Dame i gospodo, poštovane kolege, kolegice i kolege delegati, predstavnici Vijeća ministara BiH i međunarodne zajednice, poštovani predstavnici medija srdačno vas pozdravljam i otvaram 29. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Sjednici prisustvuje 13 delegata, od kojih 5 iz bošnjačkog naroda, 4 iz hrvatskog naroda i 4 iz srpskoga naroda. Delegat Mladen Ivanić i Borjana Krišto iz opravdanih razloga nisu u mogućnosti da prisustvuju sjednici. Za 29. sjednicu predlažem sljedeći, nešto izmijenjeni Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 28. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Odgovori na delegatska pitanja i nova delegatska pitanja; 3. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Izvještaju Zajedničke komisije oba doma za postizanje suglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima; 4. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu amandmana delegata Krstana Simića na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera Bosne i Hercegovine; 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-47/12, od 28.11.2012.; 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije (drugo čitanje) – predlagači delegati: Borjana Krišto, Staša Košarac i Sulejman Tihić, zakon broj: 01,02-02-1-52/12, od 10.12.2012.; 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postupku (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-7/13, od 30.01.2013.; 8. Izvještaj o radu Pravobranilaštva BiH za period od 01.01.2012. do 31.12.2012., materijal Pravobranilaštva BiH, broj: 01,02-10-401/13, od 27.03.2013.; 9. Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju u 2012. godini, materijal broj: 01,02-29-416/13, od 29.03.2013.; 10. Izvještaj o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH za 2012. godinu, veza akt: 01,02-24-437/13, od 02.04.2013.; 2 11. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora o pravnoj pomoći u građanskim i privrednim stvarima između Bosne i Hercegovine i Narodne Demokratske Republike Alžir, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-411/13, od 28.03.2013.; 12. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora između Bosne i Hercegovine i Narodne Demokratske Republike Alžir o međusobnom pružanju pravne pomoći u krivičnim stvarima, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-415/13, od 29.03.2013.; 13. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Ugovora o ekstradiciji između Bosne i Hercegovine i Narodne Demokratske Republike Alžir, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2- 424/13, od 01.04.2013.; 14. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Moldavije o readmisiji lica s nedozvoljenim boravkom, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-425/13, od 01.04.2013.; 15. Davanje suglasnosti za ratificiranje Dodataka 1 Finansijskom sporazumu za Horizontalni program nuklearne sigurnosti i zaštite od radijacije po Instrumentu za pretpristupnu pomoć za 2009. godinu, materijal BiH, Predsjedništva broj: 01,02-05-2-426/13, od 01.04.2013; 16. Davanje suglasnosti za ratificiranje Izmjene Statuta Međunarodnog monetarnog fonda za reformu izvršnog odbora, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-488/13, od 11.04.2013.; 17. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o grantu EK-a IPA (Projekat zaštite kvaliteta vode: Potprojekt za vodu i kanalizaciju Živinice) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, u ulozi administratora Evropske komisije za Trast fond instrumenta pretpristupne pomoći Evropske unije, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-492/13, od 12.04.2013.; 18. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Azerbajdžan o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanju fiskalne utaje u odnosu na poreze na dohodak i imovinu, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-493/13, od 12.04.2013.; 19. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske o suradnji u oblasti odbrane, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02- 05-1-1025/12, od 23.08.2012. Da li se neko javlja za riječ? Ima li izmjena i dopuna? Ovo je usaglašeni prijedlog Kolegija Doma naroda. Ako nema izmjena i dopuna dnevni red je usvojen i o njemu se ne glasa u skladu sa članom 60. Poslovnika Doma naroda. Prelazimo na tačku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 28. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Pošto se niko ne javlja za riječ glasamo o Zapisniku 28. sjednice. Molim vas da se pokrene mehanizam za glasanje. Konstatujem da je Zapisnik sa 28. sjednice Doma naroda jednoglasno usvojen. 3 Prelazimo na tačku dva, Ad. 2. Odgovori na delegatska pitanja i nova delegatska pitanja
... gospodo dopredsjedavajući, dame i gospodo, uvaženi predstavnici medija. Najprije želim prokomentarisati inicijativu za izradu Zakona o zaštiti prirodnih resursa BiH kao javnog dobra. Zahvaljujem se Savjetu ministara na odgovoru koji mi je dao, ali moram prokomentarisati činjenicu da potpisivanjem Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju BiH jeste preuzela obavezu za postepeno usklađivanje svojih postojećih zakona i budućih zakonodavstava sa Akiem pa time samim i oblast zaštite okoline. Cijenim ono što su mi predstavnici Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa učinili u smislu formiranja radne grupe za izradu Zakona o zaštiti okoline BiH, ali me istovremeno čini vrlo nezadovoljnom da u procesu izrade radne verzije Zakona o zaštiti okoline BiH nije postignuta saglasnost da se formira agencija za zaštitu okoline BiH iz prostog razloga jer nije postojala usklađenost entitetskih stavova. Ja mislim da je oblast zaštite prirodnih resursa BiH nacionalno pitanje i bilo bi dobro da uvaženi predstavnici Vijeća ministara na neki način daju preporuke entitetskim vladama da ubrzaju donošenje zakona o zaštiti prirodnih resursa i konačno da se odredi mjesto agencije. Mjesto agencije je najmanje bitna stvar u ovom trenutku, ali je vrlo važno da zaštitimo javna dobra. To je moja reakcija na moju delegatsku incijativu. A što se tiče mog pitanja koje sam uputila uvaženom Kolegiju Sekretarijata Parlamentarne skupštine BiH, tu je bilo nekoliko pitanja koje sam ja postavila – zašto se traže sredstva rezerve već nakon tri mjeseca od usvajanja Zakona o Budžetu institucija BiH za 2013. godinu, zašto nije ispoštovana zakonska procedura, zašto se upošljavaju novi ljudi u Parlamentarnoj skupštini BiH. Postavljeno je i pitanje o nabavci tri vozila uz ... cijenu od 105 hiljada maraka po vozilu? Ja želim da prokomentarišem ovaj, dva dokumenta koja sam dobila. Najprije hvala na naporima koje ste vi uložili da mi dostavite ovako obiman akt, ali ću vas zamoliti da ponovo odgovorite na moje pitanje, jer ja mislim da ste i vi u Kolegiju Sekretarijata sasvim sigurno ubjeđeni i svjesni činjenice da vi meni na moje pitanje niste odgovorili. Uz to u odgovoru koji ste mi dali vezano za kvalifikacionu strukturu uposlenika, dakle u Parlamentarnoj skupštini BiH, dogodio se niz netačnosti u ovim podacima, pa primjera radi izvjesnom, prilično velikom broju uposlenika, koji imaju završenu visokostručnu spremu napisano je da imaju srednju spremu, što nije tačno. I ja molim, dakle da se decidno, taksativno odgovori stavka po stavka ono što sam ja 4 pitala. Ja cjenim ono što ste vi dostavili, ja znam da je uložen veliki napor, ali moliću samo još malo dodatnog napora, ukoliko vama to neće predstavljati problem, da jednostavno to bude legalno, regularno, jasno i istinito. Na vaš odgovor koji je vezan za nabavku, dakle za vaše, za potraživanje Parlamentarne skupštine sa sredstava tekuće rezerve, vi ste mi u odgovoru kazali da je po zahtjevu Parlamentarne skupštine BiH za budžetskim sredstvima u 2013. godini bio pripremljen taj zahtjev u skladu sa zakonom detaljno i maksimalno precizno, da ste potraživali 456 hiljada KM i da su umanjena sredstva zbog onoga što se dogodilo prilikom usvajanja budžeta, da su bila namjenjena za plate i naknade novozaposlenih i za kapitalne izdatke. To kažete u stavci jedan, a u stavci tri kažete da ukupan broj zaposlenih u Parlamentarnoj skupštini BiH od 2012. nije povećan. Mi imamo informaciju da je osam novih ljudi primljeno. Prema tome i kontradikcija su stva jedan i stav tri, tu bi se trebalo napraviti korekcija, ukoliko uistinu to nije tačno. I u stavci dva, ono što je za mene posebno interesantno, kaže se da je zakonska procedura pri potraživanju ovih sredstava na relaciji Vijeća ministara i Sekretarijata Parlamentarne skupštine BiH u cjelosti ispoštovana. I ja svim srcem vjerujem da je to tako, ali vas molim ukoliko vam neće biti teško da mi za sljedeću sjednicu dostavite kao zastupnici akte, odnosno mišljenja Ministarstva finansija i trezora BiH, Ureda za zakonodavstvo i Administrativne komisije. Zahvaljujem se.
Hvala lijepo. Staša Košarac. Izvolite.
Uvaženo radno predsjedništvo, predsjedavajući Savjeta ministara i članovi Savjeta ministara, direktori određenih agencija, kolegice i kolege želim da vas pozdravim. Želim da prokomentarišem odgovor na delegatsko pitanje. Naime, na delegatsko pitanje koje sam postavio na 28. sjednici Doma naroda od 16. aprila 2013. godine dobio sam odgovor čijim sadržajem nisam zadovoljan iz razloga što je njim obuhvaćen samo numerički dio predmeta koje je Sud BiH izuzeo od entitetskih sudova u skladu sa članom 7. stav 2. Zakona o Sudu BiH, što predstavlja samo odgovor na prvi dio mog pitanja. U aktu koji sam dobio od Suda BiH, kroz odgovor na delegatsko pitanje od 16. maja 2013. godine, uopšte nema podataka koje bi trebao da sadrži odgovor na drugi dio mog delegatskog pitanja. Odgovor koji nedostaje tiče se Tužilaštva BiH, odnosno na koji način je Tužilaštvo BiH došlo do saznanja da su počinjena krivična djela koja bi bila primjenjivana u skladu sa članom 7. stav 2. Zakona o Sudu BiH, odnosno da li su predmeti bili ustupani od strane entitetskih tužilaštava ili je Tužilaštvo BiH samoinicijativno pokretalo ovakve postupke i tražilo izuzimanje predmeta iz nadležnosti entitetskih tužilaštava i na koji način je Tužilaštvo BiH saznalo za postojanje takvog predmeta u entitetskom tužilaštvu. Obzirom na navedeno, ističem da nisam zadovoljan dobijenim odgovorom i želim odgovor koji bi u potpunosti odražavao elemente mog pitanja upućenog na 28. sjednici Doma naroda, od 16. aprila 2013. godine. Hvala. 5
Hvala lijepo. Krstan Simić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Imajući u vidu da je u ovom momentu tema poslanička pitanja, odnosno delegatska i odgovor na ta pitanja koristim priliku, možda nisam spreman, nisam računao postaviti to pitanje, da sam gotovo prije tri, četiri mjeseca postavio jedno pitanje na koje do danas nisam dobio odgovor. Pitanje je vezano za jednu od najvećih afera u BiH, pitanje poreske utaje u slučaju tekstila i gospodina Anesa Sadikovića koji se nalazi u pritvoru Tužilaštva, gdje su najoptimističnije procjene da je utajeno oko 30 miliona KM na ime poreza, akciza i ostalih davanja. A gospodin Anes Sadiković, odnosno njegova firma je preko Agencije za zaštitu intelektualne svojine zaključila čitavih 156 ugovora kojim je zaštitila industrijski žig veša koji se carini tonama, pa sam tražio pitanje – da li i na koji način se moglo dogoditi da se to uradi, pogotovo što je upravo tih 156 ugovora omogućilo jedan monopol gospodinu Anesu Sadikoviću i da ostvari onoliku štetu po interese i budžet Republike Srpske. Molio bih da mi se taj odgovor proslijedi, a u toku dana ću dostaviti i tačan datum kada je to pitanje postavljeno. Hvala vam.
Dobro, hvala lijepo. Krunoslav Vrdoljak. Gospodine izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Prokomentirao bih odgovor na pitanje koje sam postavio Ministarstvu civilnih poslova, a tiče se poplave diploma raznih visokoškolskih na nelegalan način. Odgovor Ministarstva je recimo korektan, međutim kao sastavni dio tog odgovora uputili su i odgovor koji je dostavio Centar za informiranje i priznavanje dokumenata iz područja visokog obrazovanja, gdje veoma cinično kažu, citiram – prema našem mišljenju imenovani poslanik je dužan da o činjenicama koje navodi u svom pitanju obavijesti nadležne policijske agencije. To je odgovor. Toliko cinizma ipak nisam očekivao, jer treba, dakle ja kao izaslanik u Domu naroda o pitanju koje sistemski postavljam da se pokuša riješiti na razini države, da ja obavještavam policiju, jer ona je jedina nadležna u ovoj državi da rješava pitanje nelegalno stečenih diploma. Mislim da, na čast ovoj Agenciji ovakav odgovor. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. 6 Otprilike, evo kad su u pitanju odgovori na delegatska pitanja vidimo da ni jedan od delegata nije u potpunosti zadovoljan, mislim da bi mogli usvojiti zaključak – da se zatraži od onih kojima su upućena pitanja da odgovore precizno i na onaj dio na koji nije do kraja odgovoreno. A kad je u pitanju gospodin Krstan Simić da uputimo jednu požurnicu, urganciju, jer je pitanje postavljeno prije nekoliko mjeseci. Mislim da možemo usvojiti jedan takav zaključak. Sada prelazimo na delegatska pitanja. Evo, Staša Košarac se javio za riječ. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pitanje, imam tri pitanja veoma kratka. Prvo pitanje želim da postavim Tužilaštvu BiH. Naime, 23.11.2012. godine na temelju delegatskog pitanja koje sam uputio Agenciji za istrage i zaštitu u slučaju Centra za uklanjanje mina BHMAC obavješten sam da je Kriminalističko-istražno odjeljenje ove Agencije dobilo nalog Tužilaštva BiH da pokrene proceduru istrage u vezi sa navodima iz Finansijskog izvještaja Centra za uklanjanje mina za 2010. godinu i da je Agencija za istrage dostavila informaciju, odnosno predmet Tužilaštvu BiH, pa s tim u vezi me interesuje – U kojoj fazi je ovaj predmet u Tužilaštvu BiH? Iz prostog razloga, želim da napomenem nas sve prisutne da smo veoma često informisani od ljudi u procesu deminiranja, bilo da je riječ o nevladinom sektoru ili komercijalnom, o nizu navodnih nepravilnosti u samoj ovoj Agenciji i mislim da bi iz aspekta zaštite i profesionalnog kredibiliteta i ličnog kredibiliteta ljudi koji rade u toj Agenciji, na kraju krajeva jedino kvalitetno mogli svi zajedno da odgovorimo time što ćemo imati tačno nalaze nadležnih institucija koje jedino mogu to da utvrde, a ne nikako, bilo da je riječ o nevladinim organizacijama, bilo da je o komercijalnom sektoru ili na kraju krajeva uopšte nekoj javnosti koja nema mandat da tako nešto prosuđuje. Mislim da ćemo na takav način pomoći svima u ovom procesu. Drugo pitanje želim da postavim menadžmentu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, napominjući da je i Komisija za odbranu i bezbjednost donijela zaključak da je neophodno da menadžment pokrene aktivnosti u vezi sa smještajem, odnosno trajnim smještajem ove Agencije. Mene interesuje – Šta je menadžment ove Agencije pokrenuo? S obzirom na činjenicu da smo bili zaprepašteni činjenicom da se ovakva jedna Agencija, koja je veoma značajna za ukupnu javnost u ovom društvu, smještena u jednom od trgovačkih centara, što smatamo da je potpuno neprihvatljivo da pored određenih prodavnica različitih roba se nalazi jedna ovakva Agencija. I mislimo da u krajnjem kontekstu i kroz smještaj institucija BiH je neophodno naći adekvatan i tajan smještaj ovoj Agenciji, podcrtavajući da je veoma važno da vodimo računa o disperzivnom sjedištu ovih agencija, a to prije svega mislim da to i dalje u budućnosti treba da bude u Istočnom Sarajevu. I treće pitanje želim da postavim predsjedavajućem Savjeta ministara BiH, a ono glasi – U kojoj fazi je implementacija Sporazma o saradnji Savjeta ministara BiH i nevladinog sektora u BiH? Hvala 7
Hvala lijepo. Gospodin Dragutin Rodić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo. Moje pitanje će biti upućeno Savjetu ministara, a glasi, kao što znamo na poziv gospodina Štefana Filea komesara za proširenje i evropsku politiku predstavnici izvršne vlasti i vodećih političkih partija BiH prisustvovali su otvaranju dijaloga na visokom nivou o procesu pristupanja EU koji je 27. juna 2012. godine održan u Briselu. Na tom skupu Evropska komisija je još jednom naglasila da BiH ima jasnu evropsku perspektivu. U tom pogledu svi učesnici su usaglasili Mapu puta koja bi mogla omogućiti, ukoliko se blagovremeno i uspješno provede, da se, zemlja podnese vjerodostojan zahtjev za članstvo u EU prije kraja 2012. godine. Jedan od najvažnijih segmenata usaglašene Mape puta jeste da stavovi koji se iznose u institucijama EU odražavaju dogovor sa svim nadležnim institucijama i organima vlasti u BiH kao rezultat djelotvorne koordinacije. Iz tog razloga je bilo potrebno uspostaviti funkcionalan sistem koordinacije. Evropska komisija je u Izvještaju o napretku iz 2012. godine konstatovala da je nedostatak koordinacije postala glavna prepreka za BiH u napratku u procesu integracija u EU. Tempo reformi nije ravnomjeran, država nije u stanju da nastupa jednoglasno, a EU se suočava sa problemima u nastojanjima da se pruži pomoć BiH. Vijeće ministara BiH je 16. oktobra 2012. godine imenovalo tim za izradu dokumenata koordinacijskog mehanizma u procesu evropskih integracija. Moje pitanje glasi – Dokle je se stiglo sa izradom dokumenata koordinacijskog mehanizma i šta predstavlja najveću prepreku da se uspostavi koordinacijski sistem na nivou BiH? Hvala.
Hvala lijepo. Gospođa Nermina Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Moje pitanje postavljam Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice, pitam ih – Kada će Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH podnijeti Parlamentarnoj skupštini BiH godišnji izvještaj o pojavama diskriminacije u BiH i u vezi s tim predložiti konkretne zakonodavne ili druge mjere? U obrazloženju žalim da kažem da, u skladu sa članom 8. stav 3. Zakona o zabrani diskriminacije, Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH je dužno jednom godišnje izvještavati, posredstvom Vijeća ministara BiH, Parlamentarnu skupštinu BiH o pojavama diskriminacije u BiH i u vezi s tim predlagati konkretne zakonodavne ili druge mjere. Takođe Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku Parlamentarne skupštine BiH je zatražila od Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH da, u 8 skladu sa članom 8. Zakona o zabrani diskriminacije, do 31.03.2013. godine Parlamentarnoj skupštini BiH podnese godišnji izvještaj o pojavama diskriminacije sa preporukom da godišnji izvještaj sadrži osvrt na razdoblje od donošenja zakona do kraja 2012. godine. Obzirom da je taj rok davno prošao, odnosno da je Zakon donešen 2009. godine, a da od tad nismo dobili navedeni izvještaj, molim hitan pisani odgovor Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH na postavljeno pitanje. Moje drugo pitanje postavljam Ministarstvu vanjskih poslova. Želim da kažem da Ministarstvo vanjskih poslova u nekoliko navrata u medijima u skorije vrijeme ističe svoje uspjehe i napredak u rješavanju tzv. otvorenih pitanja između BiH i Hrvatske, o čemu se mnogo puta veliki broj mojih kolega iz Parlamentarne skupštine oglašavao i upozoravao na vrijeme. Vodeći računa da se u cjelu priču između BiH i Republike Hrvatske uplela i treća strana – EU, koja insistira da će ti problemi se morati rješavati u skladu sa pravnim nasljeđem EU u tzv. hitnom paketu. U tom istom paketu na relaciji linija razgovora Brisel – Zagreb – Sarajevo našle su se, dakle, oblasti o kojima smo mi, opet, mnogo puta ovdje govorili, koje se odnose na sporazume o graničnim prelazima, pograničnom prometu, tranzitu roba preko Luke Ploče kroz teritorij BiH u Neumu, izgradnju pristupnog puta do graničnih prijelaza sa svim inspekcijskim službama, razmatranje modeliteta za rješavanje teritorijalnog diskontinuiteta Republike Hrvatske i mogućnost prelaska granice sa osobnim iskaznicama. Vodeći računa o činjenici da jesu održavani bilateralni i sada u skorije vrijeme trilateralni sastanci, dakle, na nivou ministara na kojima su razmatrana gore navedena pitanja, želim da nam Ministarstvo vanjskih poslova detaljno odgovori – Šta u tom nizu uspjeha, koje su oni uradili, jesu uradili u smislu granice između BiH i Hrvatske, hoće li se morati Hrvatska, hoće li se morati uključiti međunarodna zajednica kao arbitar za rješavanje problema granice između BiH i Hrvatske u smislu razgraničenja na moru? Želim da nam odgovore na pitanje – Šta su riješili u smislu imovinsko pravnih sporova između BiH, odnosno da li su konačno potpisali Imovinsko-pravni sporazum između BiH i Hrvatske? I ono što mene i moje kolege najviše zanima u Parlamentarnoj skupštini BiH – Šta je Ministarstvo vanjskih poslova sem dva ili tri, ne bih mogla reći diplomatska susreta, nego dva ili tri susreta kada je aktiviralo pitanje i problema radnika iz BiH, naročito radnika iz Republike Srpske, a riječ je o 13.626 radnika, šta je uradilo Ministarstvo vanjskih poslova na rješavanju problema radno-pravnog statusa i imovinskog statusa građana BiH koji su u, dakle, periodu rata bili u Hrvatskoj, ostali su bez posla, bez svoje imovine. Neka nam tačno prezentiraju rezultate tih svojih dobrih uspjeha da bi se konačno mi uvjerili da to stvarno jesu uspjesi Ministarstva vanjskih poslova i da je vrlo osjetljiva populacija bosanskohercegovačkih građana uistinu zaštićena. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Mehmed Bradarić. Izvolite.
Poštovano radno predsjedništvo, kolegice i kolege, poštovani predsjedavajući Vijeća ministara, ministri i gosti, dobar dan svima. 9 Ja imam jednu inicijativu. Naime na posljednjoj sjednici Doma naroda, održanoj prije 40- ak dana čekalo se puna dva mjeseca. Dakle ovaj Dom vrlo rijetko održava svoje sjednice, a još manje bitnih tačaka, akata, aktivnosti na sjednicama Doma, što naravno pokazuje, evo i ova današnja sjednica i u tom duhu razmišljanja predlažem inicijativu za stalnim zasijedanjem oba doma Parlamentarne skupštine, jer u ovom trenutku BiH je jedina država u regionu koja teži ka EU a nema nacionalni program integrisanja, dakle nema strategiju koja bi potvrdila i probudila odlučnost za reforme. Rezultat je da se prioriteti u vezi sa EU reformama, odnosno da ti prioriteti nisu definisani, zatim problemi u procesu integrisanja se rješavaju ili ne rješavaju po ad hocc principu, a država kao što vidimo zaostaje za ostalim državama u regionu, kad je ovo pitanje, kad se razgovara o ovom pitanju. Sto puta i sto hiljada puta iz EU su poručili da nema kredibilne molbe za članstvo u EU dok se pitanje presude Sejdić i Finci ne riješi onako kako to presuda traži. U jasnoj raspodjeli odgovornosti o rješavanju ovih, odgovornosti za ove neuspjehe, naravno najveću krivicu snose parlamenti BiH što nisu uzeli aktivno učešće u rješavanju ovih problema, dakle mi, i što smo ustvari prepustili drugima da u naše ime odlučuju. Ja sam siguran da sjedimo ovdje stalno, da zasijedamo, to nije nepoznato, ne znam čak ni piše li u Poslovniku, ne mora ni pisati, ali mislim da je jedno takvo ponašanje poslanika nužno i siguran sam da bi rezultati, da bi jednostavno sve to bilo plodonosno. Ova inicijativa zahtijeva pismeni odgovor, pa eto očekujem pisani odgovor.
Hvala lijepo. Gospodin Krstan Simić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja imam dva vrlo kratka pitanja. Prvo pitanje je adresirano na Savjet ministara, tj. Ministarstvo finansija. Imajući u vidu ekonomsku krizu čije posljedice trpi cijeli svijet, s jedne strane, te političko ekonomsku krizu BiH koja je još izraženija, s druge strane, molim da mi se dostavi informacija, odnosno svima nama – Kakvo je stanje punjenja budžeta za period 01.01.- 30.04.2013. godine u odnosu na isti period prethodne godine? I u tom pravcu – Da li postoji realna opasnost da nećemo uspjeti ostvariti ... plan, da ne dođemo još u gori budžetski deficit? Moram napomenuti da je vrlo, vrlo prisutan jedan pesimizam u lokalnim zajednicama, jer tamo je punjenje budžeta ispod predviđenih planova očekivanja, pa bi dobro bilo dok još imamo vremena da vidimo kakvo je stanje punjenja budžeta i na nivou države BiH. Drugo pitanje je takođe upućeno Savjetu ministara, odnosno Ministarstvu za bezbjednost i Ministarstvu pravde, jer na izvjestan način inmplicira odnose i jednog i drugog resora. Svi ste vi svjedoci da je nedavno izvršeno hapšenje gospodina Keljmendija u Prištini. Naravno da ne želim ovdje biti sudija i suditi da li je gospodin Keljmendi kriv ili nije, to je isključivo u nadležnosti pravosudnih organa koji treba da utvrde da li postoji krivica i već koje će pravosuđe postupati. Međutim, njegovo hapšenje i njegovo djelovanje u izvjesnoj mjeri kroz medije se dovodi u vezu vrlo značajnog broja vrlo istaknutih političkih i društvenih ličnosti, pa je interes BiH da taj proces bude okončan tako da se i ta pitanja razjasne i da niko ne nosi hipoteku na svom imenu. Vrlo ozbiljne novine su objavile informaciju da je još 2008. godine SIPA dokumentovala i napravila izvještaj o sumnjama u nedozvoljena postupanja gospodina Keljmendija. Vrlo ozbiljne novine su 10 izjavile, znači 2008. godina, danas je 2013., prošlo je 5 godina od tog izvještaja, za koji ne sumnjam da postoji, jer dugo je priča o djelovanju gospodina Keljmendija bila prisutna u javnosti BiH, pa me zanima – Da li je tačno da je SIPA sačinila taj izvještaj, odnosno pribavila relevantne podatke i dokaze kojim je mogla pokrenuti pitanje osnovane sumje i ući u proces? I ako jeste, kako je moguće da taj postupak nije okončan čitavih 5 godina, jer danas je 2013. godina? I pogotovo kako je moguće, dakle da je postupak napokon krenuo da u velikom krugu lica, koja su dovođena u sumnju za pojedine kriminalne radnje, gospodin Keljmendi napusti BiH i ode u državu koja nema obaveze, odnosno nema mogućnosti da ga isporuči BiH? Odgovori na ova pitanja su vrlo važni, ponovo ponavljam i zbog BiH javnosti i zbog lica koja se dovode u kontekst veze sa gospodinom Keljmendijem i na kraju krajeva uspostave vladavine zakona na prostoru BiH, što je temeljni osnov svake ozbiljne države, jer bez vladavine zakona i pravne sigurnosti nema ni države Hvala vam.
Hvala lijepo. Evo, više se niko ne javlja za riječ. Zaključujem drugu tačku. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, Ad. 3. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju Zajedničke komisije oba doma za postizanje saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima Na 28. sjednici Doma naroda, održanoj 16.04.2013. godine, razmatrali smo Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje suglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima. Prilikom glasanja navedeni izvještaj nije dobio potrebnu entitetsku većinu, pa je uslijedilo usaglašavanje u Kolegiju Doma kao komisiji. Dobili ste Izvještaj Kolegija Doma. Članovi Kolegija Doma naroda kao komisija nisu postigli suglasnost o Izvještaju Zajedničke komisije oba doma za postizanje suglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima. U skladu sa članom 73. stav 4. Poslovnika Doma naroda glasamo o Izvještaju Zajedničke komisije oba doma za postizanje suglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima. Odluke se donose većinom glasova onih koji su prisutni i koji glasaju pod uslovom da glasovi protiv ne smiju sadržavati 2/3 ili više glasova delegata izabranih iz svakog entiteta. U skladu sa članom 117. stav 4. Poslovnika Doma naroda koji glasi – Ako oba doma ne usvoje negativan Izvještaj Zajedničke komisije Prijedlog zakona dostavlja se Zajedničkoj komisiji radi izrade novog izvještaja u skladu sa smjernicama domova. 11 Glasamo o negativnom Izvještaju Zajedničke komisije. Molim vas da se pokrene mehanizam glasanja. Od 12 prisutnih – za je 9, protiv 3, suzdržan niko. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Prema tome konstatujem da je ovaj Izvještaj usvojen i Zakon je, evo odbijen. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda, Ad. 4. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu amandmana delegata Krstana Simića na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera Bosne i Hercegovine
/nije uključen mikrofon/
/nije uključen mikrofon/
Samo da završimo ovo glasanje pa ćemo onda pauzu, evo na zahtjev Krstana Simića. Molim vas da se pokrene mehanizam glasanja o Zakonu o osnivanju ...
/nije uključen mikrofon/
Dobro uredu, evo dajem pauzu 5 minuta. [[PAUZA]] Molim vas da se pokrene mehanizam glasanja po 5. tački dnevnog reda, a to je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera BiH. Evo konstatujem da, od 13 prisutnih, svih 13 su bili za i da je Zakon usvojen. Konstatujem da je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera BiH usvojen u različitom tekstu u odnosu na Predstavnički dom, te da moramo formirati Zajedničku komisiju za usaglašavanje teksta. Ima li prijedloga Zajedničke komisije? Klub Srba? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Mikrofon Staša.
Hvala predsjedavajući. Dužan sam po Poslovniku da dam obrazloženje zbog čega smo tražili pauzu od 5 minuta. Naime, želim da obavijestim Dom naroda da je gospodin Tadić prilikom izjašnjavanja o tačci 3. bio van sale, s obzirom da je imao određenih profesionalnih obaveza koje su bile unaprijed utvrđene. I ja bih predložio da u tom kontekstu ponovimo glasanje, kad je u pitanju tačka 3. Hvala.
Samo, mi u Kolegiju nemamo ništa protiv, samo da vidimo kako je to tehnički moguće izvesti. Ako je moguće da ponovo pristupimo glasanju. Može li se pokrenuti mehanizam za glasanje po 3. tački dnevnog reda – Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Izvještaju Zajedničke komisije. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
O izvještaju, izvještaju. 14
Evo u Kolegiju smo se usaglasili da taj prijedlog uvažimo, jer nam je interes da taj zakon ostane u životu, dakle da se raspravlja. Prema tome glasamo o Izvještaju Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Izvještaju Zajedničke komisije oba doma za postizanje suglasnosti ... ____________(?) Jel' ovo ponavljanje sjednice? Ne, ne, samo ove tačke dnevnog reda. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Nema potrebe.
Nema potrebe. Hvala. Riječ dajem predlagaču Zakona, ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema. Otvaram raspravu. Da li se ko javlja za riječ? Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući. Poštovane koleginice i kolege. Ja samo vrlo kratko da obrazložim. Dakle, Predstavnički dom je usvojio 8 amandmana. Naša komisija koja je bila nadležna, Ustavnopravna, usvojila je istih takvih 7 amandmana, dakle razlika je u jednom amandmanu. Taj amandman sam ja ponudio i Ustavnopravnoj komisiji. Komisija ga nije prihvatila i sad ga ja obnavljam prema Poslovniku, a radi se o tome, naime, naglašavam, dakle i to je Predstavnički i taj amandman usvojio, radi se o tome da je ovim Prijedlogom izmjena i dopuna dato komisiji nadležnost da između ostalog razmatra i izvještaje o reviziji finansijskog poslovanje Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Obzirom da, prema Poslovniku, komisije za finansije i budžet i jednog i drugog doma, imaju u nadležnosti razmatranje revizija izvještaja i općenito pitanja vezana za budžet i finansiranje institucija, ako ostane ovako kako je predloženo onda će dvije komisije biti nadležne za razmatranje izvještaja o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za prevenciju korupcije. Ja mislim da nema potrebe da ova komisija ima tu nadležnost, nego da općenito komisije za finansije i budžet razmatra izvještaje o reviziji finansijskog poslovanja svih institucija pa i ove Agencije. Iz tih razloga sam obnovio ovaj amandman i predlažem da se usvoji. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Za riječ se javio Krstan simić. Izvolite gospodine Simiću. 16
Hvala gospodine predsjedavajući. Gospodin Genjac je iznio tačno hronologiju da smo mi na Ustavnopravnoj komisiji vrlo ozbiljno razmatrali ova pitanja i da je 7 amandmana prihvaćeno, da je ostao jedino sporan ovaj amandman. Zbog čega je ostao sporan? Ako smo napravili kompromis za 7 amandmana, osmi ne bi bio sporan da nismo imali jedan vrlo, vrlo opravdan razlog. Taj razlog je bio da upravo ova odredba, da komisija ima, hajde sad figurativno ću reću, priključak na ove revizorske izvještaje je upravo imala za cilj i bila je jedna od temeljnih odrednica ovog zakona da se pojača borba protiv korupcije. Ako bismo zadržali da sve one institucije koje su i ranije radile pravo nadzora i obavljale, i dostavljale izvještaje, ne znam šta bismo dobili tim zakonom. I to je bio motiv, i to je bio motiv i predlagača koji su nam obrazlagali da je to jedna ključna odredba po njima i zbog toga Ustavnopravno komisija, svim glasovima izuzev gospodina Genjca, nije podržala ovaj amandman. Tako da i delegati imaju u vidu da je želja predlagača i želja Doma da se u što većoj mjeri pojača kontrola protiv korupcije i da će upravo ovakav jedan izvještaj, koji će biti posebno razmatran na posebnim sjednicama ove komisije, biti jedan dodatni mehanizam. To je jedini razlog zbog čega smo mi, što ostali članovi Ustavnopravne komisije, nisu dali podršku ovom amandmanu. Hvala.
Hvala lijepo. Obzirom da se više niko ne javlja za riječ, prelazimo prvo na glasanje, ima Staša Košarac.
Ja koristim priliku da se izvinem, naravno kolegicama i kolegama, još jedanput tražim pauzu od 5 minuta.
Dobro, hvala lijepo. Pauza 5 minuta. [[PAUZA]] Možemo pristupiti glasanju o amandmanu delegata gospodina Halida Genjca. Molim vas da se pokrene mehanizam glasanja. Konstatujem da od 12 prisutnih – za 4 delegata, protiv 7, suzdržan 1. Ne postoji opća većina, amandman nije usvojen. Sada prelazimo, glasamo o Prijedlogu zakona. Molim vas da se pokrene mehanizam glasanja. 17 Konstatujem da, od 12 prisutnih, svih 12 delegata su bili za. Postoji i opća i entitetska većina. Konstatujem da je Zakon usvojen. Isto tako Zakon je usvojen u različitom tekstu u odnosu na Predstavnički dom, te moramo formirati Zajedničku komisiju za usaglašavanje teksta. Molim prijedlog. ____________(?) Šefovi klubova.
/nije uključen mikrofon/
Nema. Riječ dajem predlagaču, ako je prisutan. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema potrebe, prisutan je. Otvaram raspravu. Da li se ko javlja za riječ? Obzirom da se niko ne javlja za riječ pristupamo glasanju. Molim da se pokrene mehanizam za glasanje. Konstatujem da je, od 13 prisutnih, 12 za, 1 suzdržan i da je Zakon usvojen u identičnom tekstu kao u Predstavničkom domu. 18 Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda, Ad. 8. Izvještaj o radu Pravobranilaštva BiH za period od 01.01.2012. do 31.12.2012. godine, materijal Pravobranilaštva BiH
/nije uključen mikrofon/
Nema. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja, ako ima potrebe? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema. Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Obzirom da se niko ne javlja za riječ ...
Ima Krstan Simić.
Krstan Simić. Izvolite.
Ja neću govoriti o Izvještaju jer ovo je skup podataka i pogotovo što Izvještaj za prethodni period podnosi novoizabrani pravobranioc. Međutim, vi se svi sjećate problema koji je bio prošle godine da Izvještaj za 2011. godinu nije usvojen jer je Predstavnički dom stao na stanovište, a i mi smo stali slijede tu odluku Predstavničkog doma, da nećemo da razmatramo Izvještaj jer prema Zakonu o Pravobranilaštvu Izvještaj je dužno dostaviti Savjetu ministara. Oni to čine, ali Savjet ministara nikada ni u jednoj prilici ne stavlja ovaj Izvještaj na svoj dnevni red. I sad se postavlja pitanje, poslodavac osnovni ipak je Savjeta ministara Pravobranilaštvo, i smatramo da smo ovaj put prekršili princip da ne bi dovodili u poziciju da ne razmatramo i usvajamo Izvještaj ovako važne institucije koja štiti imovinu, da iduće godine to nećemo uraditi ukoliko ne budemo imali prethodno Izvještaj, imali stav i razmatranje Izvještaja od strane Savjeta ministara čija je to zakonska obaveza. 19 Ovaj put smo napustili praksu poslije Izvještaja 2011. godine jer smatramo da bi to bilo neozbiljno, ali smo zaključili na Ustavnopravnom odboru da ovo upozorenje prenesemo i da dogodine nemamo problem oko toga, da neko opstruiše Izvještaj iz ovih i onih razloga, jednostavno i stoga što želimo doći u poziciju da svak radi svoj posao. Hvala.
Dobro, hvala lijepo. Za riječ se javio gospodin Mehmed Bradarić. Izvolite.
Pravobranilaštvo BiH ima naravno važnu i aktivnu ulogu u zaštiti imovine i imovinskih interesa BiH što pokazuje i ovaj Izvještaj. Nažalost, čini mi se da su prepušteni sami sebi iako su upozoravali nadležne da su postojeći zakoni i njegove odredbe postali smetnja za njegovo funkcionisanje što je apsurd, a više puta su od institucija BiH, dakle i od Parlamenta i od Vijeća ministara tražili da se izrade izmjene i dopune Zakona o Pravobranilaštvu ili čak da se napravi i izradi novi Zakon o Pravobranilaštvu. Ja sam čitao i prošli izvještaj i predprošli izvještaj i zanimljivo bi bilo osvrnuti se na nekoliko zaključaka koji se ponavljaju više godina. Ovdje ću izdvojiti samo dva zaključka, a to je plaćanje po pravosnažnim sudskim presudama u tzv. parničnom postupku i pitanje državne imovine. Iako je Ministarstvo finansija i trezora donijelo instrukciju o načinu izvršenja plaćanja sudskih presuda iz Budžeta institucija BiH, čini mi se da je to još urađeno 2007. godine, u najvećem broju slučajeva pravosnažne sudske presude se ne izvršavaju. Dakle, odluku, kriterije i instrukcije, koje je samo Ministarstvo donijelo, ne poštuje. Tu se čak preporučuju i rješavanje ovih sporova mirnim putem, pa se ni to ne radi. Ja ću samo napomenuti da je u 2011. godini na ime sudskih presuda iz budžeta institucija BiH, jel tako, čini mi se da ne griješim, izdvojeno negdje oko 2,5 miliona maraka, a ni 2012. godine nije manje para izdvojeno. Dakle, radi se o jako velikim novcima koje, čini mi se, i ne bi morale na takav način da idu. Inače vrijednost sporova, kad su u pitanju izvršni i parnični postupci, je negdje oko milijardu i po i u tome se vidi važnost Pravobranilaštva. Ali nije država stvorila, dala im uslove da mogu normalno i efikasno funkcionisati. I ovo pitanje državne imovine, čini mi se da je već 7 godina na snazi Zakon o privremenoj zabrani raspolaganja državnom imovinom, a Komisija za državnu imovinu, koliko sam shvatio, tu primjenjuje izuzetke. Dakle, ona dijeli državnu imovinu, a podsjetit ću da je Ustavni sud BiH rekao da je državna imovina vlasništvo države BiH, nije entiteta. I evo, za vas pitanje da mi kažete – ima li takvih slučajeva, ima li takvih izuzetaka gdje Komisija za državnu imovinu vrši, ne znam da li uknjižbu ili ne znam ni ja šta, evo vi ćete mi odgovoriti kad je u pitanju ta državna imovina. Dakle, na ovo, iz ovog Izvještaja se vidi da ste vi upozoravali više puta institucije BiH. Nažalost odgovora nema. I zbog neriješenog statusa državne imovine ovo Pravobranilaštvo je spriječeno da postupa po određenim zahtjevima, odnosno po određenim predmetima. Dakle, ja podržavam onih tamo 8 zaključaka, njih je ove godine više nego što je bilo prošle godine, neki su identični, neki se ponavljaju, ali zaista molba da se to više ne dešava da se oni 20 ponavljaju, a da se ništa po pitanju zaključaka ne rješava i ne radi. Evo molim vas odgovorite samo na ovo jedno konkretno pitanje.
Dobro, hvala lijepo. Izvolite, gospodin Mlađen Mandić.
Poštovani predsjedavajući, poštovani delegati, dame i gospodo. Kao što je uvaženi delegat i rekao, ja sam pravobranilac BiH tek šest mjeseci, ali to ne mijenja stvar da o Izvještaju koji je pred vama, da ne kažem par stvari o njemu. Prvo što je važno, najtačnije, jeste da Pravobranilaštvo, bar ja za ovih šest mjeseci imam utisak, da je na marginama svih događaja, i da ne kažem svih drugih pomoći, od institucija BiH. Malo možda preteška riječ, ali možda tako mi se čini. Ono što je najvažnije ustvari, to je to pitanje državne imovine. Ja ponavljam, i ovo mi je vjerovatno više puta sam ponovio, BiH je potreban zakon o državnoj imovini. Da bi se uknjižila državna imovina mora postojati pravni osnov. Pravni osnov, ko se bavi građanskim pravom zna da postoje četiri načina sticanja imovine na nepokretnostima. Između ostalih je jedan i zakon, sporazum itd., nasleđivanje, to je nevažno. Ja opet upozoravam, znači, Pravobranilaštvo nema ništa protiv da po donošenju zakona vrši upis državne imovine na državu a ostalu imovinu kako se dogovore. Prema tome, ono što ja pokušavam da objasnim cijelo vrijeme, a očito me niko ne shvata, bilo kakvi dogovori koji nisu pretočeni u zakon za Pravobranilaštvo BiH nisu pravni osnov i nećemo moći da uknjižimo nijedan komad zemlje. Ne mi, nego to Sud ne može uraditi, jer nema pravnog osnova. Eto toliko. Ako ima još nešto, mogu odgovoriti.
Dobro. Hvala lijepo. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Postoji Komisija pri Savjetu ministara za izuzimanje, pošto, vi znate da postoji Zakon o zabrani prometa imovine, postoji Komisija pri Savjetu ministara koja vrši izuzimanje pojedinih čestica i to je sasvim zakonski, legalno, donose se odluke i na osnovu toga se i vrši uknjižba dijelova državne imovine. I to je zakonit put.
Dobro, hvala lijepo. Obzirom da se više niko ne javlja za riječ glasamo o Izvještaju. Molim vas da se pokrene mehanizam glasanja. 21 Konstatujem da je Izvještaj usvojen. Od 13 prisutnih – 12 za, 1 suzdržan. Postoji opća i entitetska većina. Izvještaj je usvojen. Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda, Ad. 9. Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju u 2012. godini Dobili ste Mišljenje Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda. Komisija je usvojila Izvještaj, te predlaže i Domu njegovo usvajanje. Predstavnički dom je na 47. sjednici, održanoj 18.04.2013. godine, usvojio Izvještaj. Riječ dajem predsjedavajućem Komisije, Hasanu Bećiroviću, ako ima potrebe?
/nije uključen mikrofon/
Nema potrebe. Riječ dajem podnosiocu Izvještaj ako ima potrebe? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne. Hvala. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Obzirom da se niko na javlja za riječ molim da se pokrene mehanizam glasanja o Izvještaju. Konstatujem da od 13 prisutnih – svih 13 su bili za i da je Izvještaj usvojen. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda, Ad. 10. Izvještaj o radu Upravnog odbora Izvozno kreditne agencije BiH za 2012. godinu
/nije uključen mikrofon/
Nema. Hvala. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja, ako je prisutan? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema potrebe. Hvala. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ. Javio se je gospodin Halid Genjac. Izvolite Halide.
/nije uključen mikrofon/
Dobro, dobro. Onda ja predlažem da mi usvojimo ovaj Izvještaj uz zaključak gospodina Genjca da se dostave ovi detaljni podaci koje je on u svom izlaganju iznio. Možemo li usvojiti ovako, da pokrenemo mehanizam glasanja. Od 13 prisutnih – svi su 13 za. Konstatujem da je Izvještaj, uz ovaj zaključak, usvojen jednoglasno. Prelazimo na sljedeće tačke dnevnog reda. To su davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma i konvencija. Predlažem da objedinimo raspravu izjašnjavanja o davanju suglasnosti za ratificiranje sporazuma i konvencija iz tačaka 11. do 19., uključujući i tačku 19. Otvaram raspravu. Ko je za ovaj prijedlog? Molim vas da se pokrene mehanizam glasanja. Konstatujem da je prijedlog jednoglasno usvojen. Svih 13 prisutnih su bili za. Ad. 11. – 19. Davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma i konvencija Dobili ste Izvještaj Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije. 24 Riječ dajem predsjedavajućem Komisije, Hasanu Bećiroviću, ako ima potrebe?
/nije uključen mikrofon/
Nema potrebe. Otvaram raspravu. Da li se ko javlja za riječ. Niko se ne javlja za riječ. Glasamo o davanju suglasnosti za ratificiranje sporazuma i konvencija iz tačaka od 11. do 19. uključujući i tačku 19. dnevnog reda. Molim da se pokrene mehanizam glasanja. Od 13 prisutnih – svi su bili za. Konstatujem da smo dali suglasnost za ratificiranje sporazuma i konvencija iz tačaka od 11. do 19. uključujući i tačku 19. dnevnog reda i da je sjednica Doma naroda završena. Hvala lijepo. Sjednica završena u 12:45 sati