Poštovani narodni poslanici, otvaram Prvu sednicu Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2000. godini. Pozivam vas da minutom ćutanja odamo poštu narodnom poslaniku Miroslavu Vučiću, koji je preminuo u periodu između prethodne i ove sednice. Slava mu! Obaveštavam vas da prema službenoj evidenciji današnjoj sednici prisustvuje 174 narodna poslanika. Molim vas da radi utvrđivanja kvoruma, ubacite identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Obaveštavam Narodnu skupštinu da sam odobrio odsustvo sledećim narodnim poslanicima: Tatjani Lenard. Obaveštavam Narodnu skupštinu da su pozvani da sednici prisustvuju predsednik, potpredsednici, ministri i sekretar Vlade Republike Srbije, kao i sekretar Republičkog sekretarijata za zakonodavstvo. Dostavljen vam je zapisnik Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1999. godini, održane 21. decembra 1999. godine. Da li ima primedaba na zapisnik? (Nema.) Konstatujem da nema primedaba na zapisnik. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje zapisnik Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1999. godini, održane 21. decembra 1999. godine, bez primedbi. Za je glasalo 165, protiv niko, uzdržan niko, tri nisu glasala, prisutno je 168 narodnih poslanika u sali. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila većinom glasova zapisnik sa sednice, održane 21. decembra 1999. godine, i to bez primedbi. Uručeno vam je pismo predsednika poslaničke grupe SRS, kojim obaveštava Narodnu skupštinu da je narodni poslanik Miroslav Vučić preminuo 26. marta 2000. godine. Takođe vam je uručen izveštaj Administrativnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije povodom razmatranja ovog obaveštenja, sa predlogom da Narodna skupština na osnovu člana 102, stav 1. tačka 9. i stav 2. i 3. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatuje prestanak mandata narodnom poslaniku Miroslavu Vučiću na dan smrti 26. marta 2000. godine. Saglasno članu 102, stav 1. tačka 9. i stav 2. i 3. Zakona o izboru narodnih poslanika, Narodna skupština na predlog Administrativnog odbora konstatuje da je prestao mandat pre isteka vremena na koje je izabran narodnom poslaniku Miroslavu Vučiću, izabranom sa izborne liste Srpske radikalne stranke - dr Vojislav Šešelj, u izbornoj jedinici 18 - Zaječar, danom smrti 26. marta 2000. godine. Saglasno Zakonu o izboru narodnih poslanika izvršiće se popunjavanje upražnjenog poslaničkog mesta u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Primili ste ostavku Živorada Tiosavića na funkciju narodnog poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije i izveštaj Administrativnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije povodom razmatranja ove ostavke, sa predlogom da Narodna skupština u smislu člana 102. stav 1. tačka 2. i stav 2. i 3. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatuje prestanak mandata narodnog poslanika Živorada Tiosavića danom podnošenja ostavke. Saglasno članu 102. stav 1, tačka 2. i stav 2. i 3. Zakona o izboru narodnih poslanika, Narodna skupština na predlog Administrativnog odbora konstatuje da je prestao mandat pre isteka vremena na koje je izabran narodnom poslaniku Živoradu Tiosaviću, izabranog sa izborne liste Srpske radikalne stranke - dr Vojislav Šešelj, u izbornoj jedinici 13 - Šabac, danom podnošenja ostavke. Saglasno Zakonu o izboru narodnih poslanika izvršiće se popunjavanje upražnjenog poslaničkog mesta u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Primili ste ostavke Novotni Lasla na funkciju narodnog poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije i izveštaj Administrativnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije povodom razmatranja ove ostavke, sa predlogom da Narodna skupština, u smislu člana 102. stav 1. tačka 2. i stav 2. i 3. Zakona o izboru narodnih poslanika konstatuje prestanak mandata narodnog poslanika Novotni Lasla danom podnošenja ostavke. Saglasno članu 102. stav 1. tačka 2. i stav 2. i 3. Zakona o izboru narodnih poslanika, Narodna skupština na predlog Administrativnog odbora konstatuje da je prestao mandat, pre isteka vremena na koje je izabran, narodnom poslaniku Novotni Laslu, izabranom sa izborne liste Socijalističke partije Srbije, Jugoslovenske levice - Nove demokratije - Slobodan Milošević, u izbornoj jedinici 6 - Zrenjanin, danom podnošenja ostavke. Saglasno Zakonu o izboru narodnih poslanika izvršiće se popunjavanje upražnjenog poslaničkog mesta u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Primio sam ostavku dr Jove Todorovića na funkciju ministra prosvete u Vladi Republike Srbije. Saglasno članu 202. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine o ostavci je obavešten predsednik Vlade Republike Srbije. Podsećam vas da je članom 202. stav 4. Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da Narodna skupština na prvoj narednoj sednici konstatuje, bez pretresa, da je član Vlade podneo ostavku i da se o tome ne odlučuje. Saglasno članu 202. stav 4. Poslovnika, Narodna skupština konstatuje da je dr Jovo Todorović podneo ostavku na funkciju ministra prosvete u Vladi Republike Srbije. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. U sazivu ove sednice, koji vam je dostavljen, sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno odredbama Poslovnika, potrebno je da odlučimo o predlozima za donošenje akata po hitnom postupku i o predlozima za izmene i dopune predloženog dnevnog reda sednice. 1. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o igrama na sreću, koji je podnela Narodnoj skupštini 7. aprila 2000. godine. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o igrama na sreću. Za 168, osam protiv, niko nije uzdržan, nije glasalo sedam, u sali su prisutna 183 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. 2. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 1999. godinu, koji je podnela Narodnoj skupštini 4. aprila 2000. godine. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 1999. godinu. Za su glasala 172 narodna poslanika, 10 protiv, niko nije uzdržan, jedan nije glasao, 183 je prisutno u sali. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. 3. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku razmotri Predlog odluke o završnom računu budžeta Autonomne Pokrajine Kosovo i Metohija za 1999. godinu, koji je podnela Narodnoj skupštini 4. aprila 2000. godine. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se po hitnom postupku razmotri Predlog odluke o završnom računu budžeta Autonomne Pokrajine Kosovo i Metohija za 1999. godinu. Za 172, devet je glasalo protiv, niko nije uzdržan, tri nisu glasala, 184 narodna poslanika je prisutno u sali. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. 4. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku razmotri Predlog odluke o utvrđivanju nepokretnih kulturnih dobara od izuzetnog značaja, koji je podnela Narodnoj skuštini 7. aprila 2000. godine. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog odluke o utvrđivanju nepokretnih kulturnih dobara od izuzetnog značaja. Saopštavam da su za predlog glasala 174 narodna poslanika, protiv osam, niko nije uzdržan, pet nije glasalo, 187 je prisutno u sali. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Grupa od 71 narodnog poslanika poslaničke grupe Srpske radikalne stranke predložila je da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom dnevnog reda - Izbor potpredsednika Narodne skupštine Republike Srbije. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog grupe od 71 narodnog poslanika poslaničke grupe Srpske radikalne stranke da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom - Izbor potpredsednika Narodne skupštine Republike Srbije. Za 179, niko nije protiv, pet uzdržanih, sedam nije glasalo, 191 poslanik prisutan u sali. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Predlozi za proširenje dnevnog reda. Poslanička grupa Srpske radikalne stranke predložila je da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom dnevnog reda - Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog poslaničke grupe Srpske radikalne stranke da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom: Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Za predlog je glasalo 177, protiv četiri, uzdržao se od glasanja jedan, sedam nije glasalo, ukupno je prisutno 89 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada Republike Srbije je predložila da se Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o igrama na sreću, Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 1999. godinu, Predlog odluke o izvršenju budžeta Autonomne pokrajine Kosovo i Metohija za 1999. godinu i Predlog odluke o utvrđivanju nepokretnih kulturnih dobara od izuzetnog značaja razmotre kao četvrta, peta, šesta i sedma tačka dnevnog reda. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o igrama na sreću, Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 1999. godinu, Predlog odluke o završnom računu budžeta Autonomne pokrajine Kosovo i Metohija za 1999. godinu i Predlog odluke za utvrđivanje nepokretnih kulturnih dobara od izuzetnog značaja razmotre kao četvrta, peta, šesta i sedma tačka dnevnog reda. Za 169, protiv devet, niko se nije uzdržao od glasanja, 14 nije glasalo, ukupno su prisutna 192 narodna poslanika u sali. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Saglasno odredbama Poslovnika Narodne skupštine, sve prihvaćene nove tačke uvršćuju se u dnevni red po redosledu njihovog predlaganja, odnosno prihvatanja. O predlozima akata koji su prihvaćeni kao nove tačke dnevnog reda nadležni odbori, odnosno Vlada Republike Srbije, ukoliko to već nisu učinili, podneće svoj izveštaj, odnosno mišljenje u toku trajanja sednice. Pošto smo se izjasnili o svim predlozima za izmenu i dopunu dnevnog reda, molim narodne poslanike da se izjasne o dnevnom redu u celini. Stavljam na glasanje predlog dnevnog reda sednice u celini. Za 175 narodnih poslanika, protiv devet, niko se nije uzdržao od glasanja, četiri nisu glasala, 188 je prisutno u sali. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova utvrdila dnevni red Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2000. godini, u celini. Molim Službu Narodne skupštine da pripremi prečišćeni tekst dnevnog reda sednice i uruči ga narodnim poslanicima. Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu sednice. Narodni poslanik Marijan Rističević reklamira povredu poslovnika. Ima reč poslanik Marijan Rističević.
Poštovani narodni poslanici, mi smo, kao poslanička grupa Koalicije "Vojvodina", predložili desetak ili 12 dopuna dnevnog reda. Predsednik je propustio da vam to saopšti. Mi smo podneli predloge za dopunu dnevnog reda po poslovničkoj proceduri. To smo podneli predsedniku Narodne skupštine blagovremeno, pre početka sednice. Ovo je drastično kršenje Poslovnika na našu štetu, što nije prvi put. Takođe, ne znam da li na ovoj sednici postoje, kao tačka dnevnog reda, poslanička pitanja, što je poslovnička obaveza Prve sednice Prvog redovnog zasedanja.
Zahvaljujem. Narodni poslanik je reklamirao povredu Poslovnika zato što je predloženo više tačaka dnevnog reda. Da bi se tačke uvrstile u dnevni red mora da prođe odgovarajuća procedura. Predloge koje je pomenuo narodni poslanik nisu razmotrili nadležni odbori. Kad budu razmotrili nadležni odbori, naći će se na dnevnom redu. Prema tome, nema kršenja poslovnika i o tome nema potrebe da se izjašnjava Skupština. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda: - IZBOR ČLANA VLADE REPUBLIKE SRBIJE Uručen Vam je predlog predsednika Vlade Republike Srbije za izbor člana Vlade Republike Srbije. Molim predsednika Vlade Republike Srbije, Mirka Marjanovića, da obrazloži predlog.
Poštovani predsedniče, uvaženi narodni poslanici, kao što ste obavešteni, profesor dr Jovo Todorović je iz zdravstvenih razloga podneo ostavku na mesto ministra prosvete. Dozvolite mi da se kao predsednik Vlade zahvalim prof. dr Jovi Todoroviću na njegovom dosadašnjem angažovanju, na ovom izuzetno odgovornom poslu, kao i da mu poželim mnogo uspeha u daljem radu i ličnom životu. Za ministra prosvete predlažem prof. dr Milivoja Simonovića, rođenog 1951. godine, diplomiranog mašinskog inženjera, profesora Mašinskog fakulteta Univerziteta u Beogradu, dosadašnjeg zamenika ministra prosvete. Uveren sam da će prof. dr Milivoje Simonović, imajući u vidu njegovo dosadašnje radno angažovanje, doprineti još efikasnijem radu Vlade i Ministarstvu prosvete. Te, zbog toga predlažem da prof. dr Milivoja Simonovića izaberete za ministra prosvete u Vladi Narodnog Jedinstva Republike Srbije.
Zahvaljujem predsedniku Marjanoviću. Otvaram pretres o predlogu predsednika Vlade za izbor ministra prosvete u Vladi Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto se niko ne javlja za reč zaključujem pretres i prelazimo na odlučivanje. Pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da se prema članu 187. stav 1. Poslovnika o predlogu za izbor članova Vlade Republike Srbije odlučuje u celini, tajnim glasanjem, osim ako Narodna Skupština ne odluči da se glasa javno. Da li ima predloga da se o predlogu predsednika Vlade za izbor ministra prosvete u Vladi Republike Srbije glasa javno? Života Cvetković, izvolite.
U cilju efikasnosti rada Skupštine predlažem da izbor ministra prosvete obavimo javnim glasanjem, i to elektronskim putem.
Zahvaljujem.Čuli ste predlog narodnog poslanika Živote Cvetkovića. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice, jer se o ovom predlogu mora da izjasni Skupština. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Živote Cvetkovića da se o predlogu predsednika Vlade za izbor ministra prosvete u Vladi Republike Srbije odlučuje javnim glasanjem - upotrebom elektronskog sistema za glasanje. Za 174, protiv niko, uzdržanih dva, nije glasalo 10, ukupno prisutno 186 poslanika u sali. Konstatujem da je Narodna Skupština većinom glasova odlučila da se o predlogu predsednika Vlade za izbor ministra prosvete u Vladi Republike Srbije glasa javno - upotrebom elektronskog sistema za glasanje. Pošto je Narodna Skupština odlučila da se o predlogu predsednika Vlade za izbor ministra prosvete u Vladi Republike Srbije glasa javno - upotrebom elektronskog sistema za glasanje - podsećam vas da se, prema članu 92. stav 2. Ustava Republike Srbije i članu 187. stav 2. Poslovnika Narodne Skupštine, odluka o izboru članova Vlade smatra usvojenom ako je za nju glasala većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Pre pristupanja glasanju, molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog predsednika Vlade za izbor ministra prosvete u Vladi Republike Srbije. Za 179, protiv četiri, uzdržan niko, nisu glasala tri, ukupno prisutno 186 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna Skupština većinom glasova, odnosno sa 179 glasova, što predstavlja većinu od ukupnog broja narodnih poslanika, izabrala za ministra prosvete u Vladi Republike Srbije prof. dr Milivoja Simonovića. Dozvolite mi da, u vaše i svoje ime, čestitam prof. dr Milivoju Simonoviću na izboru za ministra prosvete u Vladi Republike Srbije. [[Aplauz.]] Molim izabranog člana Vlade, ministra prosvete, u skladu sa članom 6. Zakona o Vladi Republike Srbije, da pristupi radi polaganja Zakletve. "Zaklinjem se da ću se u svom radu pridržavati Ustava i zakona i da ću dužnost člana Vlade vršiti odgovorno i savesno." Molim izabranog ministra prosvete u Vladi da potpiše i preda tekst Zakletve. [[Aplauz.]] Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZBORU SAVEZNIH POSLANIKA U VEĆE REPUBLIKA SAVEZNE SKUPŠTINE Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane, koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Marjan Rističević i Tomislav Marković. Primili ste obaveštenje narodnog poslanika Tomislava Markovića da povlači svoje amandmane na Predlog zakona. Primili ste mišljenje Vlade Republike Srbije o amandmanima narodnog poslanika Marjana Rističevića. Primili ste izveštaje Odbora za pravosuđe i upravu koji je prihvatio Predlog zakona, u načelu i u pojedinostima, i predlaže Narodnoj skupštini da ga usvoji u predloženom tekstu. Primili ste izveštaj Zakonodavnog odbora, koji je prihvatio Predlog zakona u načelu i u pojedinostima. Otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Da.) Reč ima profesor Ratko Marković, potpredsednik Vlade.
Gospodine predsedniče, gospodo narodni poslanici, ovaj predlog zakona je iz oblasti zakona konstitutivnog karaktera. Takvim zakonima se dograđuje i dopisuje Ustav. Bez obzira što se ovaj zakon donosi po običnom, zakonodavnom postupku, on ulazi u kategoriju zakona nad zakonima. Njime se konstituiše telo koje donosi zakone i delom se utvrđuje postupak po kojem se zakon donosi. Predlogom zakona ispunjava se nalog saveznog ustavotvorca republičkom zakonodavstvu, član 81. stav 2. saveznog Ustava, koji kaže: "Izbor i prestanak mandata saveznih poslanika u Veće republika Savezne skupštine uređuje se zakonom republike članice". Nepostojanje zakona je isto tako neustavno stanje kao i postojanje neustavnog zakona. Zato je Srbija bila obavezna da donošenjem zakona ispoštuje savezni Ustav. Međutim, Predlogom zakona uvažava se i pravno shvatanje Saveznog ustavnog suda, po kojem, citiram, "predstavljanje republike članice jeste predstavljanje republike članice u njenoj potpunosti, odnosno znači predstavljanje, pre svega, političke volje njenih građana, kojom je ustanovljena vlast u toj republici članici na izborima za njenu skupštinu, odnosno, predstavljanje svih njenih posebnosti i interesa". Odluka Saveznog ustavnog suda od 20. novembra 1999. godine. Republički zakonodavac ima slobodu da se opredeli za jedan od, uporednom ustavnom pravu, poznatih načina izbora poslanika federalnih jedinica u gornji dom federalnog parlamenta, u kojem su predstavljene federalne jedinice. Prema, do 20. novembra prošle godine, važećem zakonu Srbije, te poslanike nisu birali građani neposredno, premda je to bilo pravno moguće, nego Republički parlament, najpre po sistemu srazmernog predstavljanja parlamentarnih stranaka, a posle izmene zakona, sistemom većine. Ipak je poslednji sastav predstavnika Srbije u Veću republika bio komponovan međustranačkim dogovorom parlamentarnih stranaka, po sistemu njihovog srazmernog predstavljanja. Savezni ustavni sud je u postupku pokrenutom po sopstvenoj inicijativi za ocenu ustavnosti republičkog zakona utvrdio da, iako Republika samostalno uređuje organizaciju vlasti i samostalno svojim zakonom uređuje izbor i prestanak mandata u Veću republika, ona to mora činiti u okvirima sistema organizacije države i ljudskih i građanskih prava utvrđenih u saveznom Ustavu. Pošto se republički zakonodavac opredelio za izborni sistem srazmernog predstavništva, on je taj sistem morao protegnuti sve do izbora predstavnika Republike u Veće republika za Savezni parlament, kad se već opredelio za posredne izbore tih predstavnika od strane Republičkog parlamenta. U suprotnom, u Veću republika ne bi bila predstavljena Republika, nego politička većina u njenoj Skupštini. Isto tako, Savezni ustavni sud je smatrao i da je odredba iz republičkog zakona o mogućnosti opoziva u Republičkom parlamentu saveznih poslanika, koje je taj isti parlament izabrao za svoje predstavnike iz svoje sredine, neustavna. Ti poslanici ne mogu biti punomoćnici svojih parlamenata, koji slobodno raspolažu njihovim mandatom kao svaki vlastodavac, nego su oni izborom postali nova institucija koja ima sopstveni mandat kojim slobodno raspolažu. Izradom Predloga novog zakona u kojem uvažava pravno shvatanje Saveznog ustavnog suda, Srbija je potvrdila prioritet saveznog pravnog poretka i saveznih institucija i time svoju lojalnost federalnoj državi. U Predlogu zakona upravo je osnovno obeležje što se predstavnici Republike biraju sistemom srazmernog predstavništva, tj. "srazmerno stranačkom sastavu poslanika u Narodnoj skupštini", član 5. stav 1. Predloga zakona. Ovlašćenje koje ima predsednik Narodne skupštine da utvrđuje broj poslanika u Veću republika, koji se biraju iz reda pojedine poslaničke grupe u Narodnoj skupštini, nije nikakvo samostalno i suštinsko, kako se to predstavlja u izvesnim sredstvima obaveštavanja, nego samo tehničko ovlašćenje. Predsednik Narodne skupštine samo saopštava taj broj koji je utvrdila proverljivom i svima dostupnom računskom operacijom stručna služba Narodne skupštine. Narodni poslanik može glasati samo za onoliko kandidata u okviru poslaničke grupe koliko se bira poslanika u Veće republika iz te poslaničke grupe, a u suprotnom, njegov glasački listić je nevažeći. Da izbor predstavnika ne bi bio u isključivom posedu poslaničkih grupa u Narodnoj skupštini, da bi u njemu saučestsvovala i Narodna skupština, Predlog zakona predviđa da je "predlog poslaničke grupe valjan ako sadrži broj kandidata koji je dvostruko veći od broja poslanika u Veću republika koji se biraju iz reda te poslaničke grupe" član 11. stav 1. Predloga zakona. Ovaj predlog zakona polazi od stava da je norma iz člana 80. stava 3. saveznog Ustava, po kojoj Veće republika sačinjavaju po 20 saveznih poslanika iz republike članice, ustavna obaveza republike članice da obezbedi izbor svih tih dvadeset poslanika. Cifra od dvadeset, drugim rečima, mora biti ispunjena, a na republičkom zakonodavcu je da to obezbedi. U ovom predlogu zakona je to postignuto tako što je osujećena mogućnost da se nepredlaganjem kandidata za poslanike u Veće republika od strane poslaničkih grupa ili neopravdanim izostajanjem većine narodnih poslanika poslaničke grupe koja je predložila listu kandidata za poslanike u Veću republika, dovede u pitanje izbor svih dvadeset poslanika. U takvim slučajevima povećava se broj poslanika koji se biraju iz reda poslaničkih grupa koje su podnele predloge sačinjene u skladu sa zakonom, odnosno iz reda poslaničkih grupa čiji narodni poslanici prisustvuju sednici na kojoj se vrši njihov izbor. Narodni poslanici utvrdiće, srazmerno broju narodnih poslanika koje određena poslanička grupa ima u Narodnoj skupštini, za koliko se povećava broj poslanika koji se biraju iz reda poslaničkih grupa koje su podnele predloge sačinjene u skladu sa zakonom, odnosno iz reda poslaničkih grupa čiji narodni poslanici prisustvuju sednici Narodne skupštine na kojoj se vrši njihov izbor. (Član 16. stavovi 1. i 2. Predloga zakona). Ovakvim rešenjem Narodna skupština bori se protiv opstrukcije, neurednog vršenja i nevršenja poslaničkih dužnosti. Biti narodni poslanik je pravo da se u zakonodavnom telu predstavlja biračko telo, ali istovremeno i dužnost da se biračko telo predstavlja. Minimalna poslanička dužnost je da poslanik prisustvuje sednicama predstavničkog tela. Protiv opstrukcije uperena je i norma iz člana 22. stava 1. Predloga zakona, po kojoj su "za poslanike u Veću republika izabrani kandidati iz poslaničke grupe koji su dobili najveći broj glasova u okviru broja poslanika koji se iz poslaničke grupe biraju". Postupajući prema pravnom mišljenju Saveznog ustavnog suda, Predlog zakona utvrđuje osnove prestanka mandata poslaniku u Veću republika pre isteka vremena na koje je izabran, saglasno prirodi ovog parlamentarnog doma kao samostalnog organa federalne države, a ne kao zajedničkog organa federalnih jedinica, tj. republika članica. To znači da ne postoje mogućnosti za opoziv kao instrument vlasti Republičkog parlamenta nad mandatom saveznog poslanika u Veću republika saveznog parlamenta. Izraz samostalnosti i volje saveznog parlamenta i istovremeno njegovog subjektiviteta je i norma iz člana 31. Predloga zakona, po kojoj "poslanicima u Veću republika prestaje mandat danom verifikacije mandata poslanika u Veću republika izabranih po odredbama zakona." Dok se u Narodnoj skupštini "dan prestanka mandata poslanika u Veću republika konstatuje na prvoj narednoj sednici Narodne skupštine, po prijemu obaveštenja o razlozima za prestanak mandata poslanika", član 28. stav 3. Predloga zakona. Na kraju, Predlog zakona utvrđuje potpunu zaštitu izbornog postupka za izbor poslanika u Veće republika, obema linijama zaštite - upravnom linijom, tj. prigovorom Komisiji za izbor poslanika u Veće republika, koji se podnosi u roku od 24 časa od podnošenja izveštaja Komisije o rezultatima izbora, s tim što je Komisija dužna da o svojoj odluci obavesti podnosioca prigovora u roku od 48 časova od prijema prigovora - član 25. Predloga zakona. Sudskom linijom, tj. podnošenjem žalbe Vrhovnom sudu Srbije, koja se preko Komisije podnosi u roku od 48 časova od prijema odluke, s tim što je ova komisija dužna da u roku od 24 časa od prijema žalbe dostavi Vrhovnom sudu prigovor i sve potrebne spise. Vrhovni sud Srbije dužan je da odluku o žalbi donese najkasnije u roku od 48 časova od prijema žalbe. Ovde se zaštita izbornog postupka okončava i zaustavlja, jer je "odluka doneta u postupku po žalbi pravnosnažna i protiv nje se ne može podneti zahtev za vanredno preispitivanje sudske odluke, niti zahtev za ponavljanje postupka predviđen zakonom kojim se uređuje postupak u upravnim sporovima", član 27. stav 3. Predloga zakona. Tako se u kratkim rokovima stavlja tačka na pitanje zakonitosti izbornog postupka za izbor poslanika u Veće republika, čime se opet osujećuje opstrukcija tog izbora i doprinosi bržoj institucijalizaciji federalne države. Gospodo narodni poslanici, ukoliko se ovaj predlog zakona usvoji u Narodnoj skupštini - izbori za poslanike u Veću republika, po njegovim odredbama, sprovešće se u roku od 15 dana od dana njegovog stupanja na snagu. Vlada Republike Srbije predlaže Narodnoj skupštini da ovaj predlog zakona usvoji, jer će se njegovim usvajanjem ne samo ispuniti dužnost naše Republike prema Federaciji, nego i dograditi i zaokružiti naše parlamentarne i federalne ustanove. Hvala.
Zahvaljujem. Da li neko od narodnih poslanika želi reč? Ima reč narodni poslanik Dragan Veselinov.
Gospodine predsedniče Skupštine, dame i gospodo narodni poslanici, dobro je što na ovakvim sednicama odajemo počast našim preminulim poslanicima, svejedno iz koje su partije. No, ja bih želeo da vas podsetim da je na današnji dan, tačno pre godinu dana, ubijen poznati novinar Slavko Ćuruvija i da do današnjeg dana ministar policije, odnosno policija, nije ni jednim potezom obavestila javnost ko stoji..... [[žagor]]
Molim gospodina Veselinova da se drži dnevnog reda, molim vas.
Pozivam sve narodne poslanike, koji žele da brane slobodu informisanja u ovoj zemlji, demokratiju, da minutom ćutanja odamo poštu Slavku Ćuruviji. (Glasovi - oduzmite mu reč.) Slava mu.
Gospodine Veselinov, molim vas držite se dnevnog reda.
I te kako se držim. Vlada Republike Srbije je danas podnela Predlog zakona o izboru poslanika u Veće republika. Mi smo uvereni da je ovaj zakon ništa drugo do unutarskupštinski puč, kojim će se ponovo ništa drugo učiniti do pojačati ona ideologija i politički pritisak u Saveznoj skupštini, koji zastupa trojni pakt sastavljen od Socijalističke partije Srbije, Jugoslovenske udružene levice i Srpske radikalne stranke. Na jednoj strani doći će do pojačavanja pritiska u Saveznoj skupštini na Crnu Goru da se ne redefinišu odnosi u jugoslovenskoj zajednici, već da se pojača nacionalistički i velikosrpski pritisak na Crnu Goru, a istovremeno omogućava se ovoj skupštini da bez obzira na stranački sastav u njoj sama Skupština, po svojoj volji, u skladu sa većinom koju u njoj imaju poslanici iz trojnog saveza, bira, tako da se može veoma lako dogoditi da ni jedan poslanik ni iz jedne opozicione stranke ne uđe u Veće republika Savezne skupštine. Izričito je predviđeno ovim zakonom i takva mogućnost. Mi ovde želimo da ukažemo na veliku političku opasnost ovog zakona. Mi smo ubeđeni da, s obzirom na pravo ove skupštine da postupa ne poštujući izbornu volju građana, po odlukama većine, bez obzira na stvarni stranački sastav ove skupštine, onda će ova skupština biti u stanju da eliminiše i one partije u Saveznoj skupštini koje se zalažu za redefinisanje odnosa i u samoj Srbiji. A, to znači i Koalicija Vojvodina, koja se bori za promenu političkog sistema u Srbiji. Mi ne možemo dopustiti da predsednik Skupštine Srbije utvrđuje listu kandidata koju partije žele da pošalju u Veće republika. Mi ne možemo dopustiti da Narodna skupština glasanjem odlučuje da li će iz neke partije otići poslanici u Veće repbulika ili ne, niti da odlučuje koji poslanici iz koje partije mogu otići u Veće republika, a koji ne, što je ovim zakonom predviđeno. Mi ne možemo da se složimo sa pravom bilo koje komisije u ovoj skupštini da odlučuje o sastavu, ili da taj sastav predlaže ovoj skupštini, a da u toj komisiji predsednik Narodne skupštine u slučaju pata karte, podjednakog broja glasova, ima pravo da njegov glas tada presuđuje, praktično da ima snagu dva glasa. Ne bi se mnogo mi zadržavali oko ovog zakona i govorili o tome da ovaj zakon ništi izbornu volju građana u našoj zemlji, govorio bih više o tome kada bih bio siguran da nas u ovom trenutku mogu i drugi čuti osim vas. No, i ovog trenutka, upravo sam izvešten, ponovo mi smo odsečeni od naroda [[žagor]] Narod ne može da čuje o čemu mi mislimo, a to ništa drugo ne znači nego da se ova skupština boji svoga naroda i da ne želi da se reč kritike, alternative i drugog pogleda u njoj čuju. Dakako da ćemo mi glasati protiv ovog zakona, jer ovaj zakon je najveća opasnost po unutrašnje odnose po samoj Srbiji i po odnose sa Crnom Gorom. Ovaj zakon će pogoršati odnose i u jugoslovenskoj zajednici i u političkoj strukturi naše zajednice u državi Srbiji. Ovim zakonom ništa se drugo ne može dogoditi osim nastavak pogibeljne vladavine trojnog pakta u zemlji, a sa njim ovaj zakon će verovatno, sa ovim paktom, biti, nadamo se, u bliskoj budućnosti po promeni političkih snaga u zemlji takođe istaknut na stub srama besmislenog pokušaja da se u zemlji zaoštravaju odnosi pučevima, diktaturama, atentatima i drugim sredstvima.
Ima reč Vojislav Šešelj, potpredsednik Vlade Republike Srbije.
Dame i gospodo narodni poslanici, mi smo često u prilici da raspravljajući o pojedinim zakonima, pogotovo onim zakonima koji su sistemskog karaktera, zapravo vodimo raspravu o moralnim pitanjima. Moral je veoma važan u politici, pa čak i u onim slučajevima kada ga pojedine političke partije maksimalno krše, kao što je to partija Dragana Veselinova. Čak i potpuni moralni negativus, kao što je Veselinov, koji se pokazao i u ovom slučaju u takvom svetlu, predstavlja predmet jedne moralne političke rasprave. Čovek koji izlazi za govornicu Narodne skupštine i već u startu pravi skandal, traži od Narodne skupštine da oda posmrtnu počast jednom notornom kriminalcu kakav je Slavko Ćuruvija, to je već skandal radi skandala. Sutra će izaći neko iz Srpskog pokreta obnove da traži da odamo počast Ćandi, jer su u posmrtnici koja je objavljena u dnevnim novinama napisali iz njihovog opštinskog odbora, da li u Rakovici, Čukarici, gde li, da je Ćanda bio najbolji među njima. Ranije im je bio najbolji, kriminalac većeg kalibra, Giška. I koliko oni imaju takvih kriminalaca toliko ćemo mi počasti da im odajemo. Nije Slavko Ćuruvija poginuo kao novinar. On je poginuo kao kriminalac u međusobnom okršaju kriminalaca. Naravno, mi svi želimo da policija što pre rasvetli i to ubistvo, i ubistvo svih ostalih ljudi, pa i kriminalaca. Jer, nije dozvoljeno ni u jednom civilizovanom društvu nekažnjeno ubijati ni kriminalce. Ali, u našem slučaju, u uslovima ovolike navale spolja, u uslovima ovakve ekonomske situacije, i kriminal poprima mnogo veće forme i dimenzije nego što bi to bilo u nekoj normalnoj, ekonomskoj, socijalnoj, političkoj situaciji. Što se tiče države, kada je Ćuruvija kršio zakon, mi smo se sa njim obračunavali institucionalnim putem. Dolazio je pod udar prekršajnih sankcija, eventualno krivičnih sankcija, bio je čak osuđen na nekih 5-6 meseci zatvora, koliko se sećam. I onog trenutka kada državi više nije predstavljao nikakav problem, kada je država kroz pravni poredak pokazala da ne može da egzistira nekažnjeno takav vid najprljavijeg mogućeg novinarstva, kakav je sprovodio Ćuruvija, to je za nas bio završen problem. Međutim, Ćuruvija je za nekog drugog očigledno i dalje bio problem i taj drugi ga je likvidirao, da li zbog nerazjašnjenih dugova, nevraćenih dugova, da li zbog nekih obećanja itd, nadamo se jednog dana da će to policija razjasniti. Ali, vi koji neprekidno svakog takvog kriminalca stavljate kao barjak ispred sebe govorite o svom moralu, o svom moralnom liku, o moralnosti svoje partije. Jutros dolazim na posao, i svaki dan kada izlazim na auto-put, stoji tabla Ćanda-Ivica. Ovde je prava primedba što nadležno ministarstvo to jednom napokon ne spreči. Dokle, što moram svaki dan da vidim ime tog kriminalca, koji je likvidiran u međusobnim obračunima kriminalnih bandi i dokle će nam sada oni svojim krajputašima diktirati neke objektivne uslove života? Kad je reč o ovome zakonu, a to je na dnevnom redu, mislim da donosimo jedan prilično dobar zakon. Namerno neću da kažem u nekom superlativu - najbolji ili savršen. Prvo, nema nijednog savršenog zakona, a i u ovom slučaju bi mnogo bilo bolje i primerenije demokratskim principima da donosimo zakon kojim bi se išlo na neposredne izbore i poslanika za Veće republika, na isti način na koji se ide na izbore za Veće građana. Međutim, tu bi bila potrebna jedna intervencija u saveznom Ustavu, a očigledno sada nema potrebne političke volje, političke saglasnosti itd. U uslovima u kojima same republike propisuju kako će se birati poslanici u Veće republika Savezne skupštine i u kojima je izborna baza za obavljanje te vrste izbora Narodna skupština federalne jedinice, mislim da smo ovim zakonskim rešenjem maksimalno poštovali savezni Ustav i elementarne demokratske principe. Izborna baza je Narodna skupština federalne jedinice. Narodna skupština iz reda svojih poslanika bira poslanike za Veće republika Savezne skupštine, kvota je određena saveznim Ustavom - 20 iz svake federalne jedinice, po principu proporcionalnosti biramo iz određenih političkih partija 20 poslanika, koji će predstavljati Srbiju kao federalnu jedinicu u gornjem domu Savezne skupštine. E, sada se postavlja pitanje - hoćemo li na osnovu principa proporcionalnosti prepuštati samim partijama da potpuno autonomno odrede koji će to biti poslanici, ili će Skupština, kao najviši organ vlasti i odlučivanja Republike Srbije, sama da odluči, na osnovu predloga poslaničkih grupa i poštujući princip proporcionalnosti. Na strani elementarnih demokratskih principa je ova druga varijanta, dakle, da poslaničke grupe predlože da poštujemo unutrašnju kvotu, proporcionalnost, a da ipak to ne bude stvar političkih partija, jer one nisu činilac vlasti ni u jednom demokratskom društvu, pa ni u našem, nego je činilac vlasti Narodna skupština. Tamo gde Narodna skupština nema mogućnosti da bira između nekoliko alternativa, ne poštuje se taj elementarni demokratski princip. Mi podrazumevamo da su i u opozicionim strankama poslanici koji imaju poverenje svojih političkih partija i da njima nije naročito važno da li će biti Marko ili Janko izabran za poslanika u Veće republika. Predloži se dva puta više nego što se bira, a stvar je Narodne skupštine da između tih predloženih odredi većinom glasova koji će zaista predstavljati Republiku Srbiju kao federalnu jedinicu na saveznom nivou vlasti i zašto bi tu bilo ikakvih problema? Što se tiče principa proporcionalnosti, svaka poslanička grupa ili nekoliko poslaničkih grupa, koje čini najmanje 12 poslanika, imaju pravo na jedan mandat. Mi ne možemo sada da žalimo i da lijemo krokodilske suze nad onim strankama koje nemaju toliko poslanika, nije vas hteo narod, nije vam narod dao dovoljno glasova. Mi tu nismo krivi. S druge strane, ovi uslovi važe za sve političke partije i mi želimo da sve političke partije učestvuju u izborima, da sve političke partije, proporcionalno svojoj snazi u Republičkoj skupštini budu zastupljene i u Veću republika Savezne skupštine. Ako neka partija neće, šta mi tu možemo. Mi se nadamo da će se SPO do sledeće sednice predomisliti i da će se pojaviti, da će prekinuti ovaj svoj iracionalni bojkot, da će poslanici SPO doći u Narodnu skupštinu Srbije, da će predložiti svoje kandidate i da će iz njihovih redova biti poslanici zastupljeni u Veću republika Savezne skupštine. Ovde su stvari do kraja kristalno čiste i jasne. Mi želimo da i crnogorska Narodna skupština sledi ovaj pozitivan primer Republičke skupštine Srbije i da na sličan način to pitanje reguliše, kako bi se izvršio i izbor novog sastava poslanika u Veće republika iz Crne Gore. Ovde postoji jedno pitanje koje se često nameće i u javnim raspravama u medijima - to što ranije nije adekvatno vršen izbor poslanika u Veće republika nije argument za osporavanje sadašnjeg zakonskog projekta, nego argument njegove afirmacije. To što ranije nismo birali kako treba, nije sada dokaz da ovaj zakonski projekat ne valja. Sadašnji zakonski projekat je dobar, mi još ni iz jednog amandamana nismo videli neku suštinsku primedbu koja bi ga principijelno mogla osporavati. Ovi amandmani, koji su podnošeni, uglavnom su stvar neracionalnih i neumerenih želja pojedinih poslanika i njihovih stranaka, a ne nešto čime se osporava zakonski projekat. Zakonski projekat je ovoga puta tako pravnički sazdan da ga je zaista nemoguće sa aspekta prava osporavati nekim verodostojnijim argumentima.
Zahvaljujem. Ima reč Dragan Veselinov, narodni poslanik, želi repliku.
Ja sa krajnjom nelagodnošću slušam Vojislava Šešelja kada govori o moralu, jer ne vidim šta se od njega tu da naučiti. Uprkos tome što je stao za govornicu da bi upozorio neke da bi trebalo da se bave političkim moralom, mada ne verujem da je Šešelj pročitao ijednu knjigu koja se time bavi, inače ovako ne bi govorio, smesta je za govornicom poimenice nazvao nekog čoveka, doduše preminulog, nesposobnog da se brani, kriminalcem. To je uvreda što ste uradili, to je elementarna uvreda u političkom moralu. Vi se time bavite. Drugo, Vi odmah znate ko je učestvovao u tom obračunu, Vi kažete - kriminalne bande. Prvo ste nazvali Ćuruviju kriminalcem. Kada je kao kriminalac bio optužen ili osuđivan? Nikada. To je, dakle, uvreda. Vi ste tvrdili da je on žrtva kriminalnih obračuna - otkuda Vi to znate? Vi ste član Vlade, ako Vi to tvrdite, onda izađite sa tim u javnost, recite ko je naručilac tog ubistva, ko je izvršilac tog ubistva. Nemojte kriti, nemojte nam držati pridike o moralu, a da istovremeno krijete atentatore i naručioce. Treće, Vi ovde govorite kako će Narodna skupština blagotvornim usvajanjem ovog zakona o izboru poslanika u Veće republika doprineti, izgleda, pravovaljanom jačanju predstavljanja volje naših građana u Veću republika. Kako - pitam Vas kako? Ako nijedna opoziciona partija iz ove skupštine neće otići u Veće republika zbog ovog zakona, neće otići Savez vojvođanskih Mađara, neće otići Koalicija "Vojvodina", neće otići druge partije, a po zakonu ste predvideli pa i SPO ne mora da ode ukoliko bojkotuje ovu skupštinu. Mi ne možemo procenjivati da li neka partija dobro politički čini ili ne ako bojkotuje sednicu ove skupštine. To je njihova stvar. Neka o tome odlučuju birači. Ali, da zakonom lišite prava sve opozicione partije, s obzirom na tekuću politiku koju vode, da odu u Saveznu skupštinu, da tamo postave pitanje ostavke Slobodana Miloševića, da tamo postave pitanje ustavnog redefinisanja odnosa Srbije sa Crnom Gorom, da tamo postave pitanje redefinisanja političkog sistema i odnosa Srbije sa Vojvodinom, to je cilj ovog zakona.
Ima reč dr Vojislav Šešelj, potpresednik Vlade, odgovor na repliku.
Dame i gospodo narodni poslanici, pročitao sam dovoljno knjiga iz etike kao filozofske discipline, iz sociologije morala, a iz srpske istorije toliko sam mnogo pročitao da nikada ne mogu da postanem izdajnik. A Dragan Veselinov nije počitao ni jednu i možda zbog toga, a i možda zbog nedostatka porodičnog odgoja, porodičnog vaspitanja pristaje da bude izdajnik i na svaki mig srpskih neprijatelja trči u inostranstvo, nekad u Mađarsku, nekad u bilo koju zemlju, iz koje su slali bombe i rakete protiv naše dece. Onaj, ko je spreman da služi neprijatelju svog naroda i svoje zemlje, taj je nemoralan. Izdaja je najviši oblik nemorala. Iznad izdaje nema ništa što je više u nemoralnom smislu. Što se tiče Ćuruvije, možete da ga potežete do mile volje. Biti kriminalac ne ukazuje na konkretno krivično delo, jer naši sudovi ne sude ljudima zato što su kriminalci. Za vas se zna da ste kriminalac najgore vrste, politički kriminalac, izdajnik. Ali, da biste bili osuđeni, nije dovoljna ta politička kvalifikacija, nego da se kaže - osuđuje se za to i to konkretno krivično delo. A da li ćete biti gonjeni ili ne, zavisi od politike krivičnog gonjenja, jer onaj ko je je ovlašćen da vas goni, proceniće šta je sad za društvo veća šteta ili korist. Vas strpati u zatvor nije nikakva korist. Vas pustiti dalje da tim nemoralnim metodama činite i kriminalna dela izdaje za društvo ne može biti štetno, jer u ovoj zemlji svak živi zna ko ste i kakvi ste. Niti možete nekog ubediti da vas sledi, niti nam možete neku realnu štetu naneti. Što se tiče Slavka Ćuruvije, notorna činjenica je da je bio kriminalac. A one novine, koje je on štampao, predstavljale su septičku jamu srpskog novinarstva, nešto najgore, nešto nezabeleženo, gore od "Balkan ekspresa", gore i od onog predratnog Cicvarićevog "Balkana". Po narudžbi su lansirane neistine, laži. Valjda to svi znamo, to je notorna činjenica. Stvari, koji svi ljudi znaju, ne moraju se dokazivati, jer su notorne činjenice. Kao kada bih vam ja sada rekao - sada je dan ili - sada su svetla upaljena. To je notorna činjenica. Zašto bih vam dokazivao da je u ovoj dvorani upaljeno svetlo, kada to svi vide? Videli su i Slavka Ćuruviju kao najprljavijeg mogućeg novinara, koji potplaćen lansira laži, izmišljotine i služi neprijateljima svog naroda. To su činjenice. I suđen je zbog toga. Nije stigao da ode u zatvor, slučajno. I što bi to sad mene ovde posebno tangiralo? Naravno, ne radujem se ničijoj smrti, svaka smrt je tužna, čovek je imao neku rodbinu, neke prijatelje, koji su ga žalili, ali ne mogu ja da brinem o njegovoj smrti, kada sa druge strane ginu srpska deca pod tepisima američkih bombi. To je valjda nešto teže što nas je snašlo. I ko da stigne sada da misli još i o Ćuruviji, a i zašto bi, na kraju krajeva. Što se tiče ovog zakona, koji tako nevešto osporavate, kažete - neće biti ni jedne opozicione stranke zastupljene u Veću republika Savezne skupštine. Zašto? Mi želimo da bude. Srpski pokret obnove ima pravo na najmanje četiri poslanika u Veću republika, ako učestvuje u predlaganju. A ja javno pozivam opet Srpski pokret obnove, bez obzira šta o njima mislio, na prošlim izborima su osvojili određen broj glasova, imajumogućnost, imaju pravo i da predlože kandidate za Veće republika. Predlože osam, pa će Narodna skupština da izabere četiri. Pošto vaša stranka ima svega nekoliko mandata, pa ne možete da imate poslanika, to je vaš problem. Nemojte da se pozivate na Savez vojvođanskih Mađara. Evo, ja im javno nudim, ne znam koliko imaju, četiri ili pet poslanika, neka se priključe samo za ove izboreposlaničkoj grupi Srpske radikalne stranke i garantujemo im najmanje jedan mandat. Bez obzira šta mislili i o Kasi i politici njegove stranke. Mi smo to uradili na prošlim izborima. Ovde u Narodnoj skupštini imali smo pravo na dva potpredsednika i rekli smo - evo, jedno mesto ostavljamo Savezu vojvođanskih Mađara, pa je izabran Ištvan Išpanovič. Kada je on podneo ostavku, dva puta smo pozivali sa ove govornice Savez vojvođanskih Mađara da predloži novog kandidata. Mi smo smatrali da treba i iz redamađarske nacionalne manjine da bude i dalje potpredsednik Narodne skupštine. Nisu hteli. Mi smo predložili iz redova Srpske radikalne stranke poslanika bugarske nacionalnosti. Treba da bude nekad i predstavnik bugarske nacionalnosti potpredsednik skupštine. U sledećem mandatu iz drugih nacionalnosti, i Slovak, i Rumun, i Rusin, i Bunjevac, i Šokac, i Rom i muslimanske veroispovesti. To je stvar jedne promišljene politike nacionalne i verske tolerancije. Tako smo isto uradili za Veće republika Savezne skupštine i tada smo imali pravo po računici na sedam poslanika. I tu je jedno mesto ustupljeno Savezu vojvođanskih Mađara. Pošto smo sada promenili zakon, nema potrebe da bilo šta ustupamo. Nudimo Savezu vojvođanskih Mađara da se samo sada,jednokratno, ad hok priključe Srpskoj radikalnoj stranci po pitanju izbora poslanika za Veće republika, i evo, ja im sad garantujem kao predsednik te stranke da će imati jedan mandat u Veću republika. Tako i druge stranke mogu da rešavaju svoje probleme. Možda može Veselinov da se priključi SPO, pa da nadomesti Srpskom pokretu obnove onoliko poslaničkih mandata koliko mu treba, da umesto četiri ima pet poslanika, npr. To je teorijski, a sada vi vidite šta možete, šta ne možete. Vama ovu ponudu, koju sam izneo Savezu vojvođanskih Mađara, ipak ne mogu da uputim, gadno i odvratno bi mi bilo, gospodine Veselinov.
Ima reč narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poslednjih minuta naslušao sam se priče o poštenju. Ko o čemu, Šešelj o poštenju. Zato kao predlog dopune dnevnog reda, naš predlog, Koalicije "Vojvodina" - Predlog zakona o ispitivanju porekla imovine nije ni prošao, niti je po poslovničkoj proceduri bio stavljen kao predlog dopune dnevnog reda, što je bilo obavezno. Samo letimičnim pregledom ovog predloga zakona o izboru poslanika u Veće republika lako se da izvući zaključak o stvarnim namerama predlagača zakona. Namera predlagača zakona je obezbeđivanje radnog mesta predsednika SRJ, Slobodana Miloševića, kroz ovaj zakon, pomoću koga treba da izaberete podobnu delegaciju od 20 poslanika u Veće republika. Strah od eventualnog poraza na izborima za Veće građana nagnao vas je da ovakvim zakonom obezbedite makar paralizu u Veću republika Savezne skupštine. To je fortifikacijsko obezbeđivanje nedodirljivosti vlasti i vašeg vrhovnog komandanta. Po ovom predlogu zakona ovlašćuje se predsednik Narodne skupštine Republike Srbije da utvrđuje broj poslanika koji se biraju iz reda poslaničkih grupa za poslanike Veća republika. Pa, to nema ni u bambus republikama. Po toj logici predsednik Narodne skupštine mogao je komotno da izabere svih 20 poslanika i da naspismeno obavesti o tome. Time bi nas poštedeo puta i dangube. Ovu odredbu moramo uramiti i okačiti na zid ovog parlamenta kao najveće demokratsko dostignuće u istoriji parlamentarizma. Verujem da je ovo plod nedavne posete i specijalizacije predsednika Narodne skupštine Iraka. Nama iz Koalicije "Vojvodina" su ovi današnji komunisti tragikomični. Od Marksa i Lenjina dogurali su do Gadafija i Huseina. Nedavno, kad je ministar spoljnih poslova gostovao u nekim afričkim državama, ne znam im ni ime,ja sedam dana nisam mogao da spavam. Poplašio sam se da će ga pojesti [[DRAGAN TODOROVIĆ iz klupe: Tebe ne bi pojeli. Takvu spodobu, zaista, ne bi pojeli.]] Ali, zato, gospodine Todoroviću, Vas bi. Kod Vas ima šta da pojedu. Kod mene nema. Po ovom predlogu zakona izbor poslanika u Veće republika zavisi od tri stvari. Prva je dobra volja predsednika Narodne skupštine. Druga stvar je broj poslanika u Narodnoj skupštini. Mi smo iz Koalicije "Vojvodina" predložili da broj poslanika zavisi od broja glasova koji su političke stranke dobile na poslednjim izborima za Narodnu skupštinu. Ovako kako je predloženo, nekakva kvota koju bi mogao da odredi predsednik Skupštine, zavisila bi od broja poslanika, a taj broj je proizvod nepravednog izbornog sistema. Nama iz Koalicije "Vojvodina" za jednog poslanika je trebalo 30.00 glasova, a nekome je bilo dovoljno i 3.000. Nije samo u pitanju broj glasova, gospodine Šešelj. Na 113.000 glasova mi smo dobili četiri poslanika, a vi ste na Kosovu dobili 30. Kosovo ste izgubili, a poslanike sa Kosova zadržali. Njih tridesetak nemaju glasova koliko nas troje. Sada ćete na račun Kosova koje ste izgubili i poslanika koje ste zadržali da progurate dva - tri poslanika u Veće republika da bi se što bolje zaštitila vlast onoga ko je najkrivlji za gubitak Kosova. To pokazuje i dokazuje da vas teritorija i narod ne interesuju. Osim vlasti, ništa vas drugo ne interesuje. Teritorije na kojima je on izgubio vlast vi ste otpisivali. U ovom zakonu stoji odredba da na dan izbora poslanička grupa čiji poslanici budu odsutni sa sednice gube pravo na izbor. Ako je ova odredba ustavna, onda sam ja patrijarh. U Ustavu i Poslovniku piše da se odluke i zakoni u Narodnoj skupštini donose kad za akte glasa više od polovine prisutnih narodnih poslanika, pod uslovom da postoji kvorum. Ustavom je definisano i koje se odluke donose dvotrećinskom većinom. Vi ste ovim predlogom zakona propisali da se izbori ne mogu izvršiti u poslaničkoj grupi čija većina narodnih poslanika nije na sednici, i pored činjenice da u Narodnoj skupštini postoji kvorum. Uveli ste kvorum poslaničkih grupa u zakon, možda smo dobili dvodomni parlament sa novim većem - većem poslaničkih grupa. Predlog zakona je potpisao niko drugi nego Ratko Marković, koji će biti poznat kao čuveni ustavotvorac i poznavalac Ustava koji je napravio sve što mu se naručivalo. Za nas iz Koalicije "Vojvodina" ovajpredlog je još jedno gaženje Ustava od strane onih koji su ga sami napisali, da bi se obezbedila neograničena vlast jednog čoveka nad svima. Ovo je jasan znak da će se ta vlast braniti svim neustavnim sredstvima. Hvala.
Ima reč potpredsednik Vlade Vojislav Šešelj.
Dame i gospodo narodni poslanici, zaista mislim da Marijan Rističević može biti patrijarh, ali patrijarh ove nazarenske verske sekte kojoj pripada Dragan Veselinov. Dragan Veselinov je nazaren, subotar. To valjda svi znate. On se javno deklarisao kao takav. E, u njegovoj crkvi Marijan Rističević može biti patrijarh. Kakva crkva, takav patrijarh. Mi koji vodimo politiku protiv verskih sekti, znajući kako su one čudovišne, asocijalne, kako razaraju društveno tkivo, ne možemo da se saglasimo ni sa njihovim rasizmom. Marijan Rističević ovde govori da su azijski i afrički narodi ljudožderi. Gospodine Rističeviću, poslednji slučaj zabeleženog ljudožderstva desio se u Sjedinjenim Američkim Državama. Amerika i njeni saveznici iz NATO pakta su ljudožderske zemlje. Mi smo ponosni na prijateljstvo sa afričkim, azijskim i arapskim zemljama. Ponosni smo na prijateljstvo sa Sadamom Huseinom, Moamerom Gadafijem, Asadom i drugim prijateljima iz arapskih zemalja. Ko nam je iskreni prijatelj, pokazalo se u ovoj nevolji. Vi, malo, malo, pa trčite srpskim neprijateljima. Hoćete naše prijatelje da optužite da su ljudožderi, a nema većih ljudoždera od vaših saveznika iz NATO pakta, i u bukvalnom smislu, jer je Amerika toliko izopačena da se tamo zaista jedu ljudi i deca i priređuju mnogo gore stvari kroz one njihove satanističke sekte. Jednoj od takvih sekti pripada i Dragan Veselinov. Nas optužujete za prijateljstvo sa narodima koji su ponosni i dostojanstveni, koji su bili kolonizovani i mučeni i koji se mukotrpno oslobađaju i svojom hrabrošću dokazuju da zaslužuju nezavisnost i suverenitet. Što se tiče izbora za Veće republika, vi govorite o broju glasova na izborima. Taj broj glasova je kroz izborni sistem, odnosno kroz izborni zakon materijalizovan u sastavu ove skupštine. Kad bismo prihvatali vašu logiku da povodom izbora za Veće republika moramo da se držimo odnosa snaga u broju glasova, onda bismo se tog odnosa snaga morali držati i kod svakog izglasavanja konkretnih zakona u ovoj skupštini, pa se kaže: e, onaj je dobio toliko glasova, pa ima pravo na toliko bodova u glasanju, na primer. Izbori su bili i završeni su po određenom zakonu. Primenjivan je izborni cenzus. Gotovo svaka civilizovana demokratska zemlja u svetu primenjuje taj izborni cenzus. Materijalizacija tih izbora je ovaj sastav Narodne skupštine. Ovaj odnos snaga je presudan za sve dalje odluke i odlučivanje. Što se tiče sastava Veća republika, Veće treba da bude proporcionalno sazdano. Ne možemo nekoga na silu naterati da učestvuje u tim izborima. Ne možemo dozvoliti da proforme Srpski pokret obnove zadrži bojkot Narodne skupštine, a da nam poštom pošalje predlog svojih kandidata. Nećemo se tako igrati. Nećemo da glasamo za one koji nisu prisutni. Neka bude prisutna bar većina. Ako ih je 45, neka odrede bar 23 da dođu u Narodnu skupštinu i učestvuju u tom glasanju. Niko im neće osporavati njihova prava. Što se tiče Kosova i Metohije, Kosovo i Metohija je privremeno okupirana teritorija. Svaka okupacija je privremeno faktičko stanje. Ova pogotovo, jer se rezolucijom Ujedinjenih nacija garantuje njen privremeni karakter. Ne mogu da kažem koliko će to dugo trajati, ali jednog dana sigurno mora da se završi. To što nam je deo teritorije privremeno okupiran, ne znači da ćemo suspendovati sva pravna akta koja su tamo donesena dok nije došlo do okupacije, niti da ćemo osporavati prava izabranih funkcionera sa te teritorije. U Prvom svetskom ratu cela teritorija Srbije je bila okupirana. Gotovo svi poslanici su izašli iz Srbije. Ali, nikome nije palo na pamet da im osporava status narodnog poslanika ako su se našli na Krfu, u Bizerti, u Francuskoj, Solunu itd. Mi naš pravni kontinuitet čuvamo i na taj način što priznajemo sve izbore koji su se voljom naroda obavili i na Kosovu i Metohiji. Mi moramo i dalje da se držimo našeg Ustava, naših zakona. Sprovodimo izbore na osnovu Ustava i zakona. Sledeći izbori se moraju održati i za tu teritoriju. Da li će neko izaći na te izbore ili neće, to je njegovo pravo. Ali, izbori se moraju sprovoditi na celoj teritoriji Srbije, po našem zakonu i po našem Ustavu, a ne: eh, sad je ta teritorija okupirana, tamo je strana uprava, pa ćemo mi sve poslanike izbaciti. Ma, nemojte! To je razlog više da čuvamo te poslanike, jer su i oni svedočanstvo našeg suvereniteta na toj teritoriji.
Ima reč Marijan Rističević - replika.
Gospodine predsedniče, Vi treba da čuvate autoritet ove skupštine. Ove upadice narodnih poslanika Srpske radikalne stranke prevazilaze svaku meru dobrog ukusa. Gospodin Tomislav mi je dobacio da sam majmun. Ako sam ja majmun, gospodine, šta ste onda Vi? Gospodin potpredsednik Vlade, što je tužno i žalosno, proziva poslanike po osnovu nacionalnosti, pa i veroispovesti. E, gospodine Šešelj, kad sam ja bio Srbin ti si bio komunista, kad sam ja slavio slavu, ti si slavio Tita, kada sam ja verovao u Boga, ti si verovao u partiju. Ti se ponosiš saradnjom sa Gadafijem i Huseinom, čega se pametan stidi, ti se time ponosiš. Ti nama prigovaraš za Amerikance, ti nama govoriš da oni nama daju neku pomoć. Ti si pisao pisma američkom predsedniku nudeći tvoju vojnu pomoć i vojnu pomoć četnika u Iračko-Američkom ratu u Zalivu. Hteo si da staneš na stranu Amerikanaca, protiv tog istog Huseina, koga si nazivao zlotvorom, diktatorom itd. A danas primaš iračkog ambasadora i imaš razumevanja. Da, napali su Amerikanci bezveze Irak. Ti si hteo da im se pridružiš. A pisao si pisma američkom predsedniku Džordžu Bušu. Ja ću ti ga doneti. Nisam ni znao da je američki predsednik Džordž Buš mogao imati svoju Moniku Lavinski, samo da je hteo. U čega si ono rekao da se ljubi američki predsednik? Hvala.
Vojislav Šešelj, potpredsednik Vlade, odgovor na repliku.
Dame i gospodo narodni poslanici, odavno je poznato ko su glavne Monike Lavinski u srpskom narodu. Marjan Rističević, naravno, sledi njihov put. Monike Lavinski su svi oni koji su spremni da ljubakaju pojedine delove tela američkih funkcionera. Počeli su od ruke Medlin Olbrajt, dokle će da stignu, to ćemo da vidimo. [[Smeh.]] Što se tiče početka američkog rata protiv Iraka, u našoj javnosti je bilo mnogo zabluda po prirodi toga rata. To je činjenica koju smo mi, radikali, javno priznali, najjavnije. Neki drugi nisu baš tako javno. Niko od nas nije znao da je Kuvajt iračka teritorija i da su Englezi oteli Kuvajt Iračanima, kao što su Amerikanci nama posle oteli Srpsku Krajinu. I to je činjenica. Nikada nikakvo pismo nisam uputio američkom predsedniku, to je laž. To su izmišljotine. Naravno, bila je jedna inicijativa iz naše stranke, iz Valjeva. Bivši sekretar naše stranke Aleksandar Stefanović se onako zaleteo, sazvao konferenciju za štampu u Valjevu i ponudio Amerikancima pomoć. Šta sam ja u tom slučaju učinio, što sam malo to utišao, sprečio da dođe do neke veće bruke. Sva naša javnost je bila pod uticajem američke propagande 1990-1991. godine, sva. Nije bilo ni jednog čoveka koji nije sledio taj stav, osuđujući Irak. Koliko se ja sećam, ni jednog. Međutim, u međuvremenu smo saznali i shvatili, a pogotovo smo shvatili onda kada je i nas zadesila slična sudbina, koja je zadesila Iračane. Šta to znači? Da moral političarima nalaže i kada nekada slučajno pogreše, da grešku isprave, da ne srljaju dalje. Niko od ljudi ko se bavi politikom nije bezbrižan. Nikada ni mi, srpski radikali, nismo pretendovali na bezbrižnost. Čim smo shvatili, progledali, mi smo stav radikalno promenili. To nije dugo trajalo, možda šest meseci, negde već polovinom 1991. godine. Kada sam ja sve lično shvatio, kada je Džim Mudi došao u istu ovu Narodnu skupštinu, pa se susreo i sa mnom, pa sam mu i sve rekao šta mislim o američkoj politici, više nije bilo nikakvih iluzija. Da je neko od nas, srpskih radikala, ali vi koji sledite američku politiku i posle bombardovanja Srbije, kakvi ste vi ljudi? Gde je vaš moral? Ja mogu da shvatim do bombardovanja da ste smatrali da je američka opcija najbolja opcija, da je demokratska opcija, da je opcija ekonomskog razvoja itd. To mogu da shvatim. Ali, posle bombardovanja, slediti američku politiku, to je čista izdaja. Pa, i neprijateljstvo prema sopstvenom narodu. To što ste vi nekada nešto značili, gospodine Rističeviću, apsolutno je nepoznato, da li ste slavili ili niste slavili, to je Vaša privatna stvar. Da li ste bili komunista ili niste, možda i niste, a ne zato što niste hteli, nego zato što nisu hteli da Vas prime. Mene su nekako i uterali u tu partiju, jer sam se isticao, kao đak, kao student, i tako dalje. To je nekada bilo po izvesnim kriterijumima. Biti odličan student, bilo je nekako kao osnovno predodređenje da čovek bude uključenu jednu jedinu partiju. Kada sam počeo da mislim svojom glavom emancipovao sam se od te partije i dobio osam godina zatvora, gospodine Rističeviću. Ja sam osuđen na osam godina zatvora kada je cela porodica vaše stranke pripadala toj partiji i toj najgoroj sekti te partije, autonomaškoj, vojvođanskoj. Kada je radila na otcepljenju jednog dela Srbije od matice. Ja sam se tada pobunio. Jedan od elemenata te pobune je bilo i suprotstavljanje politici autonomaštva, jer sam tražio reviziju jugoslovenskog federalizma, i to mi je jedna od tačaka optužnice. Vi ste tada sledili taj put. Nije ni malo slučajno što ste u jednoj političkoj partiji, koja nema nikakvog moralnog kredibiliteta. Kao što je otac Dragana Veselinova hteo da otcepi Vojvodinu, to danas radi njegov sin. Od oca je ostalo sinu. Otac nije uspeo, a sin se nada da će uspeti. Uspeće, ali malo sutra.
Narodni poslanik Dragan Veselinov, replika.
Danas nam je Vojislav Šešelj dao kraći kurs iz poznavanja religije. Kod mene imate nulu. Nisam znao da tako malo znate o verskim strujama. Nije bitno kojoj ja verskoj struji pripadam. [[Vojislav Šešelj: &quot;Kojoj&quot;? Žagor. Dobacivanje.]] ali je za mene veoma važno da Vi ne razlikujete Nazarene od Adventista. Sedite u Vladi Republike Srbije, gde postoji ministar vera, pustite njega da on razgovara o verama, ukoliko je to neophodno. Nemojte Vi, Vi se u to ne razumete [[Vojislav Šešelj: &quot;U kojoj?&quot; Iz klupe.]] U kojoj da sam, to je moje privatno pravo, ali u bilo kojoj da sam, ni u jednoj mi ne bi pretila anatema kao što Vama preti anatema u Srpskoj pravoslavnoj crkvi. Vodite računa o tome. Svako ima pravo na svoja verska osećanja. U našoj zemlji su verske grupe, zajednice izjednačene. Tu vlada ravnopravnost. Svojim ispadom na ovoj skupštinskoj govornici, Vi ste registrovane verske zajednice napali i krenuli da raspirujete versku mržnju. To je za reakciju ministra vera, ukoliko to bude želeo. Za Vas, gospodine Šešelj, bilo je dobro što ste na Pravnom fakultetu, a na Teološkom Vas nikada ne bi uzeli. Da naučite o verama malo više. Možda bi bilo bolje da ste bili skeledžija na Drini, jer tamo biste imali prilike da susrećete sve one ljude koje ste proterivali svojom politikom iz Hercegovine, Bosne, kao i odavde. Pa, onda biste od mnogih naučili i šta je pravoslavlje, kao što su moji, ili biste naučili o drugim verskim strujama koje postoje. Ne dirajte versku ravnopravnost, pogotovu u Vojvodini. Od Vestfalskog mira pa naovamo vlada verski mir u Evropi. Vojvodina je deo toga, pa i Srbija. Ne podstičite versku mržnju, ne prezirite javno vernike drugih verskih struja. Vi niste ni u jednoj, a oni su bar u nekoj.
Ima reč narodni poslanik Gorica Gajević, šef poslaničkog kluba SPS-a.
Poštovani predsedniče, poštovane koleginice i kolege poslanici, klub SPS-a podržaće Predlog zakona koji je potpredsednik Vlade ovde i obrazložio na najbolji mogući način. Pre svega, zbog toga što ovaj zakon dovodimo u saglasnost sa Ustavom SRJ, a i zbog činjenice da on ono što smo mi, faktički, već uradili prilikom izbora poslanika u Veće republika Savezne skupštine - primenili srazmerni, proporcionalni sistem - sada to i uvodi kao zakonsku obavezu. Ovaj zakon omogućava da se izraze i većinski i manjinski interesi ovog parlamenta, omogućava da sve političke stranke, srazmerno svojoj snazi, uđu u Veće republika Savezne skupštine. To sadašnji zakon nije omogućavao, ali je naša politička zrelost i demokratičnost omogućila da i sada imamo srazmernu zastupljenost u Saveznom parlamentu. Ovo što smo do sada slušali od pojedinih poslanika pokazuje da oni zakon nisu pročitali ili da ono što im NATO pakt ubacuje u glavu i kao mišljenje o samima sebi, treba da bude mišljenje o svim stvarima, pokazuje da NATO izvršioci i domaći izdajnici jednostavno moraju da napadaju patriote i sve one koji su u svetu protivnici NATO pakta. Sve što je ovde govoreno, jednostavno nema nikakvog argumenta u zakonima. Volela bih da čujem koja je prednost sada važećeg zakona u odnosu na zakon koji je predložen i šta je to što je manje demokratično u ovom zakonu, od onog koji sada primenjujemo. U ovom zakonu smo mogli da eliminišemo manjinski interes i male partije. Za svakog psihički zdravog čoveka, prosečno obrazovanog, kad pročita zakon i čuje obrazloženje profesora Ratka Markovića, sve je jasno, samo je promašena tema kod onih koji su programirani od strane NATO zlikovaca. Hvala. [[Aplauz.]]
Ima reč narodni poslanik Milan Rodić, šef poslaničkog kluba Jugoslovenske levice.
Poštovani predsedniče, predsedništvo, predsedniče Vlade, članovi Vlade, kolege narodni poslanici, poslanička grupa Jugoslovenske levice podržava predloženi zakon o izboru narodnih poslanika u Veće republika Savezne skupštine. Stvaranje uslova za funkcionisanje savezne države, na Ustavom utvrđenim principima, čini jedan od osnovnih pravaca delovanja Jugoslovenske levice. Otuda, ocenjujemo da ovaj zakon neposredno doprinosi potpunijem i sveobuhvatnijem ostvarenju atributa državne vlasti ustrojenih Ustavom Savezne Republike Jugoslavije. Predloženi zakon stvara uslove za srazmerno predstavljanje svih interesa u ovoj skupštini. Detaljno i jasno uređena izborna procedura, naročito u pogledu obaveza i ovlašćenja predsednika Narodne skupštine, izborne komisije, načina glasanja, uz precizno utvrđivanje rokova za izbor poslanika u Veće republika, oslikavaju poseban kvalitet predloženog zakona. Otuda, nesumnjivo je da sa donošenjem ovog propisa Narodna skupština čini značajan korak ka usaglašavanju republičkih zakona sa saveznim Ustavom. Kao posebnu vrednost ističemo deo zakona koji uređuje obavezu poslaničkih grupa da prisustvuju sednici na kojoj se vrši izbor. Na taj način otklanja se mogućnost da neka od poslaničkih grupa prvo predloži kandidate, a potom neopravdano izostane sa sednice na kojoj se vrši izbor. Ovakva rešenja na najneposredniji način ustanovljavaju princip odgovornosti svih poslaničkih grupa u njihovom delovanju u republičkim i saveznim institucijama. Poslaničke grupe koje nemaju iskrenu i stvarnu nameru da učestvuju u radu najvišeg organa vlasti Jugoslavije ne mogu ni očekivati da po osnovu jeftinih zavrzlama ometaju redovno obavljanje funkcija zajedničke države. Poštovani narodni poslanici, kao partija savremene leve humanističke i patriotske orijentacije, Jugoslovenska levica je svoje delovanje usmerila ka izgradnji, razvoju i stalnom jačanju jugoslovenske federacije. Smatramo da državni suverenitet čini osnov opstanka i slobode Savezne Republike Jugoslavije i svih njenih građana. Ukupna zbivanja na prostorima prethodne Jugoslavije, a naročito NATO agresija i nedavni događaji u Republici Srpskoj, učvršćuju i potvrđuju ova naša uverenja. Svakom patriotski, iole dobronamerno nastrojenom građaninu, jasno je da iza svih pritisaka i nasrtaja na našu zemlju i srpski narod stoji NATO. Agresivnim i sada već neskrivenim delovanjem, pod okriljem Ujedinjenih Nacija, oličenim u SFOR-u i KFOR-u, ta alijansa želi da čitavom svetu nametne sopstvene poglede. Te težnje oličavaju se kroz diktat sile, ekonomsko, kulturno i duhovno porobljavanje svih slobodoumnih i slobodnomislećih zemalja i naroda.Agresija na Jugoslaviju najupečatljivije oslikava takve težnje. Minula i sadašnja događanja nesumnjivo potvrđuju da je naše republičko i savezno rukovodstvo na vreme i u potpunosti prepoznalo suštinu delovanja agresora i njihovih ovdašnjih ispostava. Poznata dešavanja na jugoslovenskim prostorima nesumnjivo potvrđuju da je sporazum iz Rambujea vodio okupaciji i porobljavanju naše zemlje i naroda. Ucene, pretnje i sveopšti teror, uz gubitak nezavisnosti, slobode i razbijanja državne zajednice, činile su suštinu tog dokumenta zaodenutog u plašt tobožnjeg sporazuma. Kao najrečitiji dokaz ovoj istini služe primeri razbojničkog hapšenja najviđenijih predstavnika našeg naroda u Republici Srpskoj i potpune ekonomske i životne nesigurnosti njenih građana. Tamošnji i ovdašnji tzv. realni, na žalost, srpski političari ćute ili se pak upinju da objasne da sve ove akcije izvodi SFOR radi tobožnjeg sprovođenja sporazuma iz Dejtona i stvaranja nekakvih uslova za razvoj i jačanje poverenja. Nasuprot tome, sve češće, čak i u javnosti zemalja agresora, prodiru saznanja da tzv. sporazum iz Rambujea i milosrdni anđeo, nisu ništa drugo nego klasični primer sile i međunarodnog terorizma. Jedinstvo i sveopšte poverenje naroda i državnog rukovodstva pokazali su kako jedna, samo uslovno rečeno, mala zemlja može da očuva svoju slobodu i dostojanstvo. Uvažene kolege narodni poslanici, u prilici smo da usvajanjem predloženog zakonskog teksta damo značajan doprinos daljem razvoju i jačanju savezne države na ustavom utvrđenim principima. Istovremeno, donošenjem ovog zakona Narodna skupština na najneposredniji način ispunjava obavezu usklađivanja propisa sa saveznim Ustavom, uz puno poštovanje odluke i ugleda Saveznog ustavnog suda. Donošenje ovog zakona čini nesumnjiv odraz naše jasne i iskrene težnje za stabilnom, jakom i uređenom jugoslovenskom državom. Stoga, ispred poslaničke grupe Jugoslovenske levice, pozivam vas da usvojimo zakon o izboru saveznih poslanika u Veće republika Savezne skupštine. Hvala vam. [[Aplauz.]]
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč? Ima reč Stevo Dragišić, šef poslaničkog kluba Srpske radikalne stranke.
Dame i gospodo, Savezna Republika Jugoslavija je federalna država zasnovana na parlamentarnom sistemu vlasti. Savezni ustav garantuje ravnopravnost građana i ravnopravnost republika. Shodno tome, parlament Savezne Republike Jugoslavije je sastavljen od Veća građana u kome se predstavlja volja građana i Veća republika, koje odražava zastupljenost republika članica, jednaku zastupljenost preko dvadeset poslanika, koji predstavljaju republike članice. Ovde je najvažnije naglasiti da tih dvadeset poslanika predstavljaju republike, a ne režime koji su na vlasti u tim republikama. Ovaj zakon o kome danas raspravljamo, u kome treba da se biraju predstavnici Republike Srbije u Veću republika, garantuje političkim partijama srazmernu zastupljenost u tom veću u odnosu na njihovu zastupljenost u ovom parlamentu. Ovaj zakon garantuje da će sve političke partije, koje imaju poslanike u ovoj skupštini, imati srazmernu zastupljenost i u Veću republika. Na taj način, garantuje se zastupljenost Republike Srbije u sveobuhvatnosti volje građana, koja je izražena u izborima za parlament, odnosno za Narodnu Skupštinu Republike Srbije. Na taj način u Saveznoj skupštini, kroz Veće republika, moći će da se čuju interesi svih političkih partija koji artikulišu interese njihovih birača koji su glasali za njih. Dakle, što se tiče demokratskog karaktera ovog zakona, on je izražen na najviši mogući način. Što se tiče Srpske radikalne stranke, izbor za poslanike u Veće republika može da se obavi i neposredno, ali smatramo da ni ovaj način nije loš, jer on garantuje zastupljenost svih političkih opcija koje postoje i koje imaju određenu podršku građana Republike Srbije. Osnovni problem je u nečem drugom. Problem je u tome što garantujući ravnopravnost republika članica savezni Ustav određuje da se odluke u Saveznoj skupštini donose usvajanjem te odluke i u jednom veću i u drugom veću. U Veću republika odluke se donose apsolutnom većinom glasova, dakle, sa 21 glasom za. Što znači da za jednu odluku mora biti obezbeđena saglasnost poslanika i koji predstavljaju Republiku Srbiju i koji predstavljaju Republiku Crnu Goru. Ako bismo vulgarizovali predstavljanje republika članica i sveli ih na predstavljanje režima onda bi došli u situaciju blokade rada Savezne skupštine. Shodno tome došlo bi do blokade rada Savezne vlade, koja pojedine odluke mora da iznese pred Savezni parlament. U tome je suština osporavanja ovog zakona, jer Savezni ustavni sud je iste primedbe imao i na način izbora poslanika u Republici Srbiji i u Republici Crnoj Gori. Ukoliko poštujemo saveznu državu, ukoliko i dalje stojimo iza volje koju smo izrazili kada smo formirali saveznu državu, obe republike, obe članice federacije moraju da poštuju odluku federalnog ustavnog suda. Republika Srbija to upravo čini ovoga puta. Međutim, oni koji bi želeli da dovedu do blokade rada savezne države, preko blokade savezne skupštine, naravno da nalaze bilo koje formalne razloge za osporavanje ovog zakona. Formalnih razloga nema. Suština je nešto drugo a o suštini protivnici i oponenti ovog zakona ne žele da govore. Mislimo da se donošenjem ovog zakona garantuje zastupljenost svim političkim partijama, da se garantuje demokratski princip izbora poslanika u Veće republika, a oni koji imaju valjane razloge, valjane argumente za glasanje protiv ovog zakona, trebalo bi o tome i da govore, a ne da govore uopšteno, retorikom koja se neprekidno sluša preko medija koji su pod direktnom kontrolom NATO pakta.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč? Izvolite. Ima reč narodni poslanik Selaković.
Poštovani predsedniče, dame i gospodo, uvaženi poslanici, nisam ni šef poslaničkog kluba niti grupe. Sami smo krivi, jer kada smo izlazili na izbore opredelili smo se partiji za koju eto jedva dobismo i ovaj jedan jedini mandat, tamo na Čukarici gde sam ja. Znači, niko nama nije kriv što nemamo poslanički klub, jer smo trebali da otvorimo oči kada izlazimo na izbore s kojim ljudima ići na izbore i birati patriote a ne izdajnike. Ovog puta sigurno i nadam se da nećemo izaći nikad u koaliciji sa Demokratskom alternativom, pa i drugim partijama koje su istog smera, odnosno usmerene kao Demokratska alternativa. Ne bih ulazio, ovo je bilo malo kroz šalu, jer mi seljaci volimo da se šalimo, u repliku, ne bih ulazio ni sa kim, već bih ja u repliku ušao, uvaženi poslanici, sa mnogim petokolonašima, neprijateljima i razbojnicima u ovom našem lepom društvu, zemlji, koji su tražili, zahtevali od mene da ne dođem na sednicu. Demolirana mi je kuća, vozilo, da se ne bih izjasnio, odnosno izneo stav naše koalicije, Seljačke stranke Srbije i Ujedinjene penzionerske stranke u pogledu Predloga zakona o izboru saveznih poslanika u Veće republika. Naime, želim da kažem da na savetu koalicije Seljačke stranke Srbije i Ujedinjene penzionerske stranke, kažem nemamo poslanički klub, to je nama za sada najviši forum, zasedali smo i razmotrili od člana do člana predloženi zakon za izbor poslanika u Veće republika Savezne skupštine. Nažalost, svako ima pravo na svoje mišljenje, tako imamo i mi i niko nam tu ne može stati na put, smatramo da predloženim zakonom je urađeno ono što je najvažnije, da se izbegne opstrukcija rada Savezne skupštine, što mislim da je u celom ovom prepucavanju unazad prepucavanja pojedinih lidera partija itd, u stvari i glavna suština, da se izvrši opstrukcija Savezne vlade, a mi znamo posle gde nas to vodi. Mi smatramo da baš ovim predlogom zakona se to potpuno može izbeći. Nije tačno, ukoliko smo mi dobro razumeli, a mislim da smo toliko pismeni da razumemo, da nema šanse i mogućnosti da uđu poslanici tih kako mi sve to skupa nazivamo malih partija, malih stranaka, odnosno bolje rečeno - sa manjim brojem zastupljenosti u Republičkom parlamentu, a za to nismo krivi mi. Narod je video ko je sa kim išao na izbore i takvo poverenje i dao. Mislim da u članu 7. lepo kaže - da mogu i druge, odnosno poslanički klubovi koji nemaju pravo na izbor najmanje jednog poslanika, pretpostavljam da se samim tim mislilo i na stranke, mogu dogovorno predložiti da istaknu svog kandidata za Veće republika. Drugo je što mi eto u toj opoziciji niko ni sa kim ne razgovara, pogotovu neće da razgovara sa onim opozicionim partijama odnosno poslanicima koji isto ne misle kao i oni. Znači, mi imamo te male partije, sa malim brojem poslanika u Republičkom parlamentu, koje imaju šansu da predlože ovoj skupštini da ipak budemo zastupljeni u Veću republika. To što mi nećemo, već sam rekao što nećemo, nažalost i mi sa našim jednim predstavnikom, preko mene, ne znam koliko smo moćni da utičemo da se svi ostali, sve druge opozicone partije urazume i da smo već videli šta nam se desilo, a da nam se to ne bi ponovilo. Na kraju svega toga, ceneći vreme koje je poodmaklo, dao bih zaključak, odnosno mišljenje, Saveta koalicije Seljačke stranke Srbije i Ujedinjene penzionerske stranke, preko svog predstavnika u Narodnoj skupštini tj. mene kao narodnog poslanika, da podržavamo predloženi zakon za izbor poslanika u Veće republika Jugoslavije. Hvala.
Zahvaljujem. Da li se još neko od narodnih poslanika javlja za reč? (Niko.) Zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za je glasalo 168, protiv je četiri, uzdržanih nema, nije glasalo pet, ukupno je prisutno 177 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje amandman. Za sedam, protiv 166, niko uzdržan, jedan nije glasao, 174 narodna poslanika prisutna u sali. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. stav 1. amandman II podneo je narodni poslanik Marijan Rističević. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo pet, protiv 166, niko uzdržan, tri nisu glasala, 174 narodna poslanika prisutna u sali. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. stav 2. amandman III podneo je narodni poslanik Marijan Rističević. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje amandman. Za su glasala četiri, protiv 164, niko uzdržan, tri poslanika nisu glasala, 171 narodni poslanik prisutan u sali. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. stav 2. amandman IV podneo je narodni poslanik Marijan Rističević. Vlada, Odbor za pravosuđe i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje amandman. Za četiri, protiv 167, niko uzdržan, jedan nije glasao, 172 narodna poslanika prisutna u sali. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Da li još neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje Predlog zakona o izboru saveznih poslanika u Veće republika Savezne skupštine, u celini. Za 169, protiv četiri, niko uzdržan, nije glasao jedan narodni poslanik, ukupno 174 prisutna u sali. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izboru saveznih poslanika u Veće republika Savezne skupštine. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZVRŠENjU POPISA STANOVNIŠTVA, DOMAĆINSTAVA I STANOVA U 2001. GODINI U REPUBLICI SRBIJI Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Marijan Rističević i Dobrosav Radović, kao i mišljenje Vlade Republike Srbije o tim amandmanima. Primili ste izveštaj Odbora za pravosuđe i upravu, koji je prihvatio Predlog zakona u načelu i u pojedinostima i predlaže Narodnoj skupštini da ga usvoji u predloženom tekstu. Uručen vam je izveštaj Zakonodavnog odbora koji je prihvatio Predlog zakona u načelu i u pojedinostima. Otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne želi.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne želi.) Zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za su glasala 162, protiv niko, uzdržan jedan, nije glasalo pet, ukupno prisutno 168 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne želi.) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje amandman. Za su glasala četiri, protiv 164, niko uzdržan, jedan nije glasao, 169 narodnih poslanika prisutno u sali. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Dobrosav Radović. (Poslanik Dobrosav Radović odustaje od svog amandmana.) Zahvaljujem. Da li još neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje Predlog zakona o izvršenju popisa stanovništva, domaćinstava i stanova u 2001. godini u Republici Srbiji u celini. Za je glasalo 167, protiv četiri, uzdržan niko, nije glasao jedan, ukupno 172 poslanika prisutna u sali. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izvršenju popisa stanovništva, domaćinstava i stanova u 2001. godini u Republici Srbiji. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O IGRAMA NA SREĆU Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Uručeni su vam izveštaj Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora. Otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne.) Zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da postave kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o igrama na sreću, u načelu. Za je glasalo 159, protiv tri, niko se nije uzdržao, šest nije glasalo, ukupno je prisutno 168 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Da li neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o igrama na sreću u celini. Za 162, protiv jedan, niko nije uzdržan, nisu glasala tri, ukupno je prisuno 166 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o igrama na sreću. Nastavljamo sednicu u 14,30 časova. [[Posle pauze.]] Nastavljamo sa radom. Prelazimo na potvrđivanje mandata narodnih poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Pošto su se stekli uslovi, predlažem da konstatujemo potvrđivanje mandata narodnih poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije, za upražnjena poslanička mesta, kako bismo omogućili njihovo učešće u radu Narodne skupštine. Uručen vam je izveštaj Republičke izborne komisije o izboru narodnih poslanika u izbornim jedinicama 6 - Zrenjanin i 13 - Šabac, radi popune upražnjenih poslaničkih mesta u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Takođe, uručen vam je izveštaj Administrativnog odbora, koji je utvrdio da su se stekli uslovi za potvrđivanje mandata narodnih poslanika, sa predlogom da Narodna skupština, shodno članu 30. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatuje potvrđivanje mandata narodnim poslanicima: - dr Biro Gezi, izabranom na Izbornoj listi Socijalističke partije Srbije, Jugoslovenske levice, Nove demokratije - Slobodan Milošević u izbornoj jedinici 6 - Zrenjanin, i - Aleksandru Despotoviću, izabranom na izbornoj listi Srpske radikalne stranke - dr Vojislav Šešelj u izbornoj jedinici 13 - Šabac. Na osnovu izveštaja Republičke izborne komisije i izveštaja i predloga Administrativnog odbora, a shodno članu 30. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatujem potvrđivanje mandata narodnim poslanicima: - dr Biro Gezi, i - Aleksandru Despotoviću. Čestitam narodnim poslanicima na izboru. [[Aplauz.]] Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O ZAVRŠNOM RAČUNU BUDžETA REPUBLIKE SRBIJE ZA 1999. GODINU Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije.Uručeni su vam izveštaji Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora, koji predlažu Narodnoj skupštini da usvoji Predlog zakona. Otvaram načelni pretres. Molim predstavnika predlagača da uzme reč. Ima reč ministar finansija Borislav Milačić.
Poštovani narodni poslanici, pred vama je Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 1999. godinu, koji je utvrdila Vlada Republike Srbije i koji se predlaže Narodnoj skupštini na usvajanje. Rasprava o ostvarivanju budžeta Republike Srbije u prošloj godini zapravo je rasprava o ostvarivanju ekonomske politike, odnosno politike javne potrošnje u prošloj godini, koja se odvijala u veoma teškim i složenim uslovima. U prvoj polovini godine, u toku zločinačke NATO agresije, prioritetan zadatak je bila odbrana zemlje. Cilj politike javne potrošnje bio je da omogući da država i javne službe što bolje funkcionišu u datim uslovima i da se sredstva i snage koncentrišu na odbranu zemlje. Taj period je pokazao, pored velike hrabrosti i spremnosti našeg naroda za uspešnu odbranu, da naša država veoma organizovano može da funkcioniše i u najtežim uslovima. Sve državne funkcije su efikasno obavljene. Finansiranje javne potrošnje se vršilo po strogo utvrđenim prioritetima. Saglasno posebnoj Uredbi Vlade Republike Srbije, patriotizam u odbrani zemlje je pokazan ne samo službom u oružanim snagama, već i u efikasnom i odgovornom izvršavanju sopstvenih zadataka u državnoj upravi, javnim službama i privredi. U tom periodu na najbolji način su potvrđeni jedinstvo i solidarnost svih građana naše zemlje. Počev od jula prošle godine krenuo je intenzivan period obnove i izgradnje naše zemlje. Ekonomsku politiku, a u tom sklopu i politiku javne potrošnje, morali smo stalno da kritički preispitujemo i usklađujemo sa zadacima obnove zemlje. Trebalo je i obezbediti sredstva za obnovu zemlje, a da se istovremeno ostvare osnovni ciljevi ekonomske politike. Danas možemo da kažemo da smo u tome potpuno uspeli. Već duži period imamo monetarnu i cenovnu stabilnost. Proizvodnja se oporavlja i najavljuje dalji rast. Sredstva za obnovu zemlje obezbeđena su zakonom koji je donet jula 1999. godine. Ovim zakonom je predviđeno uvođenje posebne takse na poslovne transakcije koje se obavljaju u platnom prometu po stopi od 0,15%. Na ovaj način prikupljeno je preko 400 miliona dinara tokom prošle godine. Pored prihoda od posebne takse, Republička direkcija ostvarila je i prihode iz drugih izvora, pre svega od donacija pravnih i fizičkih lica iz zemlje i dijaspore, kao i iz kredita poslovnih banaka - preko 520 miliona dinara. Odmah po stupanju na snagu zakona jula 1999. godine, utvrđeni su prioriteti i rokovi izvršenja radova na objektima putne, železničke infrastrukture i u oblasti izgradnje objekata visokogradnje. U skladu sa utvrđenim prioritetima i rokovima izvršavanja radova, sredstva su u celini utrošena za plaćanje obaveza prema građevinskim preduzećima. Sa ovim preduzećima Republička direkcija za obnovu zemlje je zaključila ugovore o izvođenju radova na sanaciji oštećenih i porušenih objekata saobraćajne infrastrukture, stambenih i drugih objekata - škola, bolnica, ustanova kulture itd. Od početka radova na obnovi zemlje otvoreno je 189 gradilišta, a na 113 gradilišta završeni su radovi, i to 33 mosta putne infrastrukture, 5 železničkih mostova, dva puta, pet devijacija na putnoj infrastrukturi. Izgrađeno je 470 stanova. Sanirane su 174 stambene jedinice koje su imale visoka oštećenja, četiri toplane, osam obrazovnih ustanova, pet zdravstvenih ustanova, dve farme i 15 drugih javnih objekata. Za ove objekte u toku prošle godine utrošeno je preko milijardu dinara. Vlada Republike Srbije je, pored angažovanja na obnovi porušene infrastrukture, svoju aktivnost u najvećoj meri usmerila i ka revitalizaciji i obnovi uništenih proizvodnih kapaciteta. Za preduzeća koja su pretrpela najveća ratna razaranja - NIS, EPS, Azotara, "Zastava", Krušik, "Cer", "Milan Blagojević", "Sloboda", "14. oktobar", SARTID i druga preduzeća - Vlada je usvojila posebne programe obnove i ekonomsko-finansijske konsolidacije. Paralelno sa sanacijom i revitalizacijom proizvodnje, doneseni su i sprovedeni posebni programi za zbrinjavanje radnika koji su privremeno ostali bez posla. Na taj način je obezbeđena socijalna sigurnost zaposlenih u periodu obnove ratom razorenih kapaciteta, uz istovremenu mogućnost da se iz sredstava socijalnih programa dobiju inicijalna sredstva za aktiviranje novih programa i otvore nova radna mesta. Po osnovu ovih programa, socijalnu sigurnost je imalo preko 155 hiljada radnika, a preko 21 hiljada novih radnih mesta iskorišćena je i otvorena po osnovu aktivnih programa koje nosi ovaj socijalno-ekonomski program Vlade. Sredstvima iz dnevnice solidarnosti, Fonda za razvoj i poslovnih banaka, dakle, iz realnih izvora, ratom razorene privrede, obezbeđeno je preko tri milijarde za obnovu i finansijsku konsolidaciju. U ovoj godini Vlada nastavlja da sprovodi politiku revitalizacije i konsolidacije ovih preduzeća, na istim realnim osnovama. Sve ovo pokazuje, a to moraju da priznaju i naši neprijatelji, kada smo postigli impresivne rezultate u obnovi i izgradnji zemlje. U velikoj meri otklonjene su posledice agresije i obezbeđeni su uslovi za normalan život i rad građana i rast privredne aktivnosti. To pokazuje da obnovu, razvoj i reforme možemo da ostvarimo još bržim koracima, uprkos svim teškoćama, sankcijama, pretnjama i pritiscima sa kojima smo suočeni. Poštovani narodni poslanici, da bi obezbedili podršku u procesu obnove i razvoja, kaoi ostvarivanju dodatnih ciljeva ekonomske politike u 1999. godini, politika javne potrošnje je nužno morala da bude restriktivna i da ima jasno utvrđene prioritete. Nastojali smo da se sa jedne strane u maksimalnoj meri smanji teret nužnog zahvatanja iz privrede, a da se sa druge strane stvore uslovi za nesmetano funkcionisanje državnih i javnih službi i za ostvarivanje socijalnih davanja. Krajem prošle godine usvojen je Zakon o posebnim uslovima i načinu izmirivanja sopstvenih obaveza po osnovu javnih prihoda. Osnovni cilj Zakona bio je da stvori povoljne uslove za izmirenje nagomilanih dugova privrede, po osnovu javnih prihoda iz 1998. i 1999. godine. Kada sumiramo efekte sprovođenja ovog zakona do 31. decembra 1999. godine, možemo reći da su postignuti dobri rezultati. Preduzeća su regulisala svoj ukupan dug po osnovu javnih prihoda u iznosu od milijardu 440 miliona dinara, a samostalni preduzetnici dug u visini od 344 miliona dinara. Saglasno zakonskim rešenjima, preduzeća i preduzetnici su uplatili jedan deo duga, dok je drugi deo otpisan, odnosno reprogramiran. Primenom člana 4. ovog zakona za posebne programe, dodatno je omogućeno regulisanje obaveze javnih preduzeća u visini od dve milijarde 305 miliona dinara. Na taj način, praktično je došlo do rasterećenja privrede u ukupnom iznosu od četiri milijarde dinara. Obezbeđena je odgovarajuća naplata javnih prihoda. Mesečni prihodi budžeta Republike u decembru i januaru su bili praktično utrostručeni. U sprovođenju politike javne potrošnje značajan problem predstavljala su nedostajuća sredstva za isplatu penzija u Republičkom fondu za penzijsko i invalidskog osiguranje. Da bi smanjili zakašnjenja u isplati penzija, kao i olakšali njihovu isplatu u daljem periodu Vlada Republike Srbije donela je uredbu o načinu isplate neisplaćenih penzija i novčanih nadoknada, kao i penzijskog i invalidskog osiguranja nezaposlenih. Ovom uredbom izmiren je dug po osnovu neisplaćenih penzija za maj, juni i juli 1999. godine u ukupnom iznosu od 3,5 milijardi dinara. Svakom penzioneru obračunat je iznos duga i izdataje potvrda koja je mogla da se koristi za plaćanje struje, kupovine uglja ili ogrevnog drveta. Ove potvrde penzioneri su najviše koristili za plaćanje utrošene električne energije preko Javnog preduzeća EPS. Zbog ovog načina isplate u prošloj godini obezbeđeno je 13,5 mesečnih penzija. Sastavni deo konzistentne politike javne potrošnje u 1999. godini bila je politika budžetskih prihoda i rashoda. Ovde želim da kažem da je budžetska politika u godini koja je bila najteža za našu zemlju realizovana iz realnih izvora, na principima čvrstih ograničenja. Podsećam da je Budžet za 1999. godinu usvojen na sednici Narodne Skupštine 1998. godine. Tada je ukupan obim budžeta bio u iznosu od 21 milijadre 458 miliona dinara. Agresija NATO na našu zemlju do koje je došlo u proleće 1999. godine uticala je na bitno smanjenje prihoda, kao i na obim i strukturu rashoda. Za izvršenje budžeta u periodu NATO agresije na našu zemlju, Vlada Republike Srbije donela je Uredbu o bilansu javne potrošnje za mesec april, maj, juni 1999. godine. Ukupan iznos budžeta utvrđen je u iznosu od 4,4 milijarde dinara, a ostvaren je u ukupnom iznosu od 3,1 milijarde. Znači 71% od plana. U ovom periodu, Vlada Republike Srbije je sprovodila restriktivnu politiku javne potrošnje i utvrđivala stroge prioritete u izvršavanju rashoda. Ukupni rashodi u ovom periodu izvršeni su u iznosu od 3,3 milijarde, što je za oko 5% više od ostalih prihoda u ovom periodu, i čini 75% planiranog iznosa. Praktično, u ovom periodu NATO agresije na našu zemlju, svi rashodi, izuzev rashoda za namensku proizvodnju, izvršavani su u nižim iznosima od planiranih. Kada se gleda godina u celini, u periodu od februara 1999. godine do 31. januara 2000. godine, je prošle i ove godine bila tzv. produžena budžetska godina, ukupni izvori budžetski iznose 16,7 milijardi dinara, odnosno 78% od plana. Da bi se moglo ostvariti predviđeni rashodi u protekloj godini, korišćena su i sredstva sa posebnih računa iz Ministarstva finansija i to sredstva posebne naknade za registraciju motornih vozila, posebne naknade za socijalne programe, takse na mobilne telefone u iznosu od 888 miliona dinara. Sledi da je ukupno ostvareni prihod budžeta Republike u 1999. godini 17,6 milijardi dinara ili 82,2% od plana. Manje ostvarenje budžeta za 2,8 milijarde je sasvim razumljivo, kada imamo u vidu ukupne uslove koji su bili u prošloj godini. U strukturi budžeta najveće učešće imaju prihodi po dve osnove, porez na dohodak građana, oko 40%. Akcize i porez na promet 38%. Ostalih 7,7% prihoda ostvareno je od poreza na imovinu, poreza na dobit, različitih taksi, kao i drugih prihoda. Rashodi budžeta prilagodili su se manjim ostvarenim prihodima i iznose 17,6 milijardi dinara, s obzirom da je odmah nakon završetka NATO agresije došlo do finansiranja, a pre svega zbog obnove zemlje i saniranja šteta. Vlada Republike Srbije je u drugoj polovini 1999. godine nastavila sa politikom strogog utvrđivanja i izvršavanja prioriteta, sa osnovnim ciljem da se budžetski kao i ostali javni rashodi drže u granicama raspoloživih sredstava. Osnovne namene ostvarenih rashoda budžeta Republike su sledeće: sredstva za ostvarivanje zakonom utvrđenih prava, obrazovanje, nauka, kultura, fizička kultura, 35%. Plate u državnim organima 26%. Materijalni troškovi 4%. Sredstva za podsticanje razvoja 9%, sredstva za socijalne funkcije 8% i sredstva za finansiranje pokrajina i dopunska sredstva opština 1,2%, kao i ostale namene 16%. Najznačajni zadatak koji je realizovan u drugoj polovini godine, budžetske godine, posle NATO agresije bio je usmeren na poboljšanje materijalnog položaja zaposlenih u obrazovanju, kulturi, javnim službama, putem ubrzavanja isplata zaostalih zarada tokom agresije. U tom periodu isplaćeno je zaposlenima u osnovnom i srednjem obrazovanju 12,5 mesečnih plata, zaposlenima u višem i univerzitetskom obrazovanju 13,5 mesečnih plata, zaposlenima u učeničkom standardu 11 plata, u kulturi 11,5 plata, u fizičkoj kulturi 11 plata. Sredstva za materijalne troškove državnih organa i organizacija izvršeno je u iznosu od 696 miliona, a sredstva za materijalne troškove u javnim službama 352 miliona dinara. Za posebne i druge namene, za državne organe i organizacije, javne službe, sredstva su obezbeđena u ukupnom iznosu od 2 milijarde i 162 miliona dinara. To je oko 78% posto od plana. Ova sredstva utrošena su za sprovođenje posebnih zakona, investicije, posebne namene kod Ministarstva unutrašnjih poslova, Komesarijata za izbeglice. Sredstva za podsticanje razvoja privrede izvršena su u ukupnom iznosu od milijardu i 600 miliona dinara, odnosno 87,6% od plana. Najveći deo ovih sredstava otpada na izvršenje programa agrarnog budžeta. Sredstva za podsticanje razvoja preko Fonda za razvoj izvršena su na nivou planiranih od 260 miliona. Za vršenje poverenih poslova Republike u pokrajinama i opštinama utrošeno je 215 miliona ili 80% od plana. Za izvršenje Zakona u oblasti socijalne zaštite, društvene brige o deci i boračko-invalidske zaštite u 1999. godini bilo je obuhvaćeno preko milion korisnika, od čega 140 hiljada korisnika u socijalnoj zaštiti, 848 hiljada korisnika dečje zaštite i 92 hiljade korisnika u boračkoj i invalidskoj zaštiti. Osim kod isplate dečjih dodataka, ostala prava u okviru društvene brige o deci, dakle, naknade porodiljama, materinski dodatak i drugo, značajno su ažurirane i pored korišćenja dopunskih sredstava. Zbog iznetih razloga nije mogla značajnije biti ažurirana isplata dečjih dodataka. Ovo ostaje jedna od najznačajnijih obaveza Vlade u 2000. godini, na iznalaženju izvora za isplatu ovih obaveza. Poštovani narodni poslanici, u celini se može reći da su sredstva za pojedine budžetske rashode izvršavana prema prioritetima u čvrstim okvirima raspoloživih sredstava i da je budžet za 1999.godinu, u celini uspešno realizovan. Imajući u vidu sve navedeno, predlažem da usvojite Zakon o završnom računu budžeta Republike Srbije za 1999. godinu. Hvala.
Zahvaljujem. Da li neko od narodnih poslanika želi reč? Ima reč narodni poslanik Dragan Veselinov.
Dame i gospodo, nema za državu važnijeg zakona od Zakona o budžetu. Ovo je prva Skupština koja će, pretpostavljam, neumitnošću broja poslanika koji stoje na jednoj strani, usvojiti ratni budžet, posle prošlogodišnjih tragedija koje smo doživeli. Od državnog budžeta nema važnijeg budžeta odnosno zakona, pa čak i Zakon o prostornom planu, koji je dugoročne prirode, je manje važnosti od budžeta. U odnosu na njega jedino ustavi jesu važniji, no njih donosi ustavotvorna skupština. Tako se ovaj zakon ne da usvojiti, ne samo zbog ponavljanja starih odnosa koji se pojavljuju u ovom budžetu, već koji se ovde po ko zna koji put predlaže i koji bi trebali da usvojimo po hitnom postupku. Na nekoliko minuta pre početka današnje sednice nama je dat tekst Zakona o usvajanju završnog računa koji se odnosi na (znam da ste me prekinuli, ne morate ni javljati), tako da već samim tim uporno održavanje vanrednog stanja u zemlji, prisiljavanjem Skupštine da donosi zakone po hitnom postupku, samo se dodatno usijava politička atmosfera u zemlji, a sama se Skupština omalovažava. Ne postoji ozbiljno vreme koje nam je stajalo na raspolaganju da detaljno razmotrimo Predlog ovog zakona, kojim se usvaja budžet za prošlu godinu i stoga, tako da pod ozbiljnim okolnostima, a ovo to nisu, ne može se zakon usvojiti. Mi, između ostalog, želimo da naglasimo da nam je izuzetno krivo što je budžet Republike Srbije za prošlu godinu manji od predviđenog. On je manji od predviđenog zbog rata koji smo svi zajedno pretrpeli, no da su se poštovala upozorenja koalicije "Vojvodina" za ovom govornicom, da u rat ne ulazimo da bismo spasili privredu, da ne bi bilo ljudskih žrtava, da ne bi došlo do ekološke katastrofe i da Vlada trojnog pakta na kraju ne bi potpisala kapitulaciju, kao što je potpisala, po kojem je priznala rezultate rata, a sada ovde izigrava pobednika, mada sebi još spomenik nije podigla, i još samo to očekujemo da učinite. Sasvim je normalno da je budžet morao biti daleko manji od onog koji je predviđen. Za to snosi, pre svega, odgovornost ova ratna skupština, koja je pre više od godinu dana odlučila da se uđe u rat. Tim ratom samo jedan cilj je trebalo da se osigura, a to je da se predsednik Milošević i njegov režim očuvaju na vlasti, po cenu rata, da bi se kazalo kako će Kosmet izgubiti ova država samo pod puškom i ni pod kojim drugim okolnostima. Na kraju je ipak potpisana kapitulacija, a mi smo ostali bez brojnih fabrika, sa dodatnom radnom snagom i ono što je najbolnije sa ljudskim žrtvama i invalidima. Za to je kriva ova vlada koja se oglušila o naša upozorenja, za to je kriva ova ratna skupština i neka ova ratna skupština usvoji budžet i neka objašnjava narodu zbog čega je on tako mali, zbog čega se ponovo i još više centralizuju finansijska sredstva i zbog čega se u ovoj zemlji obnavlja centralno-planska privreda.
Zahvaljujem. Ima reč Vojislav Šešelj, potpredsednik Vlade.
Dame i gospodo narodni poslanici, za razliku od većine vas, meni ovo nije bilo ni malo smešno. Ja mislim da je ovo jedan veoma ozbiljan problem, kad narodni poslanik toliko pijan izađe za govornicu, da ne zna o čemu govori. Mi raspravljamo sada o zakonu o završnom računu budžeta za prošlu godinu, a on jednostavno ne zna ni o čemu mi raspravljamo, ni o čemu on govori. Zato, prvo, zahtevam od predsednika Narodne skupštine da zabrani u pauzi skupštinskih zasedanja, koja je predviđena za ručak, točenje alkohola za narodne poslanike. To je prva stvar i to mora odmah da se uradi. Možda će ponuditi sada gospodin Veselinov da duva u balon ili da mu se krv ispita, ja mislim da već odavno nije sposoban da vozi, a pitanje je da li može da se tetura kroz ovu skupštinu, a da potencijalno nekoga ne ugrozi. Pošto on ne govori o onome što je predmet ove rasprave, sa njim je i nemoguća polemika na toj osnovi. On je malo pre izašao ovde i izjavio da je adventista. Bilo bi dobro da nam još jednu stvar objasni. Pošto se tako često druži sa vladikom Artemijem, a pošto vladika Artemije ima iste ideološke poglede kao Dragan Veselinov i vladika Artemije preko televizije optužuje srpski narod i državno rukovodstvo da smo krivi za bombardovanje, a ne agresora, ne neprijatelja, ne američke zlikovce, da nam se izjasni ovde Dragan Veselinov, možda je i vladika Artemije adventista. Ne bi me to iznenadilo, kad tako žustro provodi naloge novog svetskog poretka.
Hvala. Replika - narodni poslanik Dragan Veselinov.
Ja sam se odavno navikao na besmislene uvrede koje mi Vojislav Šešelj neprekidno nanosi za ovom govornicom. No, vi izgleda i ne znate ko su adventisti, pa mene time nazivate. Ono što ste vi učinili srpskom narodu, meni se čini da vi pripadate satanističkoj sekti, a ja vrlo dobro znam o čemu se danas ovde radi i nemojte nikoga optuživati, bar ne mene za nestašnost, ja sam ipak profesor ekonomije i ne znam zašto ste i zbog čega su vas tamo primili. Žalim one studente kojima vi predajete. No, za ovom govornicom koalicija "Vojvodina" je izuzetno jasno i moralno upozoravala šta će se dogoditi, da ćemo izgubiti privredu, da će biti ljudskih žrtava, da ćemo doživeti ekološku katastrofu, i da će ceo rat poslužiti da se održi jedan režim na vlasti, i da ćemo Kosmet zbog toga izgubiti. (Šešelj, s mesta - da li je Artemije....) To vi ostavite, pa sa njim raspravljajte, vi ste sa njim prethodno počeli, ja ne. Nemojte vređati nikoga, ni vladiku, nimene, ni druge. A što se tiče predloga da se zabrani točenje alkohola, pa što da ne. Samo, znate šta, ja mogu i da se istreznim, mada nisam pijan. Ali, vi se od ludila ..... [[smeh]] ali vi se od ludila spasiti ne možete. Otuda je daleko bolje za vas da u ovoj skupštini instaliramo jednu ambulantu, jednu psihijatrijsku kliniku, da biste svakog dana mogli da u njoj budete. To je vama najbolje.
Zahvaljujem. Da li se još neko od narodnih poslanika javlja za reč? (Niko.) Zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za 161, protiv tri, uzdržanih nema, nije glasalo tri, ukupno je prisutno 167 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Da li se neko od narodnih poslanika javlja za reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Niko.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 1999. godinu u pojedinostima. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 1999. godinu, u celini. Za 160, protiv četiri, uzdržanih nema, nije glasalo dva, ukupno je prisutno 166 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 1999. godinu. Prelazimo 6. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ODLUKE O ZAVRŠNOM RAČUNU BUDžETA AUTONOMNE POKRAJINE KOSOVA I METOHIJE ZA 1999. GODINU Primili ste Predlog odluke, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Uručeni su vam izveštaji Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora. Otvaram jedinstven pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne.) Pošto se niko ne javlja za reč zaključujem jedinstven pretres. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke o završnom računu budžeta Autonomne pokrajine Kosova i Metohije za 1999. godinu. Za 162, protiv četiri, uzdržanih nema, nije glasao jedan, ukupno je prisutno 167 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog odluke o završnom računu budžeta Autonomne pokrajine Kosova i Metohije za 1999. godinu. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ODLUKE O UTVRĐIVANjU NEPOKRETNIH KULTURNIH DOBARA OD IZUZETNOG ZNAČAJA Primili ste Predlog odluke, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Uručeni su vam izveštaji Odbora za kulturu i informisanje i Zakonodavnog odbora. Otvaram jedinstven pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem jedinstven pretres. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke o utvrđivanju nepokretnih kulturnih dobara od izuzetnog značaja. Za 163, protiv četiri, uzdržanih nema, nije glasalo dva, ukupno je prisutno 169 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog odluke o utvrđivanju nepokretnih kulturnih dobara od izuzetnog značaja. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ODLUKE O UTVRĐIVANjU STARE I RETKE KNjIGE OD IZUZETNOG ZNAČAJA Primili ste Predlog odluke koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaj Odbora za kulturu i informisanje, koji predlaže Narodnoj skupštini da usvoji Predlog odluke. Uručen vam je izveštaj Zakonodavnog odbora koji, takođe predlaže Narodnoj skupštini da usvoji Predlog odluke. Otvaram jedinstven pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? Ima reč narodni poslanik Marijan Rističević.
Gospodine predsedniče, gospodo narodni poslanici, pošto ste ovu skupštinu prepustili tako da se ona odvija na dosta neozbiljnom nivou i ja ću da budem malo neozbiljan. Pročitao sam ovu odluku o starim i retkim knjigama, od izuzetnog značaja, i gledajući odluku o toj retkoj i staroj knjizi vidi se da se radi o zaštiti starih i retkih knjiga od 15, 16. i 17. veka. Pošto nam je standard pao i pošto smo počeli da živimo po standardima iz tog veka [[žagor]] pošto nam je standard pao i živimo kao u srednjem veku, predlažem da onima koji su nas vratili u srednji vek i pećinsku Srbiju odamo priznanje time što ćemo sledeća književna dela uvrstiti kao retke i stare knjige. Prva je - "Godine raspleta" Slobodana Miloševića, druga knjiga je "Noć i dan" Mire Marković, i treće što treba zaštiti, kao retko to su sabrana dela gospodina Vojislava Šešelja. Ne znam kako se zovu te njegove knjige. Mislim da ne zna ni on. On je više knjiga napisao nego što je pročitao. I da se takođe uvrste u retka i stara književna dela sve njegove uredbe i svi njegovi poreski nakazni zakoni, uključujući i poslednju taksu na pivo, od dinara po flaši, tako da mi [[žagor]] pošteni Vojvođani ..... ne, ova vlada je poznata..... molim vas.
Gospodine Rističeviću, molim vas ....
Ova vlada je poznata po tome što je uvela mnogo novih taksa i mnogo novih brojila, uključujući i taksu na izlazak iz zemlje, taksu na brojilo, taksu na vozilo, taksu na registraciju, taksu na preregistraciju, pa predlažem da uvedu taksu na glupost, pa će Vojislav Šešelj da plati najveći porez. Hvala.
Ima reč narodni poslanik Zlatan Peručić.
Poštovane dame i gospodo poslanici, u političkoj praksi paralelnih parlamentarnih sistema (ovo govorim zbog gospode koja nam celo pre podne oduzima, pa i sada, vreme, pokušavajući da obori nivo ovog parlamenta na ulicu ili na veoma lošu kafanu) ne postoji primer, bez obzira na različita politička mišljenja, da se desi ovo što se danas desilo. Ja molim, ako je tačno ovo što gospodin Veselinov i koalicija "Vojvodina" tvrdi, da stalno nisu na televiziji, da danas budu na svim televizijama, za sve što su rekli, ali da se posebno izdvoji kako su oni i grupa poslanika, što je nepoznato u istoriji evropske civilizacije, glasali kad je u pitanju očuvanje obeležja istorije ovog naroda, Druga srpska revolucija. U pitanju je Takovo. Ne postoji patriota i građanin Srbije i Srbin, koji neće glasati za zakon koji je predložila Vlada Republike Srbije, jer je u pitanju 185 godina, a uskoro i 200 godina od Prve srpske revolucije. Ne postoji poslanik evropskog parlamenta bilo koje od ovih zemalja, čiji su trenutno vladari visoko moćni, a veoma mali kao ljudi, koji ne bi, bez obzira na političke razlike, glasao za istoriju svoga naroda. Drugi gospodin, jer se radi o drugoj stvari, takođe vezanoj za kulturu i istoriju ovog naroda, nije našao za shodno ništa drugo nego da pokušava da radi ono što su, nažalost, imperije u pokušaju obaranja svega što je istorija i civilizacija ovog naroda činile, prvo hiljadu godina, a onda zadnjih 200 godina, od kada je srpski narod postao politički narod i nikada nije hteo da postane podanički narod. Zato postoje te dve srpske revolucije. Ne postoji poslanik koji može da zastupa bilo koga, osim da su na njegovom mestu oni koji su zločin pravili nad ovim narodom, koji bi mogao da govori u ime bilo koga, pa čak i u ime sopstvene porodice, a da sme da se pojavi da kaže da prvo glasa protiv, da se stavi na dnevni red, a drugo, da glasa protiv Takova. Ja molim da se ovo objavi. Sve drugo me ne interesuje, sve drugo ja smatram, poštovani predsedniče, dame i gospodo poslanici, da ova gospoda, jer poštujem institut kome pripadam, instituciju kojoj pripadam, nema moralno, političko, istorijsko i građansko pravo da govore više u ime bilo koga. Ovde nisu političke razlike u pitanju, ovde je u pitanju deo civilizacije jednoga naroda. Izvesni vođa Trećeg rajha, gospodin Adolf Hitler, ili već kako se zvao, Firer, je to vrlo uspešno radio rušeći nacionalnu biblioteku 1941. godine. Nije to radio radi zgrade biblioteke, radi zatiranja istorije naroda. Radili su to Austrougari, radili Turci, radili Nemci, radili jedni, drugi, treći. I ovo poslednje što se dešavalo, pored toga, imalo je takođe tu dimenziju, i danas je ta dimenzija prisutna na Kosovu. Ovde se ne radi o političkim razlikama, ovde se ne radi o režimima, ovde se, dame i gospodo, radi o tome da su pred nama ljudi koji neće državu Srbiju, i time se završava svaki razgovor. Ovde se ne radi o tome hoćemo li ovoga na vlasti, onoga na vlasti, hoćemo ovu partiju, hoćemo onu partiju. Sa ovakvim ponašanjem diskvalifikuje se svaki razgovor. Ovde se radi o ljudima koji smatraju da država Srbija ne treba da postoji, jer brišu njenu prošlost, zarad toga da ne bi imala ni sadašnjost, ni budućnost. Hvala. [[Aplauz.]]
Da li ste se vi prepoznali?
Gospodine Peručiću, da Vam nešto kažem, koalicija "Vojvodina" je jasno naglasila svoj stav da neće glasati ni za jedan zakon koji ova vlada predlaže po hitnom postupku, zato što nismo imali mogućnosti da taj zakon razmatramo. To je pogotovu važno za ovako ozbiljne zakone o kulturnim dobrima i mi zbog principa odbijamo da glasamo o takvim zakonima, ali ćemo, naravno, veoma rado učestvovati u svemu onome što treba da zaštiti vrednu imovinu, poreklo, građevine, knjige, slike, umetničke predmete svih vrsta, koji su u našoj zemlji još preostali posle vašeg učešća u tragediji prošle godine, kada ste zajedno sa drugima izazivali rat. I, ako je iko odgovoran što je toliko malo dobara ovde prošle godine ostalo, onda je odgovorna ova vlada i ova skupština, koja je u rat ušla. Ali, mi ćemo glasati za ovaj zakon koji se odnosi na stare knjige, jer je uredno podnet, on je stigao danima pre, mi smo imali prilike da ga razmotrimo, i glasaćemo. Ali usput, pozdravljam Vaš predlog, vrlo hrabar (ne znam šta će Vam kazati gospođa Gajević posle ovoga) da se nama dozvoli da budemo ... na TV čujni u narodu, kao što ovde ne možemo kad god je neka sednica Skupštine. Ja to pozdravljam. Voleo bih da se to dogodi, samo nas pustite u narod, to mi želimo, činite to kad god možete, u skladu sa Zakonom o javnom informisanju. Ali, usput da Vam kažem nešto, gospodine Peručiću, nije Prva srpska revolucija i ustanak bio 1804, kao što Vi pogrešno mislite. U istoriji se odavno zna kada je izbio Prvi srpski ustanak - 1594. u Banatu, i vodio ga je sveti Teodor Vršački. Zbog tog ustanka spaljene su mošti svetog Save na Vračaru. Kada to budete naučili, između ostalog, držite nam govor o srpskoj istoriji i patriotizmu. Nemojte se više javljati oko toga.
Ima reč potpredsednik Vladimir Štambuk.
Poštovani predsedniče, koleginice i kolege, ja sam u velikoj dilemi o čemu je danas Skupština razgovarala. Kad je bio na dnevnom redu Zakon o izboru poslanika u Saveznu skupštinu, mi smo razgovarali o režimu i o Miloševiću. Kad je bilo usvajanje budžeta, opet smo razgovarali o Miloševiću i o režimu. Kad je bilo o starim knjigama, opet smo razgovarali o Miloševiću i o režimu. Jednostavno, ovde se, prvo, ne poštuju pravila ove kuće, drugo, ne poštuje se dnevni red, i treće, ne govori se o temama koje su na dnevnom redu. Ja mogu da razumem frustraciju mog kolege u vezi sa režimom, ali dozvolite, kad je već bilo toliko šala, da kažem jedno moje životno iskustvo - imao sam druga, koji nikako nije hteo da se oženi, a devojka sa kojom je bio je to stalno htela. I kad bi on pomenuo - idemo da se kupamo, ona bi rekla - jao fino, hajde da se kupamo, ali zamisli kako bi bilo lepo kada bi se mi uzeli, pa bi otišli kao muž i žena. Hajdemo ovamo opet, itd. Naravno, na kraju se nisu ni okupali, ni oženili, niti se ona udala za njega, niti se on oženio njom, i verujem da će tako proći i ove naše kolege parlamentarci, koji stalno hoće da se menja režim, a neće ništa da urade da se stvari promene. Molim vas, radi se o jednoj prostoj činjenici - da smo poslušali predloge koje je koalicija "Vojvodina" nama dala prošle godine, ove godine bi verovatno neki vojnik KFOR-a, ili već kako bi se zvao, gazio ministra, pa možda čak i kolegu Veselinova, kao republičkog poslanika, i otišao bi nekažnjen. I ne samo to, nego bi se porušili svi mostovi, pogazile bi se sve pruge, razbili bi sve što im padne napamet, i to molim vas, ne prema dogovoru i ugovoru iz Rambujea, jer u Rambujeu nikakav dogovor i ugovor nije napravljen, nego je grupa Albanaca, verovatno bolje reći teroristi su potpisali sa nekim američkim predstavnicima neki papir, ali po tom papiru svaki građanin Jugoslavije, koji bi radio za KFOR i bio izuzet iz bilo kakvog sudskog procesa, mogao je da uradi šta god hoće i nikome nizašta ne bi odgovarao. To nije srednji vek, to je pre srednjeg veka, to nije kapitulacija, to je totalno porobljavanje. Ja, nažalost, za razliku od mog kolege Veselinova, ne želim da živim u takvom društvu i nisam bio spreman, ni u Rambujeu, ni u Beogradu, da to prihvatim. Ako je on spreman, molim vas, ima mnogo mogućnosti, pa neka nađe načina da sebi to dozvoli i da na takav način živi. Prema tome, ne radi se ni o kakvoj lošoj proceni, ne radi se o tome da smo mi izazvali rat, nego se radi o tome da je jedna grupa belosvetskih moćnika napala ovu zemlju, bombardovala je. Ako gospodinu Veselinovu, mom kolegi, nisu dovoljne demonstracije i raznorazni sudovi koji danas rade po svetu i novine koje se pišu, a pripadaju Americi, Velikoj Britaniji, Francuskoj itd., koje govore o tome, onda je on nedokazan čovek. Što se tiče učenja istorije, ovde smo danas predložili zakon koji treba da popravi ono što je prethodno bilo kritikovano. Kritikovano je i od opozicije, naime da se radi o tome da su delegacije iz Republičke skupštine upućene u Saveznu skupštinu na osnovu većinskog sistema, te da bi trebalo da se prihvati jedan mnogo demokratskiji sistem. Kad je to predloženo, to ne valja. Zašto ne valja? Zato što mi ne možemo da uđemo u tu delegaciju. Juče su završeni izbori u Grčkoj. PASOK je sa 42 ili 45%, nemojte me hvatati za reč, dobio 133 poslanička mesta u Skupštini. Grčka pripada Evropskoj uniji, pripada tom svetu koji, navodno, ima razvijenu demokratiju, gde se poštuju principi. Ako nemate glasove, ako nemate mesta u parlamentu, ako ste bili blizu grupe onih partija koje su jedva preskočile cenzus, to je tako i to se mora poštovati. Ali, nemojte zbog toga demokratske procese koji su ovde pretvarati u pitanje režima. Nemojte to pretvarati u nedemokratiju, u nešto što je loše. Što se tiče istorije, ne bih sada da raspravljam o tome šta je šta, ali Versajski mir, koji je ovde pomenut, to je mir koji je začeo koncept intervencije u drugim zemljama na osnovu religijskih manjina. Taj koncept je ukinut 1945. godine usvajanjem Povelje Ujedinjenih nacija, koja je zabranila pod bilo kojim razlozima intervenciju u bilo kojoj drugoj suverenoj zemlji. Danas se koncept ljudskih prava, kao što su se nekad koristila religijska prava, koristi da bi se bombardovala Jugoslavija i ne samo Jugoslavija. Da kažem kolegi koji je toliko učen da sve zna i o Libiji, i o drugim zemljama, da kažem da su Sjedinjene Američke Države toliko glupe, da su pre tri dana sa Gadafijem potpisale nove uslove saradnje i kooperacije. Ta Libija nije bitna. Taj Irak nije bitan. Afrika nije bitna. Molim vas, u toj Africi se razvila civilizacija mnogo pre nego u Americi, hiljadu godina ranije. Prema tome, nemojte da pričamo stvari napamet, nego da se držimo činjenica. Ubuduće, ako neko ima primedbe na zakon, neka iznese primedbe na zakon, a ne na režim. Režim će se promeniti onda kad to građani ove zemlje budu hteli. Što se tiče knjiga koje treba sačuvati, u pravu ste. Te će se knjige sačuvati. Jednog dana će biti veoma značajne. Te knjige se čitaju u 50 zemalja sveta. Prevedene su na sve jezike sveta. Vi ih verovatno niste čitali, pa ne znate koliko one vrede.
Ima reč Dragan Veselinov.
Gospodine predsedniče Skupštine, gospodine dekane, drago mi je da se moj kolega danas javio za reč. Odavno ga nisam čuo u Skupštini. Dobro je što se i gospodin Štambuk danas javio za reč. To mi služi kao dobra prilika da mu kažem da nije tačno ono što je rekao. Gospodin Štambuk je rekao da su u Rambujeu, između ostalog, odbili taj sporazum ili ugovor, bilo kako da se naziva, zbog toga što je tim dogovorom bilo predviđeno da oni koji dolaze ovde uživaju pravni imunitet i oni koji budu radili za njih uživaju pravni imunitet. Ako ste vi to tada odbili zašto ste potpisali aneks a) Vojnotehničkog sporazuma posle tri i po meseca? Zašto ne izađete u javnost i ne objavite aneks a) Vojnotehničkog sporazuma, odnosno pravi tekst kapitulacije, koji ova skupština nikad nije videla, nikad razmatrala, niti odlučivala o tome. Zašto ne objavite da međunarodne snage imaju pravo potpuno slobodnog kretanja po celoj teritoriji Jugoslavije, neograničeni broj ulazaka i izlazaka, da imaju apsolutni pravni imunitet, da imaju prava da ulaze u zgrade u koje žele, da podižu objekte na našoj teritoriji i da ih, potom, ako žele, ruše. (Dragan Todorović: Evo, sad ste videli plaćenog izdajnika!) Imaju pravo na uvoz i izvoz itd. Zašto ne objavite aneks a) koji ste vi potpisali, kako ne biste govorili da ste, tobože, odbili sporazum. Vi ste prihvatili, vi ste potpisali kapitulaciju, čak ste i ovu skupštinu obmanuli o pravom tekstu Vojnotehničkog sporazuma. To vama stavljam na dušu. Nemojte govoriti da ste odbili, navodno, teške uslove u Rambujeu. Vi ste prihvatili mnogo teže uslove. Prihvatili ste kapitulantske uslove. Ovo je kapitulantska vlada koja je prihvatila da Kosmet ne bude više u pravnom sistemu Srbije. Po Ustavu, niko nije imao pravo da potpiše kapitulaciju na teritoriji naše zemlje, niti na jednom njenom delu.
Ima reč Vladimir Štambuk - odgovor na repliku.
Mislim da nije dobro unositi naše lične odnose u raspravu. To što je neko dekan, to je sudbina. Molim vas, sve je objavljeno. Objavljeno je u našim časopisima na engleskom jeziku, na našem jeziku, postoji na Internetu, svako može da pročita, naravno ako zna jezik. Ali, objavljeno je sve na našem jeziku. Nema nikakvih tajnih klauzula. Nema ničeg van onoga što je objavljeno. Ako je neko našao neke druge varijante, to je druga priča. Da se razumemo oko Rambujea. Ja sam doživeo da je novinar na jednoj televizijskoj raspravi pitao mog kolegu šta je bilo u Rambujeu. Ja sam tu sedeo, ja koji sam 17 dana bio zaključan u Rambujeu. Nisam mogao da izađem iz onih 50 kvadratnih metara. U Rambujeu nije ništa potpisano, jer ništa nije bilo za potpis. Nema nikakvog dokumenta iz Rambujea. To što se vrti u Ujedinjenim nacijama, to su Francuzi i Amerikanci pustili svoju varijantu. Ali, u Rambujeu je veoma precizno rečeno: nije šest članica kontakt grupe usvojilo taj dokument. Prema tome, taj dokument nije zvaničan, jer o tom dokumentu nikad niko nije razgovarao. To što vi niste pročitali taj dokument, to je vaš problem. Pročitajte, pa ćete videti da takvih klauzula o kojima vi govorite - nema. Jer, kad bi postojale takve klauzule, verujte mi, Amerikanci bi već odavno bili ovde.
Ima reč potpredsednik Vlade Vojislav Šešelj.
Ja sam se javio za reč da bi kritikovao gospodina Štambuka. Gospodine Štambuk, vi ste već dve godine dekan Fakulteta političkih nauka. I još uvek je Dragan Veselinov profesor na tom fakultetu!
Štiti ga zakon.
Zakon ga ne štiti. Vi imate mnogo zakonskih osnova da sprečite da strani plaćenici budu profesori Fakulteta političkih nauka. Zakon je pružio te mogućnosti. Vi ste odgovorni što je on još uvek profesor. Vodite računa, vi ste obavezni da sprovedete zakon do kraja. Dobro znate da prima novac iz inostranstva, dobro znate da pripada petoj koloni, dobro znate da od srpskih neprijatelja prima naloge kako da deluje protiv srpske države i srpskog naroda. Vi imate zakonsku podlogu da taj problem rešite. Drugo, on ovde zasipa lažima ceo dan narodne poslanike. Ako zasipa narodne poslanike lažima, pred televizijskim kamerama notornim lažima, kao što je ova laž oko Vojnotehničkog sporazuma, onda je osnovana pretpostavka da studente na fakultetu neprekidno truje raznoraznim lažima. Ja sam glasao protiv Vojnotehničkog sporazuma i protiv plana Černomirdin-Ahtisari. Glasala je protiv cela Srpska radikalna stranka. Napisao sam knjigu o svemu onome što je prethodilo Rambujeu i o Rambujeu, i o sva tri sporazuma koja su potpisana. Sve ono što je za nas bilo relativno povoljno, tek čeka da bude realizovano. Kao što je raspoređivanje naše vojske, naše policije, bez obzira koliki to budu kontigenti. Ovde izaći, tako ne trepnuvši lagati, može samo neko ko nema apsolutno nikakvog morala. Nije sada moralna kategorija pravo pitanje povodom toga ko će biti profesor na fakultetu, a ko neće. Nego, činjenično stanje, ko je strani plaćenik, a ko nije. Onaj ko prima novac, za koga postoje dokazi da prima novac i ko učestvuje u svim oblicima specijalnog psihološkog rata protiv naše zemlje, jednostavno ne može da ostane na fakultetu. Vi mislite sutra da dođe Dragan Veselinov na vlast da biste vi ostali, varate se. [[Smeh.]] Zašto onda da mi tetošimo takve kao što je on, zašto? To je ključno pitanje. [[Aplauz.]]
Zahvaljujem. Da li još neko želi reč? narodni poslanik Tomislav Nikolić.
Dame i gospodo narodni poslanici, još od prvog višestranačkog saziva ove skupštine od 1990. godine u njoj ima izdajnika poslanika. Taj broj se kreće od 30 do 50, kako kada. Ovog puta je ta grupa otprilike tolika, ali su svi ostali dovoljno pametni da, s obzirom na to da celokupna javnost zna da su izdajnici, ne pojavljuju se u ovoj skupštini. I izdajništvo i podaništvo je palo na Veselinova i na njegovu šačicu. Nema demokratskije zemlje u svetu, ni u jednoj zemlji u svetu ne bi moglo da se desi da neko celog dana izlazi za govornicu i bruka svoju zemlju, osuđuje za najveći čin, za odbranu zemlje, osuđuje Skupštinu. Vladu ima pravo da osuđuje, naravno, ali osuđuje Skupštinu za odluke koje je donela, odluke na kojima nam zavidi čitav svet. To radi danas celoga dana gospodin Veselinov. U Ruskoj dumi patriotski raspoloženi deputati pretukli su deputata Javlinskog iz proNATO stranke, zato što je loše govorio o Srbiji. A ovde, u srpskom parlamentu, gospodin Veselinov otvoreno govori protiv svoje zemlje i protiv svog naroda. Jednog dana, gospodine Veselinov, žrtvovaću političku karijeru. Vreme je da izdajnike neko iz ove skupštine izvede. Najlakše je ako vas neko bude vukao za bradu. Ja bih mnogo više voleo da mogu onog najvećeg izdajnika, među vama, da izvedem vukući ga za bradu, ali taj trenutno nije poslanik. Žao mi je, gospodine Veselinov, ako se to bude slomilo na vama. [[Aplauz.]]
Dosta je više replika. Da završimo tačku dnevnog reda. Željko Simić, ministar kulture.
Poštovani predsedniče, uvaženo predsedništvo, hteo bih samo nekolikim rečima da objasnim o čemu je zapravo reč, jer u svojstvu predlagača nisam želeo da oduzimam vaše vreme. Ne zbog toga što vi niste spremni da ga za tako važnu stvar odvojite, nego zato što su pred vama bila dva predloga odluka, a ne zakona, kako su oni koji su osporavali odluku hteli da je prikažu. Zbog toga što se smatralo da su odluke koje su pred vama toliko jasne da im nije potrebno bilo kakvo objašnjenje. One su jednostavno, kada je reč o nepokretnim objektima, od izuzetne kulturne važnosti, paradigma za ono što smeta našim neprijateljima, a to je slobodarski duh i napor u svakom trenutku da se odupremo onima koji su želeli u toku naše prošlosti da nas porobe. Na izvestan način ta prošlost se ponavlja i nije slučajno što oni nisu želeli da usvoje ovu odluku, što su glasali protiv te odluke, jer se ne radi samo o materijalnim objektima, o dvema kućama, nego o kućama koje simbolizuju naš slobodoljubivi otpor protiv bilo kakvog oblika porobljavanja, koji ne samo da je na delu bio prošle godine, nego se nastavlja u različitim oblicima, pa čak i pod krovom ove visoke institucije. Ako neko ko sebe smatra i naziva patriotom dovodi u pitanje objekte koji su prava metafora našeg slobodoljubivog duha, onda on ne samo da ide protiv tih objekata koji imaju nesumnjivi istoriografski značaj, nego protiv naše želje da se odupremo neprijatelju i ostanemo slobodni, kao što smo i do sada bili. Hvala vam još jednom.
Zahvaljujem. Da li još neko želi reč? (Ne želi.) Zaključujem jedinstveni pretres. Molim narodne poslanike da, radi utvrđenja kvoruma, postave kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke o utvrđivanju stare retke knjige od izuzetnog značaja. Za 173, protiv jedan, uzdržan niko, tri nisu glasala, ukupno je prisutno 177 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke o utvrđivanju stare retke knjige od izuzetnog značaja. Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda: - IZBOR POTPREDSEDNIKA NARODNE SKUPŠTINE REPUBLIKE SRBIJE Podsećam vas da je Narodna skupština Republike Srbije, na Prvoj sednici Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1999. godini, održanoj 9. novembra 1999. godine, saglasno članu 37. stav 1., a u vezi sa članom 33. stav 3. Poslovnika, konstatovala da je narodnom poslaniku Ištvanu Išpanoviču, podnošenjem ostavke, prestala funkcija potpredsednika Narodne skupštine Republike Srbije. Pošto Narodna skupština, prema članu 17. Poslovnika, treba da ima četiri potpredsednika, potrebno je da se izabere još jedan potpredsednik Narodne skupštine. Obaveštavam vas da sam, u skladu sa članom 18. Poslovnika Narodne skupštine, primio jedan predlog kandidata za potpredsednika Narodne skupštine, čime su se stekli uslovi da Narodna skupština, na današnjoj sednici, sprovede postupak za izbor jednog potredsednika Narodne skupštine. Predlog kandidata za potpredsednika Narodne skupštine vam je uručen. Kao što ste videli, za potpredsednika Narodne skupštine predložen je narodni poslanik Miladin Zarkov, član Srpske radikalne stranke, koga je svojim potpisima predložio 71 narodni poslanik. Podsećam vas da, prema članu 19. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, izvestilac predlagača ima pravo da obrazloži predlog. Da li izvestilac predlagača, Stevo Dragišić, predsednik poslaničke grupe Srpske radikalne stranke, želi da obrazloži predlog kandidata za potpredsednika Narodne skupštine? Želi.
Prilikom konstituisanja Narodne skupštine, poslaničkoj grupi SRS-a pripala su dva mesta potpredsednika Skupštine. Mi smo tada jedno od ta dva mesta ustupili Savezu vojvođanskih Mađara, kao političkoj partiji koja predstavlja jednu od nacionalnih manjina u Republici Srbiji. U međuvremenu, narodni poslanik Ištvan Išpanovič je podneo ostavku na funkciju potpredsednika. Mi smo tada nekoliko puta pozivali Savez vojvođanskih Mađara da nekog drugog kandiduje za tu istu funkciju. Dakle, naš stav i naš odnos prema tom mestu potpredsednika se nije promenio. Nikakvog odgovora iz partije Saveza vojvođanskih Mađara nije bilo i mi smo odlučili da popunimo to mesto koje pripada Srpskoj radikalnoj stranci. Predlažemo danas da se na to mesto izabere narodni poslanik Srpske radikalne stranke Miladin Zarkov. On je bugarske nacionalnosti i na taj način će to mesto, koje je ranije pripadalo predstavniku jedne nacionalne manjine, ponovo pripadati predstavnicima nacionalne manjine u Srbiji. Nacionalne manjine će i kroz ovaj vid biti zastupljene u strukturi Narodne skupštine. Nadamo se da će naš predlog biti prihvaćen.
Pošto smo dobili predlog kandidata za potpredsednika Narodne skupštine, otvaram pretres o ovom predlogu. Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres. Dozvolite mi da, saglasno članu 19. stav 5. Poslovnika, utvrdim listu kandidata za potpredsednika Narodne skupštine, a to je samo jedan kandidat i to Miladin Zarkov. Podsećam vas da, prema članu 20. Poslovnika, pre pristupanja izboru potpredsednika, Narodna skupština odlučuje da li će se glasati tajno ili javno, s tim što se javno glasanje vrši izjašnjavanjem narodnih poslanika za svakog kandidata pojedinačno - dizanjem ruku ili prozivkom. Da li ima predloga o načinu glasanja za izbor potpredsednika Narodne skupštine? Ima reč narodni poslanik Zoran Milošević.
Dame i gospodo, predlažem da se glasanje obavi javno, putem dizanja ruku.
Zahvaljujem. Čuli smo predlog. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Zorana Miloševića - da se izbor potpredsednika Narodne skupštine obavi javnim glasanjem i to dizanjem ruku. Za 171, niko nije protiv, uzdržanih nije bilo, troje nije glasalo, ukupno prisutno 174 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova odlučila da se izbor potpredsednika Narodne skupštine obavi javnim glasanjem - dizanjem ruku. Pošto je Narodna skupština odlučila da se izbor potpredsednika Narodne skupštine Republike Srbije obavi javnim glasanjem - dizanjem ruku, molim da se, pre pristupanja glasanju, utvrdi koliko narodnih poslanika prisustvuje sednici - brojanjem. U sali je prisutno 183 narodna poslanika. Prema tome, imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog da se za potpredsednika Narodne skupštine izabere narodni poslanik Miladin Zarkov. Ko je za ovaj predlog neka digne ruku? (Broje.) Za je glasalo 173, protiv niko, uzdržanih nije bilo. Pošto je kandidat Miladin Zarkov dobio većinu glasova prisutnih narodnih poslanika, konstatujem da je izabran za potpredsednika Narodne skupštine Republike Srbije. Dozvolite mi da mu u svoje i vaše ime čestitam na izboru. Molim Miladina Zarkova da zauzme mesto. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ODLUKE O IZMENAMA ODLUKE O IZBORU ČLANOVA ODBORA NARODNE SKUPŠTINE REPUBLIKE SRBIJE Primili ste Predlog odluke, koji je podnela poslanička grupa Srpske radikalne stranke. Otvaram jedinstveni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne želi.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem jedinstveni pretres. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmenama odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaključujem glasanje. Za je glasalo 173, protiv niko, uzdržanih nije bilo, nisu glasala tri narodna poslanika, ukupno je prisutno 176 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Zahvaljujem. Zaključujem sednicu. Vidimo se 3. ili 4. maja, na sledećoj sednici.