskih djelatnika koji su imali koronu i koji tijekom 6 mjeseci je nisu dobili, dok u kontrolnoj skupini ih je dobilo 85. Jer, puno umirovljenika je preboljelo koronu, ima i astmatičara, moraju nositi maske iako ih ne bi trebali nositi. Hoćete li [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] te ljude izuzeti od kažnjavanja?
Izvolite odgovor.
Poštovani g. saborski zastupniče. Već sam jednom ušao u dilemu o koji, komentari oko članaka Ustava, pa s obzirom da nisam pravnik ovaj, to mi je zamjereno, međutim, reći ću da čl. 17. opisuje ratno stanje i neposrednu ugroženost neovisnosti i jedinstvenosti države, što nije slučaj, za razliku od čl. 16. koji opisuje ugrozu zdravlja. Toliko što se tiče ustavnih odrednica. Kada je riječ o mojoj ingerenciji kao ministra zdravstva, Križni stožer Ministarstva zdravstva pokrenuo je obranu od Covida, međutim, u trenutku kad smo vidjeli da zahtjevnost situacije prelazi naše okvire, znači jednostavno, bila potreba da se uključe i druge institucije, od granične policije, sanitarnih inspektora, civilne zaštite, uključen je, dakle, i aktiviran mehanizam civilne zaštite koji je primjeren. Dakle, nije riječ o manjoj povjerenju mene kao ministru nego o tome da je obrana zahtijevala daleko veće i kompleksnije organizacije i strukturne snage osim [[Upadica: Hvala vam.]] osim Kriznog stožera Ministarstva zdravstva.
Sada je na redu kolegica Marić, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] poštovani g. ministre, ja ću se u pojedinačnoj raspravi šire zapravo dotaknuti problematike mjera i predloženog zakona. Svakako ću istaknuti da je bilo itekako pokazatelja i upozorenja da će se dogoditi ovakva eskalacija zaraze. Upozoravani ste od struke, od članova znanstvenog savjeta, ali evo, moramo priznati da se nije reagiralo na vrijeme. Sad bi zapravo iskoristila vašu prisutnost i rekla bi da je jedan od načina upravljanja krizom i što bolje i adekvatnija komunikacija s građanima pa bi apelirala na vas da u toj komunikaciji s o umrlima ne ističete ono što mjesecima slušamo sa su umrlima oni sa ovakvim i onakvim komorbiditetima. Svjesni smo da oboljevaju i mlade osobe i srednje i mlađe životne dobi bez komorbiditeta. I ako se stalno govori s komorbiditetima, onda javnost smatra da zapravo mlađi ne obolijevaju i tu se zapravo stiče krivi dojam i zato i imate onda situacija, ah pa umrli su oni koji bi ionako umrli pa [[Upadica: Hvala vam.]] apeliram na vas da tu komunikaciju promijenite. Hvala.
Izvolite odgovor.
Cijenjena gđo. saborska zastupnice, mogao bi se čak dijelom i složiti s vama jer na taj način naglašavamo situaciju i sliku da samo stariji oni naši bolesni sugrađani umiru, što doista nije slučaj. Hvala vam.
Sada je na redu kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Prije svega jedna mala opaska, g. predsjedniče, smijeh se može čuti, ne samo vidjeti, prema tome i ako čovjek nosi masku, vi možete znati da se on smije pa mi onda jedna opaska oko povrede Poslovnika je bila neprimjerena. G. ministra, oporba je tijekom jutra i jučerašnjeg dana osporavala donošenje zakona po hitnom postupku, oni očito traže da ovaj zakon ide mjesec dana u savjetovanje sa zainteresiranom javnošću, nakon toga prvo čitanje, pa onda drugo čitanje, tako da bismo u toj proceduri možda ovaj zakon donijeli negdje na proljeće iduće godine. Mislite li vi da bi mjere koje bi donijeli na proljeće iduće godine bile efikasne u suzbijanju ove epidemije, ovih dana koja je ovakva u Hrvatskoj?
[[Upadica: Poštovani g. saborski…]] Samo malo, moram odgovoriti kolegi Bačiću. Dakle, zastupnica nije govorila o onome što se čulo, nego onome što sam vidio. Dakle ja sam vidio po očima i čuo, naravno, potpuno je jasno. Ali hvala vam lijepo. Imamo povredu Poslovnika. Kolega Bauk. Izvolite.
Povrijeđen čl. 238. kolega Bačić je neoprezno prozvao oporba da je tražila da zakon ne ide po hitnom postupku. Većina oporbenih zastupnika jutros je glasala da zakon ide po hitnom postupku, a taj argument da mi nešto opstruiramo, itd., vam neće proći u javnosti. Dakle mi želimo da Sabor raspravi, da donese zakon, da bude u hitnom postupku, a jedan klub oporbe je taktički pogriješio što je upravo vam dao za priliku da to kažete, ali to ćemo pedagoški s njima raspraviti. Zahvaljujem.
Kolega Bauk, djelomično ste u pravu, jedan dio oporbe je bio za, jedan dio nije, tako da, ajde, imate pravo, ali ovo je više bila replika, međutim, nije za opomenu svakako. Kolegice Borić, vi ste se isto tako javili, isto stvar, okej, hvala vam. Onda idemo dalje. Sada je, odgovor, tako je, ministre, izvolite odgovor.
Da, pa drago mi je što smo sad na neki način usuglašeni da bi bilo dobro donijeti ovaj zakon čim prije, da postupanje krene čim prije, da čim prije krenemo sprječavati širenje ovog virusa za ovo, u zakonu predviđeni način.
Kolegice Posavec Krivec, izvolite.
Hvala poštovani g. predsjedniče. Poštovani ministre, imam vrlo jednostavno pitanje za vas, zapravo nakon ovoga svega što ste izložili danas ovdje, nije mi jasno i pitam vas, zašto je Vlada tek sada predložila ovako oštro kažnjavanje građana kada znamo da je broj zaraženih na dnevnoj razini između 3,5 i 4 tisuće dnevno, kada znamo da preko 50 ljudi nažalost gubi bitku sa ovom bolešću dnevno. Zar uistinu mislite da ćemo povjerovati da niste prije 45, 50 dana imali pokazatelje u kojem smjeru ide situacija u Hrvatskoj jer nismo uistinu otok, kao što ste rekli. Rekli ste da nismo imali pokazatelje, a pazite, upravo 15.10. g. Krunoslav Capak, citiram, kaže, moguće da je došlo do eksponencijalnog rasta. Moguće je jer danas imamo 181 oboljelu osobu, jučer smo imali 372, a dan prije 748. Obrnuti dan, ispričavam se [[Upadica: Hvala vam lijepo.]] Dakle, danas kažete general nakon bitke [[Upadica: Isteklo je vrijeme kolegice.]] ovo su vama poznati podaci.
Izvolite odgovor.
Da, poštovana gđo. saborska zastupnice iz vašeg izlaganja nisam uspio razabrati kako bi to u 10. mj. mogli predvidjeti ove brojeve. Mislim da ste izjavu kolegu Capaka izvukli iz konteksta i da nije bio riječ čitavo ovo vrijeme o eksponencijalnom rastu novooboljelih. Mislim, ako pogledate podatke i broj porasta, on ipak nije eksponencijalan i na neki način, čitavo vrijeme se kontrolirao. Da, tada nije moguće bilo predvidjeti kakvi će brojevi biti, međutim, i tada su donesene određene mjere koje su bile prilagođene aktualnom trenutku, kao što i u ovom trenutku donosimo nove mjere i izmjene zakona, a sve u svrhu sprječavanja širenja ove virusne bolesti.
Kolegice Ban-Vlahek, izvolite.
Poštovani ministre, smatram da je potrebno izvršiti izmjene i dopune zakona o zaštiti pučanstva, međutim, također, smatram kako bi trebalo više energije uložiti u izmjene i dopune koje su provodljive i umjerene u korist povećanja zaštite zdravlja građana, a ne u punjenje proračuna. Također, intencija kažnjavanja trebala bi biti motiviranje građana i pravnih osoba za provođenjem aktivnosti za sprječavanje širenja zaraze, a ne osiromašenje istih.
Hvala vam, hvala vam gđo. saborska zastupnice. Upravo to što ste vi naveli bio je naš put, dakle prvo edukacija, potom i kontrola, a kad smo vidjeli da ni to ne funkcionira i da postoji ona manjina hrvatskih građana koja se ne ponaša odgovorno, smatrali smo da je potrebno za novi korak, vrlo nerad i vrlo neadekvatan, ali ipak korak koji sprječava širenje ove virusne infekcije, a to su i sankcije. Nadam se da će ih biti čim manje. Hvala vam.
Sada je na redu kolegica Grba-Bujević, izvolite.
Poštovani g. predsjedavajući, ministre, državni tajnici. Svaki tjedan na sjednici Vlade zapravo iznosite sve brojeve i sve epidemiološke mjere koje su u proteklom tjednu ili uvedene ili su ukinute. A one se temelje na stručnom mišljenju epidemiologa i ostalih stručnih službi. Sve se to javno prenosi na televiziji, stoga je, zaista onako, iznenadi se čovjek kad netko kaže da nema dostupnih informacija vezanih uz pokazatelje. I u ovom dopisu kojeg ste nam poslali kada tumačite zakon i njegovu potrebu, isto tako ste naveli kumulativne 7-dnevne i 14-dnevno, a to su upravo parametri po kojima se uvijek ova zemlja vodila, kako je bilo u prvoj fazi, a sigurna sam da to radite i danas. Stoga vas molim da malo ipak prokomentirate te pokazatelje, kako bi evo, još jedanput informirali sve one koji misle da ne dobivaju dovoljno informacija, a nisu struka pa stoga neki to možda ne mogu razumjeti. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam gđo. saborska zastupnice. Pa vi ste dotaknuli nešto što je već i ranije bilo spomenuto, a to je metodologija donošenja epidemioloških mjera. Neke države su se služile metodom semafora, mi smo pak, s druge strane, kao što sam u nekoliko navrata rekao, na dnevnoj bazi, na tjednoj bazi evaluirali sve one potrebne epidemiološke parametre koji opisuju jednu epidemiju. Od broja novozaraženih i brojnih drugih faktora koje općoj javnosti nisu ni poznati, prema tome, to je radila naša struka samozatajno od početka ove ugroze, od 2. mjeseca, radi to, isto tako i sada. Na osnovu svih tih promišljanja, parametara, komparativnih analiza, usporedbi, donosili smo određena promišljanja i naše mjere. Da li je u tome moguće ne pogriješiti? Nije. Nema zemlje na svijetu koja nije bar dijelom pogriješila u provedbi svojih mjera. Ali bitno je da uočavate određene promjene, da uočavate trendove i da se nastojite istim prilagoditi. To je ono što je naša intencija. Hvala.
Kolega Bauk, izvolite.
Zahvaljujem. G. ministre, prateći istupe čelnika Vlade ili Stožera, može se steći ovakav dojam. Kad ide dobro, zaslužna je odgovorna Vlada, a kad ide loše, krivi su neodgovorni građani, pa ako mi možete reći, je li za ovo što se događalo na proljeće i što je bilo dobro, zaslužna Vlada i jesu li za ovo što se sad događa loše, da li je zato odgovorna Vlada? I moje drugo pitanje je možete li hrvatskoj javnosti potvrditi da znate što radite, odnosno da nam kažete, kad ne bi donijeli ovaj zakon, broj zaraženih dnevno bi do kraja godine porastao na toliko, a sad, kad ga donesemo neće porasti nego će se smanjiti, ostat će isti, itd. To je pitanje, dakle da građani imaju povjerenja u one koji ih vode. Zahvaljujem.
Poštovani g. saborski zastupniče. Za uspjeh je potrebno dvoje, dakle nit mjere, a niti sami građani ne mogu polučiti uspjeh u borbi protiv ove epidemije. Mjere mogu biti savršeni, a građani ih se ne moraju pridržavati i loše ćemo stajati i obrnuto. Prema tome, jedino u zajedništvu. A s druge strane, medicina vam nije matematika. Ovo se ne može matematički obrazložiti. Ne može se reći koliko bi bilo pozitivnih da ne uvedemo mjere i obrnuto. Jednostavno to nije moguće, ono što je moguće i realno i što jedino radimo, pratimo učinak tih mjera iz dana u dan i prilagođavamo se, to je jedini način odgovora. Nema matematičke formule koja će vam reći, ako vi ne uvedete određenu mjeru, za 10 dana ili 15 ili 20, broj će biti toliki i toliki. Dakle, takvog predviđanja nema u medicini nikada, pa ni u ovom slučaju konkretne epidemije. Hvala vam.
Sada ćemo se videovezom spojiti sa zastupnicom Mrak-Taritaš.
Je, je, čujem vas, vjerojatno čujete i vi mene [[Upadica: Izvolite.]] Hvala vam lijepo predsjedniče Sabora. Dopustite mi samo da uvodno kažem da ova videoveza koju su djelatnici Sabora uspjeli organizirati dobro funkcionira i apsolutno se može sudjelovati i pratiti rad sabora pa koristim ovu priliku da ih pohvalim. Ali sad moje pitanje je ministru Berošu. Dakle, nije problem pogriješiti, svatko može pogriješiti. Problem je kad pogriješite dvaput ili kad grešku ne ispravite. Dakle, svi se možemo složiti da i u ovim okolnostima izuzetno važno, važan sport. I postoji i vi ste rekli da se mjere temelje na analizi. E pa sad, moguće je u ovim uvjetima ekipni sportovi da dalje budu. No, međutim jedan sport za koji je rečeno da nije moguće da se djeca bave je jedrenje. Jedrenje dijete uđe u hagar, svoju jedrilicu opremi izađe van, nema kontakt s nikim jer ga trener prati na moru u gumenjaku [[Upadica: Hvala vam.]] prema tome me zanima tko je takve mjere odlučio i da probate vidjeti [[Upadica: Hvala vam.]] da se malo razmisle i promijene. Hvala.
Hvala vam poštovana gospođo saborska zastupnice, sve su to vrlo specifični elementi o kojima nije odlučivao samo Stožer civilne zaštite nego i resorna ministarstva. U razgovoru o svakom sportu bili su uključeni djelatnici Ministarstva za sport i turizam. Kada je riječ o jedrenju apsolutno je izvjesno da jedriličari na moru ako su sami ili dvoje nisu izloženi opasnosti od širenja virusa, međutim ti jedriličari da bi došli do svog jedriličkog kluba moraju koristiti prometna sredstva, prometala, vjerojatno se i druže prije treninga, skidaju se, isto tako nakon treninga možda se podruže, to su okolnosti koje dodatno doprinose eventualno širenju virusa. Nemoguće je za svaku životnu aktivnost odrediti određeni okvir i predvidjeti što i kako. Međutim, načelno se većina toga evaluirala, stručnjaci su sagledavali i gledali mogućnosti rizike, dakle da li su oni veći ili manji i donijeli su određene mjere. Svako nepotrebno okupljanje i druženje nije, nije poželjno ponašanje i u ovoj situaciji za koju se možemo samo [[Upadica: Hvala vam.]] nadati da će kratko trajati.
Hvala lijepa. I zahvaljujem kolegici Mrak Taritaš na pohvali koju je izrekla saborskim službama i ja se zahvaljujem svima njima i djelatnicima i djelatnicama koji zaista daju sve od sebe, nije ni njima lako i hvala im u ime svih zastupnica i zastupnica, a drago mi je da ste pohvalili i vezu ali nemojte više da ne ureknemo nešto. Idemo dalje, sada je na redu kolega Bulj. Izvolite.
Ministre hrvatski narod je imao u stožer ogromno povjerenje. Izgubili ste vi to povjerenje donosili ste ispolitizirane i kontradiktorne odluke kad ste optuživali mlade da se ne druže, vi ste radili selfie na facebooku sa zvijezdama, a mladi su bili kao krivci. Kada je bilo najteže i kada su se poljoprivrednici kažnjavali šta gnoje svoju oranicu u to vrijeme je premijer Plenković dodirivao fizički sa tenisačem, nije otišao u samoizolaciju otišao je onaj koji ga je fotografirao, kao da priko fotografije. Znači vi ste izgubili povjerenje. Kolega koji je ovde falio za većinu, nedostajalo je za većinu Hrebak, vi ste mu dali odobrenje da može doći. To su kontradiktorne kolegica Bujević je govorila jedno vrijeme dok je bila u stožeru dok nije bila u saboru, jedan dan maska može, drugi dan ne može [[Upadica: Hvala vam.]] vi ste ispolitizirali, al moramo se pridržavati mjera [[Upadica: Hvala lijepa.]] al ne kažnjavati narod. Vi ste krivci.
Izvolite odgovor.
Poštovani gospodine saborski zastupniče, nitko nema ideju kažnjavati hrvatski narod, imamo ideju spriječiti širenje virusne bolesti, vi ste možda u pravu, možda sam se i slikao sa određenom gospođom, međutim to je bilo vrijeme kad je broj novozaraženih bio minoran i ne znam na koji način to dovodite u situaciju sa kasnijim druženjima i zbivanjima u noćnim klubovima koji su detektirani kao izvorišta širenja zaraze. Dakle, iznijeli ste niz elemenata koje se naravno može sagledavati u jednom drugom kontekstu međutim propustili ste naglasiti bit, a to je konzistencija u promišljanju o potrebi donošenja mjera, njihove evaluacije, njihovom mijenjanju i odgovoru na ovu veliku ugrozu. Hvala vam.
Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani ministre ja mislim da smo svi ovdje svjesni ozbiljnosti situacije i nije točno ovo što je kolega Bačić ovaj iznio da je netko bio protiv da ovaj zakon ide po hitnom postupku. Mi smo bili protiv načina na koji se zakon donosi bez jasnih kriterija. Ja bih vas molio ministre, ja neću napadati ovdje danas, nemojte više ja mislim da hrvatski građani imaju dovoljno razuma govoriti da ove mjere nisu političke odluke. Ja se ne slažem s mojim kolegom Buljem kad on kaže da je problem da je stožer ispolitiziran, stožer je političko tijelo, vi među ostalim donosite i političke odluke. Zašto? Jer da se vodite samo epidemiološkim razlozima onda bismo zatvorili možda i shoping centre, ali isto tako Vlada mora voditi računa i o gospodarskom aspektu, o psihološkom aspektu, psihološkom stanju nacije, o zdravstvenom aspektu, znači sve ove odluke koje vi donosite su političke. Ja vas molim nemojte više se pozivati samo na struku jer ste i političar.
Hvala lijepo. Izvolite odgovor.
U potpunosti se slažem s vama gospodine saborski zastupniče, mjere jesu temeljene na struci, međutim isto tako sam naveo u nekoliko navrata da sagledavaju i druge elemente, poglavito ekonomske ali nekakve političke čak i ne. Ono što je šira tema je da se svemu može dati epidemiološki okvir, svakom zbivanju, svakom događanju, svakom, svakoj aktivnosti naravno ne uvijek apsolutan, ali vjerojatan i to je ono što je bila intencija u vrlo specifičnim situacijama kojih je bilo, ali nisu predominirali, bili su iznimni. Većina naših mjera i postupanja odnosila sa ne običan život i aktivnosti hrvatskih građana, ali su neke bile i vrlo specifične i prilagođene toj situaciji uz epidemiološki okvir za što sam osobnog mišljenja da je puno, puno, puno bolje nego da se ne kontrolira i ostavi nekom na svojevoljno postupanje. Hvala vam.
Kolega Sačić, izvolite.
Prije svega i izražavamo solidarnost i svakako potporu svim medicinskim djelatnicima, osoblju koje se bori za živote i zdravlje ljudi oboljelih od ovog opakog virusa, a isto još i više zabrinutost za ljude koji se ne liječe zbog Covida, a moraju se liječiti i u životnoj su opasnosti. A vama upućujem kritiku i vašem timu jer ste ovaj zakon nepripremili niste ga nomotehnički doradili. Niste, penalizirali ste jednu grupaciju ljudi potencijalnih, kako kažete manjinu koja ne nosi maske, kako znadete da su oni najveća opasnost, a sami niste konzistentno proveli mjere, imate sada izvorno žarište sa vašim dopuštenjem 7.000 brijačnica i frizerskih salona ima i u svakom može frizerka doći čovjeka brijat, šišat, bit mu na 5 – 10 cm, pa ajmo to riješiti gospodine. To što, u crkve ste stavili ograničenje 25 ljudi kako u katedralu tako u kapelice i idemo zato ste nevjerodostojni [[Upadica: Hvala vam.]] zato ne možemo podržati.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala vam puno, dakle kada je riječ o crkvama i vjerskim objektima riječ je između ostalog i o prostornom ograničenju dakle broju kvadratnih metara tako da je ta relacija uzeta u obzir. Djelom bi se mogao složiti s vama međutim u fizerajima i djelatnici nose maske i korisnici nose maske, jednostavno put i širenje infekcije nije uočen u tolikom opsegu kao u drugim djelatnostima koje su obuhvaćene ovim mjerama. Sve smo to probno promišljali i bude sigurno da nismo na prečac birali djelatnosti koje bi reducirali i koje bi pustili ovaj otvorenim. Tako da kompleksno je to pitanje i naravno nitko nije nepogrešiv ali smo ekstremno puno i vremena i promišljanja i energije struka i mi svi ostali uložili u promišljanje ovih mjera.
I idemo na zadnju repliku, poštovana kolegica Peović, izvolite.
Dobar dan, moje pitanje ide za tim što ste rekli da treba ograničiti nepotrebne okupljanja, nepotrebna okupljanja i tu se apsolutno s vama slažem. No kada to kažete onda stvarno budu sumnju da ćemo od sutra prijavljivati susjede koji imaju tulum, a jučer smo imali pune kafiće i restorane gdje su ljudi bez maske, ovdje smo svi s maskama pogledajte na kojoj distanci, bez maske komunicirali jedan metar jedni od drugih. Moje pitanje, jesmo li pod ucjenom određenih lobija u društvu koji zahtijevaju da se žrtvuju ljudski životi i da dolazimo do kolapsa zdravstvenog sustava zato što je nekima potrebno da još malo zarade ili smo ono što je rekao vaš kolega Krunoslav Capak s čim se apsolutno slažem, a nije bilo dignuto kao političko pitanja, presiromašni da donesemo neke mjere? Ako je tako ne bismo li recimo od Njemačke koja je nešto bogatija trebali dobiti malo više novaca jer kupujemo njihove proizvode.
Izvolite odgovor.
Hvala vam, ne bih imao šta puno ni dodati ni oduzeti vi ste sve manje-više dobro determinirali osim da smo pod ucjenom bilo čijem, to doista nismo, promišljamo i gledamo načine širenja tog virusa, ograničavamo ono što je više rizično za širenje istog, ne ograničavamo ono što je manje rizično i to je sukus našeg ponašanja, znate, da. A to što netko nije razgovarao u kafiću s maskom to je apsolutno za ekstremnu kritiku, na taj način pogoduje širenju virusa, tako da evo to je moj načelni odgovor. Hvala vam.
Zahvaljujem ministre, možete se vratiti na svoje mjesto, hvala vam. Sada ćemo vidjeti da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Ne, onda otvaram raspravu. Prvi na redu je Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Željko Reiner, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine ministre, poštovane gospođe i gospodo, izmjene Zakona o zaštiti pučanstva radi zaraznih bolesti nužne su zbog uvođenja prekršajnih sankcija s obzirom na određeni broj neodgovornih pojedinaca koji ugrožavaju zdravlje drugih, ne zbog cijele populacije, ne zbog građana Hrvatske. Borba protiv korona virusa temelji se na povjerenju između građana i države. Uvjereni smo da većina sugrađana vrlo dobro razumije okolnosti u kojima se nalazimo, ali isto tako mislimo da je ovakav alat da tako kažem koji predstavlja ova nadopuna zakona, nužan s obzirom da određeni neodgovorni, bezobzirni pojedinci, svjesno, namjerno ugrožavaju zdravlje drugih pa i živote. Kao opći zakonodavni model upravljanja krizom primjeren težini i hitnosti donošenja odluka u svezi pandemije koju odlikuju brze i nepredvidive promjene te stalna opasnost od eksponencijalnog rasta oboljelih prethodnim izmjenama i dopunama zakona uređen je institucionalni model prema kojem Stožer civilne zaštite djeluje i odlučuje u suradnji s Ministarstvom zdravstva i HZJZ a pod neposrednim nadzorom Vlade RH. Taj institucionalni model omogućuje brzu provedbu i ostvarenje dvaju temeljnih načela djelovanja i odlučivanja tijekom globalnih pandemija kakva je ova uzrokovana bolešću Covid-19. To je načelo učinkovitosti i načelo razmjernosti. Drugim riječima predloženi model osigurava da poduzete mjere postižu zadane legitimne ciljeve, u prvom redu zaštitu života i zdravlja ljudi, ali da te mjere kao i njihov intenzitet istodobno budu takve da strogo odgovaraju potrebama danog trenutka te traju samo dok to okolnosti zahtijevaju kako bi Ustavom zajamčene slobode i prava građana u svakom trenutku bili ograničeni samo u mjeri koja je nužna i koja odgovara naravi potrebe za njihovim ograničenjem. To posebno želim istaknuti jer se zadnjih dana i ovdje u ovoj sabornici i u medijima u istupima nekih političara postavlja nekoliko pitanja. Postavlja se pitanje ograničavanje građanskih i ljudskih sloboda ovim nadopunama zakona, postavlja se pitanje ustavnosti ovoga nadopuna ovog zakona i postavlja se pitanje visina kazni. Mislim da sam dobro sumirao tri aspekta koja oni koji osporavaju ovaj, ovu nadopunu zakona postavljaju. Od toga mi se najozbiljnije čini priča o tome da se time ograničavaju građanske i ljudske slobode. Dakle nemojte misliti da sam pretenciozan ako ću parafrazirati filozofa Hegela koji je rekao otprilike ovako, slobodno djeluj dok ne ugrožavaš slobodu drugoga odnosno na drugi način rečeno, moja sloboda doseže tako daleko dok ne ometa ili ne zadire u slobodu nekoga drugoga. A o tome je ovdje upravo riječ, riječ je o tome da li neki nesavjesni pojedinci svjesno, namjerno, svjesni pogibelji zadiru ne samo u slobodu nego u život drugih sugrađana. Naravno jedna od poruka koju mislim da građani trebaju itekako akceptirati je da treba, iako ih se stalno pokušava od nekih uvjeravati suprotno da treba vjerovati struci, da treba vjerovati institucijama, da ne treba vjerovati priučenim i navodnim stručnjacima koji se zapravo tom tematikom uopće na bave, da ne treba vjerovati nekim političarima koji s medicinom blage veze nemaju, ali zato sve dovode pod znak sumnje, antivakcerima i ostalima koji osporavaju, ruše, uznemiravaju javnosti i neistinim tvrdnjama pokušavaju oboriti sve ono što nastoji učiniti kako bi se sačuvalo zdravlje i život hrvatskih građana. Prisjetimo se razvitka svega ovoga. U prvom valu smo bili među najboljima po statistikama u Europi, ljeto je dovelo do opuštanja ljudi, činilo se da pandemija stagnira i prestali smo se držati mjera. Budimo iskreni, budim otvoreni u to vrijeme nismo ni mislili na budućnost, iako se znalo, iako smo bili svjesni da će jesen i zima donijeti drugi val i zdravstveni sustav se pripremao za taj val jer da se nije pripremao ne bi imali ovakvu situaciju u zdravstvenom sustavu kakvu sad imamo. Na opuštanje pojedinaca utjecali su i to moramo jasno reći, razne marginalne skupine ljudi koji su svojim javnim utjecajem širile laži kako je korona zapravo bezopasan virus, nalik gripi, karijesu neki su čak spominjali, kako on uopće ne postoji kako je on izmišljen itd. Kao liječnik koji svaki dan radi u bolnici, nosi pri tom dvije maske, vizir, svašta još po sebi uvjeravam vas da je korona virus itekako stvaran, da itekako izaziva ozbiljnu bolest i da itekako ubija ljude. Liječnici diljem zemlje koriste zadnje atome snage kako bi liječili oboljele kojih je u bolnicama svakim danom sve više, a evo svjedoci smo da neki u očaju čak i podignu ruku na sebe. Nije više među bolesnicima riječ samo o starim ljudima, na kisiku i na respiratorima nalazi se i veliki broj mladih ljudi i ljudi srednje životne dobi. Ne budimo sebični, kada govorimo o ovom zakonu mislimo na svoje sugrađane, na svoje bliske, na one slabijeg imuniteta, na starije i nemoćne, na osobe sa zloćudnim bolestima, osobe koje imaju presađene organe, osobe sa autoimunim bolestima, osobe sa alergijskim bolestima, sa bolestima srca i krvnih žila, svatko ih od nas ima u svojoj obitelji ili okolici. Ti ljudi nisu zaslužili da tjednima budu na respiratoru, da se bore za život samo zato jer je nekome teško nositi masku za lice dok kupuje namirnice ili dok se vozi u javnom prijevozu ili pak voli tulumariti i organizirati tulume, bez obzira bili oni u sada zabranjenim okupljalištima javnim ili pak tulumi organizirani u tzv. zatvorenim privatnim prostorima. Razmislite hoćemo li štititi one koji svjesno krše zakon, omogućuju time širenje bolesti ili ćemo zapravo štititi one koji su ugroženi, koji su ranjivi, koji su osjetljivi, koji leže po jedinicama intenzivne njege i boje se za svoje zdravlje. O tome se radi, dame i gospodo u ovoj nadopuni zakona. Možemo mi to politizirati ovako ili onako, možemo iz nekih partikularnih interesa svoje stranke, svoje skupine osporavati ono što Vlada radi, ali radi se upravo o ovome što sam ja sad vam naveo. Ovo što se traži od nas svih, što se traži od građana je zapravo minimalan napor, minimalna nelagoda ako je možemo uopće tako nazvati. Cijeli svoj liječnički vijek nosim medicinsku masku kao i svi drugi liječnici i medicinari i s time živim. Do nadopuna ovog zakona ne bi ni došlo da su neki ljudi samo malo više bili ljudi. Nažalost, radi manjine koja i dalje odbija poštivati mjere koje su [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] propisali epidemiolozi, svima nama se nameće obveza i sukladno tome sankcioniranje nepoštivanja obveze. Hvala lijepo.
Hvala kolega Reiner. Idemo sada na drugu raspravu, Klub zastupnika IDS-a poštovana kolegica Nemet.
… [[Govornica naknadno uključena.]] Pred nama su danas izmjene i dopune Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti koje su sasvim razumljivo proteklih dana izazvale veliku pažnju hrvatske javnosti, medija, ali i naših građana na koje će nove restriktivne mjere predviđene izmjenama zakona odnositi odnosno primjenjivati. Iako sam osobno kao uvjerena liberalka apriori protiv restrikcija, kažnjavanja i ograničavanja građanskih sloboda, a istoga stanovišta je naravno i moja stranka Istarski demokratski sabor jasno je kako u ovim specifičnim složenim i vrlo izazovnim vremenima globalne Covid-19 pandemije ponekad treba poduzeti i određene nepopularne korake, donositi ne baš rado prihvaćene odluke, povlačiti poteze na koje u nekim drugim uvjetno rečeno normalnijim okolnosti vjerojatnije ne bi ni pomišljali. U tom kontekstu razumno je podržati sve one korake mjere i odluke koji će pomoći u borbi protiv korona virusa i Covida-19, koji će doprinijeti tome da se smanje brojke zaraženih virusom te da se ublaži pritisak na bolnice i zdravstveni sustav koji svjesni smo toga doslovno puca po šavovima. U tom smislu bilo bi razumno i logično podržati i zakonski prijedlog koji predviđa mjere pa bile one i donekle restriktivne ali koje će učinkovito pomoći u borbi protiv širenja virusa i njihove, i njime uzrokovane bolesti. No, postavlja se sada tu i niz dodatnih pitanja. Koliko će te nove restriktivne mjere uistinu pomoći u borbi protiv virusa i bolesti? Jesu li one stigle u pravom trenutku kao pravi odgovor na aktualnu situaciju ili su sada tek alibi Vladi premijera Plenkovića za sva dosadašnja nečinjenja, nesnalaženja, vrludanja i improvizacije kada je u pitanju borba s korona virusom? Je li uistinu nužno da građani jedini plate ceh za novo buktanje epidemije koju oni koji su trebali nisu na vrijeme pokušali zaustaviti ili bar usporiti poput ostatka Europe i svijeta? Proteklih tjedana i mjeseci sve do unazad nekoliko dana naslušali smo se naime od premijera i njegovih suradnika umirujućih tonova i uvjeravanja kako je situacija pod kontrolom, kako lockdown i restriktivnih mjera neće biti iako su s različitih strana dolazile i drugačije naznake i upozorenja. Dobar dio stručne javnosti upozoravao je naime da aktualna situacija zahtjeva drugačiji odnos prema korona krizi, da postoji potreba za uvođenjem određenih dodatnih mjera, a dobar dio Europe i svijeta te je restriktivne mjere odavno počeo primjenjivati. No odgovor hrvatske Vlade bio je kako upravlja situacijom i zna što čini. A onda, vrlo naprasno potpuni zaokret. Zabrana rada svih ugostiteljskih djelatnosti, ukidanje svih sportsko-rekreacijskih aktivnosti, razna druga ograničenja i restrikcije, a na koncu i ovaj posljednji u nizu ad hoc poteza zakon koji će da budem sarkastična ako ništa drugo lupiti građane po džepu i donijeti koju kunu u državni proračun. Dakle, način na koji su nakon dugotrajnog zatvaranja očiju pred očitim problem ključni potezi povučeni u svega nekoliko dana, od zadnjih dana studenog do danas kada se pred nama nalazi ovaj tzv. vikend zakon, ukazuju kako nema i nije bilo sustavnog i promišljenog pristupa hrvatske Vlade u borbi protiv korona virusa. Način i princip na koji se donose te vrlo važne odluke i povlače u ovom trenutku i ključni potezi za ovu zemlju i njezine građane pokazuju i dokazuju kako oni nisu utemeljeni na stručnom mišljenju, na objektivnim imputima i stavovima epidemiološke odnosno zdravstvene struke već su motivirani i tempirani gotovo isključivo političkim da ne kažem dnevno političkim okolnostima i potrebama. E pa gospodo draga, čini se kako je voda došla do grla, gušimo se u vlastitim problemima, a slamu spasa trebali bi nam čini se pružiti zatvoreni kafići, teretane i pokoja kazna za primjerice nošenje maske ispod nosa. A kako bi uopće imali gdje kažnjavati ljude za nenošenje ili krivo nošenje maski ostavili smo otvorene neke trgovačke centre i još poneka mjesta. Jasno je da takvi očito improvizirani ad hoc smišljeni potezi u kojima imamo mnogo nelogičnosti, neujednačenosti pa i elementarne nepravičnosti nekakve pozitivne rezultate mogu dati isključivo slučaju uz dozu sreće. Ali ono što sigurno mogu, mogu izazvati opravdani i razumljivi revolt ljudi i na to budite spremni. Represija i kažnjavanje s druge strane možda će i dati neke rezultate, ljudi će se u strahu od plaćanja kazni vrlo vjerojatno striktnije pridržavati nekih epidemioloških propisa, vjerojatno će dosljednije nositi maskice, upitno je koliko će se pridržavati zabrane druženja u privatnim prostorima, ali u konačnici događa se nešto što se nikako ne mogu opravdati ni razumjeti. Umjesto da borbu protiv zajedničkog prijatelja, neprijatelja Covida-19 nastave ruku pod ruku sa svojim građanima, sa žiteljima ove zemlje uz međusobno povjerenje i uvažavanje Vlada i Nacionalni stožer civilne zaštite povjerenje građana su u ovom slučaju očito izgubili. Pa će ove aktualne i sve daljnje poteze očito morati argumentirati represijama i kaznama, a to budite sigurni nikada nije donijelo ništa dobroga.
Slijedeća rasprava je u ime Kluba Hrvatskih suverenista, uvaženi zastupnici Pavliček i Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre, uvažene kolegice i kolege, evo danas raspravljamo o famoznim izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Nalazimo se u doba korona pandemije koja je bacila naše gospodarstvo na koljena, koja je bacila naše javne financije na koljena, koja je dovela naš zdravstveni sustav gotovo do kolapsa, naši liječnici i medicinsko osoblje se nalaze na rubu snaga i svima nama je u cilju i opoziciji i vlasti pokušati suzbiti ovu pandemiju kroz odgovorno društveno ponašanje, kroz danas sutra cjepivo koje je u najavi kako bi se što prije vratili u koliku toliku normalu. Međutim, donositi zakon kojim ćemo kažnjavati sugrađane koji ne nose maske ili krivo nose maske je jednostavno neprihvatljivo. Donositi zakon kojim ćemo kažnjavati naše sugrađane koji se okupljaju u svojim domovima, a to je ustavna kategorija i dom je nepovrediv, vraćamo se u mračno razdoblje totalitarnih režima. Vrhunac svega toga je javni poziv ministra Beroša prije nekoliko dana hrvatskim građanima da cinkaju svoje susjede ukoliko se okupljaju u svojim stanovima, u svojim domovima. Pa nećete vi, uvaženi ministre Beroš za 3 mjeseca doći kod mene u dvorište i sa mnom zajedno betonirati dvorište, nego će to napraviti moj prvi susjed. Nećete vi, uvaženi ministre Beroš paziti na moju kuću 2 dana dok sam poslovno odsutan, nego će to napraviti moj susjed. Nećete vi, uvaženi ministre, odvesti mog susjeda na hitnu kada ima visok tlak, nego ću to učiniti ja. Neće vi, uvaženi ministre, sljedeći tjedan, evo, kod nas u Slavoniji otići u pripomoć na svinjokolju kod mog susjeda, nego ću to učiniti ja. Nemojte očekivati od hrvatskog naroda da su lutke na koncu, da su roboti koji će, s kojima ćete upravljati na vaš daljinski upravljač. Nažalost ovim izmjenama i dopunama zakona nećete polučiti nikakav rezultat u smislu suzbijanja korona pandemije. Napravit ćete dodatni revolt hrvatskih građana, neposluh na terenu. Razlog tome je što je ova Stožer sve samo ne vjerodostojan, u zadnjih nekoliko mjeseci donijeli ste niz kontradiktornih odluka kojima pobijate sami sebe. Koji su dijametralno suprotne jedna od drugih. Sjetimo se, prije svega nekoliko mjeseci u svibnju, najbliži vaši suradnici, kolega Capak je rekao da maske ne štite od korona pandemije, da one imaju samo psihološko značenje. Svega nekoliko mjeseci poslije ste donijeli odluku da su maske obvezne u svim javnim prostorima. Danas, ovim zakonom, nadopunama zakona, izmjenama ćete početi kažnjavati ljude koji ne nose te iste maske ili ih ne nose ispravno. Ovaj Stožer civilne zaštite je, nažalost doživio svoj poraz. Isto tako i premijer Plenković je svega nekoliko tjedana prije parlamentarnih izbora jasno rekao da je Hrvatska pobijedila pandemiju Covida-19. Bojim se da je pandemija Covida-19 pobijedila ovu Vladu i Stožer civilne zaštite. Tome svjedoče i brojke koje su nažalost neumoljive. Na dnevnoj razini 2 do 4 tisuće zaraženih. Svaki dan sve više hospitaliziranih pacijenata, svaki dan sve veći broj preminulih sa dijagnozom Covida-19. I zato je krajnje vrijeme, ministre, da priznate kao čelni ljudi Stožera i svoje greške, jer tko radi taj i griješi, a ne da srljate iz jedne loše odluke u drugu lošu odluku. Bojim se da je upravo ovaj zakon jedna od najlošijih odluka koje ćete donijeti. I mislim da je krajnje vrijeme da u vaš Stožer budu imenovani ljudi koji nisu pripadnici vladajuće stranke, ljudi iz struke, koji će dati i nešto drugačije mišljenje, ali sve s ciljem kako bi zajedno pobijedili ovu pandemiju. Hvala vam lijepo.
Evo, nastavit će uvaženi zastupnik Zekanović.
Poštovani ministre, poštovani potpredsjedniče, državni tajnici. 5. veljače sam, ove godine, sa ovog mjesta upozoravao Andreja Plenkovića da se sprema velika kriza, korona kriza, velika epidemija, ovdje sam onda mahao s maskicom, nisam mogao pronaći rukavice, već onda u ljekarni, u nekoliko ljekarni i pitao sam se jesmo li spremni. Jesmo li spremni za tu jednu golemu epidemiju koja dolazi. Vidjeli smo da smo spremni s obzirom da imamo danas, evo, opet preko 50 ljudi koji su umrli od koronavirusa. Je li tako ministre? Onda su se dogodile fantastične mjere, pa smo onda, tj. pa ste onda zatvorili u potpunosti škole. Ono što je meni iznimno žao u potpunosti su bile zatvorene i crkve, na što su nažalost pristali i naši biskupi. Znate kako vam je u 3. mjesecu izgledalo u hrvatskim školama i u hrvatskim crkvama? Znate kako? Evo ovako. .../Govornik šuti za govornicom./... Ovako je izgledalo, da. Nekima se iz HDZ-a ovo ne sviđa. Dobro, HDZ je nekakva stranka kršćanskih demokrata, njima je to najteže palo, što se ne može ići u crkvu, je li tako? ... [[Upadica se ne čuje.]] aha, evo kolega se javlja, ne znam koji je, pod maskom je. Kaže da ja idem umjesto njih. Ne, svaki ide za sebe, prijatelju. Ali ja se mogu pomoliti i za tebe. To znaš, kršćanski demokrate? Dakle, imamo, imamo sulude odluke Stožera civilne zaštite, sulude odluke, poštovani ministre, zanima me što će biti sljedeće? Hajde budite malo dosljedni i ono što bi, što je kolega Pavliček rekao u jednom trenutku, onaj tko radi, taj i griješi, pa onda dođite ovdje i recite pogriješili smo. Pogriješili smo kad smo u jednom trenutku govorili maske ne štite, pa smo govorili štite. Pogriješili smo što smo skroz zatvorili crkve, Pogriješili smo što smo u potpunosti zatvorili škole, ali to se kaže, čovjek koji radi i griješ, pa onda se kaže ovdje pogriješili smo jer griješite očito. To je ona … sam htio dati, dakle dragi moji Kršćanski demokrati samo naprijed.
Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a uvažene zastupnice Orešković i Mrak Taritaš.
Poštovani predsjedavatelju. Kolege zastupnici i zastupnice. Mislim da se danas gotovo svi možemo složiti da je povratak povjerenja u upravljanju krizom ključ za bilo kakav uspjeh, a pogotovo za provođenje bilo kakvih mjera. Uvođenje strožih kazni izgubljeno povjerenje ne može vratiti, ovaj zakon može biti samo ulje na vatru koje će pojačati otpor provođenju mjera, a ne poslušnost i to je uvod u društveni kaos. Da bi se razumjelo o čemu govorim moram dati primjer dva dijametralno suprotna događaja, ne kao poziv na svađu, ne s ciljem da vas isprovociram nego čisto da oslikam situaciju u kojoj se nalazimo. Ako je premijer bio spreman na rizik da stane na čelo kolone od 10.000 ljudi prije samo 14 dana, a danas sjedi kod kuće zaražen, bez obzira gdje se zarazio i ima li to ikakve veze s navedenim događajem, s kojim argumentima on danas može biti autoritet koji propisuje kazne ljudima poput riječkog poduzetnika koji je uhvaćen bez maske, sam u vlastitoj trgovini, iza ovakvog pleskiglasa i to na kraju radnog vremena? Dakle poduzetniku 30.000 kuna kazne, premijeru politički honorar u Vukovaru. I da se jasno razumijemo, Vukovaru i njegovim žrtvama ove godine smo trebali iskazati pijetet kolonom sjećanja u svojim domovima i u tome je trebala biti složna cijela Hrvatska, a ne samo oni koji su usprkos epidemiji bez maske hodali njegovim ulicama, da smo tako postupili danas možda ne bi slušali ministra i vas gospodine Reiner kako govorite o neodgovornim marginalnim skupinama, o toj manjini neodgovornih zbog kojih će nam se danas svima propisivati restriktivne kazne i restriktivne mjere vrlo upitne ustavnosti. Dakle, dvostruki kriteriji nisu i ne smiju postati podloga na koju ćemo posezati za novim kaznama. Najteža i najveća podjela u našem društvu je podjela na privilegirane i na sve nas ostale. Način na koji su stožer i Vlada do sada upravljali s ovom krizom, tu podjelu samo produbljuje i dokaze ne treba tražiti daleko unatrag. Koliku je kaznu u usporedbi s riječkim poduzetnikom dobio državni tajnik koji je kršio i to pijan mjere, vrijeđao policiju, razbijao državni inventar i pozivao se na svoj povlašteni tretman? Dao je ostavku, ali za to je pohvaljen, pohvaljen. A kazna za kršenje mjera, opiranje policiji i razbijanje inventara? Ništa. Riječkom poduzetniku iza pleksiglasa za ne nošenje maske u tom trenutku 30.000 kuna. Jel to mjerilo povratka u povjerenje? Nije. Upućivanjem prijedloga da se uvođenje novih kazni izglasa u hitnom postupku vladajući su zapravo priznali da je između stožera i građana povjerenje trajno nestalo i time više ne mogu upravljati ovom krizom. I sada nam je samo preostalo da odlučimo s koje ćemo se strane pleksiglasa naći, s one privilegirane ili s ove druge gdje se izriču sankcije, kako kome i kako kad, kako tko poželi. Dakle, ne možemo ovu situaciju prevaliti na teret građana i na njima trenirati strogoću jer ih dovodimo u situaciju ha kao da su lutrija, ali čak i lutrija ima poštenije kriterije jel tamo su barem svi u bubnju isti. A kada Vlada donosi svoja pravila onda imamo dva bubnja, jedan za njih, a drugi za sve nas ostale. Stoga prije bilo kakve sankcije mi iz Centra i GLAS-a smatramo da je potrebno dati ozbiljnu, nepolitiziranu i golemu prednost obnovi povjerenja, a za to su potrebne obje strane saborske dvorane i vladajuća i oporbena. Pandemija korona virusa naš je zajednički problem, kada se širi ne pita za stranačku iskaznicu i naravno mi kao oporba uz očekivanu kritičnost sada ne smijemo i nećemo biti zlobni kritizeri koji podmeću nogu vladajućima jer na dnevnom redu nije pitanje tko je jači, tko ima više saborskih ruku, pa čak niti uobičajeno političko natjecanje, sada su u pitanju životi građana i preživljavanje ili slom ekonomije. Mi za to ne zazivamo na bilo kakvo produbljivanje međusobnih sukoba, mi nudimo pomoć. Iz problema koji je ovako eskalirao neće nas izvući nove kazne i zbog toga smo protiv ovog zakona, izvući će nas eventualno suradnja ukoliko je bude. Građani moraju ponovno početi poštovati efikasne i promišljene mjere stožera i to ne zato što se boje sankcija već zato što vjeruju da time štite svoje zdravlje i zdravlje svojih bližnjih. Još jednom pozivamo da se zamijeni postojeći model formiranjem novog stožera nacionalnog jedinstva radi obnove povjerenja kojeg postojeći stožer više nema i više ga ničim ne može vratiti. Pozivamo Andreja Plenkovića da već danas krene kontaktirati predstavnike oporbe počevši od Peđe Grbina kao predsjednika najveće oporbene stranke pa onda druge sve redom. Mi se svakako ne guramo u prvi red nego predlažemo model koji će nas zajednički izvući iz ove krize kojoj se još ne nadzire kraj, a sve drugo put je u kaos iz kojeg ćemo se teško izvući. I još jednom želim reći za kraj, činjenica je sve zemlje imaju problem sa eskaliranjem broja zaraženih u jednom trenutku, ali samo mi imamo našu specijalnost, nešto što je doista vidljivo samo u RH, a to su ti dvostruki standardi i dvostruki kriteriji i dvostruka mjerila zbog kojih sustav obrane od korone pao. Dakle, umjesto kazni mi predlažemo da se redefiniraju ovlasti i uloga stožera kao i njegov sastav. Pretvorimo ga doista u savjetodavno tijelo u kojem će sudjelovati pravi stručnjaci, puno šireg političkog dijapazona od samo predstavnika jedne političke stranke, stavimo mogućnost utjecaja i parlamentarne oporbe u to tijelo, naravno uz podršku i zaleđe koje bi se imalo i u predsjedniku države. Sve drugo reći će kolegica Anka Mrak Taritaš.
Hvala. Uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš, video veza.
Hvala lijepo, hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre, ajdemo navesti nekoliko činjenica. Činjenica je da Hrvatska sve lošije stoji što se tiče obolijevanja od Covida-19, od relativno uspješne zemlje u jednom trenutku gdje nas HDZ i njegove vlade inače svrstavaju u nekim drugim područjima među najlošijim u Europi. U javnosti je se osjeća sve veći strah i psihoza posebno kod starijih ljudi i ovoj Vladi i stožeru jako zamjeramo i smatramo politički vrlo problematičnom igrom da se pod plaštom straha ljudi za vlastito zdravlje i živote podvaljuje nedemokratsko ponašanje i samovolja. U čemu je stvar? Neovisno o mjerama, njihovoj mogućnosti, ispravnosti ili ne problem je način na koji se ovaj zakon donosi. Mi smo iz područja preporuka i molbi sa zakoračili u prostor novčanih kazni za stvari kao što je nenošenje maske ili javna ili privatna okupljanja. To je ogromni korak u smjeru ograničavanja ljudskih prava i traži odgovarajuće ponašanje u skladu sa Ustavom. Dakle, da još jednom naglasim da bi bilo sasvim jasno. U ovom trenutku čak je i nevažno jesu li mjere dobre ili ne, nevažno je kako ih predlagatelj smatra, poanta je da je naš Ustav vrlo jasan kad su u pitanju ograničavanja ljudskih prava. I njegov tekst i njegov duh nam jasno govori da za ograničavanje prava treba šira podrška. I to je sve što mi želimo da se dogodi. Ali naravno da vladajući će učiniti sve da pokažu da su stvari drugačije. Mislim da u ovom trenutku je svima jasno da se nalazimo zaista u jednoj vrlo, jednim specifičnim okolnostima. Okolnostima su kad je upravljanje pandemijom apsolutno izašlo izvan mogućnosti kontrole. I onda umjesto da se je na proljeće pripremilo za jesen, podsjećam vas da cijelo proljeće smo bili nekako neću reći plašeni nego upozoravani da nas čeka drugačija jesen i umjesto da se to kontrolira poseže se za metodom kažnjavanja. Ono što želim naglasiti i ponoviti Hrvatska se nalazi u posebnim uvjetima i mislim da nitko od nas bez obzira s koje strane ove sabornice sjedi u to više ne sumnja, ali ovo je trenutak kada moramo svi dobro razmisliti jer činimo ogromni korak u sivu zonu. U zonu mogućih problema, uvodimo kazne. Nama se čini stroge kazne i ograničavamo ljudska prava. I potpuno je nevažno što bilo tko od nas pojedinačno misli o tome, naš Ustav je vrlo jasan i traži način donošenja ovog zakona koji vi ne priznajete. Razmislite. Kada je bilo proljeće svi zakoni koji su bili vezani uz koronu ili Covid-19 bilo je donešeno puno više od 2/3 broj ruku ste imali za to. I stoga poruku koju želimo poslati, nemojte gaziti Ustav, nemojte gaziti demokratski poredak RH, ovo je siva zona koja se može obiti o glavu svima nama i uopće ne razumijemo zašto se ovoj izmjeni i dopuni zakona nije pristupilo razumno nego kao i sve drugo ishitreno s odlukom preko jednog vikenda i odgovarajući da određeni trenutak, a ne sustavno i razumno. Hvala lijepo.
Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, uvaženi zastupnik Milan Vrkljan.
Poštovani gospodine ministre, predsjedniče sabora, pred nama je sedmi prijedlog zakona o pandemiji borbi protiv epidemije. Šesti zakon smo donijeli početkom ove godine i već samim tim se postavlja pitanje što je razlog da nakon 6 mjeseci moramo donositi novi zakon? Danas u RH prosječno umire 80 naših sugrađana, obolijeva 3 do 4.000, a mi imamo prijedlog zakona koji je pred nama. Na početku tamo 11.3. kad je proglašena od Svjetske zdravstvene organizacije pandemije, isti dan je i Hrvatska proglasila pandemiju, a naš prvi oboljeli je bio 15 dana prije toga čini mi se 15.1., 15.2. ili 25.2. pardon. Pa se sad postavlja pitanja kad to vidimo, što smo mi tad napravili u proljeće nakon što smo imali 30-tak oboljelih dnevno? Napravili smo puno dobrih stvari. Ja moram priznati da ja kao liječnik tad sam bio vrlo zadovoljan čak i s jednom dozom ponosa u ovoj zemlji u kojoj mnoge stvari ne funkcioniraju, bio sam ponosan kao liječnik da neke stvari smo dobro postavili, da smo dobro kontrolirali bolest i da je bilo izvjesno da u Hrvatskoj neće biti velike pandemije. Međutim, točno se osjeti, možemo napraviti rekonstrukciju trenutka kad je politika se uključila i postala dominantna u stožeru, čak dapače čak i u ovom zakonu onaj tko ga je pisao razgolito je stvar do kraja. Pa piše da je HZJZ predložio Ministarstvu zdravstva i ministru zdravstva da se donesu odluke o formiranju stožera, a da će u isto vrijeme Vlada RH biti ta koja će nadzirati te procese. Tom odlukom, tim upisanim u zakon ministar zdravstva, direktor zavoda za javno zdravstvo i šef stožera su se abolirali od svake odgovornosti za provođenje ovih mjera. Premijer na čelu sa Vladom je preuzeo odgovornost za te mjere. Što smo imali u proljeće mjere? Imali smo žestoko, grubo nasrtanje na gospodarstvo tako da u jednom trenutku Hrvatska je gospodarski kleknula, a posljedica toga da smo u prvih 6 mjeseci ove godine imali deficit u budžetu 20 milijardi kuna. I došlo je ljeto, premijer je proglasio pobjedu na koronom. Što smo napravili preko ljeta? Ništa. Otišli smo se kupati i nemojmo govoriti da sve zemlje u Europi prolaze istu proceduru i da imaju iste probleme, jer to naprosto nije istina. Dok smo se mi kupali ovo ljeto, jedna uzorna zemlja Njemačka, znate što je radila? Organizirala je silne tečajeve, edukacije kako za pučanstvo i svoje stanovništvo, ali isto tako i za liječnike. Nama je prezentirano da Hrvatska ima 8 stotina respiratora. Hrvatska ima 8 stotina respiratora, ali Hrvatska nema ni stotinu liječnika sposobnih da uključimo te respiratore. Posljedica toga da smo najgora zemlja u Europskoj uniji u kojoj preko 90% pacijenata koji su uključeni na respirator nikada ne budu odvojeni od njega i plate svojom glavom. Mi smo stručno, organizacijski, financijski devastiran sustav. Ja bih rekao da još jedan dokaz naše stručne i organizacije, devastacije toga da smo jedna od rijetkih zemalja Europske unije u kojoj je koronavirus ušao u najveće sustave. Nama su svi KBC-i bili inficirani i pacijenti su tamo liječeni, a ja vam mogu pokazati kada je jedan naš ugledni liječnik u 3. mjesecu pozvao Vladu i stožer da se naprave točne smjernice kako će pacijent koji je suspektan na koronu prolaziti kroz zdravstveni sustav. Ništa od toga nije napravljeno. Naši svi KBC-i su bili inficirani. I ono što je vrlo bitno kao posljedica toga što su naši KBC-i bili inficirani je da naši bolesnici sa malignim bolestima kojih godišnje umire preko 15 tisuća, naši bolesnici sa infarktom i kardiovaskularnim bolestima kojih godišnje umire 24 tisuće i naši bolesnici sa dijabetesom kojih umire godišnje 4 tisuće kao posljedica toga nisu mogli doći do svoga liječnika. I pazite, gleda nas javnost kompletna hrvatska javnost. Nemojte poslije mene se sramotiti, pa izaći pa reći da to nije istina. Svaka obitelj zna točno kako nije mogla doći do liječnika. S druge strane zakazalo je javno zdravstvo. Mi u Hrvatskoj imamo situaciju da u ovoj godini je otkriveno za 70% manje malignih bolesti u populaciji nego svih ovih godina do sada. Ti ljudi lutaju okolo. Nisu prepoznati i platit će svojom glavom, svojim zdravljem i životom upravo to što nisu mogli do liječnika doći. I sada imamo pred nama ovaj 7. Zakon o zaštiti od pandemije. Ja bih rekao da je taj zakon napravljen tako da nas direktno gura u koruptivne radnje. Zamislite zakon koji kaže da će se osobe koje se ne pridržavaju platiti od 5 do 10 tisuća kuna, a druge pravne osobe od 10 do 40 tisuća kuna. Tko je taj u sustavu tko će reći da je netko kriv 10 tisuća kuna a netko 40 tisuća kuna? Inspektori? Oni koji su čovjeku zatvorili restoran zato što je stavio stol pred ulazna vrata da može staviti komad mesa da ga netko odnese kući? Oni će procijeniti da li je netko 10 ili 40 tisuća kuna? Radite nasilje nad sustavom. Mi ove godine u Saboru se bavimo samo korupcijom. Ja ću vas podsjetiti Krš Pađane, trgovačka društva bez i jednog zaposlenog sa 26 milijardi kuna prometa, osiguravajuće kuće koje uplaćuju ministre HZZO-u samo 48 milijuna kuna a privređuju samo na toj stavci 240 milijuna kuna i Janaf. U isto vrijeme imamo 240 tisuća ovršenih naših sugrađana koji uz sve nedaće pandemije, epidemije, nemogućnosti da se dođe do liječnika imaju i problem to da će biti ovršeni. Ja bih molio, preporučio, apelirao i zahtijevao da se politički stožer podhitno raspusti, da se imenuje stožer u kome će biti stručnjaci, liječnici iz svih stranaka iz cijelog Sabora, a to prije svega pripada saborskom Odboru za zdravstvo. I nemojte govoriti da to nije efikasno da nismo brzi, jednako onoliko koliko stožer. Ukoliko se to ne dogodi, premijer preuzima odgovornost i za ministra, i za direktora Zavoda za javno zdravstvo i za stožer i morat će snositi posljedice jer će Hrvatska vjerojatno u sljedećih par mjeseci doživjeti teški financijski kolaps. I nemojte reći da to niste znali. Vjerujem u razum. Osobno vjerujem da je ministar Beroš kapacitiran da to provede, ali neko ministru mora dati zeleno svjetlo da to može provest. Hvala.
Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista uvažena zastupnica Natalije Martinčević.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi ministre, poštovani državni tajnici, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Narodna stranka reformisti smatra da je iznimno važno da idemo sa ovim izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. O situaciji vezanoj uz krizu izazvanoj korona virusom odlukama nacionalnog stožera, borbi stožera Varaždinske županije te o nužnosti uvođenja mjera govorila sam u ovom Visokom domu nekoliko puta. 19. studenog upozorila sam u tom trenutku sve prisutno ignoriranje brojeva i činjenica, posvemašnji populizam i podilaženje određenim skupinama te ključno postupanje dijametralno postupanje u tom trenutku 90% država članica EU. Naime, dok su država članice EU već imale na snazi određene mjere dok su to iste mjere pooštravale i uvodile nove, mi smo tumačili da mjere takve vrste ne donose rezultate, da brojevi padaju, da brojevi stagniraju, da su mjere koje imamo optimalne i tako redom. Dakle, stožer je imao svoja tumačenja koja nisu bila najčešće sukladno tumačenjima koja je davala sva ostala struka, epidemiolozi, ravnatelji bolnica, liječnici, medicinsko osoblje. Svi su oni govorili nešto drugo, stanje je teško, bolnice se pune, respiratori se pune uvedite mjere, učinite nešto. Mi u Varaždinskoj županiji posebno smo vrištali jer su naše brojke jasno pokazivale da je trend oboljelih u rastu, onih u bolnicama i također onih na respiratorima. Slična situacija je bila i u Međimurskoj županiji koja je danas iza nas druga najgora u Europi, Krapinsko-zagorska županija treća najgora u Europi, dakle ne govorim o EU govorim o cijeloj Europi, a Ličko- senjska županija četvrta. U prvih 10 najgorih regija u Europi čak šest iz Hrvatske. Zahtjeve i zamolbe nacionalnom stožeru, stožer Varaždinske županije slao je prvi puta 3.11. kada je broj zarađenih na 100.000 stanovnika odnosno tjedna incidencija bila 570 zaraženih. Stožer je naše mjere u tom trenutku odbio. Drugi puta uvođenje strožih mjera tražili smo 17.11 kada je tjedna incidencija bila 900, tek kada smo došli na tisuću zaraženih na 100.000 stanovnika i time postali najgora regija u Europi, nacionalni je stožer prihvatio naše mjere. Ubrzo nakon toga mjere su uvedene i za cijelu Hrvatsku odnosno u trenutku kada je broj zaraženih bio 530 na 100.000 stanovnika dakle duplo manje negoli što je to bilo u tom trenutku u Varaždinskoj županiji. Samo za usporedbu njemačke regije potpuni lockdown, dakle ne ove mjere potpuni lockdown uveli su kada je njihov broj zaraženih na 100.000 bio 300, ali svakako uvođenje mjera podržavamo jer se jasno pokazalo da su one svugdje u svijetu dale rezultate pa su države koje su s mjerama krenule odmah situaciju stavile pod kontrolu i već u sada neke od njih u situaciji da mogu određene mjere i opuštati. Mi smo nažalost još jako daleko od toga. Brojevi u Hrvatskoj i dalje rastu i rasti će još jedno vrijeme jer naravno mjerama treba nekoliko tjedana da počnu davati rezultate. U ovom trenutku unutar EU u zadnjih mjesec dana bilježi se pad od 35% zaraženih dok u tih istih mjesec dana Hrvatska bilježi rast od 45% zaraženih. Dakle, u procesu koji sada provodimo iznimno je važno da postignemo razumijevanje cjelokupne situacije od strane naših građana. Kašnjenje s mjerama i do zadnjeg doslovno i sa izjavom da mjere ne treba pooštravati, ne treba plašiti građane, to sasvim sigurno nije doprinijelo podizanju svijesti građana o važnosti poštivanja mjera. Ali da se ne razumijemo pogrešno, tu nije sva odgovornost na stožeru. Pozivanje odgovornih osoba poput nekih gradonačelnika i zastupnika da direktno nepoštivanje mjera kao što smo mi to nažalost imali u Varaždinskoj županiji, a čije kolovođa i dalje gradonačelnik Varaždina Ivan Čehok, koji je čak intervenirao kod nacionalnog stožera da se mjere ne uvode i to u trenutku kada je Varaždinska županija bila treća najgora u Europi. Također je kod naših građana stvorilo zbunjenost i dovelo u pitanje nužnost poštivanja mjera. Nadalje, medijsko podgrijavanje kontinuiranih objava o tumačenju i svrsi mjera od silnih novopečenih stručnjaka, analitičara, epidemiologa iz raznih struka i posebno biznisa također ne doprinosi razumijevanju opravdanosti mjera od strane naših građana. I na kraju tu je svakako pitanje odgovornosti lokalnih, a posebno županijskih stožera jer u trenutku kada se Vlada konačno odlučuje uvesti mjera i uvjeriti građane da ih poštuju, a što s obzirom na sve što sam upravo navela nije nimalo lako, poruke od strane lokalnih i županijskih stožera kako mjere nisu potrebne te javno pozivanje na ukidanje određenih mjera ponovo su pljuska sustavu. Izjave, mi smo korak ispred virusa, ugostiteljske objekte ne treba zatvarati, nama ne treba priprema i šatori, u trenutku kada si drugi, a u jednom trenutku i najgori u Europi i kada svoje bolesnike šalješ u Zagreb jer u svojoj bolnici više nema mjesta i uvjeta, da budemo jasni ovdje govorim o Međimurskoj županiji neodgovorno je i opasno ponašanje. Samo da pojasnim, odgovornost je ovdje podijeljena između nacionalnog stožera i županijskih stožera jer da bi nacionalni stožer uveo mjere lokalno županijski ih treba predložiti. Mi smo to učinili i preuzeli na sebe koncentrirane napade svih onih bilo iz politike ili gospodarstva koji su tu pokušali svoj privatne interese staviti ispred općeg dobra. Predlaganje uvođenja restrikcija nisu niti popularni niti zahvalni potezi, ali ako si među najugroženijima u Europi onda se na njih moraš odlučiti. Nije ideja puštati liječnike, epidemiologe da sami vode taj rat. Oni koji su odgovorni, a to su oni koji vode stožere i županijski i nacionalni za to moraju preuzeti političku odgovornost. Nove magle sa ciljem daljnjeg zbunjivanja građana sada se stvaraju vezano uz šatore. Svi pacijenti u Varaždinskoj županiji smješteni su u bolnicama, ne u dvoranama, ne u hotelima i ne u šatorima, oni su postavljeni u krugu bolnice, spojeni na kisik samo da budu osigurač za hitni tranzit bolesnika. Dakle, možemo razumjeti da postoji potreba podilaženja određenim skupinama od strane lokalnih, a posebno nekih županijskih stožera i konkretno župana ali obzirom na brojke koje imamo važno je znati gdje prestaje politika, a gdje počinje borba za zdravlje i živote naših građana. I da pojasnimo još jednu tezu koja se kontinuirano provlači, a to je da smo mi u Varaždinskoj županiji za lockdown, mi smo protiv zatvaranja gospodarstva i upravo zato smo predložili mjere kojima smo zatvorili 3% gospodarstva, a da bi preostalih 97% gospodarstva moglo nastaviti raditi, da nam nastavi raditi industrija, tvornice, pogoni, da tvrtke prežive da mogu nastaviti raditi i da mogu radnicima isplaćivati plaće. Kako su sve države EU osim Estonije prepoznale da su žarišta ugostiteljski objekti i djelatnosti gdje postoji neposredni fizički kontakt u zatvorenom prostoru na duže vrijeme, tako su i zatvaranje upravo tih objekata uz još cijeli niz daleko strožih mjera uvele gotovo sve države članice EU, a to je ono što smo mi u Varaždinskoj županiji prvi predložili. Što se tiče ovih konkretnih prijedloga izmjena, dopuna zakona mi se u njima u potpunosti slažemo. Naime, stožer Varaždinske županije je 23. listopada dakle prije mjesec i pol podnio nacionalnom stožeru prijedlog kojim se traži da se upravo ovo odredi, da se odredi okvir koji definira i omogućuje brzo izricanje sankcija u slučaju kršenja odluka Stožera civilne zaštite RH. Definirane su mjere koje obuhvaćaju i restrikcije, ali i kompenzacije gospodarstvu. Ono što smo ključno tražili je i javna objava broja zaraženih na 100.000 te da se utvrde jasna pravila na kojim brojkama mi poduzimamo koje mjere, kada ih pooštravamo, isto tako kada ih oslabljujemo i to naravno da možemo napraviti i prema županijama odnosno prema regijama, jer kao što vidimo nismo svi u istoj situaciji. Taj prijedlog i taj model zapravo ima većina država EU i mi ga još jedanput evo sada i ovim putem predlažemo stožeru. Sve navedene odredbe iz izmjena i dopuna ovog zakona su važne i nužne. Kako je ugroza ozbiljna, a kako se suočavamo sa cijelim nizom opstrukcija i usporavanja potreba uvođenja mjera, propisane visine kazni su optimalne. Mi smo samo u našoj županiji imali 10-tak evidentiranih osoba koje su zaražene hodale okolo, takvi postoje u cijeloj Hrvatskoj i zato mislim da pitanje sankcija u ovom trenutku nije i ne smije biti pitanje, a posebno mislim da nije trenutak za cimanje o ciframa. Mi smo u Hrvatskoj ispolitizirali ovu zdravstvenu krizu i na putu smo da nam pandemija u potpunosti polarizira naše društvo. I zato pozivam da ove izmjene i dopune zakona izglasamo jednoglasno i na taj način damo poruku našim građanima da mjere treba poštovati kako bismo zaštitili zdravlje i živote svih nas, ali i pomogli zdravstvenom sustavu, liječnicima, medicinskom osoblju koji su zaista na granici izdržljivosti. Hvala vam.
Slijedeći je Klub zastupnika onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Selak-Raspudić, a, a zajedno prvo poštovani zastupnik Raspudić ili obrnuto [[Upadica: Ja sam Raspudić, a ona je Selak-Raspudić.]] dobro, izvolite poštovani zastupniče.
Poštovane kolegice i kolege, svi znamo za sportske primjere u kojima izbornik, trener momčadi, menadžer kako kažu u Engleskoj onaj koji je vođa nakon pobjede svoje momčadi kaže pobijedio sam, a kada izgubi ili loše prođu kaže izgubili smo, a u gorem slučaju izgubili ste. Koncem svibnja, 26. svibnja ove godine premijer Plenković u dobroj situaciji koja je možda preskupo plaćena to će analize pokazati je li bio lockdown potreban u ono vrijeme i koliko će nas koštati je slavodobitno izjavio kako je njegova Vlada pobijedila Covid-19. A danas početkom 12. mjeseca nakon što ovaj sabor u 10 mjeseci nije dobio nijedno izvješće stožera o svom radu o kojem bi raspravljao bi se odgovornost pa i krivnja htjela prebaciti na sve. Na to nećemo pristati. Ja smatram da je oporba do sada bila itekako konstruktivna, vi ste vidjeli brojke kad se glasalo o izmjenama zakona da je za bilo preko 100 zastupnika, dakle da je 2/3 većina već tu bila i nisam primijetio da je itko od oporbe lešinario i koristio ovu tešku situaciju za svoje jeftine političke poene. Upravo zato nije dobro što se izbjegavao sabor i zašto se toliko panično bježi od 2/3 većine za što je onda dobar i hvali se Članak 16. Ustava, kudi Članak 17. Zabrinjavajuća stvar je kad već nisu htjeli aktivirati Članak 17. zašto se nije postupalo prema članku Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, Članka 47. gdje bi onda ministar zdravstva Beroš što bi ja osobno više volio donosio mjere, nego su odlučili postupati po članku Zakona o sustavu civilne zaštite, Članak 22. pa upravlja stožer i gospodin Božinović. To smatram da nije, da nije dobro. Bojim se da su ove predložene mjere i kazne puštanje dima kako bi se retroaktivno, a vidim da jako volite postupati ili retroaktivno sređivati stvari ili tumačiti da imate bianco stvari poput, čuli smo sad Ustavni sud je valjda odlučio da može stožer i ubuduće bianco raditi što hoće, naravno da o tome nije riječ. Dakle, retroaktivno se tim puštanjem dima želi dati neki dojam ozbiljnosti pa valjda da se ozbiljno radilo i zadnjih mjeseci što očito po stanju vidimo da to nije, da to nije slučaj. Problem je u tome što su mjere vrlo čestu u sebi kontradiktorne, pa zašto primjerice se može igrati prva nogometna liga, a ne može veslanje ili atletika na otvorenom, zašto se može igrati prva košarkaška liga, ne može županijska ili kadetska, zašto kavu mogu davati benzinske pumpe i pekare, a ne mogu kafići koji su za to specijalizirani, zašto se mogu ljudi veći broj ljudi u zatvorenom u shopping centru, a ne mogu na terasama u Dalmaciji gdje je bilo do neki dan 17 stupnjeva i sunce gdje obitelji jedu uglavnom za istim stolom ili prijatelji koji ionako komuniciraju. Dakle s jedne strane kontradiktornost s druge strane arbitrarnost. Ne vrijedi za sve isto. Premijer može dodirivati fizički zaraženog Đokovića i ne otići u samoizolaciju, imamo slučaj Hrebak da ga ne ponavljam i zadnji ironija sudbine slučaj Sučić u podne se zatvore ugostiteljski objekti u cijeloj zemlji, u podne i 20, i 30 vaš državni tajnik je u takvom prekršaj. To kod ljudi stvara jedan osjećaj konfuzije što uz ovu pravnu nesigurnost i arbitrarnost sve skupa dovodi do jednog općeg lošeg stanja u kojem nisam siguran koliko se ove mjere mogu primijeniti i provesti i da mogu dati zadovoljavajuće rezultate. Ono o čemu će više govoriti Marija Selak-Raspudić su neke konkretne mjere da ne ostanemo samo na kritici i kritiziranju i poučci iz drugih zemalja, jer ovo što nam ovdje nedostaje su podaci i analize. Već je prošlo puno, 10 mjeseci korona hara svijetom i imamo jasna iskustva i brojke i primjere iz drugih zemalja koje onda možemo primijeniti, analizirati dakle da znamo, imamo neke okvire o čemu radimo i kako mjeriti rezultate. Ovo su samo neki od razloga zašto smatramo da pravno, ustavno nije utemeljeno ovo sve što stožer radi dobro i do kraja. Skandalozno je ponavljam da 10 mjeseci u Saboru nemamo izvješće o radu stožer, da su mjere kontradiktorne, arbitrarne i sve su to razlozi zbog kojih ne možemo olako podržati ovaj način izmjene zakona. Hvala.
Nastavit će u ime kluba poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Ne mogu ne primijetiti da su se maločas nasmijale oči uvaženog potpredsjednika Sabora Reinera. Žalim što ovdje nije predsjednik Sabora Jandroković da mu uzvratim budući da nisam imala priliku za repliku na njegovu nepotrebnu opasku da trebam gledati ljude u oči kao što to inače činim. Voljela bih ga pitati može li on pogledati u oči Sanadera koji ga je stvorio, Karamarka i Jadranku Kosor? No, to je možda sada manje važno? Možda je sada bolje pitanje hoće li moći pogledati u oči građane Republike Hrvatske koji su zdravstveno i koji će zdravstveno i ekonomski stradati zbog ove epidemije ne zato što nešto je odbio ranije učiniti, nego zato što i dalje odbija uvažiti zahtjeve, prijedloge i primjedbe oporbe i postaviti se nadstranački kada su interesi i zaštita zdravlja naših građana u pitanju? Sada ću reći nešto o tome što mi nudimo. Prvo što moram reći je da nećemo gubiti vrijeme na kritiku onoga što se propustilo učiniti a što se moglo učiniti. To sada nema smisla. Oporba ionako gubi previše vremena na kritiziranje umjesto da svojim konkretnim prijedlozima pokaže da može i želi bolje. Ima jedna komparativna prednost u tome što kasnimo s mjerama, a ta je da smo mogli promotriti njihovu učinkovitost u inozemstvu. Ne samo u inozemstvu. Mogli smo i analizirati ono što se događalo kod nas. Mogli smo promotriti koje su mjere građani prihvatili, koje su nailazile na intenzivne sukobe s redarstvenim mjerama, koje su jako štetno djelovale na gospodarstvo, a koje su najbolje doprinijele zaštiti zdravlja građana. Ta iskustva mi možemo iskoristiti i implementirati u sadašnje mjere koje donosimo, a koje već postoje u drugim zemljama. Nismo čuli takvu analizu. Nju očekujemo prije nego što uopće možemo razmotriti uvođenje ikakvih mjera. Drugo, ponovit ću još jednom. Egzaktnost. Oni građani čiji će se poslovi zatvoriti, oni građani koji će sami stradati ili će stradati njihovi bližnji zaslužuju čuti na temelju kojih brojki - te brojke ne moraju biti isključivo epidemiološke, one se mogu odnositi na ekonomsku situaciju - na temelju kojih brojki će se to zatvaranje dalje događati, na temelju kojih brojki će se ono odgađati, a na temelju kojih brojki će oni ponovno moći slobodno živjeti. Te brojke imaju se pravo zahtijevati u trenutku kada govorimo o potencijalnoj ozbiljnoj ugrozi Ustava, prava na slobodu, prava na dom i svih ostalih prava koje proizlaze iz Ustava. Ono što također tražimo je regionalni pristup. On se do sada pokazao najučinkovitiji, pogotovo u Hrvatskoj u kojoj je klima bitno različita, u kojoj trenutno imamo situaciju da je u Zagrebu svaka 27. osoba zaražena, dok je u Istri to svaka 60. osoba. Kada bi za njih vrijedile iste mjere to bi bilo kao da smo rekli da mjere kao takve nemaju učinka. Onoga tko je bolestan koga samo boli glava, nećete liječiti antibiotikom nego ćete prvo pokušati aspirinom i obrnuto onoga tko ima ozbiljnu bakterijsku upalu liječit ćete antibiotikom a ne aspirinom. Takvu logiku tražimo i u primjeni ovih mjera. Ako druge zemlje Europe mogu dati građanima argumente zašto neke mjere uvode i potkrijepiti ih temeljitom analizom, ne znam zašto istu nismo mogli danas čuti od ministra Beroša koji je rekao da će nam je rado pružiti, koji je rekao da ona postoji? No niti jedan parametar iz te analize koji je konkretan nije naveo. Ono na što također želimo upozoriti je da je u ovom govoru koji smo mogli ranije čuti iz Kluba HDZ-a bilo previše patetike i previše apstraktnog govora o zlim ljudima i o neprijateljskom dugome. Tako o ovoj epidemiji ne treba razmišljati. Nošenje maski nije tu da bi signaliziralo vrlinu i da bismo nekome pokazali da smo bolji ljudi. Neki ljudi ne nose maske. Neki jer su lijeni, neki jer su bahati, neki jer su umorni, neki jer su zaboravili. No nama nije cilj njih kriminalizirati, nego pridobiti na svoju stranu ako zaista želimo da se ova ugroza smanji. Stoga prestanimo govoriti o zlom drugome i razmislimo o tome kako ćemo tom drugome objasniti koja je korist od ovakvih mjera. Zaključno. Tražili ste nas povjerenje. Uvodite nove mjere. Mi ćemo vam to povjerenje dati jer želimo biti konstruktivni i imamo prijedloge ako ćete nam to isto povjerenje uzvratiti. Stoga ćemo staviti amandman na ovaj Prijedlog izmjena i dopuna Zakona, amandman koji očekuje da Saboru pružite jednom mjesečno izvješće o novim mjerama i to izvješće na temelju kojeg će se odrediti hoće li se te mjere produžiti, ublažiti ili postrožiti. Ako želite to povjerenje uzvratite nam istim tim povjerenjem da možemo argumentirati našim građanima zašto ovo od njih tražimo i kada će ova ugroza prestati.
Hvala. Imamo jednu povredu Poslovnika poštovanog zastupnika Ivana Ćelića.
Hvala potpredsjedniče. Povrijeđen je Poslovnik članak 238. Uvažena zastupnica Selak Raspudić je omalovažavala i vrijeđala predsjednika Hrvatskoga sabora. Neukusno su zajedljivi komentari tko je koga stvorio. Tko je vas stvorio kolegice Selak Raspudić? Je li vas je možda stvorio „Peti dan“ jer smo mi morali plaćati javni servis da bi vi postali politička zvijezda? Je li vas stvorio Nino Raspudić ili vas je stvorio vaš otac i vaša majka? Preporučam vam uzmite knjigu, udžbenik srednje škole Etika filozofija morala. Vi ste puno, puno potkovaniji po pitanju filozofije od mene. Ovo što vi radite je za svaku osudu.
Hvala lijepo, to ovaj je točno da je zastupnica Selak Raspudić zapravo ad hominem vrlo u najmanju ruku neprimjereno govorila o predsjedniku sabora tim više što je nepristojno govoriti o nekome koga nema ovdje, a koji je bio do nedavno ovdje i kom se moglo reći to da je htjela. Prema tome ovaj ja vas molim da sad, ja neću dati opomenu ovaj čas, ali vas molim da prestanemo sa povredama Poslovnika kad to nije prikladno. Ako nastavimo s time mi ćemo ovu sjednicu koja ionako će dugo trajati jako produžiti, a ja ću onda primijeniti one mjere koje mogu primijeniti. Izvolite vidim dve povrede Poslovnika bračnog para Raspudić, tri oprostite. Izvolite prvo, mogu vam ja dati riječ kolegice je li? Da, za sada još ja predsjedam pa ću vam ja dati riječ ili vam neću dati riječ … [[Upadica: Ne razumije se.]] a vi kao suprug trebate branit gospođu ili ja mogu s njom diskutirati, jel. Ovaj ja bih rekao izvolite poštovana zastupnice Selak Raspudić da ste mi dozvolili i da ste bili pristojni i saslušali šta ja govorim. Izvolite poštovana zastupnice Selak Raspudić.
… [[Govornica nije uključena.]]
Dobro, ja molim da s time prestanemo ovaj jer ću početi stvarno davati opomene. Izvolite poštovani zastupniče Raspudić.
Zahvaljujem. 238. omalovažavanje i vrijeđanje. Kolegica Selak Raspudić nije tvrdila za razliku od gospodina Jandrokovića koji je tvrdio da ona ne gleda ljude u oči, da gospodin Jandroković ne može pogledati gospodina Sanadera, Kosor ili Karamarka u oči, ona je samo rekla da bi ga voljela pitati da je tu da joj je žao nije, da ga pita može li im pogledati u oči? Dakle, to je jedna, to je jedna bitna razlika. A to da gospodin Ćelić jednu sveučilišnu profesoricu koja je izašla na neovisnoj listi koja je bila ispod praga u to vrijeme i sama izborila svoj mandat…
Hvala vam lijepa, ovaj…
… postavlja ovdje pitanje tko je nju stvorio mislim da najbolje govori o njemu.
… to što vi govorite prvo ste premašili vrijeme, drugo vam dajem opomenu. Izvolite sjesti.
E, a vas molim da ne koristite svoju poziciju da ušutkavate ljude trebali ste se ispričati.
Temeljem Članka 240. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi.
Rekli ste izvolite, a nakon minutu ste rekli opet izvolite, koja je razlika?
Temeljem Članak 240. stavak 2. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi.
Oduzmite mi riječ moju?
Izvolite sjesti.
Molim da mi oduzmete riječ, rekli ste joj izvolite i onda ste ju napali zašto se je ustala, da biste nakon minutu rekli izvolite.
Temeljem Članka 241. stavak 1. izričem vam mjeru udaljenja sa sjednice.
Odlazim dragovoljno sa sjednice, a vi se naspavajte, prikupite koncentraciju pa onda predsjedajte, ovo je sramotno.
A vi izvolite van. Poštovana zastupnica Grmoja.
Ja sam zastupnik Grmoja poštovani potpredsjedniče Reiner.
Oprostite, oprostite, oprostite.
Molio bih vas da napravite stanku da se malo skoncentrirate, da dođete sebi, možda da izađete na svježi zrak, pogledate kako lijepi snijeg pada vani, pa da nastavimo ovo zasjedanje. Dakle, tražio sam povredu Poslovnika, Članak 238. kolega Ćelić se seksistički odnosio prema kolegici Selak Raspudić govorio o tome tko je nju, tko je nju stvorio znači tko je vas kolega Ćeliću stvorio, jel vas stvorio Milijan Brkić pa ste sad u nemilosti Andreja Plenkovića, tko je vas stvorio kada govorite o drugima tko je koga stvorio.
Kolega Grmoja premašili ste vrijeme, a govorili ste uopće nevezano o povredi Poslovnika, izričem vam opomenu. Možemo sad nastaviti s radom ili ćemo nastaviti sa pseudo povredama Poslovnika [[Upadica: Povreda Poslovnika, molio bi.]] Idemo onda redom. Izvolite.
Povreda je Poslovnika.
U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Ja mislim [[Upadica: Zahvaljujem.]] alo [[Upadica: Potpredsjedniče.]]
Mislim da ja dajem riječ onim redom [[Upadica: Ja sam dobio riječ, pa čekajte malo.]] kojim su ljudi podigli povredu Poslovnika. A dobro vjerojatno se zabunio, ali dobro, u redu. Poštovani zastupnik Bulj prvo onda.
Hvala lijepa. Kolega Ćelić je povrijedio Članak 238. gdje je kolegicu Raspudić Selak etiketirao da je netko izmislio 5-ti dan il nekakva emisija, a ona je se samo očitovala na ono što je rekao predsjednik Jandroković, da gleda u oči i onda ga napomenula da gleda u oči Sanaderu, Jadranki Kosor i Karamarku kojima je virio uvijek iza leđa. Ništa drugo nije rekla nego citirala i vi ste kolega povrijedili Poslovnik, povrijedili ste Poslovnik [[Upadica: Dobro ovaj…]] a vam predsjedavajući malo odmora jer počeli ste ukrivo voditi sjednicu. Hvala lijepo.
Fino ja vam zato izričem opomenu. Ovaj, izvolite, poštovana zastupnica Glamuzina.
Mogu?
Da, da.
Hvala. Povreda Poslovnika Članak 236., poštovani predsjedajući svaki put kad predsjedavate sjednicom, a kad se krenu zastupnici javljati za povrede Poslovnika vi ih krenete uvjeravati da to ne bi trebali raditi. Članak 236. kaže, zastupniku koji želi govoriti o povredi Poslovnika predsjedatelj daje riječ čim je ovaj zatraži, a vi to baš i ne radite. Koga ćemo sad opomenuti?
Mislim da ja to radim. Ja vam neću dati opomenu, ali ja to radim. Redovito radim. Dapače. Ali apelirao bih sada ponovo još jedanputa. Molim vas, prestanimo sa tim pseudo povredama Poslovnika. Možemo li nastaviti sa radom ili inzistirate na povredi Poslovnika? … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro. Onda poštovani zastupnik Šimičević prvo.
Evo zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Povrijeđen je članak 238. Bračni par Raspudić vrijeđa predsjednika Hrvatskoga sabora koji nije nazočan ovdje. Vrijeđa kolegu Ćelića bez ikakvog razloga i zapravo od ovog Hrvatskoga sabora prave neki teatar apsurda, a ne govore o temi i onim stvarima koje se tiču hrvatskih ljudi. Zahvaljujem.
Dobro. To smo riješili. Dajem i vama opomenu kao što ću dati svakom sljedećem koji se javi povodom iste teme jer trebamo raditi. Naši građani su nas poslali zato da raspravljamo ovdje o zakonu, a ne da se prepucavamo međusobno sa pseudo povreda Poslovnika. Poštovana zastupnica Borić.
Da, nas su građani izabrali. Ali budući da nema druge mogućnosti nego kroz povredu Poslovnika, pa ću i ja iskoristiti 238. Oni nisu birali ovdje da se žene prema ženama sexistički odnosi. Gospođa Selak Raspudić nije ničija žena. Ona je ovdje saborska zastupnica. Izgleda da vama ovdje nekima smeta ako žene imaju svoju pamet i svoje mišljenje, pa tako ili histerično govore ili su nečije žene.
Dobro. Izričem vam opomenu. Poštovani zastupnik Kujundžić.
… [[Govornik nije uključen, ne razumije se]] [[Upadica Reiner: Ne čujemo.]] Predsjedavajući jel' se čujemo? [[Upadica Reiner: Sada da.]] Evo zahvaljujem vam. Dakle, ponovit ću vam ono što sam rekao i neki dan. Način na koji vi predsjedate ovom sjednicom jednako kao i gospodin Jandroković odišu jednim oblikom izrugivanja dvostrukim … [[ne razumije se]] i zapravo ukazuju na jedna vremena protiv kojih se ovaj narod davno borio. Opet ću vam ponoviti. Ovakvo trajanje ima svoj vijek i ono će završiti kad-tad. Prihvaćam ja opomenu, ali slažem se sa kolegama da stvarno trebate uzeti malo odmora i odmoriti se. Hvala vam.
Dobro. I vama dajem opomenu. Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Da, vračam se na povredu Poslovnika članka 238. vama uvaženi predsjedavajući. Itekakvo omalovažavanje saborskog zastupnika da kao reakcija na njegovo omalovažavanje spominjanje oca, majke i supruga vi reagirate nazivanjem to pseudo povredom Poslovnika. Ako to nije omalovažavanje saborskog zastupnika, molim vas da me upozorite što jest.
A nije vas smetalo što ste vi govorili o predsjedniku Sabora koji nije bio ovdje? Hajmo s tim završiti. Tko nam je još? Poštovana zastupnica Glasovac.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Vi ste i još neki zastupnici, čini mi se kolega Šimičević povrijedili članak 238. u trenutku kada ste kolegicu i kolegu, zastupnicu i zastupnika nazvali bračnim parom. Činjenica da su oni bračni par u Hrvatskom saboru ne dozvoljava ni vama kao potpredsjedniku Sabora, niti drugim kolegicama i kolegama da ih se na taj način tretira. Oni su u ovom Hrvatskom saboru jednaki kao i mi zastupnica i zastupnik te vas molim da poštujete Poslovnik u tom dijelu.
Ja se uvijek obraćam sa poštovani zastupnik i poštovana zastupnica, a to je jedna činjenica. Mislim pa nećemo bježati od činjenica jel'? Izvolite poštovani zastupnik Peđa Grbin.
Poštovani potpredsjedniče, tražio sam povredu Poslovnika zbog vašeg postupanja. Naime izricanjem opomene zastupnici Borić povrijedili ste članak 239. Poslovnika. Zastupnica Borić je iznijela svoje viđenje povrede Poslovnika. Ona nije odstupila od toga. Ona je govorila isključivo i jedino o povredi Poslovnika. To što se vi osobno ne slažete da je Poslovnik povrijeđen ne daje vam pravo da zastupnicima izričete opomenu. Opomena se može izreći samo ako netko govori o nekoj drugoj temi, a ne o povredi Poslovnika. Zastupnica Borić to nije činila. Način na koji vi vodite sjednicu je naprosto sramotan i skandalozan.
To kako ja vodim sjednicu može se vama svidjeti ili ne svidjeti. Jednoga dana možda ćete vi ovdje sjediti. Vjerojatno ne tako skoro, ali iskreno rečeno potpuno mi je svejedno što vi mislite da li je to, da li dobro vodim ili loše vodim sjednicu. Prema tome, ja predlažem da idemo na posao zbog kojeg smo ovdje. Sljedeći je Klub zastupnika SDSS-a i poštovani zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Slušajući, ostavit ću masku kolega, slušajući poslovničke primjedbe razmišljao sam da li da se uopće javim. Potrošivši vrijeme u ovoj dvorani i zrak u ovoj dvorani za poslovničke primjedbe koje su bile prilično trivijalne moram reći od prve do zadnje osim možda jedne, mi smo zapravo sebi uskratili priliku da ozbiljnije i sigurnije radimo u ovoj dvorani i to na kojem zakonu, na zakonu koji bi trebao štititi sve građane u ovoj zemlji, a mi bismo svojim primjerom trebali pokazati da smo to u stanju prakticirati u ovom Saboru, a nismo to. Ne uskraćujem vam slobodu govora, ja ću završiti za par minuta pa se javljajte za povrede Poslovnika koliko god hoćete ili da je netko ovdje moja supruga mogao bi me naslijediti za ovom govornicom kao što vidim da je to posala uobičajena praksa ovdje u Saboru. Što hoću reći u ime Kluba zastupnika SDSS-a, ovo je ozbiljno pitanje o kojem danas raspravljamo, što se mene tiče i kluba čiji sam član i stranke koju vodim, da smo ovu raspravu i ovaj zakon imali na dnevnom redu prije koji tjedan više bilo bi bolje. Da su odredbe koje sa ovim zakonom izmjenama zakona Vlada predlaže kojim slučajem bile predložene prije koji tjedan sigurno bismo Božić i božićne praznike i novogodišnje dočekali u izvjesnijoj situaciji nego što ćemo dočekat. Dakle, donosimo izmjene za koje i danas već znamo da ćemo ih vjerojatno morati unapređivat, a to znači mjere postroživat. A što mi radimo? Mi svoj Sabor pretvaramo u kafić u koji ne možemo otić, pretvaramo mjesto u polemike oko stvari koje su za ovu priču za ovu temu zaštitu zdravlja i života građana RH irelevantni, tko je muško, tko je žensko, tko je gdje bio u kojoj stranci, kada, to je za ovu temu danas irelevantno. Za neku drugu nije, za raspolaganje budžetom nije, za borbu protiv korupcije nije, ali za ovu temu vi koji ste mlađi ovdje u Saboru nemojte mi zamjeriti na ovoj vrsti govora i jezika, to jeste irelevantno. Trošimo vrijeme i trošimo zrak koji nam znači zdravlje. Što želim kazati? Dakle, što se tiče ograničavanja rada to se moralo napraviti što se nas tiče i opsežnije nego što je predvidjela Vlada, ali je pitanje da li bismo to izdržali, koliko vremena bismo mogli izdržati. I sada je to iznimno važno da se shvati da je dobar dio prijedloga ovih odredbi poziva ne na sankcije, pa neće svi vozači kolegice i kolege koji tako razmišljate o sankcijama za one koji ne nose maske biti kažnjeni zbog toga kako voze jer će se pridržavati toga kako treba voziti, pa neće svi biti nemoralnog ponašanja ako uđe u tramvaj i približe se nekoj kolegice bliže nego što je to ili nekoj dami ili nekoj gospođi nego što to javni moral nalaže. Navikli smo se živjeti sa ograničenjima, to je dio kulture, to je dio društvenog odnosa, pa to sada radimo kada je posrijedi javno zdravlje kada smo u konfuziji, kad nismo sigurni što je dobro, što nije dobro za nas pojedinačno i za društvo u cjelini. To se s ovim zakonom hoće postići, a ne zato da se puni budžet, ne zato da se nekoga udara po džepu zbog toga što nema masku ili je ne nosi pravilno. Što se tiče pitanja ljudskih prava, ograničavanja ljudskih prava mi smo posebno osjetljivi na to i trebamo biti i oni koji su u Saboru osjetljivi na to mi to poštujemo jer smo društvo koje nedavno izašlo iz razdoblja u kojima su se ljudska prava temeljito kršila, uključujući pravo na dom, uključujući pravo na rad i pravo na zaradu. Ali ovo o čemu ovdje govorimo nije atak na to. Niko neće nikome uzeti stan i kuću, niko nikome neće provaliti na vrata, niko nikome neće doći zbog toga što su se članovi obitelji okupili, iako znamo da su obiteljska okupljanja jedan od najosnovnijih izvora širenja zaraze. I to znaju i drugi, znaju i Norvežani koji također imaju restriktivnije mjere od nas do 10 članova obitelji dva puta tjedno. Oni kao nisu osjetljivi na ljudska prava, a zemlja su među prvima u svijetu koja promovira kulturu ljudskih prava i mira. Dakle, smisao te odredbe kao što neki profesori prava koje pratimo i čitamo s pravom kažu, jeste odvraćanje, a ne sankcioniranje. Ako bi neko zloupotrijebio činjenicu da je u stan ili u kuću došlo desetoro ljudi članova obitelji ili bliskih prijatelja nekim važnim povodom pa pozvao policiju, ja bih predložio gospodine ministre i gospodo predstavnici ministarstva da se toga sankcionira zbog uznemiravanja i lažnoga prijavljivanja. Ali ako neko činjenicu da se ne može okupiti u kafiću pretvori stan u mjesto za pravljenje tuluma ili za ne znam što drugo u ovim okolnostima, pa to je neodgovornost prema vlastitom zdravlju i javnom zdravlju. Ova epidemija je opasna. Nakon španjolske gripe u ratnim okolnostima i bez ovakvog zdravstvenog sustava, bez ovakvih mogućih zdravstvenih liječenja budite sigurni da bismo u ovoliko koliko traje ova pandemija imali mnogo, mnogo veće žrtve nego što ih imamo i u broju oboljelih i u broju umrlih. I zato moramo čuvati vlastiti zdravstveni sustav, ljude koji tamo rade da ne kolabiraju. I znate što bih ja volio kada bismo mi umjesto ovih besmislenih poslovničkih pločica i rasprava o tome tko je čija žena i tko je kome pomogao politički da dođe do nekog mjesta, znate što bih ja volio da raspravljamo? Da raspravljamo o tome kako da uspostavimo kontrolu, da onaj novac koji će poslodavci dobiti za zaposlene da dođe do onih koji taj novac trebaju kojima je namijenjen, a ne da čujemo da neki koji su dobili taj novac kada im zaposlenik kaže: „Pa za mene ste dobili 4 tisuće kuna.“, pa kaže: „Nisam ja dobio za tebe. Ja sam ih dobio za sebe.“. Kontroliraju to Vlada i ministar? Ne kontrolira. A onima koji vrište i koji podcjenjuju taj doprinos ja bi im pokazao, pa bih na tome vježbao koliko i kako država upravlja krizom kao što je ova. Hajmo se time baviti jer to ugrožava ozbiljne okolnosti života, i zdravlja i prava na zaradu koju ljudi imaju, jer im država to osigura. A netko im iz nepoštivanja te stvari oduzima. Dakle, Klub Samostalne demokratske srpske stranke će podržati ovaj Prijedlog zakona. Šteta je da ga ovdje nismo raspravili prije i mogli usvojiti prije. Hvala.
Hvala. Imamo opet jednu povredu Poslovnika. Poštovana zastupnica Glamuzina, što je povrijeđeno?
Povrijeđen je članak 238. u 2 stavke. Naime, sada dok je sat odbrojavao do 6 minuta i 4 sekunde, kolega Pupovac je nabrajao zašto zamjera svojim kolegama javljanje za povrede Poslovnika. To je dakle proveo 40% vremena govoreći o temi koja nije predmet rasprave, a onda je omalovažavao svoje kolege kada je rekao da su sve te povrede Poslovnika bile trivijalne. Ako on pretpostavlja da su te povrede Poslovnika trivijalne, onda sugerira da je i sam Poslovnik trivijalan, jer svi smo se javili sukladno Poslovniku i propisno odreagirali na povrede Poslovnika.
Ali to nije povreda Poslovnika i prošli put vam nisam dao opomenu. Sad ću vam dati opomenu. Hajmo završiti sa povredama Poslovnika. Poštovani zastupnik u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani zastupnik Peđa Grbin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, evo vidim da vam treba jedan Poslovnik. Ovo je moj primjerak. Pročitajte ga, mogao bi vam koristiti [[Upadica Reiner: Baš vam hvala i vama isto.]] Poštovane kolegice i kolege, poštovani gospodine ministre, poštovani gospodine predsjedavajući. Govoriti o povredi Poslovnika kada netko zloupotrebljava svoju ovlast koju je dobio glasovima svih nas zastupnika Hrvatskoga sabora da vodi ovu sjednicu je ustvari jako malo različito od onoga o čemu ću govoriti kada budem inzistirao da se ovakav i slični zakoni donose dvotrećinskom većinom, a to je zato da u demokratskom režimu poštujemo formu koja osigurava da se nečije osobno nasilništvo ne pretoči u nasilništvo države prema pojedincu. Mi kao socijaldemokrati sa naglaskom na ono demokrati u imenu naše stranke to ne možemo podržavati, ovakvo nasilništvo koje se pretače od vođenja sjednice prema onome što na žalost država predlaže prema svojim građanima je nešto protiv čega se borimo i što onda na žalost kod građana stvara otpor prema mjerama koje su u velikoj mjeri korisne i potrebne. Poštovane kolegice i kolege, gospodin Reiner je danas prvi govorio u ime klubova zastupnika i opet je po uzoru na predsjednika Vlade, druge ministre i dužnosnike HDZ-a rekao da su građani krivi što mjere nisu polučile uspjeh. Samo jedna crtica. 12. listopada uvedeno je ograničenje na 50 osoba za društveno okupljanje. Je li tako ministre? 21. 11. je stupilo na snagu ograničenje na 25. Pa jesu li građani krivi što su poštivali mjeru da ih se može okupiti 49, a ta mjera nije proizvodila učinka, ili oni koji nisu vodili računa o epidemiološkim razlozima, nego o interno političkim HDZ-ovskim razlozima prije nego što su donijeli i pooštrili mjeru? Jesu li građani za to krivi? Ne, nisu. Građani su poštivali mjere za koje smo mnogi u ovom domu govorili da nisu dostatne. Ali ne samo da nisu dostatne, da je barem to jedini problem. Te mjere nemaju nikakvih kriterija na temelju čega se donose. One su proizvoljne. Od 12. listopada do 21. studenog, dakle gotovo 40 dana niste smatrali da je potrebno pooštravati mjere i nas koji smo vas upozoravali i mene osobno za vrijeme aktualnog prijepodneva ismijavali ste. A onda kada se govorilo o mrtvima, rekli ste da je za to virus kriv. I onda nakon 21. nakon 7 dana nove strože mjere. Zašto? Jer ove koje su bile na snazi tijekom listopada nisu dale učinak. I koji je rezultat toga? Po izvješćima Europskog centra za suzbijanje bolesti, Hrvatska je danas 2. u Europskoj uniji po 14-dnevnom prosjeku zaraženih na 100 tisuća stanovnika. Samo je jedna država članica koja ima goru epidemiološku situaciju od nas. Po podacima koji su danas objavljeni i koje sam provjerio preko tisuću na 100 tisuća stanovnika. Jedan od 100 građana ove zemlje je zaražen u proteklih 14 dana. Vjerojatno je brojka i veća jer testiranjima kao što znamo ne možemo obuhvatiti sve i da, ovo je opasna bolest i da, protiv nje se treba ozbiljno i odgovorno boriti i da, građane treba uvjeriti, uvjeriti da su mjere koje se donose za njihovo dobro, a ne da im se tim mjerama ograničava sloboda i štogod drugo, ali to ovakvim ponašanjem kakvog imate kolegice i kolege nećete uspjeti. Demokracija su i sadržaj, ali i forma jer formom čuvamo sadržaj od prijetnje onih koji bi taj sadržaj zloupotrijebili. Kao što je recimo bio pokušaj, sjetit ćete se, na proljeće da se prate telefoni građanki i građana ove zemlje. Niste uspjeli u tome. Danas pokušavate nešto drugo. I neki će poput mog prethodnika g. Pupovca povući usporedbu između ove mjere i onoga što se je događalo početkom '90.-tih i ja ću se doista složiti s njim. Ono je bilo daleko gore, neusporedivo gore, ono je bilo kršenje zakona, morala i svega na čemu bi trebala počivati jedna demokratska i jedna moderna država. Ali ovo je korak u tom smjeru. I upravo zato da spriječimo korak u tom smjeru mi od vas tražimo naprosto da akceptirate jednu jednostavnu činjenicu, a činjenica je slijedeća. Hrvatska se nalazi u izvanrednom stanju. Izvanredno stanje je definirano činjenicom da za razliku od prošle godine u ovo vrijeme ne možemo hodati našim ulicama bez nošenja maske ako želimo smanjiti rizik da se zarazimo. Izvanredno stanje je vidljivo i iz toga da ne možemo otići u ugostiteljske objekte, da ne možemo pozvati veći broj prijatelja da nam dođu u posjetu, ali idemo korak dalje, da ne možemo prijeći državnu granicu, a da ne završimo u karanteni, da ljudi ne mogu doći u Hrvatsku bez da prilože test da nisu bolesni ili završe u karanteni. Izvanredno stanje se očitava i u činjenici da predsjednik vlade sjednicu vodi iz potkrovlja svoga stana jer ne smije radi zaštite svojih kolegica i kolega doći u zgradu vlade. Izvanredno stanje koje je prouzročeno virusom, bolešću kojeg nije izazvao nitko od nas i doista u tom dijelu točno je, nije ovo izazvao niti HDZ, niti SDP, niti bilo ko drugi nego virus, ali na taj virus moramo odgovoriti na adekvatan način i moramo za početak shvatiti da je ovo prirodna nepogoda. I da, „u doba velikih prirodnih nepogoda pojedine slobode i prava zajamčene ustavom mogu se ograničiti“, to stoji u čl. 17. Ustava RH, ali onda stoji i ovo „o tome odlučuje HS dvotrećinskom većinom svih zastupnika“. Zašto? Da se u toj slobodi odnosno ograničavanju slobode ne bi pretjeralo, da bi se o tome odlučivalo dijalogom svih dionika u društvu koji će onda morati zagovarati primjenu takvih mjera i objašnjavati zašto se sloboda morala ograničiti. Nije ova odredba u ustavu bez razloga. Jako dobro su znali oni koji su je upisali u Ustav RH zašto to čine, a mi vas sad pozivamo da ju iskoristite. I ako kažete da bi odlučivanje u saboru trebalo trajati odnosno trajalo bi predugo onda ću vas samo još jednom podsjetiti, 12. listopada ograničenje od 50 osoba na društvenim okupljanjima, tek 21. studenog smanjeno na 25, a odluke su donosili stožer i vlada, 40 dana. Kad je sabor donosio odluku o Zakonu o sustavu civilne zaštite trebalo mu je manje od 24 sata. Možemo biti operativni kad je to potrebno, možemo. Ali u čemu je problem? Problem je što bi tada morali razgovarati, morali bi pokušati postići suglasnost, a to vama gospodo iz HDZ-a na žalost ne ide niti u ovom vrijeme krize. Mi iz Kluba zastupnika SDP-a ovaj zakon nećemo moći podržati, forma je razlog, naravno problem je i sadržaj. Smatramo da su ovako predviđene mjere prestroge. Kolega Pupovac se pozvao na jednog pravno stručnjaka koji je rekao da bi svrha kažnjavanja trebala biti prevencija. Ja se s time apsolutno mogu složiti, al ovdje nije samo prevencija nego po iznosu kazni ovo je i punjenje državnog proračuna. A kada govorimo o kaznama koje su predviđene za okupljanje u fizičkim odnosno u prostorijama u vlasništvu fizičkih osoba, dakle kućama, dakle domovima, onda idemo do iznosa od 5.000 do 10.000 kuna. Nemojte se ljutiti, al to je previše. A metodologija koju su zagovarali neki poput uvaženog g. ministra da susjedi prijavljuju svoje je u razini Ilije Čvorovića i o tome ne želim niti trošiti riječi. Žao mi je što ste to rekli, niste to trebali reći, napravili ste veliku grešku kad ste pozvali susjede da prijavljuju susjede jer to nije način na koji bi ova država funkcionirati. Mi moramo preuzeti odgovornost da uvjeravamo građane, uvjeravamo, a ne prisiljavamo. Prisila mora doći na kraju tek kad su sve metode uvjeravanja pokazale da ne uspijevaju, a mi nismo ni pokušali. Ponovit ću još jednom samo nek sjedne, 12.10. ograničenje na 50 osoba i iz vaše većine primjerice g. Čačić uvjeravali su vas da to nije dovoljno, trebalo vam je 40 dana da to korigirate i onda su građani krivi, nisu. Krivi ste vi gospodo iz HDZ-a.
Hvala vam lijepo. Hvala vam i što ste mi poklonili Poslovnik HS, a ja volim uvijek uzvratiti darom, ja bi vama uručio Ustav RH, pa da pogledate da u čl. 16. piše o zdravlje, a u čl. 17. piše o ratu, ugrozi teritorijalnog integriteta itd. Hvala vam lijepo. Evo ga, slijedeći Klub zastupnika je onaj HSS-a i HSU-a, pa će govoriti poštovani zastupnik Željko Lenart.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo danas smo se pomalo svega naslušali. Tema je vrlo ozbiljna. Svatko ima svoje mišljenje. Ja cijenim mišljenja svih, pa čak i onih koja su svoja mišljenja dobili napisana, pa su ih ovdje morali pročitati ili u nekoj drugoj klupi. No međutim, imam i svoje mišljenje o ovoj temi. Na žalost zakasnilo se s mjerama i sada vlada panika, jer vidi se po rezultatima da smo zakasnili na sve ili smo dosta krivo odradili mjere. I normalno iz Europe nam dolaze egzaktni rezultati gdje se nalazimo, da spadamo među one koji su u vrhu po broju zaraženih na milijun stanovnika. Neki bi rekli, barem smo u nečemu na vrhu. Jedna stvar koja me je u vrijeme donošenja proračuna onako malo dirnula u oko, a to je bila stavka kazne, upravne mjere i ostali prihodi su za 21. godinu u odnosu na 20. godinu povećani za 70 milijuna kuna. Da li je to, možemo se pitati. Ja se nadam da nije. Ja se nadam da nije. Kaže: „Novčanom kaznom u iznosu od 500 kuna kaznit će se za prekršaj fizička osoba ako se ne pridržava obaveze pravilnog nošenja maske za lice ili medicinske maske.“ Pa draga gospodo, morate znati da veliki broj građana tjednima nosi jednu masku. Pa čak se i vi sami možete zapitati da li na licu imate maske kojima je da tako kažemo istekao rok upotrebe. A vjerojatno neki i imaju? Time sami opovrgavate da baš maska i nema nekakvog utjecaja na to da li ćete se zaraziti ili nećete. Da li ovakvim plašenjem ljudi sa kaznama ćemo nešto postići? Sumnjam jer će ljudi nositi masku, ali pitanje koliko je ta maska zbog svog roka upotrebe će i štititi. Da li će masku moći nositi ispravno i oni koji nemaju da kupe masku koji na žalost traže hranu u kontejnerima, a maske koje se tamo nalaze svakako ih neće štititi? Mogu se samo s njima zaraziti. Ovdje se pokušava okrenuti čovjeka na čovjeka, susjeda na susjeda, prijatelja na prijatelja. Pa držimo se one stare poslovice, zavadi pa vladaj. Na žalost iz svega ovoga što smo danas čuli vidi se da niti stožer, niti Vlada ne upravljaju pandemijom, ne vode krizu u pravome smjeru. Ali koliko se iz ovoga može iščitati pokušavaju upravljati strahom. Jer znate svaki čovjek se boji umrijeti, pa i onaj koji kaže da se ne boji, ipak se boji. A ovdje je već dugo vremena strah ona stvar s kojom se najviše barata i s kojom se pokuša ljude uplašiti. Građani su izgubili povjerenje i u stožer i u Vladu što se tiče pandemije. Bilo je kikseva. Normalno tko radi i griješi. Ali bilo je nekih kikseva koji se nisu smjeli nikako dogoditi. Evo, citiram ministra, danas je rekao: „Nepotrebni kontakti pogoduju širenju virusa.“ Zar Kolona sjećanja nije bila nepotrebni kontakt? Počast borcima i onima koji su poginuli i stradali u Vukovaru se mogla dati i na drugi način, a ne da nakon Kolone sjećanja od onih koji su testirani 2/3 budu pozitivni. Očito je to bio nepotrebni kontakt, ali on služi u političke svrhe. Zbog čega smo imali slučajeve smrti gdje se tvrdilo da su osobe preminule od Covid-19, a nakon toga je rodbina opovrgavala i tvrdila suprotno? I to je narušilo povjerenje kod ljudi kod običnog puka koji to gleda i sluša danas je ovako, sutra je onako. Još jedan citat ministra, kaže: „Balansirali smo.“ Da, jeste i pred izbore, i pred stranačke izbore, i pred Kolonu sjećanja i dan danas balansirate. Na žalost previše se stvari radi na pamet. A što se tiče ovog zakona bilo bi jako dobro da se on donosi dvotrećinskom većinom da se svi složimo i da pokušamo dobiti to povjerenje građana koje je srušeno i prema stožeru, i prema Vladi, ali i prema Hrvatskom saboru i prema svima nama koji ovdje sjedimo. To vidite po ocjeni koju dobivamo na svakom istraživanju. Cjepivo je nešto što bi trebalo davati nadu što se sada plasira u medije. No znate, obični ljudi, no možda se ministar koji se druži sa svojim prijateljima ili čak i nema vremena se družiti s nikim, sigurno se ne druži sa običnim pukom da sluša što puk kaže, a puk kaže Europa ne radi niti Nutellu jednako za sve članice, pa mi sumnjamo da će i cjepivo napraviti jednako kvalitetno za sve članice. I tu se javlja skepsa koju ljudi šire između sebe i što svakako ne doprinosi rješenju problema. … [[Upadica se ne razumije.]] Nisam čuo. … [[Upadica se ne razumije.]] Na žalost postavlja se i pitanje tu ministre, što je s drugim bolesnicima koji bezgranično čekaju pretrage, liječenje? Neki su i umrli, nisu dočekali. Na žalost, danas više u Hrvatskoj ne postoje nikakve druge respiratorne smetnje osim Covid-19. Stvorili smo takvu psihozu kada se netko u tramvaju ili negdje nakašlje cijeli tramvaj se okrene prema toj osobi. Postoje i druge bolesti respiratorne koje su daleko gore od ovoga. To nam je pokazalo iskustvo i svi ovi rezultati koji bili mi se složili s time, nisu baš takvi kakvima ih prikazujete, a upravo je to tu vjeru i kod mene srušilo ovo povrgavanje rodbine onih koji su umrli. Ja se slažem da postoji ugrozba. Slažem se da treba djelovati. Na žalost naša djelovanja su otišla u krivome smjeru i rezultat je tu koji je. Hajmo jednom pa barem u ovom slučaju nadići stranačke politike i pokušati biti ljudi i sjesti zajedno pokušati naći najbolje rješenje. Pa zar su jedino u HDZ-u najstručniji ljudi koji sjede u tom stožeru i upravljaju krizom? Pa dajte malo poštovanja prema nekim drugima, pa uključite i neke druge. Slušamo cijelo vrijeme na portalima, na mrežama prepisku Đikića sa Berošom, sa ne znam kim ostalim. Pa ja mislim da taj čovjek ne sjedi u Frankfurtu zato što je blesav ili nema pojma o temi o kojoj govori. Pa hajmo ga poslušati. Kako bi rekli Dalmatinci tovar … [[ne razumije se]] je pametniji od Dalmatinca. Hvala lijepa.
Hvala. Sada ćemo s obzirom da radimo više od 3 sata već napraviti jednu stanku, pa ćemo se vidjeti u 19 i 20 minuta. Malo molim da provjetrimo dvoranu. STANKA U 19,05 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 19,19 SATI]] Evo poštovane kolegice i kolege, sad smo se malo ovaj provjetrili, pa ćemo nastaviti dalje. Sad će biti na redu Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnik Tomašević i poštovana zastupnica Benčić. Prvo kolko shvaćam poštovani zastupnik Tomašević, izvolite.
Mislim ja bih počeo s obzirom da smo rekli da je stanka do 19 i 20, ali ne vidim ovdje predstavnike predlagatelja, pa mislim da bi to bilo korektno da predstavnik predlagatelja bar jedan je ovdje. … [[Upadica se ne razumije]] Dobro, dobro, sve u redu, ja ću pričekat, nema problema, samo, jel. Mislim nismo mi predložili ovaj zakon, a ja se slažem da je ovo smrtno ozbiljna tema doslovce, ono tako da mislim da zaslužuje ovaj da se korektno odnosimo prema toj temi svi. … [[Upadica se ne razumije]] Dobro, sve oke. Mogu ja čekat ja bi reko, ovo nam je radno mjesto, radno vrijeme nema, tako i tako, tako da kolko traje rasprava, tolko traje rasprava.
Evo, predlagatelji su tu, izvolite poštovani zastupniče Tomašević.
Zahvaljujem. Što se tiče stavova Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, prema nama je zapravo izvanredno stanje zapravo već stupilo na snagu iako to vladajuća većina ne želi priznati, niti Vlada RH i čl. 17. zapravo bi se trebao aktivirati odnosno trebali bi se ponašati prema čl. 17. Ustava koji jasno kaže da u slučajevima ovakvih prirodnih ajmo reć nepogoda, a ovo nije uzrokovano od strane čovjeka, niti je ratna ugroza, znači moglo bi se svesti po meni pod prirodne nekakve nepogode ili slično, da ograničavanje sloboda i prava koja su ustavom zajamčena može biti samo dvotrećinskom većinom u HS izglasana, znači, bilo kakvo ograničavanje ustavom zajamčenih prava i sloboda. A kad govorimo o pravu na nepovredivost doma ili slobodi javnog okupljanja, to su definitivno ustavom zajamčena prava i slobode, može biti isključivo dvotrećinskom većinom izglasano u HS. To nije detalj, mi živimo u demokratskom društvu i čak i u ovakvim krizama, a ovo je ozbiljna zdravstvena kriza, moramo se držati i nekakvih procedura i demokratskih standarda. Ne mogu se oni suspendirati samo tako. Isto tako, ja se slažem sa kolegom, kolegom Pupovcem koji je rekao da bi bilo dobro da smo prije raspravljali o ovome, u tom smislu se slažem jer smo mi kao klub u saborsku proceduru prije gotovo dva mjeseca upravo predali zaključak da raspravljamo i o ovakvim mjerama i o svim mjerama prema pragovima koji su jasno definirali kad dođemo do broja hospitaliziranih A idu mjere X, kad dođemo do broja hospitaliziranih i broja na respiratorima B idu mjere Y itd. itd. Kaže kolega Beroš na taj prijedlog da je lako bit general poslije bitke. Al ne, mi smo bili generali bitke jer smo to govorili prije gotovo dva mjeseca i upozoravali na temelju predikcija Svjetske zdravstvene organizacije čak sredinom listopada šta će se desiti sa brojem umrlih do kraja studenog. To nisu bile, nismo mi tu bili ne znam šta, nismo imali mi poseban model za to, to su bili modeli Svjetske zdravstvene organizacije i prije nego što je Đikić, znači znanstvenik Đikić upozorio šta će biti sa brojem umrlih do kraja studenog, što se nažalost obistinilo i prije kraja studenog od 1500 umrlih. Znači mi nismo bili generali poslije bitke, mi smo upozoravali prije bitke na to, ali nas se nije slušalo i taj se zaključak koji nije bio vezan samo za predikciju mjera koje bi bile objektivne, koje bi onda građani puno lakše prihvatili jer bi vidjeli točno šta znači određeni broj hospitaliziranih, kakve ih mjere mogu, mogu, mogu predvidjet, kakve ih čekaju mjere i ne bi imali osjećaj da se donose odluke od danas do sutra s obzirom na partikularne stranačke interese HDZ-a, što sada vjerujte mi imaju osjećaj jer ste im za to dali jako puno povoda, jako puno povoda. I kaže se, rekli ste ministre Beroš da ste balansirali između ekonomije i epidemioloških mjera. Međutim, ono što smo mi predlagali nema veze s ekonomijom neke od tih prijedloga. Primjerice, zašto smo mi odustali sredinom listopada od, od praćenja kontakata? Pa naravno da 103 epidemiologa u cijeloj državi ne mogu pratiti i nazivati sve kontakte zaraženih, pa to je jasno ko dan. Al zar nije se mogao uspostaviti sustav da se iskoristi i članove civilne zaštite i volontere da to rade uz nadzor epidemiologa, a ne da to epidemiolozi sami rade? Pa to je nemoguće, al nismo zbog toga trebali napustiti sustav praćenja kontakata iz kojeg je do tada dolazilo, ako se ne varam, 60% novozaraženih je bilo upravo od kontakata i da smo to tada ovladali time umjesto da smo to napustili ne bi imali sad ovakvu situaciju. Ne bi imali sada ovakvu situaciju. Ja sam u to, u to sam uvjeren. I prije nego što mi kažete pa ne mogu bilo tko od volontera civilne zaštite raditi takav posao, pa zar mogu samo zaraženi raditi. Sad, onda se očekivalo da zaraženi sami kontaktiraju svoj kontakte, jesu oni educirani za to bolje od volontera civilne zaštite. Mjere koje smo predlagali poput rada od kuće u javnom sektoru kako bi to imalo utjecaja na ekonomiju, imalo bi minimalno utjecaja na ekonomiju. Moglo se tada već raditi kad se vidjelo gdje to ide. Znači predlagali smo postepeno mjere da se uvode kako ne bi išli iz jednog ekstrema u drugi, a sad to radimo. Što se tiče ovih primjera, već je rečeno. Znači bila je zabrana javnih okupljanja do 50 ljudi, više od 50 ljudi, međutim za kolonu sjećanja odjednom iznimka može 500 ljudi, 10 puta više, a onda se u stvarnosti okupi 10.000 ljudi, 200 puta više. A nije to jedini primjer gdje Vlada svojim primjerom nije pokazivala kako to treba raditi. Bilo je još puno primjera gdje sjednice Vlade su bile, nije se održavao na sjednicama Vlade razmak od 2 metra, bile su pod maskama, ali nije bio na početku razmak od 2 metra kada se u zatvorenim prostorima to preporučalo za sve druge. Bilo je još takvih primjera. Znači ono što vrijedi za volove ne vrijedi za bogove i naravno da ljudi onda ne prihvaćaju nikakve mjere, izgubili su povjerenje u stožer. Mogao bi sad jako puno i drugih primjera navoditi, ali hoću na kraju završit samo sa jednim primjerom, a to je da početkom listopada obično u zdravstvenom sustavu kreće za zdravstveno osoblje cijepljenje protiv gripe. Mi smo sada u prosincu i dalje zdravstveni djelatnici, svi zdravstveni djelatnici ne samo oni koji su na Covid odjelima nisu dobili mogućnost da se cijepe protiv gripe. Odgovorno to tvrdim. Zašto to odgovorno tvrdim? Jer sam ja morao budući ste pustili, budući da je bilo cjepivo protiv gripe u slobodnoj prodaji pa su ga čak i firme kupovale na veliko za svoje zaposlenike, a zdravstveni sustav nije omogućio svim zdravstvenim zaposlenicima da se cijepe protiv gripe. Pa imam sada situaciju, evo iz osobnog iskustva, da moji roditelji koji su kupili cjepivo za mene, ja sam to cjepivo na kraju dao zdravstvenoj djelatnici koja nažalost ne može dobiti cjepivo. I kad ono počne djelovati trebat će proći 3 tjedna, što znači da, čak i da sad nabavite cjepiva za sve do Božića će trebati proći da počne cjepivo djelovati, a mi dobro vrlo znamo šta znači kombinacija imati kombinaciju gripe i Covida-19, šta znači ta kombinacija. Znači po meni je to samo još jedan primjer sramote hrvatskog zdravstvenog sustava, hrvatske Vlade pa i hrvatske države u cjelini, ako to u ovoj krizi nismo uspjeli omogućiti za sve zdravstvene djelatnike da se cijepe protiv gripe na vrijeme nego neki i dalje nemaju tu mogućnost, a izloženiji su od svih nas tome. I zato se ja na kraju nisam cijepio protiv gripe jer je moje cjepivo otišlo jednoj zdravstvenoj djelatnici kojoj je to puno potrebnije.
Hvala. Nastavit će poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se. Poštovani ministre meni ste osobno rekli dakle, da niste znali i da se nije moglo znati prije mjesec i pol dana kakva će biti situacija i da se nije moglo na temelju toga predvidjeti koje mjere treba uvoditi. Znači, ja ne mogu prihvatiti uopće da netko kaže da nije mogao znati kada su postojali podaci, izračuni i predikcije i od Svjetske zdravstvene organizacije i od EU i od drugih zemalja članica EU i na kraju krajeva od naših znanstvenika, evo od jednog za kojeg ste mislili da je višak u vašem znanstvenom vijeću prof. Đikića koje su se sve, ali baš sve te predikcije su se pokazale točnima do kraja studenoga. Mi smo kad smo predlagali naše mjere u listopadu temeljem te mjere, na tim podacima provjeravali ih, gledali koji je konzervativna procjena, koja je druga. Da li vi to niste mogli napraviti? Da li mi nismo mogli sredinom listopada reći da idemo organizirati službu praćenja kontakata na održivi način, a ne prebacivati s epidemiologa na doktore opće prakse koji ko da nemaju posla, ko da ih imamo viška jer inače čačkaju uho na poslu pa nemaju drugog posla nego da zovu ljude. Nismo to mogli organizirati, a danas govorite ovdje da su to stvari za koje se prije mjesec i pol dana moglo znati. Ono što je naš problem, nisu mjere, nisu čak ni sankcije, nego je problem kada se preskaču instance odgovornosti. Ako Vlada nije odradila svoj dio odgovornosti ne možete i ne damo vam da prebacujete tu odgovornost isključivo na građane. Odradite svoj dio posla, odradite ustrojavanje službe praćenja kontakata, odradite pitanje većeg broja testiranja [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] kad vi to [[Upadica: Hvala vam lijepa.]]
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Branka Bačića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre, poštovani državni tajnici, pa moram reći evo da već smo ovdje 5 sati, 4 sata, malo više i da ja ne mogu shvatiti da pojedini oporbeni zastupnici 9 mjeseci nakon što Hrvatska, hrvatska Vlada, Stožer civilne zaštite pa i ovaj sabor donosi zakone i provodi mjere za zaštitu građana od epidemije Covida-19 i još ne shvaća da je ovo što radimo u skladu sa Ustavom, da je to u skladu sa Člankom 16. Ustava. Da se Člankom 16. Ustava sloboda i prava građana mogu zakonom, dakle ne voljom nekoga, nego zakonom ograničiti kad je u pitanju ugroza zdravlja građana RH. I da se ti zakoni kojima se ograničavaju prava i slobode naših građana donose natpolovičnom većinom svih zastupnika u Hrvatskom saboru, tj. sa 76. Ako hoćete Kaznenim zakonom se par excellence ograničavaju prava građana. Istražni zatvor je jedno od bitnih smanjivanja prava građana, ograničavanje ovih prava i sloboda i taj zakon se donosi natpolovičnom većinom. Vi ovdje govorite o nečem drugom što Hrvatski sabor nije proglasio. Da je Hrvatski sabor proglasio okolnosti iz Članka 17. Ustava RH, da je, a nije, da je onda bite bili u pravu. Onda bismo i ovaj, i ove mjere trebali donositi dvotrećinskom većinom. I vama to nije jasno. Ustavni sud je rekao da zakonodavac je vlast sam odrediti hoće li borbu protiv epidemije voditi zakonima utemeljenim na Članku 16. Ustava kojim je propisano da se prava i slobode mogu ograničavati kad je u pitanju ugroza zdravlja ili se prebaciti u drugi model rada na Članak 17. Ustava i donositi iste ove mjere dvotrećinskom većinom. U pravu ste u drugome. Vi možete propitkivati jesu li ove mjere razmjerne, to imaju u pravu i probali su i Ustavni sud je to srušio. Vi imate pravo danas, sutra, prekosutra kad se zakon donese Ustavnom sudu podnijeti zahtjev za ocjenu ustavnosti ovih izmjena zakona i reći da li su one bile razmjerne u naravi ugroze, ali da ih je zakon donio, ali ih sabor donio u povlaštenom, u svom radu utemeljenom na Ustavu tu opće nema dileme više i o tome nema potrebe govoriti. Druga stvar koju vam želim reći. Zagovarate Članak 17. Ustava 9 mjeseci. U međuvremenu ste tražili ostavke ministara, tražili ste interpelacije, pišete interpelacije, tražite, tražite osnivanje istražnih povjerenstava, a ono čega su vam puna usta, odluke iz Članka 17. niste napisali, niste napisali. Što se niste potrudili napisati? Pišete interpelacije svaki dan interpelacija nova, svaki tjedan interpelacija jedna ili neki drugi akt. Napišite odluku iz Članka 17., pobrinite se i napišite je pa ćemo vam odgovorit na to. Niste napisali osim što vam to samo posluži za u jednoj raspravi pokušati obezvrijediti ovo što se ovdje radi. Niti jedna država članica EU poštovana gospodo, niti jedna, ni one najuspješnije, ni one manje uspješne, nisu ovlasti parlamenta odnosno borbu protiv korupcije sveli na parlamente svoje, nego su odredili vlade. Vlade i njihova tijela, a Francuska pročitajte malo imam izvješće cijene EU, a Francuska je sve to spustila na ministra zdravstva, a premijer Francuski može dekretom ovo što mi ovdje govorimo, dekretom zabraniti izlazak iz stana, francuski premijer. A vi nama ovdje docirate u nečemu što u saboru mi donosimo i govorite da smo obezvrijedili sabor. Sabor je u svom 9. sazivu boreći odnosno dok se Hrvatska bori protiv epidemije raspravio 19 akata, 19 zakona, 19 zakona kojima smo propisivali mjere za zaštitu zdravlja građana i mjere za zaštitu zdravlja gospodarstva, a već smo u ovom sazivu 8 puta raspravljali o mjerama kojima se borimo protiv, protiv ove epidemije.
Hvala lijepa, još imamo jedan cijeli niz replika, kolega Bulj je malo zakasnio ovaj, ali imamo dosta drugih koji vam žele replicirati pa idemo redom. Prva je poštovana zastupnica Sandra Benčić.
Zahvaljujem se. Meni je jasno bi vama bilo drago da imamo polupredsjednički sustav u kojem parlament ne bi kontrolirao na način na koji je predviđen našim Ustavom ni Vladu niti predsjednika Republike jer ste vjerojatno na njega mislili kad ste govorili, nego imate ovaj sustav gdje vas nažalost mi moramo kontrolirati, a vi to opstruirate na sve moguće načine. Naime, Članak 17. predviđa izvanredno stanje koje je fakt, pitanje je da li mi jesmo u izvanrednom stanju, kolege su to već nabrajale pa nema potrebe da ja to nabrajam koja su to obilježja izvanrednog stanja u kojima živimo, pitajte bilo kojeg građanina na cesti da li smatra da smo u izvanrednom stanju. I zbog toga mi smatramo da je potrebno dvotrećinskom većinom donosit ove odluke, ali i ne samo zbog toga, nego i zbog stvaranje društvene kohezije i povjerenja jer kada iza dvotrećinske odluke stojimo svi mi ovdje tada će ju i građani lakše prihvatiti zato jer će vidjeti [[Upadica: Hvala.]] da postoji i politički i društveni konsenzus za to, ali to vas nije briga.
Odgovor poštovanog zastupnika Bačića, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Benčić, ne trebate prijeti prstom ja vas i bez toga razumijem. Dakle, pročitajte konačno Članak 16. i Članak 17., Članak 16. Ustava izrijekom spominje zaštitu zdravlja, izrijekom. U Članku 17. spominjanja zdravlja nema, govori se evo, da vam tu pročitam, govori se o, o stanju neposredne ratne ugroženosti, velikih prirodnih nepogoda, ne spominje zdravlje za razliku od Članka 16. koji na vašu žalost zdravlje. Ali vi ste do kraja kontradiktorni, vi govorite o izvanrednom stanju, zagovarate onda ne znam policijski sat, da državna tijela ne rade, da ne funkcionira sudbena vlast. Kontradiktorni ste u tome što govorite da je u Hrvatskoj izvanredno stanje, a tulurmarili bi te, pozivate na tulumarenje. Prozivate Vladu koja bi ograničila tulumarenje u stanovima jer da je to povreda ljudskih prava [[Upadica: Hvala.]] na taj razgovarate i razmišljate.
Hvala lijepa. Kolegice Benčić vi ste digli povredu Poslovnika. Šta je povrijeđeno u Poslovniku?
Da digla sam povredu Poslovnika, Članka 238. zato što gospodin Bačić osim što krivo interpretira i vrijeđa navodi stvari koje apsolutno nitko od nas nije rekao. Niti smo pozivali na tulumarenje dapače rekli smo da jesmo za mjere da ih je trebalo uvest ranije niti smo na bilo koji način u tom smislu bili kontradiktorni jer tražimo čitavo vrijeme isto. Tražimo kontrolu parlamenta nad ograničavanjem prava i sloboda građana, tražimo da situacija bude ustavna i ono što tražimo je te mjere budu …
Dakle, kolegice Benčić ovo je tipičan primjer zlouporabe institucije povrede Poslovnika, vi replicirate kolegi Bačiću. Ja vam temeljem Članka 240. stavak 1. izričem opomenu s oduzimanjem riječi za sada, ovaj čas, jel. To vam je druga opomena. Izvolite poštovani zastupniče, poštovani zastupnik Bauk.
Zahvaljujem. Kolega Bačiću ja se u načelu čak mogu i s vama i složit. Mi preispitujemo razmjernost jedne od ovih mjera je li ona se može podvesti pod Članak 16. ili su ograničenja ljudskih prava samo u tom slučaju tolikog razmjera da bi bilo potrebno primijeniti Članak 17., dakle mi se jako dobro razumijemo. Vi želite letivcu kad se primjenjuje Članak 17. dignuti što više da ga morate primjenjivati što rjeđe, a nadate se da ga nećete primijeniti nikada, a mi želimo upozoriti da ako pristanemo na to da se ta letivca stalno podiže da se može doći do situacije da će nam značajno ograničenje ljudskih prava pod firmom zaštite zdravlja postati nešto normalno otprilike kao žaba. Dakle, kad je stavite u hladnu vodu pa je krenete polako kuhati ona će se skuhati, ako je odmah bacite u vruću vodu ona će izaći van, jel, to mi radimo i to nema drugog u ovoj zemlji tko to treba raditi osim parlamentarne opozicije.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem kolega Bauk, vi razumijete bolje nego gospođa Benčić, ona to ne razumije ništa, vi to razumijete. Naime, ona kaže, ona kaže, ona kaže da, da mi ne želimo kontrolu, kontrolu, pa tko donosi ovaj zakon, jel ovaj zakon donosi neko predstavničko vijeće neke male općine ili grada. Ovaj zakon kojima se ograničavaju ljudska prava sukladno Članku 16. donosi sabor samo što vi mislite i tu griješite da to treba donijeti dvotrećinskom većinom jer vi valjda ne dvojite da bi to trebalo napraviti nego vama je dvojba je li to treba dvotrećinskom ili kvalificirano, e mi tvrdimo i to je Ustavni sud potvrdio da se može kvalificiranom većinom. I tu kolega Bauk vi sad griješite jer vi znate da su sva ograničenja ljudskih prava u Hrvatskoj donešena natpolovičnom većinom svih zastupnika. Zna se koji se zakoni u Hrvatskoj donose, Zakon o Ustavnom sudu [[Upadica: Hvala.]] Zakon o pravima nacionalnih manjina itd., itd., to ću nastaviti.
Hvala. Slijedeća, slijedeća replika je poštovane zastupnice Glamuzina.
Zahvaljujem. Htjela bih vas samo zamoliti da mi pojasnite jednu stvar kad govorite o razmjernosti mjera. U ožujku kad smo imali višestruko manje brojeve razmjerna mjera tadašnjem stanju pandemije je potpuni lockdown zatvaranje gospodarstva, zatvaranje škola. Sada sa puno gorom situacijom u pandemijom razmjerna mjera je bitna samo da nosimo maske. Recite mi samo kad ste pogriješili onda ili sada?
Poštovani zastupnik Bačić.
Gospođo Glamuzina, mjere koje su zakonom predviđene tada ih je koristio Stožer civilne zaštite pod nadzorom Vlade. Sada taj isti stožer ocjenjuje da ta mjere koje smo tada propisali Zakonom o zaštiti pučanstva nisu dovoljne i sada uvodimo 3 nove mjere. Pročitajte ovaj zakon, 3 nove mjere uvodimo. Dakle pored onih, pored onih mjera koje je zakon predvidio, ne koje je stožer donio, nego koje je zakon predvidio sada unosimo još 3 mjere. Mjera obveznog nošenja maske, zabrana javnog okupljanja i okupljanja na privatnim mjestima. To su te 3 mjere koje sada donosimo i opet ih donosimo u skladu s Ustavom. Dakle, nismo ovim zakonom one mjere koje su donesene kada je bio lockdown poništili pa i više nisu na snazi. One i dalje ostaju, one su u zakonu i Stožer civilne zaštite dio tih mjera, ne sve, dio mjera provodi, dio mjera. Primjerice prelazak granice, primjerice zabranu određenog broja okupljanja itd., itd., rad objekata koji je i prije bio i sad je ponovno na snazi.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Tomaševića.
Govorite Članak 16. Ustava jer specifično spominje zdravlje, kao da u Članku 17. gdje imamo prirodne nepogode i ratno stanje to neće imati posljedice na zdravlje ljudi. Pa ne isključuje Članak 17., Članak 16. to su, znači ja i dalje smatram da ovakve mjere koje na ovaj način ograničavaju slobode i prave jesu de facto izvanredno stanje i da se trebaju donositi dvotrećinskom većinom u hrvatskom parlamentu. A kad kažete da su sve druge europske zemlje, da nigdje nije Vlada prebacila svoje ovlasti na parlament u borbi niste rekli čak ni protiv korone, rekli ste protiv korupcije jer vam je to očito stalno na pameti, to je ono Freudovski lapsus. Isto ko što ste sutra, kad bi trebali imati istražno povjerenstvo makli ga sa dnevnoga reda, jer mi smo, pitate zašto nismo napisali odluku, napisali smo zaključak i zakopali ste ga u dnevni red i ne stavljate ga plenarnu raspravu. Zaključak o mjerama oko borbe protiv korona krize. Tako isto kao što istražno povjerenstvo hokus pokus jedan dan je na dnevnom redu, a drugi dan nije.
Poštovani zastupnik Bačić, odgovor. Hvala lijepo, hvala lijepo, odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine Tomaševiću imate pravo na to mišljenje, ali ste uporni razumijete. Odgovornost za vođenje države ima ova vladajuća većina. Vi imate pravo svim dozvoljenim demokratskim sredstvima uključujući i provjeravanje da li je ovo što mi radimo u skladu sa Ustavom, imate na to pravo. I vi se imate pravo s time ne slagati. Ali ne možete nam reći da mi ne radimo u skladu sa Ustavom. To je razlika između nas i vas. Što vi il to ne razumijete ili ne želite razumjeti. Vi mislite da mi trebamo proglasiti izvanredno stanje, a mi mislimo da se možemo u ovim okolnostima nositi sa modelom kojega sada vodimo, a to je da bez proglašavanja izvanrednoga stanja propisujemo mjere i među njima i ograničavanja ljudskih prava na temelju zakona koji donosi nitko drugi do ovog sabora. Samo što je između nas i vas razlika što mi mislimo da to možemo brže, efikasnije donositi na ovaj način ostavljajući Vladi i stožeru da te mjere provodi, a vi mislite da treba svaku mjeru [[Upadica: Hvala.]] svaku mjeru provoditi ovdje kroz … [[Govornici govore istovremeni, ne razumije se.]]
Slijedeća replika poštovane zastupnice Glasovac.
Hvala lijepo. Gospodine Bačiću u ožujku izjavili ste, došlo je vrijeme da sabor donese odluku dvotrećinskom većinom kako bi se omogućilo državnim tijelima da postupaju sukladno toj odluci i suspendiraju određena ljudska prava koja će odlukom Sabora biti propisana kao i ona ustavna prava koja se u nikakvim okolnostima ne mogu suspendirati. U tom trenutku najavili ste da vi u HDZ-u razmišljate o aktivaciji čl. 17. kada ste svjesni činjenice da udarate na ljudska i građanska i ustavna prava želeći pratiti njihovo kretanje putem mobitela morate ići ovim putem. Preko noći ste od toga odustali, od aktivacije čl. 17. ali ste na sreću odustali i od praćenja naših građana. Sad vi meni lijepo recite, u čemu je razlika između vašeg mišljenja u 3. mjesecu i danas i u čemu je razlika u tome da se prati građane putem mobitela i da im se upada u privatne prostore?
Poštovani zastupnik Bačić.
Poštovana gospođo Glasovac. Tako je, mi smo razmišljali o tome i to sam ja rekao u raspravi, razmišljamo o aktivaciji čl. 17. i kada smo vidjeli gdje bi nas to moglo od toga … [[Upadica se ne razumije.]] odustali smo … [[Upadica se ne razumije.]]
Kolegice Glasovac nećemo iz klupe.
Prvo ću vam na ovaj prvi dio odgovoriti, dakle prvo ću vam na ovaj prvi dio odgovoriti da smo razmišljali i jasno je da smo vagajući što bi za državu bilo dobro, djelotvorno, efikasno odlučili se za ovaj model jer ako vi mislite da bi HS dvotrećinskom većinom trebao odlučivati o svakoj mjeri o kojoj odlučuje Vlada i stožer onda ne znam gdje bi nas to dovelo. Ja sam to i sinoć rekao i nekoliko puta ovdje. U ovom trenutku je na Dugom otoku žarište pandemije covida, hoće li Sabor ovdje odlučivati dvotrećinskom većinom da li ćemo u karantenu samo staviti Božavu ili možda i Sali ili možda i Brbinj ili možda i Zaglav, to smo mi od toga … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Kolegice Glasovac dajte konačno prestanite dobacivati iz klupe, pa molim vas budite pristojni barem. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Šimičevića.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Uvaženi zastupniče. Evo mi se nalazimo u pandemiji o kojoj kada se pojavila nismo imali pojma, sad isto tako znamo dosta, znamo više nego što je bilo na početku ali i danas ne znamo dovoljno. I mi ovdje sada donosimo izmjene Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti i ja ovom prilikom želim zahvaliti i stožeru i ministru Berošu na trudu i traženju najboljih rješenja. I sad kada se koristi čl. 16. koji je kristalno jasan odmah se pojavljuje pitanje da se ugrožavaju slobode odnosno da se puni državni proračun sa nazovimo tako ovim propisanim kaznama. Ja mislim da to nije ništa točno i da ja jednostavno ako ću biti odgovoran građanin, ako ću štititi slabe i nemoćne da nikad neću doći u situaciju da mi bude izrečena kazna. Kako komentirate … Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega Šimičeviću. Dok mi ovdje raspravljamo o nečemu što smo već u bezbroj navrata u HS raspravljali, van ovog Sabora događa se jedna strašna bolest i ja moram dodati priznanje njima koji su u ovom trenutku na prvoj crti bojišnice, to su liječnici, to su medicinske sestre, to je zdravstveno osoblje. I umjesto da s našim porukama i našim zalaganjem koji možemo napraviti, a to je da kao saborski zastupnici donesemo one zakone koji će njima olakšati posao, mi ovdje propitkivamo nešto što je već daleko iza nas. I ja u ovoj raspravi moram reći ne vidim neku veliku svrhu ove rasprave osim da nezadovoljni zastupnici i netko drugi ovo što HS donese temeljem Ustava propitkivati na Ustavnom sudu da li su te mjere koje mi donosimo razmjerne i u tome je svrha ove rasprave. Kraj vremena pa neću reć do kraja, možda ću u nekoj drugoj replici reći što sam još za kraj imao namjeru reć.
Hvala. Poštovana zastupnica Petir.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bačiću, svijet i Hrvatska se nalaze u krizi i svaka mjera koja se poduzme podrazumijeva se da će se nešto morati žrtvovati. Stožer i Vlada za razliku od kritičara ipak moraju voditi računa o sveukupnom interesu javnosti i društva, ne samo pojedine skupine jer ako bi pitali zdravstvene djelatnike oni bi sigurno rekli zatvorite sve, ako bi pitali vlasnike fitness centara, obrtnike, ugostitelje oni bi rekli ostavite nas otvorenima, tako da je jako važno da se upravlja procesima na jedan odmjeren i racionalan način kako bi se što manje žrtvovalo i prouzročila što manja šteta. Zato bih vas htjela pitati jer danas se ovdje dosta raspravlja o tome hoće li se ugroziti ljudska prava građana ovim zakonom? Da li policija dobiva neke nove ovlasti ovim zakonom koje već nije imala, primjerice do sada kada je riječ o njihovom postupanju u kršenju javnog reda i mira?
Hvala. Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem kolegice Petir. Da mi ovim zakonom to je više nego jasno ograničavamo određena prava građana, mi držimo da su te mjere razmjerne ugrozi koja se u ovom trenutku događa širenjem bolesti, međutim ovim istim zakonom ostavljamo policiji iste one ovlasti koje je policija imala već i sada, a to je da policija može kada za to postoji osnovana sumnja da netko krši zakon u vlastitom stanu doći na vrata, utvrditi da li se tamo doista krši zakon ili ne i kada je u pitanju remećenje javnog reda i mira i kada je u pitanju nasilje u obitelji i kada je u pitanju sumnja na počinjenje kaznenog djela u pojedinom domu. Dakle, dom je nepovrediv, to je ustavna kategorija, ali zakonom se mogu i to opet napolovičnom većinom svih zastupnika donositi zakone kao što je Kazneni zakon, Prekršajni zakon kojim se ta prava … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Grmoje.
Hvala. Poštovani kolega Bačić. Ono što nas sve zabrinjava da ste vi najprije uveli ovaj nekakav blagi lockdown, a onda ste išli pregovarati sa poduzetnicima, sa obrtnicima. Brine nas sve ta stihija u donošenju mjera, brine nas što nemate nikakve produktivne modele, dakle to su moje kolege prije mene upozorili … . / .0 mi ne znamo što želimo postići i kakav je naš cilj oko broja zaraženih ljudi koji su u bolnicama da bismo mjere ublažavali ili možda kakva situacija treba biti na terenu da bi išle još strože mjere. Na to nam niste dali odgovore, mi smo svjesni ozbiljnosti situacije, mi smo danas ovdje jako ozbiljni, ali vi niste ozbiljni. I ono što je zabrinjavajuće poštovani ministre to vam i ja želim poručiti da ste rekli i pozvali ljude da prijavljuju svoje susjede. To vam nije trebalo i nikako nije dobro.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Grmoja više puta je i ministar zdravstva i potpredsjednik Vlade i predsjednik Vlade i članovi stožera su govorili da su mjere stupnjevane i donesene kao odgovor na situaciju koja je i predvidiva ili koja se događa. Ja ću vam samo reći jednu stvar, u ovom trenutku u Republici Sloveniji nama susjednoj državi, mjesec dana, mjesec dana su na snazi najoštrije mjere lockdown otprilike sličan onome ako ne i jači od onoga kojeg smo mi imali u 3. mjesecu. I znate šta je rezultat? Danas Republika Slovenija bilježi rekord u broju zaraženih i u broju umrlih. Mjesec dana nakon što je u toj državi proglašen lockdown. Prema tome, ono što je ministar rekao niti će same mjere pomoći, niti će same mjere moći zaustaviti epidemiju ako to ne posvijestimo svatko od nas, kad svatko on nas [[Upadica: Hvala.]] ne bude se držao mjera i vodio računa o … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] mjerama.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Murganić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani zastupniče, nekako se meni čini ova rasprava od strane naše opozicije hoćemo nećemo mjere. Kada kažemo da imamo mjere vezane za obavezu nošenja maske i kazne vezane za nenošenje onda nam govore da treba narod pridobiti da prihvati maske dok s druge strane nam govore da smo predugo imali preporuke i preblage mjere i da smo tu zakasnili sa vremenom. Kada nam govore da trebamo imati mjere na ugled u neke druge države, a upravo one imaju i maske i kazne za maske onda to kad se radi o drugim državama ističe se kao dobra mjera i poštivanje odluka, a kada to mi radimo onda to nije dobro. Također sve te europske države su uvele slične mjere, čak i strože, a znamo da su upravo one u prednosti [[Upadica: Hvala.]] u poštivanju ljudskih prava. Kako to komentirate?
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Murganić, moj je dojam, a možda se varam neću tu do kraja biti siguran da oporba drži kada bi ove mjere koje je sada ministra predložio bile predložene prema Članku 17. i donesene dvotrećinskom većinom da bi onda bile ok, da bi bile primjerene. A kada se donosi temeljem Ustava i Članka 16. natpolovičnom većinom onda ne vrijede onda ćemo propitkivati na Ustavnom sudu jesu li dobre. U tome je razlika između nas i njih. Što smo se mi odlučili na ovaj model iz razloga efikasnosti, brzine, uvijek egzekutiva, uvijek izvršna vlast od kada je kako se kaže i svijeta i vijeka, u trenucima ugroze bilo kakve preuzima odgovornost zbog brzine donošenja odluke, zbog načela efikasnosti ali pri tome egzekutiva, izvršna vlast mora voditi računa o razmjernim mjerama da tim mjerama [[Upadica: Hvala.]] ne pravi veću štetu u onom dijelu koji se odnosi na ograničavanja prava građana il svake druge države svejedno.
Slijedeća replika je poštovana zastupnice Jelkovac.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani kolega Bačić mene žalosti što cijelo vrijeme od strane oporbe se ovdje želi nametnuti teza o protuustavnosti ovih predloženih mjera u stvari cijelog ovog zakonskog okvira koji imamo i u pogledu stožera, pa danas smo čuli da sve što donosimo praktički želimo nešto retroaktivno ozakoniti što stvarno nema nikakvog uporišta. Ja bih samo istine radi i radi javnosti koja nas gleda htjela pročitati jednu rečenicu iz rješenja Ustavnog suda koji kaže: Suprotno navodima predlagatelja koji su tražili ocjenu ustavnosti Ustav ne nalaže Hrvatskom saboru da se zakoni odnosno odluke i mjere kojima se ograničavaju temeljna ljudska prava i slobode donose isključivo na temelju Članka 17. Ustava. To je ovo što mi tvrdimo, mi smo odabrali upravo zbog efikasnosti Članak 16. koji nam to omogućuje i ja samo pitam kako bi bili efikasni da recimo sve odluke kao što je, koliko ljudi može biti na svadbama donosimo ovdje u Hrvatskom saboru.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Jeklovac, tu ste apsolutno u pravu. Evo ja sam rekao oporbi i sad im poručujem da umjesto što dnevno, na dnevnoj razini predbacuju vladajućima da postupa protuustavno napišu taj dokument u kojemu će predložiti aktivaciju Članka 17. i neka propišu koje to mjere bi oni donijeli ovdje u Hrvatskom saboru dvotrećinskom većinom kako bi se efikasno borili protiv pandemije Covida-19. Evo ja ih i sad pozivam napišite, koje su mjere, do koje bi razine one išle, da li bi one išle do razine npr. hoće li na Trešnjevačkom placu dvije bake na štandu biti udaljene jedna od druge 3 ili 4 metra, pa ćemo onda to dvotrećinskom većinom odlučivat ili će propisati samo mjere da se zabranjuje okupljanje, da se dakle one mjere načelne razine. Ja ih tu pozivam da to napišu i da idu detaljno s tom odlukom koja će biti provediva i za policiju i [[Upadica: Hvala.]] za Državni inspektorat i za sve druge i zdravstvene djelatnike i za sve druge službenike.
Hvala lijepa. Idemo na slijedeću pojedinačnu raspravu, a ta će biti poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, ministre sa suradnicima, kolegice i kolege u svakoj kriznoj situaciji, a ova epidemija korona virusa je najveća od Domovinskog rata bitno je slati jasne nedvosmislene i ohrabrujuće poruke. Nikako nije dobro stvarati paniku, širiti dezinformacije, prozivati i vrijeđati jer to je put u eskalaciju epidemije, a upravo to se dogodilo u Varaždinskoj županiji. Tako kada govorimo o Varaždinskoj županiji iz medija saznajemo, citiram „Reportaža iz Varaždinske bolnice, ovdje je ratno stanje“ ili „Kapaciteti Varaždinske bolnice su puni, prvi put pacijenti smješteni u šatore“ i niz sličnih naslova i natpisa. Međutim, zbog čega se oboljele, a pogotovo starije osobe koje su cijeli svoj život radile, stvarale, gradile, izdvajale iz svoje plaće za poreze, prireze, doprinose između ostalog i za zdravstveno osiguranje, smješta u šatore ako je pola bolnice prazno? Naime, taj je dan prema mojim saznanjima u Općoj bolnici Varaždin koja se nalazi na tri lokacije i to u Varaždinu, Novom Marofu i Klenovniku bilo ukupno 1039 bolesničkih kreveta od toga 278 za covid oboljele, na liječenju je taj dan bilo 448 oboljelih od toga 207 od covida. Iz navedenog proizlazi da je ukupno 591 krevet bio prazan od čega 71 covid krevet. Stoga se postavlja pitanje, zbog čega se naše građene državljane RH slalo u šatore ako je više od pola bolničkih kapaciteta bilo slobodno? Potom, Opća bolnica Varaždin je bolnica paviljonskog tipa tj. sastoji se od desetak odvojenih zgrada. Covid bolnica je najprije bila smještena na jedan kat Kirurgije, kada je epidemija zahvatila Kirurgiju pridodan joj je jedan kat na interni, kada je sve buknulo i tamo pridodani su joj prostori u Klenovniku i Novom Marofu. Nasuprot tome u Zagrebu, prvenstveno zbog njegove veličine je cijela jedna bolnica izdvojena i proglašena covid bolnicom, ostale se nisu dirale da se zaraza ne proširi, prvenstveno na zdravstvene djelatnike i ostale oboljele. Stoga se nameće pitanje, zbog čega se takav model nije primijenio i u Varaždinskoj županiji? Zašto se jednu zgradu ili jednu od lokacije nije namijenilo samo za covid oboljele? Potom, prozivanje i vrijeđanje zasigurno neće pomoći nikome, a pogotovo ne u ovoj situaciji. Prozvati dvije mlade osobe neuspješnom djecom uspješnih roditelja nije primjereno nikome, a pogotovo ne jednom županu. Ti naši mladi sugrađani su odlučili ostati u Hrvatskoj, ovdje rade, stvaraju, zapošljavaju i normalno je da se boje kako će epidemija utjecati i na njih i na njihove uposlenike. Nikoga nisu oštetili, unesrećili ili ugrozili i ne zaslužuju da ih se proziva, a kamoli vrijeđa. Iz svega navedenog proizlazi niz otvorenih pitanja, kako je moguće da mjere nacionalnog stožera ne daju rezultate jedino u Varaždinskoj županiji? Ako smo već na proljeće znali da nas krajem godine čeka novi još žešći val, na koji se način županijski stožer pripremio na njega? S obzirom da se radi i o pitanju važnom i za nacionalnu sigurnost, je li SOA obavijestila nadležne da se oboljele šalje u šator, a da je pola bolničkih kapaciteta slobodno? Da li se vodila briga o ugledu RH i idućoj turističkoj sezoni? Koje će posljedice epidemija korona virusa prouzročiti gospodarstvu, tržištu rada odnosno društvu u cjelini? itd., itd. Završno, od prvog dana se držim i pozivam sve da se drže propisanih mjera, jedino zajedno pridržavajući se svih mjera, uvažavajući se, pomažući potrebitima možemo prebroditi ovu nepogodu i upravo zbog toga ću podržati donošenje ovih zakonskih izmjena. I na samom kraju, jedno veliko hvala svim uposlenicima u zdravstvenom sustavu.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Ćelića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Stričak. Čini mi se da je u Varaždinskoj županiji ako ja mogu to prokomentirati iz Zagreba kao da je kampanja za lokalne izbore već počela. Nažalost taj jedan ne dijalog na relaciji Grad Varaždin-Varaždinska županija nije neka dobra poruka. Općenito mislim da je tema zdravstva u veliko većini tema koja je nadstranačkog karaktera i kao što ste na samom početku spomenuli one emocije, onaj osjećaj zajedništva jedinstva koliko god to nama ponekad političarima izgledalo kao floskula to smo vidjeli samo u jednom drugom obliku kada je bilo Svjetsko nogometno prvenstvo. I ja mislim da ovo što ste vi rekli na samome kraju, da apsolutno svi bez obzira kojoj političkoj opciji pripadali moramo se zalagati za zajedništvo i jedinstvo jer će i do doprinijeti boljim ishodima za oboljele od covida.
Odgovor poštovanog zastupnika Stričaka.
Kolega Ćeliću apsolutno ste u pravu i slažem se s vama. Ova epidemija sigurno nije dobra da se koristi u kojekakve politikantske svrhe, a upravo to se događa u Varaždinu. Širiti uvrede, prozivke, izvoditi tragikomediju, davati izjave o ratnom stanju i to traje tjedan dana i danas izjaviti kako u Varaždinskoj bolnici imamo još 90 bolničkih ležajeva i da nitko nije ležao u šatoru je krajnje neozbiljno, krajnje neozbiljno da tjedan dana novinari pišu o ratnom stanju i da danas još imamo 90 kreveta, a više oboljelih. Hvala.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Antolić Vupora. Gospođo Vupora vi ste imali repliku
Hvala lijepo za riječ, vidjela sam da ste pogledali na drugu stranu dvorane, pa nisam zato ustala. Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Poštovani saborski zastupniče iz moje Varaždinske županije, dakle rekli ste u svojem izlaganju i naveli ste se kao, kao Varaždinska županija kao primjer gdje je bolnica iznijela strahoviti teret i još ga uvijek nosi i još je uvijek pred njom. S tim teretom se nosi jako dobro i tu se slažem s vama da su neke izjave sigurno pretjerane. Međutim, kada se pogledaju smrti i kada se pogledaju oboljeli onda bi vas sada pitala da li vi mislite da se je sve to moglo izbjeći da se je mjerama preveniralo takvo stanje koje imamo danas u varaždinskoj bolnici koje je između najtežih u Europi?
Hvala. Poštovani zastupnik Stričak.
Uvažena zastupnice širiti dezinformacije, prozivati, vrijeđati, tvrditi da je u Varaždinu doslovno, ravnatelj Kudelić je izjavio ratno stanje, župan Čačić je tražio uvođenje policijskog sata i ako će zbog sve te dramaturgije biti bolje, a ja prvi podržavam tu njihovu dramatrugiju. Međutim, oboljelima to sigurno neće pomoći, pogotovo ne sijanje straha i panike. Tjedan dana o Varaždinu se piše samo u negativnom kontekstu. Ti liječnici, tehničari, medicinske sestre koje daju od sebe sve, zadnji atom snage, nisu zaslužili takve natpise. Sigurno nisu zaslužili. Hvala.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Andreje Marić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo kolega Stričak dolazi iz Varaždinske županije, a ja iz Međimurja i jako dobro znamo kakva je situacija u našim dvjema županijama da smo već neko vrijeme u vrhu zahvaćenosti u RH. Čisto radi pojašnjenja zašto treba pažljivo razgovarati o broju kreveta. Znači ja radim u bolnici i jako dobro znam što znači broj kreveta koji je na raspolaganju, to evo da bude čisto jasno, dakle morate znati da ne mogu svi kreveti koji stoje u bolnici kao jedna brojka ne mogu biti popunjeni, vi u jednoj sobi koja je trokrevetna ne možete imati sva tri kreveta popunjena morate imati pacijente koji su u izolaciji. Zato znači svi kapaciteti u bolnici ne mogu biti popunjeni, dakle baš svi jel zbog tih izolacija. Nadalje, spomenula bi problem oboljelih zdravstvenih djelatnika koji su i u samoizolaciji, a zdravstveni djelatnici najbolje znaju koliko im je teško raditi i slažem se da populističke izjave pojedinih županijskih čelnika i ravnatelja [[Upadica: Hvala.]] da je sve pod kontrolom ne drže vodu.
Hvala. Poštovani zastupnik Stričak.
Uvažena zastupnice, znači ja sam iznio samo statističke podatke. Taj dan je u varaždinskoj bolnici, koja se nalazi na 3 lokacije Varaždinu, Novom Marofu i Klenovniku bilo ukupno 1039 bolesničkih kreveta, od toga 278 Covid kreveta, 448 ukupno oboljelih, 207 od Covida. Znači taj dan je 71 Covid krevet bio slobodan, Covid krevet za oboljele, a u novinama su naslovi u Varaždinu je ratno stanje i oboljele šaljemo u šator. I sad si vi zamislite stariju osobu koja je cijeli svoj život izdvajala za poreze, prireze, zdravstveno i sve ostalo treba ići u bolnicu i s kojim strahom ide u bolnicu jer ne zna da li će dobiti krevet u bolnici ili u šatoru. To nije primjereno ponašanje od nikoga.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjeniče. Poštovani ministre sa suradnicima iz drugih ministarstava, kolegice i kolege, pa ja ću evo se pokušat malo osvrnut na dva vala pandemije korona virusa i počet ću tamo 25. veljače, prošlo je 8 mjeseci i nekoliko dana malo više od tada. Što je različito što je isto od tada? Imamo istog premijera, istog ministra zdravstva, isti je virus, imamo drugačije nešto drugo. Imamo drugačiju malo oporbu i način ponašanja. I sada kad pogledamo prvi val, svi kažu šta smo tada znali danas ne znamo, učili smo i mi svi kao građani i političari i znanstvenici su učili, svi su imali neko vrijeme vrlo kratko ispred sebe da nauče puno prije nego što smo se mogli tome nadati. Međutim, što smo naučili? Naučili smo se s time nositi u skladu s vremenom u kojem smo živjeli i kad pogledamo neke brojke, evo 15.6. imali smo 2 zaražena, broj oboljelih ukupno 2.254 u bolnici 7 na respiratoru nitko i sezonu turističku koju smo imali bez obzira što tko iz oporbe tada govorio. Ali se sjećam njihovih izjava ne želimo izbore u 7. mjesecu idemo mi na redovne u 10. mjesecu bit će dobra situacija mi to znamo. Oni su to znali tada. A prije toga svakako raspravljali smo ovaj isti zakon, prve izmjene 17.4. donesen sa 80 glasova za, 21 protiv i 8 suzdržanih. Pogledajte gospodo iz oporbe amandmane koje ste tada davali i što su oni u odnosu na ovo što danas govorite. E sada, kako se mi to uspoređujemo, kako nam odgovara. Ako mu trebam uzeti zadnji tjedan u 11. mjesecu kad je situacija malo eskalira mi smo najgori u toj Europi. Ajmo malo drugačije gledat. Pa pogledajmo tablice koje kažu ne znam u ukupnom broju zaraženih 17-ti od svih zemalja EU, ne računajući sve druge zemlje Europe koje nisu u EU. Broj umrlih, u našem susjedstvu Slovenija 744 na milion stanovnika, Austrija 674, Italija 944, Mađarska 533, Hrvatska 468. Ništa za pohvalit se, ali uspoređujmo se jer tamo je sve zatvoreno ako se dobro sjećamo, ako ne već dobrih mjesec i po dana, mjesec i po dana sve zatvoreno. I što mi kažemo? Želimo biti kao Njemačka, ali opet zarez. U Njemačkoj kazna za nenošenje maske 150 EUR-a, okupljanje bez dozvole 225.000 EUR-a. Želimo biti kao oni i ne želimo ništa platiti, ne želim nikakve kazne mi, mi to znamo. U Italiji maska, nenošenje maske od 400 do 1000 EUR-a ovisno od situacije. U Francuskoj 135 EUR-a i kako se ponašamo kao oporba? Dolazi drugi val, to je ona drugačija oporba, onaj drugi dio oporbe koji nam se pojavio nakon izbora, ruganje koroni. Sjetimo se početka 9. mjeseca, počinjemo u 9. mjesecu sa 100 i nešto zaraženih. Festival slobode 5.9. neka ljudi prosvjeduju, sve je to u redu, tamo se naslikavaju. Jedna gospođa, 3. mjeseca smo je učili ovdje da stavi masku, 3. mjeseca je trajalo to da gospođa, koje danas nema na raspravi, stavi masku, nekako se to uspjelo dovesti redu. Ko u prvim redovima, Domovinski pokret, čuli smo danas njihovog predstavnika, sve smo znali tada, ali smo se ponašali kako smo htjeli jer je to bilo politički uputno. Tada su se bavili istražnim radnjama, nije im bila u fokusu epidemija i to je trajalo cijeli 9. i 10. mjesec. U ovom zadnjem tjednu tj. danas imamo malo veći tj. povećan broj zaraženih. Danas, čuli smo 3539, testirano ukupno 769.000 osoba, gotovo svako peti građanin u RH. Idemo se usporedit sa Slovačkom. Slovačka je testirala sve svoje građane sa ovim brzim testovima, gotovo 5 milijuna ljudi. I situacija od jučer do danas jučer 1200, danas 2048, što smo napravili? Tamo politika donosi isto odluke, jeste pogledali malo taj broj ili neke koji su zatvoreni, evo naši susjedi u Sloveniji. Što se njima to događa, a sve je zatvoreno? Ali mi sve znamo. Glavni epidemiolozi u saboru gđa. Benčić, uvjerila najprije, pa onda g. Bulj, pa gđa. Peović, Zekanović itd., sve znaju i još traže da se i njih uključi u taj stožer, a stožer isto isti od tog vremena, isti ljudi gđa. Alemka, g. Vili, g. Božinović itd., isti ljudi. Jednostavno što hoćemo? E, sad više nećemo ništa. Bili bi ko drugi koji su kao bolji od nas, a nisu, ali nećemo mi nikakve mjere, ne treba to nama ništa jer mi samo pogledom sve naše građane uvjerimo [[Upadica: Hvala lijepo]] da je sve kako treba.
Imamo nekoliko replika, prva je, malo ste zakasnila, bit će slijedeći put prilike, poštovani zastupnik Sanader, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega, nisam vas razumio, rekli ste ko želi da budemo kao Njemačka? Šta, da dobivamo veće kazne ili zašto?
Poštovani zastupnik Borić.
Bila je brza replika g. Sanader. Pa čuli ste ko želi, pa cijelo vrijeme slušamo iz oporbe da mi moramo imati perdiktivnu situaciju, da sve moramo radit kao što to rade u Njemačkoj, da je tamo sve posloženo. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Da, i da je tamo sve super, ali ako imaju kaznu od, kako sam rekao, gotovo 150 EUR-a za nenošenje maske bilo gdje na otvorenom, zatvorenom, e onda to mi ne smijemo tu napraviti jer smo mi za slobodu, za Festival slobode, kako je rekao g. Grmoja i tamo su se i naslikavali u prvim redovima, možda ste zaboravili ne, jer je to tada bilo uputno, danas je malo drugačije, ali gledajući naše građane njih pozivamo mi na odgovornost. U prvom valu smo govorili „ostanimo doma“ i to su građani napravili, u drugom pozivamo već nekoliko mjeseci „budimo odgovorni“, e tu imamo problem i zato se reagira kroz dodatne mjere kroz ovaj zakon, ništa što nitko drugi nema, ali se volimo pozivati upravo na te druge jer nam to vjerojatno sada u ovom trenutku možda malo odgovora, a ne izgovaraju dobre brojke.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Petir.
Hvala g. potpredsjedniče. g. Borić, govorili ste o odgovornosti i smatram da bi političari doista trebali biti svjesni javno izgovorene riječi koja ima utjecaj na javnost. Tjerajući mak na konac doljevaju ponekad ulje na vatru i izazivaju požar koji se ne može ugasiti i koji potom onda zahvaća one koji nisu ništa krivi. Ovdje smo i danas slušali napade na hrvatske branitelje i kolonu u Vukovaru, slušali smo napade na crkvu i na vjernike i to se ponavlja iz rasprave u raspravu. I onda kad se dogodi da dva fitnes trenera oskvrnu sveto mjesto u crkvi i vrijeđaju u stvari tuđe svetinje onda nitko od onih koji su potpirivali tu vatru ne smatra se odgovornim, niti ne smatra da bi se trebao ispričati. Kriza iz nekih ljudi izvuče najbolje, iz nekih nažalost izvuče najgore i mi ovdje imamo priliku to svakodnevno gledati [[Upadica: Hvala]] ili slušati. Ja se nadam da će svi oni koji ovdje govore preuzeti [[Upadica: Hvala, hvala lijepo]] odgovornost za ono što izgovaraju.
Poštovani zastupnik.
Hvala lijepo gđo. Petir. Pa evo reći ću, baš sam si i zapisao izjavu jedne, jednu izjavu gđe. Markotić: „ U krizama dolaze do izražaja ljudske osobnosti i osobine. Oni koji su dobri dođu u žižu i pokažu svoje najbolje osobine, oni koji su loši pokažu svoje dno.“. To je bilo u jednom trenutku kad je i sama doživjela jedan napad i dok je jedan novinar doživio napad. Zašto? Jer smo imali situacije da se oporba prema ovoj situaciji odnosi na način da je njima to sasvim svejedno i cijelo vrijeme govore stožer je politička nekakva organizacija u kojoj eto u dva vala imamo što, ljude koji su isti, ali u prvom valu je sve super, a u drugom valu oni više ništa ne znaju, što je neistina i pokušavaju ih politički obojiti iako nisu, mnogi od njih nisu. I sada što traže? Traže da oni političari preuzmu ulogu stožera, političari. Kažu nećemo političke stožere, ali idemo mi tamo u HS, tamo politike nema, tamo ćemo donosit odluke [[Upadica: Hvala]] Jel to to?
Slijedeća replika poštovane zastupnice Vučemilović.
Zahvaljujem potpredsjedniče sabora. Poštovani kolega Borić, vidim dali ste si truda, pa ste popisali koliko su kazne u drugim državama. Jeste si možda dali još malo truda, pa ste popisali kolike su prosječne plaće u tim državama? Vjerojatno niste, pa ću vam ja pročitat. Znači u Njemačkoj 2.270 EUR-a, u Italiji 1.758 EUR-a, u Danskoj 3.270 EUR-a, u Francuskoj 2.225 EUR-a, a u RH 802 EUR-a. Hvala.
Poštovani zastupnik Borić.
U čemu je sad, nije, nisam pokušao odnosno razumio točno ovu ovaj repliku, vjerojatno pa to je ono o čemu ja govorim, volimo se uspoređivati s tim državama kad nam odgovara, ali kada trebamo uvesti mjeru koju sada uvodimo ne, e mi smo sada protiv toga, mi smo protiv toga jer bi htjeli njihova stanja koja po meni nisu puno bolja nego naša. Imaju iste probleme kao i cijeli svijet, tko nema neka kaže da ih nema. Evo pogledajmo tablica ima ih koliko god hoćemo u cijelom svijetu tih država i sada se mi kažem vadimo na prosječne plaće ili na što? Ako su kazne previsoke vi predložite mjeru koja će biti drugačija, ali od vas nema ničega, mi smo protiv svega i za svu slobodu i nećemo nikakve kazne niti bilo što. Kao i u automobilu, dok ga vozite postoji kazna, hoćeš se ti vezati ili nećeš to je tvoj problem, ako te uhvatim vjerojatno ćeš platiti tu nekakvu svoj prekršajni ovaj svoj prekršaj koji si napravio, moraš platiti. A što ćemo mi napraviti s ljudima, pa pustimo vrijeme da vidimo što će se događati.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ivanovića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi kolega dobro ste detektirali na početku, vratili smo se na početku vašeg izlaganja u ožujak i travanj mjesec ove godine kada se za ovaj stožer kojeg vode po meni krasni i časni ljudi i stručni ljudi, kad smo im klicali, kad smo rekli da su oni struka, da oni izvanredno rade svoj posao, jesu li oni sada nakon ovih 8, 9 mjeseci borbe protiv korone manje stručni ili se iza ovoga krije nešto sasvim, sasvim drugo?
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepa kolega. Pa mislim da se krije ovo što oporba inače radi, jedno politikantstvo od dana do dana, znači kada dnevno procjenjujemo što je to nama uputno. I rekao sam 9. i 10. mjesec su bile istražne radnje, predvodio ih je MOST i oni su svaki dan imali nekog kog je trebalo prozivati zbog toga i toga itd. i kad su vidjeli da je cijeli sustav praktički krenuo i medijski dio i tako dalje i građani da smo svi postali opterećeni s ovim oni su se prebacili na novu temu. Već su najavljivali i traženje smjene i gospodina ministra pa interpelacije, jer što drugo mogu osim toga, oni ponudit ne znaju ništa. Evo sad smo ih pozvali, neka napišu što je to izvanredno stanje, članak taj i taj i što bi oni to poduzeli. Nećete vidjeti to ja vam to garantiram. Znate zašto? Jer treba nešto napisati, a to ostane negdje, ovako ove riječi danas odu u zrak, sutra možda se više nitko toga ni ne sjeća. To je njihova politika. Na nama je da budemo odgovorni i da ono riješimo onako kako smatramo da je najbolje za sve.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Jelkovac.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovani kolega Borić, pa mene zanima koji je glavni cilj zastupnika oporbe slušajući njihovu raspravu, da li je to zaštita naših sugrađana ili nešto drugo. Zašto? Zato što imali smo prilike ovdje čuti, eto ajmo vi poslušajte nas, ajmo to izglasati dvotrećinskom većinom sukladno Članku 17. Ustava, pa ćemo mi to podržati, ali nećemo mi podržati vas iako vi to radite ustavno pravno ispravno sukladno Članku 16. jer nije to onda po našem. I onda još kažu poslat ćemo poruku građanima da prihvaćaju te iste mjere bolje ako nas više glasuje za te mjere. Pa se ja onda pitam kakva su to njihova mjerila? Jer tako štite oni svoje odnosno naše sugrađane.
Poštovani zastupnik Borić.
Mislim da smo više puta kolegice Jelkovac objasnili što oni to ustvari i predstavljaju i što je to [[Upadica: Kolegice.]] što bi to bilo ova njihova politika koja bi se mogla nazvati i drveno željezo, jer jednostavno istovremeno je sve nespojivo što god predlažu, ali mi moramo uvijek biti negdje u skladu sa nekim drugim državama u kojima nema ničega, tamo je sve lijepo i sve je normalno. I što, ne znam u Italiji možeš na balkon ili malo se prošetat samo do trgovine i to je super. Kod nas evo malo su drugačije situacije i mi to nećemo priznati jer smo mi kao najlošiji sada u zadnjem tjednu. Što je bilo do tada to se sve izbrisalo, nije ništa valjalo. Mi tvrdimo da se odgovorno ponašamo i u 3. mjesecu i u 10. mjesecu i da činimo najbolje moguće što možemo učiniti da se održi zdravstveni sustav da ti ljudi zaista mogu raditi normalno svoj posao, ali nešto je i na samim građanima. I zato ih svaki dan pozivamo na tu odgovornost, a i mi smo ti koji moramo biti da, na način da smo odgovorni, zato i govorimo o težini izgovorene riječi pogotovo zdravstvenih djelatnika koji su ovdje u saboru.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Tomaševića.
Kad ste pričali kolega Borić o novoj oporbi, ne znam o kome ste govorili jer što se nas tiče u Klubu zeleno-lijevog bloka nikad nismo ovaj dovodili u pitanje ozbiljnost ove bolesti i mogli ste nas uvijek vidjeti u saboru sa maskama, a mogu reći čak i da od nas 7 zastupnika kluba ni jedan nije još nije bio zaražen od Covida. I mi najbolje svojim primjerom pokazujemo kako treba poštivati mjere i kako zapravo je to ozbiljna situacija, tako da ne znam o čemu ste govorili u tom smislu. Kad ste govorili da je kolegica Benčić glavna epidemiologinja ili kad ste govorili zašto nismo napisali i predlagali mjere, pa jesmo, napisali smo, napisali smo. Ne sami nego sa epidemiolozima i na temelju podataka Svjetske zdravstvene organizacije i znate gdje je taj prijedlog zaključka, ostao zakopan na dnevnom redu, niste o njemu htjeli niti raspravljati. Mogli ste ga odbiti, ali niste htjeli niti raspravljati o njemu kao i o mnogim drugima, tako da bacate šarenu lažu kad kažete dajte nam vaš prijedlog, otvoreni smo za prijedloge. Niste otvoreni za prijedloge.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Borića. Izvolite.
Što se tiče nove oporbe, da, vi jeste ta nova oporba ali kažem zato imamo to jedinstvo te nove oporbe i nešto starije oporbe pa smo krajnje lijevi i krajnje desni svi ujedinjeni u tome da pokušamo ispolitizirati do kraja situaciju, prije svega rad stožera i reći da oni više nemaju povjerenje građana. Vi to govorite u ime građana koje predstavljate, ne. I sad baš da li je to tako to bi isto trebalo malo provjeriti nakon 5 mjeseci što su prošli izbori. A što se tiče ovaj toga da ste vi predlagali, naravno u skladu sa pravilima možda ćemo jednog dana raspraviti i taj vaš prijedlog. Sada raspravljamo o onome što ste se bunili da treba ići u dva čitanja sada ide u hitnom postupku jer da ni to ne valja i da se trebamo sa vama dogovoriti o dvotrećinskoj većini. Pa mi se sa 76 glasova izglasavamo gotovo sve, državni proračun i sve ostalo, što bi mi s vama došli do dvotrećinske većine, koliki će biti razmak između mene i vas u sabornici, pa to se ne bi dogovorili nikada, jer vi niste pokazali ni moment konstruktivnosti u bilo čemu.
Hvala lijepo. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Grmoje.
Hvala. Poštovani kolega Borić, s dijelovima vaše rasprave ja se mogu složiti, ali bih vas zamolio i to sam zamolio ministra koji se složio sa mnom da ne pričate o stručnom stožeru. Stožer je političko tijelo, ako napadate lijevi dio opozicije kao što je učinila kolegica Petir jer vam predbacuju Vukovar onda budite pošteni i recite, mi u ovoj Hrvatskoj imamo pravo na život uz virus i ova Hrvatska ima neke svetinje kao što je Vukovar koje će poštivati i onda će stožer i Vlada donijeti političku odluku, a ne stručnu odluku da se Vukovar obilježi. I ja sam bio u Vukovaru i to nije stručna odluka, to je politička odluka. Nemojte zavaravati više hrvatsku javnost, nemojte nas sve praviti budalama, stožer nije nikakvo stručno tijelo, nego političko tijelo. I dosta više s glupostima.
Hvala. Poštovani zastupnik Borić.
To je vaše mišljenje kolega Grmoja [[Upadica: Nemojmo, nemojmo, nemojmo iz klupe.]] mi imamo zakon koji jasno kaže tko čini …
Nisam vam dao kolega Grmoja, nisam vam dao opomenu što ste rekli da je to glupost, ali nemojte iz klupe govoriti, molim vas. Sad vam dajem opomenu, ako ne možete slušati izvolite van izaći. Izvolite kolega Borić.
Hvala lijepo. Ja ne znam što je njemu glupost, možda bi ja trebao reći da ono što je on rekao nepametno, možda za to isto treba dobit opomenu, ali ovaj kad spojimo kolegu Grmoju i stručnost to meni ne ide, jednostavno mi ne ide, a to što vi pokušavate ispolitizirati sve što god se događa oko stožera, stožer je osnovan po zakonu kao i jedan stožer kojeg smo imali recimo kad smo imali migracijsku krizu i probleme na istočnoj granici. Jel to bio stožer? Tko je bio na čelu, bio je gospodin Ranko Ostojić, jel tako? Jel to bilo politički stručno ili kako je to bilo? Kako je to izgledalo itd., pa jasno piše u zakonu tko čini taj stožer. Što smo mi to tamo dodavali neke ljude koji tamo ne pripadaju, ja mislim da ne. I pokušavate te ljude obezvrijediti posebno gospođu Markotić i gospodina Capaka u svakoj svojoj raspravi ovdje i vi glumite epidemiologe ovdje, vi. Vi znate što je najbolje za sve hrvatske građane i svaki dan to nudite ovdje. O čemu vi pričate gospodine Grmoja? To je neozbiljno od vas.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Damira Habijana. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, poštovani državni tajniče, evo dosta toga je već bilo rečeno u ovom prijedlogu zakona, pa svaki zakon koji donosimo zapravo u ovom visokom domu dakle svaki zakonski prijedlog prvo trebamo zapravo pogledati i razmotriti koja je njegova svrha, koji je njegov cilj koji želimo postići. Svjedoci smo kako je u vrijeme ove pandemije važno da se odluke donose brzo da bismo zaštitili zdravlje i živote naših sugrađana. Naravno, prilikom donošenja mjera zaštite bitno je obratiti pozornosti na poštivanje načela razmjernosti odnosno voditi računa da mjere kao njihov intenzitet istodobno budu takve da strogo odgovaraju potrebama danog trenutka te da traju samo dok to okolnosti zahtijevaju. Podsjećam što je ovdje već bilo u nekoliko navrata i rečeno kako je Ustavni sud još u rujnu ove godine nije prihvatio brojne prijedloge za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom odredbi Zakona o sustavu civilne zaštite kao i za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom odredbi Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Štoviše Ustavni sud je utvrdio kako je stožer imao i ima zakonsku ovlast za donošenje mjera iz Članka 47. Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti kao i drugih mjera s ciljem sprječavanja širenja pandemije Covid-19 i zaštite života i zdravlja građana RH. Nitko, ne može osporiti kako se nalazimo u vremenu posebnih okolnosti kada je nužno poduzeti brze i odlučne mjere, a u takvim okolnostima postoji obveza države da u skladu sa svojim ovlastima poduzme sve što je nužno za zaštitu života i zdravlja građana. Upravo je to sada javni interes, dakle zaštita života i zdravlja građana i taj javni interes ima prevagu nad pojedinačnim pravima građana te smo svi dužni poštovati i postupati po propisanim mjerama. Ono drugo što želim napomenuti jest pitanje uvođenja novih dionika odnosno osoba koje će imati mogućnost nadzora nad provedbom sigurnosnih mjera za zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti. Puno se danas ovdje govorilo o tome kako će policijski službenici primjenom ovoga prijedloga zakona dobiti nove ovlasti. Treba jasno reći da to nije točno. Naime, policijski službenici imaju prava i obveze koje su propisane već sada postojećim pozitivnim propisima odnosno Zakonom o policijskim poslovima i ovlastima, ali i Prekršajnim zakonom te Zakonom o kaznenom postupku. Ovim prijedlogom zakona ne daje se ovlast policijskim službenicima niti da ulaze u stanove, privatne prostore građana, a kako smo to imali priliku čuti tijekom današnje rasprave, ali i u javnom prostoru. Također, vezano uz dopunu ovog zakona u dijelu koji se odnosi na novčane kazne za prekršaje u slučaju kršenja mjera valja reći da već u postojećem zakonu imamo predviđene sankcije za prekršaje u vidu kršenja sigurnosne mjere samoizolacije ili karantene za koje je također popisana novčana kazna. Isto tako valja napomenuti kako propisivanje novčanih kazni za predložene prekršaje ne znači automatski da ovlaštena osoba ne može i neće primijeniti i blaži oblik kažnjavanja u vidu usmenog ili pisanog upozorenja. Cilj i svrha ovog zakona nisu kažnjavanje građana i to treba jasno reći. Kao što treba reći i da svaki zakon sadrži odredbe koje propisuju sankcije za slučaj kršenja bilo kojeg drugog zakona. Svrha ovog zakonskog prijedloga je zaštita života i zaštita naših sugrađana odnosno mogli bi reći prevencija. Svakodnevno uočavamo da je iz objektivnih razloga nemoguće predvidjeti primjerice neko novo žarište, tijek epidemije zato s odlukama moramo biti nekoliko koraka unaprijed i spremni na sve. Zaključno, osvrnuo bi se na situaciju zapravo u županiji iz koje sam dolazim, dakle iz Varaždinske županije, ovim putem apelirao bi na veću koordinaciju grada i županije jer u ovim teškim i izazovnim vremenima naši građani očekuju jasne nedvosmislene poruke i zajedništvo između osoba koje su neposredno birali da vode njihovu sredinu. U vrijeme kada su loše vijesti svakodnevnica, kada se suočavaju s problemima koji su im do prije nekoliko mjeseci bili nezamislivi očekuju da im umirimo osjećaj panike i nesigurnosti. Ne očekuju panične reakcije lokalnih čelnika, prebacivanje krivnje za vlastitu neodgovornost, nepripremljenost i nesnalaženje u krizi. Hvala lijepo.
Imamo nekoliko replika, dapače dosta. Prva je poštovanog zastupnika Šimičevića.
Zahvaljujem potpredsjedniče, evo uvaženi kolega vi kao pravnik možete li nam reći da je javni interes donošenje ovog Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti? Maloprije sam kazao da pojavom pandemije nismo znali bog zna koliko, danas znamo dosta ali još uvijek ne znamo i da li smatrate da su ove mjere stožere u cilju zaštite onih najslabijih i najnemoćnijih u zajednici i da ćemo zapravo s time olakšati zdravstvenim djelatnicima koje čujemo svakodnevno da apeliraju na svijest i da zapravo vodimo računa da bar jedan čovjek manje dođe, dođe nažalost u bolnicu u koju ne bi trebao, a da se ponašamo odgovorno. Hvala.
Poštovani zastupnik Habijan.
Hvala lijepa. Slažem se s vama u potpunosti. Dakle, prije svega treba slušati struku i nemamo razloga ne vjerovati da bilo koje mjere koje se predlažu nisu prije toga naravno koordinirane i vjerojatno prošle sve instance koje trebaju proći. Što se tiče načela razmjernosti ako pogledate odluke odnosno odluku Ustavnog suda koju sam spomenuo iz rujna primjerice koja se ticala dakle propitivanja i obveza korištenja zaštitnih maski jasno je rečeno, a mogu i citirati kako imajući u vidu razloga kojima je ministarstvo obrazložilo donošenje osporene mjere, imajući u vidu i preporuku Svjetske zdravstvene organizacije ocjena je Ustavnog suda da nametanje obveze korištenja maski za lice ili medicinskih maski određeno osporenim odlukama stožera predstavlja nužnu mjeru poduzeti sa svrhom zaštite zdravlja cjelokupne populacije koja se nalazi na teritoriju RH. Prema tome, ove mjere koje su dosada predviđene zakonom su prošle test razmjernosti.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Stričaka.
Hvala. Kolega Habijan, dolazimo iz Varaždinske županije i već danima svjedočimo nastojanjima varaždinskog župana Čačića da uvede policijski sat. Između ostalog, on je to javno i najavio. Premijer Plenković mu je rekao da ne može, a predsjednik Milanović mu je rekao da bi on takve odmah strpao u maricu. I on ne staje. On dramatizira, radi drame, vrijeđa ljude, radi fotomontaže, ljudi mu napišu na lokal zatvoreno zbog Covida i Čačića, on zalijepi njihove sličice iako oni to nisu lijepili, uglavnom drama ne prestaje. Zaziva ratno stanje, sad ne znam da li želi zaraditi napokon generalski čvarak ili je zaista situacija toliko dramatična. Hvala vam.
Poštovani zastupnik Habijan.
Hvala lijepa. Ja bih se referirao na ono što sam zadnje rekao, dakle a što govorim i cijelo vrijeme, a to govorite i vi kada govorimo lokalno da pozivamo na zajedništvo pogotovo u ovoj situaciji u kojoj se nalazimo. Gospodin Čačić ne bi sudio o njegovim djelima ili nedjelima ili o njegovim potezima u posljednje vrijeme, ali ono što je činjenica čovjek voli biti na televiziji, očito je prepoznao priliku za to, ali to iz ovog mjesta najoštrije zapravo i osuđujem. Smatram da ova situacija zasigurno nije primjerena da skupljamo bilo kakve političke poene, a to je ono što je rekao zapravo i kolega Ćelić kada vam je replicirao na tom tragu zapravo ovoga i njegove reakcije u posljednje vrijeme jesu. I ponavljam najoštrije ih osuđujem, jer ako ćemo na taj način imamo i mi nekih argumenata koje bi mogli predbaciti drugoj strani što se tiče ožujka i njihovog ponašanja i gdje se netko nalazio u to vrijeme, ali nećemo na tu razinu. Hvala lijepo.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Sanadera.
Hvala. Spominjali ste odluku Ustavnog suda pa me zanima jer ovdje smo čuli različite kontradiktornosti vezano za to. Kako vidite odluku tu Ustavnog suda prema ovim sad novim izmjenama zakona?
Poštovani zastupnik Habijan.
Hvala lijepo poštovani zastupniče na pitanju. Mislim da odluka Ustavnog suda što se tiče primjene konkretno Članka 16., Članka 17. Ustava potpuno jasna. Dakle, sam, sam, sad ću vam odgovorit nemojte biti nestrpljivi, dakle Ustavni sud je …
Kolegice Glasovac, dajte prestanite dobacivati sa mjesta. Pa šta vam je, šta se ne možete suzdržati? Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Dakle, ono što mogu, mogu ponoviti što je već više puta rečeno, ali očito je potrebno još jedanput reći, dakle Ustavni sud je sam rekao u svojoj odluci da nije nadležan ocjenjivati treba li ili ne Hrvatski sabor u određenim posebnim okolnostima neovisno o tome jesu li one ili nisu izrijekom navedene u Članu 17. Ustava kao što je to recimo situacija sa Covid-19 primijenit Članak 17., ta ovlast je na Hrvatskom saboru. Dakle, Hrvatski sabor je donio odluku da idemo prema Članku 16., prema tome sva ova pozivanja na kvalificiranu većinu definitivno padaju u vodu i stvar je potpuno jasna, ali kažem možda ovdje boljih pravnika od mene, ali još uvijek me u to nisu uvjerili. Hvala lijepo.
Slijedeća je replika poštovane zastupnice Antolić Vupora. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani gospodine Habijan vi ste i predsjednik Gradskog vijeća grada Varaždin, uvaženi pravnik i vi ste sada nekoliko puta rekli da je u javnom interesu zaštita zdravlja. Da li je u javnom interesu i zaštiti zdravlja i vaša kava u Međimurju kada ste otišli iz grada u kojemu su vaši sugrađani umirali u bolnici na kavu u Međimurje?
Poštovani zastupnik Habijan.
Hvala lijepa. Evo to je na tragu upravo onog što radi gospodin Čačić, dakle stavljate u kontekst moje, ne moje, bilo čije ime sa osobama koje su nažalost preminule ili se bore u ovom trenutku za život je doista ispod svake razine. Ono što sam ja napravio, nisam napravio ništa što je bilo protuzakonito u tom trenutku, dakle Varaždinska županija je uvela određene mjere puno prije nego je uveo dakle uvedena na nacionalnom nivou ukazati na nelogičnosti tih mjera. Dakle na nelogičnost mjera koje je inzistirao i dva tjedna galamio župan zajedno sa svojom strankom na razini ovoga županije. Dva tjedna galamio. A rezultat vidimo nažalost u bolnici, a posljedice ovoga što imamo u Varaždinskoj županiji su negdje drugdje, dakle nisu kafići. Gdje je sve počelo? To se malo propitajte, počelo je u bolnici zbog lošeg vođenja bolnice. To malo pogledajte.
Imamo povredu Poslovnika, poštovani zastupnik Stričak. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen je Članak 238., naime kolega Habijan nije iskren, na proljeće kod nas nije bilo jakog širenja korone jer su reformisti bili na Kubi. Hvala.
Hvala lijepo, dobivate opomenu jer je to bila replika, a ne povreda Poslovnika. Idemo dalje, ovaj poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče prije 10-tak dana kada je korona kriza eskalirala u Varaždinskoj županiji vi ste pili kavu tvrdeći da ne mislite da će mjere zatvaranja kafića uroditi nekakvim rezultatima kao što i danas potvrđujete. Međutim tvrdite da, a tada je Varaždinska županija bila prva u Europi po drastičnosti korona krize, međutim danas valjda podržavate mjere koje vrijede za cijelu Hrvatsku koje je uveo baš vaš HDZ, baš vaša HDZ-ova Vlada kad su svi kafići zatvoreni, a evo tvrdite da niste, da Hrvatska nije prva u Europi po korona krizi. Malo mi je nelogična ta nekonzistentnost u vašim stavovima i moram se zapitati i ovdje kada toliko ste protiv mjera koje je Čačić zagovarao, možemo li očekivati onda da nećete imati onda ni 76 ruku? Reformisti su dio vladajuće većine.
Poštovani zastupnik Habijan.
Evo ja ću vam sada ako dopustite nelogičnosti, kako ste rekli nekonzistentnost kod mene, pa da vidi da je nema. Dakle, trebate gledati Varaždinsku županiju kao regiju, dakle ove mjere koje su donesene, donesene su kao što sam rekao u koordinaciji i pretpostavljam promišljanju nacionalnog stožera. Mjere koje se tiču Varaždinske županije ono što sam ja rekao, rekao sam iz razloga što u Varaždinskoj županiji imate velika trgovačka društva koja zapošljavaju po tisuću, dvije, tri tisuće radnika. Dakle, izvor zaraze je bio negdje drugdje. Bilo je načina da se to spriječi i prevenira. Što je radio županijski stožer cijelo ljeto? Što je radio u 3. mjesecu? Ovo što je rekao kolega Stričak. Dakle, znalo se gdje postoji mogućnost veće zaraze. Varaždinski restorani i kafići od ljeta su prazni, od ljeta su prazni i nitko ne može reći da to izvor zaraze. Rekao sam bolnica, velika trgovačka društva koja naravno da trebaju nastaviti svoju proizvodnju, ali da se prije išlo sa preventivnim testiranjem zaposlenika bilo bi možda puno bolje.
Nemojmo iz klupe molim vas. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala. Kolega Habijan govorili ste o, kolega Habijan govorili ste o županijskim stožerima, evo situacije iz moje županije. Imamo isti problem, ali što kako se ponaša HDZ u toj županiji recimo, ne. Ni na kraj pameti nam nije bilo, niti meni niti bilo kome da tom stožeru spočitavamo nestručnost, da tamo sjede samo političari, iako je župan smijenio svog zamjenika i rekao da više nije njegov zamjenik, ali da je zamjenik župana, iako se tamo stvara problem i oko donošenja proračuna radi takvih situacija, iako imamo veliki porast broja zareženih, Istra pored nas 5 puta manje, svaki dan. I to je ta odgovornost, nas koji razumijemo što radi nacionalni stožer, što rade regionalni, što rade lokalni naši stožeri i onih koji od svega vide politikantstvo i sve im smeta. Ali kad njihovi ljudi to rade onda je sve u redu. I tu treba jasno poslati poruku. Ako nema povjerenja u ljude što možemo očekivati od hrvatskih građana [[Upadica: Hvala.]] Zbog toga je važna struka i stožer kojeg … [[Govornici govore istovremeni, ne razumije se.]]
Odgovor poštovanog zastupnika Habijana.
Poštovani kolega Borić, apsolutno se slažem s vama, dakle vidim da imamo nekako sličnu situaciju pa očito što se tiče županija. Dakle, ponovit ću, apeliram ponovno i na grad i na županiju da doista budu koordinirani i da donose mjere odnosno predlažu mjere, iniciraju mjere koje jesu u interesu zaštite zdravlja i prije svega životi u našoj županiji, a ne ponavljam da koriste ovu užasnu situaciju u kojoj se svi nalazimo za svibanj slijedeće godine jer ja mislim da će to i građani znati onda prepoznati i sigurno neće vrednovati na način koji oni možda misle da vrednuju, a zasigurno će biti u mogućnosti da spase neke živote i zaštite zdravlje svih građana Varaždinske županije.
Hvala lijepo. Slijedeća je replika poštovane zastupnice Marić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Habijan, evo jedna stvarno dobronamjerna opaska, ja zaista smatram da političari moraju biti primjer svim sugrađanima. I zaista sam se evo neugodno i iskreno iznenadila kad sam pročitala u novinama da su gradonačelnik Čehok, ali i vi i kolega Jenkač da ste eto rekli da vi idete na kavu u Međimurje. Na taj način ste zapravo pokazali ne toliko samo da ste vi protiv onoga što gospodin Čačić je u tom trenutku tražio, podsjećam da su te mjere koje je on tražio je zapravo blagoslovio nacionalni stožer. Znači s jedne strane ste govorili o nelogičnosti mjera tada, a sad su zapravo kafići zatvoreni svugdje, jel tako. Tako da kad ste odlazili k nama u Međimurje tko garantira da vi niste u tom trenutku mogli nekom prenijeti zarazu ili da ste pokupili od nekog od tamo zarazu? Slažem se da je, ono što je kolega Ćelić rekao ne dijalog između grada Varaždina i Varždinske županije je zaista loša poruka. Evo dobro namjerna opaska.
Odgovor poštovanog zastupnika Habijana.
Hvala lijepa. Dakle, ja mogu ponoviti ono što sam odgovorio i kolegici Vupori i što sam odgovorio kolegici Ahmetović, što se tiče mjera dakle ja sam govorio o regionalnoj primjeni mjera, o tome sam govorio i govorio sam gdje je izvor po mišljenju dakle, ne samo mene nego ljudi koji žive u Varaždinskoj županiji gdje je izvor problema i zašto je ta zaraza u Varaždinskoj županiji eskalira u određenom trenutku. Dakle, o tome treba ovoga razmišljati promišljati. Ako vam to išta znači ja sam taj isti dan, s obzirom da se ta moja kava protumačila na način kako se protumačila, rekao da se javno ispričavam ako sam nekoga time povrijedio. Meni to nije problem reći, ja nemam s tim problema da se javno ispričam, nije, nije prvi put, a što sad ja mislim o toj kavi to je moje mišljenje jer ako vam je sada lakše evo ja se ispričavam.
Hvala vam lijepa. Slijedeći, sljedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Andreje Marić. Gledam malo broj prijavljenih i tempo replika, čini mi se da mogu procijeniti da ćemo ako tako ostane do ponoći otprilike ostati, evo ga tako da znamo. Izvolite, poštovana zastupnice Marić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Poštovani gospodine ministre, državni tajnici, kolegice i kolege, 11. ožujka 2020. svi znamo dan kada je proglašena epidemija Covida-19. Gotovo 9 mjeseci plešemo s virusom, slušamo mjere nacionalnog stožera i pridržavamo se barem većina naših sugrađanki i sugrađana. Unatoč zabrinjavajućoj epidemiološkoj situaciji, unatoč sve većem broju dnevno i ukupno zaraženih i preminulih, unatoč preopterećenosti zdravstveno sustava i premorenosti zdravstvenih djelatnika, nacionalni stožer i dalje ne obrazlaže svoje odluke pred najvišim domom Saborom RH što smo u više navrata apelirali i tražili. Svjedočili smo vrludanju stožera u donošenju mjera, dvostrukim mjerilima, nedosljednosti, prilagodbi mjera kako je i u kojem trenutku odgovaralo premijeru Plenkoviću i Vladi, neslušanju struke uz posljedično nepovjerenje i zbunjenost građana zadnjih nekoliko mjeseci. Sjetite se koliko smo puta i s ove govornice i u brojnim pressicama i priopćenjima tražili pravovremeno uvođenje određenih mjera, jasan plan i strategiju u donošenju mjera. Sjetite se koliko puta su i liječničke udruge tražile uvođenje strožim mjera, koliko smo i mi iz oporbe nudili svoju pomoć, konstruktivne prijedloge i tražili konsenzus. A što se dogodilo? Kašnjenje u koracima, neujednačenost u novoproglašenim mjerama, nije se vodilo računa o tome koliko je koja županija pogođena, nije uveden tzv. semafor odnosno stupnjevanje u donošenju mjera ovisno o trenutnoj situaciji u pojedinoj županiji. Bilo je vremena da se zatvaranje kafića, restorana, teretana i sl. prilagodi epidemiološkoj situaciji u pojedinoj regiji. No sada, kad je virus svuda oko nas za to je kasno. Potrebne su strože mjere i zato molim da ne izvrćete ono što govorimo. I da, potrebna je disciplina svakog od nas, inat i bezobzirnost i remećenje javnog reda i mira kada se pojedinca upozori na kršenje epidemioloških mjera treba novčano kazniti ako se takav nesavjestan pojedinac ogluši na upozorenje. A pogotovo treba od tih pojedinaca razlučiti one koji nehotice ili zabunom ne stave masku. Takve zaista prvo treba upozoriti. Kazne ne smiju biti previsoke odnosno drakonske. Ne smiju služiti punjenju proračuna već ljude daljnjom edukacijom i informiranjem treba odvratiti od toga da krše mjere. I zar zaista mislite da je u redu bazirati mjere na cinkanju susjeda? Kako ćete tada pravdati ulazak u domove pojedinaca? Nadalje, sustav praćenja kontakata zaraženih već neko vrijeme ne funkcionira što zbog velikog broja zaraženih i premalo epidemiologa, što zbog činjenice koju ističu epidemiolozi da ljudi taje s kim su bili u kontaktu. Zašto taje? Većinom zato što se boje za radno mjesto i što su im primanja tijekom samoizolacije znatno manja, ali i zato što pojedini poslodavci prijete radnicima da ne smiju prijavljivati kontakte, radnice ujutro piju paracetamole da ne bi imale povišenu temperaturu kad dolaze na posao, ne smiju u samoizolaciju ako su im djeca bolesna itd., e takve poslodavce treba kazniti, a ne a priori prebacivati svu odgovornost prebacivati na građane. Ako želite veće povjerenje građana premijer Plenković mora se ispričati javnosti u ime Vlade i nacionalnog stožera zbog dosadašnje neujednačenosti u radu stožera i posipati se pepelom. Ministar je i sam priznao da je bilo određenih grašaka. Smatram da je potrebno resetirati cijelu situaciju. I kako sam i sama predlagala u nekoliko iznošenja stajališta kluba, treba krenuti iz početka s boljom komunikacijom s građanima. Nacionalni stožer u suradnji sa strukom epidemiolozi, infektolozi, pulmolozi u širem krugu stručnjaka mora iskomunicirati s javnošću temu po temu vezanu uz epidemiju te razloge za postroženje mjera. O adekvatnom obeštećenju poduzetnika kojima je zabranjen rad da ne govorim. To je sve preduvjet da se ljude uopće odvrati od kršenja mjera. I na kraju napravite kao Cost-benefit analizu. S jedne strane imate troškove za respiratore, za zaštitnu opremu, dodatna opremanja Covid odjela, šatora, prenamjene hotela za smještaj oboljelih, imate oboljele i preminule sugrađane što nema svoju cijenu, imate prenapregnuti zdravstveni sustav, a s druge strane su vam troškovi većeg broja testiranja koje je potrebno i o čemu stalno govorimo. Isto tako smo govorili o on-line školi za više razrede osnovnih škola, srednje škole i fakultete kroz 4 tjedna [[Upadica: Hvala.]] a govorila sam i o radu od kuće ali se nije ništa primijenilo.
Hvala lijepo. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Glamuzina.
Hvala vam. Kolegice Marić, ispravite me molim vas ako griješim jer nisam liječnik za Covid, je li nošenje maske više puta dnevno, iste maske više dana za redom jednako učinkovito kao da ju praktički i nemate? I što ćemo napraviti onda po ovom zakonu kad ljudi koji si ne mogu priuštiti 30 maski dnevno odluče, 30 maski mjesečno odluče 30 dana zaredom nositi istu masku?
Izvolite poštovana zastupnice.
Da, ljudi su različitih financijskih mogućnosti i to je ono zapravo što govorim da je stalno trebalo ponavljati, prvo kako se ispravno nosi maska, drugo koliko sati se može nositi maska. Oni ljudi koji su lošeg imovinskog statusa mislim da su se tu trebale uključiti, a jednim dijelom su se i uključile i lokalne samouprave pa se doniralo maske takvim ljudima koji nemaju ovaj svojih novčanih sredstava, tako da pozivam da to dalje rade, ali edukacija, edukacija i edukacija. Znači tu bi možda malo se osvrnula na ono što se možda zamjeralo stožeru, prvo se govorilo da maske ne valjalu, onda se govorilo da valjaju, dakle kako je išla naprijed jel saznanje o virusu tako su se zapravo i u tom smislu prilagođavale i upute o nošenju maski. Dakle, treba se uključiti naravno čitava zajednica i takvim ljudima koji nemaju novčanih sredstava pomoći. Evo, to je moje mišljenje.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Antolić Vupora.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice gospođo Marić, dajte mi recite u svom izlaganju ste nekoliko puta naveli kakve mjere su dobre sada, da li nam možete malo pojasniti vezano za to kako mi danas kao oporba artikuliramo taj zahtjev da su te mjere trebale biti donesene na vrijeme, da je trebao biti primijenjen semafor na vrijeme kako danas ne bi bili debelo u crvenom.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Pa zapravo to je ono što bih htjela da evo i kolege s ove strane shvate. Dakle, mi zaista želimo upozoriti na to da su pojedine mjere koje se sada donose ili su se donosile u evo nekakvom prethodnom periodu su na neki način zakašnjela. Dakle, 15.10. se govorilo o tome da mora postojati semafor tzv. semafor odnosno stupnjevanje mjera. Zašto se čekalo mjesec i pol dana? Zašto se nije pristupilo svemu tome kad je još postojala mogućost da se regionalni prilagodi? Dakle, o tome govorimo. Znači mi ne propitkujemo činjenicu da su mjere potrebne. Dakle, sada su potrebne strože mjere, ali nam je žao što se nije slušala struka, dakle u više navrata su se predstavnici liječničkih udruga, ne jednom su se javljali, tražili da se uvedu strože mjere, mi smo ovdje tražili koji smo ipak i struka, dakle liječnici koji u sustavu radimo i znamo kakvi su tekući problemi, ali evo nije se išlo na vrijeme u to. I to nam je žao u tom smislu jel.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Darka Klasića. Izvolite.
Dobro veče svima, poštovani potpredsjedniče sabora, cijenjeni ministre, poštovane kolegice i kolege, svi smo mi već zasićeni isto kao i naši građani sa dugotrajnim trajanjem ove pandemije, umoreni smo od ovih svih mjera i preispitujemo sve odluke koje se donose sa ovim. Često smo i uzroci zbunjenosti naših građana su i političke odluke i stožera, ali i nas zastupnika koji često puta šaljemo kontradiktorne poruke građanima i sa našim ponašanjima i sa nekim stavovima u Hrvatskom saboru. Ja ću vas podsjetiti za vrijeme Domovinskog rata gubitak u jednom danu 50 ljudi je bio zvono za uzbunu koji je uzdrmao cijelu državu. Tada se pozivalo isto na nacionalno jedinstvo i srećom uspjeli smo ga ostvariti i to je donijelo pobjedu u Domovinskom ratu i to je dokazalo je uspješna ona zajednica koja djeluje jedinstveno. Ako je ovdje prijepor vidim veliko oko ovog stožera treba ga proširiti onda i ja zalažem se za to da ih treba proširiti sa referentnim još nekim osobama da postignemo jedinstvo. Ako treba i članovima političkih stranaka pa da ne bude bilo zapravo dileme o tome jel su odluke stožera mjerodavne ili nisu. Mi ko liberali ne, ne ovoga, ne zapravo ne podržavamo ograničenje bilo kakvih građanskih i osobnih sloboda, ali mislim da u ovom slučaju osobne slobode trebaju biti u drugom planu jer u prvom planu trebaju biti zdravlje naših građana i zato ćemo podržati ovu odluku. Ako preispitujemo ovakve neke odluke koje se tiče samo pitanja nošenja zaštitne opreme, šta će se pojaviti sutra, koju poruku mi šaljemo građanima kada će doći u pitanje procjepljivanje stanovništva. Već sada su se postavile velike dvojbe u društvu da li se cijepiti sa novim cjepivom ili ne. Ja ću vas podsjetiti da moderna medicina je pobijedila zapravo neke bolesti koje su naši djede i bake bile suočeni u povijesti i koje su zapravo radile veliki pomor stanovništva u, svi su u mladosti izgubili nekog od braće ili sestre i od bolesti koje su danas zapravo otišle u zaborav kao ospice ili TBC-a i to je, to je zapravo doprinos moderne medicine. Sada se postavilo pitanje zapravo će se postaviti pitanje i cijepljenja i procjepljivanja stanovništva, a ono je ključno da bi se stalo na kraj ovoj epidemiji. Zapravo ono što ja pozivam je ako treba da budemo jedinstveni, ako se treba i ovoga proširiti ovaj stožer sa nekakvim novim referentnim saučesnicima dapače treba se proširiti, ali trebamo biti jedinstveni u ovom saboru u donošenju ovih odluka jer to će jedino zaustaviti ovu epidemiju, jel kakvu drugu poruku mi šaljemo inače našem narodu i našim građanima, ako se mi ko saborski zastupnici pred ovakvim neprijateljem ne možemo mi dogovoriti gdje je tu zapravo dobrobit domovine. Podržat ćemo kao što sam rekao ovu odluku jer mislim da na prvom mjestu treba biti zdravlje građana, a onda sve ostalo. Hvala.
Hvala lijepa. Ovaj, kolega Bulj jeste vi to digli povredu Poslovnika ili repliku? Aha, dobro, jer okrenuli ste na drugu stranu pa mi nije bilo jasno. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Kolega Klasić ja mislim da mi nismo u nikakvom sukobu, niti da ovdje raspravljamo o nečemu što nekompatibilno. Raspravljamo samo o jednoj stvari, ograničavanju prava, ljudskih prava bez obzira radi li se o zaštiti zdravlja i mislim da ćemo se tu svi manje-više naći na istom, na istoj razini. Ono što mene plaši kao zastupnika je ograničavamo prava bez pravog legitimiteta. Ako ograničavamo prava onda je jasno da to mora činiti dvotrećinska većina zastupnika ovdje. Ja mislim da ćemo se mi brzo dogovoriti u interesu naših građana, da ćemo brzo iznaći načine kako ćemo zaštiti njihovo zdravlje, ali ono što mi pokušavamo reći kad te odluke donosimo, a trebamo ih donijeti, daleko od toga da ih ne trebamo, kad to, kad te odluke donosimo da onda više nitko ne može propitivati njihov legitimitet i legalitet. Znači legitimitet i legalitet mora postojati, to je dvije trećine svih saborskih zastupnika, nakon toga svi ti prigovori padaju u drugi plan.
Poštovani zastupnik Klasić.
Evo, evo ga, hvala vam na pitanju ja mislim isto nemam spora oko toga, ako treba dvije trećine dogovorit će se, ali mislim da zapravo gubimo vrijeme i kupujemo vrijeme razvoju i pogodovanju ove epidemije ako ne djelujemo brzo. Ako treba naknado donest, pa donest ćemo ja mislim da smo toliko svi ovdje pametni i jedinstveni da su ovo mjere koje su nužne za dovesti jer imamo uvijek neodgovornih građana koji se neće pridržavati mjera, makar sam protiv penalizacije bilo kakve u životu, ali svjesni smo i sami činjenice da svi ljudi zapravo ako im ne nametnete nekakve mjere neće djelovat, neće zapravo se željeno djelovati na dobrobit zajednice. Bit će dovoljno komotni da ugroze zapravo zdravlje i pojedinca i šire zajednice.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Bulja.
Kolega Klasić, ljudska prava i slobode su osnove koje imamo u Ustavu i to tribamo čuvati. Naravno da u određenim okolnostima neke slobode i prava zbog zdravlja i bilo drugih, ko nekih drugih ugroza moraju biti ovaj skraćene. Međutim, vi kao liberal kao koalicijski partner vladajućih morate znati da je povjerenje u stožer narod izgubio. Kad je falila jedna ruka da se izglasa Vlada, vaš kolega saborski zastupnik Hrebak je bio u izolaciji kao i svi ostali građani. Međutim, vaš kolega je dobio potvrdu od Capaka direktno iz stožera il ne znam koga da može doći ovdje među saborske zastupnike i da može kršiti mjeru i da glasa za Vladu, a nas se ovdje proganja kao i građane RH kad se pojavi jedan … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] prema tome sve su mjere prekršene.
Hvala. Poštovani zastupnik Klasić, izvolite.
Kolega Bulj, jel vi znate zapravo pravu istinu šta je bilo sa gospodinom Hrebakom? Gospodin Hrebak je prije nego je donesena mjera ujutro napravio testiranje i napravio je testiranje u tih 14 dana 7 puta, platio iz svoga džepa 4.900 kuna u to doba što se poslije nije moglo reći i za pojedine zastupnike koji su bili i u samoizolaciji i trebali su se pridržavati mjera pa se nisu pridržavali, vidli smo da je bilo svega u toj priči i ja mislim da tu bilo mjerodavno dobio je mišljenje zapravo epidemiologa s kojima se je konzultirao. Rekli su da nalaz vrijedi 48 sati i on je ponavljao nalaz svakih 48 sati. To je ono šta je koju je dobio informaciju i to je nastupao u dobroj mjeri, taj puta, u gradu Bjelovaru da nije tako postupio, a kao što znate cijelo gradsko vijeće grada Bjelovara je bilo u izolaciji. Tko bi vodio taj grad, ako ne, ostalo ih je dole mislim portir i ostala je zapravo tajnica.
Slijedeća je replika poštovane zastupnice Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče, počeli ste svoju raspravu sa izjavom vi ste liberal. Vi morate stalno izjavljivati da ste liberal jer vaša djela to ne govore. Vaš predsjednik Hrbak kaže prije par sati vidimo na primjeru drugih zemalja koje su uvele radikalne mjere da one ne daju rezultate, ali ćemo glasati za radikalno diranje u osobne slobode jer nemamo vremena za kompromise. Vi ovdje podržavate političke mjere stožera. Političke mjere stožera, ne stručne, političke mjere stožera. Mene zanima je li to novi liberalni poučak i od kojeg velikog liberalnog mislioca je potekao taj poučak? Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Klasić.
Evo ga, mi se možemo slagati ili ne o našim liberalnim mjerama, ja mislim da su i liberalne mjere prvenstveno očuvanje radnih mjesta i ekonomija ali i zdravlje građana. Šta, ne struke [[Upadica: Hajde, nemojmo ih sa mjesta.]] sad ću im reći kao drugo, ne kao, nemojte mi upadati u riječ ja nisam vama upadao. Ono što sam htio reći, sada imamo stožer koji je jedini mjerodavan. Ja sam i predložio ako mislite da taj stožer nije dobar ja sam za to da se proširi stožer i sa novim članovima, ali i ono što je sad možemo imati, imamo ovaj stožer koji je i ja ga smatram mjerodavnim za odlučivanje. Ne možemo se zapravo pouzdati na mišljenja nekakvih drugoga koje imamo ako smo izglasali da su mjere koje donosi stožer su zapravo one koje nas zakonski obavezuju. I ja njima vjerujem u tome dok ne izglasamo drugo moramo se pridržavati tih mjera. Iako se ja osobno sa nekim mjerama ne slažem, ali pridržavat ću se pravila koje nameće država ili Vlada ove RH.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovane zastupnice Glasovac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre, poštovani državni tajnici, poštovane kolegice i kolege, mislim da što se tiče barem SDP-a uopće nije sporno treba li učiniti sve da zaštitimo zdravlje hrvatskih građana i je li potrebno postrožiti određene mjere, čak i propisati određene sankcije za kršenje istih. To je jasno iz naših javnih istupa već sigurno 2 mjeseca, jesmo za to. Ovdje govorimo i o sadržaju i o proceduru. Pri svemu od ovoga ako ćemo činiti određene korake inzistiramo na tome da se poštuje Ustav i da se poštuju zakoni RH. U proljeće 108 zastupnika i zastupnica u Hrvatskom saboru dalo je puno povjerenje da se daju određene ovlasti Nacionalnom stožeru civilne zaštite kako bi mogao operativnije upravljati krizom bez zadrške. Više od natpolovične većine zakon je donesen u jedan dan. 18.3. čini mi se bio je upućen iz Vlade u Hrvatski sabor, 19.3. bio je izglasan u Hrvatskom saboru. I ne podmećite na način da ne radimo u istom interesu, a to je zaštita zdravlja hrvatskih građana, ne podmećite na način da ne možemo biti brzi i operativni kada shvaćamo ozbiljnost situacije i ne podmećite na način da želimo usporavati određene procese. Da se razumijemo to je za početak. Ajmo sada na sadržaj. Mi možemo ovdje raspravljati o tome zašto danas donosimo ove odluke. Njemačka je zabranu okupljanja za više od 25 građana u javnim prostorima i više od 10 u privatnim prostorima jednako kao i kažnjavanje nenošenja maski donijela znate kada? Krajem rujna u situaciji kada im je broj zaraženih došao na više od 50 na 100 tisuća stanovnika. Mi donosimo kada? Sad. Oni su donijeli kada je 50 broj zaraženih došao, bio više od 50 na 100 tisuća stanovnika. Mi donosimo ove mjere u situaciji kada nam je broj zaraženih na 100 tisuća stanovnika u 2 tjedna tisuću 41. Jesmo zakasnili? Jesmo. Kada govorimo o načinu donošenja, još ću se malo ustvari zadržati na sadržaju. Možemo govoriti sada i o visini kazni. 500 kuna u roku od 3 dana platite 250. Ima i manjih. U Srbiji je čini mi se 300. Ima i većih koji dosežu do 3 tisuće kuna. Ali o tome možemo raspravljati, a i ne moramo jednako kao i što možemo raspravljati jesmo li trebali kao neke druge zemlje razmisliti o tome da kažnjavamo još više recidiviste, pa ćete u Beču platiti 50 eura kaznu ako ne nosite masku. Ali ako ponovite prekršaj platit ćete 500. To naš zakon ne predviđa. Dobro. Jednako tako nismo razmišljali ni o tome trebamo li kažnjavati za nenošenje maske ljude koji su preboljeli Covid-19 koji zapravo nisu opasni za okolinu, niti je okolina opasna po njih. Ovdje ne govorim o ministru. On svojim primjeru vjerojatno na simboličnoj razini treba pokazati da masku treba nositi. Govorim o mladima, o starima, o umirovljenicima. O tome se danas nije raspravljalo. Ne znamo što ćemo s njima. Očito ćemo ih kažnjavati jer simbolički ne nose masku ili neki drugi razlog, ja ga u ovom trenutku ne vidim. Kada govorimo o kažnjavanju odnosno utvrđivanju prekoračenja mjere u privatnim prostorima okupljanjima više od 10 ljudi. Nije jasno na koji način će policija utvrđivati je li u stanu, privatnom stanu više od 10 osoba. Netko kaže s vrata. To možete utvrditi za buku, ali broj osoba u stanu ne možete utvrditi s vrata osim vjerovanju na riječ, a to nije utvrđivanju činjeničnog stanja na temelju kojega se mogu izricati određene kazne. Ne znam kako ćete to činiti. Ako ćete ulaziti u domove da biste utvrdili taj broj, onda imamo ozbiljan problem i na to vas upozoravamo. U tom slučaju zadirete u ustavna građanska prava i u tom slučaju ne možete izbjeći aktivaciju članka 17. Ustava jednako kao što ste toga bili svjesni i u proljeće kada ste željeli praćenjem građana nadzirati kretanje da se ne bi kršila samoizolacija ili izolacija, pa ste odustali i od mjere i od aktivacije članka 17. Samo ne znam jeste odustali od same mjere zbog toga što biste morali tražiti dvotrećinsku većinu, ili ste procijenili da to zaista nije potrebno. Dvotrećinska većina nije nikakav bauk. Arsen je Bauk, dvotrećinska većina nije bauk. Mi smo za dijalog, mi smo za dvostranu komunikaciju. Jesmo za suradnju, ali nismo za neiskrenu komunikaciju i obmanjivanje javnosti.
Imamo nekoliko replika. Prvi je uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković. Molim vas netko ima uključen mikrofon.
Hvala. Dakle kolegice Glasovac svašta se može naučiti u ovoj sabornici, pa evo i ja kao magistar politologije sam čuo da liberal znači radno mjesto, a socijaldemokrat znači sloboda. Valjda je to tako? Ali dobro. Ono gdje sam vam želio replicirati je zapravo ovaj drugi dio koji ste rekli možemo biti operativni i možemo se dogovoriti jako brzo, pogotovo kada su naši građani u pitanju. Ali znate što to znači? To znači da trebamo doći do dogovora. To znači da HDZ-e treba slušati i drugo mišljenje. To znači da HDZ-e neće i ne smije krasti onda tuđe ideje, jer moram radi javnosti hrvatske, a i političke javnosti moram reći dakle mi smo u krizi na početku godine imali čitav niz zakonskih prijedloga koji su redom odbijani ili čak nisu ni došli do rasprave, a HDZ-e je preuzimao te iste prijedloge, ugrađivao u svoje zakonske prijedloge. I to mi nije žao da se mi razumijemo. Dapače, pomogli smo svom gospodarstvu. Jesmo tim prijedlozima. Ali druga stvar je problem, tko politički profitira i tko skuplja što bi se dalmatinskim rječnikom reklo, vi ste iz Zadra prebivalištem, jeftine punte. Pa taj isti HDZ-e. Ako nam je interes građana onda konsenzus mora biti javni interes.
Odgovor.
Ja nisam htjela u ovoj raspravi namjerno ništa politizirati i trudila sam se čak biti maksimalno konstruktivna. Ali na žalost da, došlo je do politizacije i rada nacionalnog stožera, i do politizacije upravljanju korona krizom. I u tom trenutku je počelo padati povjerenje hrvatskih građana u ono što radi stožer. Zapravo u ono što radi Vlada preko leđa stožera. I zato u ovom trenutku na žalost imamo situaciju najnovijih istraživanja gdje više od 50% hrvatskih građana smatra da Vlada, da država ide u krivom pravcu. Isto tako povjerenje u stožer pada i to je ključni problem s kojim se mi u ovom trenutku suočavamo. I da je pameti u Vladi Republike Hrvatske onda bi upravo išla drugim putem i ovom Hrvatskom saboru inzistirala i sama potencirala podjelu odgovornosti i zajedničke interese ako hoćete u ovom slučaju čak i nacionalne interese. Jer mi jesmo u ovom trenutku ugroženi. Nismo ratom, nismo teritorijem kao što je rekao gospodin Reiner kako se to tumači kroz članak 16., ali jesmo još gorom stvari gdje nam je neprijatelj zapravo poprilično nepoznat i nedefiniran.
Sljedeća replika. Uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana potpredsjednice doma, spominjete dvotrećinsku većinu i 101 zastupnika. Možda ste malo to rekli suptilnije nego vaš kolega Hajduković. Ono što je vaš kolega Hajduković malo prije izjavio Hrvatskom saboru to je nešto nečuveno. On je rekao da ako donesemo sa 101 glasom tu se nema što tko propitkivati. To izreći to je totalno nepoznavanje Ustava, prava saborskog zastupnika, nije bitno kojom se većinom neka mjera donese, nego je bitno je li ona u skladu sa Ustavom ili razmjerna ili nije. 115 zastupnik može donijeti krivi zakon i krivu mjeru i past će na Ustavnom sudu, ako nije razmjerna i ako nije donesena kako treba. Prema tome, pozivanje na to da bi nešto bilo u skladu sa Ustavnom zato što bi to donijelo 101 zastupnik e to znači ne poznavati Ustav, ne poznavati zakone, ne poznavati prava i obveze saborskih zastupnika i inače ne poznati u hrvatskoj svakodnevici.
Odgovor.
Mi smo svi ovdje prisegnuli kada smo postali zastupnici na Ustav i moramo ga se svi pridržavate, ako vi sad prozivate gospodina Hajdukovića ja apeliram i na vas. Znači Ustav nije shopping centar niti samoposluga iz kojeg ćemo uzeti ono što se ne sviđa u određenom trenutku, a odbaciti ono što nam se sviđa. Ustav je nešto što nas obvezuje, a vi uporno recimo se pravite kao da ne znate taj Ustav pa spominjete razmjernost. Članak 16. odnosi se na lišavanje određenog dijela i opsega slobode građana u redovnim okolnostima. Kad ste spominjali danas Kazneni zakon, to vam je to. Lišiti nekoga slobode, ali strogo razmjernošću, znači opravdanost mjere i potpuno decidirano. U ovakvim slučajevima izvanrednog stanja, rata, ugroze, prirodne nepogode, upravo zbog činjenice da nije moguće utvrditi razmjernost inzistira se na institutu dvotrećinske većine i u tome je suština cijeloga problema. Ovdje mi nemamo zapravo izbora, nego isto kao i kod praćenja, jer što je slijedeće, što je slijedeći korak, sutra vi možete de facto najobičnijom većinom ići na to da pratite građane, pratite njihove mobitele [[Upadica: Vrijeme.]] proglašavate policijski sat. To nije nešto što se treba donositi ovdje, a još manje [[Upadica: Vrijeme.]] običnom većinom, ako ne postoje preduvjeti.
Imamo ovaj povredu Poslovnika, Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Dakle, povrijeđen je Članak 235., replika je korištena za repliciranje meni, a ne govornici, ali moram također istaknuti. Nepoznavanje Ustava kolega Bačić, ako ćemo tjerati mak na konac, a onda možemo reći ratno stanje će proglasiti obična većina, ali je to u redu, a možda ratno stanje neće proglasit, možda će proglasiti svi ali to nije u redu. Dakle to ad absurdum dovođenje apsoludno nigdje ne dovodi. Ja vam govorim da ćemo imati odluku iza koje će stajati svi i koje će se poštovati svi da se ne dovodi u pitanje legitimitet [[Upadica: Vrijeme.]] to je princip grundnorma to je kontinentalno pravo [[Upadica: Vrijeme.]] ako niste znali što je to kolega Bačić, a ne sud, ne sud kojeg …
Ovo nije bila povreda Poslovnika nego replika gospodinu zastupniku Bačiću i imate opomenu. Slijedeća replika je uvažena zastupnica Mirela Ahmetović.
Poštovana kolegice Glasovac, u svojoj ste raspravi istaknuli problem nepoznanice kako će se utvrđivati da je u kući okupljeno više od 10 osoba. Pa ja ću vam odgovoriti, Vlada je odlučila da se to utvrđuje cinkanjem od strane susjeda gdje će oni, naši susjedi koji nam trebaju biti na pomoći posebno u ovim teškim vremenima, zapravo postati bešćutni kolaboracionisti u ugrožavanju temeljnih sloboda i prava zajamčenih Ustavom. Od ljudi se od strane ministra Beroša i Vlade RH traži da prokazuju, da sumnjiče druge ljude, da jedni drugima postanu vukovi u ionako zaista teškim vremenima.
Kolegice Ahmetović moram priznati da je i mene iznenadila ta ideja odnosno izjava da bi, da se poziva na neki način apelira na susjede da prijavljuju susjede i sumnju u to da se u određenom domu ovaj događa nešto čiji opseg je više od 10 ljudi. Ja bih voljela da evo ovu priliku iskoristim da apeliram na susjede da prijavljuju nasilje u stanovima oko njih kad čuju krikove i buku, jer žene su te koje su posebno ugrožene u koroni, posebno u ovoj situaciji stresa, pritiska i sve većeg približavanja, približavanja lockdownu. I onda na kraju što još nedostaje u ovom zakonu? Znači mi smo odlučili običnom većinom smanjiti opseg, suspendirati određena građanska ustavna prava, potičemo susjede da cinkaju one koji se okupljaju u privatnim domovima u većem broju, još samo nedostaje da smo u zakon propisali da ćemo i nagraditi te cinkaroše određenom nagradom ovaj pa onda ovo što smo zaradili ovdje [[Upadica: Vrijeme.]] ovaj upucati u nešto drugo.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Rade Šimičević.
Ja vam zahvaljujem potpredsjedniče. Uvažena kolegice vi znate da ja nisam liječnik, a ja znam da vi niste liječnica, a govorimo ovdje vezano za zaštitne maskice je li. Neki epidemiolozi kažu da čovjek koji je prebolio korona virus ne stekne antitijela pa znači da bi trebao nositi zaštitnu maskicu. Drugi imaju isto tako vrijeme je gripe i imaju druge respiratorne smetnje pa isto tako bi se trebalo i zaštiti. I pod broj 3 ne možemo u javnom prostoru dijeliti ljude odnosno kako vi mislite dokazivati kad ulazite u javnu upravu, u trgovinu, u tramvaj da ste vi prebolili korona virus. Tako mislim da treba nositi bez obzira je li netko prebolio ili nije. Hvala lijepo.
Odgovor.
Iskreno ne mislim ništa, ja sam samo postavila pitanje jednako kao što ste vi rekli da osobe koje su preboljele korona virus ne moraju nužno biti nazovimo to tako zaštićene 3, a po nekima i 6 mjeseci. Isto tako znam da postoje osobe koje zbog drugih zdravstvenih teškoća imaju problem i ne mogu nositi maske. Znači što ćemo s njima? Hoće li biti to njima nekakva olakotna okolnost? Ne znam kako ćemo kažnjavati djecu u školama zbog nenošenja, nenošenja maski. Ne znam puno odgovora na pitanja nemam, ali nisam, nisam stručna i volim slušati struku. Kamo sreće da je Vlada i ovaj stožer slušao struku prethodnih mjesec i pol dana i njihove apele, njihove vrištanje i onih ljudi koji svaki dan gledaju smrti u oči ne bi li spasili tuđe živote i onih ljudi koji su znanstvenici koji znaju raditi projekcije i gdje smo se uvjerili u ovih mjesec i pol dana da su govorili točne projekcije i točne …/nerazumljivo/… kamo sreće da su drugi slušali struku danas ne bismo bili ovdje gdje jesmo.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Rada Borić.
Poštovani potpredsjedniče, gospodine ministre, začuđena sam ovdje se nekako čini kao da Vlada ne želi tj. HDZ podijeliti odgovornost. Ovo upravljanje krizom nije tako uspješno pa da to ne želite podijeliti ako smo mi voljni s vama podijeliti. Kao primjer da je netko možda ovdje da znanstveni savjet ima i neke druge struke kao što su sociolozi, pa možda psihijatri, pa možda da i postoji program psihijatrijski ne bismo imali kolegicu koja je počinila samoubojstvo, a ne bismo opet imali naredbe u nekim bolnicama da će nas sutra intubirati psihijatri jer moraju u 14 dana sad proći treninge za intenzivnu njegu. To se moglo odraditi na vrijeme. Ono što me drugo zbunjuje, pitanje da dakle zašto ne želite a zna se pogledajte što u sociologiji znači riječ kohezija i kako se društvena kohezija postiže [[Upadica: Vrijeme.]] kada smo propustili društvenu koheziju tj. ono što zovete povjerenjem građana.
Odgovor.
Pa kolegice, kolegice Borić mene čak i ne čuti, to nije čak potreba za podjelom odgovornosti nego je to potreba za one man show i stavom država to sam ja. Jer gledajte, vi imate situaciju u kojoj imamo Nacionalni stožer civilne zaštite na čelu kojega nije civil nego ne potpredsjednik Vlade ministar unutarnjih poslova. Tog istog ministra unutarnjih poslova nadzire tko? On nadzire sam sebe. Civilni stožer nadzire Vlada. Međutim fali jedna karika u cijeloj toj priči. Vladu inače u svom djelovanju nadzire Hrvatski sabor osim ovdje. Ovdje nadzora zapravo nema. Mi ni jedno izvješće ovdje dobili nismo. Građani, mi ne dobivamo odgovore, mi ne dobivamo obrazloženja zašto se uvode određene mjere. Mi imamo i problem ovdje kada postavljamo pitanja nas se optužuje za ne znam šta, rušenje sustava. U tome je problem. Ok gospodo, doveli ste nas tu gdje jeste jel to vaša zasluga što ste pobijedili u prvom poluvremenu [[Upadica: Vrijeme.]] onda ćete preuzeti odgovornost i za ove brojke danas i ono što će se događati slijedeća 2 mjeseca.
Posljednja replika uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Uvažena kolegica Glasovac, dakle cijelo proljeće smo slušali da nas čeka teška jesen i već polako ulazimo u zimu i sad dobivamo jedan vikend zakon. I što u tom zakonu ima? Ja ću se u ovoj svojoj replici još jedanput osvrnuti na onu, onaj način da se prate ljudi u stanovima da li rade tulume ili obiteljske ručkove ili večere ili što više na kojima je više od 10 ljudi. Kao što smo od ministra Beroša čuli ovo proljeće da je za onu veliku smrtnost u Domu za starije i umirovljenike u Splitu kriv virus tako zapravo za ovo neće biti kriv nitko nego susjed koji će kao što već prije mene neki rekli cinkat susjeda. Da li, samo da se pitamo, da li želimo takav zakon kojim ćemo zaista omogućiti da susjedi više neće se na stubištima se razgovarati nego će susjed pred drugim vratima imati uho i slušati [[Upadica: Vrijeme.]] da li tamo ima više od 10 ljudi ili ne.
Odgovor.
Pa kolegice Taritaš nemam ovaj zapravo odgovora na vašu repliku osim da vam kažem da ste potpuno u pravu. Postavljate neka retorička pitanja koja se podrazumijevaju. Zbunjena sam i ja nekim izjavama i iz proljeća i ovima danas. Mi smo u proljeće evo u 2. mjesecu gospodin ministar je rekao bolest je na nivou gripe nema mjesta za paniku. U 3. mjesecu gospodin Capak ne tražite od ljudi da nose maske prilikom ulaska u trgovine i pošte to nema smisla kod zdravih ljudi. Gospođa Grba Bujević bivša članica stožera danas zastupnica, korona virus ne možete zaustaviti maskom ona vas neće zaštititi zato ih ne kupujte. Neki dan slušamo da su mjere koje smo donijeli u listopadu polučile rezultat da se broj zaraženih smanjuje i stagnira gdje gospodin Đikić onda pokaže da to tome nije tako zapravo pa onda ovaj biva izvrijeđan čovjek koji je član nacionalne odnosno Njemačke akademije znanosti, a u Hrvatskoj zapravo su mu već jednom rekli ako ti se ne sviđa ovdje idi drugdje mi te ne trebamo. To je jedan tako malodušan i loš pristup [[Upadica: Vrijeme.]] da se ja načuditi ne mogu svemu tome.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Ivan Ćelić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, poštovane kolegice i kolege, danas smo puno stručnih mišljena čuli, ja bih kao liječnik radije slušao preporuke znanstvenog savjeta Vlade nego uz dužno poštovanje prema svim zastupnicama i zastupnicima mišljenje onome o čemu je govorila uvažena zastupnica Ahmetović o političkim mjerama. Da ovdje bi se donosile političke mjere, ja se slažem da one imaju političku konotaciju, ali puno je primjerenije u znanstvenom savjetu Vlade govorit treba li mjera samoizolacije trajat 14 dana ili 10 dana, nego što bi ovdje uvažene zastupnice i zastupnici kao predstavnici naroda mogli o tome razgovarati. Tema je li ovo ustavna kategorija Članak 16., Članak 17. po meni je puno primjerenije da raspravljamo u Hrvatskom saboru na plenarnoj sjednici o toj temi. Što se tiče znanstvenog savjeta Vlade idemo to malo demistificirat. Znate koliko ima članova znanstvenog savjeta Vlade, članova HDZ-a? Jedan i jedan je član SDP-a, svi ostali nisu članovi političkih stranaka. Uglavnom se radi o ekspertima koji rade na prestižnim sveučilištima unutar RH i izvan nje. I za mene je puno meritornije mišljenje profesora Polašeka za kojeg ste vjerujem čuli ili profesora Rudana jednog od svjetski priznatih epidemiologa nego o tome što će reći ili s ove strane ili s ove strane netko od zastupnica i zastupnika. Optužen sam i za seksizam, uvažena zastupnica Borić ovo što vi pričate o suicidu, znate koja vam je to razina. To je razina kao da ja vama sada kažem kao aktivistici koja je čitav život posvetila pravima žena da ste vi odgovorni za to što je jedna žena ubijena od nekoga kretena muškarca. Suicidi se na žalost događaju. Postoji prevencija … kod zdravstvenih djelatnika koju je ekspertna skupina prihvatila. Jučer smo imali u Klinici za psihijatriju Vrapče 6 kolegica i kolega koji su zatražili pomoć. Radi se. Hrvatsko psihološko društvo je pripremilo program prevencije suicida kod osoba starije životne dobi osobito u institucijama. Malo ipak nešto znam o mentalnom zdravlju, i što čini ova Vlada i što čini stožer. Stožer ima političke konotacije svaki, pa tako i ovaj hrvatski. Nitko ne bježi od te političke odgovornosti. 28. siječnja kada je predsjednik Vlade Plenković govorio o problemu oko korona virusa neki su ga proglašavali ridikulum. Što se tiče 1. slučaja korona virusa 25.02., prvog zatvaranja 11.03. u tom trenutku neki su zazivali izvanredne mjere, ratno stanje, primjenu članka 17. i sasvim legitimno pravo da se o tome raspravlja. Sada ovoga trenutka kada su se dogodile naravno da će cehovske organizacije, naravno da će stručne udruge liječnika koji su najopterećeniji u ovome trenutku se zalagati za što je moguće restriktivne mjere. Ako me pitate po srcu, ja bih tražio još restriktivnije mjere, jer radim svakodnevno u zdravstvenoj ustanovi. I u našoj ustanovi ima Covid pozitivnih pacijenata kojima je potrebna stručna pomoć. Ali ako pitate moga zemljaka Marina Medaka da li su ove mjere restriktivne, on će kao predstavnik koji se bori za prava ugostitelja reći da su prerestriktivne. Znači, o tome možemo raspravljati jesu li prerestriktivne, jesu li preliberalne možemo i nećemo se složiti. Tko će biti u znanstvenom savjetu? Prof. Đikić mogao je biti u znanstvenom savjetu. Mogli su biti mnogi drugi. Mogao je biti prof. Štagljar, prof. Čičin Šain, a negdje morate imati ograničeni broj ljudi imenujete u znanstvenom savjetu Vlade. I na kraju, Svjetska zdravstvena organizacija o tome danas nije bilo govora. Tri temeljne varijable. Epidemiologija. Kontroliramo li epidemiju u Hrvatskoj u ovome trenutku? Da. Zdravstveni sustav. Da li je zdravstveni sustav u ovome trenutku prenapregnut? Da. Da li funkcionira? Da. Javnozdravstveni nadzor. Da li pratimo minimalno 80% novih slučajeva njihovih bliskih kontakata? Uza sve probleme mogu reći da. I na kraju. Ovo nije sprint. Ovo je maraton i u ovom maratonu ćemo pobijediti. Hvala.
Imamo povreda Poslovnika Domagoj Hajduković.
Hvala. Dakle, povrijeđen je članak 238. Zastupnik tijekom iznošenja rasprave ne smije omalovažavati ili vrijeđati predsjedatelja ili druge zastupnike. Svi smo mi ovdje pozvani i izabrani od strane hrvatskih građana da bi odlučivali recimo to tako uvjetno o njihovim sudbinama, a posebno ograničavanju ljudskih prava. Kolega meritum nije u tome da mi dajemo stručno mišljenje, nego da dajemo mišljenje treba li neka prava oduzeti ili ne. Ako svi stanemo iza njih to ima puno, puno težu vrijednost i puno jaču vrijednost, nego da stane samo HDZ-e. Ali ako to želite, izvolite.
Vrijeme. Ovo nije bila povreda Poslovnika. Replika. Imate drugu opomenu. Uvaženi zastupnik Željko Reiner replika.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Ćelić, pa meni se čini da zapravo osim što je kolega Hajduković malo … [[ne razumije se]] došao, pa jedno razdoblje ga nije bilo zapravo postoji više-manje jedan konsenzus oko toga. Ja mislim da svi koji su govorili smatraju da mjere treba napraviti, da su mjere dobre, da su mjere korisne. I ja očekujem da prigodom glasovanja kada bude da zapravo svi glasuju za ovu promjenu zakona, jer ja upravo ne mogu vjerovati da bi netko doveo u pitanje treba li čuvati ljudsko zdravlje od korone kada su se svi izjasnili zapravo da su te mjere potrebne, da su te mjere dobre, da su one korisne i samo se razlikuju modaliteti očito pristupa. Hvala lijepa.
Odgovor.
Hvala. Poštovani akademiče, pa prilagodba mjera odnosno upravljanje rizicima u različitim kontekstima i modifikacije javnozdravstvenih i socijalnih mjera nešto je o čemu stručna tijela vlada svih zemalja članica Europske unije itekako razmatraju. Spomenut ću vam samo jedan primjer. Dakle tijekom prvog zatvaranja u Saveznoj Republici Njemačkoj jedan od najpriznatijih njemačkih epidemiologa je rekao – idemo spustiti reprodukcijski broj da bude manje od 0,2. Institut Robert Koks se pobunio i rekao nije reprodukcijski broj jedina varijabla. Dakle to su te rasprave o kojima treba raspravljati. Kolega Hajduković me nije čuo. Ja sam rekao o ustavnoj kategoriji treba raspravljati. Dakle ako se radi o uskratama ljudskih prava, o zadiranju u ljudske slobode možemo raspravljati da li je to članak 16. ili članak 17. Mi mislimo da je to članak 16. jer se tamo izrijekom spominje javno zdravlje.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Sabina Glasovac.
Poštovani kolega, kazaste da u znanstvenom savjetu Vlade Republike Hrvatske nema, nije on politički obojen valjda za razliku od nacionalnog stožera, a i da je tamo jedan član HDZ-a i jedan član SDP-a. E pa sada mi je jasno zašto ih ne slušate odnosno zašto ne slušate većinu članova znanstvenog savjeta, nego slušate manjinu. A je se nadam da će vrlo brzo postati javni i ti zapisnici, pa da vidimo što se tu zapravo događalo u tim savjetima, tko se za što zalagao i koliki su utjecaji na neke odluke stožera i Vlade imali. A ja vama sada postavljam jedno pitanje. Smatrate li vi da je upadanje u stanove građana, znači povredivost doma, praćenje danas-sutra njihovog kretanja putem mobitela, proglašenje policijskog sata, zabrana nekih drugih vrsta kretanja, zadiranje u ljudska prava i da treba poštivati Ustav.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog zastupnika Ćelića.
Poštovana kolegice Glasovac, koliko se sjećam na zadnjem aktualnom satu postavili ste pitanje premijeru vezano za brze antigenske testove u Republici Slovačkoj. Sad imamo već određeni vremenski odmak možemo li izvući nekakve pouke premda je Slovačka bila jedina zemlja EU koja je primijenila na taj način. Vjerojatno možemo, oni su vidjeli koja je to brojka, međutim nešto konkretno u smislu promjene epidemioloških mjera nisu napravili. Spominjali ste jako puno model Švedske kojem je tijekom prvog zatvaranja umrlo 2.700 osoba starije životne dobi u staračkim domovima i to su neki predlagali isto tako da bi to trebalo primijeniti. Danas je nešto priča oko Švedske zastala. Što se tiče zadiranja u pravo na dom ako se radi o remećenju javnog reda i mira onda postoje te institucije koje to trebaju raditi, a mislim da je zadnja instanca zadiranje u ljudska prava i tu treba itekako voditi računa [[Upadica: Hvala.]] i tu trebaju postojati nadzorni mehanizmi.
Hvala lijepo. Slijedeća replika poštovane zastupnice Murganić.
Hvala lijepo. Poštovani kolega evo ja ću opet o tome zadiranje u dom i ovoj mjeri kojom se ograničava u privatnim stanovima i domovima okupljanje do 10 ljudi. Ovdje se spominju druge države kao izuzetan primjer evo malo prije i Njemačka koja isto ima ovu mjeru. Ja ne znam da li su Nijemci vidoviti pa oni znaju šta se to događa, vjerojatno isto tako imaju neke dojave vezane ne samo za okupljanje, namjerno se izvrće, naravno da nije problem ako su roditelji, unuci, bake i djede na nekakvom obiteljskom ručku nego neka okupljanja koja su uz širenje bolesti, širenje epidemije i kršenje javnog reda i na taj način građani reagiraju, ne samo u ovom slučaju nego i inače. U drugim zemljama je to mjera koja ide na sprječavanje širenja bolesti, a kada mi takve mjere uvedemo onda je to cinkanje susjeda. I namjerno cijelo vrijeme ovo radite da bi javnost okrenuli protiv onih [[Upadica: Hvala.]] koji donose ove mjere. Mjere nisu usmjerene na cinkanje.
Hvala lijepo. Poštovani zastupnik Ćelić.
Poštovana zastupnice Murganić, tvrdilo se da se kasni s mjerama, pa onda na različite načine pokušava se srušit ili barem poljuljat povjerenje u nacionalni stožer. Prve mjere, prvi set mjera donesen je još ljetos i odnosio se na industriju zabave. Drugi set prije mjesec dana, usporen je rast ali nije bilo dovoljno. Sada je donesen treći set. Mogli smo čuti s ove strane panika, dramaturgija, stihija. Za mene to nije stihija, ja bih volio da ove restriktivne mjere koje su na snazi do 21. prosinca nisu nastupile, ali nismo ih mogli izbjeći nažalost. I isto tako ako govorimo o uvođenju određenih mjera, osobna odgovornost je kod velike većine hrvatskih građanki i građana prisutna, ali ona mala skupina ljudi koji omalovažavaju, koji govore da korona ne postoje pa su organizirali festival slobode začudilo me da su neke saborske zastupnice i zastupnici tamo bili, to su oni protiv kojih treba biti primjena ovih mjera i vjerujem da se tu svi slažemo bez obzira kojoj političkoj opciji pripadamo.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Grbe Bujević.
Kolega Ćelić, da postoji dobra namjera od oporbenih zastupnika onda ne bi izvlačili izjave stožera iz konteksta. I to bi gledali u okviru vremena kada se nešto govori. Zato što je Svjetska zdravstvena organizacija da kad nema lokalne transmisije, a u prvom dijelu nije bilo lokalne transmisije da maske nisu učinkovite. Nije bilo dokaza da koriste. U drugom dijelu epidemije gdje imamo ogromnu lokalnu transmisiju maske su obvezne tako kažu relevantne stručne ustanove koje se bave ovom problematikom ne samo svjetska zdravstvena nego i Europski centar za kontrolu bolesti. Prema tome, ovo je jedno onako stalno ponavljajuće nešto što žele oporbeni zastupnici da onda to postane istina. To nije istina.
Poštovani zastupnik Ćelić.
Pa slažem se bilo je govora o tome i pokušaja ismijavanja da smo pobijedili koronu. Mi smo pobijedili koronu u prvome valu, sad je došao drugi val. To vam je isto kao kad igrate sezonu i onda ste na prvome mjestu i iduće godine je opet nova nogometna sezona i onda će opet bit netko izabran novi. Pobijedit ćemo mi i ovaj drugi val, on je puno teži, puno je zahtjevniji, a kad govorimo o određenim mjerama znači svaka mjera se treba propitivati, može se propitivat, ali ja bih to ipak prepustio evaluaciju tih epidemioloških mjera stručnim tijelima koji će o tome itekako raspravljati. Hrvatska nije otok. Pogledajmo što se događa i na razini EU o tome što govori Europsko vijeće. A kažem za mene je, možda ja griješim Hrvatski sabor mjesto na kojem treba raspravljati o ljudskim pravima i zadiranju u ljudska prava kao što je recimo pravo na dom ili određeno oduzimanje sloboda koje se ne radi iz nikakvog hira nego iz potrebe.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Šimičevića.
… [[Govornik je naknadno uključen.]] zastupniče u 4. mjesec …
Izvolite, zašto ste stali? Ne znam, nije nikakav problem samo izvolite nastaviti poštovani zastupniče.
Zahvaljujem. Evo, ja bi se vratio u 4. mjesec, dakle gospodin Beroš je bio i dalje u stožeru onda smo znali tko je zaražen, tko je kontakt, tko je bio u kontaktu, a zašto, zato što smo imali povjerenje. Onda vam se pojavi skupina ljudi, defetista koji negiraju da postoji korona virus, koji negiraju da bilo kakve mjere donose rezultat u sprječavanju bolesti u zaštiti ljudi koji su ugroženi. I sada kada donosimo zakon koji bi trebao spriječiti ta okupljanja onda se kaže da je to punjenje državnog proračuna odnosno da je ugrožavanje ljudskih sloboda što apsolutno nema veze sa istinom [[Upadica Reiner: Hvala.]] A s druge strane imamo liječnike koji vrište od bola da im pomognemo jer ne mogu više izdržati u bolnicama koliko je sustav opterećen.
Hvala. Poštovani zastupnik Ćelić. Hvala. Poštovani zastupnik Ćelić izvolite odgovor. Molim vas držimo se vremena osim ako ne želite ostati ovdje iza ponoći. Izvolite.
Poštovani zastupniče Šimičeviću, imali smo na samome početku idealizaciju članova nacionalnog stožera, pa neću sada neke asocijacije govoriti na to. Neki ljudi su izgubili povjerenje u prvome mahu. Jedna od temeljnih emocija u stres je bio strah i to je bio jedan od razloga zašto su se ljudi vrlo dosljedno pridržavali epidemioloških mjera osim lockdowna kao takvoga. Sada kako vrijeme teče pojavljuje se apatija, pojavljuje se umor, pojavljuje se određeno popuštanje na našoj mentalnoj razini. Ali imamo i činjenicu fake newsa gdje određeni ljudi vjeruju fake newsu. I to isto tako na neki način može poljuljati povjerenje u stožer i u sve institucije. Ja mislim da mi kao odgovorne osobe trebamo poručiti osim poruke osobne odgovornosti imajte povjerenja u ovu Vladu i zajedno možemo pobijediti.
I zadnja replika poštovane zastupnice Rade Borić.
Kolega Ćeliću bojim se da ste me krivo razumjeli. Ja nisam inzistirala na nekim drugim epidemiolozima. Moj prijedlog je bio da jedan znanstveni savjet bi trebao uključiti i neke druge struke koje bi nam mogle pomoći pa upravo tako i vašu i ne samo zbog pojedinačnih slučajeva. Vidjet ćemo kako iz svih tih strahova kakvi ćemo biti svi mi zajedno, da ne kažem posebno našu djecu kad i ovo prođe. Ono što zabrinjava a nukam vas da pogledate prije mjesec dana je Hrvatsko politološko društvo imalo zanimljivu konferenciju koja se zove „Ima li sustavnosti u hrvatskom sustavu upravljanja korona krizom“ i upravo govori ovo o čemu je govorio kolega Šimičević što se dogodilo iz prvoga povjerenja i kako se gubi povjerenje. Povjerenje se ne gubi samo vašim strahom, nego onda kada postoje razlike u mjerama i kada se mjere mijenjaju od dana do dana. Povjerenje je izgubljeno procesijom na Hvaru.
Hvala. Hvala lijepo. Poštovani zastupnik Ćelić.
Poštovana zastupnice Borić ovaj zadnji dio neću komentirati jer bi to oduzelo puno vremena. Slažem se da treba i sociologe, i psihologe u ekspertnoj skupini kriznog stožera Ministarstva zdravstva. Postoji psiholog, postoji psihijatar. Hrvatsko psihijatrijsko društvo kao krovna udruga od samoga početka je angažirano i prepoznato je od strane Ministarstva zdravstva. Reći ću vam da je 3 dana nakon potresa u Gradu Zagrebu ustrojen prvi telepsihijatrijski centar u Klinici za psihijatriju Vrapče na kojem radi 10 ljudi. Mi smo od početka pratili smjernice Svjetske zdravstvene organizacije vezano za upravljanje psihološkom i psihosocijalnom dobiti. Odmah je prevedeno sve na hrvatski za posebne skupine, za djecu, za roditelje, za zdravstvene djelatnike, za osobe starije životne dobi gdje su iznesene preporuke. Nismo trebali otkrivati nikakvu toplu vodu. Preuzeli smo to i ja nastojim kao psihijatar govoriti što više o mentalnom zdravlju i tu vas molim za pomoć.
Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Maje Grbe-Bujević. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, ministre zdravstva, državni tajniče Dulebić, državni tajniče Salapić i državni tajniče Katić. Dugo smo svi skupa zajedno i hvala vam što provodite ovako svoje vrijeme. Vezano uz Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti uvodno valja svakako reći da je vrlo rano započela Republika Hrvatska sa provedbom epidemioloških mjera na suzbijanju širenja bolesti Covid-19 u suradnji i koordinaciji sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom, sa Europskim centrom za kontrolu bolesti. Već 11. ožujka je ministar zdravstva donio Odluku o proglašenju epidemije bolesti Covid-19 i pripremao se na veliko zdravstveni sustav za eventualni odgovor ukoliko dođe do eskalacije epidemije. Ali nije se pripremao samo zdravstveni sustav, nego je koordinacija bila sa svim službama prvog odgovora na epidemiju sa Ministarstvom unutrašnjih poslova, sa Državnim inspektoratom i nizom još drugih institucija sa kojima se u to doba surađivalo. Započelo se intenzivno u veljači već pripremati odgovor na prvi val epidemije i nije bilo neočekivano da Republika Hrvatska bude najbolja u Europskoj uniji čime je omogućena turistička sezona, a i punjenje državnog proračuna što nisu male stvari što nisu ostvarile mnoge druge zemlje a htjele su. Tijekom tog razdoblja Vlada i ministar zdravstva je imalo jasnu strategiju kako odgovoriti na prvi val, tako i daljnjeg mogućeg scenarija na jesen što se jasno komuniciralo sa našim građanima. Upozoravalo se da će biti drugi val, a neki su bili skeptični, da postoje mogućnosti velikog broja zaraženih i povećanje broja ljudi ako se ne budemo tada držali mjera i to su neki osporavali. Sada se u javnosti često čuje crne prognoze, zdravstveni sustav je kolebirao već. To su rekli pred mjesec dana. Nije i neće zato što je zdravstveni sustav predvidio sve scenarije koji se mogu dogoditi. Sada smo u scenariju B, a osobno znam da imate i scenarij pripremljen u slučaju ako to bude trebalo. O primjeni mjera i provedbi epidemioloških mjera ovisi da li ćemo u scenarij C doći ili ne. I zato podržavam donošenje ovih mjera koje su propisane ovim Prijedlogom zakona. I sada u Zakonu o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti postoje kaznene odredbe u poglavljima u Članku 75. 6 pa do 9 za pravne i fizičke osobe. Tako je već predviđeno što ste izglasali u ovom saboru u prošlom mandatu da 8 do 15 tisuća košta ako se netko ne pridržava samoizolacije ili karantene. Zato ne znam u čemu je sada problem sa ovim izmjenama kada se to odnosi na onaj mali broj ljudi koji, i pravnih osoba koji ne žele sudjelovati u nastojanju svih nas, svih nas ovdje i svih građana da dodatno zaštitimo život naših sugrađana. Trebamo svi zajedno poštivati ove izmjene i dopune jer tako najbolje kažemo hvala svima onima koji su na prvoj crti obrane, svim zdravstvenim radnicima, svim policajcima, svim drugima, ali i našim građanima koji se sve ovo vrijeme pridržavaju odluka stožera. A akademske rasprave ostavimo stručne javnosti onima koji poznaju i rade po pravilima medicine utemeljene na dokazima, koji su završili studij medicine ili prirodnih znanosti. Fakultet 6 godina, a onda specijalizaciju u trajanju od 5 godina. Samo struka može relevantno razgovarati o ovim stvarima bez obzira u kojoj političkoj opciji radila. Stoga vas molim da vratimo to povjerenje koje kažete izgubili, demantira vas javno mnijenje jer su i ankete koje su provedene kažu da ljudi još uvijek vjeruju stožeru, a i u jučerašnjoj jednoj emisiji kasno navečer je jasno bilo su građani koji su komentirali, su jasno komentirali da žele da se ove mjere uvode, nije bilo ni jednog građanina koji je rekao da se to ne uvodi. Trebamo svi zajedno raditi na vraćanju povjerenja u rad Vlade koja je preuzela odgovornost za sve ovo i u rad Stožera civilne zaštite zato šta su u njemu stručni ljudi. Hvala vam.
Hvala lijepo i na vaše izlaganje imamo niz replika. Prva je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Kolegice Bujević ja ću vam puštati što ste rekli na početku i zašto narod nema povjerenje u vas i u vaše politike kad ste bili na glavnim medijima slali poruke narodu evo …/Govornik je uključio snimku tonskog zapisa: „Mi koji nemamo nikakve simptome zaista [[Upadica: Kolega Bulj hvala vam to ja znam šta sam rekla.]] nema potrebe da kupujemo maske i da hodamo s njima po gradu, da hodamo s njima na posao jer neće taj virus tako prijeći, dakle neće nas maska zaštiti od ulaska virusa. Znači nikakve koristi i ova pomama potpuno bespotrebna? Potpuno je bespotrebna.“/… Evo ja sam vas pitao što vam je bilo tada? Svjestan sam da niste imali informacije, ali vi ste toliko zbunili narod koliko kontradiktorni ste bili, znam da ste završili sada u saboru i neka ste, narod je birao. Zašto ste ovo radili hrvatskim građanima, ovako ih zbunjivali? Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Grba Bujević, izvolite.
Kolega Bulj drago mi je da ste postavili ovo pitanje i hvala vam na njemu. Dakle, Svjetska zdravstvena organizacija, izvukli ste to iz doba travnja odnosno početka svibnja, Svjetska zdravstvena organizacija je tada jasno rekla i struka stoji iza toga, da kad nema u zemlji lokalne transmisije, znači prijenosa jednog na drugog čovjeka nego postoji kontrola svih kontakata mogućih i zna se točno tko od koga prenosi i dobiva, kako način na koji to dobiva onda se zapravo nema smisla u ne znam šetnji i ovome nositi maske. A kada postoji lokalna transmisija kao što sada postoji odnosno postoji od ovog drugog početka ovog drugog vala onda su sve relevantne ustanove jasno rekle i dale do znanja da se tada mora nositi maske kako bi se spriječilo prijenos lokalnom transmisijom. Evo drago mi je da ste to pitanje postavili, pa vam se najljepše zahvaljujem.
Hvala. Slijedeća je replika poštovane zastupnice Murganić.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice evo sada ste još jedanput ponovili ovo iz, vašu izjavu sa maskom, ja bi vas sada još jedanput ipak zamolila da ponovite ankete koje su vezane za povjerenja građana stožeru jer ne mogu razumjeti zbog čega se postoji cijelo vrijeme mantra da građani nemaju povjerenja u stožer kao da mi nismo u doticaju sa građanima. Iz svakodnevnog iskustva sa ljudima sa kojima smo u doticaju vidimo da imaju povjerenja i da se pridržava velika većina naših građana svih propisanih mjera. Čak je mišljenje da bi trebalo imati još i strože mjere jer su svjesni opasnosti, međutim jedan veliki dio naših oporbenih zastupnika inzistira i prenašaju svoje nepovjerenje koje je isto tako izmišljeno iz političkih razloga na građane.
Poštovana zastupnica Grba Bujević.
Hvala kolegice Murganić, da dobro ste rekli. Ankete kažu jedno, narod kaže isto to, a to znači da narod još uvijek vjeruje ovom stožeru. Ne znam zašto ne bi vjerovao. Sve je pripremljeno, sve je spremno za odgovor, jasne se daju upute i smjernice, jasne se daju struci, a jasne se daju i građanima i zato ovaj zakon treba što prije podržati i treba ga donijeti. Svi oni koji misle da znaju o upravljanju ovom krizom više uvijek su imali mjesto da kažu to svoje mišljenje. Mi smo zaista i u prvom odgovoru u kojem sam sudjelovala, u drugom više nisam, dali zaista sve od sebe da zaštitimo svaki mogući ljudski život, a to je sigurna sam intencija i dalje stožera, Vlade i premijera Andreja Plenkovića.
Poštovana zastupnica Bušić ima repliku.
Hvala, hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana zastupnice, mi večeras ovdje uvjeravamo jedni druge tko je ozbiljnije, a tko je manje ozbiljno shvatio ovu situaciju koja je nažalost cijeli svijet našla, zatekao se cijeli svijet i našao se nepripremljenim. Sada je naravno svak ima veliku naknadnu pamet, a kada se već mi prisjećamo i podsjećamo što je tko rekao i kada i kako i na koji način i u koje vrijeme dopustite mi dragi poštovani kolege iz oporbenih klupa možemo li se prisjetiti što su neki od naših uvaženih kolega radili kad su odbijali nositi maske i koji su bili na čelu kolone kad se prosvjedovalo protiv mjera našeg nacionalnog stožera.
Poštovana zastupnica Grba Bujević.
Hvala vam kolegice Bušić što ste podsjetili nas sve skupa upravo na te događaje. Dakle, to je jako važno naglasiti da su se i neki naši saborski zastupnici iz oporbenih redova jako protivili maskama odnosno pravili su cijele spektakle oko toga, a drugo bilo je strašno teško svim zdravstvenim radnicima gledati da jedan saborski zastupnik podržava prosvjed protiv maski i mjera stožera. Zato što su ti zdravstveni radnici i nezdravstveni radnici na prvoj crti obrane, gledaju te pacijente, gledaju ljude koji nažalost završavaju loše.
Kolega Bulj dajte nemojte dobacivati stalno. Dajte se smirite konačno, nemojte dobacivati stalno. Izvolite kolegice.
Znači ljudi koji rade na prvoj crti obrane njima je to itekako bilo teško gledati s obzirom da se bore za svaki ljudski život, a takve stvari ne bi si smjeli priuštiti saborski zastupnici koji poštuju i vole ovu zemlju.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Ćelića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Grba Bujević, danas smo previše čuli zahvala i ja se pridružujem tome zdravstvenim djelatnicima. Oni jesu uistinu najopterećeniji u ovome trenutku, ali mislim da treba zahvaliti i djelatnicima ustanova socijalne skrbi koji brinu o osobama starije živote dobi, osobama s invaliditetom. Sutra ćemo obilježiti Međunarodni dan osoba s invaliditetom koji je Glavna skupština UN-a donijela 1992. godine. Osobe s invaliditetom su osobito vulnerabilna i u ovome vremenu epidemije Covida i ovdje s ovoga mjesta molim sve zdravstvene djelatnike kada dođu Covid pozitivne osobe s invaliditetom da im posvete potrebnu pozornost. Hvala.
Poštovana zastupnica Grba Bujević.
Hvala kolega Ćelić zašto ste se sjetili jedne skupine ljudi koji rade u ustanovama socijalne skrbi koji su uistinu u ovoj pandemiji podnijeli veliki teret. Njima je svima jako teško. Ljudi rade krajnjim naporima i mi se ih često zaboravimo sjetiti u svojim raspravama i u svojim razgovorima. Stoga jako vam puno hvala u ime svih djelatnika socijalne skrbi što ste ih se sjetili. Slažem se s vama da su i drugi podnijeli teret kao što su ga podnijeli naši građani. Nikome danas nije lako.
Poštovani zastupnik Sanader.
Hvala. Uvažena kolegice, u prvom dijelu vaše rasprave vi ste govorili o A, B, C scenarijima, o mogućnostima i planiranjima, a kad se sluša oporba onda ispada da ste vi neko političko djelo, da se vi bavite tamo strančarenjem. Je li vi na tom stožeru pričate o stranačkom životu ili se tamo stručno razgovara?
Poštovana zastupnica Grba Bujević.
Poštovani kolega Sanader, stvari stoje jako jednostavno objašnjivo. Dakle, struka uvijek kaže svoje, ekspertna skupina Ministarstva zdravstva gdje je 25 ljudi uključenih bez obzira iz koje su političke opcije i bez obzira koje su struke, dakle nisu samo epidemiolozi, nego ima i psihijatar i psiholog, ima predstavnik Hrvatske liječničke komore, ima predstavnik niza drugih ustanova koje, koje nam trebaju za tu, donošenje tih odluka, onda se ta odluka usaglašava, onda se ona predočuje stožer, to radi ministar zdravstva. I vrijeme koje sam ja provela u tom stožeru sa velikim poštovanjem moram reći da su se epidemiološke mjere sve one koje su usaglašene na ekspertnoj skupini su se poštivale i one su se zapravo donosile. Sada vidim, ja tamo više nisam, jel znate da je moja funkcija nespojiva više sa time, ali ovo što vidim danas da se radi i znam na koji način je to … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Posavec Krivec.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice Grba Bujević, interesantno je kako vi danas u svojoj raspravi pozivate sve nas da pomognemo vratiti povjerenje u stožer i povjerenje u Vladu u svemu onome što provodi mjere, a znate li zašto, jeste li se pitali osobno zašto je to povjerenje hrvatski narod izgubio. Zato što ste nekonzistentni, zato što niste dosljedni. Prvenstveno evo i vi svojim primjerom svjedočite da niste dosljedni. Niste dosljedni jer u 4. mjesecu ste pozivali da ne treba nositi maske, to su vam ljudi ovdje posvjedočili, pustimo to, kažete nije bilo transmisije lokalne i to je bio razloga zašto ne treba nositi maske. U 6. mjesecu, krajem 6. mjeseca ste nastavili sa istom pričom i još ste rekli da je vaše osobno razmišljanje da ljude ne treba kažnjavati kao što to rade u drugim zemljama, a danas zagovarate kazne, visoke kazne. Zašto? Zato što su prošli izbori i prošla baba s kolačima, a sad ćemo po malom čovjeku.
Hvala lijepo. Odgovor poštovane zastupnice Grba Bujević.
Kolegice, kad netko nešto želi čuti onda to čuje, a kad neko razmišlja čisto politički i traži svoje mjesto u vašem klubu onda ovaj ja na ovo ne bi imala više što za dodati osim da ste potpuno u krivu. Sve sam već pojasnila vezano uz maske. Vi to ne želite čuti, ja nisam ni očekivala da ćete i želiti čuti, to je pravo vaše, ali vas mogu uvjeriti da kao liječnik sa 30 godina i 3 staža stojim iza nekih svojih kolega koji su epidemiolozi i struke koja kaže da nešto treba i ne treba raditi. Iako je struka predložila da se podržimo ovaj zakon odnosno ga je predložila onda uopće nemam dilemu da li to treba ili ne treba slušati. Kada bude neka tema anesteziološka imala bi vam što o intenzivističkim centrima ili hitne medicine vrlo rado ću s vama ući u bilo kakvu raspravu.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Kujundžića.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana kolegice, dakle vi ste bili članica stožera i meni onako kao čovjeku stvarno razumijemo da vi tada niste ni mogli znati …/nerazumljivo/ pa evo u kontekstu tih vaših izjava za maske koje su čini mi se čak je rečeno u veljači u RTL-u izjava stožera kad ih usporedite iz tog vremena vidjet ćete da ste očito unutar stožera imali jedan oblik pokvarenog telefona u kojem je svatko izjavljivao svašta, često puta kontradiktorno. No, sve kada bih ja vama i povjerovao da je vaša izjava o maskama u tom trenutku izrečena u tom kontekstu, ja ću vas podsjetiti na jednu drugu stvar. Vi ste se užasavali nad političarima koji ne drže distancu da biste vrlo malo nakon te izjave bili vrlo brzo blizu premijera, Capaka i inih na Klinici za infektivne bolesti. Dakle, kako to tumačite, mislite li da sve vi iz stožera, zapravo niste bili primjer u mjerama koje ste donosili i zapravo da li ste jednom oblikom nesvjesno ili svjesno bili jednakiji od ostalih građana? Hvala.
Poštovana zastupnica Grba Bujević.
Kolega Kujundžić eto ovaj vratit ću se natrag na ono što sam rekla maloprije kolegici. Da svatko čita ono to njemu odgovara, svatko gleda portale koji njemu odgovaraju. Nisam sigurna da ste točno izinterpretirali sve što ste sada rekli, ali sam se uvijek zalagala za ono što kaže struka i uvijek sam gledala da zapravo prenesem tu misao i svima drugima. U toj nakani sam sigurno uspjela jer sam neki dan gostovala u jednoj emisiju koju ne vjerujem da ste ju vi vidjeli gdje su zapravo građani u direktnom kontaktu rekli da su zaista vjerovali onome što sam tamo govorila.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Uvažena kolegice Grba Bujević ja ću vama uputiti jedno pitanje kao stručnjakinji i ne vraćam se što je tko rekao, moje pitanje je isključivo vezano uz današnji dan. Naime, ja sam arhitekt i dopuštam da neke stvari da ne razumijem, pa me zanima da li postoji nekoliko vrsta samoizolacije. Naime, uvaženi kolega Mato Franković, saborski zastupnik HDZ-a i gradonačelnik Dubrovnika je jutros bio prijavljen zajedno kao i ja da se nalazi u samoizolaciji zajedno sa jedno 10-tak drugih saborskih zastupnika. Budući da sam doma pa mi radi na televizoru u središnjem dnevniku je gradonačelnik Dubrovnika, danas dakle, nije bilo snimljeno ništa ranije, davao jednu izjavu vezanu uz događaj koji se danas desio. Tu izjavu je davao novinarki, naravno bio je bez maske da bi ga se moglo bolje čuti i tamo ispred ureda gradonačelnika. Pa me zanima da li postoji nekoliko vrsta samoizolacije, jednoj u kojoj je cijenjeni zastupnik Franković, a u drugoj u kojoj sam ja? Hvala.
Hvala, hvala lijepa, hvala. Odgovor poštovane zastupnice Grba Bujević.
Kolegice Mrak Taritaš dakle vi znate da ja nisam epidemiolog po struci, po specijalizaciji, ali sam sigurna da je epidemiolog dao to mišljenje kome god ga je dao. Dakle, sigurna sam da je, ne znam za ovaj primjer što se događalo [[Upadica: Možete, možete u mikrofon govoriti.]] ali epidemiolozi su ti koji pod nadzorom drže samoizolacije, ne mi ovdje kako god rekli.
Hvala lijepo. Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Posavec Krivec. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege, pred nama je dugo očekivani Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, raspravljamo ovdje već više gotovo od 5 sati i vraćam se na prvu rečenicu, dugo očekivani jer stanje u kojem se nalazimo danas je rezultat Vladina nečinjenja već nekoliko mjeseci. Naime, prošlo je punih 9 mjeseci od kada bilježimo prvu zaraženu osobu u RH, gotovo je prošlo 7 mjeseci od kada ste vi ministre, a na tragu Svjetske zdravstvene organizacije proglasili epidemiju nakon pandemije Covida-19. Prošlo je i 6 mjeseci od zadnjih izmjena ovoga zakona koji je u dobroj vjeri u ovom Hrvatskom saboru usvojen sa 118 glasova za. I ne govorim to slučajno, u dobroj vjeri sa 118 glasova za. Puno je to više od 2/3 većine i ta dobra vjera mogla se je ponoviti i ovaj petak, sigurna sam da bi bilo interesa sa svih strana, samo da je bilo sluha sa strane vladajućih. Ali osim što je prošlo tih puno mjeseci, prošlo i dovoljno mjeseci, a rekla bih i dovoljno dana od izbora u HDZ-u. Možda zapravo Vlada nije ni pokušavala donositi strateške dokumente na koje mi upozoravamo da nedostaju borbe protiv Covida, možda nije ni pokušavala donijeti strategiju zaštite pučanstva jer zapravo premijer Plenković je proglasio pobjedu nad Covidom još u lipnju ove godine, u lipnju ove godine. E sad, čuli smo mi danas nekoliko puta da je to zapravo pobjeda koju je ova Vlada odnijela u prvom valu, a čuli smo i danas od ministra za ovom govornicom da nismo mogli očekivati i što će biti na jesen i što će biti u drugom valu. Nismo mogli očekivati da će se možda poklopiti epidemija Covida sa epidemijom odnosno sa gripom. Nismo mogli očekivati da će doći do hladnijih dana i da će ljudi završiti u zatvorenim prostorima jer tko bi očekivao da će nastupiti zima. Dakle, sve to nas je rekli ste ministre na neki način iznenadilo, to su bile neočekivane okolnosti, nismo imali nikakve podatke koji bi ukazivali na povećane trendove. I onda što imamo danas? Danas 2. prosinca imamo Vladu koja svoj nerad pokušava kompenzirati kažnjavanjem građana i tvrdnjom da su građani krivi za to što Vladine neučinkovite mjere nisu dale rezultate. Naime, ovim zakonom uvode se visoke novčane kazne za kršenje mjera. No mogu li te visoke kazne zaustaviti bujanje zaraženih? Složit ćemo se svi skupa da je prisutno neodgovorno ponašanje pojedinaca i da smo toga, da tome svjedočimo, pitamo se kako će izgledati kontrole, hoće li netko ta ponašanja uz ove mjere kontrolirati, što će biti sa inspektorima i jesu li samo dovoljne te mjere koje baš nisu niti jasno obrazložene. Ponavljam, kažnjavaju se građani, građani koji su sve ove mjere do sada poštivali u većoj mjeri. Propisno su poštivali te mjere zaštite. No pitanje je, jesu li te mjere bile dostatne? Jesu li bile adekvatne i jesu li bile pravovremene? Jesu li bile jasne? Jesu li građani naslućivali što njihovo nepoštivanje donosi? Na žalost takvih imputa nismo dobili od ove Vlade. Nismo dobili pregled ugroze stanovništva niti akcijski plan sa pragovima ugroze kao što to imaju ostale uređene zemlje. Nismo ni u jednom trenutku znali što slijedi nakon pojedine mjere ili nakon njenog izostanka. Nismo to znali kao građani. Ali zabrinjavajuće je što to nismo znali niti kao saborski zastupnici oni koji bi trebali imati kontrolu nad Vladom i nad ovim stožerom. Nismo znali. Ne znamo ni danas, ali imamo naznaku. Ministar nam je danas obećao da ćemo na sljedećoj sjednici, 5. sjednici ovoga saziva Sabora dobiti izvješće. Precizno ćete nas izvijestiti o tome što su dosadašnje mjere dale koje rezultate. Ok, živi bili, pa dočekali 15. siječnja. Na žalost ponavljam, danas ne znamo, a danas nam se pred nas stavlja zakon sa novim mjerama. Ne znamo što će biti 21. prosinca do kada je rok važenja postojećih mjera. Ne znamo koji su precizno određeni ciljevi. Vi ste rekli da nam je cilj suzbiti, ali niste rekli hoćemo li zatvoriti ugostiteljske objekte jer nam je cilj u 21 dan smanjiti broj zaraženih za primjerice 30%. Pa ako ne uspijemo u tih 30% hoćemo li uvesti strože mjere? Ili ako uspijemo u tih 30% i prebacimo hoćemo li te mjere olakšati? Dakle, ostalo je puno, puno nerazriješenih pitanja ovim zakonom. I na žalost tu je puno pitanja na koje nismo dobili odgovor.
Hvala. Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Kolegice Posavec Krivec, rekli ste puno toga nismo znali, ali nešto znamo. Sada ću vam reći što znamo. Prvo znamo da postoji savjet Vlade za borbu protiv Covid-a što čine stručnjaci. U to ne ulazim, dakle to je struka. Međutim, imamo i stožer koji donosi odluke. Ne donosi ga savjet. A sada ću vam reći tko čini stožer, znači koja je odluka ministarstva, tko su članovi stožera. Predstavnik ministarstva nadležnog za unutarnje poslove HDZ-e, za obranu HDZ-e, za financije HDZ-e, za zdravstvo HDZ-e, za poljoprivredu HDZ-e, za zaštitu okoliša HDZ-e, za graditeljstvo HDZ-e, za gospodarstvo HDZ-e, za more, promet i infrastrukturu HDZ-e, za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku HDZ-e, za vanjske i europske poslove HDZ-e, za turizam HDZ-e, za kulturu HDZ-e, za znanost i obrazovanje HDZ-e, Hrvatska vatrogasna zajednica HDZ-e, Hidrometeorološkog zavoda nisam siguran, Seizmološke službe nisam siguran, Hrvatskih voda HDZ-e, Hrvatskog crvenog križa nisam siguran, Hrvatske gorske službe spašavanja nisam siguran i Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo HDZ-e i onda se pitate zašto nemamo povjerenje.
Ma kolega Hajdukoviću dobro ste vi [[/Upadica Reiner: Mogu vam ja dati riječ ili ćemo tak svaki govoriti? Izvolite kolegice.)]] Ispričavam se potpredsjedniče. Kolega Hajdukoviću dobro ste primijetili. Imamo dva tijela. Jedno je političko, jedno je stručno. Pritom ovo političko najmanje uvažava mišljenje struke. A to da najmanje uvažava mišljenje struke pokazalo se je i na podatku koji sam već danas iznijela, to je podatak od 15. listopada kada je upravo znanstveni savjet predložio neke mjere. Predložio je na tragu europskog iskustva uvođenje nacionalnog semafora za Covid. Taj semafor je trebao definirao ozbiljnost epidemije na području Republike Hrvatske, proglasiti zelenu, žutu, narančastu i crvenu zonu. Iza toga je trebao slijediti popis mjera koje će biti u kojem trenutku aktivirane da bi se više znači iz crvene boje prelazilo u niže narančastu, zelenu da bi se suzbijala ta epidemija. Što se dogodilo? Od tada je prošlo 50 dana, 50 dana u kojima nije bilo mjera. Mjere su kasnile 40 dana o tome je bilo danas riječi na ovoj govornici. Što možemo očekivati od politike koja ne sluša struku?
Hvala. Hvala lijepo. Sada ćemo se opet malo provjetriti, pa ćemo se naći u 10.30 opet ovdje. Bit ćemo mi dulje, za ponoći bez brige. STANKA U 22.18 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 22:29 SATI]] Stanka nam je istekla, provjetrili smo se pa ćemo nastaviti s radom. I zamolio bih onda poštovanu zastupnicu Mirelu Ahmetović da dođe. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani predlagatelji kojih nema. Kolegice i kolege. Već mjesecima upozoravamo da se iza nacionalnih stožera civilne zaštite skriva politika i da je stožer paratijedlo koje donosi odluke po nalogu politike. Od prvih trenutaka izbijanja pandemije iz postupaka stožera vrišti ne konzistentnost, vrišti neozbiljnost, neodgovornost, prebacivanje krivnje na građane, odmahivanje rukom na upozorenja i egzaktne brojke uglednih hrvatskih znanstvenika, zataškavanje rasula u zdravstvenom sustavu, ignoriranje apela i zahtjeva liječničke struke jer HDZ-ova Vlada kako je Plenković objavio slavodobitno u svibnju je pobijedila virus. A u krizi se poznaju lideri, a naš lider je posredstvom nacionalnog stožera ovako vodio Hrvatsku u vrijeme krize. Kada je zaraženih bilo između 50 i 100 dnevno na razini cijele Hrvatske naredio je lockdown za svih, dobro skoro za svih, procesija na Hvaru je održana, nije trebalo razmišljati o mjerama. Kada je trebalo izaći na izbore tvrdilo se kako je korona virus pobijeđen, nije trebalo razmišljati o mjerama. Kada se trebalo držati mjera koje su propisivane svim građanima, ministar Beroš u bliskim pozama slikao se na ljetovanju, a premijer se družio na turnirima jer koga briga za mjere. Kada je trebalo potvrditi novu Vladu, pravila samoizolacije nisu vrijedila u slučaju Hrebak jer ne vrijede za svih iste mjere. Kada su objavljenje brojke novozaraženih počele rapidno rasti saborski zastupnici upućeni su na dvotjedni odmor i onako što Sabor ima sa mjerama. Kada su iznemogli liječnici prosvjedovali i tražili da ih se čuje stožer je između političkih poena i života naših sugrađana izabrao političke poene jer što liječnici znaju o epidemiološkim mjerama. I ne pamtimo sve nerazumne odluke i nerazumne postupke, nemoguće ih je sve i upamtiti, ali su one zapisane i to u svakom građaninu, svakom onom koji je izgubio posao, koji je proveo dane brinući o tome hoće li njegovo dijete ozdraviti onome koji je izgubio svog bližnjeg, onome koji je izgubio povjerenje u one koji su dužni osigurati mu zdravlje i život. I nakon svega Vlada misli da je pozvana potezom jednog pera ograničiti temeljne slobode i prava zajamčena Ustavom jer su građani neodgovorni. Nije nijedan član Vlade neodgovoran jer Vlada je sve savršeno odradila, građani su neodgovorni. Ovo je kolegice i kolege zastupnici, poštovane građanke i građani koji nas eventualno još gledate preko malih ekrana suptilan način da Vlada RH ograniči slobodu i temeljna ustavna prava građana što nisu uspjeli podmetanjem smiješne aplikacije praćenja mobitela koji ste vi građanke i građani itekako platili. Vladi RH s 18 osoba na čelu s premijerom Plenkovićem tvrde da su za eskalaciju broja zaraženih zdravstveni sustav koji se raspada umiranje od korona virusa, zatvaranje poslovanja i ugrožavanja egzistencija tisućama krivi upravo građanke i građane RH i zbog vaše krivnje, Vlada RH na čelu sa premijerom Plenkovićem želi vas pratiti, upadati u vaše stanove, provjeravati s kim se družite i to želi provesti na brzinu da nikoga ništa ne pita niti nas koji vas predstavljamo. Opasnim presedanom vladajuća većina želi zaobići čl. 17. Ustava i na silu nametnuti izmjene zakona koje će omogućiti represiju. Demokracija podrazumijeva odgovorno ponašanje svih, ali ne može se i ne smije se zbog vlastitih propusta tako olako ograničavati sloboda građana u slobodnoj zemlji. Radije se zapitajte gospodo iz Vlade i stožera je li ponašanje neodgovornih pojedinaca među nama uzrokovano vašim povuci potegni mjerama kojih se ni sami niste držali kada je trebalo? Zašto i s kojim pravom na cijelo društvo stavljate stigmu neodgovornosti i upirete prstom u sve građane kada većina njih poštuje sve mjere koje donosite jer se boje posljedica ove opasne bolesti? I da ne bude zabune, maske je potrebno nositi, distancu je potrebno poštovati, kontakte je potrebno minimizirati ali je glavno naglasiti nisu građani ti koji su neodgovorni, pa za tu istu masku stručna članica nacionalnog stožera civilne zaštite, ponosna članica HDZ-a, danas saborska zastupnica tvrdila je da maska nije učinkovita u obrani od zaraze. Mene zanima kako će gospođa Maja Grba Bujević sada glasati po ovom zakonu? Građani ne smiju biti taoci vašeg traljavog upravljanja krizom. Nećemo dozvoliti da nam svima nabijete osjećaj krivnje zato što vi niste bili u stanju odraditi posao za koji su vas građani izabrali. U petom mjesecu premijer je pobijedio koronu, prije pet dana isti premijer u alibi obraćanju kaže da je uspjeh u borbi protiv korona virusa u rukama svih nas. Gdje je nestao onaj lider iz izborne kampanje?
Hvala lijepo. Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Matka Kuzmanića. Izvolite.
Evo lijepi pozdrav predsjedavajući i svima prisutnima koji nas još uvijek u ovo doba prate i u sabornici i preko malih ekrana. Naime, u jednom periodu svog života morao sam polagati protupožarnu zaštitu. I znate što sam tu naučio? Prvu rečenicu koja kaže „Svaki požar se može ugasiti s čašom vode, ali ako se pravovremeno reagira.“ Znate zašto mi danas ovdje raspravljamo o tome? O ovom zakonu? Zato što se nije na vrijeme i pravovremeno reagiralo. Drugi val dočekati nepripremljen, kao da nismo očekivali. Na proljeće nam se to i moglo desiti, ali danas da imamo ovoliki broj mrtvih i da imamo ovoliki broj novozaraženih, to je jedna vrsta neodgovornosti. A što sada radimo s ovim zakonom? Sada bi mi odgovornost prebacili na građane. Oni su ti koji su krivi što se događa ovako veliki broj lokalnih transmisija. Prije dva mjeseca čitava stručna javnost na čelu s g. Đikićem upozoravala je i u detalje opisivala što će se desiti i kakva će nas sudbina zdesiti za nekih mjesec do dva dana. A što je premijer na to radio? Bahato ignorirao. Situacija s koronom ima neke brojke za koje sam ja siguran da ih premijer zna, ali javnost ih još uvijek ne zna. One su javno dostupne i govore sljedeće, a to je vjerovatnost umiranja u slučaju hospitalizacija u 275 bolnica u svijetu vam je 19% na datum 24.11.2020., vjerovatnost umiranja u slučaju hospitalizacije u New Yorku u 3. i 4. mjesecu kada je tamo epidemija bila na vrhuncu je 26%. A znate li kolika je danas odnosno prije sedam dana u KBC Dubrava? 31%. Vjerovatnost umiranja na intenzivnoj njezi bila je 17.11. 71%, danas je gotovo 90%, znači 9 od 10 pacijenata neće izaći živi s intenzivne njege. Za primjer toga na 275 bolnica u svijetu to je 30% znači troje, kod nas je 9 od 10. U Lombardiji u 3. i 4. mjesecu ta ista vjerojatnost bila je 53%. Što to znači? Ne da smo nepripremljeni nego smo ignorirali javnost i struku svo ovo vrijeme i doveli se u ovu situaciju. Osim što testiramo bitno manje i što imamo upitne podatke, mi smo se sada odlučili da na neki način ugrožavamo i opstojnost onih ljudi koji su sad zbog te novonastale situacije morali zatvoriti svoje ugostiteljske objekte, ali trgovačke centre smo ostavili otvorene. Znate li što će se desiti? Lokalna transmisija neće se smanjiti. S ovim ćemo se mi samo odgovornost sa stožera i sa Vlade prebaciti na građane. I u konačnici meni je jasno da je premijera uhvatila panika jer nažalost što testiramo bitno manje i što ne znamo sve detalje oko toga, ono što znamo da su brojke novo zaraženih i mrtvih sve veće i veće, premijer je svjestan da će ovo biti možda najtužniji Božić koji se u Hrvatskoj dogodi, a zasluge za to bit će na leđima naroda. Sve što je SDP tražio, tražio je da primijenimo čl. 17. i da na neki način zajedno donesemo odluku o tome kako dalje i da svojim savjetima pomognemo maksimalno koliko možemo, ali ne što sam ovdje od kolega čuo, HDZ i dalje ustraje na tome oni moraju voditi glavnu riječ, oni moraju biti, pa kad ste pobijedili koronu u 4. mjesec evo sada isto nažalost vam moram reći, ovu bitku ste izgubili jer da ste na vrijeme uveli mjere, te mjere ne bi bile tako radikalne i danas ne bi bilo gotovo na današnji dan 1916 mrtvih. Da ste na vrijeme uvele bi li danas možda još neko bio živ? Da ste na vrijeme uveli mjere što bi se dogodilo? Sada kad je kasno sve idete prebaciti na leđa građana, a to je nažalost tragično.
Hvala lijepo. Sljedeća rasprava biti će poštovanog zastupnika Nikole Grmoje.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege. Po drugi put od kada je u Hrvatskoj proglašena epidemija bolesti covid-19 u Saboru raspravljamo o izmjenama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Ovaj zakon kao i onaj prijašnji krajnji je izraz neizvjesnih okolnosti u kojima živimo, a upravo ovakvim zakonima Vlada i vladajuća većina u Saboru unose posvemašnju pravnu nesigurnost, produbljuju neizvjesnost te buše i nagrizaju pravni poredak i vladavinu prava u RH. Kao i mnogo puta do sad naša Vlada, ministar Beroš dolazi u HS kako bi od nas zastupnika tražila da konvalidiramo njezine postupke za koje očigledno nisu sigurni jesu li ih uopće smjeli poduzimati i jesu li mjere koje su se donosile uopće bile utemeljene na Ustavu i zakonima jer da su sigurni da imaju zakonski temelj i pravno zaleđe, mi o ovom zakonu danas uopće ne bismo raspravljali. No kako bi stari pravnici rekli, što se grbo rodi vrijeme ne ispravi. Ova pravna sentenca poznata je svakom boljem studentu prve godine Pravnog fakulteta, ali čini se pravnici u Vladi i nisu baš bili među boljim studentima. Ovakva je praksa Vlade i stožera postala uobičajena. Najprije ste poštovani ministre uveli ovaj blagi lockdown, a onda pregovarate s poduzetnicima o mjerama dok druge zemlje i to smo više puta u raspravi ovdje upozorili, imaju precizne prediktivne modele za uvođenje strožih i olakšavanje mjera koje su na snazi. Naš šef Zavoda za javno zdravstvo otvoreno priznaje da se o mjerama odlučuje od dana do dana uz večernje piće u dobrom društvu. Iz tog našeg osobitog ambijenta nereda i stihije dolazi nam ovakav zakon. A kakav je ovaj zakon koji je pred nama? To je zakon u kom nema nikakvih analitičkih podloga za raspravu kojima bi se argumentirale predložene mjere, koji je uostalom napisan preko vikenda s takvim zakonom Vlada dolazi u Sabor i tražio od zastupnika da retroaktivno, dakle unatrag damo zakonsko utemeljenje svemu što su Vlada i stožer poduzimali od 11. ožujka na ovamo. Drugim riječima od nas se traži da zatvorenih očiju i začepljenih usta jer neki su rekli da je ova cjelokupna rasprava, kolega Pupovac npr. i replike koje su bile potpuno nepotrebne, da damo bianco potporu Vladi i stožeru koji ne odgovaraju nikome i koji ignoriraju prijedloge za raspravu u Hrvatskom saboru. Da se bolje razumijemo ovakvi zakoni koji dolaze u sabor mimo svih pravila i običaja redovnog postupka, ali to razumijemo izvanredna je situacija, u kojima svaka odredba zadire u temeljna ljudska prava, ovakvi zakoni su ujedno i razdjelnica između onih koji štite vladavinu prava čak i u ovakvim krizama i onih koji misle da je u krizi sve dopušteno. Naposljetku, kad se bude glasovalo o ovom zakonu ovaj semafor iznad nas pokazat će i koliko ima onih koji žele biti dio većine ili joj već faktično pripadaju. Zaključno, još bi radi prevencije nekakvih nesuvislih replika, ali mislim da ih neće biti kolege iz HDZ-a su vrlo vjerojatno sve ispucali, htio reći da vjerojatno u ovom trenutku razmišljate o tome i da vam je to zapravo jedini argument koji biste mogli iskoristiti da kažete mi smo pobijedili na izborima, a to smo imali prilike čuti ovdje, nama su građani dali povjerenje. Istina građani su dali povjerenje ovoj Vladi jer im je utjerala strah u kosti i obećala im sigurnost. Sigurno se neki od njih pitaju gdje je ta obećana sigurnost. Istina je dakle da su vam građani dali povjerenje jer ste im rekli da ste pobijedili virus. Ta sramotna laž izgovorena je s takvom lakoćom i na njoj su se gradile čitave izborne kampanje. Ne sumnjam ja da ćete vi opet proglasiti pobjedu nad virusom samo je pitanje uz kolike žrtve. I na kraju istina je građani su vam dali povjerenje ali ne da izvodite kerefeke sa zakonima i da se igrate sa Ustavom i vladavinom prava. Hvala.
Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Kujundžića. Jesmo li mi na vezi s njime? Evo ga, vidimo ga ali ga ne čujemo, neka se uključi [[Upadica: Ton Ante, molim te.]]
Jel se čujemo?
Sada da, sada da. Izvolite.
Ok, hvala predsjedavajući. A evo u ovu kasnu uru u biti pada mi na pamet koliko kolega Grmoja uvjerljivo može zvučati i koliko na kraju krajeva vjerovati onome nakon čijeg se mandata određeno ministarstvo i zgasilo zbog briljantnih mjera ili onome tko je proglašenje IGP-a ne tako davno proglašavao populizmom, a sad ga slavodobitno brani i smatra potrebnim. Koliko dugo će na kraju krajeva pitam se uvjerljivo zvučati pokušaj bilo kakvog opravdavanja svih nelogičnosti logikom? A u konačnosti do kada će u ovoj državi vladati pravilo nedosljednosti i selektivne amnezije te kada će nekome napokon proraditi obraz i posut će se pepelom i ispričati se ovome svom narodu? Građani dakle nisu ovce koje treba ugurati u određeni tor i šibati ih šibom i učiti što oni trebaju, to nam svima zapravo treba biti jasno. Dakle, prije svega biti odgovoran s tim se slažemo svi, ali nakon toga polazište bilo kakvog utvrđivanja bilo kakve mjere već mjesecima od kad nas je zadesio ovaj, ova epidemija [[Upadica: Hvala vam lijepo.]] trebalo je biti polazište … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Odgovor poštovanog zastupnika Grmoje. Izvolite.
Poštovani kolega Kujundžiću ja nisam čovjek koji će biti general nakon bitke i sada držati predavanje ovdje ministru Berošu i reći da je sve bilo loše što je stožer radio. Isto tako sam svjestan da su sve zemlje griješile, svatko je griješio, ali kad se pogriješi onda se treba priznati pogriješili smo, nismo imali dovoljno informacija, to je bila kriva odluka. Evo imamo gospođu Grba Bujević koja ovdje kaže da je ona uvjeravala ljude da maske nisu potrebne jer nije tada bilo lokalne transmisije. Kako nije bilo lokalne transmisije? Znači kakva je to priča? Maske ili štite ili ne štite. Mi ne znamo sada gdje je u Hrvatskoj u kakvom je stupnju širenje zaraze, ali svi moraju nositi maske, a vi ste govorili da je to potpuno nepotrebno. I da ste danas ovdje rekli da pogriješila sam, ja bi rekao svaka vam čast. Tako rade odgovorni političari [[Upadica: Hvala vam lijepo.]] ja ne tražim od vas da budete nepogrešivi [[Upadica: Hvala lijepo.]] ja od vas tražim da budete odgovorni.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Hvala lijepo. Narode moj ako ovo gledate vidite koliko na kraju oni koji su bili odgovori i kojim ste vjerovali da su vam rekli na početku, narode odajte goli ulicama, odali bi goli, pljeskali ste, proglašavali ste ih super herojima, na kraju izgubili su povjerenje. Povjerenje su izgubili ja ću još jednom puštati kolegici Bujević što je govorila tada kao ključna osoba, uz ministra ovdje nazočnoga super Vilija nadzočna što je tada rekla čisto …/Govornik je uključio snimku tonskog zapisa: „Mi koji nemamo nikakve simptome zaista nema potrebe da kupujemo maske i da hodamo s njima po gradu, da hodamo s njima na posao jer neće taj virus tako prijeći, dakle neće nas maska zaštiti od ulaska virusa. Znači nikakve koristi i ova pomama potpuno bespotrebna? Potpuno je bespotrebna.“/… Evo čuli smo potpunu bespotrebnost maske malo prije ste se ovde čak i za govornicom nije potrebno umaskili kao stručna osoba koja šalje na nacionalnoj televiziji ne opskurnoj televiziji. Ministre povjerenje je najbitnije, ne sankcije, sankcije i kazne ništa dobro ne donose, zabrane ne donose ništa dobro nego sankcije. Ljudi su imali povjerenje bili u vas, vi to dobro znate. Čak i niži stožeri, županijski stožeri oblačili su bili ratne uniforme civilne zaštite ko da vataju virus, ka da je vidljiv, onda bi svakodnevno izlazili, držali bi tiskovne, tražili pljesak. Jedino kome moramo zahvaliti to je medicinskom osoblju i zdravstvenom i žao mi je šta jučer nisu, prekjučer na županiji podržali kovid mjere Splitsko-dalmatinskoj županiji koje sam davao, da se povećaju plaće. Žao mi što socijalne kategorije niste podržali, sad ste prominili prijemnik s DVB-T, davao sam 20 miliona kuna za naše umirovljenike kojima jedini prozor u svijet je televizija. I to niste podržali. Međutim kad govorimo o mjerama, mjere moraju imati povjerenje, ministre moraju ljudi imati povjerenje u vas. Imali su ga, doslovno da ste rekli narodu, narod ako ovo gleda, odajmo goli, oni bi odali goli. Što se dogodilo? Vi pozivate držite distancu, vi se sa estradnim zvijezdama zagrljeni slikate na brodici i to mečete na svoje društvene mreže i to u kampanji koristite u isto vrijeme pozivajući mlade da drže distancu, u isto vrijeme. Da, to je istina. Premijer Plenković na turniru u Zadru grli se fizički sa tenisačem Đokovićem, ne ide u samoizolaciju, a fotograf koji je snimio iđe u samoizolaciju ka da je priko fotografije prišla korona virus, možda, nismo imali tada tolka znanja. Kolegice Bujević možda tada nisu bila dovoljna znanja, ali priznajte da ste krive poruke slali ljudima koji su vas slušali i poštivali. Svaku večer je bilo otvoreno o vama. Crtale su se slikovnice o vama, djeca slali vam pisma. Koliko je bilo povjerenje. Izigrali ste povjerenje. Povjerenje je najbitnije, ništa bitnije nema od povjerenje i ljudi će slušati preporuke. Ja ako nosim masku, nosim masku ako je rečeno, nikakav problem mi nije bez obzira što mi je teško to nositi. Pa jedno vrijeme ste rekli da ćete pratiti naše mobitele, sjećate se, da ćete nam ugroziti slobode. Aplikacija nekakva pa ostavim mobitel ovde, odem će i kako ti znaš da sam ja ovde mogu otići sada u kafić di god oću. Ugrožavali ste slobode ljudi, a ne samo to. Nego ste iskoristili to u političku promidžbu na najgori način. I sad se hvalite narod je dao povjerenje. Da, dao vam je povjerenje jer ste govorili za sigurnost da će biti sigurni. Međutim, građani se osjećaju nesigurni. Da znate što se dogodilo u staračkom domu u Splitu gdje imenujete u te socijalne ustanove ljude koji su izgubili politički izbore primjera u Omišu, pa je gradonačelnik Omiša postavljen u starački dom, dom za starije i nemoćne u Splitu pa je nastao kaos, pa se je taj kao prelio na cilo zdravstvo Splitsko-dalmatinske županije. I ti ljudi se bore u zdravstvu i zdravstveni i nezdravstveni djelatnici, od hitne pomoći do vozača do ljudi koji se bave isključivo sa Covid problemima. I to je istina, povjerenje, ne kazne, ne zabrane. Zabrane ne donose ništa dobro. Ljudi pridržavajte se mjera, a ovi koji su vam, krivo vas vodili oni su odgovorni za ovu situaciju i to je poruka. Pridržavajmo se mjera, ali ovo što ste vi napravili kaos, da bi dobili izbore.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Vučemilović.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani kolega Bulj, ja nisam zdravstvene struke, a struku poštujem uistinu i možda bi bilo, čuli smo sada nije bilo lokalne transmisije, pa zato nisu trebale maske. Možda bi ipak trebalo reći nije bilo zaštitne opreme, pa smo to govorili jer je nije bilo. Inače kako objasniti da kad nema lokalne transmisije jedan cijeli otok, otok Murter se stavlja u karantenu, a lokalne transmisije nema, vrlo čudno i zanimljivo u isto vrijeme. Hvala.
Poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepa. Onda su općine nismo smili prelaziti, a brojne općine nemaju benzinske postaje, nemaju trgovine, nemaju mogućnosti ljudi komunicirati tako da je to i tada problem i tada kao nije bilo lokane transmisije. Bilo je, nego su trebali priznati grešku, nismo imali znanja i mi smo si išli napraviti PR da dobijemo izbore i kolegica je postala saborska zastupnica ali je iskoristila jad i nemoć tih ljudi koji su ih slušali, s pravom su ih slušali. Ista je stvar bila sa Vukovarom, obilježavanjem. Pa ja sam išao u Vukovar to je moja odluka, to je politička odluka nikakva stručna odluka. Koja je stručna odluka? Politika je donila odluku da se u Vukovar, ja sam išao, ali oni se boje koje je kao struka odlučila, oni se kriju pod strukom, a u biti sve politički rade, apsolutno do jednoga detalja premijer, potpredsjednik Vlade, bez kontrole sabora jer nama ovdje dajete dezinformacije, ne želite davati izvješća neg jednostavno želite da budemo vaši roboti, a neće ići tako, može još neko vrime al neće i dugo.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Milanović Litre.
Hvala vam poštovani predsjedavajući. Kolega Bulj, vi kao i moja obitelj dolazite iz ponosnog cetinskog viteškog kraja, svi znamo i svjesni smo problema koje su nam stvorile odluke stožera i Vlade tijekom ove pandemije. Najviše su pogođeni oni dijelovi koji su i prije bili rastrošeni demografski, ekonomski i svakako drugačije. Šta očekujete od budućih ovih mjera šta će to učiniti za naš rodni kraj Cetinsku krajinu?
Poštovani zastupnik Bulj će sada reći što će učiniti.
Hvala lijepo. Što se tiče u cetinskom kraju veliki je broj ljudi bio zaražen nadam se da će svi ti, da će to proći sve u najboljem redu, nažalost ima i mrtvih, a to su te kontradiktorne poruke. Mjere koje se sada donose ovdje jedino što u napravili zatvorili su ugostiteljske objekte i zabranili su primjer igrati sport djeci, a djeca iđu u školu. Kakva je to odluka? Druga i treće liga mogu, prva i druga liga mogu, a djeca mogu ići u školu, a ne mogu se baviti sportom. To je kontradiktorno. Velike multinacionalne kompanije i trgovački lanci mogu raditi, poglavito strani da novac izmuzu, a domaće tržnice ne mogu mandarine prodavat il kod nas sir šta babe usiru na tržnicama trču oko njizi stavi masku, stavi ovo, ovde red nekontroliran u velikim trgovačkim lancima. Kontradiktornost je najgore i gubitak povjerenja u one u koje je narod vjerovao i koji su ih iznevjerili nerazumnim odlukama za običnog čovika.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Kujundžića.
Hvala predsjedavajući. Dakle, kolega Bulj ispred sebe držim evo citirat ću 20 čini mi se 5-toga travanja 2019. Kluba HDZ-a u saboru prozvan je MOST za politikantstvo ustvrdivši kako Hrvatska osim potrebe da se pokazuje domoljubnost ne bi ništa dobila proglašavanjem isključivog gospodarskog pojasa, a što već nije dobila proglašenjem ZERP-a. Dakle, kako i temeljem čega vjerovati ovakvom obliku nedosljednosti jednog oblika amnezije i selektivnosti? Ako se držimo one stare da se svatko češe tamo gdje ga svrbi onda najveći populisti druge prozivaju za populizam. Dakle, temeljem čega da se vratim ovoj temi, mi možemo vjerovati stožeru koji je opet ponavljam svoju logičnost pokazao na nelogičan način i pri čemu su zapravo sve mjere koje je on donio jednakiji za političare u odnosu na građane.
Hvala lijepo. Odgovor poštovanog zastupnika Bulja. Izvolite.
Pa ja ne mogu recimo usporediti, kolega ovo je ozbiljna tema, epidemija koja se događa korona virus, ali ja ne mogu usporediti recimo izjave Branka Bačića od jučer o isključivom gospodarskom pojasu il danas il kolegice naše Bujević kao je bila vrhunski stručnjak koji nije politički bio, a čisto političko tijelo koja je davala izjave da maske nisu potrebne, to je glupost, šta će vam maska, šta ćete nositi maske, bacite maske, ne kupujte maske, kad je bio šverc maskama kad je maska jedna bila 20 kuna, a vrijednost joj je 10 lipa ili ne znam stvarno. To je to, kontradiktornost, kontradiktornost odluka. Bivša ministrica se smije ali to je istina. Ministrica tada je osoba koja je bila ključna uz ministra Beroša koji je sada otišao vanka valjda ne može slušati istinu, tada kada su ljudi kolega Kujundžić da su rekli narodu, narode moram ovde goli narod bi odao, jer toliko je bio ustravljen. A rekla je tada da ne triba maske, a danas kad je slušam ne mogu virovati da je to ista osoba, draža mi je ona stara osoba. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Vesne Vučemilović. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani ministre, poštovani državni tajnici, kolegice i kolege, ovaj ovako jedan manji broj koji je najuporniji, najizdržljiviji, svašta smo već čuli danas, puno toga je rečeno od prepucavanja koalicijskih partnera do interpretacija Ustava, kao što sam vam već rekla držim se svoje struke, nisam zdravstvene struke neću ulaziti u to vjerujem zdravstvenim djelatnicima i ovim putem isto čestitam svima i zahvaljujem im se na predanom radu koji su iskazali tijekom ove epidemije, ali ne samo tijekom epidemije nego i inače jer naš zdravstveni sustav uistinu se može osloniti uvijek na vrlo kvalitetne zdravstvene djelatnike. Čuli smo od ministra na početku brojke koje slušamo u vijestima svaki dan, više puta, ali ja bih ukazala na to da to nisu brojke, to su ljudi. I ti ljudi imaju ime i prezime, to su životi, nečije sudbine i to su ljudi koje sada mi odjednom želimo kažnjavati. Od one situacije u proljeće kad su pljeskali na balkonima, na prozorima došli smo do toga da su građani krivi, to je rekao predsjednik Vlade, građani su krivi, odjednom su oni krivi pa ćemo im sada nekakve drakonske kazne dati jer su oni krivi. Čuli smo koliko su te kazne u drugim državama, čuli koliko su i plaće u tim drugim državama značajno veće nego što su u Hrvatskoj. Osvrnut ću se na, na to, ali moram najprije reći da mi evo u vrlo kratkom periodu mijenjamo ovaj zakon po hitnoj proceduri nekoliko puta i postavlja se pitanje hoćemo li mi uskoro ponovo mijenjati ovaj zakon, da li će ovaj zakon sada poslužiti svrsi i možda je to zbog toga što mi ustvari nismo napravili analizu gdje smo mi. Na početku epidemije nismo, ali jesmo u sredini, jesmo pri kraju, gdje smo mi, ne znamo. Naravno neizvjesnost je velika ali postavlja se pitanje šta je slijedeće i na kojoj razini. Dosta su kolege govorile o tome neću se tu osvrtati, ali ima tu određenih stvari koje su uz ove drakonske kazne koje su uistinu previsoke 400.000 umirovljenika ima mirovinu manju od 2.000 kuna, kazna za masku 500 kuna je 25% četvrtina njihove mirovine, to je visoka kazna. Hoćemo kažnjavati i bakice na tramvajskim stajalištima jer im je malo pala maska ispod, pa je nos provirio pa je naišao baš redar pa će ju kazniti, mislim tu govorimo bit će nekakva upozorenja. Kakva upozorenja, tko će voditi računa o tim upozorenjima, gdje će se to registrirati? Prvo, drugo, treće upozorenje? Puno je tu toga što je nejasno, a najviše onoga što sve nas zabrinjava je postupanje policije. Ministar Božinović je rekao policija neće upadati u stanove i brojati ljude, ali će sankcionirati kršenje mjera. Kako? Ako nećete ući u stan kako ili u kuću, kako ćete znati koliko je ljudi unutra, 10, 15, 20? Neću ulaziti u ove apele za prijavljivanje to ostavljam na svijesti svakoga, ali činjenica je da puno je toga s ovim zakonom ostalo nejasno, nedefinirano i ostavlja prostor za drugačije tumačenje što nije dobro. Osvjedočili smo se u Osječko-baranjskoj županiji da su digli i dronove u proljeće, pa su dronovima nagledali građane grada Osijeka i kršili temeljna ljudska prava. Tko nama jamči da se to neće dogoditi i sada da neki lokalni šerif, neki načelnik stožera neće ovaj zakon tumačiti onako kako njemu odgovara? Nismo dobili garancije, niste nas uvjerili da će to netko kontrolirati i da se odredbe ovog zakona neće zloupotrebljavati, a to je ključno. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Arsena Bauka.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege žao mi je što niste sačuvali replike i za mene, ali šta ćete tako je kako je ovaj. Dakle, govorimo o izmjeni Zakona o dopuni, o izmjeni i dopuni Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti koji iako se to iz ove rasprave današnje ne bi moglo zaključiti ima sadržajno 4 članka. Jedan je da govorimo da moramo pravilno nositi masku za lice, drugi da se mogu u cilju zaštite pučanstva od zaraznih bolesti zabraniti i ograničiti javna događanja i okupljanja i da se mogu zabraniti i ograničiti privatna okupljanja. Inače to smo sve već radili i do sada. To, dakle to je sve napravljeno da se napravio članak jedan i to od samog početka. Drugi članak govori nešto o tome da to može raditi Državni inspektorat i onda ide treći i najzanimljiviji članak, a to su kazne. Što se tiče kazne za nenošenje maske dakle on je u stvari dosta nezgrapno napisan, ja doista smatram da bi trebalo smanjiti kaznu za prvi prekršaj i povećati za drugi prekršaj, dakle da bude 200 i 1.000 kuna recimo, a ne 500 pa ako vam ispadne ispod nosa da vas netko može kazniti s 500. I to bi što se tiče ovoga lakšeg dijela zakona bilo sve i to vjerojatno ne bi izazvalo veliku raspravu osim što bi u političkoj diskusiji malo podsjećali gospođu Bujević što je govorila čisto onako, nisu ni HDZ-ovci cijepljeni od toga da oni podsjećaju nas ako mi nešto krivo kažemo pa čisto da ono da se zbog reciprociteta. Ipak ključna stvar u ovome zakonu što izaziva posebnu pozornost jeste to da će se po prvi puta sama činjenica da ste u svom domu okupili veći broj ljudi smatrati protupravnim ponašanjem i sankcionirati. To je već malo ozbiljnije. I to će morati netko utvrditi. Ja sam potpuno siguran da se ni jedna kazna po tom zakonu, po ovome članku zakona neće izreći, a ako se izrekne da neće doživjeti svoju pravomoćnost najprije zato što nam pravosuđe sporo radit, pa će završit pandemija pa će svi zaboraviti, mislim, a drugo zato šta ako to dođe do Ustavnog suda bit će vrlo zanimljivo vidjeti kako se dokazalo da je netko na privatnom okupljanju okupio 10 ljudi osim ako se to ne utvrdi neposrednim zapažanjem koje se može dogoditi tako da ili policija uđe u stan temeljem naloga ili da ispred stana lijepo stavi sjedalicu i zapisuje tko je izašao tog dana iz stana pa ćemo imati kao u nekom filmovima sa drugom tematikom da silazi kroz prozor, da silazi kroz balkon na svu sreću obučeni iako nakon ovog u Bruxellesu i to još i to još ne znamo. Dakle, zašto mi govorimo o Članku 17. Ustava? Zašto govorimo? Dakle, ne može svaka odluka koju donese stožer ili sabor se podvest pod Članak 16. Ustava. Dakle, mora postojati granica kada nešto iz Članka 16., a to je manje ograničenje ljudskih prava zbog zdravlja prijeđe u veće ili veliko ograničenje ljudskih prava zbog prirodne, velike prirodne nepogode. Po meni to bi bilo recimo u prvome dijelu pandemije ono zabrana napuštanja mjesta prebivališta u ovakvom sustavu kakav je bio napravljen, dakle po općinama, ali recimo županije to bi već spadalo u Članak 16. To je sada jedna fina pravnička ovoga stvar i ova rasprava je dobra. Dakle, em vi morate biti budni zato da vam ne padne svašta napamet kao što je lokalnim ovoga likovima padalo napamet da se obuče u uniformu i maltene glume zapovjednika gardijske brigade iz Domovinskog rata za vrijeme pandemije, a također ako opozicija neće upozoravat Vladu da ne ide predaleko, tko će to u ovoj zemlji napraviti, nitko. Prema tome ovo shvatite kao dobronamjernu kritiku. Dakle, je li nošenje maske 500 kuna, 1000 kuna ili 200 kuna je politička odluka, a ne, ne stručna. Stručna je odluka nemojte, nosite masku. I drugo način dokazivanja da je netko povrijedio odredbu zakona o privatnom okupljanju me živo zanima kako će to biti izvedeno. Ili skupi se nas 12 al 4 je veće preboljelo prije 2 mjeseca, oni ne mogu nikoga zaraziti, jel se to računa da nas se skupilo 8 plus 4 ili baš 12. Ili na primjer sastanci udruge oboljelih od Covida, oni koji su se izliječeni, o ne mogu sami sebe zaraziti, njih se može skupiti 30 nema nikakve društvene štete zbog toga. Prema tome, vrlo oprezno sa onim što se u svakodnevnom životu može izroditi u izrugivanje i zakonima, a i normalnom, normalnom shvaćanju normalnog ili novo normalnog života.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Vučemilović.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani kolega Bauk, imam još jednu repliku i evo sačuvala sam je za vas, vaša se rasprava lijepo nadovezala na kraj moje rasprave i danas je jedan poznati ugledni hrvatski odvjetnik rekao slijedeće. Ako treba otkloniti ozbiljnu opasnost za život i zdravlje ljudi policija ne treba čekati sudski nalog. Je li to slučaj u kojem policija može ući u nečiji dom i brojati ljude ili što koristit će termo kamere? Ne znam.
Poštovani zastupnik Bauk.
Da, pa ja sam pazio da se ne nadovežem na vas, da nas ovi ih HDZ-a ne kažu da, počeli su govorit da smo mi, vi, MOST, ne znam ovi iz Kominterne kako su ih nazvali u koaliciji pa se ja trudim da se ta sinkroniziranost ne vidi, pokušavam zamesti tragove ovoga. Inače što se tiče uglednih hrvatskih odvjetnika to je sad relativna stvar, odvjetnici su oni koji zastupaju svoje stranke na sudu i njima nije dužnost utvrđivat istinu nego ocijenit da li optužba ima dovoljno dokaza ili ne, pa tako i ovo. Ako bi se 12 ljudi skupilo i počelo pucati iz pištolja ili pušaka sasvim sigurno bi to opravdalo ulazak policije bez obzira na ovaj zakon. Prema tome, policija i sad može ulaziti u nečiji dom ako je to po zakonu i po Ustavu opravdano. E sad, je li to po ovome zakonu, zbog prekršaja ne. Dakle, jer da je da oni rade ozbiljno kazneno djelo onda ne bi govorili o ovome zakonu nego o kaznenom. Dakle, ovo je prekršaj i policija će to onako malo utvrđivat onako neće baš prestrogo po mom nekakvom shvaćanju kako su to … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala. Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Katice Glamuzina.
Poštovani potpredsjedniče sabora, ministre sa kolegama, kolegice i kolege zastupnici, evo smo kao zemlja napokon u nečemu pri vrhu, a Vlada ne želi biti zaslužna. Pri vrhu smo po broju incidencija, po smrtnosti oboljelih od Covida, ali i po šeprtljavosti koja je obilježila borbu s ovom epidemijom, a sve je kriv virus, a sada izgleda i građani. Ništa oni koji su proglasili prije pola godine da virusa više nema, gotovo, pobijedili, pa ona brzinski izbori, pa onda ipak nismo pobijedili, pa nam sada evo skoro više Hrvata uzeo taj virus nego Irska. Virus kojeg smo pobijedili. Toliko smo ga dobro pobijedili da sad ovdje raspravljamo o ograničavanju građanskih sloboda ne bismo li ga još malo pobijedili. Logično je za kršenje zakonskih obaveza mora postojati sankcija, ali da se na vrijeme poslušalo upozorenja koja su dolazila sa svih strana i da se postrožilo mjere na vrijeme, možda ne bi došli do situacije u kojoj panično donosimo odluke kad se Arena počela puniti. Ja sam pokazatelj panike prilikom pisanja ovih izmjena i dopuna zakona je činjenica da ista kazna od 500 kuna predviđena za sve fizičke osobe bez da se razmislilo o tome da nemaju sve fizičke osobe financijsku mogućnost niti je ispoštovati jer si ne mogu svaki dan kupiti novu masku, a onda si ne mogu ni priuštiti plaćanje kazne. Recite mi što ćemo sa obiteljima koje imaju u istom kućanstvu više od 10 članova? Što ćete gospodo s beskućnicima? Što ćete s djetetom kojemu je maska ispala na pod dok je hodao prema školi, s umirovljenikom koji si ne može ni kruh kupiti svaki dan, a kamoli si priuštiti plaćanje ovih kazni? Što ćete sa cijelim obiteljima koje žive na rubu siromaštva i ne mogu si priuštiti svakom svom djetetu svaki dan škole osigurati novu masku kad već forsirate školu uživo umjesto on line nastave? Hoćete li ih sve potrpati u zatvor kad ne budu mogli plaćati ovu kaznu? Ako već namećete građanima nove obaveze koje koštaju, prije nego što ih krenete kažnjavati zbog nepoštivanja tih obaveza izvolite fino iz proračuna osigurati te maske svim građanima. Ali da se vratimo malo u srž problema. Zašto se sve ovo radi ovako panično i šeprtljavo jer nije da nismo znali što nas čeka. Nije da nismo bili okruženi primjerima iz drugih zemalja, nije da nas vrhunski znanstvenici nisu upozoravali i predviđali točno ovakve scenarije. Ali šta oni znaju kraj našeg vrlog stožera. Oni su samo svjetski priznati znanstvenici, nisu članovi HDZ-a. Pa i sam Vladin savjet je iako tek 15.10. nudio barem nekakvu strategiju tzv. semafor strategiju, Vlada je i to glatko izignorirala iako nam je bilo kakva strategija bila prijeko potrebna. Strategija sa jasno mjerljivim metodama i ciljevima, jer ovo što smo do sada imali očito ne funkcionira, to nam je virus jako mjerljivo pokazao. I da slažem se, da nakon što je stožer izigrao ogromno povjerenje koje je početkom ove pandemije imao, da je sada zakonskim aktima potrebno pokušati regulirati pridržavanje mjera koje bi trebale pomoći u kontroliranju epidemije. Jasno je da su potrebne sankcije, ali promišljene i prilagođene svim slojevima društva. Ono što nikako nije potrebno je zadiranje u građanske slobode i prava. Hvala.
Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Mrak Taritaš. Izvolite. Jel nas čujete?
Hvala lijepo, čula sam vas, ali i trebalo je malo vremena da se uključim evo, hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, mislim da mogu početi.
Izvolite.
Dakle, evo pozdravljam vas i pozdravljam sve kolegice i kolege zajedno sa ministrom Berošem koji smo evo u kasnim večernjim satima ovdje odnosno vi ste tamo, a ja sam na jednom drugom mjestu. Ako netko još misli da je u Hrvatskoj normalna situacija sigurna sam da smo mi kroz ovu raspravu i to dokazali i uvjerili da tome nije tako. Ako nešto treba kao dokaz onda je to da evo mi još malo pa će ponoć u Hrvatskom saboru raspravljamo o uvođenju kazne od 500 kuna za nepravilno nošenje maske. I ja bih o ovom prijedlogu zakona govorila s dva aspekta. Jedan aspekt je zakonodavni odnosno recimo formalno pravni, a drugi aspekt je sadržajni. Kad govorimo o ovom zakonodavnom, mi imamo Ustav koji štiti ljudska prava i slobode i to je jedno od najvećih vrijednosti našeg Ustava i on kroz nekoliko članaka govori o tome da se traže posebni uvjeti kad se ta desi da se ta sloboda odnosno ta prava ograničavaju. Pa tako imamo recimo i Članak 20. Ustava koji jasno kaže da za povrede ljudskih prava svatko od nas odgovara osobno i ne može se opravdati bilo kakvim nalogom s više razine i to je dakle ono što mi cijelo vrijeme hoćemo dokazati i pokušavamo dokazati, ali vladajući kao da govorimo dva jezika, kao da mi govorimo jednim jezikom koji to pokušavamo dokazati, a vladajući nekim drugim jezikom. Naši građani nisu krumpiri, nisu zaslužili da se prema njima odnosimo kao prema krumpirima, pa ih sad stavljamo malo u jednu košaru, pa u drugu, pa u treću. Ja nekako uvijek kad raspravljam nastojim biti nekako i razumna, a nastojim biti i razumjeti neke situacije. Dakle, razumljivo je da smo u proljeće kad je krenula priča sa koronom, ta velika nepoznanica što je uopće Covid-19 koji ne samo da je zadesio Hrvatsku, zadesio je i cijeli svijet i da smo tad zaista različite odluke donosili, ali ono što je bilo u nazivniku, a to je bilo da su ljudi vjerovali da su odluke u redu. Ja čak i razumijem da su neke odluke bile donešene krivo, ali kad donesete krivu odluku jednako tako bi trebalo biti razumljivo da tu odluku onda kažete, čujte malo smo otišli u krivo ali sad idemo u nekom drugom smjeru. Cijelo proljeće smo slušali da nas čeka jesen, da će u jesen zaista biti još jači virus, da će biti drugi val, da se za to pripremimo. I mi se pripremamo i pripremaju se djeca koja idu u školu, pripremaju se ljudi koji rade, svi se pripremaju. Tko se ne priprema? Ne priprema se naš ministar Beroš i zdravstveni sustav. I onda vidi čuda, dođe jesen i sad u jesen treba donijeti neke odluke i onda kad se umiješa nekakvo sitno politikantstvo onda te odluke zaista izazivaju sa velikim razlozima velike upitnike iznad naše glave. Dakle, prvo kad je za smrtnost ljudi koji su bili u Domu za starije i umirovljenike u Splitu kad se pitalo ministra Beroša tko je kriv, kriv je virus. Pa naravno da nije bilo virusa ne bi bilo tako. Iza toga su se različite odluke donosile, neću spominjati onaj čuveni tenis meč u Zadru za koje je vrijedilo, za jedne je vrijedilo jedno, a za druge je drugo. Svi mi smo osjetljivi kad postoje dva mjerila. I ta dva mjerila je ono što je bilo kad je riječ o stožeru. Tako jedno mjerilo je vrijedilo kad se je trebalo dodvoriti gospodinu Plenkoviću odnosno potvrditi nekakve njegove odluke, a drugo mjerilo je vrijedilo za sve nas. I ja ću zaista i dalje inzistirati iako nisam čula odgovor od uvažene zastupnice Grba Bujević, dakle u samoizolaciji je 12 ako se ne varam saborskih zastupnika. Jutros smo se svi javljali na ovaj način na koji se i ja javljam. Između ostalog se javio i saborski zastupnik, ja vrlo rijetko spominjem nekog imenom i prezimenom, gradonačelnik Dubrovnika. Slučajno kad sam bacila pogled na dnevnik vidjela sam da je on davao izjavu za jednu našu televiziju, ispred svog ureda, danas popodne, bez maske. Pa me zaista živo zanima i na tom ću inzistirati da li postoji nekoliko vidova samoizolacije? I to je ono na što ukazujem i ukazivat ću cijelo vrijeme. Ne možete imati dva sustava mjerila, ne možete imati prebaciti odgovornost na građane i prema njima se kao što sam već rekla odnositi kao prema krumpirima.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Bauka.
Zahvaljujem. Ja sam kolegice Mrak Taritaš slušao vašu repliku gospođi Bujević i nisam iz prve shvatio o čemu ste govorili kod kolege Frankovića, ali ću vidjeti da li sam sad dobro shvatio. Dakle, on je jutros ako sam vas dobro shvatio koristio pravo glasanja sa daljine zbog toga što je u samoizolaciji, a popodne već nije bio u samoizolaciji što može imati dvije stvari. Ili je njemu samoizolacija istekla u 12 sati danas ili je zloupotrijebio Poslovnik, a to nije zloupotrijebio on nego je to onda zloupotrijebio predsjednik Hrvatskog sabora što je malo veći skandal od činjenice kome traje i koliko samoizolacija, ako sam dobro shvatio što ste govorili, ako nisam shvatio zanemarite sve što sam rekao i vi kolega potpredsjedniče. Hvala.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Bauk dobro ste me shvatili. Gospodin Franković je danas ujutro bio u samoizolaciji i glasovao. Na popisu osoba koji su u samoizolaciji za sutra je on isto u tom istom popisu, a danas u popodnevnim satima odnosno u večernjim satima javljao se je u jedan dnevnik na temu koja nije stara, ni od jučer, ni od prekjučer nego tema koja je vezana uz grad Dubrovnik koja je otvorena danas. Dakle, on je jutros da ponovim glasao zajedno sa mnom odnosno javio se je na glasanje da li ide po hitnoj proceduri se nešto uvrštava u dnevni red, ja sam ne budi lijena provjerila i zaista je bio na popisu jer imate onu mailing listu, dakle na popisu saborskih zastupnika koji su u samoizolaciji. Dobili smo i za sutra jer svaki dan dobivamo mailove da bi se mogli uključiti. I za sutra je on u samoizolaciji, dakle ne može biti u saboru nego se mora javljati, a danas navečer se javio u dnevnik. Dakle, mislim da ste me svi jako dobro razumjeli što sam rekla.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Rade Borić. Izvolite.
Poštovani gospodine ministre, poštovani potpredsjedniče, sve smo već rekli, evo i posljednja sam u pojedinačnoj raspravi, sve smo već rekli i višekratno. Ono što žalosti da smo sve to govorili i mjesecima, da smo mnogi od nas i klubovi i Klub zeleno-lijevoga bloka i prije mjesec dana uputili konkretne prijedloge. Ono što žalosti je da se oporbi stalno spočitava da kritizira. Ova oporba u ovom sazivu pogledajte od amandmana koje dajemo prijedloge na proračun, na zakone, dakle nama je jednako važno kao i vama sigurnost naših građana. Sigurnost građana sigurno ono što zovemo ljudskom sigurnošću da je u ovom trenutku najvažnije. Još jednom ću ponoviti, doista me zanima zašto ne želite podijeliti odgovornost s nama? Kad ste slavodobitno rekli da ste pobijedili koronu mogu i razumjeti želite zasluge za sebe dolazili su izbori, mogli ste na tome kako bi se lijepo narodski reklo profitirati. Sada smo u takvoj krizi da podijeljena odgovornost ide vama na ruke. Mi vam nudimo da s vama podijelimo odgovornost i da pokušamo i sami smisliti mjere. Nemojte se na nas ljutiti što vas podsjećamo da li maske vrijedile ili nisu, nemojte se na nas ljutiti ako pitamo zašto ste npr. sve predvidjeli do 21. a ne do 20. ili do 22. Kakve ste pragove napravili da znamo da 21. kad građane pustite na mjesta koja su im sada zabranjena da 25. nećemo imati kaos? Kako ćete vratiti, ovdje su svi ponavljali riječ povjerenje? Dakle, predlažem vam da doista pogledate što su nam rekli znanstvenici oko otpornosti bilo koje zemlje. Jedna od novih ovih uvijek imate ovaj baz riječ je taj reziliens, pa dakle otpornost u ekonomiji, pa otpornost ovdje pa ondje. Pa koje društvo je otporno? Koji je društveni sustav otporan na vanjske šokove? Znate li koji? Onaj koji kad se dogodi bilo koja vrsta konfuzije, kad se dogodi nijekanje kao što kod nas su neki nijekali je li virus, kad se dogode strahovi, danas smo govorili tko je tada pobjednik da ponovo napravi društvenu koheziju. Kako se društvena kohezija postiže? Kako se osigurava povjerenje? Kako se upravlja sa krizom? Kakvo vodstvo imamo i kakva je komunikacija? Ako se sjetite društvena kohezija je bila veća u doba prvoga na novohrvatskom lockdowna ili prvoga zaključavanja. Pitate li se još uvijek zašto više nije takva društvena kohezija? Pa tko je to porušio. Volim i neka mi gospodin ministar ne zamjeri kako je jedna kolegica psihijatrinja evo nema kolege Ćorića, je rekla svi smo vjerovali mami Alenki i tati Viliju. Znate li šta ta sintagma znači? Vjerovali smo kao što obitelj vjeruje ocu i majci koji donose dobre odluke u nekoj vrsti krize. A zašto smo im vjerovali? Zato što su se prema svima ponašali jednako, ali su nažalost vrlo brzo počeli dijeliti djecu, ponašali su se na početku jednako, vjerovali smo im, promijenili su komunikaciju, nisu bili bahati kao što ponovo sada su naše kolege prema nama i uključujući premijera. Ministar je svakome znao reći kao što se trudi i danas, reći hvala na pitanju. Pokazali su na početku nismo ni znali niti me nije zanimalo konačno ako ste slušali građane, rekli ste konačno govori struka. Kada su izdali struku? Kada se dogodilo da više nisu bili jednaki prema svima? I još jednom, zašto ne želite podijeliti odgovornost? Ovo nije sada prilika da skupljate poene. Mislite li da ćete dobiti lokalne izbore sa ovakvom nebrigom o zdravlju građana, o sigurnošću građana. Bogami nećete.
Sad idemo na završne riječi, prvo u ime Kluba Hrvatskih suverenista, poštovani zastupnik Marko Milanović Litre. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani ministre, poštovani državni tajnici, poštovane kolegice i kolege, ovaj zakon je nastavak programa vladajućih s kojim se vjerodostojno bore za sigurnu Hrvatsku. Samo što u ovom trenutku u kojem se nalazimo niti su Vlada i stožer vjerodostojni, niti je Hrvatska sigurna. Vjerodostojnost stožera koji u koordinaciji s vladajućima orkestrira našim poslovnim, a sada vidimo imaju potrebu upravljati i našim privatnim životima je u potpunosti izgubljeno. Kakvu vjerodostojnost može imati tijelo koje je zaduženo za sprječavanje proširenja epidemije, a čije su odluke dovele do toga da od 2. listopada do danas imamo porast zaraženih od 660%. Od 17.000 u dva mjeseca smo došli do više od 130.000 zaraženih. I tko je odgovoran za ovu situaciju u kojoj se nalazimo? Odgovor je jasan svima osim onima koji pokušavaju upravljati nama. Odgovoran je stožer i Vlada koji su sa svojim nedjelovanjem i nepripremljenošću na drugi val doveli u pitanje hrvatske poduzetnike, hrvatsko gospodarstvo, hrvatsko zdravstvo i zdravlje svih građana RH. Imali su 6 mjeseci da sebe i nas pripreme za drugi val. Imali su 6 mjeseci za izradu okvira mjera za borbu protiv Covida. Imali su 6 mjeseci da taj okvir bude pravilno najavljen, iskomuniciran i implementiran. Ništa od toga nisu napravili. Dočekali smo jesen i drugi val nepripremljeni i neorganizirani što je dovelo do situacije u kojoj se nalazimo s više od 4.000 je novooboljelih svakog dana. To je ona sigurna Hrvatska koja je pobijedila Covid, to je ona Vlada koja je pobijedila Covid i svladala epidemiju. Da su kojim slučajem pripremili okvir mjera koje nas očekuju svi smo se mogli bolje pripremiti za sve nadolazeće probleme koje su nam oni omogućili svojim djelovanjem odnosno nedjelovanjem. S takvim pristupom omogućili su ugostiteljima, poduzetnicima, zdravstvenim djelatnicima i građanima lakše, omogućili bi pardon, lakše svladavanje svih problema u kojima se sada nalaze. A da ponovim ako nije bilo jasno u tim problemima se nalazimo zbog loše reakcije i djelovanja Vlade i stožera. Njihovo rješenje tih problema danas se nalazi na dnevnom redu Hrvatskog državnog sabora. Njihovo rješenje koje nije vidjelo svjetlo dana je bilo praćenje svojih građana preko mobitela. Njihovo rješenje je zatvaranje ugostitelja bez ikakvih podataka koji bi potvrdili da su oni bili žarišta zaraze. Njihovo rješenje je ova izmjena zakona koja kažnjava hrvatske građane zbog njihovih propusta i neorganiziranosti. Njihovo rješenje je da hrvatski građani dojavljuju prekršaje svojih susjeda i prijatelja valjda po uzoru na neka ne tako davna vremena i političke sustave koje većina Hrvata želi zaboraviti. Svaki dan možemo čuti, vidjeti i pročitati Vladino prozivanje neodgovornih ljudi. Pola Vlade je imalo koronu, a predsjednik Vlade vodi sjednice iz svog tavana jer ima koronu. I to je dobro, sasvim sigurno bolje nego druženje po podrumima u vrijeme najvećeg lockdowna. Ali postavlja se pitanje jesu li Vlada i predsjednik Vlade odgovorni, kako su se oni zarazili, jesu li poštivali propisane mjere? Ja vam ne mogu odgovoriti na sva pitanja, ali na jedno od njih mogu. Vlada i predsjednik Vlade su neodgovorni. Neodgovorni su prema svojim građanima i prema budućnosti naše domovine jer ovakvim zakonima i mjerama nećemo riješiti problem za koji se trebalo pripremati još prije 6 mjeseci. Ovaj zakon je nastavak stihijskog vladanja državom u kojoj se donose odluke koje se mijenjaju iz dana u dan, ponekad iz sata u sat. S takvim radom ne možemo očekivati bolje rezultate nego što sada imamo. Neodgovorne pojedince koji namjerno šire zarazu treba kazniti i vjerujem da nitko u Hrvatskom državnom saboru ne misli drugačije. Ali kako imati povjerenja u stožer koji iza sebe ima niz kontradiktornih odluka i izjava. Tko nam može garantirati da takvih odluka neće biti kod implementacije ovog zakona. U ovakvim stihijskim rješenjima Hrvatski suverenisti neće sudjelovati. Hvala vam.
U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista završno će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Narode oni koji imaju mogućnost da gledaju u ovu kasnu uru, ministre s svojim suradnicima, kolegice i kolege što ste ostali ovdje do ovih kasnih sati, tema i ovaj zakon je značajan. Pandemija je problem u hrvatskom društvu i zdravstveni i ekonomski i gospodarski i mjere se moraju donositi. Balans između toga, odgovornost je preuzela Vlada tj. preuzeli ste vi iz stožera. Slavili ste pobjedu i na taj način ste dobili izbore. Imali ste ogromno povjerenje hrvatskog naroda predstavljajući se kao stručni, a ne politički ljudi. Vi ste iz stožera uvaženi ministre čisto političko tijelo i to tribamo napominjati. Vaše odluke su bile kontradiktorne, politikanske, bile su sve ono što nije smjelo biti i zbog toga ste izgubili povjerenje hrvatskih građana. Premijer Plenković javno je objavio da je pobijedio korona virus, pa da je javno, pa je objavio da je pobijedio i na izborima i kako će sigurna Hrvatska ići dalje. Međutim, ove mjere su sve osim sigurnosti, slobode, sve onoga što tribamo davati narodu, a to je da se poštivaju mjere ali nikako sankcije i nikako zabrane i nikako kazne. Preporuke koje se moraju kontrolirati naravno, idu uglavnom na štetu najslabijih. Idu na štetu naših poduzetnika, naših ugostitelja malih, nikako ne idu na štetu trgovačkim lancima, bankama, teleopraterima koji beru ogroman novac. Od, kontradiktornost je vidljiva ministre u tome što povjerenje koje ste imali ste vi iz stožera u biti porukama koje ste davali da se držimo mjera, a u biti vi se niste držali mjera i vi ste odgovorni. Vi ste u domove za starije i nemoćne koje su bitne institucije koje su morale biti zaštićene imenovali ljude tj. niste vi imenovali, imenovali su vaši članovi stranke u Splitu npr. gospodina Škarića niste ga smijenili zbog događanja koje je bilo, koje se dogodilo i zbog kojih imamo mrtve ljude i obitelji za njima. Vi niste poduzeli ništa. Znači vi jednostavno niste ostavili, a poglavito kada ste optuživali mladi, vi ste oni, molim vas držite razmak, vi ste mlade pozivali da se drži razmak i ja prihvaćam to, ali vi niste držali razmak, niste držali kad ste se slikali sa našom estradnom zvijezdom. Vaša kolegica iz stožera koja je sad moja kolegica zastupnica koju uvažavam također je slala kontradiktorne poruke da maske nisu potrebne na najgledanijem dnevniku HT, nacionalne televizije, to nije dobro. Vi govorite treba maska, a vaša desna ruka ili unutar zdravstvenog sustava vrlo bitna osoba govori ne treba maska, da to nije potrebno. Premijer ne ide u samoizolaciju u kontaktu fizičkom sa tenisačem Đokovićem, fotograf ide. Poljoprivredniku se zabranjiva da, kažnjaje ga se jer je bio u samoizolaciji i gnojio je svoju njivu, kilometar oko njega niko nije bio, dobija je kaznu od 8.000 kuna. Tako da ima puno kontradiktornosti. Zatvaraju nam se tržnice, trgovački lanci su i McDonalds i strane, koji prodaju strane GMO proizvode nekontrolirane su radili uredno i dostavljali svoju hranu, naši domaći to proizvođači nisu bili u mogućnosti. Imamo velike štete na gospodarstvo i nije lako bilo. Međutim vi ste izgubili povjerenje, ove sankcije ništa dobra neće donijeti i ove kazne. Vi morate naći model komunikacije kojega ste imali u početku, da ljudi imaju povjerenje, a nikako ispolitizirane poruke koje se stvaraju u inkubatoru Šeksa. Cinkati svoje susjede to more jedino kolega ili SOA napravit, to ko da je Vladimir Šeks napisao ovaj zakon [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] i vama to uleti u usta, cinkati ljude, katastrofa.
Hvala lijepa. S obzirom da je svima silno stalo do zaštite zdravlja mi ćemo sad malo prekinut opet sjednicu i imat jednu stanku, da se provjetri to sve skupa [[Upadica: I sutra u 9 i 30.]] ovaj, a ne, ne, ne, moramo završiti pa vama je stalo do te teme jako. Prema tome ovaj mi ćemo se, možda ćemo i glasovati, vidjet ćemo, mi ćemo ovaj sad se malo provjetriti do 23 i 50 pa ćemo onda nastaviti. STANKA U 23,40 SATI. NASTAVAK NAKON STANKE U 23,47 SATI [[Govornik naknadno uključen.]] završnim, u ime, u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, završno će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Tomašević. Izvolite.
Evo kratko, u kraćem vremenu nego što je inače predviđeno za s obzirom na ove sitne noćne sate, evo još malo ćemo ući u drugi dan sa raspravom, ću reći završno u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka zašto mi ne možemo podržati izmjene ovog zakona. Znači, ovo su ajde još jednom da ponovimo, prošlo je 24 sata od toga da je na sjednici Vlade su bile izmjene zakona i došli su već u, 24 sata ne na dnevni red sabora, nego na raspravu u Hrvatskom saboru. Ako to nije pokazatelj izvanrednog stanja u kojem jesmo ja ne znam šta je onda. S druge strane ono što je jasno i da tu Članak 17. ovaj Ustava jasno to propisuje i jasno je da tu spadaju i prirodne nepogode i jasno je da je ovo zapravo prirodna nepogoda i jasno je da su ovo vrlo velika ograničenja prava i sloboda zajamčenih Ustavnom to je ta 2/3 većina. I mislim da i u tom smislu i kolegica Borić već rekla vama da je stalo za dijalog kao što ste ovdje više puta govorili što niste predložili mjere, pa jesmo predložili smo zaključak koji je zatrpan i zakopan u dnevnom redu već mjesec i pol dana. Na konferenciji za medije kad smo predstavljali taj zaključak smo predvidjeli točno koristeći podatke Svjetske zdravstvene organizacije da ćemo imati preko 2.000 zaraženih dnevno u roku mjesec dana i da ćemo preći brojku od 1.500 nažalost umrlih građana i to se nažalost dogodilo. I to je bilo dva tjedna prije nego su onda i drugi počeli isto tako govoriti poput profesora Đikića itd. Znači to je bio, predložili smo neki model, u redu je da ga odbijete, ali baš da se o njemu niti ne raspravlja u Hrvatskom saboru, e to mislim da je pokazatelj da tu nema dijaloga. I iz te perspektive ja tako i čitam ovo da ima dijaloga onda bi podijelili s nama odgovornost i rekli bi ok, 2/3 većina i idemo vidjeti na koji način se mogu ove mjere poboljšati, na koji način mogu kazne biti razmjerne i na koji način možemo se bolje nositi sa ovom krizom. Mi smo već pokazali želju za dijalogom, ali očito da vi to hoćete sami, ako hoćete sami onda ćete i sami snositi odgovornost za sve ono što će se događati dobro i ono što će se događati loše u slijedećih nekoliko mjeseci u upravljanju zdravstvenom krizom. Mi smo kao oporba svoju dionicu odradili i pružili ruku, a na vama je dalje.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a završno će govoriti poštovani zastupnik Ivan Ćelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Tema jučerašnjeg Svjetskog dana borbe protiv AIDS-a je bila globalna solidarnost i podijeljena odgovornost, ja pozivam zastupnice i zastupnike iz oporbe da podijele s nama odgovornost tako da podrže ove izmjene i dopune Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Pojam mjera je sigurno jedan pojam koji će i nakon završetka ove epidemije izazivati negativne konotacije. Bezbroj puta smo danas spominjali te mjere u pozitivnom ili negativnom kontekstu. Javnozdravstvene i socijalne mjere prilagođavaju se kako bi se što efikasnije upravljalo rizicima ne samo u Hrvatskoj nego i u ostalim zemljama članicama EU i širom svijeta. Izmjene zakona su nužne radi uvođenja prekršajnih sankcija s obzirom na određeni broj neodgovornih pojedinaca koji ugrožavaju zdravlje drugih. To je jedan od uobičajenih javnozdravstvenih alata koji se koristi ne samo kod zaraznih bolesti nego i kod drugih javnozdravstvenih problema, a pri donošenju određenih javnozdravstvenih politika kao što su borba protiv pušenja, borba protiv konzumacije alkohola. Većina naših sugrađana vrlo dobro razumije okolnosti u kojima se nalazimo. Primarno zdravstvena sigurnost građana, ali važan i socioekonomski aspekt. Do sada je isplaćeno 7,4 milijarde kuna, novim mjerama bit će isplaćeno još 2 milijarde i 100 miliona kuna očuvane su 100-tine tisuća radnih mjesta, mjere su pomogle u više od 100.000 poduzeća. Pred nama je donošenje ovih izmjena i dopuna zakona, Klub HDZ-a će je podržati, pozivamo sve vas da podržite izmjene i dopune zakona. Hvala.
I u ime Kluba zastupnika SDP-a završno poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Vidite da nas je ostalo manje od 10 da ne bi kršili ove mjere, vidite kako smo već podržali u startu. Poštovane kolegice i kolege, Klub SDP-a dijeli stajalište većine hrvatskih građana da je potrebno i propisati određene sankcije za određena ponašanja koja ugrožavaju živote i zdravlje drugih. Imamo veliku dilemu oko prvo visine kazni koje su propisani i njihove barem, kakva će biti primjena to ćemo vidjeti ali kazne su jasne, njihove neselektivne primjene neovisno o tome dakle okolnostima, barem kako piše, u kojima se to protupravno ponašanje dogodilo. Konkretno mislimo da je možda kazna za od 500 kuna prestroga posebno u prvom slučaju ili u slučaju da se netko jednostavno, da je netko zaboravio ili još što je kolegica spomenula da nije imao ni mogućnosti nabaviti masku. A što se tiče druge odredbe o sankcioniranju privatnih okupljanja, imamo velike dileme je li tako, ovako kako je propisano dolazi do neproporcionalnog, nerazmjernog narušenja, narušanja prava na nepovredivost doma. Što se tiče javnih okupljanja tu imamo manjih, manjih dilema jer javno i privatno ipak nije ovaj nije usporedivo u kontekstu okupljanja. Što se tiče dosadašnjeg rada stožera bit će više prilike to izreći za vrijeme rasprave koju je najavio ministar, a i ono koje su inicirali kolege iz MOST-a nezavisnih lista. Što se tiče pobjede u prvom poluvremenu nad koronom i s time ću završiti, to me podsjeća na situaciju, kolega Bulj će se sjetiti serije Velo misto i kolega Milanović isto i Sabina i …/nerazumljivo/… a to je kada je prvi puta došla Sparta u Split pa je u prvom poluvremenu dala 14 golova, a u drugom poluvremenu je Hajduk dao 1 gol, pa je meštar tada svome pomoćniku objasnio, mi smo prvo poluvrijeme izgubili 13:0, al drugo smo dobili 1:0 pa je to u pravilu neriješeno, eto takva je bila pobjeda u prvom poluvremenu. Prema tome, nije to bilo poluvrijeme, to nije bila niti prva četvrtina, jer broj onih koji je zaražen nakon tog prvog poluvremena je puno veći od onoga u prvom poluvremenu zato, tzv. prvom poluvremenu, zato zbog ovih dilema koje imamo i zbog toga što nismo dobili odgovarajuće odgovore Vlade nažalost ne možemo podijeliti odgovornost sa Vladom, ali to njima ni ne treba, oni će to donijeti i bez nas. Ali ne bojte se bez obzira na vaš tvrdoglav stav, ako budemo trebali podijeliti odgovornost kada se budu puno veće restrikcije radile u ljudskim pravima, ako to bude zadaća i ako to ne bude moglo bez nas onda ćemo razgovarati i sasvim sigurno doći do dobrog rješenja. Želim vam svima laku noć i ova 2 dana što imate tulumarit nemojte. Hvala.
Hvala lijepa. Ja vam, jesam ja dobro shvatio da ste vi digli povredu Poslovnika?
Tako je da. Poštovani gospodin Bauk ja znam da vi imate ovaj simpatije prema mom prezimenu, ali moje prezime se sastoji od Milanović Litre pa vas molim ubuduće [[Upadica: Koji članak?]] 238.
Odlično, dajem vam opomenu. S time ćemo završiti sa današnjim radom i o tome ćemo naravno glasovati kad se steknu uvjeti, a mi ćemo nastaviti sa radom sutra u četvrtak 3. prosinca u 9 i 30 i prva točka bit će Prijedlog Zakona o dopuni Zakona o socijalnoj skrbi s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 72. Želim vam za dvije minute ugodan dan [[Upadica: Dobro jutro.]] slijedeći. SJEDNICA JE PREKINUTA U 23,58 SATI. Sljedeći klub zastupnika je onaj Nacionalnih manjina u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Veljko Kajtazi. Izvolite.