Gospođe i gospodo zastupnici, otvaram 23. sjednicu Hrvatskog sabora. Lijepo vas pozdravljam kao i predsjednika Vlade, potpredsjednicu, potpredsjednika nazočne članove Vlade. Primili ste zapisnik 32. sjednice, ima li primjedbi na zapisnik? Nema. Utvrđujem da smo prihvatili zapisnik. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen i konačni prijedlog dnevnog reda. U konačni prijedlog dnevnog uvrstio sam 14 novih točaka i to: 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave, hitni postupak. 2. Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2007. godinu sa Prijedlogom projekcije Proračuna za 2008. i 2009. godinu, sa prijedlozima financijskih planova za 2007., sa prijedlogom projekcija za 2008. i 2009. godinu: Hrvatskih voda, Hrvatskih autocesta, Hrvatskih cesta, Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, Hrvatskog fonda za privatizaciju, Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Prijedlog državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2007. sa prijedlogom projekcije Proračuna za 2008. i 2009. godinu /konsolidirano/, Obrazloženje Državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2007. i projekcije za 2008. i 2009. godinu, Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2007. godinu. 3. Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Europske zajednice i Republike Hrvatske u pogledu sudjelovanja Hrvatske u programu Customs 2007. godine, hitni postupak, 4. Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Europske zajednice i Republike Hrvatske u pogledu sudjelovanja Hrvatske u programu Fiscalis 2003. do 2007., hitni postupak. 5. Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice o sudjelovanju Republike Hrvatske u poticajnim mjerama zajednice na području zapošljavanja, hitni postupak, 6. Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za projekt izgradnje II B faze autoceste Rijeka-Zagreb, hitni postupak, 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci, drugo čitanje, P.Z.E., 8. Konačni prijedlog Zakona o leasingu, drugo čitanje, 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrtu, prvo čitanje, P.Z.E., 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona izmjenama i dopunama Zakona o poticanju razvoja i malog gospodarstva, P.Z.E., prvo čitanje, 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim i dobrovoljnim mirovinskim fondovima, prvo čitanje, P.Z.E., 12. Prijedlog zakona o azilu, prvo čitanje, P.Z.E., 13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudskom registru, prvo čitanje, P.Z.E. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. U konačnom prijedlogu dnevnog reda pod točkama od 9. do 12. i pod točkama od 18. do 21. navedeni su zakoni za koje se predlaže donošenje po hitnom postupku. To su: Prijedlog zakona o potvrđivanju Stockholmske konvencije o postojanim organskim onečišćujućim tvarima, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o deviznom poslovanju, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o stočarstvu, Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma između Europske zajednice i Republike Hrvatske u pogledu sudjelovanja Hrvatske u programu Customs, Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Europske zajednice i Republike Hrvatske u pogledu sudjelovanju Hrvatske u programu Fiscalis, Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između RH i Europske zajednice o sudjelovanju Republike Hrvatske u poticajnim mjerama zajednice na području zapošljavanja, i Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za projekt izgradnje II B faze autoceste Rijeka-Zagreb. Napominjem da zakoni naveden u konačnom prijedlogu dnevnoga reda pod točakama 9., 11. i 12. nose oznaku "P.Z.E." pa o primjeni hitnog postupka sukladno članku 161. Poslovnika ne glasujemo. A to je ovaj Prijedlog zakona o potvrđivanju Stockholmske konvencije, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o deviznom poslovanju i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o stočarstvu. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ostalih predloženih zakona? Nema. Idemo na glasovanje. Molim uključimo se da utvrdimo kvorum. Molim rezultat. 81 nazočnih zastupnika. Imamo kvorum. Idemo na glasovanje. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave? Možete glasovati. Rezultat? Sa 84 glasa za, 2 suzdržana i 8 protiv donesen predloženi, primjena zakona po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju memoranduma o razumijevanju između Europske zajednice i Republike Hrvatske u pogledu sudjelovanja Hrvatske u programu "Customs" 2007. godine? Molim uključimo se. Glasovati. Rezultat? Sa 88 glasova, 2 suzdržana i jednim protiv donesen i ova primjena kod hitnog postupka. Treće, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju memoranduma o razumijevanju između Europske zajednice i Republike Hrvatske u pogledu sudjelovanja Hrvatske u programu "Fiskal" iz 2003. do 2007.? Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 93 glasa, 3 suzdržana i 2 protiv i ovaj ide po hitnom postupku. Četvrto, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju memoranduma između Republike Hrvatske i Europske zajednice u sudjelovanju Republike Hrvatske u poticajnim mjerama zajednice na području zapošljavanja? Molim uključimo se. Glasovati. Rezultat? Sa 95 glasa, 2 suzdržana i ovaj Zakon ide po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za projekt izgradnje druge B faze autocesta Rijeka-Zagreb? Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 99 glasova za jednoglasno i ovaj Konačni prijedlog Zakona uvršten je u dnevni red po hitnom postupku. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo te se taj dnevni red sukladno članku 203. stavak 4. Poslovnika smatra usvojenim. Sukladno članku 203. stavak 5. Poslovnika prigovor se sada može dati samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu, a pod točkom 16. uvršten je prijedlog državnog proračuna, pod točkom 17. Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju državnog proračuna. Pod točkom 22. uvršten je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci. Pod točkom 23. uvršten je Konačni prijedlog Zakona o leasingu. Pod točkom 24. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrtu. Pod točkom 25. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva. Pod točkom 26. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim i dobrovoljnim mirovinskim fondovima. Pod točkom 27. Prijedlog Zakona o azilu. Pod točkom 28. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudskom registru. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje neke od predloženih točaka u dnevni red? Nema. Sukladno članku 205. Poslovnika ja bih sad trebao objaviti utvrđeni dnevni red. Predlažem da ako se slažete da ne čitam cijeli dnevni red nego samo da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda. Hvala. Dnevni red u cijelosti, u potpunosti utvrđen. Gospođe i gospodo zastupnici molim da utvrdimo kvorum. Molim uključite ključiće. Rezultat? 80 imamo kvorum. Sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 23. sjednice sljedećim točkama: 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu koji se odnosi na okviru strategiju zajednice o ravnopravnosti spolova, hitni postupak. 2. Prijedlog zakona o poticanju ulaganja, hitni postupak, 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o bankama, hitni postupak, 4. Prijedlog zakona o kreditnim unijama, hitni postupak, 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doplatku za djecu, hitni postupak i 6. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plovidbi u unutarnjim vodama, drugo čitanje. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku, to su: Prijedlog zakona o poticanju ulaganja, napominjem da prijedlozi zakona i to Prijedlog zakona o poticanju ulaganja, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. isto Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o bankama, isto P.Z.E. i Prijedlog zakona o kreditnim unijama, isto prijedlog zakona P.Z.E o njima ne glasujemo o primjeni hitnog postupka. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja ostala dva predložena zakona? Nema. Možemo glasovati. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu koji se odnosi na okviru strategiju zajednica o ravnopravnosti spolova. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 79 za i 2 suzdržana, donijeta je predložena primjena po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doplatku za djecu? Molim uključimo se. Molimo glasovati. Rezultat? Sa 77 glasova za, jednim suzdržanim i jednim protiv, ide po hitnom postupku ovaj zakon. Ima li tko od zastupnika primjedbi na uvrštenje u dnevni red Konačnog prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plovidbi u unutarnjim vodama? Nema. Dopuna dnevnog reda je utvrđena.
Poštovani gospodine predsjedniče, moram u ime Kluba Hrvatske stranke prava tražiti jedno pojašnjenje, a i znatan broj hrvatskih građana i branitelja nas je zvalo. Naime, vi ste jučer i u ime Hrvatskog sabora kao predsjednik Hrvatskog sabora primili izaslanstvo Udruga žrtava Domovinskog rata iz Osijeka koji su vam predali potpise 35000 osoba koje traže omogućavanje obrane našem kolegi i prijatelju Branimiru Glavašu sa slobode, pa i hrvatske građane a i nas ovdje u hrvatskoj sabornici interesira procedura. Znači, što sad pravno je i vama i nama činiti jer smo dobili 35000 potpisa. To je oblik neposredne demokracije, neposrednog izjašnjavanja hrvatskih građana, da se ne dogodi situacija kao što je gospodin Tomčić u bivšem sazivu Hrvatskog saziva primio 400000 potpisa za raspisivanje referenduma pa na kraju ništa nije bilo. Znači, čisto pravna procedura što i kako mi trebamo raditi u tome smislu. Hvala.
Hvala lijepa. Ja sam tu peticiju primio i to je sve. Ja nemam nikakvu proceduru, nikakva ne postoji procedura za raspravu o toj peticiji. To je peticija građana koji su izrazili svoja stajališta kroz tu peticiju. Gospođe i gospodo zastupnici, nastavit ćemo sa sjednicom. Predsjednik kluba HDZ-a Luka Bebić. Izvolite.
Predlažem da se glasuje i u pogledu proširenja dnevnog reda i amandmana na proračun dizanjem ruku jer će bit i brže i efikasnije.
Dobro. Sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 23. sjednice sljedećim točkama: Prijedlog zakona o dopunama Zakona o javnim cestama s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak. 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu vrijednosnih papira, hitni postupak. 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Carinskog zakona, hitni postupak. 4. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, drugo čitanje. 5. Prijedlog odluke o održavanju vojnih vježbi pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske i Oružanih snaga drugih država tijekom 2007. godine. 6. Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u NATO operaciji "Active Endeavour". 7. Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u Mirovnoj misiji u Afganistanu (ISAF). 8. Izvješće o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u Mirovnoj misiji u Afganistanu za razdoblje od 01. ožujka 2006. do 31. listopada 2006. godine. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Napominjem da Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu vrijednosnih papira je P.Z.E. I drugo, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Carinskog zakona također je P.Z.E. A o primjeni hitnog postupka sukladno članku 161. Poslovnika ne glasujemo. Imali tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Prijedlog zakona o dopunama Zakona o javnim cestama? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopuni Zakona o javnim cestama? Molim! Hvala. Protiv? Sa 90 za i 18 protiv i ovaj zakon je uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na uvrštenje u dnevni red ostalih predloženih točaka? Nema. Dopuna dnevnog reda je utvrđena. Imamo kvorum. Nastavljamo sa sjednicom. Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja, graditeljstva. Zastupnik Pero Kovačević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče! Ima jedan prijedlog u ime kluba Hrvatske stranke prava. Poštovane kolegice i kolege, vjerojatno ste upoznati kako se od jutros zdravstveno stanje našeg kolege i prijatelja Branimira Glavaša alarmantno pogoršalo. Znači, sada dolazimo u situaciju da je pitanje njegovog života. Stoga iznosim prijedlog u ime kluba Hrvatske stranke prava da djelujemo ne nećemo politički raspravljati da djelujemo humanitarno, humano i da već danas povučemo suglasnost na odluku Mandatno-imunitetnog povjerenstva za davanje odobrenja za pritvor zbog težine kaznenog djela jel' na taj način bi omogućili ostanak na životu Branimiru Glavašu s jedne strane. S druge strane omogućili bi provedbu istrage jer ovog je najgora situacija što je sad moguća. Ne daj Bože da kolega Branimir Glavaš umre i mi smo nažalost sudionici te njegove smrti. Prema tome, to je prijedlog našega kluba i molim da danas već o tome odlučimo i omogućimo obranu sa slobode i nastavak istrage. Hvala lijepo.
Hrvatski sabor je donio svoje odluke i ne može ih mijenjati. Gospođe i gospodo zastupnici sad ćemo izvršiti dopunu dnevnog reda i onda još nakon toga raspraviti o nekim, glasovati o nekim predloženim točkama. Sukladno članku 204. i stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 23. sjednice sljedećim točkama: Prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije o pristupu informacijama sudjelovanju javnosti odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanju okoliša, hitni postupak, P.Z. Prijedlog Zakona o Hrvatskoj banci za obnovu i razvitak, hitni postupak. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o priznavanju inozemnih obrazovnih kvalifikacija s konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. Konačni prijedlog Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, P.Z.E. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak. Prijedlog zakona izmjeni i dopuni Zakona o državnoj potpori u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu, hitni postupak. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o odlikovanjima i priznanjima Republike Hrvatske, hitni postupak. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o udžbenicima za osnovnu i srednju školu, hitni postupak. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za projekt toplinarstva, hitni postupak. Prijedlog zakona o potvrđivanju Protokola o izmjenama i dopunama Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između RH s jedne strane i Europske zajednice i njihovih država članica s druge strane o carinskim kvotama za šećer i proizvode od šećera podrijetlom iz Hrvatske ili zajednice. I Prijedlog zakona o potvrđivanju drugog Protokola uz Europsku konvenciju o uzajamnoj sudskoj pomoći o kaznenim stvarima, hitni postupak. Člankom 205. Poslovnika određuje da se pojedini, najprije o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku, to su: Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o pristupu informacijama, Prijedlog zakona o Hrvatskoj banci za obnovu i razvitak, i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o priznavanju inozemnih obrazovnih kvalifikacija. Ova tri zakona nose oznaku P.Z.E. pa o primjeni hitnog postupka ne glasujemo. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja ostalih predloženih zakona? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni i dopuna Zakona o sprječavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti? Hvala. Protiv? Suzdržan? Sa 79 glasova za. Jednoglasno. Drugo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o državnoj potpori u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu? Hvala. Protiv? Jednoglasno sa 79 glasova za. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o odlikovanjima i priznanjima Republike Hrvatske? Hvala. Protiv? Sa 79 glasova za. Jednoglasno. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o udžbenicima za osnovnu i srednju školu? Protiv? Jednoglasno sa 79 glasova za. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za projekt toplinarstva? Protiv? Jednoglasno sa 79 glasova za. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Protokola o izmjenama i dopunama Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između RH s jedne strane i Europske zajednice i njihovih država članica s druge strane o carinskim kvotama za šećer i proizvode od šećera podrijetlom iz Hrvatske ili zajednice? Hvala. Protiv? Jednoglasno sa 79 glasova za. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju drugog Protokola uz Europsku konvenciju o uzajamnoj sudskoj pomoći u kaznenim stvarima? Protiv? Sa 79 glasova za. Jednoglasno. I konačno tko je za … Ima li tko od zastupnika primjedbi na uvrštenje u dnevni red Konačnog prijedloga Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti? Nema. Dopuna dnevnog reda je utvrđena.
Predsjedniče za dopunu dnevnog reda koji ste predložili, predlažem da se glasuje dizanjem ruku, ići će brže i racionalnije.
Hvala lijepa. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja ostalih predloženih zakona? Zastupnik Pero Kovačević. Izvolite.
Pa poštovani gospodine predsjedniče, u ime kluba HSP-a, svakako se protivimo hitnosti postupka jer to je već postala praksa da se u prosincu zadnjih dana dnevni red proširuje ko' što je situacija s ovima P.Z.E. Jučer smo imali na odboru ovaj zakon vezano za sigurnosti u željezničkom prometu koji je u biti dokaz kako pravno ne treba raditi. I sada pod tom krinkom P.Z.E. i svega ostaloga, svi se takvi zakoni guraju, niti to Ured za zakonodavstvo Vlade pregleda, niti odbori mogu o tome meritorno raspraviti i radimo jedan zakonodavni stampedo. Imamo HITRORez, a mi ovdje glumimo "HITROBRZ". Ne znam kuda to vodi! Znači protivimo se hitnosti.
Hvala lijepo. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i države Izrael o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak i na imovinu? Hvala. Protiv? Sa 79 glasova za i 3 protiv, ovaj prijedlog zakona je uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima? Hvala. Protiv? Sa 62 glasa za, 20 protiv i ovaj prijedlog zakona ide po hitnom postupku. I treće, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama? Hvala. Protiv? Sa 65 za i 17 protiv i ovaj zakon je uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Dopuna dnevnog reda je izvršena. Sjednica Odbora za financije i državni proračun održat će se u sobi 244/II kod predsjednika Odbora za financije i državni proračun Šime Prtenjače u 14,00 sati danas. Hvala. Gospođe i gospodo zastupnici, ja bi sada predložio dopunu sa dvije točke dnevnoga reda. Kvorum? 86. Klub, zastupnik kluba HDZ-a Luka Bebić.
… [[Govornik naknadno uključen.]] da se odlučuje o proširenju dnevnog reda na takav način dizanjem ruku a ne…
Hvala. To su dvije točke sljedeće, Prijedlog odluke o izmjeni i dopuni Odluke o proširenju jurisdikcije Republike Hrvatske na Jadranskom moru. I drugo, Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o nadzoru državne granice s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak. Članak 205. Poslovnika, najprije da se zakon donese po hitnom postupku nalaže. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o nadzoru državne granice? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o nadzoru državne granice? Hvala. Protiv? 71 za, 15 protiv. Ide po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na uvrštenje u dnevni red Prijedloga odluke o izmjeni i dopuni Odluke o proširenju jurisdikcija Republike Hrvatske na Jadranskom moru? Nema. Utvrđujem da je dopuna dnevnog reda utvrđena. U pogledu ovih točaka koje su sada uvrštene u dnevni red raspravu ćemo provesti sutra a predlažem da se provede objedinjena rasprava i sa Prijedlogom odluke o izmjeni i dopuni Odluke o proširenju jurisdikcije Republike Hrvatske na Jadranskom moru koju smo netom uvrstili sada u dnevni red. To je prijedlog Vlade, zajedno sa Prijedlogom odluke od Hrvatskog sabora o izmjenama i dopunama Odluke o proširenju jurisdikcije Republike Hrvatske na Jadranskom moru gdje je predlagatelj Klub zastupnika HSP-a sa Prijedlogom odluke o izmjeni i dopuni Odluke o proširenju jurisdikcije Republike Hrvatske na Jadranskom moru, predlagatelj zastupnik Ante Markov. I Prijedloga odluke o izmjeni i dopuni Odluke o proširenju jurisdikcija Republike Hrvatske na Jadranskom moru, predlagatelj Klubovi zastupnika HSS-a i SDP-a. Suglasni? Hvala. Danas bi nastavili bez stanke a u 18 sati proveli raspravu o već raspravljenim djelomično i onima koji će biti raspravljenim točkama dnevnog reda. Glasovanje u 18 sati. Imamo mi tamo onaj Zakon o kreditnim unijama imamo Zakon o bankama, o oružju će ići u treće čitanje, prijedlog zaključka i o ovim zakonima koje smo jučer raspravili i koje smo danas raspravili. Kolega Kajin, izvolite!
Pa samo ukratko jednu informaciju da možemo pratiti o čemu će biti tijekom današnjeg dana riječi. O kojim točkama ćemo raspraviti?
Sada ćemo još raspraviti, sad ćemo ovu završiti točku o Zakonu o sprječavanju sukoba interesu, pa izmjene i dopune Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika i onda se vraćamo na ona četiri zakona što smo ih jučer uvrstili u dnevni red, to je Ugovor sa Hrvatskom i Izraelom o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja, Zakona o sustavu unutarnjih financijskih kontrola u javnom sektoru, o vlasništvu i drugim stvarnim pravima i o dopunama Zakona o dobru i pomorskim lukama. Gospođe i gospodo zastupnici, počinjemo sa pitanjem Vladi ili pojedinom članu Vlade. Proceduru znate, da ne čitam koja je procedura. Aktualno prijepodne otvara se sa postavljanjem zastupničkog pitanja poštovanog zastupnika Šemse Tankovića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Moje pitanje ću uputiti ministru Kirinu. Možda bi ovo isto pitanje mogao odgovoriti neki od drugih ministara, međutim ipak moram navesti osobu koja treba, od koje tražim odgovor. Moje biračko tijelo već više od tri godine mene informira sa određenim ponašanjima vašega ministarstva kada trebaju rješavati neka pitanja. Mi dobivamo odgovore da ono što je moguće u Zagrebu nije moguće u Vojniću, ono što je moguće u Puli u Novom Vinodolskom se ista stvar uskraćuje. Očito da u okviru tog ministarstva postoje određena ponašanja koja nisu transparentna i volio bih ako je moguće da ipak vi učinite reda u okviru vašega ministarstva. Međutim, pitanje koje ću vama postaviti temelji se, gledao sam "Novu televiziju" i imao sam priliku vidjeti sljedeću scenu. Grupa Amerikanaca koji su krenuli na hodočašće u Međugorje u splitskoj luci otimaju islamski teroristi. S punim autobusom talaca planiraju pobjeći prema Bosni i Hercegovini.
Kolega postavite pitanje, molim vas. Ističe vrijeme.
Opkole ih hrvatski specijalci. I da ne duljim, sve se završava jako, jako lijepo. Ali ono što je mene na neki način zabrinulo. Nije tu nikakav sin pustinje.
Kolega Tanković! Molim vas postavite pitanje. Isteklo je vrijeme za postavljanje pitanja.
Nije tu nikakav … [[Govornik se ne razumije.]] ili neka treća osoba. Nego se govore sa perfektnim bosanskim jezikom.
Hvala lijepa. Ministre odgovorite. Izvolite ministre.
Govore bošnjačka imena Suljo, Mujo, Haso itd.
Kolega! Postavili ste pitanje. Isteklo je vrijeme. Izvolite ministre!
Ja vama postavljam pitanje. Je li to slučajnost ili je to nekakva poruka koju vaše ministarstvo odašilje nama i svjetskoj javnosti?
Ministre izvolite! Kolege molim vas. Pa držimo se Poslovnika.
Poštovani gospodine zastupniče. Prvo. Ne znam šta bi vam odgovorio na ovo pitanje jer produkciju TV emisija i TV medija ne radi policija. Mi smo samo suport. Zna se tko je u državi zadužen. Niti mislimo a znamo tko je u ovoj državi zadužen za red i sigurnost. Zato se u mnogim emisijama normalno da se pojavljuju i djelatnici hrvatske policije jer nema se tko drugi pojaviti. Neće se pojaviti vojska ili netko treći. O čemu se tu zapravo radi vi ćete morati postaviti pitanje producentima ali ono što bih ja htio reći. Mi smo upravo, Ministarstvo unutarnjih poslova na radi nikakve razlike između ovih i onih. I politika koju mi vodimo sa Bosnom i Hercegovinom ima samo jedno za cilj. Da stvorimo okruženje i suživot između svih naroda i narodnosti koji žive na ovom području jer Republika Hrvatska ima poseban interes o tome a to je pokazala i turistička sezona, to je pokazala i turistička sezona gdje su boravili mnogi gosti iz zemalja i bivše Jugoslavije i dalje. Ono što želim reći je to da mi pratimo sukladno zakonskim ovlastima i takve stvari ako se radi o tome da se nekome vrijeđaju nacionalni osjećaji, da se nekoga vrijeđa na taj način i hrvatska policija po zakonu ima pravo izuzet materijale itd. Do sada mi tu priliku nismo imali ali ja bih htio ovdje dati kao ministar unutarnjih poslova samo jednu konstataciju, zaključak. Što se tiče Ministarstva unutarnjih poslova mi smo postupili prema svim odlukama Vlade i za nas nacionalne manjine predstavljaju bogatstvo ove zemlje. Tako ćemo se i ponašati. A ako imate konkretno dokaze da je povrijeđen nečiji nacionalni osjećaj itd., obratite se onima koji su to producirali a mi ćemo sigurno učiniti ono sve što je u našim zakonskim ovlastima. Evo ja vam samo toliko mogu reći jer samo očekivao drugo pitanje.
Zastupnik Šemso Tanković. Izvolite.
Naravno gospodine ministre, ja ne mogu biti zadovoljan takvim odgovorom jer i vi i ja znamo dobro da je ovdje ipak ciljano, ciljano je terorizam upućen u smjeru Bosne. A ja ću vam samo reći i ja sam doživio izravno ovdje, pred ovom kućom, pritisak vašega ministarstva. Kada sam prije nekoliko dana normalno na parking Hrvatskog Sabora došao sa svojim autom i vaši ljudi su jednostavno odstranili taj auto. Molim vas. Pazite. Molim vas. Oni su odstranili taj auto. Odstranili su. Pa ja sam bio tu. Mogli su najnormalnije nazvati na mobitel pa reći kolega Tanković, maknite. Ali tada ne bi to bio oblik pritiska. Ovako, ja sam dobio poruku vašega ministarstva…
Hvala. Poštovani zastupnik Jozo Radoš. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Pitanje postavljam gospodinu predsjedniku Vlade, Ivi Sanaderu. Gospodine Sanader. Vi ste govoreći u Hrvatskome saboru 2002. godine povodom optužnice protiv generala Bobetka iznijeli cijelu lepezu prijedloga koje bi trebalo učiniti da bi se zaštitili interesi Republike Hrvatske u suradnji sa Hagom a to je dakle otvaranje rasprave pred Vijećem sudaca, Haškoga tribunala, pred Vijećem sigurnosti, angažiranje Međunarodnog suda pravde u Hagu. Predlagali ste promjenu Ustavnoga zakona po kojem bi hrvatski sudovi mogli se očitovati optužnicama a jednako tako ste predlagali i referendum. I rekli ste na kraju, sada ću to i citirati: "… to je ono na čemu ćemo mi inzistirati i od čega nećemo odustati." Tako ste rekli. Međutim, kada ste došli na vlast ne samo da niste to proveli. Nego niste ni pokušali, gospodine Sanader. Jedino što ste uspjeli to je bilo pravi hrvatski HITRO.HR. Izručili ste Haškome tribunalu sve hrvatske generale, sve što je Haški sud tražio. Vi ste tako obmanuli hrvatsku javnost jer ste svjesno obećavali nešto što niste mogli ispuniti i što niste kanili niti ispuniti. Nedavno je Republika Hrvatska odbijena u svom pokušaju da bude prijatelj suda u slučaju Markač i Čermak. U vrlo teškom slučaju u kojem se također Republika Hrvatska, Franjo Tuđman, Ante Gotovina optužuju za udruženi zločinački pothvat i za zločin protiv čovječnosti i niste uspjeli izboriti čak niti to da Republika Hrvatska bude prijatelj suda. Vaša administracija to nije uspjela. Prema tome, ja vas pitam gospodine predsjedniče što činite da bi na najminimalniji način zaštitili interese Republike Hrvatske pred Haškim tribunalom?
Predsjednik Vlade, dr. Ivo Sanader. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. U ime hrvatske Vlade pozdravljam ovaj istup zastupnika Radoša jer to znači da je došao konačno zaista na crtu politike za koju mi smatramo da je najbolja. To dok je bio ministar obrane nismo čuli. Bilo bi mi drago da smo ovakav istup čuli i dok je bio ministar obrane. Međutim, nismo to čuli. Čak što više čuli smo izjavu da hrvatska vojska dok je on bio ministar obrane ne bi bila spremna oduprijeti se nekoj eventualnoj agresiji u tom trenutku. To je bila jedna od možda najšokantnijih izjava u hrvatskoj javnosti od bilo kojeg hrvatskog dužnosnika. Što se tiče suradnje sa Haškim tribunalom? Poštovani gospodine zastupniče. Ova Vlada poduzima sve a i ono što i možda se ne govori u javnosti, o čemu ne govorimo u javnosti. I budite sigurni, nema te političke snage osim nas a ja vas pozivam da nam se pridružite koja će obraniti istinu o Domovinskom ratu u Hagu, pred Vijećem sigurnosti, bilo gdje pred međunarodnom zajednicom. Na najbolji način ćemo to obraniti upravo afirmacijom Hrvatske i trenutačnom pozicijom koju Hrvatska ima u međunarodnoj zajednici [[Upadica: Bravo.]] /Pljesak/
Zastupnik Jozo Radoš. Izvolite.
No i bahato vrijeđa zastupnike, predsjednik Sabora na to ne reagira.
Ne radi se o vrijeđanju. Izvolite zastupniče. Nemojte imputirati ni predsjedniku Vlade. Razumijete.
Ono što sam ja govorio i radio. Ja nisam došao na naše političko stajalište nego ste vi došli na političko stajalište koalicijske Vlade i provodite njenu politiku u pogledu suradnje sa Haagom jer jedino je ta politika moguća a u pogledu odgovora na vaše pitanje sami ste rekli … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]]
Štovani zastupnik Marin Jurjević. Izvolite!
Pitanje premijeru. Policijska istraga o aferi "BrodoSplit" evo traje beskonačno, ne vidi joj se kraja. Ona ide puževim korakom iako je odvjetništvo prije devet mjeseci naložilo tu istragu. Do sada je splitska policija napravila samo dvije stvari. Prvo, 6. lipnja je donijela izvještaj koji je javno prenesen po kojemu je sve u redu, sve transparentno i zna se gdje je otišlo 6 milijuna dolara. To je skandalozan izvještaj jer je donesen prije nego što je istraga završila. Na taj način implicite policija je priznala da ona ima izvještaj prije nego je i otpočela istraga, prije nego je ona i završila. Druga stvar koju je splitska policija napravila je da je u trenutku nadahnuća, izuzetnog nadahnuća dignula kaznene prijave ali protiv onih koji su na sjednici nadzornog odbora upozorili na moguću štetnost potpisanih ugovora i protiv onih koji su se protivili da potpišu takve transakcije koje su danas predmet evo i svjetske pažnje a posebno Interpola i onih koji se bave pranjem novca. Ovakvo ponašanje policije, tj. Policijske uprave splitsko-dalmatinske zaista nije korektno i budi sumnju kod građana da policija ne samo da korektno ne provodi istragu nego da je sama upletena, involvirana u slučaj jer davanje izvješća o tome da se ništa nije desilo prije nego što je istraga završila nije ništa drugo nego prejudiciranje stvari i skrivanje istine. Moje pitanje glasi, što ste poduzeli, koliko su ove činjenice vama poznate, što ste poduzeli protiv onih djelatnika ove policijske uprave koji su na ovaj način pokazali da policiji u ovom slučaju ili nekima u policiji nije cilj istina nego prikrivanje istine i ove afere?
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader. Izvolite!
Poštovani gospodine zastupniče, koliko god vi meni bili simpatični ali nećete me dobiti na ovu liniju da ja kao predsjednik izvršne vlasti se miješam u istražne radnje, procese bilo policije, bilo Državnog odvjetništva, bilo koga drugoga. Ja jedino što mogu napraviti ukoliko bih htio promijeniti praksu nemiješanja politike u istražne radnje možda bi mogao vas postaviti za ministra policije.
Zastupnik Marin Jurjević.
Pa čini mi se da bi gotovo svaki građanin od pet prvih koje sretnete u gradu bio bolji nego aktualni ministar, ali pustimo to sa strane. Ja vas nisam molio da se miješate u istražni postupak nego da obavljate funkciju premijera Vlade jer ste vi šef ministru koji je na čelu Ministarstva unutarnjih poslova koji na skandalozan način provodi ovu istragu i donosi zaključke prije kraja istrage i na taj način priznaje da nekoga štiti. Moj zaključak je da je politika debelo u ovo upletena, posebno vrh politike jer predsjednik nadzornog odbora je bio gospodin ministar Vukelić a potpredsjednik nadzornog odbora tadašnji blagajnik HDZ-a Hrvatske gospodin Poljak, vaši prijatelji i suradnici.
Poštovani zastupnik Ivan Čehok. Izvolite!
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo, predsjedniče Vlade! Postavljam pitanje ili predsjedniku Vlade ili potpredsjedniku zaduženom za gospodarstvo. Opće je poznato da preko 6,5 milijardi kuna državnih potpora većina je namijenjena brodogradnji i turizmu. Mi zastupnici sa sjevera Hrvatske uspjeli smo se izboriti i zahvaljujemo Vladi tu i na razumijevanju da se napokon dio tih državnih potpora i to neposrednih i bespovratnih namijeni i tekstilnoj industriji koja je većinom smještena u sjevero-zapadnoj Hrvatskoj. Postavljam pitanje, hoće li tekstilna i drvna industrija s obzirom da je u međuvremenu donesen i program oživljavanja revitalizacije drvne industrije za ovu godinu primiti te novčane bespovratne potpore, u kojem iznosu i kada će se to dogoditi? Želim samo upozoriti i podsjetiti da je ta industrija opet pretežito smještena u sjevero-zapadnoj Hrvatskoj u svoje godišnje kalkulacije uračunala te državne potpore. Kako za sada nismo čuli kada će se isplatiti i u kojem iznosu molim vas da to svima nama danas kažete.
Potpredsjednik Vlade Damir Polančec. Izvolite!
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani saborski zastupniče, hvala lijepa vama na pitanju. Dakle, vrlo jasno i konkretno. Hrvatska Vlada putem resornog ministarstva je i do sada potpomagala drvnu industrije prije svega na način da je sufinancirala zajedničke nastupe na međunarodnim sajmovima i to je već i do sada uvelike dalo rezultata. Što se tiče perioda koji je ispred nas hrvatska Vlada je odobrila operativni program razvoja industrije prerade drva. Temeljem tog operativnog programa u resornom ministarstvu i u proračunu ministarstva za slijedeću godinu osigurana su sredstva za subvencije o kojima vi govorite. Konkretno, u dvanaestom mjesecu će biti raspisan natječaj. Natječaj će biti strukturiran na način da će drvno-prerađivačka industrija odnosno poduzeća iz drvno-prerađivačke branše moći aplicirati i nuditi programe koji bi bili subvencionirani. Ti programi bi se temeljili, imali bi dakle četiri temeljna cilja. Jedno je izgradnja brenda, drugo je razvoj novih tehnologija, treće je razvoj novih proizvoda, i četvrto bolji način iskorištenja drvne mase. U dvanaestom mjesecu će dakle na internetskim stranicama resornog ministarstva biti objavljen natječaj, osigurano je za 2007. godinu 41 milijun kuna koji bi putem subvencija dakle bio raspoređen tvrtkama koje će adekvatne programe pripremiti i biti valorizirane od strane ministarstva. A uz to ono što ne spada u državne subvencije a što smo također operativnim programom i predvidjeli i zapravo pripremili su i subvencionirane kamate po kreditima. Kreditne linije se dogovaraju sa HABOR-om, u prvom mjesecu ili početkom drugog mjeseca možemo očekivati vrlo konkretno i natječaje za takve kredite koji bi trebali uvelike biti od pomoći za drvnu industriju. Što se tiče tekstilne industrije uz kredite nastavit ćemo sa praksom iz 2006. godine, predvidjeli smo nešto višu razinu sredstava i za subvencije, za njihove programe u 2007. godini. Dakle, brinemo o toj industriji, smatramo da ta industrija ima budućnost i učinit ćemo sve da onima koji doista mogu pratiti tempo i konkurenciju pomognemo da se što je moguće bolje pripreme za globalno tržište. Hvala vam lijepa.
Zastupnik Ivan Čehok. Izvolite.
Pa zahvaljujem i slažem se s ovim na što je odgovoreno. Nadam se jednako tako da na ono što nije odgovoreno da će nam se dakle pomoći za ovu godinu sa bezpovratnim potporama za 2006. za tekstilnu industriju.
Poštovana zastupnica Ruža Lelić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, gospođe i gospodo ministri, kolegice i kolege. Svoje pitanje postavit ću ministrici vanjskih poslova i europskih integracija, gospođi Kolindi Grabar-Kitarović. Kao član Odbora za europske integracije interesira me kako ocjenjujete posljednje izvješće Europske komisije o napretku Hrvatske prema punopravnom članstvu koje je objavljeno prošlog tjedna.
Ministrica Kolinda Grabar-Kitarović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora. Poštovana gospođo zastupnice, Europska komisija objavila je 8. studenog ove godine izvješće o napretku Republike Hrvatske u procesu pristupanja koje se odnosi na razdoblje od proteklih godinu dana znači od 1. listopada prošle godine do 30. rujna ove godine. I u njemu Europska komisija ocjenjuje da je Republika Hrvatska postigla napredak odnosno nastavila napredovati po pitanjima ispunjavanja političkih, gospodarskih kriterija, usklađivanja zakonodavstva i provedbe obveza iz SSP-a. Kao glavni izazov za 2007. godinu navodi se nadogradnja postignutog napretka i nastavak reformi u pojedinim područjima. Mislim da možemo biti zadovoljni izvješćem za 2006. godinu obzirom da je u njemu Europska komisija objektivno procijenila napredak koji je postignut po svim kriterijima i svakako izvješće sadrži jasne smjernice za daljnje reforme. Obzirom da je ove godine završen i proces «screeninga» odnosno dubinske analize hrvatskog zakonodavstva držim da su tim više i ocjene u tom izvješću objektivnije i da su te pozitivne ocjene da imaju još i veću, snažniju težinu. U izvješću ima i nekih netočnosti odnosno podataka koje ćemo mi ispraviti u komunikaciji s Europskom komisijom, ali mislim da je vrijedno istaknuti činjenicu da je ovogodišnje izvješće za razliku od prošlogodišnjeg gotovo dvostruko kraće. Na 66 stranica za razliku od prošlogodišnjeg koje je sadržalo 111 stranica. I da možemo kazati doista da se bilježi napredak u svim područjima ispunjavanja kriterija znači političkih, gospodarskih, obveza preuzimanja iz članstva provedbe SSP-a. Mislim da je iznimno bitno kazati da Europska komisija navodi u izvješću da je Hrvatska povećala sposobnost preuzimanja obveze iz članstva što se odnosi na usklađivanje ali i provedbu zakonodavstva. Dakle usklađivanje hrvatskog zakonodavstva sa europskim zakonodavstvom. Pozdravljamo činjenicu da se naglašava individualni pristup. Da se u izvješću ističe da je Hrvatska dobro počela pregovore i da postoje jako dobre osnove za njihov brz i kvalitetan nastavak. Tako da držimo da će ovo izvješće poslužiti i kao dobar temelj za nastavak pregovora. Svjesni smo da se kod političkih kriterija moramo posebno koncentrirati na jačanje državne uprave, državne administracije koje se ističe kao jedan od glavnih izazova, na nastavak reforme pravosuđa kao i na nastavak borbe protiv korupcije kao jedan od prioriteta ove Vlade. Isto bih istaknula da je u području ispunjavanja gospodarskih kriterija Hrvatska ocijenjena kao zemlja i dalje djelatnog tržišnog gospodarstva sa visokom makroekonomskom stabilnošću i normalno ohrabruju se daljnje reforme i u ovom području. U zaključku dakle ono što je bitno kazati jest dakle da to izvješće i preporuke koje su u njemu da će poslužiti i Vladi u nastavku daljnjih reformi. Da se preporuke već inkorporiraju u naš nacionalni program za pridruživanje za 2007. godinu, napose kratkoročne mjere. A srednjoročne mjere posebno se inkorporiraju i u program za pridruživanje za trogodišnje razdoblje. Znači za 2008. i 2009. godinu. Hvala vam lijepa.
Hvala. Zastupnica Ruža Lelić. Izvolite.
Zahvaljujem se gospođo ministrice. Zadovoljna sam vašim odgovorom zato što se to vidi da znači u izvješću da smo napredovali na svim područjima osobito na političkim i gospodarskim. Dva važna područja. Predstoji nam svakako jačanje državne uprave i reforma pravosuđa zbog nas samih ali i zbog europske unije i borba protiv korupcije. No ja bih ovdje nešto rekla. Kad je riječ o borbi protiv korupcije uglavnom se to stječe na osnovi percepcije javnosti da bi tu trebali sigurno imali neke objektivne pokazatelje kao što je recimo provelo Ministarstvo zdravstva. Ankete, anonimne ankete koje su dale daleko povoljnije stanje u zdravstvu nego što to je percepcija javnosti. Hvala.
Poštovani zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo ministri, kolegice i kolege. Svoje pitanje, svoje zastupničko pitanje postavljam predsjedniku Vlade, gospodinu Ivi Sanaderu. Gospodine predsjedniče, nama u Hrvatskoj stranci umirovljenika poznat je težak položaj novih umirovljenika i zato pozdravljamo svako rješenje koje doprinosi poboljšanju njihovog materijalnog položaja. Jedno od kvalitetnih rješenja je institut dokupa mirovine kojim poslodavac može doživotno povećati mirovinu svojim radnicima koji u procesima restrukturiranja i racionalizacije poslovanja ranije odlaze u mirovinu. U mnogim sredinama još se uvijek u nedovoljnoj mjeri primjenjuje institut dokupa mirovine iako se njime umanjuju razlike u primanjima između novih i starih umirovljenika, a istovremeno postiže socijalna odgovornost poslodavca s ciljem zaštite dostojanstva radnika i rada prema europskim i socijalnom modelu korporativnog odnosno strukovnog mirovinskog osiguranja. Vi osobno dali ste potporu ovom socijalnom proizvodu kao primjeru socijalnog poduzetništva koji je kao izvorno hrvatska inovacija rezultat socijalnog dijaloga i partnerstva ugrađen u brojne kolektivne ugovore pa i u kolektivni ugovor za državne službenike i namještenike. Potporu su dali i mnogi sindikati, a imam informaciju da će institut dokupa mirovine biti tema sljedeće sjednice Gospodarsko-socijalnog vijeća pa vas molim da mi odgovorite. Što namjerava poduzeti Vlada Republike Hrvatske da se ovaj neosporno kvalitetan i koristan institut kojim poslodavac može trajno poboljšati materijalni položaj onih koji postaju novi umirovljenici, što šire primjenjuje osobito u gospodarskim sredinama u kojima se država pojavljuje i kao vlasnik i kao poslodavac?
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče to je sve što ste rekli u potpunosti naša politika. Znači želimo na taj način u suradnji sa sindikatima i sa poslodavcima taj institut dokupa mirovine učiniti što je moguće primjenjivim, što više u praksi primjenjivim. Ima do sad otpora, to moram reći otvoreno premda sam u svim situacijama taj prvi koji podupire i daje punu potporu hrvatskim poduzetnicima jer smatram da su oni jedna vrijednost u društvu. Poduzetnik je taj koji otvara nova radna mjesta, koji stvara nove vrijednosti. Ali moram reći na žalost da za sada ima još malo otpora kod nekih kada je riječ i o tom segmentu koji bi omogućio i njima i radnicima jedan puno ja bih rekao humaniji razlaz sutra. Prema tome, ono što ćemo mi nastojati i zato će biti na prvoj sjednici Gospodarskog socijalnog vijeća jedna od tema dokup mirovine. Nastojat ćemo da i sa sindikati su za, kao što su i udruge umirovljenika, vaša stranka, naša stranka. Mislim da tu postoji konsenzus oko svih stranaka u Hrvatskom saboru. Ali ono što moramo postići da bude i udruga poslodavaca, da budu svi poduzetnici, Obrtnička komora, Gospodarska komora da budu za to i ja smatram da onda možemo i u kolektivne ugovore i da poduzetnici mogu to računati kao jedan od svojih aktivnosti koja će pri bilo kakvom potpisivanju kolektivnih ugovora to biti sastavni dio. Znači, to nam je cilj. Moramo, hvala vam i na ovom pitanju i na mogućnosti da danas o tome govorimo jer to je još jedan način javne promocije tog instituta dokupa mirovine koji je u Hrvatskoj zaista izvorni hrvatski proizvod, ali je malo poznat i u granicama Hrvatske, a da ne govorimo i šire. Prema tome, mi ćemo na tome raditi. To je naša orijentacija. Postoje modeli za to. Postoji već u praksi dobra praksa koja se pokazala vrlo dobrom. Ljudi su zainteresirani da dokupljuju mirovinu. Prema tome, moramo samo i socijalne partnere nagovoriti. Kažem, većina gospodarstvenika je za, ali se vidi još otpora. Na nama je znači da dobijemo sve na zajednički stol i da to ubacimo u sve dokumente koji se tiču radnog odnosa.
Zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Ja sam zadovoljan vašim odgovorom i drago mi je da afirmativno govorite u svoje osobno ime i u ime Vlade o ovom neosporno korisnom institutu dokupa mirovine i bit će mi drago da se stvori zakonodavni okvir, bolji zakonodavni okvir da bi ovo sve funkcioniralo i molim vas da svojim autoritetom ipak neke naše financijske agencije koje su se ishitreno istrčali u ocjeni ovog instituta na neki način upozorite da se ne miješaju u institute za koje nisu nadležni. Radi praćenja ovog instituta ja bih vas ipak molio i pisani odgovor na ovo pitanje. Zahvaljujem.
Potpredsjednik Doma poštovani zastupnik Mato Arlović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Svoje pitanje upućujem potpredsjednici Vlade gospođi Jadranki Kosor. Prema Zakonu o provedbi odluke Ustavnog suda Republike Hrvatske od 12. svibnja '98. godine pravo na obeštećenje imaju korisnici starosnih, prijevremenih starosnih, invalidskih i obiteljskih mirovina ostvarenih prema zakonima iz mirovinskog osiguranja do 31. prosinca '98. godine. Međutim, dio korisnika tih mirovina koje su preuzele mirovine svojih supružnika ne mogu ostvariti ovo pravo. Naime, unatoč činjenici da su prije obiteljske mirovine koristili svoju mirovinu ostvarenu prije '99. godine. Dakle, prije nastupa roka iz 31. prosinca '98. godine koja ima je bila manja zbog djelomičnog usklađivanja budući da su pravo na obiteljsku mirovinu, a budući da su pravo na mirovinu obiteljsku ostvarili nakon 1. siječnja '99. godine oni nemaju pravo na obeštećenje. Prema podacima Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje ovakvih osoba je u Hrvatskoj više od 45000. Kako se radi zapravo o grubom propustu u zakonu koji je očito rezultat između ostaloga i nestručnog rada u njihovoj pripremi, a pod pritiskom javnosti u Saboru se zapravo očitovala i Vlada da se ova nelogičnost treba ispraviti. Moje pitanje glasi. Budući da je od ovog obećanja prošlo više mjeseci, budući da se priprema proračun za iduću godinu, budući da ovu nepravdu sasvim sigurno treba ispraviti jer se radi između ostaloga o nositeljima obiteljske mirovine koji primaju veoma niske mirovine postavljamo vam pitanje mislite li i na koji način riješiti ovaj problem u što kraćem vremenu da bi se obeštetili ovi osiguranici.
Potpredsjednica Vlade ministrica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine zastupniče. Vlada je svjesna problema o kojem ste govorili. Kao što znate, kao što je to dobro poznato i vama i široj javnosti da smo mi pronašli model dakle za povrat duga, da je prva rata isplaćena, a druga sada slijedi sredinom prosinca, a vezano za problem na koji upozoravate. Mi smo svjesni. Mi smo o tome govorili i u ovoj sabornici i Vlada je imenovala radnu skupinu koja je započela s radom, koja je naravno tražila prije svega izračune Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje. Oni su pri kraju i isto tako radi se na zaokruživanju modela, odnosno i pripremi zakona, odnosno izmjena i dopuna zakona koji bi trebao riješiti to pitanje. Dakle, rješava se, radna skupina radi, radna skupina je imenovana koliko se sjećam u listopadu ove godine i vjerujem da će taj posao biti u dogledno vrijeme savršen i naravno problem riješen kao što paralelno rješavamo i problem tzv. novih umirovljenika. Dakle, također svjesni problema. Jučer je i premijer na sjednici Vlade o tome govorio i najavio izradu modela, pronalaženje modela i rješavanje problema tijekom slijedeće godine. Hvala vam lijepa.
Potpredsjednik Doma poštovani zastupnik Mato Arlović.
Naravno ja sam djelomično zadovoljan ovim odgovorom s obzirom da je formirana radna grupa da se nešto radi ali dobio informaciju nisam o tome što se radi, na koji način se predviđa ovo rješavanje, pa molim da dobijem pisani odgovor u kojem će se vidjeti nalazi i stajališta radne grupe i prijedlozi kako ovo riješiti. To je broj jedan. I broj dva, znate ne bi se trebalo dogoditi u ovoj kategoriji naših osiguranika i socijalnih grupa da se dogodi s obećanjem po onoj narodnoj poslovici. To obećanje treba stvarno izvršiti, jer treba ispraviti nepravdu. Hvala vam.
Poštovana zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru gospodinu Božidaru Kalmeti. Gospodine ministre, na zadnjem “aktualnom prijepodnevu“ vi ste demantirali da država duguje za određene poslove na dijelu infrastrukturnih objekata kao što su auto-ceste i slično. Ministar Šuker nas je i u to pokušao uvjeriti na raspravi i izvršenju državnog proračuna za prvih 6 mjeseci ove godine. Međutim, izvođači radova vas demantiraju i javno iznose podatke da ne samo da se ne mogu naplatiti, nego ne mogu niti fakturirati za izvedene radove. Jedan od primjera su izvođači radova na riječkoj zaobilaznici, a naravno onda lančano tu dolaze u pitanje njihovi kooperanti koji se tako danas osim sa već poznatim klizištem na riječkoj zaobilaznici bore i sa naplatom davno izvršenih radova. Moje pitanje glasi gospodine ministre, do kada ćete na ovaj način rješavati problem nedostatka očito novca i u vašem ministarstvu. Na taj način ugrožavate u stvari radnike i njihove obitelji i u konačnici to se svodi na zavaravanje poreznih obveznika, pa i lažno prikazivanje rashoda državnog proračuna.
Ministar Božidar Kalmeta.
hvala gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo zastupnice, ja moram kazati da ovo što ste vi kazali ne stoji. I to se lako može provjeriti u Hrvatskim autocestama i u Hrvatskim cestama gdje su praktički sva plaćanja u odnosu na izvođače radova koji su dobiveni putem javnog natječaja praktički u dan. Da li poslije između izvođača radova i njihovih kooperanata koji oni sami izabiru dolazi do nekakvih zatezanja oko plaćanja itd. i to to je sad jedno drugo pitanje na koje mi ne možemo utjecati. Ali kad je u pitanju država, državni proračun Hrvatske autoceste koje ove godine npr. imaju oko 2,3 milijarde kuna za čistu izgradnju ja mogu kazati ovdje odgovorno da su plaćanja praktički prema izvođačima u dan.
Zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Gospodine ministre, pa ja možda s jedne strane mogu shvatiti da vi ne znate što se sve dešava u vašem ministarstvu obzirom na veličinu ministarstva. Međutim, ja moram upozoriti da su ovih dana Hrvatske ceste uputile izvođačima radova da se do daljnjega neće isplaćivati radovi, izvršeni radovi na riječkoj zaobilaznici i to barem do 2007. godine. Ja ljubazno naravno molim da to provjerite, da date pisani odgovor. Jer od ovoga nažalost što ste vi danas ovdje rekli hrvatska javnost, a naročito ovi radnici koji su ne samo kod izvođača radova nego govorim i o kooperantima koji su za njih vezani, nažalost ne žive od riječi i dobacivanja gospodina ministra Šukera nego žive od onih novaca koji im država duguje.
Poštovani zastupnik Željko Pavlic. Izvolite [[Upadica: Dajte budite pristojni gospodine.]]
Poštovani gospodine predsjedniče imam pitanja za ministra zdravstva. S obzirom da ga nema vjerojatno će predstavnik ministarstva dati odgovor. Zbog čega do dana današnjega nije u funkciji novi paviljon Županijske bolnice u Čakovcu? Ovo pitanje postavljam i da bi upozorio na po mom mišljenju neodgovoran odnos mjerodavnih prema liječnicima i pacijentima naše županijske bolnice koji su i dalje smješteni u neadekvatnim odjelima i prostorima. Tu posebno mislim na Plućni odjel, Psihijatriju, Zarazni odjel, Internu i još neke druge odjele. Posebno ističem da je sama gradnja novog paviljona počela još 15.10.2003. godine, da su građevinski radovi završeni prema planu i roku, čak i prije roka 31.10.2005. godine i da je uporabna dozvola izdana još u drugom mjesecu ove 2006. godine. Nasuprot tome do danas nije završen postupak nabave potrebne opreme. I ne samo to, upravo je ovih dana iz po meni nejasnih razloga Državna komisija poništila kompletni natječaj medicinske opreme vrijedan 16 milijuna kuna. Tako da se još uvijek nažalost ne zna kada će novi paviljon biti u funkciji, jer predstoji ponavljanje veoma duge procedure, od raspisivanja natječaja do žalbenog roka. Ovakva situacija izaziva nezadovoljstvo naše županije jer je činjenica da će novi paviljon biti u funkciji tek u najboljem slučaju u 5. godini od početka gradnje. Još jedanput dakle postavljam pitanje kada će novi paviljon Županijske bolnice biti u funkciji i zašto je došlo do poništenja natječaja za dio opreme, mislim dakle na medicinski dio tog natječaja?
Državni tajnik, Ante Zvonimir Golem. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine uvaženi zastupniče. Zahvaljujem na ovom pitanju i prilici da progovorim u nekoliko riječi upravo o investiciji o Općoj bolnici Čakovec. Dakle točno kako je spomenuto sporazumom Ministarstvo zdravstva, Županije međimurske i Županijske bolnice Čakovec dignut je kredit kojega je nosila Županijska bolnica Čakovec na 100 milijuna kuna za izgradnju toga paviljona. Povrat kredita planiran je da se direktno iz državnog proračuna 35% kredita vraća sa pozicija Ministarstva zdravstva te da se 65% kredita vraća sa županijskog nivoa i to opet podjelom da od tih 65% 50% se kroz decentralizirano financiranje, a 15% investicijom iz županije. Točno je isto tako da je krajem 2005. godine je završena dakle građevni radovi na polikliničkom stacionarnom paviljonu i da se pristupilo projektu dakle opreme za koju su isto tako predviđena sredstva sa strane Ministarstva zdravstva iz državnog proračuna u visini 9 milijuna kuna kroz 3 godine, sa nivoa županije u visini dakle isto 9 milijuna kuna godišnje po 3 milijuna kuna, od kojih 2 i pol milijuna ide kroz decentralizirano financiranje, a 500 tisuća kuna iz sredstava županije, te 9 milijuna kuna odstatna sredstva iz kredita. Tijekom godine županijska bolnica i županija koji su bili nosioci provedbe dakle javnih natječaja i … [[Govornik se ne razumije.]] proveli su natječaje i točno je da je određeni dio natječaja jednostavno poništen. Koji je razlog tome to će se trebati vidjeti. Međutim, sa strane ministarstva poduzeli smo da na neki način se ti natječaji ipak provedu, jer ponavljam nosioci natječaja su Županija međimurska i nosioc natječaja je Županijska bolnica Čakovec. Tako da će se do kraja 2006. godine otvoriti Odjel interne i Odjel infektologije u tom polikliničkom objektu, a prema provedenim natječajima očekujemo početkom 2007. godine i za ostale sadržaje. Zahvaljujem.
Zastupnik Željko Pavlic. Izvolite.
Pa nisam zadovoljan odgovorom. Mislim da ste se morali malo detaljnije pripremiti. Zapravo niste odgovorili na moje pitanje kada će dakle kompletni paviljon biti otvoren. Vi to pitanje dakle niste. Isto tako niste mi odgovorili na pitanje odgovornosti i vašeg ministarstva jer u povjerenstvu je predstavnik i vašeg ministarstva. Niste mi dali odgovor zašto je poništen natječaj. A s obzirom da ima dosta nejasnoća, da ima špekulacija, mislim da ste mi morali dati odgovor zašto je taj natječaj poništen. Ovako će pacijenti dakle i dalje biti, pogotovo oni kojima je zdravstvena njega potrebna na daleko većoj razini kojoj su danas smješteni bit će dakle još u tim prostorima koji su neadekvatni za njihov smještaj. Ja bih molio dakle pisani odgovor, pogotovo u tom dijelu precizno zašto je poništen natječaj za opremanje novog paviljona medicinskom opremom. I po mogućnosti molio bih dakle, ukoliko se utvrdi odgovornost da se ti ljudi koji su odgovorni dakle i na neki način sankcioniraju. Jer velim, nedopustivo je da će sigurno ići 5. godina od kad je počela izgradnja novog paviljona u Čakovcu da on nije u funkciji. To je zbilja nedopustivo. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Ivo Lončar. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo. Moje pitanje upućujem predsjedniku hrvatske Vlade, doktoru Ivi Sanaderu. Mi koji smo rođeni prije 90-te godine, ne znam da li ima još takvih u ovoj sabornici, učili smo iz temeljnih obrazovnih predmeta kao što je marksizam, TIPS i općenarodna obrana i društvena samozaštita, da je revolucija nasilna promjena društvenog i državnog uređenja, jer se je onda time opravdavao tok kako revolucija teče. I kad se revolucija nakon nekog vremena vratila iz šume ona je na isukanomu nožu uspostavila demokraciju i tako uspostavljenom demokracijom krenula je u jednu neviđenu pljačku i nakon nekoga vremena tu lovinu su proglasili društvenim vlasništvom. E hvala dragomu Bogu, prije 15-tak godina ovaj Hrvatski državni sabor donosi jedan od najvažnijih zakona u svojoj povijesti kada tu lovinu a, kada je riječ o poljoprivrednom i šumskom zemljištu, u državno poljoprivredno šumsko zemljište. I sada u ovim našim vremenima imamo jednoga mladoga modernoga revolucionara na jednomu otoku dolje blizu Dubrovnika, mislim da se taj otok zove Mljet ili ovako nekako. Inače je gradonačelnik i pripada Stranci demokratskih promjena. Taj gradonačelnik iz Stranke demokratskih promjena počeo je prodavati hrvatsku zemlju ni manje ni više nego strancima. Hvala dragomu Bogu u ovoj zemlji puno toga ne valja, ali ima i nešto što valja i počelo je sudovanje i nakon pravomoćne sudske presude da je taj mladi revolucionar pogriješio i da je to državno zemljište, on nakon toga izjavljuje vjerovali ili ne, citiram: "da još ništa nije gotovo" nakon pravomoćne sudske presude. U tome ga podržavaju čelnici njegove stranke, Stranke demokratskih promjena. Moje pitanje vama predsjedniče hrvatske Vlade glasi: Što će hrvatska Vlada i vi osobno kao njezin prvi ministar, poduzeti da se više ovakvi zločini ne događaju jer primjerice državnu zemlju prodavati u Americi, Velikoj Britaniji, Njemačkoj, Francuskoj ili u našoj evo da budem blizu Austriji, bliskoj zemlji Austriji je veleizdaja. Hvala lijepa unaprijed na odgovoru.
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader.
Hvala lijepa. Gospodine zastupniče u vašem osebujno iznesenom pitanju vidim vrlo ozbiljnu situaciju. Naime u Hrvatskoj se razvila rasprava unatrag nekoliko godina, argumentirana i utemeljena rapsrava o tome treba li rasprodati hrvatske otoke. Treba li rasprodavati hrvatsku zemlju, treba li sačuvati te naše lijepe otoke od apartmanizacije, betonizacije i svega onoga protiv čega smo svi zajedno. I u tom nastojanju, bar sam bio uvjeren da imamo potporu svih u Hrvatskoj, posebno svih političkih stranaka u Hrvatskom saboru. Međutim nakon ovih događaja zaista moram reći da u to duboko sumnjam, jer postoji potpora da se hrvatsko priobalje i hrvatski otoci sačuvaju od ovoga o čemu govorimo. Mljet je jedan od najljepših, ako ne i najljepši otok. Možda jedan od najljepših svjetskih otoka. To je oaza, to je raj na zemlji. Svi koji smo bili tamo, stanovnici i žitelji Mljeta to dobro znaju. Osobno držim da je nedopustivo učiniti dvije stvari. Prije svega prodati nešto što nije tvoje. To je prvo. To nije općinsko zemljište, to je državno zemljište i o tome postoji pravomoćna presuda Županijskog suda u Dubrovniku. Da nije još sve gotovo što kaže taj gospodin koji je za to nagrađen tako da ga njegova stranka postavila na čelno mjesto županijske organizacije SDP-a što se vidi i odnos prema pravnoj državi itd. to je druga stvar. Ali da taj čovjek i dalje kaže da to nije tako nego da je ovako, a dobro neka ide pravnim putem i do Ustavnog suda pa ćemo vidjeti. Ali sve i kad bi bilo tako, sve kad bi bilo tako kako on kaže da je to općinsko zemljište, postavlja se pitanje ono o čemu svi u Hrvatskoj govorimo, jel' mi hoćemo rasprodati Mljet, hoćemo li prodati Mljet ne strancima i Hrvatima, bilo kome, ili nećemo ili ćemo sačuvati Mljet kao nacionalni park, kao nešto što je najljepše u Hrvatskoj. To je temeljno pitanje. Ja sam da ga sačuvamo. Sve kad bi to i bilo općinsko zemljište, a nije kako kaže sud.
Zastupnik Ivo Lončar.
Po ovomu našemu Poslovniku mogu izraziti zadovoljstvo ili nezadovoljstvo. Nisam nezadovoljan vašim odgovorom, ali ja sam očekivao da ćete mi možda i reći taj mladi čelnik na Mljetu iz Stranke demokratskih promjena čini mi se da je prodao nekomu Rusu to zemljište za 2 milijuna i 800 tisuća eura. Mene zanima gdje su ti novci. Zatim me zanima, u ovomu dijelu je pravna država već rekla svoje, da i ostale institucije Hrvatske države kažu svoje kako bi napokon revolucija otišla na smetlište povijesti. Hvala.
Poštovani zastupnik Ratko Gajica. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja pitat ću ministricu pravosuđa, gospođu Lovrin. Gospođo ministrice, krajem ove godine ističe rok utvrđen Zakonom o zemljišnim knjigama u kojemu se utvrđuje da treba podnijeti, povesti postupak za preuknjižbu onog što je izvan književno vlasništvo i u isto vrijeme Državno odvjetništvo je dobilo nalog da knjiži to isto na Republiku Hrvatsku ako to propozicijama odgovara. S druge strane ja znadem da državna odvjetništva od ranije imaju nalog da na Republiku Hrvatsku knjiže zemljište koje je bilo na Hrvatskim šumama. Znam također da uredi za katastar imaju nalog ureda Geodetske uprave, dakle Središnjeg ureda, da revidiraju svoju evidenciju i usklade je sa onim što je evidencija u zemljišnim knjigama. Bez obzira što je katastarska evidencija ona koja je skoro jednaka stanja u naravi. I sad ja u tome vidim sljedeću stvar. Ako idemo time onda se može dogoditi ili vjerojatno će se dogoditi da se ubrzanim postupkom iščiste iz evidencije posjeda izvanknjižni vlasnici. Ja vas zbog toga pitam: Hoće li se dogoditi, hoće li katastar ići poništavati svoju evidenciju koja je ponavljam sada skoro jednaka stanju u naravi, da bi se uskladila s onim što je u zemljišnim knjigama što je vrlo u raskoraku sa stanjem u naravi i hoće li se na taj način i izvanknjižni vlasnici iščistiti iz katastarske evidencije. I odmah uz to, ima li ministarstvo procjenu koje to negativne posljedice može imati jer se svakako može raditi o destrukciji stanja u realnim životnim situacijama.
Ministrica Ana Lovrin, izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zastupniče. Evo, vi pitate što će biti sa odredbom izmjene i dopune Zakona o zemljišnim knjigama koji govori o preoblikovanju zemljišnih knjiga sa instruktivnim rokom do 1.1.2007. godine, ali očito se vaše pitanje, rekla bih, referira i na odredbu Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima koji je uveo suspenziju primjene načela povjerenja u zemljišne knjige, u istinitost i potpunost podataka u zemljišnim knjigama. Upravo stoga što je, evo kako smo već i čuli, gotovo 50 godina u ovoj zemlji bilo društveno vlasništvo bez titulara, znači svačije i ničije, i upravo stoga što je jedna, rekla bih, esencijalna promjena uvedena u ovoj državi u odnosu na vlasništvo i upravo stoga što treba preoblikovati zemljišne knjige koje će onda imati upise sukladne institutu Zakona o vlasništvu. I upravo stoga što je u naravi faktično i još uvijek ogroman nesklad između podataka zemljišno-knjižnih i katastarskih podataka, odnosno faktično stanja na terenu, upravo zato jer se 50 godina nije provodila uredna uknjižba i promjena stanja u zemljišnim knjigama nego su se događale izvanknjižne promjene vlasništva. I upravo stoga što nisu usklađeni ti podaci u tijeku je projekt uspostavljanja baze zemljišno-knjižnih podataka gdje će se usklađivati katastarski i zemljišno-knjižni podaci. Sukladno zaključku Vlade iz kolovoza Ministarstvo pravosuđa je priredilo izmjenu Zakona o vlasništvu koju će uputiti u saborsku proceduru ovih dana kojom se produžuje, predlaže produženje roka suspenzije povjerenja u zemljišno-knjižnu istinitost i sveobuhvatnost podataka. Pa upravo zahvaljujući tome načelu država u ovom slučaju Mljeta koje smo maloprije čuli država neće imati štetne posljedice jer će se moći upisati naknadno i štetu će snositi stjecatelj, a ne država. Upravo tako će biti i za sve druge stjecatelje na nekretninama na kojima je bilo upisano društveno vlasništvo do stupanja na snagu Zakona o vlasništvu 97. godine. Stoga nema bojazni. Bit će produžen rok za preoblikovanje i bit će prijedlog da se produži rok za suspenziju načela povjerenja u zemljišne knjige koji će onda sukcesivno otpadat u odnosu na one katastarske općine za koje se uskladi katastarsko i zemljišno-knjižno stanje i preoblikuju zemljišne knjige.
Zastupnik Ratko Gajica. Izvolite.
Pa ministrice, ja sam zadovoljan ovim "produžit ćemo rok". Ja se ipak bojim da ako tu stvar zanemarimo da će iz takvih, katastarske evidencije ispasti ljudi u onom što se zove "kuća i dvorište". Prema tome, ta stvar je vrlo ozbiljna, ja bih volio da se u jednakoj mjeri na to obrati pažnju. Zahvaljujem.
Poštovana zastupnica Ruža Tomašić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Moje je pitanje ministru Kirinu. Na prošloj sjednici Sabora bila je rasprava o zlouporabi opojnih droga. Iz rasprave je bilo vidljivo da Ministarstvo unutarnjih poslova nema ni dovoljno ljudi, a ni adekvatnu opremu da se uhvati u ravnopravnu borbu protiv ove pošasti. Naime, znamo da Ministarstvo ima 170 policajaca koji su obučeni u borbi protiv droge, a nemaju gotovo nikakve opreme nema. Također znamo da dileri u Hrvatskoj zarade godišnje između 120 do 150 milijuna eura dok hrvatska Vlada troši 57 milijuna 822 tisuće kuna na borbu protiv ove pošasti. Pa me zanima, gospodine ministre, što planirate ili što ste planirali poduzeti da se ova situacija promijeni, da ne bude više borba Davida i Golijata. Hvala lijepa.
Ministar Ivica Kirin.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovana zastupnice. Drago mi je da ste postavili ovo pitanje da već jedanput u hrvatskoj javnosti prekinemo raspravu o tome ima li u Hrvatskoj policiji opreme, ima li u Hrvatskoj policiji koji su se spremni boriti droge. Neki dan me zasmetalo novinski natpis gdje je bilo komentirano da je Ured za suzbijanje droge je dobio manje novaca i s time neće biti borba protiv kriminala, protiv dilera neće biti dobra, a isto tako da se samo 170 službenika u Hrvatskoj bavi borbom protiv droge. Nažalost, to je jedna notorna neistina jer u sustavu državnih službenika koji su zaposleni u Ministarstvu unutarnjih poslova imate 26 tisuća ljudi, cca od toga 18 tisuća ovlaštenih službenika. Mi sada upravo radimo kroz akcijski plan zajedno, sa suradnjom na čelu tog Povjerenstva za suzbijanje droga mi je potpredsjednica Vlade, i sa Uredom, kako ćemo poduzeti i preventivne mjere, a ne samo represivne što se tiče suzbijanja droge na cijelom području Republike Hrvatske. Isto tako ova Vlada je u kroz svoj proračun odobrila i Ministarstvu unutarnjih poslova upravo zbog aktivnosti koje imamo, zbog integriranog upravljanja granicom i Šengejskog akcijskog plana, uzimanje dodatnog broja ljudi koji će imati jednu od zadaća, a to je sprječavanja putova kojima narkotici putuju iz Bosne i Hercegovine, Srbije, tzv. Balkanskom rutom prema zemljama zapadne Europe. Uz naravno, još veći i represivniji nadzor naših luka jer smo primijetili da tu imamo određene aktivnosti. Stoga, ovdje pred Hrvatskim saborom mogu samo reći da sada smo u tijeku da će biti raspisan natječaj za dodatnih 200 i još nešto kriminalista i za 600 policajaca srednje stručne spreme koji će upravo zadovoljiti da bi pokrili upravo ona mjesta kao što su i otoci koji su nam posebno problema. Jer naime, zbog nedostataka policajaca, jer naime morate biti svjesni da ljudi iz primorskih krajeva, odnosno iz Dalmacije neće se javljati na zvanje policajac nego se obično javljaju ovi iz sjevernih krajeva Hrvatske pa imamo problem sa osiguranjem stambenog prostora, itd. Upravo sada Ministarstvo je i za iduću godinu, čemu ćete biti svjedoci, i kadrovsku, rješava kadrovsku problematiku, ali rješava i stambeno zbrinjavanje policajaca kako bismo dobili više ljudi. Ali ono što je najvažnija stvar, mi danas imamo sporazum i suradnju, tj., direktnu suradnju sa svim policijama u našem okruženju i dobivamo informacije o svim aktivnostima što se tiče narkodilera i puteva. Nama je danas najvažnija stvar osim spriječiti ovih malih dilera koji dilaju oko škola, po ulicama, itd., spriječiti dotok droge u Hrvatskoj i prekiniti Balkansku rutu na našem području. Hvala lijepo.
Zastupnica Ruža Tomašić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine ministre. Kad sam mislila da je bilo 170 obučenih policajaca bila sam nekako i zadovoljna sa rezultatom. Ali sada kad ste rekli da ima puno više policajaca rezultat se baš nije pokazao. Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Jagoda Martić.
Moje pitanje upućujem, zapravo mislila sam uputiti gospodinu ministru zdravstva, gospodinu Ljubičiću, ali budući da njega nema onda svoje pitanje upućujem državnom tajniku, gospodinu Golemu. Od danas počinje primjena dvije liste lijekova, znači onih lijekova koji su na osnovnoj listi A i sa besplatnim lijekovima i dopunske liste B s lijekovima uz nadoplatu. Istodobno od danas dopunsko zdravstveno osiguranje ne pokriva više participaciju za lijekove pa će svi pacijenti koji u ljekarnu dođu sa receptom za lijekove s dopunske B liste plaćati nadoplatu od 20 do 150 kuna. Istodobno osiguravateljske kuće nisu otvorile policu osiguranja koje bi građanima omogućile da kod njih plaćaju premiju osiguranja i tako se osiguraju za slučaj potrebe plaćanja lijekova s dopunske B liste. Pacijenti na skupim terapijama svoje će nužne lijekove morati doplaćivati iz svog novčanika ili će ako nemaju novaca morati odustati od terapije. Pitam vas zašto Vlada nije u "Croatia osiguranju" koje je u državnom vlasništvu potaknula otvaranje ovakve police osiguranja, znači police osiguranja koja će pokrivati lijekove sa liste B? Pa kad već niste to pripremili do stupanja na snagu ove odredbe zašto izmjenom zakona koji je mogao biti raspravljen i izglasan danas niste odgodili primjenu odredbe po kojoj dopunsko osiguranje HZZO-a više ne pokriva troškove za skupe lijekove?
Državni tajnik Ante Zvonimir Golem.
Gospodine predsjedniče zahvaljujem, zahvaljujem i uvaženoj zastupnici što ponovo ukazuje na nešto o čemu se ovih dana puno govori, o čemu treba jasno i glasno reći. Dakle, u promjenama i u donošenju pravilnika za osnovne i dopunske liste lijekova jasno i glasno smo naglasili da se na osnovnoj listi lijekova nalaze lijekovi praktički za sve bolesti i sad ovo je prilika da se javno kaže radi se preko tisuću i 800 i nešto lijekova koji su građanima osigurani bez ikakve doplate. Manji broj lijekova, točno 302 lijeka nalaze se na dopunskoj listi lijekova gdje doplate kreću od 5 kuna ne od 20 kako je navedeno. Osim toga isto tako je uvedeno i Fond skupih lijekova upravo za one najskuplje terapije s jedne strane za bolesnike kojima su oni, koji su kronični bolesnici ili životno ugroženi, a kojim bolesnicima ta terapija znači dakle ne samo kvalitetan život nego uopće život. Što se tiče bolničke liste lijekova, znači lista lijekova koja se primjenjuje u bolnici ona je kao takva cijela postavljena na osnovnu listu lijekova, dakle isto tako bez doplate. U sustavu dakle Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje točno je da više polica za dopunsko zdravstveno osiguranje ne pokriva doplatu za lijekove jer smatramo da nema niti potrebe s obzirom da po nabrojenom broju lijekova građani Republike Hrvatske mogu dobiti kvalitetnu, svjetsku i modernu terapiju na osnovnoj, znači na besplatnoj listi lijekova, a s druge strane ne samo "Croatia osiguranje" nego i druge osiguravateljske kuće s kojima sam bio u kontaktu već u tijeku i od izrade zakona, zakonskih prijedloga, pa i od izrade podzakonskih akta po našim saznanjima pripremaju upravo takve police s kojima će isto tako navodno ovih dana izaći na tržište. Smatramo da ovakvom mjerom smo dopridonijeli stabilnosti tržišta, smatramo da smo dopridonijeli pristupačnosti lijekova svim građanima, a smatramo da ćemo sa ovom još dodatnom mjerom kada na otvorenom tržištu kao "Croatia osiguranje" tako i drugi osiguravatelji uđu i kada budu opokrivali i taj dio doplata prema njihovim poslovnim procesima da će biti dozvoljen i nad standard u zdravstvu tako da smatram da nije bilo nikakve potrebe da se odgađa primjena ovog Zakona što se pokazuje već danas od prvog dana kad je zakon primljen. Hvala.
Zastupnica Jagoda Martić. Izvolite.
Pa gospodine Golem ne mogu biti zadovoljna s ovim odgovorom jer kad bi to bilo sve tako kako ste vi rekli onda zapravo nama lista B ne bi niti trebala. Lista A je ta koja onda pokriva sve potrebe. Prema tome, onda svi će koristiti isključivo lijekove sa liste A, znači te besplatne lijekove. Međutim, lista B ipak postoji iz nekog razloga, sad nećemo ulaziti u raspravu zbog čega i sami ste rekli da se tek razmatra, odnosno da ste vi bili u kontaktima s osiguravateljskim kućama i da se tek razmatra mogućnost otvaranja ovakve jedne police i zato sam pitala zbog čega se primjena ovog Zakona ne odgodi jer bojim se da je ovo zapravo još jedan od primjera kako ova Vlada pogoduje bogatima, a na štetu siromašnih jer ovako će oni koji imaju dovoljno novaca moći sebi priuštiti i skupe lijekove, a oni siromašni, a tih je na žalost u ovoj zemlji puno više, oni će zapravo biti prisiljeni da ili plaćaju iz svog džepa ako to nisu u mogućnosti, a najčešće neće biti onda će u krajnjem slučaju morati odustati od liječenja. Hvala.
Poštovana zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade sa članovima Vlade. Svoje pitanje postavit ću ministru kulture gospodinu Boži Biškupiću. Ma gospodine ministre i u Saboru i u medijima pojavila se nedavno peticija 40-tak kulturnih djelatnika u prilog jednostrano bez natječaja od strane Grada Zagreba postavljenog autora stalnog postava muzeja suvremene umjetnosti. Držim da javnost zaista bi trebala biti informirana u potpunosti ovoj temi. Molim da mi odgovorite da li Ministarstvo kulture i Grad Zagreb zajednički financiraju izgradnju muzeja i ako je to točno jesu li zajedno odlučivali o autoru stalnog postava, odnosno hoće li to učiniti jel svakodnevni su, gotovo svakodnevni novinski napisi o ovom problemu? Hvala.
Ministar kulture Božo Biškupić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospođo zastupnice kratka povijest zajedništva i ove diobe. '98. i '99. godine proveli smo natječaj, današnja moja kolegica ministrica Dropulić bila gradonačelnica grada i ja kao ministar o muzeju suvremene umjetnosti zapravo jednoj težnji dugogodišnjoj, desetljetnoj težnji da se nešto u Zagrebu počne raditi. Sporazum nakon provedenog natječaja sporazum je koalicijska Vlada s gradom zaključila 11. svibnja 2001. na 320 milijuna kuna. Sama gradnja i kamen temeljac položili su dvije i pol godine nakon potpisivanja sporazuma, 5 dana prije izbora. Mi smo naravno nakon toga nastavili gradnju jer to je i bio projekt koji smo svi zajedno željeli i nastavili smo normalno gradnju i sa onim dijelom sufinanciranja našega koji je 160 milijuna kuna, barem tako je predviđeno, tako su ugovori potpisani i to u ratama plaćanja. Ono što je ovdje sporno to je da na osnovu kriterija Hrvatskog muzejskog vijeća za stalne postave koji su javno inače objavljeni Hrvatsko muzejsko vijeće od '98. do 2004. godine prati rad na izradi muziološke koncepcije postava, ali ne samo muzeja suvremene umjetnosti nego svih muzeja u Hrvatskoj i donijelo je u nekoliko, na četiri ili pet svojih sjednica donio odluke da postav izrade ljudi koji su zaposleni u muzeju, stručnjaci koji vode svoje zbirke zajedno s ravnateljicom. 2004. godine ravnateljica je prezentirala taj postav i Muzejsko vijeće je to prihvatilo. Međutim, sada 2006. godine u 6 mjesecu, krajem 6 mjeseca dolazi jedno pismo na Hrvatsko muzejsko vijeće koje djeluje pri Ministarstvu kulture da zahtjev za mišljenje u vezi s autorstvom stalnog postava Muzeja suvremene umjetnosti. Naime o čemu je riječ? Ali to je izgleda uobičajena praksa SDP-a iz rukava 2000. godine kad smo imenovali 1999. godine Vesnu … [[Govornik se ne razumije.]] da bude izbornica Venecijanskog bijenala. S njom 2000. godine niti je tko htio razgovarati. Naprosto niti joj je na civilizirani način bilo rečeno da ju ne žele, da nije dobra, bilo što nego je izvučeno kadrovsko rješenje i postavljeno za izbornika Venecijanskog bijenala. Isti slučaj sa istim čovjekom događa se i sada da ga Grad Zagreb 20. travnja, Grad Zagreb piše muzeju da moraju postaviti i sa svojim sredstvima iz redovnih sredstava kustos i postav muzeja. 20 dan nakon toga 11. svibnja šalju im dopis da moraju isplatiti honorar gospodinu Makoviću od 123 tisuće kuna i da on bude postavljač muzeja. Smatramo da je to jedno bez ako zajedno gradimo i radimo, bilo bi uobičajeno da nas je barem netko prije obavijestio. Niti smo bili obaviješteni, niti smo bili pitani. Ako smo dobri, pučki rečeno za novih … [[Govornik se ne razumije.]] milijuna kuna valjda smo dobri i za pitanje koga zajedno da postavimo. Tim više što postoji mišljenje Muzejskog vijeća tko to treba postavljati. Muzejsko vijeće je opet na toj sjednici donijelo odluku da postav treba raditi ljudi iz muzeja, stručnjaci iz muzeja a samo prikupljanje potpisa, a to bi rekao, vjerojatno je došlo kada čovjek ima čistu savjest ne trebaju mu potpisi da potvrdi ono za što je imenovan. Vjerojatno tu je neki razlog skupljanja potpisa, ne znam tko je počeo i zašto su skupljani i zašto su poslani u Sabor ne razumije. Možda su trebali biti poslani u Grad, da Grad se izjasni zašto je prisilno imenovao takvog ravnatelja, na takav način.
Zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine ministre. Naime ja vam svakodnevno prolazim pored zgrade koja je u izgradnji i hvala vam zato što ste nas vratili malo i na povijest izgradnje. Ona se bliži kraju. I nadam se da će ovo što se događa sada u medijima oko postava, oko autora postave biti razriješeno time što je Muzejsko vijeće vjerojatno reklo svoje po zakonu. Hvala vam.
Poštovani zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče. Imam pitanje za ministra unutarnjih poslova. Gospodine ministre! Moje pitanje je iz područja policijskog terora i s obzirom da se radi o nevjerojatnoj stvari molim vas da me pažljivo saslušate a pitanje postavljam temeljem pisane izjave osobe koja je bila uključena u slučaj. Dana 04. kolovoza 2006. godine u Policijsku postaju Vinkovce inspektor Ivica … [[Govornik se ne razumije.]] pozvao je oca 14 godina stare djevojčice na obavijesni razgovor uz obrazloženja da je ona a na temelju anonimne prijave sudjelovala u nekim nemoralnim radnjama. Taj čovjek je slučajno oporbeni vijećnik u jednoj općini u kojoj je slučajno na vlasti HDZ i koji je dobio sudski spor protiv te općine zbog uskrate prava na informaciju. Ivica … [[Govornik se ne razumije.]] inspektor policije zatražio je i naredio da se to dijete staro 14 godina mora podvrći ginekološkom pregledu i dobiti potvrdu da je nevina i da onda on može zatvoriti slučaj. U pratnji dvoje uniformiranih policajaca, privedena je u Medicinski centar Vinkovci. Majci nije dozvoljeno da bude prisutna pregledu, niti je liječnik nakon pregleda djetetu ili majci izdao bilo kakav nalaz a da li je to dao inspektoru ili policiji ne znam. Protiv te djevojčice nije pokrenut nikakav kazneni postupak niti je osumnjičena za činjenje bilo kakvog kaznenog djela. I na sjednici općinskog vijeća i za druge oporbene vijećnike traženi su inspekcijski nadzori ali o tome ću dokumentaciju poslati ministrici Dropulić jer se radi o njenom inspektoratu. Pitam vas ministre, da li znate za ovaj slučaj, da li zaista policajac ima pravo tražiti nalaz ginekologa da su djeca, djevojčice nevine, da li ćete pokrenuti unutarnji nadzor i kakve sankcije možemo očekivati za ovakvo postupanje policajaca? Hvala.
Ministar Ivica Kirin. Izvolite.
Poštovani zastupniče Lesar. Naime, u vašem pitanju o zlouporabi policijskih ovlasti u Vinkovcima mogli ste bar biti konkretni tako da sam se mogao pripremiti za ovo pitanje. Ovako niste naveli ni konkretan slučaj, niste mi rekli ni u kojoj policijskoj postaji jer imamo dvije u Vinkovcima i ja ne mogu ovo drugačije shvatiti nego kao jedno politikantsko pitanje. Jer da ste mi konkretno rekli za ovaj slučaj ja bi tada uputio i moje ravnateljstvo policije, mjerodavno da istraže cijeli ovaj slučaj. Naravno da sam protiv toga da se postupa i da se nekome a pogotovo policija uskraćuje ili nekome naređuje nešto što nije po zakonu i osobno ćemo to ispitati i uputiti internu kontrolu. A vama samo kažem. Ako ste htjeli dobro da Hrvatski Sabor dobije pitanje, znači prije ove sjednice trebali ste nam konkretno reći o slučaju a ne meni govoriti kao ministru da li ja znam o tom slučaju nešto o kojem sada prvi puta čujem. Mi smo dobili vaše pitanje ali nismo znali na što se ono odnosi i šta je tema toga razgovora. Inače, ja vas pozivam ovdje, vas i hrvatsku javnost, da sve zlouporabe koje znate policijskih službenika slobodno prijavite a ja ću još jedanput ponoviti, što sam i zadnji puta rekao, broj od 650 stegovno i disciplinski znači policajaca koji su završili na sudu i neki su od njih i ostali bez posla je dokaz da hrvatska policija se bavi i svojim unutarnjim stvarima a ne samo vanjskim kriminalom. To vam želim reći iz razloga da se već jedanput skine stigma i ljaga sa hrvatske policije da smo nesposobni, da smo nekorumpirani itd. To nije istina. A ovakvi slučajevi, konkretni, gdje su se prekršile policijske ovlasti, vjerujte da ćemo istražiti, poslat ćemo internu kontrolu. Hvala lijepo.
Ministre. Nije primjereno da zastupnicima navodite da im je njihovo pitanje iz politikantskih namjera. Držite se pravila ponašanja u ovom Domu. Zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala gospodine predsjedniče na ovoj vašoj intervenciji. Gospodine ministre. Ja vjerujem da ćete vi otkriti u kojoj policijskoj postaji u Vinkovcima radi inspektor Ivica … [[Govornik se ne razumije.]] Nisam generalizirao, naveo sam ime i prezime jednog jedinog čovjeka u policijskom sustavu. Nisam optuživao policiju ni policijski sustav nego sam vam dao konkretno ime. I ministre molim vas. To dijete je do sada prošlo strašno veliku traumu, zbog toga što je preživjela. I zato vam nisam ni usudio se davati konkretne podatke ali sada ih imate. I ja vas molim da u odgovoru… … [[Upadica se ne čuje.]]
Mir!
Ja vas molim da u odgovoru učinite maksimalne napore da zaštitimo identitet djeteta.
Mir! Gospodin zastupnik Velimir Pleša. Izvolite!
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani gospodine predsjednike hrvatske Vlade, gospođe i gospodo ministri! Poznato nam je kakvo je stanje u području koncesija od iznimnog gospodarskog značaja. Obzirom na značaj koncesija za gospodarstvo Republike Hrvatske znamo kako je krajem 2004. godine napravljen prvi i izuzetno značajan iskorak u reguliranju koncesija donošenjem Pravilnika o ustroju i vođenju registra koncesija. Gospodine ministre Šuker, molim vas da nam iznesete stanje u području koncesija i mjere koje se poduzimaju kako bi se uvelo reda u ovo iznimno važno područje a naročito u svezi sa registrom koncesija.
Ministar Šuker. Izvolite!
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici! Gospodine zastupniče, kao što ste i sami rekli jedno pitanje koje nažalost do unatrag dvije godine u Hrvatskoj nije niti značajnije tretirano niti se o njemu netko značajnije brinuo iako to pitanje koncesije ima izuzetnu važnost sa gospodarskog aspekta jer mnoge gospodarske djelatnosti u Hrvatskoj bez dobivanja koncesije se ne bi mogle odvijati. Međutim, isto tako ima jedan drugi značaj a to je fiskalni i zaštita pa mogu čak reći nacionalnih interesa Republike Hrvatske jer mnoge djelatnosti počevši od rudarskih preko voda, korištenja pomorskog dobra su regulirane Zakonom o koncesiji. Do 2004. godine sa tim problemom se nitko nije sustavno bavio. I kad smo 2004. godine donijeli Pravilnik o ustroju registra koncesija onda nam je u principu postalo jasno zašto se s tim do sada nitko nije htio baviti. Iz jednostavno razloga što samo do 6 tisuća ugovora koje smo uspjeli prikupiti u proteklih godinu i pol dana, vidjeli smo kako je bilo teško doći do njih jer te koncesije neke izdaju i jedinice lokalne samouprave, neke izdaje države. Međutim, mnogi lokalni moćnici jednostavno ni na poziv ministra od deset puta jednostavno nisu htjeli dostaviti te podatke. Taj registar je na svu sreću pri konačnom osnivanju, ove godine imamo njegovo testno korištenje. Od 2007. ja očekujem negdje oko 6 tisuća koncesijskih ugovora će biti na Internet stranicama Ministarstva financija. Svi ugovori o koncesijama će biti dostupni hrvatskoj javnosti, sam model prikupljanja ugovora o koncesijama je doveo do toga da se prihod u državnom proračunu s osnova koncesijskih naknada povećao u zadnje dvije godine za preko 100%. No, kad samo spomenem nekakve djelatnosti i kad se one iskoriste u neke političke svrhe a nemate, jasno i transparentno evidentirate ugovora onda vidite koliko je to opasno. Ugovorom o koncesijama je regulirano iskopi, naknada šljunka pa čak i prilikom izgradnje auto-ceste. Ako se materijal koji se iskopa vraća natrag u posteljicu ceste ne bi bio smio se kao takav koristiti bez da se to regulira nekakvim ugovorima. I mi smo imali nekoliko međunarodnih sporova sa tvrtkama koje su radile na području Hrvatske upravo iz razloga što nije na pravilan i adekvatan način to regulirano. Jer na kraju krajeva, ako netko zaračuna ugradnju posteljice u izgradnju ceste a iskopao je taj kamen na traci auto-ceste i samljeo ga i vratio ga natrag onda na određeni način ili to nije smio zaračunati ili je morao platiti koncesiju onome kome je trebao platiti. Dakle, iskreno se nadam s obzirom da je Vlada prije deset dana donijela jednu uredbu kojom obavezuje sve sudionike u ovom procesu koji izdaju i kontroliraju koncesije da su dužni Ministarstvu financija dostaviti koncesijske ugovore, da će svi čelnici lokalne samouprave i oni koji izdaju koncesije bez obzira koja politička stranka je na čelu toga dostaviti do kraja godine i da ćemo sa 2007. godinom moći reći da konačno u Hrvatskoj postoji registar koncesija i da će svaki hrvatski građanin, svaki hrvatski poduzetnik ulazeći na web stranicu Ministarstva financija moći provjeriti za određenu gospodarsku djelatnost za koju je potrebna koncesija kako i pod kojim uvjetima je dobio tu koncesiju. I na kraju krajeva, danas sutra kad se raspisuje novi natječaj o koncesiji da vidi pod kojim uvjetima je bio prethodni natječaj i temeljem toga kako može ponuditi te uvjete. Ali ponavljam, samo početak prikupljanja ugovora je doveo do toga da se prihod od koncesija povećao praktički 100% a kad ustrojimo ovaj registar koncesija onda će čelnici jedinica lokalne samouprave a i državni proračun to znatno osjetiti jer će se prihodi sigurno povećati. Hvala lijepa.
Zastupnik Velimir Pleša.
Zahvaljujem na odgovoru. Nadam se da će iz testnog rada koji je krenuo ove godine 2007. ići u redovnu proceduru i kompletno se provoditi taj registar koncesija. I mislim da je konačno ovo dokaz toga kako će sustav kontrole i naplate koncesija s jasnim razgraničenjem odgovornosti svakog pojedinog davatelja biti onaj koji će nam donijeti još i veći prihod u državni proračun. Jer, to je pogotovo meni u vašem odgovoru značajno to da ste spomenuli kako će biti na transparentan način vidljivo svakome na koji način se te koncesije vode, na koji način se prikuplja prihod od tih koncesija a to je samo još jedan od dokaza kako je projekat i Hrvatska koji je pokrenula ova Vlada doktora Sanadera onaj koji će zaživjeti i na ovom području.
Poštovani zastupnik Frano Matušić. Izvolite!
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa premda je moj kolega Lončar već djelom iskoristio ovo pitanje vezano za Mljet i nakon nedvosmislenog odgovora gospodina premijera gospodina Sanadera ipak ću ostati pri svom pitanju koje upućujem gospođi ministri pravosuđa gospođi Lovrin. Naime, još uvijek se u javnosti od strane pojedinih dužnosnika SDP-a pokušava provući teza kako je prodaja državnog zemljišta, dakle nezakonita prodaja državnog zemljišta na Mljetu bila zapravo legalan čin u režiji SDP-ovog načelnika općine koji je u međuvremenu vjerojatno i zbog toga promoviran u predsjednika županijske organizacije SPD-a. Mene osobno to ne čudi posebice ako se prisjetimo da je njihov šef stranke, šef Partije tada bivši premijer gospodin Ivica Račan tako olako prepustio odnosno pokušao prepustiti dio hrvatskog teritorija u Savudrijskoj Vali ali s obzirom da ovdje već postoje konačne odnosno pravomoćne presude, ja bih molio gospođu ministar da rečete u kojim je pravomoćnim presudama u slučaju Mljet riječ? O kojem zemljištu je riječ? I molio bih posebno da nam kažete postoje li elementi kaznene odgovornosti za načelnika općine koji je prodavao ovu zemlju obzirom da je bio upozoren od strane Državnog odvjetništva da bi pokušaj prodaje ove zemlje bio zapravo nezakonit čin. Dakle u procesu natječaja je bio upozoren od Državnog odvjetništva da radi nešto nezakonito. Zanima me da li postoje elementi kaznene odgovornosti za tu osobu?
Ministrica Ana Lovrin, izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče, pa evo zadaća Ministarstva pravosuđa jest da prijedlozima zakona osigura dakle zakonsku podlogu i materijalnu podlogu za osiguranje učinkovitog rada pravosuđa i za funkcioniranje pravne države i vladavine prava. Ova Vlada svakako će učiniti sve na zaštiti općeg dobra i poglavito nacionalnog blaga a u ovom slučaju je to šumsko zemljište i poljoprivredno zemljište a poglavito kada je ono na jednom od najljepših jadranskih, jadranskih otoka. U ovom slučaju koji se eto i kroz medije već duže vrijeme provlači, ali on je u sferi pravosuđa i u ovom dijelu je i Državno odvjetništvo kao neovisan dio hrvatskog pravosuđa i hrvatski sudovi su taj predmet odradili. Dakle radi se o prodaji od strane općine Mljet otprilike milijun i nešto kvadrata zemljišta, poljoprivrednoga i šumskog zemljišta. U jednom slučaju nije uspjela uknjižba iz razloga što nije bilo pravnog slijeda u odnosu na upisanog … [[Govornica se ne razumije.]] Stoga jedna tvrtka iz Zagreba nije uspjela uknjižiti 250 tisuća kvadrata i to je pravomoćno odbijen upis. U slučaju druge firme 100 tisuća kvadrata, donijeta je pravomoćna presuda dakle u korist Republike Hrvatske kojom je utvrđeno vlasništvo Republike Hrvatske na tome dijelu i u odnosu na 600 tisuća kvadrata koji su navodno prodani jednoj fizičkoj osobi u tijeku je postupak. Donijeta je prvostupanjska presuda u korist Republike Hrvatske i postupak je pred drugostupanjskim sudom. Ono što je ovdje značajno za reći jest to da, da li ima elemenata kaznenoga djela to će utvrditi u postupku Državno odvjetništvo. Da li ima elemenata kaznenog djela namjernog stjecanja bez osnove za pravnu osnovu sukladno Zakonu o kaznenoj odgovornosti pravnih osoba to će u postupku utvrđivati Državno odvjetništvo, a Državna revizija će morati vjerojatno kod revizije proračuna ove općine procijeniti da li se radilo o štetnim radnjama za općinu iz razloga što je već sada po ovoj pravomoćnoj presudi su enormni sudski troškovi koje će nažalost morati snositi općina iz svoga proračuna ukoliko izgubi a po svemu iz činjenično-pravnog osnova bit će preko pola milijuna troškova sudskih, sudskog postupka. Dakle svakako je pravomoćno utvrđeno u dva slučaja da se radi o državnom zemljištu i po mojem saznanju Državno odvjetništvo je upozorilo čelnika i odgovornu osobu da se radi već prilikom prodaje. I upravo ono što želim reći a na tragu pitanja zastupnika Gajice upravo u načelu suspenzije povjerenja u zemljišne knjige je u ovom slučaju dovelo do toga da je Hrvatska država uspjela sačuvati to zemljište. Dakle milijun kvadratnih metara najatraktivnijeg zemljišta na najatraktivnijem otoku u Jadranu. U protivnom bi stjecatelj stekao po načelu povjerenja u zemljišne knjige, a državi bi nažalost preostalo samo da se od općine Mljet naknađuje štetu u milijunskim iznosima koje vjerojatno ta općina ne bi niti imala. Na tragu toga je ova odredba do potpunog usklađenja zemljišno-knjižnih i katastarskih, katastarskih podataka se pokazala kao iznimno korisnom u smislu zaštite državnih dobara.
Zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo ministrice. Drago mi je evo da je hrvatska javnost mogla čuti da su dvije pravomoćne presude završile odnosno da je državno zemljište je vraćeno tamo gdje je i bilo i da će ostati u vlasništvu države. No žalosti, žalosti činjenica da je taj isti načelnik općine zapravo dobio potporu od nekih naših kolega iz ovih saborskih klupa koji su ga došli na lice mjesta, na Mljet podržati po ovoj nezakonitoj prodaji zemlje. To žalosti i ukoliko zapravo ne dođe do sankcija bojim se da bi to bio javni poziv svima da pokušaju prodati nešto što nije njihovo. U ovom slučaju može se pojaviti još više općina koje misle da mogu prodavati državno zemljište. To bi bilo doista tragično i zato mislim doista, osobno mislim da bi to trebalo sankcionirati a vjerujem da će za to postojati uporište i u zakonu.
Poštovani zastupnik Božidar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine Čobankoviću dva mjeseca vam nije bilo dovoljno vremena da odgovorite na zastupničko pitanje gospodina Peceka u vezi podataka sto najvećih korisnika poticaja u poljoprivredi. Moram reći da i sami znate broj djelatnika od 2003. godine prema mojim saznanjima od nekih 380 povećan je gotovo na 800 i nešto. Gotovo udvostručen. Vjerujem da su službe dobro opremljene iako vi u svom odgovoru govorite da se radi o izuzetno zahtjevnom i dugotrajnom poslu da po završetku uvezivanja podataka u jedinstveni informatički sustav ćete dati odgovor i tako dalje. Ja vas lijepo molim, vi znate da se radi o izuzetno osjetljivom području. Znate da u pogledu poticaja imamo izuzetno velikih problema. Ljudi na selu nemaju novaca. Nisu dobili obećane poticaje. Obećali ste da će biti sve isplaćeno. Isplaćeno je dvije trećine za pšenicu, uljana repica, ječam i ovaj dio u ratarskom dijelu. No nažalost znate da stočarstvo nije isplaćeno gotovo od početka godine. Zaustavljena je isplata, isplata kapitalnih ulaganja nažalost koje su izuzetno bitne. Vi znate da kapitalna ulaganja izuzetno znače za razvoj poljoprivredne proizvodnje. Trebalo bi maksimalno pronaći sredstva. Da li je to u novom proračunu, zašto se nije napravio rebalans i osiguralo više sredstava? Ali ono što se postavlja kao pitanje je to da niste dali odgovor da li se nešto u tom dijelu skriva? Da li se skriva u tom dijelu da su poticaji isplaćeni velikima a da mala obiteljska gospodarstva nisu dobila poticaje. Očekujemo da ćete dati u tom dijelu jasan pismeni odgovor ili ovaj danas usmeni. Hvala lijepo.
Ministar poljoprivrede Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospođo zastupnice i gospodo zastupnici i gospodine zastupniče. Vrlo kratko ću vam odgovoriti. Radimo, i vi dobro znate jer ste prije mene bili na mjestu gdje sam ja danas da je sustav kakav je podešen na žalost ne može se jednostavnim izlistanjem doći do ovih traženih podataka, a u isto vrijeme je sustav bio opterećen unosom podataka o referentnim prinosima i slično kako bi mogli obračunati isplate poticaja. I jednostavno radeći jedan posao nismo mogli odraditi drugi, ali to ne znači da uvaženi zastupnik gospodin Pecek neće dobiti odgovor. A što se tiče isplate poticaja one idu po svojoj dinamici i one će biti isplaćene i nema potrebe da se stvara klima da se potpore ne isplaćuju. Hvala lijepo.
Zastupnik Božidar Pankretić. Izvolite.
Ma da, ne stvara se klima gospodine ministre da se poticaji ne isplaćuju. Pitajte ljude. Oni ne dobivaju novac i pitajte bilo koga od njih oni trebaju platiti kredite, trebaju dati svojoj djeci. Oni sada toga nemaju, jer ono što ste obećali niste izvršili.
Poštovana zastupnica Irena Ahel. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče Vlade, ministrice i ministri. Svoje pitanje upućujem ministrici obitelji i branitelja i međugeneracijske solidarnosti i potpredsjednici Vlade gospođi Kosor. Naime, znamo da je neadekvatno stambeno zbrinjavanje hrvatskih branitelja, ratnih vojnih invalida, članova njihovih obitelji, te svih stradalih tijekom Domovinskog rata i dalje veliki problem. Stoga vam upućujem pitanje kojom dinamikom Vlada odnosno vaše ministarstvo rješava zbrinjavanje ove skupine hrvatskih građana.
Potpredsjednica Vlade ministrica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana gospođo zastupnice. Da, ovo jedan od možda i najvećih problema zbrinjavanje, stambeno zbrinjavanje hrvatskih ratnih vojnih invalida i obitelji poginulih, zatočenih, nestalih hrvatskih branitelja koji i prema ovom zakonu iz 2005. kao i prema prijašnjim zakonima imaju pravo na stambeno zbrinjavanje. Međutim, mislim da mogu reći i to uistinu sa zadovoljstvom da smo i tu evo mnoge stvari uspjeli pokrenuti. Naime, reći ću vam odmah na početku jedan podatak koji mislim da najbolje o tome govori da smo u ovoj godini do danas predali ključeve 416 stanova. Mnogi od tih stanova počeli su se graditi još tamo '98. primjerice i evo nisu se završavali. Mi smo uspjeli to završiti, međutim istodobno ja sam o tome nekoliko puta govorila i u Hrvatskom saboru smo imali probleme sa otklanjanjem nedostataka. Zbog svega toga je Ministarstvo graditeljstva na čelu sa ministricom Marinom Matulović Dropulić uistinu uložilo iznimno puno napora. Među ostalim i puno novca. Reći ću u tri godine više od 33 milijuna samo za uklanjanje nedostataka. Naravno da su prijave otišle i prema Državnom odvjetništvu jer sasvim sigurno tu je po našem mišljenju bilo radnji koje sasvim sigurno moraju završiti u procesu pa vjerujem i na sudu. Ono što bih htjela još reći o tom rješavanju problema jest da u ovom trenutku se gradi 341 stan za hrvatske ratne vojne invalide i za obitelji poginulih, zatočenih i nestalih i isto tako da se priprema graditi više od 400 stanova na području cijele Hrvatske, da tu se suočavamo vrlo često i sa problemima koji su vezani za obveze prema Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji i primjerice o dužnosti jedinica lokalne uprave da pronađu zemljišta za tu gradnju, odnosno da se na taj način ponavljam prema zakonskoj obvezi uključe u zbrinjavanje. Međutim, često puta to i nije tako, ali sad nema vremena za širu elaboraciju. Ono što bih još željela reći da mi naravno probleme zbrinjavanja, stambenog zbrinjavanja rješavamo i dodjelom stambenih kredita. Evo u ovoj godini 457 kredita do danas. Prema tome, taj posao ide. Pokrenuo se i zaključno budući da je Vlada jučer donijela proračun, odnosno raspravljala, prihvatila proračun za slijedeću godinu mogu reći da što se tiče Ministarstva obitelji, branitelja, i međugeneracijske solidarnosti da smo za stambene kredite koji idu kroz naše ministarstvo predvidjeli povećanje sredstava, a isto tako ova započeta dinamika u izgradnji i naravno onda predaji stanova koju provodi Ministarstvo graditeljstva se nastavlja i ja sam sigurna da ćemo do kraja mandata zabilježiti znatne rezultate i na ovome području kao i u ukupnom zbrinjavanju, odnosno brizi o hrvatskim braniteljima i članovima njihovih obitelji. Hvala vam lijepa.
Zastupnica Irena Ahel. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo ministrice. Evo prateći rad vašeg ministarstva uvjerena sam da je učinjeno jako puno i naročito i vašim osobnim zalaganjem za tu skupinu hrvatskih građana. Drago mi je čuti da ste pronašli i dodatna sredstva i što se gradi još 400 stanova. Ja vjerujem da će jedinice lokalne samouprave u tome itekako sudjelovati i prepoznati potrebe te skupine hrvatskih građana, te da će uskoro i to pitanje biti konačno riješeno. Hvala vam lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Tomislav Tomić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, članovi Vlade. Svoje pitanje upućujem gospodinu Ivici Kirinu ministru unutarnjih poslova. Evo, MUP-u se često predbacuje neučinkovitost u otkrivanju počinitelja kaznenih djela. Na žalost evo i u ovom Domu čujemo riječi da je policija involvirana u slučaje neke, da maltene može svatko raditi posao ministra u policiji, a čuli smo i uostalom što policija radi. Mene zanima što Ministarstvo unutarnjih poslova poduzima za postizanje većeg postotka uspješnosti u rješavanju kaznenih djela. Hvala.
Ministar Ivica Kirin.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani zastupniče. Evo, htio bih prvo odgovoriti na ovo pitanje to je vezano i na zastupničko prije, pitanje prije, a odnosi se na opremljenost policije. Naime, danas u Ministarstvu unutarnjih poslova počinje raditi sustav AFIS. To je sustav za identifikaciju otisaka prstiju i dlanova, jer taj sustav je jedan od najmodernijih u Europi i zadnji krik što kažemo softwarske tehnologije i u svijetu. Ja mislim da samo FBI ima bolji sustav, ali to je druga softwarska tehnologija i dolazi iz razloga što ipak moram jednu stvar spomenuti da mi ovdje kao i Ministarstvo unutarnjih poslova ali i kao Hrvatski narod možemo biti ponosni da začetnik, znači onaj koji je osmislio ideju kako uzimati otiske prstiju to je gospodin Ivan Vučetić po čemu danas i Centar za kriminalistička vještačenja u MUP-u nosi i ime. Ove godine će to biti obljetnica i pozivam vas sve skupa da se i pridružite tome, jer mislim da je to jedna od najznačajnijih tehnologija u otkrivanju kriminala koje koriste sve svjetske policije. Ono što je vrlo bitno reći da danas imamo glavnu jedinicu za otkrivanje, centra za kriminalistička vještačenja koji je dislociran u 5 policijskih uprava i to Policijskih uprava u Istarskoj, Policijskoj upravi Osječko-baranjskoj, Policijskoj upravi Primorsko-goranskoj, Policijskoj upravi Splitsko-dalmatinskoj i Policijskoj upravi Zagrebačkoj koji ima zadatak da sa svim onim otiscima koji se vode u našim datotekama napuni bazu podataka i omogući policiji da u što kraćem vremenu otkriju kazneno djelo. Znači, ako se kod nekakvog kaznenog djela ostaju papelarne linije da policija automatski ili ručno može u vrlo kratkom vremenu identificirati počinitelja. Ono što je vrlo bitno, baza podataka koja je sada evo i program ide kroz tvrtku SAGEM koja je i dala software-ski program trebala bi biti u nekoliko mjeseci puna i s time ćemo dobiti još veću učinkovitost hrvatske policije. Ali ono što je najvažnija stvar, ova baza podataka koja služi hrvatskoj policiji nije samo za naše potrebe nego i za potrebe drugih policija, jer naime mi redovito razmjenjujemo podatke s drugim policijama i time zapravo pokazujemo koliko je vrlo bitna hi tech odnosno informatička tehnologija u Ministarstvima unutarnjih poslova ne samo u Hrvatskoj nego i diljem zemalja. Ono što mogu reći da je sad trenutno identificirano oko 118 kaznenih djela gdje su na mjestu počinjenja ostale papelarne linije, tako da će, što se tiče, kada AFIS počne u potpunosti raditi bit će što više otkrivanja. Ono što je vrlo bitno da AFIS identificira i osobe koje se koriste lažnim identitetom ili više lažnih identiteta, a najčešće se radi o osobama koje su počinile kazneno djelo i u drugim državama, a kada su im izuzeti otisci prstiju te o strancima koji borave u našoj državi. Za čega, zbog čega to govorimo? Hrvatska je krenula u AFIS iz nekoliko razloga. Najvažniji razlog je što u vrijeme turističke sezone na području Republike Hrvatske boravi desetke milijune gostiju. Naravno da tu među njima i onih kojima je sigurno turizam nije na prvome mjestu i mi na taj način štitimo hrvatske građane, ali i hrvatski turizam od onoga što uvijek prati taj turizam a to su upravo oni kriminalci koji dolaze obavljati svoje djelatnosti na području naše zemlje. Ono što mogu još sa zadovoljstvom reći vezano uz to, danas hrvatska policija ima DNA bazu podataka i među prvim policijama smo u Europi koji osposobljavamo bazu DNA podataka kako bismo mogli otkrivati počinitelje. Zahvaljujući našoj bazi DNA podatka koju smo početkom godine uputili u Strasbourg riješeno je preko 200 kaznenih djela, zbog čega je Hrvatska i hrvatska policija dobila pohvale i slovima kao jedna od najbolje opremljenih policija na ovom području regije, čak i u odnosu na zemlje koje su stare članice Europske unije. Hvala lijepo.
Zastupnik Tomislav Tomić.
Evo hvala lijepo gospodine ministre na ovom iscrpnom odgovoru. I mislim da smo mogli i mi ovdje u ovom Domu čuti, a isto tako i hrvatska javnost da zaista policija je iz dana u dan sve sposobnija obavljati svoju tešku zadaću. Hvala najljepša.
Hvala. Sad ćemo napraviti stanku 30 minuta. U 12,00 sati nastavljamo. Na redu je zastupnik Anto Đapić. Gospođe i gospodo nastavljamo sa postavljanjem zastupničkih pitanja. Poštovani zastupnik Anto Đapić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, predsjedniče hrvatske Vlade, kolegice i kolege. U posljednje vrijeme aktualizira se tema ratnog profiterstva i pokreću se različite inicijative kako bi se na neki način sankcionirala ta pojava u hrvatskom društvu. Pojam ratnog profiterstva je ustvari korfijalni naziv za nelegalno i nemoralno bogaćenje ili stjecanje nezasluženih povlastica u doba rata koristeći ratnu situaciju slabijeg funkcioniranja pravne države. Kada govorimo o hrvatskoj praksi ratnog profiterstva podrazumijevaju se različiti tipovi istog. Na primjer šverc oružja, nezaslužene statusi recimo ratnih vojnih invalida, ali je dominantno percepcija ratnog profiterstva pretvorba i privatizacija društvenog vlasništva koja se provodila u ratno vrijeme. To su bile teme koje su godinama otvarane u Hrvatskom saboru različitim inicijativama, koje na žalost nisu urodile nekim osobitim plodom. Na tragu ovoga podsjećam gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, da je Hrvatski sabor 15. prosinca 2005. godine donio zaključke o sankcioniranju nezakonitosti u pretvorbi i privatizaciji prihvaćajući prijedlog zaključaka kluba Hrvatske stranke prava. Rezultati nalaza državne revizije su nedvojbeni za 1481 slučaj privatizacije od 1556, a gdje su utvrđene manje ili veće nezakonitosti. Na žalost zaključci su ostali mrtvo slovo na papiru, jer niti nakon 11 mjeseci nije napravljeno ništa u pravcu poništenja ili djelomičnog poništenja nezakonitih privatizacija. Pa zbog toga, a i vezano za to da je činjenica da se sa ratnim profiterstvom može obračunavati postojećom zakonskom regulativom, ali na žalost nije bilo ili prakse sudske ili volje, postavljam pitanje u onoj domeni što to spada pod hrvatsku Vladu, kada će Vlada u onom dijelu koji se na nju odnosi, početi postupati po zaključcima Hrvatskog sabora, a vezani za sankcioniranje pretvorbe i privatizacije u doba rata. Hvala lijepa.
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče ja mislim da je ovo jedno od pitanja koja svako tolik izađu i u raspravi u Hrvatskom saboru na dnevni red, ali i u hrvatskoj javnosti. Međutim osobno sam za pristup koji ste vi sada upravo rekli na kraju vašeg pitanja, a to je pristup da institucije pravne države rade svoj posao. Vi mene pitate kad će Vlada početi sankcionirati takva ako sam dobro razumio, te nepravilnosti u privatizaciji i pretvorbi. Pa i vi i ja znamo da Vladi to, za to nije zadaća Vlade. Zadaća Vlade je da predlaže Hrvatskom saboru zakonodavstvo u svim segmentima društvenog života i da Hrvatski sabor to prihvati ili ne prihvati kao što može prihvatiti i prijedloge ne samo Vlade nego i saborskih zastupnika i klubova. Ono što je zanimljivo reći i ja bih to i vama pripomenuo, a i svima onima koji nas gledaju. Nema ni jednog pravnog vakuma koji bi omogućio da se bilo tko, tko se u 90-tima ili u prvom desetljeću ovog tisućljeća na jedan i drugi način okrši o zakon, nema tog vakuma koji bi on postao nesankcioniran ukoliko institucije pravne države prije svega sudstvo i ja vas želim upozoriti da se i danas ne samo u tom slučaju nego i u nekim drugim slučajevima, miješaju naprosto odgovornosti i kompetencije. Ne može izvršna vlast, ne može ni zakonodavna vlast sankcionirati makinacije u pretvorbi privatizacije. Ne može. To naprosto naš posao nije. I mi očekujemo također, ja se pridružujem vašem apelu, da hrvatsko sudstvo, da one institucije i ona državna tijela koja su za to zadužena, rade svoj posao. Ali jedna informacija. U rujnu, negdje prije dva mjeseca, održali smo sastanak državnog vrha na kojem je bio predsjednik Sabora, predsjednik države, resorni ministri i glavni državni odvjetnik, državna revizija i sve ostale institucije koje su, i tražili smo da nam se kaže koliko je u godinu dana od rujna do rujna kada je bio prolongiran onaj Zakon o reviziji pretvorbe i privatizacije, koliko je novih zahtjeva za reviziju zaprimljeno u državne institucije. Znate koji je odgovor bio državnih institucija? Nula. Ni jedan jedini. Ja vas pitam, zašto vi, zašto netko treći, osmi, X, Y, Jure, Stipe, Štef, nije u tih godinu dana postavio zahtjev da se izvrši revizija pretvorbe i privatizacije u nekom određenom poduzeću nego svi govorimo, uzmimo jedno opće mjesto, napravimo mit i onda s tim mitom argumentiramo kad nam treba. Prema tome, mene zanima zbog čega pravna država, zbog čega institucije one trećeg stupa vlasti u Hrvatskoj, a to je sudbena vlast, u ovom smislu ne sankcioniraju. Zanima me to kao i vas.
Zastupnik Anto Đapić.
Gospodine predsjedniče ja djelomice jesam zadovoljan s vašim odgovorom, ali vas želim podsjetiti da je točkom 8. zaključaka Vlade, dužna stvoriti uvjete u svojoj domeni za provođenje odluka Hrvatskog sabora. Ja ću ostati samo pri ovih 1481 slučajem gdje je utvrđeno temeljem državne revizije o nezakonitostima. Dakle fond je taj koji bi trebao podnositi tužbe za nelegalno provođenje privatizacije. Dakle nije da Vlada, Vlada ima mogućnosti da u svom, nisam rekao za sve, ali ono što je državna revizija utvrdila, Vlada bi trebala putem fonda pokrenuti inicijativu da se nešto po tom pitanju napravi temeljem odluke Hrvatskog sabora. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Pitanje postavljam predsjedniku Vlade. U izvješću Europske komisije o napretku Hrvatske, izravno se kaže kako Hrvatska mora pravosudno riješiti kupovinu vijećničkih mandata. Europska komisija time vam ponavlja ono što mi već mjesecima govorimo, a to je da je kupovina vijećničkih mandata najgori oblik političke korupcije, jer se tu radi o prisvajanju vlasti mimo volje građana iskazane na izborima. Trgovački ugovor ministra Vukelića u Karlovcu kojim se ugovara jedna takva kupovina vijećnika bjelodano pokazuje ne samo da je Hrvatska korumpirana nego i tko tu korupciju potiče. U Sisku isto tako, kupovinom dvojice vijećnika osvojena vlast. Građani na izborima jasno kažu da ne žele toga Pintarića za gradonačelnika jer im je on već bio gradonačelnik pa znaju kakav je. Ja ne znam da li vi znate kakav je Pintarić, ali on zna kakav ste vi jer je upravo za vas i cijelu vašu stranku, kojoj usput rečeno i sam pripada, rekao kako ne valjate ništa. Niste vi njemu ostali dužni, vi ste njega na sjednici Vlade koju ste održali u Sisku ušutkali kao balavca. Dobro, vaše stvari, ali kad vi već morate durat takvog jednog Pintarića ja vas pitam zašto ga moraju durati građani Siska? Što su vam oni skrivili da ih tako okrutno kažnjavate takvim jednim Pintarićem. Pompozno ste najavili bespoštednu borbu protiv korupcije, obračun s Pintarićima i Vukelićima sada traži Europska komisija. Ja vas pitam, kad ćete pokazati da mislite ozbiljno, kad ćete raspustiti skupštine u onim jedinicama lokalne samouprave gdje je vlast osvojena najgorom mogućom političkom korupcijom, kupovinom mandata? Hvala.
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče, ajde hvala vam što ste mi pružili priliku da objasnim još jedanput ovdje tu scenu sa sjednice Vlade u Sisku. Naime, mi smo prva hrvatska Vlada koja je u svoju praksu uključila sjednice Vlade izvan, bilo je i prošle Vlade i Matešine, jedan put ili dva puta u mandatu, ali mi u svaku županiju idemo. Mi smo to napravili, dakle, jednom konstantnom praksom, mislim da je to dobro. Prije svega zato jer riječ je o ravnomjernom razvoju svih hrvatskih županija i želimo poslati poruku da projekte, i nigdje ne dođemo praznih ruku nego podržimo projekte koje zastupnici, gradonačelnici i župani, bez obzira iz bilo koje stranke se radilo, podrže. Tako sam pozvao i telefon i zastupnika Vidovića koji nije bio na sastanku iako je bilo uobičajeno, bez obzira na stranačku pripadnost da dođe. Nije došao, žao mi je što nije došao, a poslije je rekao telefonom i dao svoju interpretaciju koja nije točna. Bolje bi bilo da je došao i pokazao bi time da mu je kao i meni stalo do napretka Siska i Sisačko-moslavačke županije, a ne do stranačkih prepucavanja. Pintarić je bio pozvan zajedno sa predstojnikom državnog ureda, Ureda državne uprave i županicom na sjednicu Vlade, kao što to činimo svugdje. I na početku su imali riječ i pozdravili su i rekli su ono što je trebalo. Kad je počela sjednica sa dnevnim redom onda zamislite da netko sjedi gore na [[Upadica: Na galeriji.]] na galeriji kao gost i vi ovdje vodite raspravu u ovom Visokom domu i bez da predsjednik Sabora mu da riječ gore, a i ne bi mu ni mogao dati riječ jer ne sudjeluje, da se on uključi u raspravu i počne polemizirati sa zastupnikom. To se dogodilo na sjednici. Da je gradonačelnik bez da je tražio riječ počeo polemizirati sa ministrom. I zato sam mu oduzeo riječ i rekao mu ako još tako nastavi da će napustiti sjednicu Vlade jer tu nije ni. Prema tome, smatram da ni Vidović u jednom segmentu ni Pintarić u drugom nisu dobro postupili. Kad je riječ o korupciji i mitu, ja vas pozivam, zaista, iskreno, ajmo napraviti konsenzus jer ne postoji, nikome nećete to prodati niti će to itko u Hrvatskoj, a ja ću biti prvi borac protiv takvog pristupa koji vi promovirate, nažalost. Politički kriminal, organizirani kriminal, mito i korupcija imaju politički predznak. Nemaju, gospodine zastupniče. Oni imaju etički predznak, a ne politički. Nije netko kriminalac zato što je član SDP-a nego zato što je nečastan čovjek ili neetički čovjek. I ja mislim da bismo morali se izdići iznad toga. I zato i vama i Jurjeviću odgovaram stalno uvijek na jedan te isti način. Ajmo svi zajedno kao što postoji jer nije HDZ niti SDP niti HSP, treba li još koju stranku posebno, HNS, itd., nisu oni to nego su ljudi koji imaju ime i prezime i koji za to snose odgovornost. Prema tome, ne možete stigmatizirati nijednu stranku, nema kolektivne odgovornosti. Ako je netko počinio neko nedjelo, neko nečasno djelo on imenom i prezimenom mora odgovarati, a ne može se govoriti o stranci bez obzira o kojoj se radi. I zato kao predsjednik Vlade upućujem apel na vas, znam da ulazimo u predizbornu godinu ali izbori vam neće biti prije studenoga. Za godinu dana. Prema tome, umorit ćete se. Dajte počnite s nama raditi da to zlo suvremene demokracije, mito i korupciju, koja nije samo u Hrvatskoj nego ima i u drugim europskim zemljama, da ga zajedno suzbijemo. Tu vas pozivam na nacionalni konsenzus kao što ga imamo i u slučaju Europske unije. Ali s tim nećete daleko dogurati, da stigmatizirate stranku, bilo koju stranku a da se vi izvlačite. Pa mi smo ovih dana bili svjedoci jednog od najvećih korupcijskih skandala upravo iz vaše stranke. Ali ja ne govorim da je to zato jer je to član SDP-a ili njegova supruga. Ne, nego smatram da je to riječ o nekom čovjeku ali treba se najprije i sve dokazati i to nema veze sa pripadnošću strankom. I spomenuli ste izvješće Europske komisije. Ministrica vanjskih poslova je dala jedan širi prikaz. Ja ću vam reći nešto. Da, ima unutra kritike, ima unutra izazova i za Vladu i za Sabor. I za nas kao izvršnu i zakonodavnu vlast. Mi smo svoje probleme riješili. Ja mislim da dijelim vaše mišljenje, da ta otvorena pitanja, da te izazove, da te kritične točke koje su još pred nama idućih mjeseci i godina zajednički rješavamo, ako želimo ne samo ući u Europsku uniju nego ako želimo prije svega stvoriti društvo, stvoriti zemlju u kojoj će se svi njezini građani dobro osjećati, imati perspektivu i vidjeti svoju budućnost. To je naš cilj. Prema tome, ja osobno sam zadovoljan sa izvješćem Europske komisije. Mislim da je ono dobro u svim poglavljima. Napravljeni su od 1 do 35 je vidljiv napredak, ali ima i otvorenih pitanja, ima izazova s kojima ćemo se nositi.
Zastupnik Nenad Stazić, izvolite.
Gospodine predsjedniče Vlade, ne morate vi opoziciju pozivati na konsenzus jer vi taj konsenzus imate. Da se kupovina vijećničkih mandata sankcionira. To od vas opozicija traži i to od vas opozicija očekuje. Da raspustite vijeća preko Državnog ureda za upravu gdje je vlast prigrabljena mimo volje građana kupovinom vijećnika. Da biste dokazali da je točno ovo što govorite, sutra recite gospodinu Palariću da to učini pa ćete djelovati vjerodostojno. Ne samo preda mnom, ne samo pred hrvatskom javnošću nego i pred Europskom komisijom koja vas na to isto poziva, da se obračunate s tim zlom koje je najgori oblik političke korupcije, gdje se derogira volja građana i gdje se mitom novcem dolazi do vlasti. Napravite to, svaka vam čast.
Poštovani zastupnik Damir Kajin.
Evo poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi predstavnici Vlade. Pitanje želim postaviti ministru unutrašnjih poslova, gospodinu Kirinu. Primijetili smo da je bio do sada najangažiraniji ministar, do sada smo se uglavnom hvalili, a sad bi se trebali prizemljiti. Evo, gospodine ministre, pitanje, da li je Hrvatska sigurna zemlja? U zadnjih dva mjeseca dogodilo se 10-tak podmetanja bombi i nekoliko likvidacija. Evo dovoljno je spomenuti slučaj Pašalić, policija tapka na mjestu, slučaj … [[Govornik se ne razumije.]] iz Poreča, zato pitam. Policija tapka na mjestu, … [[Govornik se ne razumije.]] odvjetnika na Lošinju, policija nema saznanja, nekoliko eksplozija u Rijeci, ponovno se miniraju spomenici iz II. svjetskog rata, u zatvorima ima droge kao i na ulici, zatvorenici gospodo šeću zatvorima sa pištoljima. U Dalmaciji u siječnju ove godine zapaljeno je 17 automobila. U svega četiri slučaja policija je otkrila počinitelja. Droge ima sve više. Od 1.1. do 31.9. ako je vjerovati gospodine predsjedniče današnjem "Globusu", od 1.1. do 31.9. ove godine ukradeno je 824 automobila, puca se kao za vrijeme ma ne Domovinskog nego II. svjetskog rata. Policijska statistika gospodo govori o smanjenju kaznenih djela. Ona me čak ni ne zanima jer je ona isto između ostalog produkt policijskog nerada iako jasno ne umanjujem složenost nekih postupaka o kojima je govorio ministar da kriminalci iz susjednih država po nalogu domaćeg krim miljea izvršavaju miniranja, likvidacije i slično. Međutim, ministre da li je Hrvatska sigurna zemlja i kada će biti objavljeno tko je recimo bacio bombu na Pašalića, tko je postavio? … [[Upadica se ne razumije.]] Nije Boško Buha. Tko je postavio ili podmetnuo bombu ispod automobila Eda Kosa, likvidirao odvjetnika na Lošinju, tko podmeće bombe pod vozila, spomenike i slično?
Sada može se postaviti jedno pitanje, ovdje nema jedno nego ima cijela korpa pitanja. Ministre izvolite. Na jedno pitanje odgovorite.
Meni je evo drago da ste vi postavili jednu od problematika s kojima se Hrvatska država sreće u zadnje vrijeme, ali isto bih tako i vama postavio pitanje, bilo bi mi drago da sam vas vidio.
Nemojte zastupniku postavljati pitanje, odgovorite vi na pitanje ne zastupniku postavljati.
Bilo bi mi drago da smo bili na sjednici Vlade i da smo tada sa građanima Istre upravo razjasnili probleme koje terete i Istarsku županiju, ali i sve uprave i sve županije na području Republike Hrvatske. Što se mene osobno tiče i ministarstva Hrvatska je vrlo sigurna zemlja, a možete uzeti samo postotak kriminala u odnosu na broj stanovnika … [[Govornik se ne razumije.]] države i vidjet ćete … [[Govornik se ne razumije.]] tome. Naravno, percepcija sigurnosti građana ovisi o slučajevima koji su nekad medijski više popraćeni, nekad manje. Evo vidjeli ste sad zadnje ubojstvo koje je bilo u Okučanima, vrlo brzo je uhićen počinitelj. Na neke stvari ne možemo utjecati kao policija i policija je ta koja dolazi tek kad se počini kazneno djelo. Ali isto tako pozivam sve građane Republike Hrvatske, saborske zastupnike, sve političke stranke da nam pomognu da zajednički, pogotovo na slučajevima koji su lokalnog karaktera, a koji su upravo kao što je bilo podmetanje eksplozije da dostave kvalitetne informacije najbližim policijskim upravama ili direktno u ravnateljstvo kako bi nam pomogli da otkrijemo motiv. Često puta nije dovoljno samo naći počinitelja jer počinitelj, svaki počinitelj koji hoće počiniti kazneno djelo prije toga učini sve da ne bude pronađen. To je vječita borba između policije i kriminala, a sukladno tome što govorim je podatak da je policija u zadnjih godinu dana razriješila ubojstva i koja su se dogodila i prije 10 godina. Isto tako policija može uhititi nekoga samo na temelju dokaza. Znači moramo biti sigurni da je ta osoba počinila kazneno djelo i da iza toga su dokazi. Na temelju indicija privodit građane samo zato da bi se zadovoljila forma javnosti na žalost to nije moguće jer iza nas postoje zakoni i pravilnici po kojima Hrvatska policija mora postupati. Isto tako moja je želja kao i vaša kao ministra unutarnjih poslova i člana Vlade Republike Hrvatske da sva ova kaznena djela koja ste pobrojali budu što prije riješena jer na taj način i sigurnost građana bit će veća, a koliko je sigurnost građana mislim da je pokazala i prošla turistička sezona gdje su milijuni stranih turista dolazili u Hrvatsku i oni su rekli svoje o sigurnosti Hrvatske i nadam se da će takva sigurnost i dalje ostati i da će zahvaljujući radu Hrvatske policije turistička sezona iduće godine biti još bolja. Hvala lijepa.
Hvala. Zastupnik Damir Kajin. Mir, molim vas.
… [[Govornik naknadno uključen.]] predsjedništva Hrvatskog sabora, a popodne u četiri sata Odbor za unutarnju politiku koji je u međuvremenu otkazan bio prema tome, na dva mjesta nisam mogao biti. Međutim, ja se bojim da je Hrvatska nesigurna država. Slučaj Okučani koji vi spominjete upravo potvrđuje tu tezu, ja za to ne krivim policiju, piješ kavu i netko te jednostavno pokosi rafalom iz automata. Policija je gospodine ministre neučinkovita. Učinkovita je međutim kada se nje tiče, kada npr. opljačkaju punicu od šefa riječke policije i onda se slučaj riješi za dva ili za tri dana, ali kad se podmetne eksploziv ispod automobila ovoga ili onoga rješenja naprosto ministre nema. Ovo oko slučaja Kosa, zato sam rekao i postavljam ovo pitanje, ja znam da ste se i sami angažirali, … [[Govornik se ne razumije.]] mi je interes i gospodina Benka i angažman istarske policije i znam da se to njemu dogodilo zato jer javni interes se nije htio podrediti nečijim privatnim interesima. Međutim, zaredale su eksplozije, ubistva, a mi se manje-više zavaramo sa statistikom. Bojim se ako se u ovom trenutku nešto radikalno ne dogodi, ako se ne stane na kraj tom kriminalu da će to za nekoliko mjeseci samo eskalirati, a neće se na žalost smanjiti i onda će doći u pitanje i sama turistička sezona koju spominjem.
Poštovana zastupnica Ljubica Brdarić. Izvolite.
Hvala. Moje je pitanje upućeno gospodinu ministru Ljubičiću, a glasi ovako. Da li vam je poznato u Republici Hrvatskoj živi oko 118 tisuća ljudi starijih od 65 godina od čega njih oko 58 tisuća nema nikakve izvore prihoda, a polovica toga broja prima samo socijalnu pomoć? Budući da je SDP još pretprošle godine uputio u proceduru Prijedlog Zakona o socijalnoj mirovini kojim se mogao poboljšati materijalni i socijalni položaj naših građana treće životne dobi pitam vas mislite li i vi riješiti i na koji način to pitanje i osigurati barem donekle snošljiviju starost navedenoj skupini naših građana?
Državna tajnica Dorica Nikolić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospođo zastupnice. Ovo pitanje koje ste postavili ministru Ljubičiću mogu reći da u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi radile su se detaljne analize budući da se morao izraditi i da je Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi nositelj izrade memoranduma o socijalnom uključivanju što je uvjet za pristup Europskoj uniji. U memorandumu o socijalnom uključivanju također se spominju starosne dobi 65 plus kao jedne od ranjivih skupina. Dakle, Memorandumom o socijalnom uključivanju riješit će se na taj način kad ga Vlada prihvati i kad se potpiše zajedno sa Europskom unijom odnosno europskim komesarom doktorom Špidlom. On će imati akcijske planove u koje će biti uključeni sva ministarstva, sve institucije. Prema tome, kada će stupiti na snagu onda ćete točno moći vidjeti kako će Republika Hrvatska riješiti to pitanje. Moram još reći da sada kada je bilo mnogo riječi o tomu u Finskoj dok je Finska predsjedala Europskom unijom, također se nastoji da se sve članice Europske unije pa i oni koji su kandidati za ulazak u Europsku uniju da se prilagode tzv. europskom socijalnom modelu pa ćemo i mi njega uključiti. Više vam sada doista nemam vremena za to reći ali možemo vam detaljno opisati situaciju pismenim putem jer Memorandum o socijalnom uključivanju sadrži … [[Govornik se ne razumije.]] -tak stranica a akcijski planovi još nisu završeni.
Hvala državna tajnice. Moram reći da nisam zadovoljna jer vaše riječi ova skupina građana ne može namazati na kruh, ne može njima plaćati lijekove ni grijati se ove zime. I očekuju rješenje od hrvatske države a ne od europske zajednice. Kao i inače od ove Vlade, puno lijepih riječi, neispunjenih obećanja i pokoja suza a rješenja, pravih rješenja problema nigdje i do daljnjega tako. Ja želim podsjetiti sve nas da ova dobna skupina ljudi živi sad a ne u budućnosti. Sad kao i svi mi. I treba se za njih pobrinuti čim prije. Hvala.
Poštovani zastupnik Ante Markov. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Hrvatska politika ili bolje rečeno hrvatske parlamentarne političke stranke su napravile jedan veliki politički, gotovo povijesni iskorak. A to je postizanje zajedništva koncenzusa kada je u pitanju ideja Europske unije, ideja pristupanja NATO-a i to je nešto što naravno je pozdravila i hrvatska i međunarodna javnost. To pozdravlja naravno i HSS jer je od samog početka se tako i ponašao. Naravno, mi smo držali da to zajedništvo i takav koncenzus treba graditi i u određenim drugim zajedničkim ciljevima koji su ustvari sadržaj te ideje ulaska i u Europsku uniju i u NATO. I u tom smislu mi smo držali da je za svaku Vladu, građenje tog zajedništva preduvjet stvaranja pozitivnog okvira i u Hrvatskoj i vani. One teme, zajedničke teme koje imaju svi građani Republike Hrvatske, HSS je pokrenuo u hrvatskom Parlamentu od aktiviranja ekološko-ribolovne zone koja je nužna ne samo za početak pregovora o ribarstvu nego je nužna i da zaustavimo nelegalni izlov ribe ali i izlov kao uništavanje flore i faune inače. Drugo. Pokrenuli smo inicijativu da ojačamo hrvatske proizvodne kapacitete. Drugim riječima da potičemo domaće gospodarstvo da se zaustavi ovaj izuzetno veliki uvoz svega i svačega u Hrvatsku i da se sa vlastitim znanjem i tehnologijom tome suprotstavimo. Treće. Tražili smo da se zaštite određeni oblici koji su doveli do velikog odliva vrijednosti nekretnina u Hrvatskoj. Da se vrlo strogo postavimo prema poljoprivrednom zemljištu, da svi skupa zajednički donesemo platformu agrarne politike kao podloge za pregovore. Isto tako što je naš predsjednik Friščić često kazao i pozivao na razumnu raspravu u pogledu CEFTA-e koliko imamo pluseva, koliko minusa i na koji način da se Hrvatska postavi u tom pitanju. Moje je pitanje gospodine predsjedniče, da li i vi držite i da li smatrate da je s obzirom ne samo radi pregovora nego i radi nas samih zajedništvo koje je nužno i koje hrvatski građani očekuju, da li ste vi spremni, a kazali ste u pogledu nekih od ovih zajedničkih tema da ćete to podržati da se to učini u jednom roku koji bi omogućio nesmetane pregovore ali i smanjio otpor naših građana koji apsolutno traže da se taj zajednički koncenzus okvir što se tiče ovih političkih i gospodarskih tema nastavi i da dobijemo jedan afirmativniji pristup a ne da dođe do zaostajanja na ovaj ili na onaj način.
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče. Hvala vam na ovom pitanju. Kod mene kucate na otvorena vrata. Ja sam kao predsjednik hrvatske Vlade upravo uveo praksu pozivanja stranačkih prvaka u Vladu na razgovore. Moram vam reći da sam u vrijeme dok sam bio vođa najjače oporbene stranke u Hrvatskoj, u Hrvatskom Saboru te prakse nije bilo. Prema tome, ako je itko tu praksu uveo u hrvatski politički život to je bila ova Vlada. Meni je drago i ja sam zahvalan svim stranačkim prvacima koji se odazivaju pozivu i kad da razgovaramo o tim važnim temama. Pa smo tako nedavno imali sastanak evo i na temu koju ste spomenuli i ZERP-a kako ćemo to uskladiti i postigli smo sporazum svih nazočnih. Nisu bili svi predsjednici, bila je većina predsjednika stranaka, naknadno smo predsjednika HSP-a konzultirali koji se s tim suglasio, predstavnika HSLS-a ali bio je predstavnik SDP-a, bila je predsjednica HNS-a, bio je predsjednik HSS-a, IDS-a, HSU-a, da ne nabrajam sve koji su bili. Prema tome, dogovorili smo se kako ići u rješavanje ZERP-a. I to smo jednoglasno donijeli te zaključke. Na tim zaključcima imam zadovoljstvo informirati vas danas, hrvatska diplomacija već radi. Rekli smo da ćemo konzultirati i komisiju i zemlje članice Europske unije i imamo oko ovoga konsenzus, oko ZERP-a, kako zaštitit, kako primijenit načelo nediskriminacije i kako prije svega koje se odnosi na hrvatske ribare, jer su oni danas u nezgodnijoj poziciji i kako zonirati Jadran, upravo da bismo sačuvali i bogatstvo i flore i faune. I u tom smislu imate našu ne samo spremnost nego mi pozivamo na to i podržavamo i HSP koji je prvi krenuo i HSS također koji ste krenuli u animiranje i javnosti i senzibiliziranje javnosti na toj tematici. Međutim, kod CEFTA-e moram vam reći. Tu su očigledno neki nesporazumi ili šum u komunikacijama. Inače sa predsjednikom vaše stranke imam odlučan odnos, komuniciramo redovito. Prema tome, nema razloga da taj šum bude. CEFTA je bio naš prijedlog upravo kao protuprijedlog, molim, kao protuprijedlog prijedlogu da se zemlje tzv. zapadnog Balkana ujedine u … [[Govornik se ne razumije.]] uniju i naprave svoju slobodnu zonu. Mi smo izašli sa protuprijedlogom da se ide u proširenje CEFTA-e u kojoj su tada bile, prije godinu dana kada sam to iznio samo Hrvatska, Bugarska i Rumunjska. Danas su završeni pregovori u Bruxellesu i ja vas mogu izvijestiti o jednome. Ako je to bila vaša bojazan ja ću je danas oduzeti. Nismo popustili niti ćemo popustiti bilo kome, ni Bosni i Hercegovini ni Srbiji u inzistiranju da imaju poseban status kad je riječ u Bosni i Hercegovini o poljoprivrednim proizvodima a u Srbiji o nafti i duhanu. I to je bila naša čvrsta pozicija, bila je državna tajnica Pejčinović-Burić i državni tajnik Vranković koji su vodili hrvatsko izaslanstvo i to je bila naša. Ne može se stvarati CEFTA u koju je uključena i Moldova a moj prijedlog i naš prijedlog je da uključimo i Ukrajinu i mislim da je to šansa hrvatskog gospodarstva ali ne način da netko ima poseban status i da ima posebne privilegije. Mi imamo sporazum koji je vaša Vlada, bivša Vlada potpisala sa Bosnom i Hercegovinom, sa Srbijom i od tog sporazuma mi ne idemo. To je naša pozicija i ako sam vam uspio odgovoriti bit će mi drago. Ali dakle, nema popuštanja nego ćemo imati vrlo čvrsto argumente da sve zemlje koje će sutra biti u zoni slobodne trgovine CEFTA-e moraju imati isti status i u tom smislu to je naša konačna pozicija.
Zastupnik Ante Markov. Izvolite!
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, dobro je da su sva vrata otvorena, no nije dobro ako radi tih otvorenih vrata nastaje propuh. Što želim kazati? Bilo bi dobro ako se svi u svemu slažemo ili ako su ove zajedničke teme koje imaju nacionalnu vrijednost prihvatljive i vama da ih čim prije pokušamo rješavati. Pitanje proglašenja ribolovno-ekološkog pojasa je pitanje odluke ovog parlamenta i nikog drugog. Prema tome, mi ovdje moramo do početka pregovora o ribarstvu imati taj argument, taj alat u rukama da bismo bili vjerodostojni ali snažni u pregovorima. Drugo, pitanje nekretnina je nešto što nas sve opterećuje, ne samo poljoprivrednog zemljišta nego i najatraktivnijih resursa koje moramo naprosto svi skupa zaštititi i to mora biti hrvatski konsenzus kao i u borbi protiv korupcije i ovdje mora postojati taj konsenzus. Pitanje CEFTA-e je pitanje koje je uvijek otvoreno. Vi ste dali dobre informacije koje idu u prilog tezi da to može biti dobro. Međutim, taj konsenzus moraju dijeliti i političke stranke i ono što je najvažnije građani. Prema tome, tu nedostaju informacije i postoji jedna silna bojazan hrvatskog sela, hrvatskog seljaštva koji je naviknuo da sve reforme koje se donose i nisu baš u njegovu korist i zbog toga je sasvim opravdano da ta bojazan postoji. Pitanje stvaranja jakih hrvatskih proizvodnih kapaciteta u Hrvatskoj je nešto što je sa gospodarskog aspekta jednako važno kao i ulazak u Europsku uniju. Prema tome, mi to sami moramo stvoriti. Nitko neće Hrvatskoj stvoriti jake proizvodne kapacitete ukoliko to ne učini Hrvatska. Ali i tu smo gospodine predsjedniče hrvatske Vlade trebali se više razumjeti i bili bi bolji rezultati za sve nas.
Poštovani zastupnik Antun Kapraljević. Izvolite!
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pitanje postavljam gospodinu premijeru. Gospodine premijeru, do sada sam svaki puta postavljao konkretna pitanja, dobivao obećavajuće odgovore a realizacija je izostala. Danas ću postaviti potpuno drugačije pitanje. Sigurno se slažete sa mnom da je pretvorba i privatizacija bila zlo, da je nemoralno bogaćenje nekih generala također zlo, da je ratno profiterstvo zlo, lihvarenje, kamatarenje, zelenaštvo isto tako zlo. Korupcija je ogromno zlo, i da ne nabrajam dalje. Međutim, tu vas moram podsjetiti da je to sve što djelom što postupkom propustom omogućio HDZ. Te vas pitam i kao predsjednika HDZ-a i kao premijera hoćete li se ispričati.
Kao predsjednika stranke?
I premijera.
Ne, možete samo ga pitati kao predsjednika Vlade. Kao predsjednika stranke, to znate da se to ne može.
Onda kao premijera. Hoćete li se ispričati hrvatskim građanima za zlo što je HDZ učinio ili omogućio?
To je pitanje za predsjednika stranke. Ne možete postavljati pitanje predsjedniku stranke da se on ispriča zato što je nešto navodno stranka učinila ili ne.
Gospodine predsjedniče, to bi bilo tako … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] Hoćete li se ispričati hrvatskim građanima za sve zlo što je HDZ učinio?
Ne, hvala lijepa. Dosta. Hvala. Predsjednik Vlade, izvolite, doktor Ivo Sanader.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Nemojte kolega.
Gospodine zastupniče, žao mi je što podliježete i vi ovom SDP-ovom pristupu da se zlo, nečasne radnje, kriminal političkim predznakom karakteriziraju. To nije točno. Ta vremena su prošla. Prošla su vremena u kojemu je politika, a vi ste dio politike jednako kao i ja, govorila vi svi koji ne mislite kao Komunistička partija Jugoslavije niste pravi. Ne možete to. Ta vremena su prošla. Danas je vrijeme demokracije u kojemu svako nečasno djelo i nečasna radnja ima svoga autora, ime i prezime i taj mora odgovarati, ne stranka, ni vaša, ni moja, ni bilo čija druga. Ali, reći ću vam i oko stranačke odgovornosti. Ja držim da nismo ni vi ni ja pozvani govoriti o tome što je učinio HDZ, što je učinio HNS, SDP, HSP itd., o tome su pozvani govoriti hrvatski birači i oni su '99. odnosno 3. siječnja 2000. jasno rekli da za ondašnju HDZ-ovu vlast šalju u oporbu i da žele novu vlast u Hrvatskoj. I mi smo to respektirali. Ja ovdje sada govorim kao premijer ali naravno ne mogu apostrofirati sebe kao predsjednika stranke. I kao novi predsjednik stranke u proljeće 2000. kad sam izabran u travnju znao sam da moramo iz toga povući konzekvence i da politika koja je vođena u tom segmentu gdje su nam građani rekli "Ne možete više biti i mi vas šaljemo u opoziciju.", da moramo promijeniti. I mi smo to učinili i vratili vjerodostojnost Hrvatskoj demokratskoj zajednici i vratili povjerenje birača i zato smo pobijedili prije točno tri godine, evo još koji dan pa ćemo i to proslaviti a nadam se i anticipirati pobjedu do godine. Prema tome, ja apeliram na to da biračima prepustimo ovo tko je što i što radio. Ako su ovo bile pogreške HDZ-a u drugoj polovici ili devedesete ali dopustite da kažem da ono što je HDZ na temelju povjerenja birača na trima izborima devedesetih godina ostvario na čelu Hrvatske države da smo na to ponosni. I ako se gleda po političkim uspjesima jedne stranke onda veće stranke u hrvatskoj povijesti nema od Hrvatske demokratske zajednice. … [[Pljesak]]
Zastupnik Antun Kapraljević. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja bih trebao reći da sam jako zadovoljan sa vašim odgovorom međutim nisam. Ja u SDP-u isto tako [[Upadice se ne razumiju.]] Predsjedniče ja bih vas zamolio da ih umirite.
Izvolite.
SDP, SDP-u također zamjeram što je tu puno toga propustom napravljeno. I nije sankcionirao što je trebao. A vas sam pitao i za djelo i za propuste. A ova priča i ovo pozivanje za konsenzus za borbu protiv korupcije. Šta će vam konsenzus? Vi ste Vlada, vi to trebate provesti. Kakav vam konsenzus treba da se borite protiv korupcije? Tko tu treba reći ja ću sam sebi zatvoriti? O čemu pričamo? To je vaš zadatak [[Upadice se ne razumiju.]] To je vaš, [[Upadica: Mir! Mir!]] To je vaš zadatak i vjerujte mi građani su onaj indeks percepcije korupcije kaznili vašim odlaskom s vlasti. Sad je potpuno jednak, jednako će biti [[Upadice se ne razumiju.]]
Poštovani zastupnik Šime Lučin. Izvolite.
Predsjedniče samo kratko, s obzirom da …
Ne, ne, ne, ne.
Ne, ne, ne odgovor nego samo moram izaći, ići na savjetovanje ekonomista u Opatiju a nema više pitanja.
Znam da, to vi [[Upadice se ne razumiju.]] Šime LUčin, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Svoje pitanje sam namijenio ministru Ljubičiću a kako ga nema može mi i državna tajnica odgovoriti na to pitanje. Dakle prije nekih 10-tak dana, točnije u pretprošlu nedjelju u Trogiru su se održali izbori za mjesne odbore. Dakle za vijeća mjesnih odbora. Ne za grad, ne za županiju, ne za državu. U Drveniku malom, to je jedan mjesni odbor, jedan otok, pardon Drveniku Velikom u trogirskom akvatoriju aktivistica odnosno članica HDZ-a je pred te izbore sa 300 kuna dijelila i na takav način barem po meni kupovala povjerenje i glasove birača. Dakle po meni je zapravo tu riječ, a vjerujem i percepcija šire javnosti, barem se to vidjelo iz medija da je riječ o čistoj političkoj korupciji. Međutim HDZ je pokušao se opravdati odnosno opravdati tu svoju gestu. Dakle nisu rekli da to nisu uradili jer za to postoje svjedoci, iskazi. Pokušali su to opravdati na način da su kazali da je to uobičajena blagdanska, socijalna, humanitarna pomoć onima koji žive ispod nekakvog socijalnog, socijalnog minimuma. Mene osobno, a vjerujem i sve građane je dirnula, dirnula, do suza ganula ta pažnja HDZ-a. Moje pitanje zapravo, prije nego što, prije nego što kažem napomenuo bih sljedeće da po tim kriterijima koje je HDZ u Trogiru dijelio socijalnu pomoć, dakle to su oni umirovljenici koji imaju mirovine ispod tisuću i petsto kuna. To su oni koji su na listi centara za socijalnu skrb, koji dobivaju pomoć. Dakle u Hrvatskoj onih, takvih ima dakle jednih umirovljenika je 330 čini mi se i nešto tisuća, a starijih od 65 godina koji nemaju i ne primaju ili primaju neki oblik socijalne pomoći ima oko 118 tisuća. Moje pitanje vama glasi: da li ćete i kad ćete i svim ostalim socijalnim slučajevima iz stranačke blagajne pružiti i dati socijalnu pomoć? Interesira me da li postoji u Ministarstvu evidencija [[Upadica: Vrijeme je isteklo]] Dakle, samo da završim jednu rečenicu [[Upadica: Završite u roku.]] Dakle pomoći da ne bi dolazilo do dupliranja.
Ja se, državna tajnice izvolite.
Gospodine dopredsjedniče, gospodine zastupniče, što se tiče pomoći za uzdržavanje odnosno svih pomoći koje, koje se dijele sa portfelja Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi postoji točna evidencija, a da li pomoć daju županije ili lokalna zajednica ili općine ili neka druga, ili udruge, to stranke, to Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi ne vodi evidenciju. I upravo zbog toga što se često puta događa da je različiti pristup različitih općina i različitih županija mi smo mišljenja da bi trebalo objediniti i da bi trebalo napraviti jedan popis svih socijalnih prava koje se koriste i u drugim institucijama a ne samo u instituciji države. Prema tome ja vam mogu odgovoriti samo na ono pitanje koje se tiče Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi. A mogu vam također i poslati našu statistiku koja se vodi za svaki mjesec pa ćete onda točno vidjeti tamo koliko ima takvih slučajeva? Ja mogu reći za zadnji slučaj, a to je rujan mjesec odnosno do 10. rujna. Bilo je pomoći za uzdržavanje tisuću, 113 tisuća. Tako, iskoristit ću prigodu da vas upozorim jer u vašem programu koliko smo pročitali u SDP-u rekli ste da ima 250 tisuća pa molim vas da to ispravite.
Izvolite.
Pa zapravo pojava, pojava, niste me ili razumjeli ili ste namjerno izbjegli odgovor. Nisam spominjao županije, nisam spominjao jedinice lokalne i regionalne samouprave. Spominjao sam jednu političku stranku. U civiliziranom svijetu je praksa da se političke stranke pomažu članarinom donacijama. A da svoju politiku realiziraju prema građanima kad za to dobiju priliku i dođu na vlast. Nigdje u svijetu vam političke stranke ne funkcioniraju kao karitativne ustanove. A vi bi kao Ministarstvo, resorno Ministarstvo trebali imati tu evidenciju. Jer zapravo što se dešava? Ako neki dobiju takvu stranačku pomoć, a istovremeno dobivaju pomoć i od države a drugi na žalost ne dobiju ni od države ni od političke stranke. I na kraju krajeva to vam nije ni veliki iznos. Ja sam izračunao. Tri velika blagdana to je negdje oko 450 milijuna kuna. Zamislite koliko bi se mogao čak i državni deficit manji prikazati da se to, da se to zapravo sve skupa realizira. Ja se u potpunosti slažem s premijerom. Nema kolektivne odgovornosti za korupciju [[Upadica: Zahvaljujem.]] Ali postoji pojedinačna odgovornost.
Zahvaljujem. Isteklo je vrijeme. Krešimir Čosić. … [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite. Isteklo je vrijeme. Uvaženi zastupnik Krešimir Čosić.
Pitanje za ministra Vukelića. Pitanja koja se odnose na energetsku budućnost i energetsku sigurnost među najvažnijim su sigurnosnim pitanjima suvremenog svijeta i zbog toga su ne bez razloga u središtu političkih i strateških rasprava ne samo u Europskoj uniji, SAD-u nego i u mnogim drugim državama. Ima zaista mnogo razloga da tako bude i u Hrvatskoj. S obzirom na svoj geografski položaj Hrvatska bi trebala predstavljati jedan od značajnijih europskih energetskih koridora. Izgradnjom sjevernojadranskog … [[Govornik se ne razumije.]] terminala kao i potpisivanjem međudržavnog sporazuma o izgradnji paneuropskog naftovoda konstanta Trst te spajanje na glavni europski magistralni plinovod u okviru tzv. “Nabuko projekta“ Hrvatska bi trebala osigurati svoje strateško pozicioniranje u okviru integriranog europskog energetskog prostora i osigurati svoju energetsku budućnost. Međutim, danas u europskom energetskom političkom prostoru postoje mnogobrojni međusobno konkurentni pa čak i međusobno suprotstavljeni energetski projekti i interesi. Europska unija želi minimizirati svoju energetsku ovisnost o ruskim izvorima nafte forsiranjem kaspijskih energetskih izvora. Dok istovremeno svaka od pojedinih država članica Europske unije samostalno traži individualna rješenja koja su vrlo često suprotstavljena zajedničkim europskim interesima. Naglašavam u takvom okruženju samo pravovremeni strateškim političkim odlukama Hrvatska mora izbjeći sve one opcije koje mogu dovesti u strateškom smislu podređen položaj u europskom energetskom prostoru. Hrvatsko pozicioniranje u europskom energetskom prostoru svakako je zbog toga jedan od prioriteta ove hrvatske Vlade. Možete li reći štovani gospodine ministre što danas čini Ministarstvo gospodarstva kako bi se Republika Hrvatska što je moguće bolje pozicionirala u europskom energetskom prostoru usklađujući istovremeno svoju energetsku strategiju sa strateškim ciljevima Europske unije ali i sa svojim individualnim nacionalnim ciljevima. Možete li u tom kontekstu komentirati vaše nedavne razgovore sa američkim ministrom energetike tijekom posjete premijera Sanadera predsjedniku Bushu.
Zahvaljujem. Ministar gospodarstva.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani saborski zastupniče. Pa evo, mogao bih vrlo kratko odgovoriti na ovo pitanje da Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva kao resorno ministarstvo kada je u pitanju energetski sektor striktno provodi jasnu, definiranu strategiju i politiku ove hrvatske Vlade kada je riječ o razvoju energetskog sektora u Hrvatskoj i njegovom pozicioniranju i u ostvarenju onih osnovnih ciljeva koji su važni za svaku zemlju. Pitanje energetike danas to mislim da svi smo svjesni jer jedno od top pitanja, od prioritetnih pitanja svake zemlje, Europe i svijeta. Dakle, što su strateški ciljevi to je jasno - osigurati dovoljne količine energije, imati neovisnost. To je prije svega gledano s pozicije dobavnih pravaca određenih vrsta energije i jasno imati što više domaćih izvora energije jer je to na jasan način tada i jedna dodatna sigurnost kada je riječ o korištenju energiju, potrebama za energijom koje u Hrvatskoj su i to treba reći ovom prigodom veće i rast potrošnje energenata u Hrvatskoj je dvostruko brži nego što je to u zemljama Europe. Jasno iz razloga što smo u jednom procesu bržeg razvoja gospodarstva, razvoja i standarda života građana. Prema tome, i većih potreba za svim oblicima energije. Ono što mogu reći na ovom putu vrlo uspješnom gdje sam bio član izaslanstva sa predsjednikom dr. Sanaderom bio jedan vrlo dobar razgovor i sa ministrom energetike Sjedinjenih Američkih Država gospodinom Bodmanom i dobili smo potvrdu upravo ispravnosti strategije koju hrvatska Vlada sprovodi kada je riječ o energetici. I tu možda kratko podsjetiti nas sve treba što u stvari u tri osnovna segmenta energetska smo napravili i što ova Vlada čini vrlo konkretnim i operativnim mjerama i rezultatima. Ako govorimo o sektoru nafte, naftnih derivata onda i vi ste spomenuli vrlo važan projekat u kojem je Hrvatska vrlo aktivna sudionica je naftovod koji od Konstance prema, preko dakle Srbije, Hrvatske, Slovenije ide do Trsta. Naftovod koji bi trebao snabdijevati praktično sjevernu Europu, ali i naftovod koji bi trebao riješiti problem i brojnih tankera koji dolaze u naše more da bi snabdijevali naftom Europu, naftovod koji bi trebao i riješiti i drugi izvor snabdijevanja naftom i Hrvatske i naših rafinerija. Ne samo dakle ruskom, nego dakle i iz područja Kaspijske regije. Dakle, to jedan od vrlo važnih strateških projekata u kojima sudjeluje Hrvatska i koji je ne samo hrvatski projekat, nego i europski, usudio bih se reći i dakle svjetski projekat. Kada govorimo o sektoru nafte onda treba spomenuti i započetu modernizaciju naših rafinerija što je vrlo važna stvar kada govorimo o kapacitetima našim domaćim prerade nafte i proizvodnje naftnih derivata. Ono što je važno za spomenuti kada govorimo o sektoru plina mislim da je svima jasno da je vrlo veliki intenzitet radova na plinifikaciji Hrvatske i izgradnje magistralnih plinovoda, ali isto tako intenzivni su razgovori oko spajanja na budući plinovod “Nabuco“ koji će snabdijevati naftom opet iz Kaspijske regije, iz drugih izvora ne sa ruskom naftom. Dakle, novi izvor ali isto tako i novi dobavni pravac energy terminal i tu moram reći da je bilo puno razgovora sa ministrom Bodmanom jer Amerika ima desetak energy terminala, veliko iskustvo u tome i pružena je podrška. Imamo rekao bih mogućnost koristiti sva ta iskustva prilikom gradnje i takvog energy terminala na našem moru koji dakle će sigurno i na taj način stvoriti jednu neovisniju sliku kada je riječ o dobavljanju plina s obzirom da mi nemamo dovoljnih količina plina u Hrvatskoj. I još ako govorimo o elektroenergetskom sektoru i tu treba reći evo jučer je otvorena ili odnosno započeta gradnja prve hidro elektrane otkad je ove neovisne suverene Hrvatske države hidroelektrana Liješće. Dakle, to je početak gradnje u stvari naših domaćih izvora električne energije u narednih desetak godina ili nešto manje trebalo bi izgraditi negdje oko 1200 mega vata. To znači 25% koliko sada imamo kapaciteta za proizvodnju električne energije. Treba isto tako kada govorim međunarodnu poziciju Hrvatske reći da je Hrvatska kada je u pitanju električna energija dio energetskog sustava Europe, da je velikim projektom Ernestinovo trafostanice od 400 kilo volti u stvari spojena srednja i jugoistočna Europa. To je najveće sinkrono energetsko tržište u svijetu sa 450 milijuna stanovnika itd. itd. Predviđaju se i dalekovodi prema Mađarskoj, prema Italiji istosmjernog napona. Dakle, Hrvatska zaista kada je u pitanju energetika poštovani potpredsjedniče raskrižje energetskih putova i sve ova Vlada što je učinila čini upravo u tom pozicioniranju Hrvatske, a to znači i dobru, sigurnu situaciju za snabdijevanje energijom svih hrvatskih građana.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Ćosić.
Hvala lijepo gospodine ministre na odgovoru. Svakako vjerujem da ćete se složiti da energetska budućnost Republike Hrvatske i energetska sigurnost dugoročno Republike Hrvatske je tema koja zaslužuje našu posebnu pažnju. Rekao bih posebnu pažnju i hrvatske javnosti. Iskoristio bih priliku i predložio da uz vašu potporu, uz potporu hrvatske Vlade, uz potporu vašeg ministarstva u Hrvatskom saboru kad to bude prigodno organiziramo jednu međunarodnu konferenciju koja bi bila isključivo posvećena pitanjima energetske budućnosti i energetske sigurnosti Republike Hrvatske. Mislim da je Sabor kao centar političkog života Republike Hrvatske mjesto koje treba iskoristiti kako bi se ovoj važnoj temi poklonila dužna pažnja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Vladimir Kurečić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo potpredsjednice i članovi hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Zastupničko pitanje postavljam ministru gospodarstva, rada i poduzetništva gospodinu Branku Vukeliću. Hrvatski tekstilni gigant varaždinski Varteks proživio je tranzicijsko razdoblje u samostalnoj Hrvatskoj kao i većina tvrtki u tekstilnoj branši. Problemi sa tečajem, proizvodnjom, prodajom, maloprodajnom mrežom, a pogotovo sa dospjelim nepovoljnim kreditima doveli su ovu tvrtku na rub opstanka. Za razliku od prethodne koalicijske Vlade sadašnja Vlada premijera Sanadera odobrila je jamstvo Varteksu u iznosu od 140 milijuna kuna tako da se uz neke druge mjere Vlade Varteks počeo konsolidirati u poslovnom smislu oporavljati. Gospodine ministre, nedavno kada ste posjetili Varteks poslovodstvo vas je iscrpno informiralo o stanju u tvrtki. Molim vas da mi odgovorite što ste sve poduzeli kako bi pomogli Varteksu, kakvo je sadašnje stanje poslovanja Varteksa i što još kanite poduzeti kako bi spomenuta i ostale tvrtke u Hrvatskoj, tekstilnoj branši što bolje poslovale. Hvala.
Ministar gospodarstva Vukelić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo poštovani saborski zastupniče imao sam zaista ugodan, ugodnu mogućnost i boravak u Varteksu nakon ovih mjera što je Hrvatska valjda poduzela da bi na neki način pomogla konsolidaciji financijskoj i restrukturiranju te velike najjače kompanije, tvrtke kada je riječ o tekstilnoj industriji. Vi ste i sami kazali, ova Vlada jasno je zauzela drugačiju poziciju nego prethodna. Nije, dakle prethodna je na neki način tekstil stavila u nekakvu neperspektivnu granu. Za mene i za ovo ministarstvo i za ovu Vladu to nije tako. Treba dati šansu i potporu da u tekstilnoj industriji prežive svi oni koji će jasno postati konkurentni, koji će na zahtjevnom tržištu, europskom ali i svjetskom moći plasirati svoju proizvodnju. Varteks je jedno od najvećih kompanija sa 3 i pol tisuće zaposlenih ljudi, sa velikim prometom koji je kroz 9 mjeseci ove godine premašio 300 milijuna kuna, sa preko 50% izvoza, i to izvoz u zemlje, najvećim dijelom u zemlje Europe, dakle na vrlo zahtjevno tržište. Ono što je ovo ministarstvo predložilo, Vlada usvojila, o tome je danas već i bilo nešto govora je trogodišnji program subvencioniranja, potpora tekstilnoj industriji, ali u smislu ulaganja u tehnologije, utvrđivanja tržište, u obrazovanje i edukaciju ljudi, u napuštanje onoga što mi imamo u našoj tekstilnoj industriji danas dosta značajno, dakle to su lom poslovi i prelazak na svoje vlastite proizvode koji naše vlastite brand-ove. I upravo ovo sve govorim zato što sam to u Varteksu vidio kao najvećoj kompaniji da je tim putem krenuo i da ostvaruje već konkretne vrlo uspješne rezultate. Ako bi to financijski gledali onda za 9 mjeseci ove godine u odnosu na prošlu godinu smanjen je 15 milijuna kuna gubitak, odnosno 15 milijuna je bolje poslovanje. Za 9 mjeseci prošle godine negdje oko 16 milijuna kuna gubitka. Za 9 mjeseci ove godine ispod pola milijuna kuna sa perspektivom da se završi poslovna godina bez gubitaka. Dakle, vrlo konkretni rezultati. Isto tako u programu, Versace programu su napustili i pretvorili lom poslove u potpune poslove, povećali su izvoz i u Švedsku i u Njemačku, dakle u Europsku uniju, povećali izvoz u zemlje našeg susjedstva kao što je Bosna i Hercegovina, Srbija itd. Dakle, očigledno pravac je trend koji podržava i kojim svojim projektima financijske potpore pomaže i ova hrvatska Vlada. I to je ono što daje ohrabrenja da ta velika kompanija, najveća u tekstilnoj industriji neće biti jedina usamljena, da će to pratiti i ostale tvrtke iz tog sektora. Mi i za ovu godinu imamo 20 milijuna kuna, dakle kao i prošle godine za potporu tekstilnoj industriji. Prošle godine je Varteks dobio nešto manje od 5 milijuna kuna potpora. Ove godine evo u narednih dana bit će raspodjela i ponovo će biti odvojena sredstva, vjerujem po svim kriterijima i Varteks zadovoljava te kriterije, dobit će i ove godine potporu. Idemo i iduće godine u potporu i vjerujem da od naše tekstilne industrije možemo očekivati i uspješno preživljavanje svih ovih teških godina i koje smo i proživjeli ne samo Hrvatska nego i Europska unija sa jeftinom radnom snagom i jeftinim proizvodima sa istoka, iz Kine i da može naći dakle svoje mjesto na zahtjevnom tržištu Europske unije. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Kurečić.
Hvala lijepa ministre. Pitao sam vezano uz jamstvo Vlade zato jer je u prethodnom mandatu bilo jamstava kao što se sjećamo koja su otišla u vjetar. Ovo jamstvo je očito bilo pogođeno i potpuno opravdano i na njemu još jedanput zahvaljujem. Ali vjerujem da će Varteks uz ove i ovakve mjere potpore Vlade se do kraja konsolidirati i da će uz dobro vođenje od strane poslovodstva konačno biti nešto više i u radničkim kovertama, tj. da će radničke plaće u poslovnom Varteksu biti daleko veće jer su u ovom trenutku podsjećam ispod 50% državnog prosjeka. Uglavnom, zahvaljujem i zadovoljan sam odgovorom.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Nevenka Majdenić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana potpredsjednice hrvatske Vlade, gospođe mi gospodo ministri, kolegice i kolege. Evo ja svoje pitanje upućujem ministru gospodarstva, rada i poduzetništva, gospodinu Branku Vukeliću. Poštovani gospodine ministre, rješavanje problema nezaposlenosti i povećanje sposobnosti zapošljavanja prioriteti su i ciljevi ove Vlade. Već uobičajeno oporba na svim razinama kritizira ostvarenje tih ciljeva. No brojke i statistika neumoljivo govore o smanjenju stope nezaposlenosti i povećanje broja zaposlenih. Ono što me danas zanima su efekti donijetih mjera za poticanje zapošljavanja. Znamo da je početkom godine usvojen godišnji plan poticanja zapošljavanja kojim je započeo nov ciklus mjera aktivne politike zapošljavanja. U skladu s tim evo moje pitanje je kakvi su efketi i rezultati provođenja godišnjeg plana zapošljavanja u 2006. godini? Hvala.
Ministar gospodarstva, Vukelić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa poštovana saborska zastupnice, mislim da je, i na ovom pitanju bi se moglo vrlo kratko ustvari jedan odgovor dati jer sve politike koje su usmjere ka zapošljavanju dakle i kroz ovaj naš Nacionalni akcijski plan zapošljavanja i godišnjeg programa kojeg donosimo ustvari i kroz niz gospodarskih mjera mogu se ocrtavati jedino u onoj statistici koju ste vi spomenuli. A ta statistika govori da i taj program kao i niz drugih mjera koje provodi hrvatska Vlada daje rezultate. Mi smo danas dakle ispod 13% sa stopom nezaposlenosti, 12,3 ili 5. Mi smo sa stalnim trendom i rasta zaposlenosti. Dakle imali smo i najniži broj evidentiranih nezaposlenih ove godine. Dakle, mislim da je to ono osnovno što nas može zadovoljiti i hrabriti da smo na dobrom putu. Prvi puta naime Nacionalni akcijski plan zapošljavanja je od ove godine drugačije od svega onog prethodnog što smo imali, usklađen ne samo sa direktivama ili sa rekao bih smjernicama politike zapošljavanja u drugim zemljama Europske unije nego i sa potrebama da se koncentriramo prema onim ljudima koji na tržištu rada teže dolaze do posla i kojima treba prava pomoć. To su dakle mladi ljudi koji završavaju škole i fakultete i to su stariji ljudi, dakle u godinama kada teže, nalaze i dolaze do posla. Dakle, te mjere su usmjerene upravo na te kategorije ljudi i rezultate koje imamo za prvih 9 mjeseci mogli bi ocijeniti dobrima i da je to trend koji je dobar. Istina ove mjere provode sva ministarstva kroz nacionalni akcijski plan zapošljavanja, dakle ne samo Ministarstvo gospodarstva, ne samo Hrvatski zavod za zapošljavanje nego i Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, Ministarstvo turizma, Ministarstvo poljoprivrede, dakle sva ministarstva koja kroz svoje programe i projekte ili prekvalifikacija ili poticanja osnivanja obrta, zadruga, bilo poticanjem izgradnje obiteljskih hotela ustvari otvaraju mogućnost i prostor za zapošljavanje. Ono što bih konkretno mogao spomenuti kao brojke, to je ako gledamo do rujan 2006. godine onda možemo reći da su u taj programa, godišnji program aktivnosti na temelju nacionalnog akcijskog plana zapošljavanja ušlo 3 tisuće 71 osoba iz evidencije nezaposlenih, da je 2,5 tisuće zaposleno, da su negdje nešto manje od tisuću osoba uključile se u program obrazovanja, ali preveliki je ovaj materijal i bojim se da ne bi stigao sve iščitati u brojkama, što su rezultati i kakvi rezultati kroz javne radove koje smo uveli kao poticaj zapošljavanju, kroz ponavljam Ministarstvo gospodarstva i Program poticanja malog i srednjeg poduzetništva, kroz Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, kroz program poticanja samozapošljavanja, prekvalifikacija itd. itd. brojke pokazuju da je to program koji daje dobre rezultate, a ono što to potvrđuje u konačnosti je sve veća zaposlenost, sve veći postotak i broj zaposlenih i sve manja nezaposlenost u Hrvatskoj.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Majdenić.
Hvala gospodine ministre na vrlo iscrpnom odgovoru. Evo vaš odgovor potvrđuje statističke podatke o povećanom zapošljavanju u skladu s mjerama Vlade za poticanje zapošljavanja. Ja sam sigurna da će i danas stalna kontrola, provođenje mjera na svim razinama, a posebno u uredima Hrvatskog zavoda za zapošljavanje, kao i promoviranje mjera doprinijeti daljnjem pozitivnom trendu zapošljavanja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Davorko Vidović.
Gospodine potpredsjedniče, postavljam pitanje ministru zaduženom za mirovine. Pretpostavljam da će to biti gospodin Vukelić, iako ga ne čujemo baš prečesto da se očituje o tom pitanju. Naime gospodine ministre, nema gotovo dana, pa evo i danas na ovoj sjednici da se ne spominje problem novih umirovljenika. Problem je evidentiran, zna se u čemu se on sastoji. Činjenica je da su mirovine tzv. novih umirovljenika u prošlom mjesecu iznosili 1.562,00 kune, a onih starih 2.093,00 kune. Razlika koja je nastala između starih i novih je isto tako poznato kako je nastala. Ona je nastala kao posljedica s jedne strane činjenice da je bivša Vlada sa dva zakona povećala mirovine starih umirovljenika za 400,00 kuna, onih 100,00 kuna i 6% i naš zakon o povećanju 20 … [[Ne razumije se.]] No, međutim, ostaje činjenica da osim što su ove mirovine doista takve da ne jamče socijalnu sigurnost, elementarnu socijalnu sigurnost tim ljudima, da imamo i nedopustive disproporcije. Predsjednik hrvatske Vlade je u nekoliko navrata jasno rekao da postoji volja da se problem riješi, ali kaže on neznamo kako. Ja vas želim obavijestiti da sada i znademo kako. U proceduru je poslan zakon koji jamči provedivo, pravedno, učinkovito i u svakom slučaju financijski prihvatljivo rješenje. Zanima me, s obzirom da je problem neznamo kako riješen, hoćete li ga prihvatiti bez obzira što je riječ o prijedlogu zakona koji je poslao SDP u proceduru. On je verificiran od najvrsnijih i izrađen od najvrsnijih stručnjaka za mirovinski sustav u Hrvatskoj i uz konzultacije međunarodnih stručnjaka. Hoćete li prihvatiti taj zakon ili ne i riješiti taj problem?
Zahvaljujem. Ministar gospodarstva, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa poštovani saborski zastupniče, mislim da je i sami ste to kazali, predsjednik Vlade u nekoliko navrata jasno rekao da problem novih umirovljenika je poznat, da taj problem treba riješiti i da će ga ova Vlada riješiti. Prema tome ima se načina i modela kako. Svaki prijedlog je dobro došao. Svaki prijedlog u tom pravcu koji će pružiti prije svega jedno pravedno rješenje za nove umirovljenike koji zaista sada odlaze u mirovinu sa značajno nižim mirovinama nego što su to prethodnih godina odlazili, svaki prijedlog koji neće ugroziti prije svega financijsku stabilnost Hrvatske i normalno funkcioniranje kada gledamo dakle i proračun i sve ono što treba biti, sigurno da će biti ozbiljno razmotren i prihvaćen. Ali ja samo želim reći jednu stvar. O zakonu da li će biti prihvaćen, dakle ne mogu govoriti, ali mogu govoriti da je upravo predsjednik Vlade imenovao i radnu skupinu na čelu sa potpredsjednikom Vlade, Polančecom, u koji su uključeni i socijalni partneri, u koji su uključena i Stranka umirovljenika kao stranka koja upravo zastupa interese samih umirovljenika. Dakle tom problemu se prilazi vrlo studiozno i ozbiljno. Rješenja koja su, se traže i kojih ima, dakle ja ne govorim da ih nema, sigurno da će biti donešena i da će se ti ljudi koji danas zaista odlaze sa značajno nižom mirovinom u mirovinu, napraviti model koji će ih na neki način financijski dovesti u onu poziciju u kojoj su i drugi ljudi koji su po drugim kriterijima mogli otići u mirovinu. Prema tome svaka je inicijativa, bez obzira od koga je, koja je u pravcu rješavanja toga je dobro došla, ali kao što je i ova Vlada na čelu s HDZ-om našla rješenje za ono što nije prethodna Vlada pa ni jedna prije kada je riječ o pitanju povrata duga umirovljenicima, naći će rješenja i za nove umirovljenike.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Vidović.
Ja bih možda bio zadovoljan odgovorom da je on dat prije recimo tri godine. Na kraju mandata uz činjenicu da nigdje nema ni jedne lipe u proračunu za iduću godinu za rješavanje ovog problema ne mogu biti zadovoljan odgovorom da se formira radna skupina koja nešto radi. Problem je rješiv. Problem je financijski rješiv. On košta milijardu i 360 milijuna kuna. Povećanje od 10 milijardi u idućoj godini je sasvim dostatno, ja vas upozoravam, riječ je o 1,2% proračuna. Rješavamo problem, moguće je naći način financiranja da se ne ugrozi ništa u ovoj državi i da problem riješimo odmah sada. Nema razloga više čekati jer znanja imamo, čini mi se samo da nemamo političke volje. Čini mi se da nemamo političke volje jer ne možemo se zadovoljiti više formiranjem radnih skupina za ovo i ono, tim više što su te radne skupine obećavane u više navrata već par godina.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dragica Zgrebec.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pitanje postavljam ministru Vukeliću. Prema podacima Državnog zavoda za statistiku u prvih devet mjeseci ove godine izvezli smo robe u vrijednosti od 15,7 milijardi dolara i istovremeno uvezli, a istovremeno izvezli samo 7,4 milijarde dolara vrijednosti. Tako je robni deficit visokih 8,3 milijarde dolara, a pokrivenost zapravo uvoza niska od 46,9%. U ovom mandatu vaše Vlade ostvaren je pad i društvenog bruto proizvoda i industrijske proizvodnje u odnosu na ranije razvoje, a i za iduću godinu u planu je rast BDP-a svega 4,5% što smatram da je nedostatno. Ove godine ostvarit ćemo i rekordni vanjsko-trgovinski deficit. U izborima, u izbornoj kampanji ste obećali pokretanje Hrvatske. prvenstveno sam mislila da je to pokretanje hrvatskog gospodarstva, a u tom najznačajnijem segmentu zapravo smo ostvarili nazadovanje. Pitam vas, jeste li svjesni da se politikom stimuliranja uvoza upropaštava domaća proizvodnja, da se tako troši teško stečene devize izvoznika. Nešto smo čuli i kroz pitanja o statusu tekstilaca koji su zapravo veliki izvoznici. A da se kroz uvoz zapravo povećava i vanjski dug. Planirate li izraditi program supstitucije uvoza i stimulacije izvoza kako bi se ublažio ovaj enorman trgovinski manjak?
Ministar gospodarstva Vukelić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa poštovana saborska zastupnice, itekako sam svjestan da ovo što govorite uništava, dakle, jednu ozbiljnu gospodarsku perspektivu razvoja Hrvatske. Nažalost trend stimulacije uvoza krenulo je od vaše Vlade i to ste pitanje trebali postavljati u mandatu vaše Vlada. Tada, jer zaista otvorena su vrata uvozu i filozofiji, neću spominjati kolegu prethodnika, bilo ih je više u resoru ministarstva za vrijeme vaše Vlade koji su se mijenjali kao na vrpci, koji su ustvari politiku okrenuli, zanemarivajući industrijsku ili proizvodnju generalno u Hrvatskoj i ustvari trgovini kao trgovačkom sektoru koji je vrlo važan. I to želim ovdje reći, nisam protiv trgovaca i trgovine, ali ono što je za Hrvatsku bitno i važno upravo je okretanje prema proizvodnji, prema industrijskoj proizvodnji jer je to stabilnost gospodarskog razvitka i stabilnost gospodarstva svake zemlje. I zbog toga je upravo ova Vlada od samih početaka a i ja kao resorni ministar ponavljao, ponavljao i konkretnim mjerama poticao. Evo, danas sam govorio i o tekstilu, mogli bi govoriti o drvnoj industriji u Ministarstvu poljoprivrede, mogli bi govoriti o niz aktivnosti koje provodimo kako bismo ojačali hrvatske kompanije, hrvatsku proizvodnju jer je to preduvjet izvoza. Izvoza nema bez jake hrvatske industrije bilo da je to metaloprerađivačka, bilo da je to brodogradnja koju treba sanirati, bilo da tekstilna industrija, itd., itd. Prema tome, ja bi apsolutno mogao sada govoriti o nizu makroekonomskih i drugih pokazatelja koji govore u prilog dobrog gospodarskog rasta i razvoja situacije u Hrvatskoj. To ne može nikoga zadovoljiti ali vi, vjerujem, ne vjerujete ni statistici ni ničemu što u Hrvatskoj možemo iščitati od stručnjaka neovisnih. Dakle, o trendu i pada nezaposlenosti, rasta zaposlenosti, o rastu industrijske proizvodnje, o rastu bruto domaćeg proizvoda, o smanjenju duga, smanjenju deficita države. Dakle, neću o tome govoriti, ali sigurno je da apsolutno podržavam vašu tezu koju govorite, a to je da je izvoz itekako važan. Da izvoza bez jakih proizvođača u Hrvatskoj bilo da su proizvodi i usluge u pitanju nema, i zbog toga je i ono što se intenzivno priprema i o tome je bilo već govora i javnosti, a uskoro će to i ugledati svijetlo dana u formi prijedloga prema hrvatskoj Vladi i posebno težište je stavljeno u jednoj strategiji. Nazvali smo je "Radno-izvozna ofenziva hrvatska" strategiji, svih onih koji u Hrvatskoj se bave na ovaj način gospodarstvom, od Komore gospodarske, obrtničke, Obrtničke udruge poslodavaca, udruge izvoznih, kako bismo napravili jedan sustav mjera koji će pokušati eliminirati prije svega sve one negativnosti koje je prethodna Vlada napravila po pitanju proizvodnja i koji će dati pravi sustav mjera i poticaja. Organizirani od gospodarske diplomacije pa do svih institucija u Hrvatskoj koje se bave gospodarstvom kako bismo osposobili, konkurentno osposobili hrvatsko gospodarstvo i kako bismo ojačali nastup na tržištima kojima i to možemo sad iščitati, sve više i više evo i priča Varteksa, … [[Govornik se ne razumije.]] i taj izvoz hrvatskih proizvođača, hrvatskih velikih kompanija svakog dana sve više i više raste. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Zgrebec.
Već je uobičajeno da na zastupnička pitanja dobivamo ovakve odgovore. Kada nema rezultata onda je kriva bivša Vlada, a ova je u mandatu već 3 godine. Eto ovih dana će se napuniti 3 godine. U te 3 godine nisu izrađena nikakva tzv. gospodarska infrastruktura, a i poticaji koji idu zapravo su dotacije onima koji loše posluju, a ne dotacije, odnosno stimulacija onih koji dobro posluju i izvoze. Kakvi su rezultati u zapošljavanju, u povećanju broja zaposlenih? Pa gospodine Vukeliću, ja čitam statistiku. Početkom 2004. godine imali smo oko tisuću, milijun 430 tisuća zaposlenih. U rujnu ove godine milijun 446 tisuća 887. Dakle, u 3 godine mandata uspjeli ste zaposliti nešto malo manje od 5 tisuća novozaposlenih, velikim dijelom baš u administraciji državnoj. Nezaposlenost je početkom 2004. bila 304 tisuće, sad smo na 290 tisuća. Dakle, smanjila se za svega 14 tisuća. To su rezultati …
Zahvaljujem.
To su rezultati zapravo trogodišnjeg rada vaše Vlade.
Uvažena zastupnica Ivana Sučec-Trakoštanec.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče i svoje pitanje upućujem gospodinu Božidaru Kalmeti, ministru mora, turizma, prometa i razvitka. Gospodine ministre, vrijeme jako brzo prolazi. Još mi je vrlo živo u sjećanju prezentacija idejnog projekta brze ceste Zagreb, Mađarska granica, koja je bila 90. u Križevcima u organizaciji Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, gospodina Andrije Mohorovičića pokojnoga, koji je rođeni Križevčanin i gdje su iza toga uslijedile određene radnje. A dodatkom ceste od Vrbovca prema Virovitici prošli smo do projekta tzv. Prigorskog ipsilona koji će znatno pogoršati, poboljšati, ispričavam se. Dakle, znatno poboljšati prometne standarde cestovnog prometa u sjeverozapadnoj Hrvatskoj. Mene dakle zanima, budući da znam da je evo do Helene puštena u promet dionica, da se živo radi, svakodnevno smo svjedoci toga, da daljnjem putu ceste od Helene prema Cugovcu. Dakle, mene zanima konkretan odgovor. Što će, kojim tempom i kojim redoslijedom se događati na dionici ceste od Cugovca prema Križevcima i Koprivnici, istovremeno i prema Virovitici? Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Ministar Božidar Kalmeta. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo zastupnice. O ovoj temi smo razgovarali i prije nekoliko dana i u Koprivnici i to isto pitanje smo postavili tamo. Sada je potpredsjednik hrvatske Vlade gospodin Polančec rekao, radit će se metar u jednom pravcu, metar u drugom pravcu. Naime, želim kazati sljedeće. Ova brza cesta Vrbovec-Gradec se gradi, ona će biti gotova, u kompletu puštena u promet u ljeto sljedeće godine i ona je investicija negdje oko 350 milijuna kuna. Dijelom te ceste se već može voziti. Nadalje i prema Koprivnici i prema Virovitici će se dalje odvajati po jedan krak i program je takav i sredstva su osigurana za takvu dinamiku da se paralelno gradi i jedan krak i drugi krak. Dakle i na dionici Gradec-Križevci-Koprivnica i na dionici Gradec-Bjelovar-Virovitica. Dakle, nema niti jedan pravac u odnosu na drugi nema nikakav prioritet nego će se graditi paralelno.
Izvolite. Uvažena zastupnica.
Zadovoljna sam odgovorom i nadam se da će se to, taj tempo pribavljanja dokumentacije ubrzati i da će se i fizički dakle pustiti u promet ta cesta, bar početi graditi u mandatu ove Vlade i zahvaljujem na brizi za ovaj kraj. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Božica Šolić.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče, svoje pitanje upućujem ministrici obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti. U zadnje vrijeme iščitavamo iz natpisa, a i govori se o, ali sa različitim tumačenjima o rezultatima zapošljavanja hrvatskih branitelja. Stoga vam upućujem moje pitanje da nam kažete kako teče razvoj braniteljskog zadrugarstva i da nam kažete o rezultatima zapošljavanja branitelja? Hvala.
Potpredsjednica Vlade i ministrica. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo zastupnice. O rezultatima možda najbolje govori podatak i ja ću ga evo odmah na početku odgovora na vaše zastupničko pitanje i reći. U manje od 3 godine, s obzirom da smo neke projekte zapravo osmišljavali od početka mi smo zaposlili kroz nekoliko programa zapošljavanja oko ili bolje rečeno sad već preko 5 tisuća hrvatskih branitelja i djece poginulih, zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja jer je to tzv. ciljna skupina za koju su programi i pripremljeni. Najboljim ocjenjujem osobno upravo taj program zadrugarstva koji vi spominjete, koji vas zanima. Vjerojatno ste nešto pročitali i o drugom sajmu zadrugara hrvatskih branitelja koji se nedavno održao u Splitu. Iznimno važna je uspjela manifestacija gdje su se predstavili zadrugari iz 115 zadruga hrvatskih branitelja, dakle mi danas imamo 115 zadruga hrvatskih branitelja iz cijele Hrvatske koje podupiremo na različite načine. Jedan način jest da one zadruge koje naravno zadovolje kriterije dobiju i potporu ministarstva na početku od 150 tisuća kuna, međutim tu potpora Ministarstva hrvatskih branitelja tek počinje. Dakle, to je u Splitu bila jedna izvrsna prezentacija svega što hrvatski branitelji rade. Među ostalim su se usmjerili i prema izvozu, reći ću jedan zgodan podatak da izvoze npr. i soju u Japan što mislim da je jedan ovako zanimljiv podatak koji govori o tome koliko su zainteresirani za rad, za proizvodnju, ali i koliko su uspješni u tome. Na tom sajmu zadruga mi smo imali i okrugli stol gdje smo razmotrili sve mogućnosti daljnjeg unapređenja zadrugarstva, donijeli smo i neke vrlo konkretne prijedloge koji se naravno dotiču drugih ministarstava, maloprije je gospodin ministar Vukelić spominjao projekte zapošljavanja gdje smo u nekim projektima naravno zajedno na temelju zajedničkoga sporazuma i mislim da upravo zadrugarstvo ima budućnost, ali i druge mjere zapošljavanja u našemu ministarstvu kao što su stručna osposobljavanja za nepoznatog poslodavca za samozapošljavanje, kreditiranje malog i srednjeg poduzetništva, ali isto tako potpora pojedinačnim projektima gdje mi dajemo i novčanu potporu onim projektima, odnosno onim poslodavcima koji žele zaposliti hrvatske branitelje i ponavljam djecu poginulih, zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja. Završit ću sa podatkom o zadrugama. Otprilike 2 tisuće 700 zadrugara u ovom trenutku sa tendencijom porasta. U ovoj godini mi ćemo poduprijeti novčano 33 zadruge, u sljedećoj sasvim sigurno puno više jer smo i novčana sredstva uopće za zapošljavanje pojačali u proračunu za sljedeću godinu sa dodatnih 5 milijuna kuna tako da ćemo samo na zapošljavanje kroz Ministarstvo hrvatskih branitelja mi u sljedećoj godini odvojiti 40 milijuna kuna jer ponavljam ovo je jedan od najboljih načina, dakle zapošljavanje hrvatskih branitelja, kad govorimo o brizi o hrvatskim branitelja, ali s druge strane to pomaže i u rješavanju onog iznimno bolnog pitanja, a to je problema hrvatskih branitelja koji oboljeli od posttraumatskog stresnog poremećaja na žalost vrlo često dolaze na rub izdržljivosti i upravo primjeri zapošljavanja tih branitelja koji su oboljeli dali sjajne rezultate. Evo ja sam prije dva tjedna sudjelovala u berbi maslina u jednoj zadruzi hrvatskih branitelja nedaleko Šibenika. Sjajni rezultati, ljudi se ponovo osjećaju naravno puni samopouzdanja i to je jedan od najboljih načina na koji im možemo pomoći. Tako evo, zahvaljujem na tom pitanju, a u zapošljavanju branitelja u sljedećoj godini idemo s novim projektima. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Šolić.
Hvala lijepa gospođo ministrice. Zasigurno je ovo za svaku pohvalu vašemu ministarstvu i vama na čelu ministarstva, a i hrvatskoj Vladi. Zasigurno kada ste iznijeli ove sve podatke o brizi branitelja da se pokazuje svi ovi natpisi koji u zadnje vrijeme su u medijima, a i govori se po terenu netočni i da komentari zasigurno ne stoje da se je zadrugarstvo i zapošljavanje branitelja da nije dobro sprovedeno i da se ne sprovodi ovo vaše obrazloženje je temelj i ruši sve te natpise. Ja vam još jedanput čestitam jer puno kontaktiram i sa braniteljskim zadrugama Grada Zagreba kojih ima 10, ali moram napomenuti da braniteljske zadruge poljoprivredne u Gradu Zagrebu susreću se sa problemom, upravo sa problemom što Grad Zagreb zaobilazi i ne uključuje se u upravo ovaj projekt Ministarstva obitelji i branitelja za populaciju braniteljsku u Hrvatskoj i nadam se da će to Grad Zagreb shvatiti i da će se na taj način uključiti za boljitak branitelja. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Vladimir Štengl.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče, gospođo potpredsjednice Vlade sa članovima Vlade. Moje pitanje je gospodinu ministru Ivici Kirinu, ministru unutarnjih poslova. Za djelotvoran rad naše policije nužno je povjerenje građana i obostrana komunikacija između policijskih djelatnika i cjelokupne javnosti. Sve to značajno pridonosi smanjenju stope kriminaliteta. Molim vas što činite u tom smjeru?
Ministar unutarnjih poslova Kirin. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani saborski zastupniče. Evo što se tiče vašeg pitanja. Kao što je malo poznato hrvatskoj javnosti jer obično se … [[Govornik se ne razumije.]] mediji na nešto što je dosta bučno ali kad se govori o uspjesima hrvatske policije mogu reć da hrvatska policija danas sa svojim projektima, naročito "Policija u zajednici" je dobila ocjenu misije OESS -a u Hrvatskoj kao i ocjenu glavnog ureda OESS-a u Beču kojim se hrvatski model implementacije policije u zajednici označen je kao najbolji i najuspješniji u cijeloj regiji. Isto tako dobili smo pozitivne ocjene od svih međunarodnih stručnjaka i danas sam ponosan što sjedim na čelu takvoga ministarstva da jednostavno mi svoje znanje upravo rada policije u zajednici možemo prezentirat i drugim policijama širom cijele regije. Naravno da sam naslijedio taj posao od svojih prethodnika koji su uložili maksimalan trud kako bi ipak hrvatsku policiju približili onima a to su krajnji korisnici građani. Zbog čega to govorim? Naime današnjim raspravama bilo je vidljivo i današnjim napisima medijskima koliko je teška borba svake zemlje protiv dilera, protiv narkomafije i svih ostalih. Ali jedna od kvalitetnih stvari kojima se može spriječiti ne sam taj oblik kriminala nego i svih ostalih oblika kriminala je da kvalitetno educiramo policajce, da ih pošaljemo u njihove rodne kvartove jer oni najbolje poznaju susjede i da se ljudi mogu prije svega kvartovskom policajcu obratiti kao čovjeku. Sukladno tome od 24. ožujka 2003. godine do 15. svibnja 2006. godine provedeno je 16 tečajeva za ukupno 955 djelatnika od čega 799 policijskih službenika i 156 policijskih rukovoditelja na Policijskoj akademiji u Zagrebu, na području svih 20 policijskih uprava i 139 policijskih postaja radi danas 691 kontakt policajac i 52 policijska službenika za prevenciju. Naravno model koji smo započeli razvijamo kroz nekoliko projekata. A to je unapređenje i razvoj kriminalističke prevencije pa ste bili sudionici da smo u protekloj godini otvorili u 3 županije, znači u 3 glavna grada u … [[Govornik se ne razumije.]] , u Gradu Zagrebu, u Varaždinu i u Bjelovaru Centre za prevenciju gdje mogu građani doći, prijaviti određene stvari, da ne moraju doći u policijsku upravu a gdje mogu dobiti adekvatne odgovore i na zaštitu svoje imovine i sebe osobno. Isto tako policija kroz te Centre za prevenciju koji će se otvarati u drugim zainteresiranim gradovima jedna najava je u Sisku, dobiva i informacije o tome što se dešava na terenu. Znači ne samo od policijskih službenika nego i od samih građana. Isto tako kroz treći projekt koji smo počeli provoditi, to se zove organizacija komunalne prevencije gdje zajedno u suradnji sa lokalnom samoupravom osnivaju se znači vijeća za komunalnu prevenciju gdje jednostavno sa građanima rješavamo tekuće probleme u pojedinim gradovima. Jer naime specifičnost pojedinih gradova je različita i u svakom gradu moramo pristupiti sa određenom metodom. I ono što je najvažnija stvar. To su odnosi sa javnošću i ja sada mogu ovdje pred uvaženim Domom reći da hrvatska policija se intenzivno svakodnevno educira kako bi što bolje komunicirala sa građanima, kako bi se približila građanima i u suradnji sa građanima rješavali i ona najteža kaznena djela ali i ona kaznena djela koja se najčešće dešavaju danima vikenda a to je remećenje javnog reda i mira, rad noćnih lokala. Ali ne samo to nego i prometna prevencija gdje smo svjedoci da imamo veliki broj prometnih nesreća u kojima nažalost sudjeluju mladi sudionici u prometu između 18 i 24 godine. I to je ono što zajednički znači, cijelo društvo se uključuje u upravo u sigurnost građana na tom području. Ono što je još također vrlo bitno da će Ministarstvo unutarnjih poslova upravo kroz kapacitete Policijske akademije u Zagrebu izeducira sve postojeće službenike bez obzira o kojoj se stručnoj spremi radi, kako bismo postigli još jedan visok stupanj implementacije a naročito u korištenju najnovijih znanja i tehnologija i na taj način izašli građanima u susret da građani ne bi morali u nepotrebnim redovima čekati pred šalterima. Ali isto tako da bi mogli kvalitetno i svoje informacije provjeriti.
Zahvaljujem.
Stoga hrvatska policija danas može sa ponosom reći da je što se tiče rada policajaca među prvima u regiji, da koristimo najbolja sredstva i iskustva i nadamo se da ćemo na taj način i smanjiti troškove u samom sustavu i time opravdati novac od poreznih obveznika građana Republike Hrvatske.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Štengl.
Hvala. Projekt "Policija u zajednici" se svakako pokazao uspješnim i upravo zbog te uspostave povjerenja između kontakt policajca i građana. Sticajem okolnosti Vukovar je bio jedan od gradova u kojima je to počelo tako da sam bio svjedokom toga i kažem dalo je izuzetne rezultate. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Kruno Peronja.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodo ministri, kolegice i kolege. Poštovani gospodine ministre Vukelić. Pitanje je u svezi "BrodoSplita". Nedavno smo čitali u "Slobodnoj Dalmaciji" da su pokrenuti postupci protiv bivše uprave "BrodoSplita". Spominju se deseci, stotine milijuna koje je bivša uprava navodno loše odradila. Pitanje je što bi vi kao ministar da ste bili u to vrijeme napravili? Što se sad još može napravit i upravo mi je žao što gospodina kolege Jurjevića nema. On stalno spominje sadašnju upravu a nas brine zapravo uopće stanje u brodogradilištima i Splitu i Trogiru jer su oni važni za razvitak hrvatske brodogradnje i gospodarstva a posebno u razvoju gospodarstva Splitsko-dalmatinske županije.
Ministar Vukelić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani saborski zastupniče. Sigurno da sve zajedno treba itekako brinuti stanje u svim brodogradilištima. Ne samo splitskom, trogirskom nego i riječkom pa i "Uljanik" i sva ta brodogradilišta hrvatska su znamo koliko važna i značajna za ne samo očuvanje radnih mjesta desetak tisuća direktno zaposlenih ljudi nego opće i za gospodarski razvoj pa i za ovaj izvoz o kome smo i danas pričali. Međutim, vezano za ovaj podatak o kom govorite, dakle o pokrenutoj istrazi i sumnji za 260. Taj iznos spomenutih milijuna kuna bivših uprava i eventualnih kriminalnih radnji o kojima će se istraga tek pokazati da li je o tome riječ. Mislim da treba gledati u kontekstu bilo koje uprave. Dakle, ono što sam govorio i za ovu upravu koju se na neki način često proziva za 6 milijuna dolara spornih i što se provodi istraga. Mislim da treba, i o tome sam već i do sada često govorio, reći bilo koja uprava u bilo koje vrijeme bilo koje Vlade ukoliko postoje sumnje da je bilo što činila protuzakonito treba istražiti. Meni je žao isto što nema gospodina Jurjevića koji često je spominjao ovih nekoliko mjeseci tih 6 milijuna i prozivajući direktno i mene kao ministra i predsjednika nadzornog odbora a sada je jako tih i šutljiv oko tih 260 milijuna kuna. Mislim da treba i jedno i drugo imati isti tretman. Ako je u pitanju kriminal treba istražiti, nadležne institucije trebaju poduzeti sve što treba i treba sankcionirati krivnje. Taj kriminal eventualni i bilo koji drugi nema zaista politički predznak niti SDP-u nekakvih vremena bivših uprava niti sadašnjih HDZ-ovih vremena nego ima osobe i ako postoji treba ga kazniti i sankcionirati jer hrvatska brodogradnja je previše važna gospodarski za Hrvatsku i za ljude koji rade da bi se sitno politički igrali oko nje ili da bi čak i mehanizmima osude i presude kao što je to bilo rečeno, to moram reći, iz usta upravo saborskog zastupnika gospodina Jurjevića u prošlim vremenima osudilo i presudilo odmah kao što je to bivše vrijeme i nosilo da ustvari politika odredi, presudi i osudi odmah tko je kriv. Dakle, neka institucije rade svoj posao ali ono što isto želim ovdje reći evo vama saborskim zastupnicima poduzeto je niz mjera kroz program restrukturiranja koji pripremamo i koji treba do konca trećeg mjeseca najzadnje biti završen i usuglašen i sa Europskom unijom ali prije svega zbog nas samih, dakle i usvojen je na Vladi. Poduzeto je i niz mjera da bi se na neki način uvidjelo i još bolje saznalo o situaciji koja je u svim brodogradilištima … [[Govornik se ne razumije.]] revizija devetomjesečnog poslovanja je zatražena za sva brodogradilišta hrvatska od stručnog konzultanta koji priprema program restrukturiranja zatražene su i metode i modeli nadzora i kontrole svih procesa u brodogradilištima a prije svega nabave rada sa kooperantima itd. Dakle, mi ne želimo prepustiti bilo što slučaju ili čekanju završetka programa restrukturiranja ali politiziranje i političke igrice i poene, dobivanje na ovako paušalnim ocjenama koje se neki puta znaju čuti iz redova SPD-a prije svega Marina Jurjevića mislim da nisu dobre ako želimo biti zajednički u borbi protiv kriminala, korupcije, svega toga onda tražimo da se i inzistirajmo da se sve istraži gdje god se spomene i gdje god se posumnja u najmanju stvar i neka tada odgovaraju oni za koje se utvrdi da su zaista odgovorni.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Peronja.
Upravo takav pristup gospodine ministre je zadovoljavajući za sve nas jer zaista smo i moramo biti usmjereni na svekoliki razvitak i brodogradilišta i gospodarstva, jedino na taj način možemo povećati broj zaposlenih i na taj način se vidi koliko doista državne institucije rade i Ministarstvo gospodarstva i Ministarstvo unutrašnjih poslova i naša Policijska uprava Splitsko-dalmatinska.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mario Zubović.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ja ću svoje pitanje uputiti gospođi ministrici Marini Matulović-Dropulić i vezano je uz plinifikaciju Hrvatske. Naime, pitanje postavljam zato što je prošlih dana u jednoj emisiji "Otvoreno" gospodin Čačić koji sada obilazi Hrvatsku i već je u predizbornoj kampanji a i neki zastupnici saborski iz redova SDP-a gospodin Linić i gospodin Ljubo Jurčić su govorili kako ova Vlada nije ništa napravila na plinifikaciji Hrvatske. Po mojim saznanjima koja su točna i istinita napravljeno je ove godine skoro 500 kilometara plinovoda što je sveukupno koliko prijašnjih trideset godina. I žao mi je da ova gospoda koja su ušli očito u predizbornu kampanju iznose neistine, notorne neistine govoreći da se za plinifikaciju Hrvatske nije napravilo ništa. I molio bih ministricu da nam kaže što je do sada napravljeno. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ministrica Matulović-Dropulić. Izvolite!
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine zastupniče, jasno je da to nije točno. Međutim, možda ta gospoda još uvijek misle da se nalaze u 2002. ili 2003. godini kada su u kolovozu 2002. godine donijeli program plinifikacije Hrvatske a do početka 2004. godine nije napravljeno ništa. Nakon toga je napravljena kompletna projektna dokumentacija, sve građevinske dozvole su dobivene krajem 2005. godine a ključni trenutak o kojem mislim da trebamo govoriti je 25. listopad 2005. godine kad je naša Vlada donijela odluku o ubrzanju svih radova na plinifikaciji Hrvatske. I sva sreća, napravilo se strahovito puno. Točno je ovo što vi kažete da se izgradilo oko 500 kilometara plinovoda u Hrvatskoj i to kao što znate najveća investicija plinovod Pula-Karlovac plus kompletan plinovod od platforme do Vodnjana, tako da će prvi puta u Hrvatskoj naš plin teći preko naših cijevi a ne više da će ulaziti u Hrvatsku preko Italije. Taj će se događaj dogoditi, on je u probnom pogonu. Iduću srijedu je otvaranje tog velikog plinovoda i zajedno sa kažem kompletno i podmorskim radovima i svemu onome što je na tome napravljeno. Nakon toga radi se na plinovodu koji će biti vrlo brzo završen Lučko-Ivanja Reka, zatim plinovod Zagreb-istok – Kutina, Kutina-Slavonski Brod koji znate da smo isto tako pustili u pogon u kolovozu ove godine. A ubrzali su se radovi i počeli izvoditi radovi na plinovodu Belišće-Osijek i Bolman- Beli Manastir. Za sve to imamo izrađenu dokumentaciju za ove krajnje radove o kojima sam sada zadnje govorila. I ne samo to, nego i ishođene građevinske dozvole. Za ovo drugo su i uporabne dozvole ishođene. Ukupna investicija koja je ove godine napravljena je milijardu i 600 milijuna kuna. U sljedećem razdoblju do 2010. godine jer skraćujemo rokove plinificiranja Hrvatske uložit će se blizu 3,5 milijarde kuna a radit će se plinovod u Dalmaciju, znači već je naručena studija utjecaja na okoliš za plinovod kroz Liku i do Splita i napravljena je projektna studija od Splita preko Dubrovnika do granice sa Crnom Gorom. Prema tome, mi želimo da plin poteče po cijeloj Hrvatskoj i bez obzira što u onom programu iz 2002. godine u Dalmaciji uopće plin nije bio predviđen mi sada eto predlažemo i predviđamo da će se taj plin i napraviti. Ja moram reći da se stvarno moramo pohvaliti sve one koji su na tom poslu radili jer takav veliki posao, tako velika investicija u Hrvatskoj još nikada nije napravljena. I oni koji govore suprotno dobro znadu o čemu se radi, ali jasno da hoće zamagliti oči ljudima koji misle da ne znaju čitati i da ne znaju gledati televiziju pa da ne vide šta se stvarno i tu događa. Znači treba ih pohvaliti sve, a naročito našu firmu «Plinacro» koja je napravila maksimum sa svim svojim ljudima i sa svim svojim radnicima da bi ovi plinovodi bili završeni. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zubović.
Hvala lijepo. Ja se zahvaljujem ministrici na ovom odgovoru i želio bih ovdje naglasiti. Ovo pitanje sam postavio zato da se vidi na koji način ljudi koji kažu da žele biti predsjednici Vlade, znači premijeri, ići će, godinu dana će raditi na tome na koji način govore neistinu, obmanjuju javnost da bi oni dobili na poenima ili da bi umanjili zasluge ove Vlade i ovih ministara. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. I posljednje pitanje uvaženi zastupnik Gordan Jandroković. Izvolite.
Zahvaljujem se poštovani gospodine potpredsjedniče. Pitanje postavljam državnom tajniku u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva gospodinu Draganu Kovačeviću. Ono je vezano za stočarsku problematiku odnosno za suzbijanje sivog tržišta. Poštovani gospodine državni tajniče operativni program izgradnje mliječnih štala napreduje dosta dobro kako u cijeloj državi tako i u Bjelovarsko-Bilogorskoj županiji. Jednako uspješno se povećava i broj junadi u tovu kao i tov ostale stoke u čemu Bjelovarsko-Bilogorska županija prednjači. Međutim ono što proizvođačima i tovljačima kako su mi sami rekli u razgovoru znači jednako kao i novčani poticaji je suzbijanje ilegalnog prometa stoke i nažalost i u mojoj županiji bilo je dosta slučajeva ilegalnog prometa stoke. Činjenica je da je na planu suzbijanja šverca stoke ova Vlada napravila mnogo. Usudio bih se reći napravila je više nego ijedna vlada do sada koja je imala prilike suočiti se s tim problemom no u javnosti se ipak stiče dojam da su se akcije suzbijanja ilegalnog prometa stoke malo usporile, da su malo posustale. Ili se radi o pogrešnom dojmu. Dakle ja bih volio znati kakvi su konkretni rezultati akcija suzbijanja šverca stoke? Kakva je trenutna situacija? Da li te akcije teku? Da li će se one nastaviti? I ono što me posebno zanima kakve su posljedice za švercere odnosno za one koji krše zakon? Hvala vam.
Zahvaljujem. Državni tajnik. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani zastupniče, naime ja bih uvodno u ovom odgovoru samo htio potvrditi ovu vašu konstataciju da doista imamo već jednu kontinuiranu i vrlo značajnu povećanje poljoprivredne proizvodnje. Naime to se prije svega da iščitati iz povećanja višegodišnjeg povećanja poticaja po svim strukturama proizvodnje. Ali isto tako i prema vanjskotrgovinskoj bilanci da mi u zadnjih godinu dana bilježimo porast izvoza poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda više od 28% dok uvoz raste po stopi od negdje 12 do 13%. Dakle ako promatramo u razdoblju 2003. do danas pokrivenost uvoza izvozom od 40% povećala se na 60%. Ali isto tako samo to povećanje proizvodnje prati i obračun sa sivom ekonomijom. Naime za nas siva ekonomija nije samo važna radi onih koji nelojalno trguju i dovode u pitanje na tržištu one koji državi plaćaju porez i legalno posluju i trguju nego važna je i isto iz ovog razloga plaćanja državi poreza nego je važna prije svega zbog zaštite naših potrošača i njihove sigurnosti. Jer je pretpostavka da nešto što nije u legalnom sustavu trgovanja da je upitno da li je i sustavu veterinarsko-zdravstvenoga nadzora. U tom smislu provedeno je niz akcija i to i kod trženja voća i povrća, brašna, švercera grožđa i tako dalje. Međutim te mjere ne provode se kao pojedinačne, kao izdvojene akcije već kontinuirano u sklopu vladina programa suzbijanja siva tržišta. Jedan od najvećih tu problema je upravo šverc sa stokom i mi smo tu također proveli nekoliko akcija zajedno sa Ministarstvom unutarnjih poslova. Dakle uz njihovu pomoć. Gdje je spriječeno stavljanje na tržište i oduzeto negdje oko 200 komada goveda nepoznata porijekla. Veći broj stoke oduzet je nadzorima sajmova, cestovnog prijevoza, klaonica i slično. Zaplijenjeno je više tona mesa različitih kategorija i vrsta. Također u ovom smislu sankcija podignuto je negdje oko 40 prekršajnih i 15-tak kaznenih prijava i to i protiv sudionika ali i prema onima koji su u državnom sustavu, dakle veterinara, ovlaštenih veterinarskih stanica koje su to blagoslovile. Smatramo da je nanesen značajan udarac i prekupcima i nakupcima i švercerima a najbolji pokazatelj koji o tome govori je da u samo 6 mjeseci zadnjih u odnosu na tih 6 mjeseci protekle godine da se legalno klanje u klaonicama povećalo za 46%. Prema tome to govori o značaju ovog problema ali i o samoj uspješnosti akcije. Isto tako možda je percepcija u javnosti drugačija i zanimanje medija možda nešto manje nego za one prve akcije ali ove, sa ovim akcijama nismo stali na suzbijanju sive ekonomije. One i dalje teku. I evo, i ovog trenutka dok razgovaramo o tom problemu u ovom Visokom domu negdje na granicama upravo vaše Bjelovarsko-Bilogorske županije, u tom području pod nadzorom je jedna pošiljka i to, radi se o ilegalnom skupljanju stoke i vjerujte ti šverceri neće dobro proći. Za nas je u budućnosti važno da ustrojimo ovaj registar prijevoznika stoke. Dakle da se točno zna tko se tim poslom može baviti. Isto tako osigurat ćemo kao i u ribarstvu da se omogući ovo satelitsko praćenje i vjerujemo da ćemo na taj način smanjiti ovu ilegalnu trgovinu i za potrebe, za ovakvim akcijama neće više biti.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Gordan Jandroković.
… [[Govornik je naknadno uključen.]] Dakle zahvaljujem se na iscrpnom odgovoru. Nadam se da će se te akcije nastaviti jer zaista iznimna je važnost uvođenja reda na tržištu i zabrane ilegalnog, ilegalne trgovine stokom. Naravno da najviše štete od toga imaju oni koji rade legalno. Da od toga imaju veliku štetu i naši potrošači koji nisu znali kakvu hranu jedu. Ali isto tako štitimo i državni proračun, a time i standard svih naših građana. Hvala vam.
Dobro. Zahvaljujem se predsjedniku Vlade, potpredsjednici, ministrima i državnim tajnicima. Nastavak je u 15 sati sa točkom izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva.
Dame i gospodo zastupnici, nastavljamo sa sjednicom. Na dnevnom redu je 1. Izvješće Mandatno imunitetnog povjerenstva a) Potvrđivanje odluke Mandatno imunitetnog povjerenstva o davanju odobrenja za pritvaranje i pokretanje kaznenog postupka protiv Branimira Glavaša zastupnika u Hrvatskom saboru po zahtjevu Županijskog Državnog odvjetništva u Osijeku upućenom putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske. b) Potvrđivanje odluke Mandatno imunitetskog povjerenstva o davanju odobrenja za pritvaranje Branimira Glavaša zastupnika u Hrvatskom saboru po zahtjevu istražnog suca Županijskog suda u zagrebu Zdenka Posavca. c) Potvrđivanje odluke Mandatno imunitetnog povjerenstva o davanju odobrenja za pritvaranje Branimira Glavaša zastupnika u Hrvatskom saboru po zahtjevu Županijskog Državnog odvjetništva u Zagrebu upućenog putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske. Mandatno imunitetno povjerenstvo dostavilo je navedene odluke na potvrđivanje. Molim predsjednika Mandatno imunitetskog povjerenstva gospodina zastupnika Damira Sesvečana da uzme riječ.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Molim vas u ime Kluba HSS-a pauzu od minutu kako bi mogli se očitovati prije nego krenemo sa raspravom o jednom važnom pitanju prije nego se krene. Može?
O čemu je riječ? Možete li vi to za pet minuta to završiti a ja vam moram dati deset. Za minut možete? Dobro. Molim? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ma mi ne znamo. Još nije ni počela točka dnevnog reda pa nakon što predsjednik Mandatno imunitetskog povjerenstva, molim? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] A zbog čega? A koji su razlozi? Nema suvislih razloga za to. Dobit ćete svojih 10 minuta nakon što… Sjednica po ovoj točki dnevnog reda će početi za deset minuta. Jeste li spremni? U ime kluba HSS-a zastupnik Željko Pecek. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Zbog čega smo tražili riječ u ime kluba prije nego krenemo sa raspravom? Pa upravo zbog toga da ne krenemo sa raspravom prije nego dobijemo podloge za raspravu. Ovdje uz točku dnevnog redu mi smo dobili jedino odluku Mandatno-imunitetnog povjerenstva i ništa više. Mi nismo dobili čak niti zapisnik sa tog Povjerenstva. O čemu ćemo mi odlučivati? Jer ja podsjećam da Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Saboru donošenje odluke o imunitetu zastupnika, a kada Sabor ne zasjeda odlučuje o imunitetu, time da odluku mora naknadno potvrditi Sabor. Ja vas pitam na osnovu čega ćemo mi tu odluku potvrditi? Koji imamo materijal u prilogu uz ovu točku dnevnog reda? Ništa. Imamo odluku Mandatno-imunitetnog povjerenstva koja kaže: "Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave većinom glasova donijelo je odluku.". Na osnovu čega? Što je raspravljeno? Koji su materijalni dokazi dati mi to ne znamo. Jedino možemo pročitati u izvješću Povjerenstva, imajući u vidu da su dokumenti koji su dostavljeni u prilogu zahtjeva sastavni dio spisa istražnog suca Županijskog suda u Zagrebu itd. Znači Mandatno-imunitetno povjerenstvo je imalo dokumente kada je odlučivalo. A mi koji trebamo tu odluku osnažiti, mi koji je trebamo potvrditi nemamo nikakve dokumente, barem mi ovdje u klubu HSS-a dokumente nemamo. Ne bi se htjeli baviti istraživačkim novinarstvom, ne bi htjeli raspravljati na osnovu članaka u medijima i u tisku. Predlažem da odgodimo raspravu dok ne dobijemo materijalne dokaze na osnovu koji je Povjerenstvo donijelo odluku. I drugo, postavljam pitanje jer ovaj pravni vakuum je meni nepoznat. Imamo u klubu HSS-a, događa nam se po prvi puta da li je zastupnik Glavaš dobio poziv za ovu sjednicu, jer na neki način i njemu se ovdje sudi. Da li je on dobio poziv?
Gospodine zastupniče u odluci koju je dostavilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo postoji obrazloženje zbog čega se, ta odluka je donešena. A budući da je Mandatno-imunitetno povjerenstvo organ ovog Sabora da tako kažem, tijelo ovog Sabora onda valjda imamo povjerenje da su oni detaljno ispitali te razloge. A ovdje se samo navodi zbog osnovane sumnje na počinjenje kaznenog djela ratnog zločina protiv civilnog stanovništva iz članka 120. Osnovnog krivičnog zakona Republike Hrvatske. Nismo mi ovdje ni porota ni sud da ispitujemo je li nešto točno ili nije točno. Mi smo ovdje da donesemo i potvrdimo ili ne potvrdimo prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Pa prema tome dajem riječ predsjedniku Mandatno-imunitetskog povjerenstva da obrazloži, odnosno da nam ovdje iznese svoje prijedloge Mandatno-imunitetskog povjerenstva. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Dakle ja ću pročitati Izvješće Mandatno-imunitetskog povjerenstva o zahtjevu Županijskog državnog odvjetništva u Osijeku upućenog putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske za davanje odobrenja za pritvaranje i pokretanje kaznenog postupka protiv Branimira Glavaša, zastupnika u Hrvatskom saboru. Dakle, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 30. sjednici održanoj 23. listopada 2006. godine zahtjev Županijskog državnog odvjetništva u Osijeku od 21. listopada 2006. upućen putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske aktom od 22. listopada 2006. predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za pritvaranje i pokretanje kaznenog postupka protiv gospodina Branimira Glavaša, zastupnika u Hrvatskom saboru zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo ratnog zločina protiv civilnog stanovništva iz članka 120. stavka 1. Osnovnog krivičnog zakona Republike Hrvatske. Kako je gospodin Branimir Glavaš zastupnik u Hrvatskom saboru te na temelju članka 75. Ustava Republike Hrvatske i članka 23. Poslovnika Hrvatskoga sabora ima imunitet do prestanka njegovom zastupničkog mandata odluku kojom se odobrava pritvaranje i pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika može donijeti samo Hrvatski sabor. Povjerenstvo je sjednicu sazvalo na temelju članka 75. Ustava Republike Hrvatske i članka 27. stavka 1., a u svezi s člankom 104. stavkom 1. alineje 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Slijedom rečenog, u skladu s člankom 23. stavak 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora Županijsko državno odvjetništvo u Osijeku putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske zatražilo je odobrenje za pritvaranje sukladno članku 102. stavku 1. točka 2. i 4. Zakona o kaznenom postupku i pokretanje kaznenog postupka protiv Branimira Glavaša, zastupnika u Hrvatskom saboru. Sjednici je nazočio i gospodin Antun Kvakan, zamjenik glavnog državnog odvjetnika Republike Hrvatske. Sjednici Povjerenstva djelomično su nazočili zastupnici Pero Kovačević, Slaven Letica i Ivo Lončar. Imajući u vidu da su dokumenti koji su dostavljeni u prilogu zahtjeva sastavni dio istražnog spisa Županijskog suda u Osijeku Povjerenstvo je na prijedlog Županijskog državnog odvjetništva u Osijeku sukladno članku 255. Poslovnika Hrvatskoga sabora većinom glasova odlučilo održati sjednicu bez nazočnosti javnosti. U opsežnoj raspravi koja je uslijedila naglašena je važnost težine počinjenog kaznenog djela, osobito odredbe članka 102. stavka 1. točka 2. i 4. Zakona o kaznenom postupku te potreba žurnosti donošenja odluke o predmetnom zahtjevu. Također izneseno je stajalište da nisu provedene sve prethodne radnje nužne da bi se pristupilo donošenju odluke na temelju upućenog zahtjeva. Mandatno-imunitetno povjerenstvo ocijenilo je da ne postoje zapreke za ukidanje imuniteta zastupniku Glavašu. Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave većinom glasova sa 5 za, jedan suzdržan donijelo je odluku kojom se dakle utvrđuje se da ne postoje ustavno pravni razlozi iz članka 75. stavak 2. Ustava Republike Hrvatske za primjenu instituta zastupničkog imuniteta te u smislu članak 75. stavak 3. Ustav Republike Hrvatske daje se odobrenje za pritvaranje i pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Branimira Glavaša po zahtjevu državnog odvjetništva u Osijeku upućenog putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske zbog osnovane sumnje na počinjenje kaznenog djela ratnog zločina protiv civilnog stanovništva iz članka 120. Osnovnog krivičnog zakona Republike Hrvatske. Obrazloženje. Povjerenstvo je odlučilo dati odobrenje za pritvaranje i pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Branimira Glavaša po zahtjevu Županijskog državnog odvjetništva u Osijeku upućeno putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske zbog osnovane sumnje na počinjenje kaznenog djela ratnog zločina protiv civilnog stanovništva iz članka 120. stavak 1. Osnovnog krivičnog zakona Republike Hrvatske budući da se radi o kaznenom djelu za koje je povjerenstvo zauzelo stajalište da će predlagati ukidanje imuniteta zastupnicima. Hvala.
Sve tri.
Dobro. Sljedeće je dakle izvješće o zahtjevu istražnog suca Županijskog suda u Zagrebu za davanje odobrenja za pritvaranje Branimira Glavaša, zastupnika u Hrvatskom saboru. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 20. sjednici održanoj 23. listopada 2006. zahtjev istražnog suca Županijskog suda u Zagrebu za davanje odobrenja za pritvaranje protiv Branimira Glavaša zastupnika u Hrvatskom saboru od 23. listopada 2006. i na 31. sjednici održanoj 26. listopada 2006. godine ponovljeni zahtjev istražnog suca Županijskog suda u Zagrebu za davanje odobrenja za pritvaranje Branimira Glavaša, zastupnika u Hrvatskom saboru od 25. listopada 2006. upućen predsjedniku Hrvatskog sabora zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo ratnog zločina protiv civilnog stanovništva iz članka 120. stavak 1. Osnovnog krivičnog zakona Republike Hrvatske. Kako je gospodin Branimir Glavaš, zastupnik u Hrvatskom saboru, te na temelju članka 75. Ustava Republike Hrvatske i članka 23. Poslovnika Hrvatskoga sabora ima imunitet do prestanka njegovog zastupničkog mandata odluku kojom se odobrava pritvaranje i pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika može donijeti samo Hrvatski sabor. Povjerenstvo je sjednicu sazvalo na temelju članka 75. stavak 5. Ustava Republike Hrvatske i članka 27. stavak 1. a u svezi s člankom 104. stavak 1. alineja 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Slijedom rečenog, a u skladu s člankom 75. stavak 3. Ustava Republike Hrvatske istražni sudac Županijskog suda u Zagrebu je zatražio odobrenje za pritvaranje Branimira Glavaša zastupnika u Hrvatskom saboru i to u smislu članka 102. stavak 1. točka 2. Zakona o kaznenom postupku. Sjednici je nazočio i gospodin Antun Kvakan, zamjenik glavnog državnog odvjetnika Republike Hrvatske. Sjednici Povjerenstva nazočili su i zastupnici mr. Mato Arlović, Ivan Drmić, Pero Kovačević, dr. Slaven Letica i mr. Vladimir Šišljagić te zastupnik Ivo Lončar. Imajući u vidu da su dokumenti koji su dostavljeni u prilogu zahtjeva sastavni dio spisa istražnog suca Županijskog suda u Zagrebu, Povjerenstvo je sukladno članku 255. Poslovnika Hrvatskoga sabora većinom glasova, 6 za i jedan protiv, odlučilo održati sjednicu bez nazočnosti javnosti. U opsežnoj raspravi koja je uslijedila, različito su tumačene odredbe članka 23. stavak 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora glede stjecanja uvjeta za pritvor zastupnika u odnosu na članak 75. stavak 3. Ustava Republike Hrvatske. U raspravi su zastupana različita stajališta o davanju prethodne suglasnosti. Jedno je stajalište o potrebi ishođenja suglasnosti Hrvatskoga sabora prije donošenja rješenja o pritvaranju, a drugo stajalište drži ispravnim davanje odobrenja Hrvatskoga sabora po donošenju rješenja o pritvaranju. Imajući u vidu da je u smislu članka 102. stavak 1. točka 2. Zakona o kaznenom postupku, istražni sudac donio rješenje o pritvoru kada je istražni postupak u tijeku, uzimajući u obzir da je Hrvatski sabor donio odluku o davanju odobrenja za vođenje kaznenog postupka dana 10. svibnja 2006. te različita stajališta u tumačenju odredbi Poslovnika u odnosu na Ustav Republike Hrvatske, Povjerenstvo je ocijenilo jednako vrijednim oba tumačenja s naglaskom da se pritvaranje ne može izvršiti bez odobrenja Hrvatskoga sabora, odnosno Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Mandatno-imunitetno povjerenstvo ocijenilo je da ne postoje zapreke za davanje odobrenja za pritvaranje zastupnika Branimira Glavaša. Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave većinom glasova, 6 za i jedan protiv, donijelo je odluku. Utvrđuje se da ne postoji ustavnopravni razlozi iz članka 75. stavak 2. Ustava Republike Hrvatske za primjenu instituta zastupničkog imuniteta te u smislu članka 75. stavak 3. Ustava Republike Hrvatske daje se odobrenje za pritvaranje Branimira Glavaša, zastupnika u Hrvatskom saboru po zahtjevu istražnog suca Županijskog suda u Zagrebu, Zdenka Posavca, od 25. listopada 2006. u kojem je zatraženo davanje odobrenja za pritvaranje Branimira Glavaša sukladno članku 102. stavak 1. točka 2. Zakona o kaznenom postupku zbog osnovane sumnje na počinjenje kaznenog djela ratnog zločina protiv civilnog stanovništva iz članka 120. stavak 1. Osnovnog krivičnog zakona Republike Hrvatske. Obrazloženje: Povjerenstvo je odlučilo dati odobrenje za pritvaranje Branimira Glavaša, zastupnika u Hrvatskom saboru, po zahtjevu istražnog suca Županijskog suda u Zagrebu zbog osnovane sumnje na počinjenje kaznenog djela ratnog zločina protiv civilnog stanovništva iz članka 120. stavak 1. Osnovnog krivičnog zakona Republike Hrvatske budući da se radi o kaznenom djelu za koje je Povjerenstvo zauzelo stajalište da će predlagati ukidanje imuniteta zastupnicima. I još imamo dakle treće izvješće Mandatnog povjerenstva, dakle izvješće o zahtjevu Županijskog državnog odvjetništva u Zagrebu upućenog putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske za davanje odobrenja za pritvaranje Branimira Glavaša, zastupnika u Hrvatskom saboru. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 31. sjednici održanoj 26. listopada 2006. godine zahtjev Županijskog državnog odvjetništva u Zagrebu od 25. listopada 2006. upućen putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske od 25. listopada 2006. predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za pritvaranje Branimira Glavaša, zastupnika u Hrvatskome saboru, zbog osnovane sumnje na počinjene kaznenog djela ratnog zločina protiv civilnog stanovništva iz članka 120. stavak 1. Osnovnog krivičnog zakona Republike Hrvatske. Kako je gospodin Branimir Glavaš zastupnik u Hrvatskom saboru te na temelju članka 75. Ustava Republike Hrvatske i članka 23. Poslovnika Hrvatskoga sabor, ima imunitet do prestanka njegovog zastupničkog mandata, odluku kojom se odobrava pritvaranje i pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika može donijeti samo Hrvatski sabor. Povjerenstvo je sjednicu sazvalo na temelju članka 75. stavak 5. Ustava Republike Hrvatske i članka 27. stavak 1., a u svezi s člankom 104. stavak 1. alineja 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Slijedom rečenog, a sukladno članku 23. stavak 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora, Županijsko državno odvjetništvo u Zagrebu putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske zatražilo je odobrenje za pritvaranje Branimir Glavaša zastupnika u Hrvatskom saboru i to u smislu članka 102. stavak 1. točka 4. Zakona o kaznenom postupku. Sjednici je nazočio i gospodin Antun Kvakan, zamjenik glavnog državnog odvjetnika Republike Hrvatske. Također su sjednici nazočili i zastupnici Mato Arlović, Ivan Drmić, Pero Kovačević, dr. Slaven Letica, mr. Vladimir Šišljagić i Ivo Lončar. Imajući u vidu da su dokumenti koji su dostavljeni u prilogu zahtjeva sastavni dio spisa istražnog spisa Županijskog suda u Zagrebu Povjerenstvo je na prijedlog Županijskog državnog odvjetništva u Zagrebu sukladno članku 255. Poslovnika Hrvatskoga sabora, većinom glasova 6 za i 1 protiv odlučilo održati sjednicu bez nazočnosti javnosti. Uvodno zamjenik glavnog državnog odvjetnika je upoznao članove Povjerenstva o osnovanosti i nužnosti podnošenja predmetnog zahtjeva kako bi na temelju dobivenog odobrenja za pritvaranje od Hrvatskoga sabora mogao se uputiti zahtjev istražnom sucu za pritvaranje. U raspravi koja je uslijedila iznijeta su oprečna mišljenja u pogledu donošenja odluke o davanju odobrenja za pritvaranje na zahtjev Županijskog državnog odvjetništva u Zagrebu. Istaknuto je da je evidentno da pred Županijskim sudom, da je pred Županijskim sudom u Zagrebu u tijeku istražni postupak protiv Branimira Glavaša radi postojanja osnovane sumnje na počinjenje kaznenog djela ratnog zločina iz članka 120. stavak 1. Osnovnog krivičnog zakona Republike Hrvatske. Posebno je naglašeno na stupanje novonastalih teških okolnosti tijekom kaznenog postupka koje opravdavaju upućivanje zahtjeva za davanje odobrenja za pritvaranje u smislu odredbe članka 102. stavak 1. točke 4. Zakona o kaznenom postupku te potreba žurnosti donošenja odluke o predmetnom zahtjevu. Mandatno imunitetno povjerenstvo ocijenilo je da ne postoji zapreke za davanje odobrenja za pritvaranje zastupnika Branimira Glavaša. Mandatno imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave većinom glasova 5 za i 1 protiv i 1 suzdržan donijelo je odluku. Utvrđuje se da ne postoje ustavnopravni razlozi iz članka 75. stavak 2. Ustava Republike Hrvatske za primjenu instituta zastupničkog imuniteta te u smislu članka 75. stavak 3. Ustava Republike Hrvatske daje se odobrenje za pritvaranje Branimira Glavaša, zastupnika u Hrvatskom saboru po zahtjevu Županijskog državnog odvjetništva u Zagrebu, upućenog putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske, aktom od 25. listopada 2006. u kojem je zatraženo davanje odobrenja za pritvaranje Branimira Glavaša, sukladno članku 102. stavak 1. točka 4. Zakona o kaznenom postupku, zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo ratnog zločina protiv civilnog stanovništva iz članka 120. stavak 1. Osnovnog krivičnog zakona Republike Hrvatske. Obrazloženje: Povjerenstvo je odlučilo dati odobrenje za pritvaranje Branimira Glavaša, zastupnika u Hrvatskom saboru, po zahtjevu Županijskog državnog odvjetništva u Zagrebu upućenog putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske zbog osnovane sumnje na počinjenje kaznenog djela ratnog zločina protiv civilnog stanovništva iz članka 120. stavak 1. Osnovnog krivičnog zakona Republike Hrvatske, budući da se radi o kaznenom djelu za koje je Povjerenstvo zauzelo stajalište da će predlagati ukidanje imuniteta zastupnicima. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo povredu Poslovnika. Gospodin zastupnik Ivo Lončar. Izvolite.
Pa to je više ispravak, ali može povreda jer radi se o članku 214. Dok je predsjednik Mandatno imunitetskog povjerenstva čitao napose ovo odobrenje suca Posavca, to je napravio nespretno i kada je nabrajao tko je bio nazočan na sjednici, a nabrojio da smo bili, i to je točno, gospodin Vlado Jukić, gospodin Pero Kovačević, gospodin Slaven Letica i ja onda je ispalo kao da smo i mi glasovali o udaljavanju novinara iz dvorane. To nije točno. Mi smo se zalagali za suprotno. Da novinari budu unutra i o skidanju imuniteta. Mi nismo glasovali niti imamo pravo glasovati jer nismo članovi Mandatno imunitetskog povjerenstva. Pa da ne bi ostalo to nejasno, evo ja sam se zato javio i molim da ovo uzmete k znanju. Hvala.
Hvala lijepa. Uzeto k znanju, javnost … [[Zbog najave, govornik se ne razumije.]] prema tome, niste sudjelovali. Otvaram raspravu. U ime Kluba HDZ-a, gospodin zastupnik i predsjednik Hrvatskog sabora, Vladimir Šeks. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Danas ćemo pred ovim Visokim domom raspraviti izvješća Mandatno imunitetnoga povjerenstva Hrvatskog sabora vezana za davanje odobrenja za pokretanje kaznenih postupaka i za pritvaranje zastupnika Branimira Glavaša. Prvo i uvodno, u ime Kluba Hrvatske demokratske zajednice ću reći sljedeće. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice najodlučnije otklanja teze i tvrdnje koje su se iznosile tijekom rasprave ne u ovome Domu, ali koje su se iznosile u javnosti, da je pokretanje ovih kaznenih postupaka u utrošnoj vezi sa djelovanjem zakonodavne i izvršne vlasti. Niti zakonodavna niti izvršna vlast nije pokrenula ove postupke. Oni su pokrenuti autonomnim djelovanjem sudbene vlasti i nezavisnih pravosudnih tijela Državnog odvjetništva. Otklanjamo tezu o montiranom političkom procesu, dakle, tezu prema kojoj se je u dijelu javnosti tvrdilo da je ovaj postupak i ovu postupci da su pokrenuti protiv zastupnika Branimira Glavaša iz razloga političke odmazde i radi, da se radi o isceniranim, montiranim sudskim procesima. U odnosu na prijedloge iz Izvješća Mandatnoga povjerenstva. U pogledu prijedloga odluke Mandatnoga povjerenstva kojim predlaže da Hrvatski sabor da odobrenje za pokretanje kaznenoga postupka po zahtjevu županijskog državnog odvjetnika u Osijeku, radi se o ono što se kolokvijalno naziva o kaznenim djelima ratnog zločina vezanim za zbirni naziv "Selotejp", tu Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podupire i prihvaća odluku Mandatno imunitetnog povjerenstva da Hrvatski sabor da odobrenje za pokretanje i vođenje kaznenog postupka po zahtjevu Državnoga odvjetništva u Županijskom državnom odvjetništvu u Osijeku, u pogledu ovoga postupka. Drugo, Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podupire i prihvaća stajalište i prijedlog odluke Mandatno imunitetnog povjerenstva da se po zahtjevu istražnog suca Zagrebačkog županijskoga suda da odobrenje za pritvaranje zastupnika Branimira Glavaša u pogledu onih pritvorskih osnova vezanih za bojazan da bi boravkom na slobodi utjecao na svjedoke. Dakle, tu podupiremo odluku Mandatnoga povjerenstva. Svjedoci u tome postupku se saslušavaju i uskoro bi trebali i velika većina preostalih biti za 10-tak dana i preslušani. Treće, Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice ne podupire odluku Mandatno imunitetnog povjerenstva da se da odobrenje po zahtjevu Županijskog državnog odvjetništva u Osijeku za određivanje pritvora za pritvaranje zastupnika Branimira Glavaša pred postupkom koji se treba voditi u istražnom postupku protiv Branimira Glavaša za ono što se kolokvijalno naziva slučaj "selotejp". Četvrto, Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice drži da neće poduprijeti odluku Mandatno imunitetnog povjerenstva o davanju odobrenja za određivanje pritvora zastupnika Branimira Glavaša vezano za rješenje istražnog suca Zagrebačkog županijskoga suda u pogledu razloga za pritvor koji se odnose na točku 4. na težinu kaznenog djela. Koji su razlozi za stajalište Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice da izražava drugačije stajalište u odnosu na stajalište Mandatno imunitetnog povjerenstva u pogledu davanja odobrenja za pritvor po rješenju Županijskoga suda Zagrebačkoga okružnoga suda radi pritvorskoga osnova težine kaznenoga djela. Prvo bih rekao da mi što se tiče rada i Mandatnoga povjerenstva da Klub zastupnika HDZ-a drži da je korektno Mandatno povjerenstvo u vrlo delikatnim okolnostima kraj određenih pravnih dvojbi obavilo svoj posao, svoje zadaće, a razlozi zašto držimo da ne treba i to je Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice i predložio u pisanom zaključku, prijedloga odluke da ne treba prihvatiti odluku Mandatnoga povjerenstva za određivanje pritvora po osnovu težine kaznenoga djela od strane županijskoga istražnoga suca suda u Zagrebu što se odnosi na slučaj koji se naziva "slučaj garaže" jer taj što smo došli do novih informacija, do novih podataka i do novih činjenica koje ukazuju na to da ima puno osnova i razloga da se ne prihvati taj prijedlog istražnog suca Zagrebačkoga županijskog suda. Ti se razlozi ogledaju u tome što smo ustanovili da je sudska praksa neujednačena, da postoji dakle zorni slučajevi neujednačenosti sudske prakse kod i u svezi određivanja pritvora, a u vezi kaznenog djela ratnog zločina protiv civilnog stanovništva. Konkretno u Županijskom sudu u Osijeku, pred Županijskim sudom u Osijeku vodi se kazneni postupak protiv osam osoba optuženih i djelomično nepravomoćno osuđenih presuđenih, nepravomoćno za kazneno djelo ratnog zločina protiv civilnog stanovništva. Radi se o šest pripadnika parasrpskih vojnih milicijskih terorističkih postrojbi i radi se o dva Hrvata pripadnika isto drugih formacija Hrvatske vojske. U oba, u svim tim slučajevima u jednom dijelu je podignuta optužnica za ratni zločin protiv civilnog stanovništva, po toj optužnici su optuženi bili u pritvoru, nakon sudske rasprave im je pritvor ukinut, bio je osuđen na određene vremenske kazne dvije, tri i više godine pa je pritvor nakon toga ukinut i oni su pušteni da se dalje brane sa slobode jer Državno odvjetništvo je uložilo žalbe na odluke o kazni za ta kaznena djela tražeći strožu kaznu od više sudske instance, ali je sud tamo ukinio pritvor tako da se ti optuženi i nepravomoćno osuđeni brane sa slobode. U drugim pak slučajevima dio optuženih koji su optuženi za ratni zločin protiv civilnog stanovništva kojima je suđenje u tijeku dolaze na sudske rasprave iz svojih domova, iz svojih kuća, a sudi im se za ratni zločin protiv civilnog stanovništva. To su dame i gospodo zastupnici, to je ključni razlozi zašto je zbog te neujednačene prakse, zašto je Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice drži da i zastupnik Branimir Glavaš se, da ne treba biti u pritvoru i za vođenja ovih postupaka jer vidljivo je i očito da se ne nalaze u pritvoru oni koji su i optuženi, i oni koji su osuđeni nepravomoćnim odlukama, presudama za ratni zločin protiv civilnoga stanovništva. U konkretnom slučaju kod ovog zastupnika dakle radi se tek o fazi istrage. Radi se o daleko manjem stupnju vjerojatnoće ili osnovanosti za počinjenje kaznenoga djela nego u slučaju ovih drugih osoba koje su se s daleko većim stupnjem vjerojatnosti jer su i optužene jer su i nepravomoćno osuđene sudskom presudom za ratni zločin protiv civilnoga stanovništva. To bi dakle bili ključni i bitni razlozi zašto držimo da treba omogućiti da se pritvor ne odredi u ova dva slučaja. I konačno dame i gospodo treba isto uzeti u obzir i onu ustavnu odredbu o nedužnosti svakoga dok mu je uglavljen i utvrđen pravomoćnom sudskom presudom. Neka se odgovornost i u konkretnom slučaju utvrđuje i ispituje u zakonitim sudskim postupcima pred istražnim sucem ili ako dođe do podizanja optužnice pred sudskim vijećima odgovarajućih sudova. Nama iz Hrvatske demokratske zajednice bilo je važeći sve ove argumente pro et contra u odnosu na izvješća Mandatno imunitetnog povjerenstva prihvatiti ove razloge i ovu argumentaciju za donošenje svojih odluka i u skladu sa ovim iznijetim stajalištem će Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice i glasovati povodom prijedloga Mandatno imunitetnog povjerenstva i povodom zaključka Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice koji je podijeljen zastupnicima. Želimo dakle da se u zakonitom postupku, zakonito prema svima i što se tiče proceduralnih jamstava i garancija i zaštite proceduralnih jamstava da se sa svakim jednako, pravno postupa i da se apeliramo na sudsku praksu da se i u budućim postupcima i u ovom postupku da se ujednačeno prema svima izvršuje pravda i zakonitost.
Hvala lijepa. U ime kluba IDS-a, gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjena gospodo zastupnici. Nakon jednog ovakvog … [[Govornik se ne razumije.]] obrata relativno teško je nastupati ali ako se ne varam gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora Branimiru Glavašu negdje u Osijeku poručili ste neka mu je sa srećom. Ja sam mislio da neće doći do ovoga obrata ali bez obzira na sve želim reći da IDS neće politizirati ali ćemo biti krajnje principijelni kao što smo svaki put i do sada isticali. Mi ćemo glasati za skidanje imunitet. Što se tiče neujednačene sudske prakse o čemu predsjednik Sabora s pravom progovara i spominje slučaj osmorice iz Osijeka. A što reći i o nekim drugim slučajevima određivanja pritvora npr. za slučaj Herak koji je stajao u pritvoru 18 mjeseci a usuđujem se gotovo reći da je bio žrtvovan od onih, od one pretprošle vlasti. Na kraju meni će biti drago da slučaj osmorice iz Osijeka bude referentan za izricanje pritvora i u svim drugim slučajevima diljem Republike Hrvatske. Rekoh IDS neće politizirati, da se razumijemo. Ja ne mislim da je u ovom slučaju, slučaju Glavaš riječ o političkom procesu. Ja se tu slažem sa mojim prethodnikom predsjednikom Sabora gospodinom Šeksom. Ja ne mislim da je ovdje riječ o montiranom procesu. Upravo obrnuto. Ja sam mišljenja i o tome sam govorio prije 4-5 mjeseci ponovit ću, da je slučaj Glavaš Haški tribunal prepustio hrvatskom pravosuđu kako bi prvo testirao vjerodostojnost da se tako izrazim, Sanaderove vlasti odnosno da bi provjerio na neki način neovisnost hrvatskog pravosuđa. Da se to nije dogodilo, ja držim poštovana gospođo zastupnice da nikada ne bi došlo do razlaza između vas, HDZ i gospodina Glavaša. Zašto? Jer ako je nekoga gospodin Glavaš zadužio gospođo zastupnice onda je to zadužio HDZ. Zašto branim tezu da je Haag prepustio ovaj slučaj hrvatskom pravosuđu? Utoliko što je ovih dana, recimo prije desetak ili petnaestak dana stigla od Haaga i dokumentacija oko tzv. crvene vojarne. Što to gospodo znači? Da na neki način što god mi ovdje radili istraga ide dalje. I da istraga na kraju kako god to završilo neće vjerojatno stati samo na ovim kolokvijalnim slučajevima "Garaža" odnosno slučaju "Selotejp". Međunarodna zajednica je na tlu Republike Hrvatske tamo u periodu '92., '93., '94., '95., imala osam, devet, deset pa čak i dvanaest tisuća vojnika, promatrača, ono što smo nazivali unproforcima. Tisuće ljudi od toga broja na neki način i politički su ili obavještajno svejedno pokrivali ovaj prostor. Zna se jako dobro što se dešavalo u Osijeku, zna se što se dešavalo u Sisku, Lori, Gospiću, kao što isto tako jako dobro građani ove države znaju što se dogodilo u jednome Vukovaru pa i Istri ako netko dobacuje. Što se dogodilo u Dubrovniku, što se dogodilo u Škabrnji, Dalju i tome slično. A mi isto tako gospodo znamo da se na vrijeme sankcionirao Osijek ne bi se dogodio Sisak, da se sankcionirao Sisak ne bi se dogodio Gospić, da se sankcionirao Gospić ne bi se dogodilo ono što se dogodilo Pakračkoj poljani itd. … [[Upadica se ne čuje.]] Tišina. Nikome danas nije lako ovdje progovarati.
Držite se teme.
I vidimo isto tako da nije lako suditi. Navodno je čak četvero osiječkih sudaca preko noći oboljelo od gripe, prehlade, vrućice. I mislim da je tu odvjetnik Prodanović u pravu da najgore što se nekom sucu može dogoditi kada mu se dogodi ovakav slučaj. … [[Upadica se ne čuje.]] Ja tvrdim poštovana gospođo zastupnice da ni nespretnosti oko skidanja imuniteta nisu slučajne. Jednako tako nije slučajno da se zahtjev spram Glavaša za čije će skidanje imuniteta IDS glasati, znači da se taj zahtjev upućuje u tijeku saborske stanke. Pa što bi bilo gospodo da smo mi kojim slučajem sačekali petnaest dana? Pa nije slučajno da se to dogodilo jer se možda na neki način htjelo izbjeći da on nije u ovoj sabornici da o tome svemu otvoreno progovara. Za mene nema dileme. Ja sam rekao javno više puta, Glavaša je trebalo pritvoriti još u petom mjesecu kada je prvi puta podnesen zahtjev za skidanje imuniteta a ne dopuštati nekome da prati nogometna prvenstva diljem Njemačke. Da se to dogodilo možda bi danas ne bi imali ovaj štrajk glađu i ja isto tako pozivam gospodina Glavaša da od toga odustane jer je to čin očajnika, to je politički čin par exellance, ali je to čin očajnika. Jedino gdje se politika umiješala u slučaj Glavaš po mom slučaju je slijedeće. Prije svega, donesena je politička odluka da se ni na koji način neće početi istraga i da bi se moglo provesti predistražne radnje po mom sudu, dubokom uvjerenju trebalo je put Osijeka poslati čovjeka koji ne vodi policiju za koju se može reći da je Glavašev čovjek. Nakon toga sve je postala stvar rutine. Ja znam da aktuelni šef, da ga tako nazovem, osječke policije gospodin Faber nije nikome ništa pakovao. Znam isto tako da su svi u Osijeku onih dana kada su neki ljudi … [[Govornik se ne razumije.]] znali što se dešava. Znao je to svatko od nas tko je u to vrijeme bio punoljetan, znali su to ja bih rekao i Glavaševi prijatelji, znali su to i stanovnici Zagreba i oni koji su u ovom Saboru. Postavljam si samo pitanje da li bi recimo 3. siječanjska vlast bila spremna suočiti se sa ovim izazovima. Gotovina nikada nije imao onu moć koju je na neki način imao Glavaš, koji je imao stvarnu političku moć jer svi šefovi policije, suci itd. u Osijeku na neki način prolazili su ili njegovu suglasnost ili njegovo imenovanje. Svi oni koji se imenuju recimo u jednoj Rijeci, Istri, ne znam itd. imenuju se bez utjecaja lokalne politike ali znam da se to nije dešavalo u jednom Osijeku. Nitko isto tako ne može dvojiti u ovoj zemlji. Na Hrvatsku je izvršena agresija. Spomenuo sam prije jedan Vukovar, spomenuo sam Škabrnju, Dubrovnik, Osijek, Dalj, 12 i nešto tisuća ljudi je ubijeno, preko 30 tisuća ljudi je invalida u ovoj zemlji. Činjenica je da je Hrvatska tek 2006. dostigla bruto društveni proizvod iz 1990. i da će zasigurno morati još desetljećima sanirati štetu koja se dogodila onih ratnih godina ali isto tako znamo što se dogodilo i na Dravi i u Pakračkoj poljani i u Loru i u Gospiću itd. To se jednostavno nije smjelo dogoditi.
Držite se teme izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva.
Držim se izvješća ali ja vas molim da sve ove upadice, dobacivanja.
Držite se teme u okviru točke dnevnog reda.
Prozivanja, spominjanja neke Jugoslavije i tome slično od gospode zastupnika me jednostavno toga poštedjeti. Meni je, znate šta gospodine zastupniče Đakiću, krivo nedužno ubijenih ljudi i rata u Bosni, i nepotrebno spaljenih kuća, i činjenice da danas vojnici odgovaraju a njihovi nalogodavci političari okušavaju se, ne znam, u građevinskom businessu.
Gospodine zastupniče, na temelju članka 214. stavak 1. opominjem vas da se ne držite točke dnevnog reda koja se raspravlja.
Ja pokušavam svo vrijeme itekako koncentrirati i držati dnevnog reda ali isto tako me zaštitite od ovih permanentnih upadica. I reći ću i to, da uz ljude u politici najveći krimen zbog toga što se možda dešavalo tih dana je i na ljudima iz medija. Bez njih bi isto tako bilo drugačije, da se razumijemo. Rat je strašna stvar, do izražaja uvijek dolazi ono najbolje u čovjeka, ljudskost, hrabrost, požrtvovanje, ali nažalost dolazi i ono najgore, neljudskost. Mnogi nisu za to bili spremni. I žrtve su na neki način i oni koji su napravili nekome zlo. Nisu se snašli. Dakako da su najveće žrtve nedužno stradali i njihove obitelji ali preko njih i cijela zemlja u cjelini. Puno se ovih dana govori o savjesti. Ja kažem da je nema. Da je bila ona bi došla do izražaja puno ranije. Zašto ljudi progovaraju danas 2006. godine petnaest godina recimo poslije nekih likvidacija? Pa između ostalog, i zbog olakotnih okolnosti. Predsjednik ovoga doma spominjao je slučaj garaža, spominjao je slučaj selotejp itd. Fehir pokajnik pojavljuje se kod slučaja garaže. Slična situacija je bila kod Suljića. Mirko Šimić pokajnik oboljeloj od raka progovara u slučaju selotejp koji tereti Ivicu Krnjka zapovjednika USKOK-čke satnije. … [[Upadica se ne razumije.]] Krnjka. Krnjak, dobro. Imenovanog sada dobijamo na stol ove preslike od gospodina Gorinšeka iako oni koji su nam to dostavili i sami kažu da apsolutno ni na koji način ne krive gospodina Gorinšeka. Gordana Getoš-Magdić također pokajnica također.
Molim vas, držite se dnevnog reda.
To su ovi slučajevi gospodine potpredsjedniče.
Ma, držite se dnevnog reda. Druga opomena u pogledu toga pred oduzimanje riječi.
Za kraj, niti se sa tim slučajevima smije igrati hrvatsko pravosuđe, niti se sa tim slučajevima smijemo poigravati mi u Hrvatskom saboru. Još jedanput ću reći Međunarodna zajednica jasno sve zna, sve imaju saznanja i tko su počinitelji, i žrtve, i svjedoci, ima iskaze iako jasno ponavljam da je petnaest tisuća ljudi pratilo zbivanja na ovim prostorima itd. Nema dvojbe da ono što je Osijek prolazio kroz period '91., '92., '93. malo koji grad u ovoj zemlji, da je grad heroj, da su mnogi zadužili taj grad i da to sigurno valja cijeniti. Međutim, isto tako nitko se nije smio igrati Boga i određivati kojem će se lojalnom građaninu poštedjeti a kojemu će se oduzeti život. Na ovom domu je da mi odlučimo o imunitetu. Na pravosuđu je da bude vjerodostojno. Jasno, da ne pakuje, da bude nepristrano, da bude objektivno i da sudi po najvišim standardima i da se na koncu ne izblamira. Jer ako se to dogodi to će biti blamaža i ovoga Doma, ali i zemlje u cjelini. Ja sam isto tako uvjeren, drugi puta ponavljam da se politika sigurno u ovoj fazi neće miješati u rad pravosuđa. Šta se može dogoditi nakon ove sjednice ne znam. Njeno je znači politike bilo da preko MUP-a sprovede jednu objektivnu istragu. Neki osječki suci koji su sudjelovali, ne znam, da ne spominjem onaj slučaj Marvuš i tako dalje gdje se u obrazloženju presude kaže da to što se, što je netko pobio 9 nedužnih civila u jeku neprijateljske agresije na Osijek ne može mu se staviti na teret. Ja mislim da je najbolje da se povuku, da ne opterećuju i sam slučaj Glavaš. I ja kao i gospodin Šeks gospodinu Glavašu želim puno sreće iako ja ni na koji način nisam povezan s Osijekom. I kao što rekoh mi ćemo glasati za skidanje ovoga imuniteta, a što će vrijeme koje je pred nama pokazati ostaje da se vidi.
Dame i gospodo zastupnici, nema te teme ako ovako nastavimo o kojoj se ne može govoriti pod nekom točkom dnevnog reda po onome, mi u Hrvatskoj možemo raspraviti za, sve, o Švedskoj sada što je na istom kontinentu pa ima veze je li? Međutim to je praksa gospodina Kajina. Ja sam ga dva puta opomenuo. Nisam mu oduzeo riječ premda sam imao nekoliko razloga za to. Ja vas molim da ovu stvar privedemo na jedan zastupnički da tako kažem saborski način kraju. Da ne ulazimo u slučajeve, da ne ulazimo u prošlost, da ne širimo temu nego da svedemo stvari na ono o čemu je ovdje riječ. Imamo dva, dva, dvije povrede poslovnika i jedan, dva, tri, četiri, pet, šest ispravaka netočnih navoda. Ako se ovako nastavi… Izvolite, ima povreda Poslovnika zastupnik Vladimir Šišljagić.
Hvala lijepo. Poslovnik je povrijeđen u točci 210. Gospodin Kajin i sami ste kazali zapravo je govorio o temama koje izlaze izvan okvira ove točke dnevnog reda. O Lori, o Sisku, o ne znam ni ja čemu, a posebno je bio sugestivan otvarajući vjerojatno pod utjecajem medija očito da je on stalno pod utjecajem nekakvih jeftinih medija sugerirajući nekakvu crvenu vojarnu, a da to uopće nije niti točka dnevnog reda niti se gospodinu Glavašu skida imunitet zbog nekakve crvene vojarne. Meni je žao što kolega zastupnik je ovoliko nekritičan i što zastupa nekakve teze koje se pojavljuju u zaista jeftinim medijima ovdje kroz ovaj Hrvatski sabor i saborsku govornicu.
Hvala. Povreda Poslovnika, gospodin zastupnik potpredsjednik Milinović.
Evo potpredsjedniče uvaženi zastupnik Kajin je povrijedio Poslovnik članak 215. A on govori kad zastupnik u svom govoru vrijeđa hrvatski narod, i vi uistinu vrijeđate hrvatski narod, ja ću reći Ličko-Senjske županije. U svom govoru ste 5 puta spomenuli Gospić u smislu ratnih zločina nad srpskim civilima. I ja sam bio taj koji je podržavao da se te radnje do kraja istraže. Ali nemojte vrijeđati hrvatski narod. Spomenite barem jednom u svojim govorima bilo kada: Lovinac, Sveti Rok, Barlete, Široku kulu koja je pobijena od 13 godina curica pa do 80 godina. Spomenite barem jednom Gospić kada se zakopa na pola metra gdje je god bilo u Gospiću nailazimo na hrvatske kosti koje su napravili partizani. … [[Upadica se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Idemo na ispravke, gospodin zastupnik Ivan Drmić.
Gospodine Kajin toliko ste toga lupetali sa ove govornice da ja jednostavno ne znam koji bi dio vašeg izlaganja ispravio. Ali jednostavno evo rekao bih vam ako toliko toga znate o tim ratnim zločinima predlažem vam da se prijavite kod gospodina Bajića pa budite svjedok za te sve slučajeve jer i ovi svjedoci koje sada ima nisu puno bolji.
Ispravak gospodin zastupnik Ivo Lončar. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, pa evo gospodin Damir Kajin je nakon ovoga sramnog i kontradiktornog govora koga bi trebalo cijeloga ispraviti rekao toliko nebuloza a ja ću ispraviti jednu. Rekao je, citiram: «Glavaša je trebalo pritvoriti još u petomu mjesecu.» Gospodine Kajin Glavaša je trebalo zatvoriti 1991. godine jer je srušio vašu Jugoslaviju i Jugoslaviju vašega oca. Njega je trebalo zatvoriti 1991. godine jer je branio i obranio i stvorio Hrvatsku državu. Trebalo ga je srušiti 1991. godine jer nije dopustio da od Osijeka bude Ocek [[Upadica: Ne lupetaj!]]
Hvala.
Ne lupetaj! Ma kretenu! Ne lupetaj! Jer moj brat i ja smo od 1992. godine bili u Gospiću. Ti si bio ovdje u … [[Govornik se ne razumije.]] Ne lupetaj!
Gospodine Kajin ne možete se derati u sabornici i ne možete vrijeđati zastupnike Hrvatskog sabora … … [[Upadica se ne razumije.]] govoreći da je kreten. Pa vam, pa vam zbog te [[Upadice se ne razumiju.]] Mir! Pa vam zbog te uvrede zastupnika Hrvatskog sabora izričem opomenu. A sada vam dajem riječ za povredu Poslovnika.
Odustajem. Ali dosta s ovim vrijeđanjem. Jer još jedanput ću ponoviti. Moji su od 1992. bili u Gospiću, svi, svi!
Ako ste odustali onda nemojte sjedeći govoriti. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Slaven Letica.
Da, trebalo bi smiriti ton, kolega Kajin je često govorio sve se zna … [[Govornik se ne razumije, potpredsjednik Sabora nije isključen.]] A mi hoćemo dati povjerenje hrvatskome pravosuđu da utvrdi činjenice koje su doista nepoznate. Tako da hrvatska javnost ne bi trebala dobiti dojam da mi nešto znamo što ona ne zna, a nažalost to ne zna ni sam Kajin. Tako da često inzistirati na tezi kako se nešto decidirano zna je jedna rizična retorička strategija. I nije točno.
Ispravak … … [[Upadica se ne razumije.]] Ispravak netočnog navoda, molim vas mir! Ima zastupnik Vladimir Šišljagić. … [[Upadica se ne razumije.]]
Hvala lijepo. Kolega Kajin je u niz navrata kazao, sad se nadovezujem na kolegu zastupnika Leticu kako zapravo svi sve znamo o nekakvim ratnim zločinima počinjenim u Gospiću, u Lori, u Osijeku zapravo zapada u jednom trenutku u kontradikciju jer kaže da ni na koji način nije bio povezan sa Osijekom, pa da ne ostane sumnje barem jedan od tih svih koje vi spominjete gospodin Kajin sam ja. Ja sigurno tvrdim ovdje, a sasvim sigurno i puno onih na koje vi mislite kad kažete svi znaju nisu znali o nikakvim ratnim zločinima u Osijeku, Lori, Gospiću itd. a ako ste to i vi znali onda ste to davno ranije trebali na nadležnoj instituciji priopćiti, ukazati da bi se ti zločini koje vi spominjete sankcionirali.
Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Josip Đakić.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, ispravljam netočan navod gospodina Kajina gdje je ustvrdio u nizu netočnosti i obmana hrvatske javnosti da su bile nepotrebne i žrtve i razaranja i u Gospiću i u Sisku i u Pakračkoj Poljani i stoga govori sve o njegovoj zapravo željeli i težnji za slobodnom i neovisnom Hrvatskom. On uopće ne razumije tko je bio agresor, a tko je bio žrtva u Domovinskom ratu jer ni jednim slovom, ni jednom brojkom nije spomenuo ni Četnikovac, ni Čojlu, ni … [[Govornik se ne razumije.]] i Vukovar i Pakrac gdje su tisuće Hrvata stradali i stoga mogu pretpostaviti …
Ne treba, ne treba. Ispravili ste navod i ne treba dalje raspravljati i širiti opet raspravu. Molim vas dajte! U ime Kluba HSS gospodin zastupnik Željko Pecek. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ja uvodno želim reći da Klub HSS-a u ovomu dalje neće sudjelovati. Nakon izlaganja kluba nećemo pojedinačno raspravljati, a jednako tako nećemo biti prisutni ni na glasovanju na ovoj sjednici. Mi ne želimo odlučivati o onomu što ne znamo. Mi ne želimo odlučivati na osnovi informacija iz medija. Vraćam se na pitanja koja smo postavili prije početka rasprave. Dobili smo prijedlog Mandatno imunitetnog povjerenstva. Međutim, u prijedlogu je samo navedeno kako je glasovano. Nismo dobili čak niti zapisnik, a kamoli da smo dobili neke materijalne činjenice na osnovu čega je to Povjerenstvo donijelo odluku. Pa mi bi trebali osnažiti, potvrditi tu odluku povjerenstva ili odbiti. Pa gospodo na osnovu čega? Da li netko ima bilo kakav materijalni dokaz koji ide u prilog Branimiru Glavašu ili kontra njega? Ja mislim da je to pitanje savjesti možemo li odlučivati na ovaj način o sudbini čovjeka na osnovu papira i slova koja su napisana na stranicu i pola. Barem mi nemamo nikakve informacije i ne želimo izvoditi pravne akrobacije ovdje u Saboru, već želimo ukazati na neophodni ljudski pristup pri rješavanju ovoga problema. Što je motiviralo Povjerenstvo da donese takvu odluku? Koje su činjenice tu presudile mi bi to htjeli znati. Mi bi htjeli da smo to i dobili prije nekoliko dana, pa da smo mogli i zauzeti stav kluba. Ovako glasati o čemu, zbog čega? Zbilja ne razumijemo takav pristup. Prvi puta doduše se srećemo sa takvom situacijom u Saboru i ja sam pitao također prije pokretanja rasprave da li je zastupnik Glavaš dobio poziv za ovu sjednicu? Nisam dobio odgovor. Mi smo njemu, odnosno Povjerenstvo je skinulo imunitet kako bi on mogao biti u pritvoru. Međutim, da li je on time prestao biti saborski zastupnik? Da li je dobio poziv i da li mu je zapravo trebalo biti omogućeno da ovdje zajedno sjedi sa nama pa čuje što govorimo o njemu i o njegovom slučaju i eventualno reagira. Meni je potpuno i nejasno ovaj salto mortale koji se dogodio sada kod Kluba HDZ-a. Predsjednik Sabora Šeks vidi razloge zašto zapravo ne vidi razloge zašto bi Glavaš ostao u pritvoru zbog težine kaznenog djela, barem je to tako obrazložio. Međutim, nama u HSS-u nije jasno zašto bi uopće u tom slučaju zastupnik Glavaš bio u pritvoru. Nitko to nije objasnio zašto bi on morao biti u pritvoru i zašto je Povjerenstvo donijelo upravo takvu odluku i na osnovu čega. Mi znači odlučujemo, mi glasujemo ako ćemo glasovati, tko će glasovati bez podloga da nam nije poznat tekst, a jednako tako niti sadržaj rješenja kojim se protiv Branimira Glavaša određuje provođenje istrage radi kaznenog djela kako to piše u članku 120. zakona ratnog zločina. Sabor glasovanjem potvrđuje i osnažuje odluku povjerenstva ili tu odluku stavlja van snage. Zbog čega je Glavaš u pritvoru? Da li je to nama reklo Povjerenstvo? Ne ja to nisam čuo ili možda nisam dobro slušao. Ako je činjenica da on utječe na svjedoke, ako je to jedini razlog onda bi mogli i tvrditi da je država nesposobna da zaštiti svjedoke. Možda bi mogli reći da država i ne želi zaštititi svjedoke, pa možda bi htjeli i mogli reći da je to razlog koji se koristi kako bi Glavaš bio u pritvoru. Pa vjerojatno bi si mogli dati odgovore na takova pitanja. Zato smo mi evo u Klubu HSS-a donijeli odluku da ne prisustvujemo glasovanju kojem bi potvrdili ili odbili prijedlog Mandatno imunitetnog odbora. Ne želimo se politički ovdje i pravno nadmudrivati, a ne želimo ostati u sabornici i držati kvorum kako bi donijeli odluku za koju nismo sigurni da će biti pravno valjana i da će biti pravedna. Mandatno imunitetsko povjerenstvo daje prijedlog Saboru, uz prijedlog kao što je svaki akt u proceduri bi trebalo ići i obrazloženje, trebali bi ići i materijali na osnovu kojeg je to donijeto. Naglašavam, mi to nemamo. Međutim, general Glavaš je ratnik i mi u HSS-u se nadamo da će on dobiti i ovu bitku. Ali istovremeno mi bi htjeli da se brani sa slobode, da bude za to spreman i fizički, da za to bude spreman i intelektualno. Želimo isključiti razloge zbog kojih štrajka glađu ukoliko je to utjecaj na svjedoke neka se država pobrine za svjedoke i omogući Glavašu da se brani. Nakon rata povijest piše pobjednik, tako je barem bilo u svim pravednim ratovima na svijetu. Nakon pravednog rata protiv okupatora to pravo pripada i Hrvatskoj. Gospodo kakvu mi to povijest pišemo ukoliko mi ovdje u Saboru odlučujemo bez argumenata? Takva praksa je prvi puta, ali ne daj Bože da se više ponovi. To pravo pripada i nama da pišemo svoju povijest. Zašto u Hrvatskoj nema ratnih heroja? Kakvu je sudbinu doživio zapovjednik Vukovara Mile Dedaković Jastreb?
Držite se teme gospodine zastupniče. Prva opomena na temelju članka 214. stavak 1.
Upravo idem na temu. Hvala. Kako je donašana odluka o njegovom pritvoru? General koji je također bio u pritvoru. Što bi se dogodilo da general Mile Dedaković Jastreb nije uspio izdržati mučenja?
… [[Govornik nije uključen ne čuje se.]]
Vidjeli smo slike na televiziji kako je to izgledalo.
… gospodine zastupniče.
Automatski bi bio osuđen, automatski bi bio proglašen veleizdajnikom. Srećom, sud ga je oslobodio. Doživio je ispriku pa čak i predsjednika Tuđmana kao što smo imali prilike čuti. I uspio je, što je važno, uspio je svima oprostiti. Međutim nikada neće shvatiti, a vjerojatno ni prihvatiti da je bio nepravedno osumnjičen i da je bio nepravedno pritvoren. Kako se danas osjeća Branimir Glavaš svjestan činjenice da bi mogao mjesece u pritvoru? Kako se nosi sa činjenicom da bi mu dugotrajni boravak u pritvoru mogao svjedočenjem zapečatiti čak i pripadnik neprijateljske vojske koji je bio osuđen za ratne zločine, ali i amnestiran prema hrvatskim zakonima? U čemu je razlika između Dedakovića i Glavaša? U 15 godina. Potpuno sigurno 15 godina vremenska distanca to je razlika. Činjenicu da se hrvatski general ne može braniti sa slobode zbog navodnog i mogućeg utjecaja na svjedoke mi ne prihvaćamo. Smatramo da je dužnost hrvatske države da zaštiti svjedoke, ako treba i oko toga povede neku posebnu akciju. To ne bi trebao biti povod za pritvor. Glavaš reagira na svojstven način. On štrajka glađu. Glavaš je takav. Time direktno utječe na svoju sposobnost i naravno šteti sam sebi. Vjerojatno šteti i još nekim drugim stvarima, ali ja ovdje ne bih htio govoriti politički. Međutim, mi se ovdje ne trebamo baviti pitanjem da li je Glavaš kriv ili nije. Pravo pitanje je zaslužuje li on da se brani sa slobode i treba li mu omogućiti da se brani sa slobode, odnosno da se brani na najbolji mogući način. Ja mislim da on to zaslužuje. I mi u HSS-u, završavam upravo sa time ne želimo sudjelovati u glasovanju bez podloga, ne želimo da nam jedini razlog za glasovanje bude mišljenje Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Hvala lijepa.
Dame i gospodo zastupnici, pravo je svakog zastupnika i kluba da ima svoje mišljenje o bilo čemu. Međutim, čuli smo da bi Hrvatski sabor ovdje trebala biti sudnica gdje bi se vodila parnica, gdje bi se ispitivali svjedoci s jedne strane, s druge strane. Međutim to nije zadaća Hrvatskog sabora. To, za to su sudovi. I ovo je, ovo je parlamentarna vlas, je li. Mi se nismo, nismo nikakvi istražni organi niti presuditelji niti suci niti tužitelji ni ništa od toga. Isto tako je pravo svakog zastupnika i kluba da nema povjerenje u institucije države, Državno odvjetništvo, istražne suce i jednog i drugog, drugog državnog odvjetnika, državnog odvjetnika županijskog, glavnog državnog odvjetnika, u naš organ Mandatno-imunitetsko povjerenstvo kojeg smo mi ovdje izglasali. Pravo je svakog kluba da ima o tome svoje mišljenje, ja to ne dovodim u pitanje. Ali mi nikako nije jasno kako omogućiti gospodinu Glavašu da se brani sa slobode kad vi izađete iz sabornice pa ne bude kvoruma. Ima ispravak. Gospodin Pero Kovačević. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobit ćete, već sam prozvao Peru Kovačevića.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Ispravljam netočan navod uvaženog kolege Peceka vezano za to zašto zastupnici nisu dobili cjelokupne materijale na klupe. Nisu mogli zbog toga jer bi predsjednik Sabora počinio kaznenog djelo odavanja tajnih podataka. Naime, u predmetu je Državno odvjetništvo. Ja sam izvršio uvid u predmet i mogao je svatko od zastupnika izvršiti uvid u predmet. Ako ste se držali Poslovnika mora potpisati izjavu o zaštiti tajnosti i ne smije o tome javno govoriti. Naime, Državno odvjetništvo je tražilo da predmet, da sjednica bude zatvorena, jer da se u predmetu nalaze s obzirom na fazu koja se provodi nalaze tajni podaci. I zbog toga nitko vam nije mogao dati na klupe. A sve kolege iz kluba HSP-a, gospodin Letica, Ivo Lončar i svi ostali koji su to htjeli napraviti došli su, dali pismenu izjavu, izvršili uvid u predmet i razgovarali smo na zatvorenoj sjednici. Javno ne možemo govoriti jer bi došli u situaciju da otkrivamo tajne podatke. Znači, to gospodin Markov zna jer je član Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Tako svatko može doći iz Odbora za unutarnju sigurnost isto potpisati izjavu i nemojmo zavaravati javnost jer moramo štiti tajne podatke. Hvala lijepo.
Povreda Poslovnika, zastupnik Željko Pecek.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, vi ste povrijedili Poslovnik jer komentirate ono što ja nisam rekao. Jednako tako i gospodin Kovačević. Upravo dali ste mu ispravak na ono što ja nisam rekao. Ja sam samo tražio da po istom postupku kao i, kao i članovi na Mandatno-imunitetskom povjerenstvu dobijemo to i mi. Ja sam upravo tražio da sjednicu odgodimo … [[Govornik se isključio, ne čuje se.]] Ja sam upravo tražio da odgodimo sjednicu prije nego li pročitaju saborski zastupnici materijale. To je bio moj zahtjev ispred kluba HSS-a. I još uvijek, još uvijek nam se to može omogućiti.
Prvo gospodine zastupniče niste spomenuli članak po kojem sam ja povrijedio Poslovnik pa ste vi time povrijedili Poslovnik. I druga stvar, rekli ste da sam komentirao ono što vi niste rekli. Komentirao sam mali dio onoga što ste rekli, a rekli ste puno više nego što sam ja komentirao i što je bilo potrebno da se komentira na ovom Saboru. Ima riječ gospođa potpredsjednica i zastupnica Vesna Pusić u ime kluba HNS-a. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo je nakon dosta nespretnosti, dvoumljenja, različitih odluka i privremenih promjena stavova na kraju došlo do svojih zaključaka koje je predložilo ovom Saboru, a do tih zaključaka došlo je temeljem zahtjeva sudaca respektivnih i državnih odvjetnika. Učinilo je na kraju ono što jeste i jedino jeste posao i Mandatno-imunitetnog povjerenstva i posao ovog Sabora, a to je da na temelju pravosudnih, zahtjeva pravosudnih organa ove zemlje omogući tim pravosudnim organima da rade svoj posao. Jedino što se od Sabora traži, očekuje i može tražiti i očekivati je da u okviru svojih ovlasti omoguće u ovom konkretnom slučaju Glavaš, dakle da omoguće pravosudnim organima da rade svoj posao. Vidjelo se već i iz procedure na Mandatno-imunitetnom povjerenstvu, a naročito mi se čini da je očito iz ove rasprave danas, da umjesto da se držimo teme i merituma stvari, a to je da Parlament omogući pravosuđu da odluči, dakle da radi svoj posao, da se pokušava u tijelima Parlamenta i u samom Parlamentu donijeti odluka o meritumu slučaja. Dakle da li je Glavaš kriv, nije kriv, zaslužuje ovakav tretman, ne zaslužuje onakav tretman. To nije posao Sabora, to je posao suda. Posao Sabora je samo da sudu omogući da na najbolji i na najsavjesniji mogući način odradi svoj posao. Državno odvjetništvo je zatražilo pritvor temeljem razmjera zločina za koji je Branimir Glavaš osumnjičen, a to je najteži, najteže kazneno djelo, ratni zločin. Suci su još dodatno zatražili i pritvor temeljem pritiska, odnosno prevencije pritiska na svjedoke o čemu naravno ne postoji nikakva sumnja obzirom da je jedan od svjedoka javno rekao u kamere da je na njega vršen pritisak. Ovdje raspravljamo o tome da li Državno odvjetništvo ima pravo procijeniti da obzirom da se radi o najtežem kaznenom djelu, a to je ratni zločin, da se zatraži temeljem toga pritvor. Nitko nigdje nikada do sada nije osporio da su se zločini o kojima se ovdje govori, koji se zovu ovako kolokvijalno nedopustivo "garaža" i "salotejp" a zapravo se radi o najstravičnijim mučenjima i najstravičnijim umorstvima, nitko nigdje do sada nije osporio da su se ti zločini dogodili. Prema tome sud ne odlučuje, a kamoli Sabor, ne odlučuju o tome da li su se ti zločini dogodili, to nije sporno, ti zločini su se dogodili. Ono što sud odlučuje i želi slobodu da bez političkog pritiska može odlučiti je da li je Branimir Glavaš koji je osumnjičen za te zločine, da li je stvarno kriv ili stvarno nije kriv za te zločine. Prema tome veličina zločina ili razmjer zločina na temelju koje Državno odvjetništvo traži pritvor, nije upitan. Dakle na to nemamo nitko šta i do sada nitko nije imao šta primijetiti na razmjer zločina, prema tome očito je da je zahtjev Državnog odvjetništva opravdan. Zločini su neupitni, zahtjev suda je neupitan, zahtjev državnih odvjetništava je neupitan. Uloga koju Sabor tu treba imati je neupitna, a to je omogućiti hrvatskom pravosuđu da radi svoj posao, a onda je naravno pitanje odluke suda, odnosno konačne presude da li je onaj koji je osumnjičen za te zločine, za njih stvarno i kriv. Ali u to zbilja pretjerano da se mi ovdje bilo velikim domoljubnim ili bilo kakvim drugim govorima uplićemo. Moram reći da sam i ja i moj klub šokirana kopernikanskim obratima koji se ovdje danas događaju. Prvi koji se dogodio kod HDZ-a čijim glasovima je nota bene izglasana odluka Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Pa nije ta odluka donesena bez glasova HDZ-a, jer bez glasova HDZ-a je naravno ne bi mogli donijeti. Prema tome još neki dan je HDZ smatrao da želi omogućiti pravosudnim organima da rade svoj posao, odnosno omogućiti Državnom odvjetništvu i onda sudu da odradi ono što treba odraditi. Danas čujemo od predsjednika Sabora koji je ovdje govorio u ime kluba HDZ-a, gospodina Šeksa, da je došlo do novih spoznaja. Koje su to nove spoznaje? Jedine nove spoznaje koje bi mogle utjecati na ovu odluku i promijeniti odluku za koju je HDZ glasao na Mandatno-imunitetnom povjerenstvu je da se nije radilo o izuzetno teškom kaznenom djelu ratnog zločina. Jer samo u tom slučaju ovaj zahtjev Državnog odvjetništva ne bi bio utemeljen i ako se nije radilo o takvim zločinima onda bi trebalo revidirati tu odluku. Međutim o tome nismo ništa čuli i to nije obrazloženje. Obrazloženje je da je sud u različitim drugim slučajevima različito postupao. Može biti, ali to se ovaj Sabor ne pita. Ovaj Sabor se pita da li u slučaju jednog zastupnika, dakle jednog od nas, želi omogućiti Državnom odvjetništvu ono što u ovom slučaju Državno odvjetništvo smatra nužnim. Prema tome nije na Saboru da ocjenjuje da li Državno odvjetništvo smije smatrati ili ne smije smatrati nužnim da se osumnjičenu osobu u ovom slučaju pritvori. Ako Državno odvjetništvo smatra to nužnim Sabor ne može odlučivati temeljem sudske prakse u drugim slučajevima koja je katkad bila ovakva, katkad onakva, da Državno odvjetništvo sada nema pravo. Onda možemo pozvati državne odvjetnike ili možemo pozvati suce, ali ne možemo mi odlučivati da li Državno odvjetništvo u svom zahtjevu u ovom trenutku nema pravo, ako i dalje stoji teza. Ako se netko može pojaviti s tezom da se ne radi o izuzetno teškom kaznenom djelu ratnog zločina to mijenja situaciju. Ali ako i dalje stoji stav da je Glavaš osumnjičen za izuzetno teško kazneno djelo ratnog zločina onda nema novih spoznaja koje bi mogle utjecati na ovu raspravu. Smatram uvođenje tema kao što je ljubav prema Hrvatskoj, domoljublje, Domovinski rat, uvođenje tih tema u ovu raspravu oblik pritiska ili pokušaj zastrašivanja onih koji žele da profunkcionira hrvatsko pravosuđe. Kako će funkcionirati hrvatsko pravosuđe, kako možemo očekivati da će funkcionirati državna odvjetništva i hrvatski sudovi ako ih sam Sabor sabotira. Ako mi ovdje svojim odlukama u Saboru potkopavamo i onemogućavamo rad pravosudnih organa, nepristrano ponašanje pravosudnih organa, ako na njih na ovaj način vršimo politički pritisak, na koji način će profunkcionirati hrvatsko pravosuđe. Moram reći da smatram da je jedini pravi razlog za promjenu stava Kluba HDZ-a od prije nekoliko dana kad su podržali i izašli u susret glasajući na Mandatno imunitetnom povjerenstvu da se udovolji zahtjevu državnih odvjetništva, da je jedini pravi razlog strah. Strah od onoga što bi Glavaš u slučaju da ovo prođe što Državno odvjetništvo kaže, traži, mogao reći. Budući da HNS nije strah, budući da HNS smatra da je početka normalne države normalno, nepristrano, bez političkih pritisaka funkcionirajuće pravosuđe, HNS će glasati za odluke Mandatno imunitetnog povjerenstva, glasati će za to da se hrvatskom pravosuđu omogući da funkcionira i obavi svoj posao. Hvala vam.
Hvala. Imamo ispravke netočnih navoda. Prvi je gospodin zastupnik Ivan Drmić.
Od svih ovih netočnih navoda, ja bi izdvojio jedan koji bi ispravio. To je razlozi pritvaranja gospodina Branimira Glavaša zbog, kako kaže gospođa Pusić, pritiska na svjedoke. Ne znam na kojoj televiziji je ona gledala izjavu tog svjedoka. Ja sam imao uvid i na Povjerenstvu u predmet. Gospodin Glavaš nije, kako vi kažete, pritiskao nijednog svjedoka i nijedan svjedok nije to izjavio. Svi su striktno se izjasnili na sudu da nije bilo nikakvih pritisaka na njih i da ih nitko nije silio da mijenjaju svoje mišljenje. Koliko znam, to nije ni gospodin Hegl izjavio. Gospodin Glavaš je pritvoren jer je mišljenje Državnog odvjetništva, što ja osobno smatram da nema niti činjenica ni argumenata, preventivno pritvoren radi mogućeg utjecaja na svjedoke. I to je jasno napisano u obrazloženju. S tim da još jednom naglašavam, mislim da nema ni temelja, ni činjenica niti argumenata da je došlo do tog pritvora. I gospođo Pusić, niste rekli istinu.
Hvala. Ispravak, gospodin zastupnik Slaven Letica.
Teško je ispraviti neznanje o imunitetima u Europi. Postoje dvije zemlje koje uopće ne dopuštaju ukidanje imuniteta za zatvaranje pa se ne može kazati da one opstruiraju rad pravne države. Kako god mi danas odlučili mi nećemo se miješati u autonomiju pravosuđa hrvatskog. To nisam shvatio da je intencija ni nove inicijative Kluba HDZ-a, prema tome kolegica bi trebala malo više čitati, a što se tiče toga da HNS nije strah od Državnog odvjetništva. Dodvoravanje Državnom odvjetništvu pokazuje da ih je itekako strah, međutim zbog nekih drugih zala.
Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik i predsjednik Sabora gospodin Vladimir Šeks. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] nisu točne tvrdnje zastupnice potpredsjednice Vesne Pusić jer i sve njene premise o odnosu u odnosu na imunitet pa time i konkluzija su netočne. Zašto su netočne? Netočna je prvo pretpostavka i teza da bi Hrvatski sabor kada bi prihvatio stajalište Kluba zastupnika HDZ-a, da bi on potkopavao institut imuniteta. Institut imuniteta u pogledu pretvaranja ne postoji puki automatizam prema kojem bi Hrvatski sabor ako se zatraži skidanje imuniteta radi pritvaranja, da bi samo trebao kao poštar proslijediti i dati odobrenje. On treba vagati. On treba vagati, a ja sam iznio i razloge zašto smo vagali. Nije to nikakav strah da bi zastupnik o kome je riječ mogao nešta iznijeti nego su razlozi u argumentaciji koje sam iznio i koje su jasno cijelom Hrvatskom saboru i javnosti, razlozi gdje je ukazano da je sudska praksa nejednako postupala kod ratnih zločina u pogledu razloga za pritvor ili obrane na slobodi. To su ključni razlozi, argumenti, a ne izvođenje hipoteze i tvrdnje da bi Hrvatski sabor trebao po pukom automatizmu …
Hvala, hvala lijepa. Bilo je malo isključenja pa je malo produženo. Ovako, sada ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Vladimir Šišljagić. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospođa Pusić kaže da je zahtjev Državnog odvjetništva neupitan. Pa nije, gospođo Pusić. Državno odvjetništvo je jedna strana u postupku. Zašto mislite da je neupitan? Ovaj Sabor kao predstavničko tijelo upravo treba odvagati da li je zahtjev istražnog suca, a ne Državnog odvjetništva. Dakle istražni, Državno odvjetništvo je to trebalo uputiti istražnom sucu, a istražni sudac ukoliko je procijenio opravdanost i utemeljenost Hrvatskom saboru. Ja sam svjestan i vidim da ste vi šokirani mada ne znam što znači taj šok Kopernikanskim obratom.
Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Netočni navodi kolegice zastupnice su već ispravljeni. Ja bih zapravo podcrtao jedan kad je ona kazala da je ovo zapravo pritisak, politički pritisak na pravosuđe. Dakle, to treba otkloniti još jednom i nema govora o tome kao što nema ni govora o nekom strahu nekoga, jer da ima govora o toj vrsti straha o kojem mi govorite onda bi nam više odgovaralo da i taj netko koga se bojimo u zatvoru nego da iziđe iz zatvora jer se zalažemo da iziđe jer držimo da je nepotrebno sada više da bude u zatvoru kako bi se zapravo ravnopravno i jednako sa svim drugima sa slobode branio. Hvala lijepo.
Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Pero Kovačević. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolege. Budući su kolega Letica i predsjednik Sabora gospodin Šeks vezano za imunitet razlike koje uvažena kolegica ne razumije ispravili ja ću taj dio odustati, ali moram kazati ovaj drugi dio. Stalno govorite sud. Predmet nije stigao na sud zato što se sad provodi istraga. Istragu provodi istražni sudac. Tek na temelju … [[Govornik se ne razumije.]] istrage Državno odvjetništvo će odlučiti da li će podići optužni prijedlog, a to je bitna razlika, nemojte miješati kruške i jabuke. To još nije, to je znači faza istrage. Da je istražni sudac procijenio na temelju onoga svega … [[Govornik se ne razumije.]] dokaza da li će biti mjesta i da li će Državno odvjetništvo uopće ići sa optužnim prijedlogom. Nemojte miješati kruške i jabuke. Hvala.
U ime kluba HSP-a, gospodin zastupnik Ante Đapić. Izvolite.
Hrvatski sabor danas ne čini takvom odlukom ništa drugo osim što uistinu dovodi i gospodina Glavaša u jednak položaj pred zakonom. Naime, ovdje smo danas čuli raznih istupa, raznih rasprava i utjecaja i pogleda međunarodne zajednice o čemu se govorilo pa i od davanja Državnom odvjetništvu značaj koji on ne može imati kako se ovdje maloprije prezentiralo jer je uistinu što je rekao kolega Šišljagić Državno odvjetništvo jedna stranka u postupku i logično je da ovdje se pokušava na sve načine osigurati što je moguće svoje bolje i kvalitetnije pozicije kao organ progona. Dakle, ovdje svoj organ progona u postupku i ono čini sve da osigura sebi što je moguće bolje startne pozicije za eventualno podizanje … [[Govornik se ne razumije.]] nakon istrage i da ima dobre pozicije u samom možebitnom sudskom procesu. Mi imamo priliku danas Hrvatski sabor zaista kako je rekao maloprije predsjednik Sabora pokazati da nije samo automatizmom uloga Imunitetnog povjerenstva, a preko njega naravno i Hrvatskog sabora da svaki zahtjev za pritvorom od strane Državnog odvjetništva sam po sebi bude kao takav prihvaćen. Naime, upitno je inače može li pred Hrvatski sabor Državno odvjetništvo podnijeti zahtjev za pritvor. To mora i može biti uloga sudova u Hrvatskoj, a državni odvjetnik ima mogućnost i pravac kao što mora i kao što inače u praksi radi da preko istražnog suca zatraži pritvor. Kod nas se dogodilo da su imali na Imunitetnom povjerenstvu dva zahtjeva za pritvor i onoga od istražnog suca Županijskog suda u Zagrebu i Državnog odvjetništva Županijskog odvjetništva u Zagrebu što je naravno izazvalo i ono što jest, one brojne polemike, gotovo jednu … [[Govornik se ne razumije.]] situaciju u kojoj se našao ovaj slučaj. Mi zbog toga inače držimo da bi trebalo prionuti izmjena Poslovnika Hrvatskog sabora, posebno članka 23. stavka 3. prema kome bi se zahtjev za odobrenje pritvora moglo omogućiti isključivo na zahtjev sudova u Hrvatskoj, a ne Državnog odvjetništva jer zaista po našem mišljenju nedopustivo je da se stvori praksa da Državno odvjetništvo može bilo kada i u bilo koje vrijeme zatražiti pritvor hrvatskog zastupnika i da onda po inerci i bez kritičnosti Hrvatski sabor donosi odluku o pritvoru. Mi se sjećamo i još uvijek imamo tu situaciju da smo … [[Govornik se ne razumije.]] u velikom djelu u Hrvatskom saboru nezadovoljstvom zbog toga što je i Haaško odvjetništvo preuzelo poziciju davanja ocjene suradnje Hrvatske sa Haaškim sudom iako je to trebalo u praksi i po pravu biti uloga samog suda, a ne odvjetništva. Prema tome, mi držimo da je ovo jedna hrabra odluka, jedna poštena odluka kojom se praktički omogućava našem saborskom kolegi, saborskom zastupniku uz presumpciju nevinosti da u istrazi koja se protiv vodi sa slobode utvrđuje, odnosno da oni koji ga optužuju moraju dokazati njegovu krivicu, a ne da on mora dokazivati svoju nevinost. Prema tome, nema zaista razloga da ovaj Visoki dom ne prihvati prijedlog kluba Hrvatske demokratske zajednice da se podrže zahtjev istražnog suca u Zagrebu za određivanje pritvora po pitanju utjecaja na svjedoke i da se podrži odluka o pokretanju istrage tzv. slučaja "selotejp" u Osijeku, a da se onemogući pritvor po pitanjima osobito … [[Govornik se ne razumije.]] kaznenog djela jer je od toga prošlo 15 godina, a držat se presumpcije nevinosti neka se u samom postupku to utvrđuje. Mi u Hrvatskoj stranci prava moramo istaknuti nekoliko riječi jer i opet se danas osjetila i politizacija ovoga slučaja. Kada god govorimo o ratnim zločinima ne može se nikad prekinuti nit politike oko ratnih zločina jer je to uvijek i političko pitanje. Pa ću ja samo podsjetiti o čemu nisam danas čuo ni kolege i kolegice koji energično misle da ne treba uopće intervenirati u zahtjeve Državnog odvjetništva kada se radi o istragama i počinjenjima možebitnih zločina od strane hrvatskih pripadnika Hrvatskih oružanih snaga. Da smo bili mi svjedoci suvremenici donošenja tri zakona o općem oprostu, da smo bili svjedoci suvremenici činjenice da su uistinu ljudi koji su bili pravomoćno osuđeni po 18 godina zatvora za zločine nad hrvatskim narodom da ih se osude u odsutnosti da su nakon što su bili dostupni hrvatskim organima da im se obnovio postupak a da nisu morali bit u pritvoru u Hrvatskom saboru. Pa čak je i Branimir Glavaš koji je evo sada tu gdje je, on je bio jedan od onih koji su praktički vadili iz zatvora što bi se reklo poznatu "Šodolovačku grupu". Pa prema tome ako je sam predsjednik Hrvatskoga sabora maloprije u svom govoru istaknuo da postoji čitav niz. Ja neću citirati brojevima i imenima, nema ni potrebe niti smijemo to raditi, kaznenih postupaka raznih oblika za ratne zločine, dakle isti članak po kojem se i Glavaša tereti da se brane sa slobode, onaj minimum koji Hrvatski sabor može učiniti za svog kolegu zastupnika, peterostrukog saborskog zastupnika, generala Hrvatske vojske da se štiti i njegov dignitet i dignitet Hrvatskog sabora i da on u postupku u kome on jest, on od toga ne bježi. To je pokazao svim svojim dosadašnjim činima da se utvrđuje njegova krivica odnosno da se utvrdi u što je on uvjeren i njegova nevinost. Pa prema tome, ako u Hrvatskoj postoji i jedan slični slučaj u kome se za takvo kazneno djelo netko brani sa slobode onda najmanje što mi možemo napraviti, učiniti to da se i brani sa slobode i saborski zastupnik po ovim elementima koje smo ovdje naveli. … [[Govornik se ne razumije.]] na svjedoke, to je onaj dio na koji zaista ako sud procjeni da ima razloga pa traži pritvor, kolega Glavaš je to i tako se praktički onda u tom slučaju i ponašao ali ova četvrta točka osobito teške okolnosti … [[Govornik se ne razumije.]] kaznenog djela to zaista ne može biti i ne bi trebao biti načelni. Stav treba biti Hrvatskog sabora ubuduće da se kod ove točke, da se primjenjuje pritvor za saborske zastupnike dok ne bude gotov konačni proces. U to ime klub Hrvatske stranke prava podupire prijedlog kluba Hrvatske demokratske zajednice. Mi ćemo to apsolutno podržati i na ovakav način želim se podsjetiti da sam i ja bio optuženik pred Hrvatskim sudom u ono doba. Najteže kazneno djelo koje se moglo dogoditi to je bilo '92. godine, rušenje ustavnog poretka Republike Hrvatske. Hrvatski sabor je tada pokazao visoki stupanj rekao bih zaštite digniteta saborskog zastupnika. Imunitet jest skinut ali ni tada nije palo nikome na pamet da se odredi i pritvor. I bio je proces, trajao je godinu i pol dana i ja i, ne samo ja nego i drugi kolege koji su bili u čelništvu stranke prava tada su oslobođeni oslobađajućom presudom oslobođeni svake kaznene odgovornosti. Prema tome, Hrvatski sabor ne čini ništa drugo nego što zaista štiti dignitet vlastitih saborskih zastupnika ovoga Visokog doma, dovodi i gospodina Glavaša u jednakost pred zakonom u odnosu na sve i to je ono što ja bih rekao je obaveza svih nas i mi sa velikim zadovoljstvom u Hrvatskoj stranci prava cijenimo ovu odluku Hrvatske demokratske zajednice i naš će klub sa zadovoljstvom podržati. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. U ime kluba HSLS-a, gospodin… … [[Upadica se ne čuje.]] A ispravak! Oprostite. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Željko Pecek.
Hvala lijepo. Netočno je da je Glavaš u jednakom položaju pred zakonom jer on je u pritvoru a očito razlozi zbog kojih sada govorimo da nije trebao biti u pritvoru su postojali i u vrijeme kada je povjerenstvo mandatno donašalo odluku. Jer da se protiv nekoga provodi postupak sličan kao za generala Glavaša to smo znali u momentu kada je Mandatno imunitetno povjerenstvo donašalo odluku. Logično znači Glavaš nije niti trebao biti u pritvoru ako ćemo poštivati sudsku praksu.
Moram reći da ovdje nitko nije rekao da ne bi trebao biti u zatvoru po osnovi utjecaja na svjedoke, jer da je to i gospodin Đapić i ostali istakli da to podržavaju. Prema tome, nemojmo ispravljati nešto što netko nije rekao. U ime kluba HSLS-a, gospodin zastupnik Zlatko Kramarić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Što se nas liberala tiče mi volimo reći nek' se vrši pravda pa makar i svijet propao. Nadamo se da svijet ipak propasti neće a da će se pravda vršiti. Nije lako danas govoriti u Hrvatskom saboru upravo zbog toga što mi na to što ćemo izreći, ne držimo mi joystick. Netko drugi će odrediti te kontekstualizirati, reinterpretirati. I to je ono što je u posljednje vrijeme otežava bilo kakav suvisliji, racionalniji politički život u Hrvatskoj. Ili se sudi prebrzo ili se prebrzo oslobađa. A to nije ništa drugo nego lice i naličje zapravo istoga totalitarnog novčića. U takvim situacijama zapravo se plebira za revolucionarno pravo, za ideološke strasti koje onda određuju što bi bilo, što je istina, što nije istina, tko je kriv, tko nije krvi. I toga je mene kao liberala ali ne samo kao liberala nego i kao građanina ove zemlje itekako strah. Ja uvijek u svim svojim nastupima, govorima pokušavam da ni na koji način ne suspendiram institucije ovoga sustava jel' ako bi se to činilo onda doista u politički život, pravosudni život unosite anarhiju. Unosi se nešto što izaziva nesigurnost kod građana. To je vrlo opasna rabota i od te rabote treba odustati. Zbog toga bez obzira kako se opredjeljujemo, mislim da oduvijek postoji i taj treći put. Da postoji i oni koji u ovoj državi niti prebrzo ne sude a isto tako također niti prebrzo ne oslobađaju. Nego upravo omogućavaju da institucije sustava djeluju i da one kaže svoj pravorijek i da taj pravorijek onda nas i obvezuje. Pa čak i onda kada je bolan po nas. Ono što mi se i inače ako se to ne dogodi onda se u svima nama a to smo svjedoci svih ovih posljednjih mjeseci zapravo bude ono što neki mudri ljudi kažu donji katovi naše svijesti. Onda iracionalno bukne i onda to iracionalno, taj duh koji izađe iz boce vrlo teško ili gotovo nikako ga ne možete u bocu vratiti. I onda imamo to što imamo da nam tranzicija traje predugo i nikako zapravo da dođemo na zdravu granu. Ono, ja ću možda govoriti nešto drugačije nego što su svi ovi prethodnici mudri, pametni, politički odgovorni prije mene govorili. Ja ću samo konstatirati da naša intelektualna, akademska javnost nije iznjedrila jednog Caliaspersa. Mi nismo napisali našu, problem naš odnos prema krivnji. Ja mislim da smo to morali napraviti, opet zbog nas samih. Mi se moramo suočiti i sa tamnim stranama naše ratne nedavne prošlosti. Ako se to ne činimo onda ovo što potiskujemo ono kad-tad se vrati. Trauma ne postaje ništa manja nego ona će se kad-tad, ona će se u međuvremenu modernizirati i pojavit će se za pet, deset, petnaest ili više godina. Ni to nije dobro. Naša povijest je upravo povijest potiskivanja i to onda upravo djeluje i na mitizaciju naše društvene svijesti, povijesne svijesti. Upravo zbog tog mitomanskog odnosa onda upravo čitav niz događaja ili likova iz naše povijesti sasvim drugačije ili krivo interpretiramo, i to nije dobro. I s takvom praksom bi trebalo prekinuti upravo zbog nas samih. Zato po mom mišljenju pitanje, slučaj, priča Glavaš je puno kompleksnija. Ona se ne može svesti samo na njega kao pojedinca, kao čovjeka. Ta priča je priča o svima nama. Ta priča je zapravo ovo to da neke stvari smo sustavno izbjegavali činiti i uvijek naivno mislimo da nas to nikada neće doseći. Zbog toga kažem kao liberal, kao građanin se nalazim u jednoj vrlo dvojbenoj situaciji. Želio bih da se poštuje institucija sustava, želio bih da funkcionira pravna država, da se ljudi osjećaju sigurni, da za sve vrijedi zakon, da nitko ne bude izuzet, da nitko nema, da se prema nikome ne primjenjuje nešto što se primjenjuje prema nekom drugom. I to je dobro. Mi moramo raditi na tome da se naša sudska praksa ujednači, da ovakvi slučajevi koje smo danas čuli da doista ne smiju jednostavno biti u jednoj normalno uređenoj zemlji. Opet polazimo i od presumpcije nevinosti tog univerzalnog civilizacijskog načela "Nitko nije kriv dok mu se ne dokaže!". Ali isto također, ono što mene isto kao čovjeka i smeta da mi još nemamo hrabrosti da progovorimo o žrtvama, o svim žrtvama ovoga rata, da imamo konačno i da njega stavimo i da žrtvu stavimo u fokus naših razmatranja, našeg obraćanja i da pokažemo barem taj elementarno nužni pietet prema toj činjenici da su neki ljudi doista bili na krivom mjestu u krivo vrijeme i stradali upravo iz nekih čudesnih iracionalnih razloga jer su radili ovi donji katovi naše svijesti. Ja vjerujem da ćemo i o tome imati hrabrosti kao Visoki dom, kao predstavnici tog Visokog doma da na pravi način da progovorimo, odgovorimo i da se upravo poklonimo svakoj žrtvi. Jer ako tako se ne budemo ponašali, ako budemo dopuštali upravo da kažem da sa nama lamataju ove ideološke, ove hurije onda nećemo daleko doći. Ja se stalno ovih unazad iz godine u godinu dana borim upravo protiv toga da zatražim onaj minimum upravo iskrenosti, istinitosti prema činjenicama koje su se za vrijeme rata u Osijeku događale, da ne svjedočim o onome čemu nisam prisustvovao, da kažem isto da su bila teška vremena, da u tim vremenima su mnogi građani grada Osijeka stradali pa i ovi o kojima se govori, ovi upravo ovako kažem sudskim ružnim ovim jezikom garaže ili selotejp koji doista eto na kraju osobu, egzistenciju svedu na neko mjesto ili na neki materijal. Zato kažem, otvorimo prostor za tu našu katarzu, ne skrivajmo se zbog ovih ili onih razloga. Obično su one političke prirode, prijateljske prirode, ideološke prirode, da izbjegavamo pa onda mislimo da će to neko vrijeme bolje doći. Ako to budemo činili onda zapravo cjelokupna ono što je bila po mom mišljenju sjajna epizoda u povijesti ove države, ovih građana će se svesti zapravo na puku banalnost zla. A ja to ne bih htio da se dogodi. I upravo zbog toga apeliram da se pravda vrši, da ni na koji način ne suspendiramo institucije pravne države da oni funkcioniraju, da imamo povjerenja u njih, pa čak i onda kada imamo osjećaj da oni griješe jer oni imaju mogućnosti, upravo postoje te više instance koje mogu određene pravorijeke dovesti u pravi okvir i u pravu mjeru. Znači, presumpcija nevinosti, govor o žrtvi i upravo mogućnost autonomnoga, neovisnoga djelovanja svih institucija ovoga društva jer ako mi imamo sumnju bilo koju onda imaju i građani pravo da sumnjaju u nas. Hvala.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Ivo Lončar.
Kolega Kramarić je rekao, evo pročitat ću doslovno kako sam zapisao, da se mi još nismo spremni suočiti s tamnom stranom naše novije prošlosti. Ja mislim da je to netočno. Suočili smo se mi kolega Kramariću sa tom tamnom stranom naše prošlosti, znademo što se dogodilo u Škabrnji, u Čelijama, u Četnikovcu, u Dubrovniku, u Zadru, u Vukovaru, u Vinkovcima, u Nuštru, u Njemcima, u Ceriću, u Bogdanovcima. Znademo tko je poslao šezdeset i četiri nevina čovjeka u Lovasu na minska polja. Znademo tko je pobio i tisuću i dvjesto nevinih ljudi u Osijeku, ali nažalost protiv njih gotovo ništa i ne poduzimamo. To je tamna strana naše prošlosti. Hvala lijepa.
Već je davno prošlo u 16,30 vrijeme za prijavu rasprave od deset minuta. U ime Kluba HDSSB gospodin zastupnik Vladimir Šišljagić. Izvolite!
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege zastupnici! Danas je 20. dan kako gospodin Branimir Glavaš u zatvorskoj bolnici štrajka glađu. Na ovaj drastični korak odlučio se a to je njegovo pravo jer je izgubio vjeru u instituciju pravnog sustava države koju je stvarao. Odlučio se i zbog toga jer u svojoj državi nema jednaka pravo kao i drugi građani Republike Hrvatske. Prije godinu i pol dana Branimira Glavaša je tada zaštićeni svjedok Krunoslav Fehir optužio za ratni zločin u dvorištu tadašnje općine Osijek. Hrvatska televizija Krunoslavu Fehiru ubojici po vlastitom priznanju omogućila je kroz tu istu Hrvatsku televiziju da blati Branimira Glavaša ne samo u središnjem "Dnevniku" nego i u specijalnim ili specijaliziranim emisijama HTV-a. I ostali mediji su se natjecali u tome tko će pronaći više novih svjedoka, tko će iznijeti više novih poluinformacija, dezinformacija, neprovjerenih detalja o tom slučaju. Nažalost, medijskoj harangi pridružio se i načelnik osječke policije gospodin Faber i poput kakve medijske zvijezde načelnik osječke policije počeo je davati intervjue po razno raznim novinama, medijskim tiskovinama. Evo ja ću prekriti naslov jedne od njih. Načelnik osječke policije na naslovnoj stranici. Nije to jedino. Bio je on na više naslovnih stranica. Zar je to uloga načelnika policijske uprave? Dakle i svim silama se kroz medije pokušava prikazati Glavaša kao ratnog zločinca i ubojicu. Išlo se tako daleko, ja sada govorim o činjenicama da je policijska uprava Osječko-Baranjska uputila dopis istražnom sucu tvrdeći da je jedan od svjedoka optužbe Damir Huber pod pritiskom Branimira Glavaša odselio u Srbiju, u Novi Sad te da je isti odlazio na «brifinge» kod Glavaša svjesno i tendenciozno skrivajući činjenicu da u istoj zgradi gdje i gospodin Glavaš zapravo živi Huberov odvjetnik. I što se nakon toga dogodilo? Sam svjedok optužbe zajedno sa svojim odvjetnikom, dakle gospodin Huber održao je konferenciju za novinare, negirao i demantirao tvrdnje o preseljenju u Srbiju, dakako i tvrdnje o posjetama Glavašu. Dapače podnio je kaznenu prijavu protiv policije za pritisak. Postupak koji se vodi pred Županijskim sudom u Zagrebu proglašen je tajnim. Unatoč tome što je postupak proglašen tajnim iz Državnog odvjetništva svakodnevno u medijima se podastiru informacije u kojima se nastoji kompromitirati Branimira Glavaša. U Republici Hrvatskoj za to nitko ne odgovara. Ja želim podsjetiti da je Državno odvjetništvo u istražnom postupku samo jedna od strana u postupku. Jednoj strani je dopušteno da izlazi u medije ali onome koji je osumnjičen, gospodinu Glavašu nije dopušteno da komentira, da podastire dokaze da se čovjek brani sa činjenicama i argumentima. Postavljam pitanje da li tajnost postupka ima svrhu sakriti od hrvatske javnosti činjenicu da niti jedan od 42 do sada ispitana svjedoka ne tereti gospodina Glavaša. Ili se možda tajnošću postupka štiti loš rad policije i Državnog odvjetništva. Krunoslav Fehir, ubojica po vlastitom priznanju, on je priznao ubojstvo, drugookrivljeni u ovom istom slučaju dvorišta ili kako ga nazivaju «garaža» i danas je djelatnik Ministarstva unutarnjih poslova. I danas mu ide radni staž. Slobodno šeta Zagrebom, dapače uz pratnju, uz osiguranje koje plaćaju porezni obveznici Republike Hrvatske. Gospodin koji je ubojstvo sam priznao. Za razliku od njega, od tog gospodina Branimir Glavaš pritovoren je i trenutačno u zatvorskoj bolnici na Svetošimunskoj cesti. Kad mu je 10. svibnja u ovoj istoj sabornici većinom zastupnika skinut imunitet Branimir Glavaš po tko zna koji put je ponovio kako je upravo njemu najveći interes da se rasvijetle zločini koji su se dogodili na području grada Osijeka u vrijeme Domovinskog rata. Odlukom Vrhovnog suda Republike Hrvatske njegov slučaj je premješten iz Osijeka u Zagreb. Kao što sam kazao na Županijskom sudu u Zagrebu od predloženih 45 prvotno predloženih do sada je svoj iskaz dalo 42. Nažalost jedan svjedok je u međuvremenu umro. Između inih iskaz su dali nekadašnji zapovjednik operativne zone Osijek, ratni gradonačelnik grada Osijeka, nekadašnji ministar obrane, ratni načelnik osječkog Centra službe za zaštitu ustavnog poretka, ratni načelnik osječke policije i brojni drugi. Ove posebno spominjem jer je pretpostavka s obzirom na funkcije da su imali veliki uvid i informacije o događanjima u gradu Osijeku i u tom dijelu Hrvatske u vrijeme Domovinskog rata. Međutim ponavljam niti jedan do sada ispitanih svjedoka nije teretio gospodina Glavaša niti potvrdio inkriminaciju koja mu se temeljem iskaza Krunoslava Fehira stvlja na teret. U međuvremenu u tijeku istražnog postupka Županijsko državno odvjetništvo u Zagrebu u tri je navrata potpuno neutemeljeno i neargumentirano od istražnog suca zatražio pritvor Branimira Glavaša zbog navodnog utjecaja na svjedoke. Tri puta. U trećem pokušaju ali tek nakon što je izvanraspravno vijeće poništilo prvotnu odluku istražnog suca i vratilo mu zahtjev na ponovno odlučivanje istražni sudac konačno je popustio kontinuiranom pritisku glavnog državnog odvjetnika te donio rješenje o pritvoru Branimira Glavaša. Zašto? Uz koje obrazloženje? Zbog navodnog utjecaja, utjecaja na 4 poimenično navedena svjedoka. Ištvan Mihalik, Mladen Pavlovski, Damir Huber, Ivica Špiranac. Svi navedeni svjedoci osim gospodina Špiranca već su dali svoj iskaz. Iskaz ne tereti gospodina Glavaša. Navedeno rješenje o pritvoru zbog utjecaja na svjedoke upućeno je u Hrvatski sabor. S obzirom da se radilo o vremenu između dvije sjednice odluke je predložilo, donijelo odluku Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Dopustite mi da iskažem svoje osobno mišljenje. Nisam pravnik ali kao zastupnik imam pravo. Da je to bio nezapamćen debakl na sjednici, na dvije sjednice Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Jer istodobno sa zahtjevom suca Posavca dolazi i zahtjev Županijskog državnog odvjetništva u Osijeku koji podnosi zahtjev za pokretanje istrage i pritvor za novi slučaj Selotejp. A znate kada Županijsko državno odvjetništvo to podnosi? Podnosi u trenutku kada nije niti otvorena istraga niti postoji rješenje o pritvoru. Na istoj toj sjednici Mandatno-imunitetno povjerenstvo odbija zahtjev za pritvor upućen od strane suca Županijskog suda u Zagrebu. U raspravi se ide tako daleko da ga pojedini članovi Povjerenstva takav zahtjev istražnog suca definiraju neustavnim. Mandatno povjerenstvo međutim odobrava pokretanje postupka i pritvor za Branimira Glavaša po zahtjevu Županijskog državnog odvjetništva u Osijeku za slučaj «Selotejp». Podsjećam u trenutku kada na Županijskom sudu u Osijeku niti je istraga otvorena, niti postoji rješenje o pritvoru. Nakon samo tri dana održana je nova sjednica Mandatno imunitetnog povjerenstva. Na toj novoj sjednici opet je ponovljen zahtjev suca Posavca, istražnog suca koji je potpuno istovjetan bio onom prvom, ništa se nije promijenilo. Međutim, pristigao je i novi zahtjev sada Državnog odvjetništva u Zagrebu direktno na Mandatno imunitetno povjerenstvo naravno preko predsjednika Hrvatskog sabora. Dakle, Državno odvjetništvo zaobilazi gospodina suca Posavca istražnog suca s obzirom da je već u tri pokušaja odnosno dva odbijeno pa sada ide direktno na Mandatno imunitetno povjerenstvo znajući da Hrvatski sabor ne zasjeda i na toj istoj sjednici državnom, odnosno zamjeniku glavnog državnog odvjetnika dopušteno je posebno elaborirati zahtjev, inzistirati na zahtjevu, uvjeravati članove povjerenstva da trebaju udovoljiti tom zahtjevu. O tome zapisnik postoji. Ja mislim da je to slučaj bez presedana da je predstavniku jednog pravosudnog tijela bilo dopušteno da se izravno miješa u raspravljanje i odlučivanje u predmetu u kojem Hrvatski sabor kao suvereno zakonodavno tijelo samostalno odlučuje temeljem izravnih ustavnih odredbi i Poslovnika Hrvatskog sabora. Povjerenstvo je dalo odobrenje po osnovu oba zahtjeva i gospodin Glavaš slijedom toga uputio se sam to isto veće u Remetinečki zatvor. Dakle, Glavaš je trenutačno u pritvoru. Istraga u slučaju “Dvorište“ se nastavlja. Većina predloženih svjedoka u tom slučaju su ispitani. Relevantnih dokaza da bi Glavaš počinio, zapovjedio ili prikrivao ratni zločin za sada nema. No, očito da je nekome bio cilj Glavaša zadržati što više u pritvoru. Županijsko Državno odvjetništvo predlaže još 10 svjedoka jedanput naknadno, pa onda predlaže evo jučer još 17 svjedoka. Ovih 17 svjedoka predlaže se iz sasvim prozaičnih i banalnih razloga. S obzirom da u obrazloženju stoji da uz 14 svjedoka su pozvani da se utvrdi da li je tzv. prištavska bojna, odnosno Branimirova Osječka bojna popularno zvana postojala ili ne. Pa to je već davno utvrđeno i to je činjenica o toj jedinici neovisno od toga kako se ona zvala. Dakle, s obzirom da smo čuli izlaganje i prijedloge Kluba Hrvatske demokratske zajednice vezano za ovu točku dnevnog reda moram naglasiti i kazati da i mi u Klubu HDSSB-a naravno podržavamo ovakav prijedlog. Ja molim saborske zastupnike, svoje kolege da razumiju i činjenicu da smo daleko više upućeni u ovaj slučaj i da vezano za odluku o pritvoru zbog utjecaja na svjedoke, a posebno s obzirom da se odnosi na ova 4 svjedoka, Klub HDSSB-a će biti protiv odluke o pritvoru zbog utjecaja na svjedoke po zahtjevu istražnog suca gospodina Posavca i dakako za ove prijedloge koje je Klub Hrvatske demokratske zajednice iznio. Hvala lijepo.
Hvala. U ime Kluba SDP-a gospodin zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Zaista je teško u ovakvoj situaciji bez obzira je li ona i čime je izazvana, je li spontana ili nije spontana sudjelovati u raspravi. Zato mislim da je ispravno stajalište Kluba SDP-a da se o prijedlogu Mandatno imunitetskog povjerenstva očituje samo na principijelan način, načelan i principijelan način. To su dva načela. Načelo diobe vlasti osigurati i u ovom slučaju. Dakle, da pravosuđe autonomno može koristiti sve instrumente Kaznenog zakona i Zakona o kaznenom postupku. Drugo, drugo načelo da se držimo dosadašnje prakse Hrvatskoga sabora u sličnim situacijama. Dakle, mi u sabornici tu se svi slažemo nismo sud i ne smijemo prihvatiti ulogu suda i svojom odlukom nikako utjecati na odluke suda ili pravosudnih tijela. Dakle, Klub SDP-a niti svojom raspravom ne želi utjecati ni na tok ni na tijek istražnog postupka. Međutim, Klub SDP-a morao bi odgovoriti zašto dolazi do političkog obrata posebno kada svojim stavovima dovodi Hrvatski sabor u situaciju da mijenja svoja stajališta zavisno od potreba Kluba HDZ-a a odlučuje post festum. Dakle, odluka Mandatno imunitetnog povjerenstva Sabora već je realizirana. Osim toga, do sada u Hrvatskom saboru nismo na temelju različitih saznanja o bilo kojem postupku istražnom raspravljali po principu dajte što tko zna. Moramo zauzeti stajalište da je, da su koraci koje je Hrvatski sabor učinio već, a to je skidanje imuniteta zastupniku Branimiru Glavašu otvorio i drugi korak odnosno sve korake u procesu istrage. Sami ovdje tvrdite svi da nije došlo do bitnih promjena u razlozima za skidanje imuniteta. Dakle, pravosudna tijela, istražni organi su autonomno zbog potreba procesa zatražili od Hrvatskog sabora to što su zatražili i nama je naše Mandatno-imunitetno povjerenstvo predložilo odluke. I prema raspravi koju sada vodimo nisu svi klubovi u istoj poziciji jer očito da kluba HDZ-a ima neke druge razloge. Mi ne možemo prihvatiti biti u, da tako kažem, sluge potreba kluba HDZ-a. Principijelno je stajalište većine klubova, a kluba SDP-a je od početka da se mandat procesni imunitet zastupnicima skida kad to zatraže državna tijela. Do sad je stajalište Hrvatskog sabora bilo takvo. Mi mislimo da se treba držati nekog demokratskog dostignutog standarda uvijek. Drugo, stajalište je kluba SDP-a da se svi ratni zločini trebaju istražiti, individualizirati i procesuirati i na taj način ih odvojiti od Domovinskog rata. Svaka aktivnost na utvrđivanju, procesuiranju ratnih zločina mora biti bez dnevno političkih uticaja na pravosudna tijela ma koji to bili, pod navodnicima, "viši razlozi". Autonomno djelovanje pravne države i pravosudnih tijela u interesu je sviju nas, svih građana Republike Hrvatske, a ja sam uvjeren da je to najveći zahtjev obrane i samog Glavaša. Ocjenjujući konkretna slučaj, odnosno zahtjev suda i Državnog odvjetništva Republike Hrvatske za oduzimanje imuniteta zastupniku Branimiru Glavašu za pokretanje i pritvor hrvatska javnost zaslužuje odgovore tko je i što se uticalo na stvaranje loše slike o hrvatskoj pravnoj državi u čemu učestvuje i Hrvatski sabor putem povjerenstva i sami Hrvatski sabor. Već kod zahtjeva, prvog zahtjeva za oduzimanje imuniteta kolegi Glavašu, za pokretanje istrage u ime kluba zatražio sam odgovor šta je utjecalo da se istraga pokrene 15 godina nakon događanja. I kad to je li slučajnost koencidira sa izlaskom Branimira Glavaša iz HDZ-a. To pitanje traži hrvatska javnost. Danas je još više to pitanje potrebno obrazložiti i odgovoriti jer sve ovo što se događa sa samim zahtjevom tijekom i tokom istražnog postupka stvara percepciju, a možda u stvarnosti i jeste da se pokazuje da uvijek pravosudna tijela ne djeluju autonomno od dnevne politike. Naime, samo odlučivanje u Saboru za oduzimanje imuniteta i pokretanje istrage i pritvaranje osumnjičenog u istrazi ne smije odavati ili slati poruku da postoje različiti kriteriji u ovom Parlamentu, bez obzira šta ja mislio o gospodinu Glavašu ili bilo tko od nas. Ovo tim više što smo dovedeni zaista u situaciju da odlučujemo o odlučenom, a onda da mijenjamo stajalište na prijedlog obrata kluba HDZ-a. Naime, po mojem osobnom shvaćanju ako se zastupniku skine imunitet bez obzira u kojem obliku oduzimanje mogućnosti pravosudnim tijelima da se koriste svim institutima u postupku istrage moglo bi se okvalificirati kao miješanje u istragu. Tim više, ponavljam to, što post festum odlučujemo o zahtjevu i prijedlogu. Zbog toga je mišljenje kluba SDP-a da nikakav uticaj politike na ponašanje pravosudnih tijela nije od interesa ni za koga od nas, nije od interesa za građane Republike Hrvatske i po našem mišljenju to je najmanje od interesa za gospodina Branimira Glavaša i njegovu obranu. Naše stajalište je da je interes obrane i Branimira Glavaša da lege actis što prije, što prije bude istraženo, utvrđeno, činjenice utvrđeno i utvrđeno tko je odgovoran za zločin. Držeći se prakse Hrvatskog sabora i principa koji su vrijedili do sada u ovom Hrvatskom saboru kluba SDP-a poduprijet će prijedlog Mandatno-imunitetskog povjerenstva i zahtjev suda. Mislimo da sud ima dovoljno znanja, sposobnosti da vodi proces u interesu pravde i pravičnosti. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ima jedan ispravak, gospodin Miroslav Rožić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Samo ispravak netočnog navoda kolege Leke. On je ovdje spominjao dosljednost u saborskoj praksi kada se tiče oduzimanje imuniteta. Mora se priznati da mi ovdje razgovaramo o nečemu što saborska praksa u ovoj državi još nije do sada upoznala, a to je zahtjev za određivanjem pritvora. Prema tome ne možemo biti dosljedni u nečemu, u nekoj praksi koja se do sada još nije odigrala. Drugo, spomenuo je da klub SDP-a ne želi biti u službi potreba kluba HDZ-a. Međutim, radi se zapravo o tome da je Mandatno-imunitetno povjerenstvo odlučivalo na zahtjev Državnog, o zahtjevu Državnog odvjetništva. Državno odvjetništvo služi se kao i svaka stranka u postupku onim što mu je zakonom propisano čak, a to je da se svim dopuštenim sredstvima služi u korist svoga klijenta. Prema tome, ja osobno bih bio vrlo, ne mislim da se služimo potrebama, da služimo potrebama kluba HDZ-a nego da zapravo pozdravljamo potrebu kluba HDZ-a da uvidi svoju grešku i grešku Mandatno-imunitetnog povjerenstva i da ju prizna pa onda ne bi bilo loše da i mi priznamo isto tako tu grešku i mislim da zbog toga ne služimo potrebama kluba HDZ-a nego zapravo zahvaljujemo dragom Bogu da ih je prosvijetlio. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. U ime kluba SDSS-a, gospodin zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Klub SDSS-a svakako nije među onim klubovima koji bi trebao prvi govoriti o ovoj temi i pitanje je da li bi uopće trebao govoriti. No, ja sam odlučio da u ime kluba kažem nekoliko riječi. Prije svega zato da ponovim nešto što je ovdje već rečeno. Mi nismo tu za to da niti sudimo, a niti da optužujemo, a kako stvari stoje ipak prevladava raspoloženje kadija te tuži, kadija te sudi, kadija, kaže Mak Dizdar. A ovaj Sabor ako želi pravosuđe, pa čak i o ovako delikatnom, a ja razumijem da je delikatno iz mnogo razloga, bi morao učiniti ono što jedino može uraditi, a to je da raspravu o meritumu stvari ostavi sudu, a obavi ono što može obaviti, a to je da vidi je li pogriješio u slučaju rasprava … [[Ne razumije se.]] ako je pogriješio i kako da te greške otkloni i da s druge strane donese odluku o skidanju imuniteta. Ovako mnogi ljudi koji su ovdje raspravljali, zapravo su preuzeli ulogu koja im ne pripada. Ja bih imao mnogo razloga da govorim u jednom smjeru, ali neću reći jedne riječi. Govoriti ću samo u prilog činjenici da ako treba utvrditi da je počinjen zločin i da se otkrije da je počinjen, u tom smjeru ću govoriti, ali na drugom mjestu, ovdje ne mislim da o tome treba govoriti. Ali iznositi elemente obrane ili elemente optužbe meni kao predstavniku kluba SDSS-a ne pada na pamet i bio bih u najdirektnijem sukobu sa onim što bih ja možda htio, što bi bila moja želja i sa onim što zapravo sud treba napraviti kao posao. I zato ako mogu, a znam da ne mogu, pledirati na to da ipak prepustimo stvar sudu. Da ipak pustimo da sud obavi svoj dio posla, da tužilaštvo obavi svoj posla, da policija obavi svoj dio posla kad ga već nije obavljala 15 godina. Ili ako želimo, možemo se uplesti za narednih 15 godina. Kako stvari stoje, izgleda da smo se opredijelili da se upletemo ponovo za narednih 15 godina. Zašto, ja ne znam. Je li netko bio, njih šest ili deset bilo pušteno da se brane sa slobodom, nečijom milošću, pa ćemo mi opet nečijom milošću donositi odluke ovdje. Nije stvar koju mi možemo sebi dopustiti ovdje. Ja znam nekoliko slučajeva u kojem je nečija milost presudila o tome hoće li netko biti u pritvoru ili će izaći iz pritvora. Znam nekoliko slučajeva kada je politička oportunost presudila u tome, ali to sasvim sigurno nije doprinijelo tome da naše pravosuđe jača. I iz tog razloga gospođe i gospodo, dozvolite mi samo da kažem, bez pravdoljubive politike i pravenošću vođene politike nema pravosuđa koje može raditi svoj posao kako valja. Isto tako bez politike koja će biti dosljedna u svojoj pravdoljubivosti i u svojem puštanju pravosuđu da radi svoj posao također nema pa čak i onda kada to ide na štetu onih koji to čine. Sa ovoliko ili onoliko glasova, sa ovom ili onom vrstom koalicije, ali ja mislim da smo sada dospjeli do onog momenta u kojem nam ono što predstavlja stup naše države, a jedan od takvih jeste sasvim sigurno pravosuđe, ne može biti potkopavano tom vrstom kalkulacije. I iz tog razloga kolegice i kolege, klub SDSS-a iz dva razloga neće glasati o ovom zaključku, odnosno o ovom prijedlogu. Prvo zato što ne bi htio da se iz ove dvorane i iz ove javnosti ode sa zaključkom da su ova 3 zastupnika vođena posebnim interesima htjeli napraviti nešto što treba uraditi sud i što trebaju uraditi svi drugi u ovom Saboru. I drugo, nećemo se izjasniti zato što ne želimo da političke kalkulacije kako god mogle biti oportune za neki politički momenat prevagnu pred onim što se nama čini, a to je da imperativ pravosuđa da sudi dosljedno po slovu zakona. Bit ćemo u ovoj dvorani ali nećemo biti ni protiv ni za nego ćemo uraditi ono što nam je obaveza, a našem sudstvu ćemo pustiti da uradi ono što nije moglo uraditi 15 godina sa vjerom da će u narednih 15 godina u ovom ili bilo kojem drugom slučaju moći uraditi.
Imamo 3 ispravka. Prvo gospodin Ivo Lončar.
Ispričavam se ovomu Saboru što neću moći govoriti ovako plačkavim tonom kao što je govorio gospodin zastupnik koji je sad bio za govornicom. Ali evo on je ovdje govorio o pravdoljubivoj i dosljednoj politici te postavio jednu vrlo zlonamjernu i neistinitu dvojbu treba li o ovome govoriti i da će on o ovim počinjenim zločinima govoriti na nekom drugom mjestu. Budući da je to ovako dosta zlonamjerno ja se nadam da će na tom drugom mjestu pa i u Hrvatskom saboru progovoriti i u zločinima u Lovasu gdje je poginulo na najokrutniji način 64 čovjeka u minskom polju, a sudionik tih zločina je jedan glasoviti "lekar" koji je tamo "lečio" nevine hrvatske izmasakrirane ljude u četničkoj odori i sa kalašnjikovim. Hvala lijepa.
Ovo nije ispravak netočnog navoda nego neka teza, tvrdnja. Miroslav Rožić, izvolite. Isto ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Ja ću doista ispraviti netočni navod u kojem je gospodin Pupovac rekao kako ćemo se uplesti u pogrešku za sljedećih 15 godina ispravljajući ili mijenjajući odluku Mandatno imunitetnog povjerenstva. Međutim, nažalost mi smo se upleli u pogrešku za sljedećih 15 godina, a možda i više onda kada je Mandatno povjerenstvo preuzelo ovlasti suda i odlučilo odlučivati o pritvoru jednoga zastupnika. I to na zahtjev ipak samo odvjetnika, pa makar i državnog.
I još jedan ispravak. Gospodin Emil Tomljanović, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa ispravio bih uvaženog kolegu koji je kazao netočno da ovaj posao, dakle, ovu raspravu može učiniti sam sud. Ma upravo je to netočno i treba ispraviti. Dakle, zastupnički imunitet je ustavna kategorija i po očitovanju i izvješćima Mandatno imunitetnog povjerenstva može samo predstavničko tijelo, dakle Hrvatski sabor, raspravljati i on to čini. A dakako da ne prejudicira buduću sudsku odluku u smislu samostalnosti pravosuđa i sudbene vlasti kao treće dimenzije ili podjele vlasti u Republici Hrvatskoj. Mislim da je trebalo taj navod koji je dva puta ponovljen ispraviti.
I posljednji Klub, PGS, SBHS i MDS, gospodin zastupnik Ivo Banac. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Klub regionalnih stranaka podržat će odluku Mandatno imunitetnog povjerenstva u cijelosti. Ja žalim, najiskrenije žalim promjenu stava HDZ-a u ovom pitanju. Ja se mogu domišljati zašto je došlo do ove promjene. Ni meni ne bi bilo drago da gospodin Glavaš umre štrajkajući glađu. Mogu se domišljati da ima i nekih drugih razloga, ali mi moramo u ovoj zgradi održavati jednakost svih građana u pravosudnim procesima. Htjeli vi to ili ne, ova odluka će biti protumačena ne samo ovdje nego mnogo šire kao debakl hrvatske politike. Htjeli vi to ili ne radi se o pitanju integriteta pravne države. Htjeli vi to ili ne, ovo će biti protumačeno na način da u hrvatskoj Vladi nema dovoljno snage da se nosi s pitanjem pravne sigurnosti i to je za ovu Vladu vrlo loše, a za Hrvatsku još i više. Postoje trenuci kada moramo položiti ispit hrabrosti. Ovo je jedan takav trenutak pa bih apelirao na one koji su donijeli odluku za promjenu, u ovom slučaju da zbilja razmisle što su učinili jer će napraviti vrlo veliku štetu. Idemo dva koraka unatrag. To je vrlo loše i mislim da to ne smijemo raditi.
Poštovani zastupnik Slaven Letica. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, drago mi je da baš se eto obraćam ovom Visokom domu nakon kolege Banca jer ne dijelim njegovo mišljenje naprosto. Naime, europski je Parlament napravio jednu vrlo ozbiljnu studiju sustava imuniteta u tadašnjim članicama Europske unije. Bilo ih je 15 i ona je objavljena, čak je dostupna na internetu pa bi kolegici Vesni Pusić i kolegi Bancu sugerirao da to pogledaju da vide kako su velike dileme kad je u pitanju ukidanje imuniteta, pogotovo za pritvaranje članove parlamenata. Situacija je takva da zemlje mediteranskog bazena traže tajno glasovanje, znači to se odnosi na Španjolsku, Grčku i Italiju, a i druge zemlje iz Mediterana. Švedska traži 5/6-insku većinu kod ukidanja imuniteta. Dvije zemlje, Irska i Velika Britanija, uopće ne dopuštaju zatvaranje saborskih parlamenata u paurinskom pravu onaj tko bi to zatražio trebao bi i bio je likvidiran. Znači ovdje se radi o tome da je sasvim neosporno da članovi ovoga Visokog doma ne trebaju uživati bilo koji zakonski privilegij jer kad je u pitanju kaznena odgovornost. Štoviše ja sam sklon onim zahtjevima da se iz hrvatskoga Parlamenta, iz hrvatskoga, odnosno našega Poslovnika i Ustava izbace odredbe o traženju ukidanja imuniteta kad je u pitanju kazneni progon pogotovo kad se saborski zastupnici uhvate in flagrandi za kaznena djela za koje su predviđene kazne zatvora iznad 5 godina. Druga stvar je što je oko ovog čitavog slučaja stvorena jedna vrsta moralne panike pa jedan ugledni hrvatski kolumnist i bivši politički zatvorenik je prije nekoliko dana napisao jednu kolumnu u kojoj je kazao da je čak i bolje da Glavaš umre u zatvoru nego da Državno odvjetništvo odustane od njegovog kaznenog progona zbog straha od njegovog gladovanja. Dakle, radi se ovdje o jednom ozbiljnom problemu i dobro je da je HDZ dvaput promislio i preinačio svoj raniji stav. Kolega Pero Kovačević i ja smo na to ukazivali već na 1. sjednici Mandatno-imunitetnog povjerenstva pa smo na Hrvatskoj televiziji od gospodina Mislava Bage bili optuženi da se bavimo pravnim smicalicama. Pošto Bago nije visokoobrazovan čovjek općenito on ne može shvatiti o čemu se govori, a ono što je zanimljivo da Hrvatska javna televizija uopće nije objavila demanti u odnosu na te njegove pravne smicalice. Dakle, stvorena je jedna klima koja je potpuno iracionalna. Ja bih kazao da iskreno podržavam prijedlog koji je tu u ime kluba HDZ-a iznio predsjednik ovoga Visokoga doma zbog više razloga. Tri su ključna. Mi smo svjedoci jedne vrlo zanimljive kapilarne revizije suvremene hrvatske povijesti. Tri su izvora te revizije. Prvo je tužiteljstvo Haaškog tribunala koje je od prvog trenutka imalo ambiciju da piše suvremenu povijest, služilo se i zaštićenim svjedocima, doušnicima, selektivnim korištenjem izvora različitih dokumenata i prije mjesec dana otprilike ili prije mjesec i po dana kad sam išao vidjeti kako stoji Državno odvjetništvo u slučaju Čačić onda su mi pokazali, tad nas je državni odvjetnik pohvalio da će dobiti on line pristup dokumentaciji Haaškog tužiteljstva, radi se oko 9 i po milijuna dokumenata. Postoji teorijska mogućnost da je svatko od nas sumnjiv ako se široko definira pitanje odgovornosti za ratne zločine. Drugi izvor te suvremene revizije moderne hrvatske povijesti stvara se u današnjoj modernoj Srbiji paradigmatski tekst o tome u kom pravcu ta revizija treba ići, objavio je Dobrica Ćosić u Podgorici pod nazivom "Na kraju 20. vijeka srpski narod doživio istorijski poraz". Pročitat ću samo zadnju rečenicu tog vrlo poučnog eseja u kojem se također koristi … [[Govornik se ne razumije.]] kojeg je tu citirao i poznati liberal i mogući pjesnik Zlatko Kramarić. On kaže ovako: "Razmišljajući o svojim i srpskim zabludama, greškama i krivicama ja još nisam dosegao do istina koje me čine spokojnim, ali sam uveren da Srbi na kraju 20. veka treba u Nemcima da vide primjer kako se u miru dobije izgubljeni rat, a Srbi nisu samo gubitnici. Neki nacionalni porazi u ovom veku dijalektikom istorije pretvorit će se u idućem veku u velike srpske pobede i preimućstva na sadašnjim pobednicima. Ni jedna pobeda, ni jedan poraz nisu konačni u istorijskom bivstvovanju naroda." Treći izvor revizije suvremene povijesti je među nama. Znači od teze da je embargo bio u najboljim interesima žrtava velikosrpske agresije posebice u interesu nas Hrvata i Bošnjaka u Bosni i Hercegovini do toga da su ljudi koji su bili na čelu diplomacije u doba kad je Jugoslavenska narodna armija išla u zločinački pohod u Republici Hrvatskoj danas neproglašenim ratnim junacima i ministrima koji su spasili Hrvate i Hrvatsku do čitavog niza nove publicistike, novih tvornica ratnih dokumenata, do stvaranja velikih naracija od kojih ja svakako hoću kazati vrlo jasan svoj stav o ovim slučajevima o kojima se radi u tzv. slučaju Glavaš. Ja osobno smatram doista da bi trebalo i retorički i suštinski promijeniti i ne govoriti više o aferi "selotejp" i aferi "garaža" nego da bi trebalo govoriti o zločinima na Dravi i zločinima u garaži, da se tako to govori. Međutim, mi kad o tome govorimo mi koji smo se zalagali za otprilike rješenje koje će danas biti tu predloženo i nadamo se usvojeno polazili smo od nekih neospornih činjenica kad je u pitanju Branimir Glavaš. Prva od tih činjenica da je on višestruko pokazivao povjerenje u pravnu državu. Druga je činjenica da Haaški tribunal mora služiti kao minimalni kriterij za naše ponašanje pri ukidanju imuniteta. Vi poznate u tijeku istraga Haaškog tužiteljstva su te optužnice su bile tajne, dakle ti ljudi nisu bili pritvarani. Prema tome, mislim da bi sličan kriterij kod nas bio. Nitko čak ne treba ni pitati gotovo da li treba ukiniti imunitete za provođenje istraga za kaznene procese itd. Drugo, neosporno je da Branimir Glavaš imao jednu vrlo pozitivnu ulogu u demokratskoj reformi Hrvatske demokratske zajednice. O tome treba također jasno govoriti. Čovjek koji je pripomogao da jedna mračna struktura unutar staroga HDZ-a bude poražena također zaslužuje budimo vrlo iskreni neki oblik javnoga priznanja. Konačno ono što je najvažnije kad je u pitanju djelovanje Državnog odvjetništva. Meni je vrlo drago da sam vidio danas da Državno odvjetništvo traži reviziju punovažne odluke suda o kažnjavanju na uvjetnu kaznu zatvora Predraga Matvejića na 5 mjeseci. U pitanju je samo sistem prioriteta. Konačno hoću kazati Državno odvjetništvo i tu ga javno pozivam još jedanput dok ne se pozabavi zločinima Jugoslavenske narodne armije, zapovjedništva te Armije mi ćemo biti na neki način taoci ovog tipa vrlo opasnih revizionističkih procesa. Prema tome, da ne bi bilo zabune ja sam apsolutno za kažnjavanje svakog zločina ali svakako ne pristajem na tezu o kojoj su tu govorili otprilike na istoj razini obrazovanosti i upućenosti u stvari Vesna Pusić i Mislav Bago. Hvala vam lijepo.
Replika. Poštovani zastupnik Momir Žužul.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja se u velikoj većini slažem s onim što je rekao uvaženi kolega Letica pogotovo u onome kada je istakao svoje čuđenje da neki visoko obrazovani članovi ovoga Parlamenta brkaju procedure. Pa kad govore o miješanju u pravosuđe, kada ovaj Parlament donosi nešto što je ali par exellence stvar Parlamenta, a to je pitanje imuniteta njegovih članova. To je svugdje tako u svijetu. Ono što me posebice smeta kad ti isti implicitno ili eksplicitno se prijete nekakvim svijetom ili neke ocjene svijeta u tom pogledu a nemojmo se zavaravati. Kako do takovih ocjena svijeta dolazi zato što opet ti isti takovu sliku i o Parlamentu i o pravnoj državi ukupno o državi čine. Hvala.
Odgovor na repliku. Poštovani zastupnik Slaven Letica.
Najteže je odgovarati na replike u odnosu na stavove s kojima se čovjek slaže. Kolega Žužul. Apsolutno ste upravu i bilo je takvih slučajeva kad su i o tome sam neki dan pisao kad su veliki moralni tajkuni i moralne vertikale doživjele ovu tmurnu jesen. Prema tome, ja bi još jedanput apelirao na malo skromnosti. Malo skromnosti. To bi gotovo predložio i sebi jer nisam ni ja baš previše intelektualno skroman. Hvala vam lijepo.
Povreda Poslovnika. Poštovani zastupnik Srećko Ferenčak.
Poštovani gospodine predsjedniče. Ja moram nažalost vas upozoriti na povredu Poslovnika članka 213. Vi ste dužni zaštiti dignitet saborskih zastupnika od vrijeđanja njihovih kolega. Dakle, gospodin Letica je rekao da je gospodin Bago neobrazovan čovjek a da Vesna Pusić je isto tako kao što je i on. Gospođa Pusić je visoko obrazovana osoba a gospodin Letica svojim istupanjem govori o svom obrazovanju pa vas molim da mu date opomenu.
Dobro. Ja sam to shvatio na jedan drugi način kao kako jedna figura u pogledu ove tematike upućenosti o kojoj je riječ, ne u smislu jednoga niskoga vrednovanja…
Zahvaljujem predsjedniče. Dobro ste mislili.
Zastupnica Vesna Škare Ožbolt. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Mi smo prošlu sjednicu 22. sjednicu Hrvatskoga sabora završili u petak. U petak navečer je osječka policija predala zahtjev Županijskom osječkom državnom odvjetniku za provođenje pritvora. Županijski državni odvjetnik preko vikenda državnom odvjetniku a ovaj u ponedjeljak dao zahtjev Saboru da bi već u utorak Mandatno imunitetno povjerenstvo odlučivalo o zahtjevu. Dakle, ako je državni odvjetnik pogriješio u zahtjevu zašto je ovaj Hrvatski sabor čekao i dopustio da saborski zastupnik 20 dana bude u zatvoru. Zašto je Klub zastupnika HDZ-a ovaj prijedlog odluke nije podnio odmah idući dan i sazvao Sabor i ukazao na evidentno kršenje zahtjeva državnog odvjetnika? Naime, postavlja se još jedno pitanje. Zašto se pustilo Branimira Glavaša da 20 dana provede u zatvoru ako je odluka Mandatno imunitetnog povjerenstva kriva? I tko će snositi odgovornost za to? Tko će čovjeku nadoknaditi štetu ako se pokaže da je bio nevin? E sad. Ima još jedno pitanje. Nakon ovakve odluke Državno odvjetništvo će biti prilično demoralizirano. Što će se dogoditi ako Državno odvjetništvo ovoga puta na pravi način uputi zahtjev prema ovom Saboru? Hoćemo li se opet služiti kojekakvim pravnim ili političkim smicalicama da se izvučemo iz ove vrlo, vrlo neugodne situacije? Znate ovo me podsjeća na baš vrijeme '91. godine u Osijeku a kakvo je to bilo vrijeme malo prelistajte novine iz tog vremena. Prije ubojstva načelnika osječke policije Josipa Rajhl Kira tadašnji sekretarijat, osječki Sekretarijat narodne obrane poslao je jedno zanimljivo priopćenje koje su prenijeli naši mediji. U priopćenju je sekretarijat pozivao građane da ne vjeruju osječkoj policiji i da ubuduće sve sigurnosno važne informacije dojavljuju sekretarijatu. Jedna državna institucija je pozivala građane da ne vjeruju drugoj hrvatskoj instituciji. Tadašnji predsjednik kriznog stožera za istočnu Slavoniju je šutio. Nije reagirao.
Gospođo Vesna Škare Ožbolt zaustavite se. Prekidam ovu raspravu.
Neću se zaustaviti. Ne. Neću se zaustaviti.
Nećete se… Zaustavite se kad vam kažem. Dajem vam opomenu. Omalovažavate predsjedatelja. Nastavite li, dat ću vam drugu opomenu i oduzeti riječ.
Pa šta onda? Neću govoriti o vama. Dopustite mi da završim svoje…
Ne. Oduzimam vam… Dajem vam drugu opomenu sa oduzimanjem riječi. Izvolite sjesti. Poštovani zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Sramota. Sramota. Nemojte vi meni pokazivati prstom.
Izvolite.
Jer ćete vrlo brzo završiti kako i trebate.
Gospođo Vesna Škare Ožbolt. Ja sam vam već dao opomenu sa oduzimanjem riječi. Dalje vam više ne mogu ništa dati. Ništa vam ne mogu dati. Stražarno vas neću izbacivati jer to bi bilo, ne bi bilo prema jednoj dami ipak to. A ono što vi svoj bijes i žal zbog toga što ste kao nesposobna ministrica dobili…
Tko vama daje riječ?
Ja sebi dajem riječ.
… [[Govornik se ne razumije.]]
Da, da. Izvolite. Smirite živce. Izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]] Naučite se redu i elementarnim pravilima. Kolega Dorić. Izvolite. Izvolite kolega Dorić.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege! Ja sam jedan od onih koji su razmišljali da li se prijaviti ili ne prijaviti, međutim kada sam malo pratio već sam početak tijeka ove rasprave odlučio sam se ipak javiti. Naime, ja ne bih želio biti taoc ni ovoga Sabora niti našeg odbora, niti jednoga kluba koji je napravio jedan snažan salto i sad se nalazim u jednoj vrlo neobičnoj situaciji. Maloprije je gospodin Letica pričao o svemu i svačemu, pa je čak i mog prijatelja Čačića spomenuo pod ovom točkom a kolegici Škare-Ožbolt niste dozvolili da nastavi kako je započela.
Da, jer je dobila opomenu i dobila je opomenu sa oduzimanjem riječi.
Naime, kolegice i kolege, u Republici Hrvatskoj tijekom rata od 1991. do 1995. godine bilo je 7 tisuća civilnih žrtava rata i bilo je gotovo jednaki broj vojnih žrtava rata. Najveći dio tih civilnih žrtava rata stradao je kao posljedica jasno ratnih zločina, pa i jedan veliki dio onih koje mi navodimo neću vojnim žrtvama također su posljedica zlostavljanja i ubojstava u zatvorima i u logorima. Prema tome, i to su ratni zločini. I što jedan građanin traži u poslijeratnom razdoblju od jedne pravne države? Traži da se istraže ti zločini. Traže da se uđe u trag zločincima i traži se da se te zločince osudi. Ja te žrtve ne dijelim po narodnosti niti na bilo koji drugi način već isključivo na način koji sam sada izrekao. I nesumnjivo je da je u gradu Osijeku bilo takvih ratnih zločina i što smo sada evo u ovoj raspravi pokušali odrediti kojim pravcem dalje raditi u ovom Saboru. Pravna država je pokrenula istragu i pravna država očekuje suradnju sa Saborom. Da, smiju se neki kolege ali zatražena je suradnja sa Saborom. Da li mi želimo pružiti ruku toj pravnoj državi, poduprijeti pravnu državu i surađivati sa pravnom državom? Ja smatram da tu nema nikakve dileme, da odgovor može biti samo da, da i da. Velika greška je učinjena, ja se nadam da je to lapsus bio kada je kolega Pecek rekao da se ovdje danas sudi. Ja mislim da to moramo jasno reći. Ovdje se danas nikome ne sudi a najmanje kolegi Glavašu. Meni čak smeta kad se spominju i osmorica, desetorica, petorica. Od kuda mi možemo znati prije nego što završi sudski postupak da ih je bilo osam, šest ili dvanaest. Ali, suradnja sa pravosudnim organima svakako da. Ono što mi kao Sabor nismo do sada učinili a prošlo je deset godina od rata i ako to ne učinimo sada u slijedećem će desetljeću biti još teže a nakon toga još teže ili gotovo nemoguće. Kolegice i kolege, spomenuo sam 7 tisuća civilnih većinom jasno žrtve ratnih zločina. Ja bih volio da jednom nama ministrica pravosuđa, ministar unutrašnjih poslova, ministar obrane zajedno pripreme jedno izvješće da vidimo koliko smo u biti do sada riješili tih ratnih zločina, koliko smo našli i pronašli i osudili ljudi koji su krivi za smrt tih 7 tisuća civila i još mnogih vojnika koji su također stradali. Koliki postotak smo mi riješili? Što je ostalo neriješeno? To bih ja volio znati. Ja do sada nikada nisam dobio odgovor na to pitanje. … [[Upadica se ne čuje.]] To ne može biti. To apsolutno ne može biti. I to bih ja volio da činimo kolega. To je naš zadatak a ne da se miješamo u pravosuđe, ne da razmišljamo da li da ili ne surađivati sa pravosudnim organima kao što je ovdje slučaj. Naime, ja ću preskočiti niz stvari koje sam mislio ovdje izreći jer je dobar dio toga već pokriveno od strane kolega koji su govorili ali mi smo kolege ti koji stvaramo okvir pravne države. Mi smo ti koji donosimo zakone temeljem kojih će suditi i pravosudni organi. Mi smo oni koji jasno odlučujemo kako će funkcionirati izvršna vlast. Prema tome, zaista sam pomalo žalostan nakon što sam odslušao ovu raspravu gdje se postavljaju pitanja oko temeljnih načela oko kojih uopće raspravljati ne bi trebali i smjeli. Kolegice i kolege, mi moramo upravo svojim primjerom pokazati kako funkcionira pravna država. Znate, ja osobno kada bi bilo tko mene prozvao ili posumnjao u bilo kakvo kazneno djelo ja bih prvo osobno predložio da mi se skine imunitet da se to na sudu riješi. To ja smatram da je moralno pitanje, to je političko pitanje, to se mora tako raditi. Prema tome, ovdje nije sporno što nam je činiti i mi vlastitim primjerom moramo u to ući. Ono što meni jedino smeta, jako mi smeta da kolege na odboru glasaju za jednu varijantu, a nakon toga evo danas čujemo da prihvaćaju sasvim drugu opciju u tom postupku. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro. Ja neću dalje dužiti. Obzirom da su kolege, pažljivo sam pratio već pokrili dio onih stvari koje sam ja želio još dotaknuti, ali mislim da je poruka vrlo jasna. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Miroslav Rožić. Izvolite.
Hvala lijepa. Ako sam dobro razumio kolegu Dorešića, ja ću ga citirati, barem ovo što je zadnje rekao ali u nekom kontekstu koji je meni posve nejasan. Naime on je rekao: «Mi ne smijemo ne surađivati s pravosudnim organima kao što je ovdje slučaj». To je rekao. Dakle doista ne mogu razumjeti nikoga u ovoj sabornici koji danas ovdje toliko inzistira u toj, prema, inzistira na toj dosljednosti u nedosljednosti. Ne mogu razumjeti nikoga kom jednostavno nije jasno, neću govoriti poput kolege Letice o razini razumijevanja, znanja ili bilo čega drugog, ali pitanje odlučivanja o imunitetu, o oduzimanju imuniteta. Pitanje odlučivanja o pritvoru jednog parlamentarnog zastupnika je po Ustavu ove zemlje i po zakonima ove zemlje dato i propisano u ingerenciju Hrvatskog sabora, a ne pravosudnih organa. Bože, ljudi tko god govori da mi ovdje ne surađujemo s pravosudnim organima zapravo ne zna, krši zakon i Ustav ove zemlje.
Replika, replika poštovani zastupnik Vlado Jukić. Izvolite.
Javio sam se za repliku a mogao bi biti ispravak netočnog navoda. Kolega Dorić je kazao, citiram: «Nesumnjivo je da je takovih ratnih zločina bilo u Osijeku». Cijeli nastup kolege Dorića bio je u smislu pravne države i ne miješanja Sabora u rad pravosuđa, a ta njegova citirana izjava sama po sebi predstavlja jednu konstataciju koju tek treba utvrditi. Da li je bilo takovih ratnih zločina u Osijeku ili nije, valjda bi kolega Doriću trebao utvrditi hrvatski sud, a ne mi ovdje. A vi ako imate nekih saznanja da je bilo pa onda ste i vi imali mogućnost da tom neovisnom sudu za koji se toliko zalažete kažete o tim svojim saznanjima. Žrtava civilnih je bilo, i ono što smo kazali i govorim u javnosti uporno 1250 građana Osijeka poginulo je po ulicama i po kućama, a da za to do dana današnjeg nitko odgovarao ali nije. Vođeni su postupci. Vojno tužiteljstvo je vodilo postupke u procesu mirne reintegracije ti su postupci svi stavljeni ad acta pod tezom da se radi o oružanoj pobuni i to težem obliku a ne o ratnom zločinu. Predsjednik Županijskog suda je nedavno na televiziji decidirano kazao da je on osobno prepravljao kvalifikacije sa ratnog zločina na teži oblik oružane pobune. I na taj način nitko nije odgovarao za civilne žrtve u Osijeku. I ja se nadam da ta teza za koju se svi toliko zalažemo da će konačno potaknuti pravosudna tijela da otvore pitanje civilnih žrtava u Osijeku i da mi kao Sabor možemo i čuti i vidjeti da za sve poginule i sve stradale u Osijeku se otvori istraga i pokrenu postupci protiv onih koji su za to odgovorni, a svi su vjerujte već bili u postupku istrage hrvatskih organa. Samo je za neke to završilo ad acta i s političkim odlukama i to je nešto nedopustivo i to je okolnost koju treba imati u vidu kada govorimo o slučaju Glavaš i o tome da bi on trebao ostati u pritvoru. Nitko se ovdje ne zalaže da Glavaša sudovi ne sude nego se zalažemo za to da naš kolega ostane hrvatski general i branitelj, da se brani sa slobode kao i svi drugi, a vidjeli smo da praksa tako … [[Govornik se ne razumije.]]
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Kolega poanta mog izlaganja a skratio sam znatno pa sam možda bio zato nedovoljno jasan, jedino je kolega Kramarić se dotaknuo toga. Govorio sam o 7 tisuća civilnih žrtvava rata za koje ja tvrdim da je najveći dio predstavljao ratni zločin. I treba naći te zločince, treba ih otkriti … [[Govornik se ne razumije.]] otkriti i osuditi. Poanta kod mene je vrlo jasna. Ovaj Sabor nije ništa učinio da u biti pokušamo intenzivirati te istrage, ubrzati istrage i dovesti te zločince pred sud. Nikada nismo prozvali i prozivali ministre nadležne za ta područja, a to nam je upravo osnovna dužnost saborskog zastupnika. Pratiti rad izvršne vlasti i jasno intervenirati tamo gdje vidimo da treba drugačije, kvalitetnije i bolje raditi.
Klub SDSS-a poštovani zastupnik Milorad Pupovac, izvolite.
Gospodine zastupniče Klub SDSS-a, gospodine predsjedniče Klub SDSS-a traži stanku od 10 minuta kako bi se mogao konzultirati o tome da li postoje uvjeti da nastavi raditi zajedno sa svima ostalima ovdje u Saboru?
Klub HDZ-a.
Isto u ime Kluba HDZ-a traži stanku od 10 minuta … [[Govornik je udaljen od mikrofona, ne razumije se.]] [[Govornik je naknadno uključen.]] Kluba HDZ-a tražim isto stanku od 10 minuta radi konzultacija u vezi ovog slučaja.
Klub HDZ-a, ovaj SDP-a. Ništa ne smeta.
U ime Kluba SDP-a [[Upadica: Ništa ne smeta.]] U ime Kluba SDP-a tražimo stanku također od 10 minuta zbog konzultacija.
HNS?
U ime Kluba HNS-a tražim stanku od 10 minuta. Hvala.
[[Upadice se ne razumiju.]] Pa čekajte, pa gospodo kamo idete dame? Tko vam je odobrio stanku? Pa vi ste predložili stanku, zatražili. Odakle vi znate da će stanka biti odobrena? [[Upadice se ne razumiju.]] Pa gdje, pa gdje idete, pa gdje idete? Kamo žurite? 18 i [[Upadica: Predsjedniče i mi tražimo stanku.]] [[Upadica: I HSP.]] Ajd, fino, dobro. I HSP. Za 10 minuta stanka. Nastavljamo sjednicu. Klub zastupnika SDSS-a poštovani zastupnik Milorad Pupovac, izvolite.
Gospodine predsjedniče, …
Malo glasnije ako možete pri ulasku. Još glasnije!
Gospodine predsjedniče, ja sasvim sigurno spadam među ljude koji dobro razumiju težinu onoga o čemu danas raspravljamo. Sa svih aspekata, od stranačkog do personalnog, ali gospodine predsjedniče neovisno o težini onoga što se događa u ovoj sabornici u proteklih nekoliko sati jedna stvar ne smije promaći a to je da se ne može selektivno sankcionirati zastupnike dok govore. Ne može se dopustiti da se jedne zastupnike vrijeđa. To se može činiti u novinama bulevarskoga tipa, na radijskim i televizijskim stanicama bulevarskoga tipa i lokalnim birtijama. Ali u Hrvatskom saboru zastupnike vrijeđati na način na koji je uvrijeđena potpredsjednica Sabora i moja kolegica sa fakulteta i ugledna znanstvenica u Hrvatskoj i izvan Hrvatske nije dopustivo, pa makar onaj tko to činio ne znao što čini i s kim ima posla. Ali vaše je gospodine predsjedniče da ne dopustite da se to događa. Upravo zato da bismo bili trijeznih glava i ostali do zadnjega i saslušali se i napravili ono što trebamo napraviti neovisno o razlikama koje nas dijele u ovome slučaju. Drugo gospodine predsjedniče. U više navrata sam vam i pisano i usmeno govorio o prekršajima i upotrebi govora mržnje u ovom Saboru prema zastupnicima SDSS-a od pojedinih zastupnika. Vi gospodine predsjedniče se niste udostojili da reagirate na to na adekvatan način. Iako smo se u nizu sjednica predsjedništva obavezivali i obvezali ne samo na kodeks poštovanja Poslovnika, nego na kodeks onoga što ćemo ovdje govoriti. Suzdržao sam se da o kolegi zastupniku Glavašu ne kažem ni jednu riječ koja bi mogla ići na njegovu štetu ovdje sa ove govornice. Ali vi ste dopustili da pojedini zastupnici na račun drugih zastupnika i tuže i sude. Time ste stvorili uvjete pod kojima mi zastupnici SDSS-a možemo razmisliti ima li smisla da ostanemo i uradimo ono što nam je dužnost. Razmislili smo u ovoj stanci gospodine predsjedniče, vjerujemo da ćete do kraja obaviti ono što treba, a da ćete sa ljudima koji to opetovano čine obaviti razgovor koji ti ljudi zaslužuju i biti sankcionirani ne ovako poprijeko kao što je bila Vesna Škare Ožbolt, nego onako kako zahtijeva saborska procedura.
Gospodine Pupovac, ja sam reagirao u pogledu potpredsjednice Vesne Pusić i naveo da je to bilo jedno poimanje da ja po svom shvaćanju i poimanju je zastupniku je govorio. Govorio je o, vrednovao je pitanje njene upućenosti u institute imuniteta i slično. Govor mržnje ja ne toleriram i ne dopuštam. Ja ga i sankcioniram. Ja i opominjem. Ja ne mogu biti stražar koji će i neću biti stražar koji će nekim drugim osim upozorenjima upozoravati zastupnike da se drže tolerancije, da se drže toga. Što se tiče zastupnice Vesne Škare Ožbolt opetovano u svakom svome istupu me omalovažava, optužuje, vrijeđa, kleveće da sam i stalno me javno progoni i sumnjiči i optužuje da sam ja obzirom na svoje funkcije i dužnosti odgovoran za počinjene ratne zločine po načelu zapovjedne odgovornosti. To ne radi nitko u javnosti. To ne radi ni državna tijela, nego isključivo samo uvažena i poštovana zastupnica koja na taj način se stalno okomljuje na mene i želi me javno uglaviti da sam ja krivac za ratne zločine. To je njen stil. Ja tako kao predsjednik Sabora, kao predsjedavajući ne mogu i ne smijem tolerirati i trpjeti takav stil i ponašanje gdje me se javno omalovažava, vrijeđa, optužuje i kleveće da sam ja odgovoran za ratni zločin. Je li neki dan izjavila to da bi ja trebao skinuti selotep sa usta i da bih trebao progovoriti o ratnim zločinima i onima za što sam ja odgovoran. Klub zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Luka Bebić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Mislim da bi ovaj dan, prvi dan nakon jedne malo duže pauze zasjedanja Hrvatskog sabora trebalo završiti na ukupno za sve prihvatljiv način. Slažem se sa velikim dijelom onoga što je rekao kolega Pupovac. Slažem se sa onim što je rekao kolega Pupovac jer se ovdje čuje ili ne čuje ponekad što se dobacuje i koje se riječi upotrebljavaju u odnosu na zastupnike i zastupnice, pa prema tome svima nam je potrebno doza tolerancije da čujemo jedan drugoga da se sukobimo ako treba na jednoj demokratskoj razini tolerancije, a ne da se međusobno vrijeđa. Prema tome, utoliko se slažem s njegovom intervencijom. . / . U pogledu ove točke dnevnog reda koje smo danas ovdje imali stav Hrvatske demokratske zajednice ostaje onakav kakav ga je iznio predsjednik Sabora u ime kluba, a to je da se da suglasnost na prijedlog Mandatno-imunitetskog povjerenstva u pogledu potrebe pritvora gospodina Glavaša za mogući utjecaj za svjedoke i na, da se da suglasnost za otvaranje istrage po svim ovim prijedlozima koje je iznijelo Državno odvjetništvo i istražni sudac, a da se ne da suglasnost u pogledu kvalifikacije na utjecaj, zbog težine djela. Ja mislim da smo tu jasni. Zbog toga što je praksa u sudovanju u Republici Hrvatskoj različita i to na kaznena djela koja se odnose na ratni zločin prema, protiv civilnog stanovništva različita. Mi ne možemo se miješati kako će rješavati pojedini sudovi ili sudbena vlast općenito, kako će riješiti pojedino pitanje. Ali možemo pledirati da se ujednači praksa prema svakome, pri tom nikakve druge kvalifikacije dodatne ne treba davati ovaj je ovakav, ovaj je onaj, ovaj je bio na ovoj strani, ovaj je bio na onoj strani. Ratni zločin je ratni zločin može ga svatko učiniti. Prema tome, neka bude ujednačena, želimo to. Naravno ne možemo nikome ništa ovdje zapovjediti niti to radimo, ali možemo poželjeti da sudska praksa bude posebno što se tiče takvih djela teških, teških kaznenih djela da bude ujednačena pa da bude svak pred zakonom jednak. Evo, to je stav Hrvatske demokratske zajednice.
Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Srećko Ferenčak. Mir molim vas!
Upravo je ovo bila moja ideja da vam kažem. Nije mi jasno, zašto cijelo vrijeme tolerirate upadice gospodina Lončara koji je komentirao nakon istupa gospodina Pupavca da smo mi opet podstanari u svojoj kući, ne znam šta mu to znači, koji komentira navode gospodina Bebića i sad opet se javlja. Pa ja vas molim dajte mu već jedanput opomenu. Ako ste gospođi Škare-Ožbolt rekli da mora ići van, pa ona i njega izbacite van, zaslužio je sa svojim ponašanjem.
Nisam ja zastupnici rekao da ide van…
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Mir! [[Upadica: Ja vas molim gospodine predsjedniče…]] Mir!
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Kolega Lončar, kolega Lončar mir.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Ne možete kolega Ferenčak. Naveli ste povredu Poslovnika, ja ću odgovoriti je li bilo ili nije bilo povrede Poslovnika. Niste se pozvali ni na određenu odgovarajuću odredbu. U kojoj bi, to sad govorite naknadno. Ja vam to ne mogu davati objašnjenje, ilucirati zašto treba navesti konkretno gdje je i šta je to jasno piše. Kolega Lončar ja vas upozoravam. Isto držite se i vi reda. Ne dobacivati. Ja ću sankcionirati one koji doista budu prešli preko mjere. Klub SDP-a, poštovani zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, najprije da vam kažem da smo sada upravo imali inflagrantni slučaj kako imate dvostruke kriterije prema saborskim zastupnicima. Jednome molim vas mir, a drugome opomena. Zbog toga moram reći da klub SDP-a zaista izražava žaljenje atmosferom, međusobnom tolerancijom i dozvoljavanjem predsjedničkog stola da Poslovnik umre ako je to u stranačkom interesu predsjedničkog stola.
Otklanjam te kritike. Izvolite.
Tema o kojoj smo upravo završili raspravu, to je jedno, govori zaista o odgovornosti svakog zastupnika i svakog kluba ne samo za ovaj slučaj, nego za čuvanje principa u Republici Hrvatskoj. I načela ne samo koja su zapisana nego koje mi želimo radi nas provoditi. Ako gospodin predsjedavajući, odnosno predsjednik Hrvatskog sabora odbija da je u korištenju Poslovnika bilo očito primjena po različitim maršinima onda zaista nema smisla razgovarati, jer komunikacije nema. U takvoj situaciji obično kažu da pametniji popuštaju.
Kolega Leko, nemojte mi docirati o Poslovniku. Vi imate isto precizno prava kao što imam i ja prava. Ja dajem objašnjenja ako se radi o povredi Poslovnika ja dajem, mir molim vas, mir molim vas. Neće govoriti, govorit će se kad predsjedavajući da riječ. A kad predsjedavajući zatraži od govornika da se zaustavi tada se po Poslovniku treba zaustaviti. Ja dajem objašnjenja. Vi ako meni kažete kao zastupnik da ja kršim Poslovnik navedite u čemu ga ja kršim. Ja sam dužan dati objašnjenje na to. Ako vi s tim objašnjenjem niste zadovoljni tada ja mogu, tada će se zatražiti mišljenje od Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav. A ne možete mi načelno docirati o meni, načelno docirati i pozivati me da se ja pokajem pepelom kada sam ja kriv za kršenje Poslovnika u stalnoj načelnoj formi. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, koliko mi dajte još da vam kažem.
Izvolite. Ja ću vam dati u to vrijeme koje imate do vremena. Samo vam kažem …
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora vi biste htjeli da našu raspravu o situaciji u Parlamentu razgovaramo tipom pravnika da ste vi prekršili odredbu članka 214. Poslovnika. To naprosto nije dovoljno. Vi ste svoje ovlasti koristili na dva aršina. I to vam želim i reći pred Saborom i pred hrvatskom javnošću. Ako se vi s tim ne slažete izađite za govornicu, dajte isto šansu i meni i sebi pa ćemo raspravljati na isti način. Nemojte koristi i kad ja govorim za saborskom zastupnicom Poslovnik kako bi vi bili nadmoćni. To nije parlamentarizam. To vam želim reći, a vi mislite šta hoćete.
Ne kolega Leko. Da se mi nešta dogovorimo. Kolega Leko da se mi nešta dogovorimo. Ja sam predsjednik Sabora i ja predsjedavam. Vi me nećete podučavati i docirati me. Stali ste, došli ste i rekli ste da želite govoriti o povredi Poslovnika, da sam ja povrijedio Poslovnik. To ste iznijeli. Ja kažem u skladu sa Poslovnikom da nisam i nema dalje, dalje ćemo ići na Odbor za Ustav i Poslovnik. Izvolite nastaviti.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, ja vjerujem u prosudbu svakog ovog člana hrvatskog Parlamenta, da vaša pozicija nije jači argument. Ja vjerujem da ljudi u hrvatskom Parlamentu sami mogu ocjenjivati, to je meni najvažnije, a ne šta ćete vi meni reći. Ja sam uvjeren da svi znaju da ste koristili Poslovnik selektivno. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Kolega Leko, prema odredbi članka 209. zastupnik koji želi govoriti o povredi Poslovnika, predsjedatelj mu daje riječ čim je ovaj zatraži. … [[Upadica se ne čuje.]] Mir molim vas! Mir! Što ćemo sa upadicama ovim? … [[Upadica se ne čuje.]] Pa može se govoriti … … [[Upadica se ne čuje.]] Molim gospodine Račan? Šta ste to rekli malo prije? Šta ste mi to dobacili? … [[Upadica se ne čuje.]] Da, u ime klubova. Mir molim vas! Kolega Račan, ja vas upozoravam, govoriti mi da govorim gluposti to je nekorektno. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa može govoriti u ime kluba. Pa ne može se doći u ime kluba i govoriti mi i docirati ovdje i optuživati me da sam ja kršio Poslovnik. … [[Upadica se ne čuje.]] HNS. Potpredsjednica, poštovana zastupnica Vesna Pusić. Izvolite. Nećete doći ovdje i slušajte i onda mene početi vrijeđati i napadati. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa nećete me doći vrijeđati i napadati. Vrijeđati i napadati nećete i to ne dopuštam nikome. Neću nikom dopustiti. Izvolite kolegice.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Nakon stanke i konzultacija u klubu o situaciji koja je nastala u Parlamentu. Neposredno očito je da je obzirom na napetu atmosferu u sabornici, došlo do vrijeđanja pojedinih zastupnika, s tim da je predsjednički stol i predsjednik Sabora selektivno reagirao po mišljenju kluba našeg HNS-a, dakle u nekim slučajevima je to sankcionirao, u nekima nije. Moram reći da ovdje želimo u prvom redu nešto reći o intervenciji, odnosno sprječavanju zastupnice Škare Ožbolt u njezinom izlaganju, jer smatramo da bez obzira što vi gospodine predsjedniče mislite da li ono što ona govori su objede i neistine, morate priznati da su mnogi od nas, ja naročito uključujući, trpili puno objeda i neistina flagrantnih neistina pa i u današnjoj raspravi gotovo ridikuloznih, smiješnih neistina od različitih zastupnika, ali jedini argument protiv toga nije da se nekome zabrani da govori nego da se koristi kontra argument. Među zastupnicima i zastupnicama u ovom Saboru bez obzira na stranke, što se ljudi tiče, što se njih kao ljudi tiče ima mnogih koje ja visoko cijenim u svim strankama, ima mnogih koje prezirem i ima mnogih o kojim nemam nikakvo mišljenje zbog toga što ih dovoljno ne poznam.
Pa lijepo ćemo govoriti u Hrvatskom saboru da ima zastupnika koje vi prezirete.
Je, ja ću vam reći do kraja.
To je govor mržnje i ja takav govor neću dopustiti.
To nije govor mržnje.
Ja takav govor neću dopustiti.
Pa sad ćete mi dopustiti da kažem …
Ja vam neću dopustiti takav govor.
Da kažem do kraja ćete mi dopustiti, jer ste …
Ja vam neću dopustiti jer ću vam uskratiti riječ.
… jer ste previše zloupotrijebili, …
Uskratit ću vam riječ. Još jedanput ću vam uskratiti riječ. Nećete zastupnike određivati da prezirete zastupnike. Opominjem vas. Dobijate opomenu. Nastavite li, oduzet ću vam opomenu za riječi.
Nastavit ću naravno. Slušajte šta govorim pa ćete razumjeti šta kažem.
Ja savršeno dobro čujem. Nećete vrijeđati zastupnike da ih prezirete.
Govorila sam o njima kao ljudima. A što se zastupnika tiče, baš tu radim tu distinkciju. Dakle radim distinkciju o onom što vi osobno možete misliti o gospođi Škare Ožbolt kao osobi …
O njoj nećemo raspravljati. O stegovnim mjerama se ne raspravlja.
Ali kao o saborskoj zastupnici, dakle važnije za mene. Ja osobno imam vrlo različita mišljenja o saborskim zastupnicima kao ljudima, ali kao saborske zastupnike sve jednako cijenim i jednako uvažavam u njihovoj funkciji saborskih zastupnika i unutar toga ja kao i vi, kao i svaki drugi u ovom Parlamentu, može koristiti samo snagu argumenta a ne argument snagu. Drugim riječima može se samo suprotstaviti svojom raspravom, a ne suprotstaviti time da onemogući čovjeku da kaže šta hoće kao saborski zastupnik. Što vi osobno mislite o nekom od nas, uključujući i gospođu Škare Ožbolt, to je vaša privatna stvar, na to imate apsolutno pravo. Što se tiče nas kao zastupnika, imate nas uvažavati sve jednako kao što i mi imamo jedni druge kao zastupnike uvažavati sve jednako.
Pa im ne govoriti da ih se prezire.
I treća točka … Ne, kao zastupnike ne. A kao ljude imam pravo na svoje mišljenje kakvo god hoću i to mi nitko ne može oduzeti.
Imate pravo na svoje mišljenje da ovdje u Hrvatskom saboru iznesete da zastupnike prezirete kao ljude. Krasno!
I treća točka je da ovaj konkretni slučaj oko lošeg vođenja saborske sjednice, oko selektivne primjene Poslovnika prijeti da zamuti meritum naše rasprave, da zamuti ono o čemu mi danas zapravo trebamo raspravljati i odlučiti, a to je da li je ovaj Sabor sposoban i u stanju omogućiti pravosuđu ove zemlje da radi svoj posao ili će ovaj Sabor političkom odlukom odlučiti da izvrši politički pritisak na pravosuđe da ne može autonomno odlučiti svoj posao. Ja apeliram na vas da se vratimo na tu raspravu.
Da. Samo prije toga ćemo nešta rasčistiti. Ja sam dužan dati objašnjenja u pogledu i primjene Poslovnika i vođenja sjednice i dajem vam ta objašnjenja. Vi ste kritizirali i mene, to je radio i maloprije kolega Leko, da ja selektivno primjenjujem disciplinske sankcije prema … … [[Upadica se ne razumije.]] Kolega Račan vi ste se već izjasnili i kvalificirali ste moje sa jednim glasnim pridjevom koji vam, nadam se da vam to više neće izletiti idući puta. Da vam je to zadnji put da vam je to izletjelo, da ste to neoprezno izletjeli. Ja to nisam vama nikada rekao niti vam dobacio u naših svih 15, 20 godina pa nadam ste da ste i vi shvatili svoju pogrešku. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne ja ne gubim živce, ja ne gubim živce, ali to je stari štos kojim se vi već služite, prokušani, to, mi imamo godinama kad ja nešto, kad vi nešta, da ne kažem, neću reći ono što ste vi meni rekli. Kad na to ukažem onda vi kažete da gubi živce. Ne gubim ja živce ništa. Ne gubim živce. Ne gubim živce. Ne može mi se, dame i gospodo, nisam ja tu kao predsjednik imenom i prezimenom nego govorim sa ove dužnosti. Dužan sam dati objašnjenja. Ako me zastupnik, pa bio on to govorio u ime kluba, na taj način kritizira i optužuje da ja selektivno primjenjujem Poslovnik, da neke, da radim na drugačiji način nego što je trebalo ja dajem objašnjenje na to. … [[Upadica se ne razumije.]] Ma imate, kako ne, samo mišljenje nije vrijeđanje. … [[Upadica se ne razumije.]] Ono što ste vi … … [[Upadica se ne razumije.]] Da, ali ja dajem objašnjenje na to. Ja dajem objašnjenje. Ima odredba Poslovnika koja to … … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Ja dajem objašnjenje za to. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] A što se tiče ovoga, kolegice Vesne Pusić, ja sam izložen svaki dan … … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Mir molim vas! Mir tamo! Ja sam … … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Mir tamo! Ja sam izložen, zastupnica koje počne govoriti i već u prvoj rečenici mene počinje omalovažavati i vrijeđati. To nije kritika. To je meni, to je vrijeđanje. Idemo dalje. Klub IDS-a. Klub IDS-a, molim. Poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani predsjedniče, ne znam da li u ovakvim okolnostima mogu govoriti, ali samo želim primijetiti kao i moji prethodnici da dignitet zastupnika valja štititi. Jasno je da valja koristiti institute iz Poslovnika, ali kako? Ne selektivno nego prema svima jednako, bez obzira tko je iz koje političke opcije ili stranke dolazi. To što se druge strane mene osobno vrijeđa, pljuje, omalovažava, to sam već, na to sam naučen. Gotovo da sam cijepljen. Ali znate šta vas vrijeđa? Kada vam netko imputira čin veleizdaje, mržnje prema svom narodu, isključivost i tome slično. Ja želim neke zastupnike koji su mi to dobacivali, samo reći da Kajin ne mrzi nikoga i apsolutno se slažem sa istupom gospođe Pusić koja je otprilike rekla da se ovim što se dešava u 6 i 58 želi zamutiti meritum stvari. Ja imam nekako dojam nakon ove popodnevne rasprave da je opozicija ta koja je stavila Glavaša u pritvor, a sada da je HDZ taj koji ga izbavljuje iz pritvora, bolje rečeno spašava. Ali s druge strane, ako pogledate komentare medija, onda oni glase: "Hrvatski sabor brane državnom odvjetništvu, svjedoci u pritvor, osumnjičeni na slobodu, itd.". Ovo danas je gospodo politika. Ja očekujem između ostalog i istup vjerojatno Predsjednika države, ali ono što je možda daleko ozbiljnije, što će ovaj slučaj moguće sutra preuzeti Haag iako imam dojam da je preko istoga želio testirati vjerodostojnost hrvatskog pravosuđa i hrvatske politike. Neću uspoređivati ovo što se dešavalo danas popodne u Parlamentu sa Monty Paytonom ili ovom Moirom Orfej, ali znate šta ću reći? Ovo što mi radimo, to je dva koraka unazad. Sve ovo što je gospodin Sanader, što je HDZ napravio u zadnjih 3 godine gotovo da pada u vodu. Oživljuje se doktrina suca Vukovića da u obrambenom ratu nije moguće počiniti zločin. Apsolutno, ono za što je govorio gospodin Kramarić …
A zašto je to sada?
… o presumpciji nevinosti kao univerzalnom načelu, ja ga 100% podržavam. Ali ovo što mi činimo bojim se da je presedan. Imam dojam da je HDZ ovdje velikodušan, ali time odmaže na neki način i Hrvatskoj i gospodinu Glavašu. S druge strane vlast isto tako zna da sudac se ne može pokolebati. Bio u pritvoru, bio van pritvora, isto mu je. Ovo je jednom riječju, gospodo, jedan kockarski čin. Ako je nešto politikantstvo onda je ovo što mi radimo. Igramo se u konačnici i s gospodinom Glavašem. Ja znam da nitko ovdje u ovom Domu, pogotovo ne iz HDZ-a ne želi da se ne daj Bože Glavašu nešto vis a vis štrajka gladi nešto dogodi. Nitko ne želi da gospodin Glavaš postane mit, a s druge strane svi znamo da će sud učiniti svoje. Isto tako držim da ga se nije smjelo izolirati od ove rasprave, bez obzira kakva će na kraju odluka biti. Izbori su još jednom po mom dojmu upleli se u politiku. Politika će još jednom odrediti ponašanje suda i pitanje je da li će naša vjerodostojnost kao zakonodavnog tijela kapitulirati. Zaključak može biti samo jedno. Hrvatsko pravosuđe je oktruirano, a ovo što mi radimo to je dezavuiranje onih svetih načela povjerenja u pravnu državu. Jednom riječju, mislim da gospodo iz HDZ-a griješite u tome što činite.
Klub … [[Govornik se ne razumije.]] , poštovani zastupnik Vladimir Šišljagić, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Naziv Kluba je Hrvatski demokratski savez Slavonije i Baranje. Napisat ću vam ja tako da …
Hvala lijepa. To mi je, bit će mi bitno, bit ću vam zahvalan.
Da možete izgovoriti i da možete pročitati pravi naziv, a i skraćenicu.
Da bit ću vam zahvalan.
Ali evo ja bih apelirao zapravo stvarno na sve saborske zastupnike pa evo i na mene samog. Pa puno puta evo u takvoj nekoj raspravi koja možda ima i primjese emocionalnog pa čovjeku izleti svašta, pa izlete i nekakvi i uvrede i samom meni i meni se to događalo, ali ima načina da se i kada onaj koji vodi sjednice Sabora i kada pogriješe jer ljudski je griješiti, ja ne govorim sada u ovom konkretnom slučaju i uopće ne ulazim da li je bilo pogreške ili ne, ali je ljudski pogriješiti, ali hvala Bogu imamo i Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav koji može održati svoju sjednicu, koji može preslušati fonograme i koji na kraju može dati ocjenu da li je bilo u Poslovniku krivih koraka ili nije bilo, dakle i može dati o svemu ovome sud. I ja mislim evo sat vremena zapravo raspravljamo o tome, ja ne kažem da ne treba raspraviti kad se ovakve stvari događaju posebno uvrede, ali isto tako imamo na dnevnom redu jednu meni osobno, mom klubu, a vjerujem i većini zastupnika u Hrvatskom saboru zaista važnu značajnu temu. Mi po prvi puta raspravljamo zapravo o zahtjevu državnog odvjetnika, odnosno odvjetništva i istražnog suca o pritvoru za saborskog zastupnika, o pritvoru nešto što je vezano za Domovinski rat, nešto što je vezano za ratni zločin. Ne ulazeći u to svaki zločin se treba sankcionirati, dakle detektirati, locirati, sankcionirati, trebalo je to davno prije učiniti i u sudski postupak zaista ne ulazeći, a polazeći od stajališta upravo ovo što sam izrekao da i sam osuđujem svaki ratni zločin i smatram da svaki ratni zločin treba i istražiti i sankcionirati i konačno kada se utvrdi tko je počinitelj presuditi, ali nakon individualizacije. Treba točno znati tko ga je počinio. I evo ja jedino što mogu još jednom apelirati da ova rasprava ide u smjeru da zapravo svi na neki način dostojanstveno izađemo iz ove stanke i razloga zbog kojih je stanka tražena, da se vratimo na temu i konačno da temu privedemo kraju i to večeras odglasamo. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik, potpredsjednik Doma Mato Arlović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Hrvatski sabor je predstavničko tijelo građana, nositelj zakonodavne vlasti i sukladno našem Ustavu i temeljnim demokratskim načelima moramo biti u poziciji da ispoštujemo podjelu vlasti, trodiobu vlasti s jedne strane i ne samo to. Kao zakonodavno i predstavničko tijelo vlasti mi moramo drugim dvjema sastavnicima vlasti omogućiti da obave svoj posao i u tom pogledu ni u kom slučaju, pa ni u ovom Sabor se ne smije pretvoriti u sudnicu, ne smije se pretvoriti u tužitelja niti suca. Sabor mora obaviti jednu drugu zadaću, on mora stvoriti preduvjete za provedbu zakona i da zapravo sudbena vlast obavlja svoj posao. Drugo što bih htio reći, moram reći da ratni zločin bez obzira tko ga je počinio uvijek valja istražiti, valja ga individualizirati jer počinitelj ratnog zločina ima svoje ime i prezime, naravno treba ga procesuirati, u sudskom postupku dokazati krivnju onome tko je počinio i ako se to dokaže tada ga kazniti, odnosno sankcionirati. Isto tako kao treće valja naznačiti, moguće je i u obrambenom ratu počiniti ratni zločin, ali nije dobro i ne smije se generalizirati sam obrambeni Domovinski rat kao onaj koji je utemeljen na ratnom zločinu i baš zbog toga je važno za nas same da se ratni zločini procesuiraju, da se počinitelji privedu odgovornosti pravdi i da se sankcioniraju. Četvrto. Kad je u pitanju konkretna situacija nema nikakve dvojbe da je u Osijeku bilo ratnog zločina nad civilnim stanovništvom i da je bilo zločina protiv humanitarnog prava kao i zločina počinjenih u ratu i u takvoj situaciji neke od tih stvari uopće se ne trebaju dokazivati, one su notorne činjenice, one su poznate. Ono što nije poznato, nije poznato tko su počinitelji tih zločina i prava je šteta što je toliko dugo vremena proteklo, a da to nije procesuirano, sankcionirano i počinitelji, odnosno minovnici kažnjeni jer bi na taj način zapravo doveli sebe u situaciju da imamo argument više, da pravdamo opravdanost Domovinskog rata i sve ono zbog čega se vodio Domovinski rat. Pet. Kada se dogodi situacija kao što smo se mi, u kojoj sad se mi nalazimo prvo valja konstatirati da je kolegi zastupniku Branimiru Glavašu imunitet skinut i on imuniteta nema. Mi ne raspravljamo o imunitetu, mi raspravljamo o nečemu drugom. Da li nakon što je skinut imunitet na osnovu ovlaštenog tijela podnešenog i donesenog rješenja u pritvoru odobravamo taj pritvor ili još preciznije da li je se stekli uvjeti da Sabor može odobriti izvršenje rješenja o pritvoru. Ono što je važno naznačiti takvo rješenje kada je se radi o istražnom postupku donosi istražni sudac i nitko nema mogućnost da takvo rješenje donese umjesto njega. Drugo što je važno naznačiti prijedlog za donošenje rješenja kojim se otvara pritvor može dati tužiteljstvo i nitko mu to pravo ne može osporiti, a ono što je obaveza Hrvatskog sabora jeste da o tome odluči kada se rješenje donese. Međutim, Sabor ako odluči o tome da neće potvrditi rješenje kojim se otvara pritvor ili uspostavlja pritvor naosob nosi onda i teret političke odgovornosti zbog čega nije omogućio pravosudnom tijelu da obavi svoj dio posla i mi tih činjenica moramo biti svjesni i u konkretnoj situaciji. Ono što je iznimno važno u ovakvoj situaciji važno je stvoriti sudu mogućnost da po principu ekonomičnosti, efikasnosti suda, ali ne na štetu primjene zakona i … [[Govornik se ne razumije.]] dokaza omogući i provede proces, utvrdi odgovornost i ako utvrdi odgovornost za one koji su počinili to djelo sankcionira, odnosno donese odgovarajuću kaznu, a ako ne utvrdi, odnosno za one druge koji su eventualno optuženi, a nisu krivi da ih se oslobodi i naravno da im se omogući svaka satisfakcija koja iza toga slijedi na njihov vlastiti zahtjev vezano za naknadu štete i svega ostalog. Prema tome, ovdje valja biti sasvim precizan i sasvim jasan. Čini se da u radu našeg parlamentarnog tijela a i u nespretnosti samoga sazivanja, organiziranja i vođenja naše sjednice smo imali malih propusta koji imaju političku dimenziju i mogu se okarakterizirati s jedne strane kao nespretno što je … [[Govornik se ne razumije.]] verzija a s druge strane kao mogućnost političkog pritiska prema pravosuđu. Ja mislim da mi današnjom našom raspravom i našim odlučivanjem trebamo sebe dovesti u situaciju da Hrvatski sabor postavimo u ustavo pravnu poziciju koja omogućuje sudovima da kao samostalna i neovisna vlast obave svoj posao a Sabor u isto vrijeme kao predstavnik građana i zakonodavno tijelo pokaže javno svima da je omogućio da se zapravo poštuje ustavno pravni poredak, da svi građani budu pred zakonom jednaki i da se u isto vrijeme počinitelji bilo kojeg zločina a kamoli ratnog zločina procesuiraju u kazne i sankcioniraju ako su to učinili ako im se u sudskom postupku to dokaže. Mislim da je ta stvar posve jasna i da u takvoj situaciji ne trebamo polemizirati među sobom oko takvih pitanja. Ovdje se otvara jedno drugo pitanje. Do koje mjere Sabor može u nekim od ovakvih stvari lutati. Bilo kao Parlament, Plenarna sjednica, bilo kao radno tijelo. Ja mislim da u takvim situacijama treba daleko ozbiljnije pristupit u pripremi rada pojedinog radnog tijela ili same sjednice da se zapravo ispitaju procesualni, materijalno pravni i naravno političke dimenzije koje su vezane. Ne smijemo se dovesti u situaciju da odlučujemo po principu da provodimo odgovarajuću politiku a ne da provodimo zakone koje smo na temelju baš te politike donijeli i da uredimo društvene odnose u skladu sa onim što važi za demokratsko društvo, za državu vladavine prava u koji je naravno prisutna socijalna pravda. Mislim da je to jako važno i čini mi se da neke stvari koje danas ponovo otvaramo između ostaloga i novim prijedlozima zapravo ne idu u pravcu koji bi potvrdili ovu tezu nego upravo obratno ali o tome dakako … [[Govornik se ne razumije.]] srazmjerno o parlamentarnoj zastupljenosti svakoj od stranaka ili sve u vladajućim koalicijama snose svoj dio odgovornosti kako u odnosu na političku dimenziju kao predstavništvo građana tako i u odnosu na konkretni slučaj vezano za pojedince i koji su involvirani u taj slučaj i inače vezano za postizanje temeljnog načela da pravna država zapravo obavi svoj posao u skladu s Ustavom i zakonom donešenim i izrečenim dokazima. Hvala lijepa.
Hvala. Malo smo preskočili pa ćemo … [[Govornik se ne razumije.]] s očitovanjem. Klub zastupnika HSLS-a, poštovani zastupnik Zlatko Kramarić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, štovane kolegice i kolege. Mi smo na predsjedništvu Sabora imali nekoliko puta upravo temu koja se odnosila na govor mržnje i ja nemam iluzije da je ova kompozicija Sabora nešto različita od onoga, od naše svakidašnjice i našega društva ali ipak na neki način doista bi bilo nepristojno da mi zamjeramo drugima i ne znam brojimo koliko se puta u medijima ili u nekim elektronskim novinskim prepoznamo govor mržnje, a da ga zapravo sami generiramo i da mislimo da je to zapravo jedno normalno stanje. Moja jedina teorijska dilema je koju još nisam riješio, to je da li se može biti tolerantan prema netolerantnima? I to je problem koji pokušavam upravo prevladati tako da zapravo svaki puta upravo čak s onima s kojima se ne slažem da im dopustim da govori i da upravo argument, sila argumenta nadvlada argument sile pa i onda kada se to doista u ovome Parlamentu dogodi kada većina uvijek može izglasati. Danas recimo nije srijeda nego neki drugi dan. Ali neće se promijeniti stvarnost. No vratimo se ovoj našoj temi koja je očito bolna, koja je traumatična i koja očito nije bila baš na najbolji mogući način onome u izlaganju u ime kluba shvaćena. Ono čega je mene gotovo strah a to je da zapravo ne upadnemo u jednu matricu a to je da zapravo one vlastite žrtve ili vlastite gubitke u povijesti demitiziramo i da ih doživljavamo kao nešto što je tragično a tamo u onim situacijama gdje smo počinitelji da to elegantno preskačemo i da to potiskujemo i opet vrlo je i više nego jasno da to sve što će se potisnuti da će se kad tada vratiti kao bumerang i kao još veća hipoteka naše budućnosti. Mi ne smijemo dopustiti da prošlost na bilo koji način opterećuje našu budućnost. Uz krivnju ide i svijest o krivnji. Uz kaznu ide upravo i sposobnost čovjeka da bude odgovoran. On znači ako pristaje na kaznu on priznaje ubrzo i svoju sposobnost da se suoči sa tim i našim tamnim stranama onoga što se događalo u nedavnoj prošlosti. Našim tamnim stranama. Onaj koji je činio druge zločine o kojima se govori, to je nečija druga tamna strana. Mi se moramo imati hrabrosti suočiti sa svojim tamnim stranama. A to ne možemo ako bude prodavao moralna indolencija, politički oportunizam ili komercijalni interes. Ako to budu dominante našeg ponašanja danas, sutra, bojim se da nećemo daleko stići i da ćemo svaki puta biti vraćeni na početak. Kažu mudriji ljudi od mene, narod koji ne nauči svoju povijest mora je toliko puta ponavljati dok je ne nauči. Upravo zbog toga još jedanput apeliram da ne činimo nikada ništa što će na bilo koji način suspendirati institucije ovoga sustava, ne nečijeg drugoga, tuđega, nego našega sustava. I u tim stvarima moramo biti vrlo delikatni i doista imati odgovornost spram one riječi koju mi izgovaramo. A mi vrlo često izgovaramo stvari koje su za trenutno političko sviđanje i koje nas vodi u ideološke strasti i ono što sam rekao donji katovi naše svijesti. A danas je nažalost bilo previše onih donjih katova naše svijesti koji su doista sve ovo pretvorili u jedno iracionalno ponašanje i pomalo uvode u određenu anarhiju u naše odnose i upravo u tome da li mi gradimo povjerenje u institucije ili ne gradimo povjerenje u institucije. Zato kažem još jedanput da bi u ime kluba apelirao, neka se pravda vrši makar svijet propao, svijest propasti neće ali itekako će se zapravo će se zabilježiti kako smo se ponašali i kakve smo stavove imali. S time da opet ponavljam ovaj slučaj se ne smije uzeti kao pojedinačni, konkretni. On je, zapravo treba ga, on je univerzalan po svojem značenju i upravo ako tu univerzalnu poruku iz tog slučaja iščitamo onda ćemo moći doista se razriješiti da prestanemo o sebi gledati isključivo kao mučenike a sve što smo na drugima mi počinili iz nesretnih okolnosti, spleta povijesti ili ne znam već čega da jednostavno to potiskujemo i da se pravimo da se to ne vidimo a pogotovo kada smo u poziciji da budemo ti koji će donositi pravorijek. Hvala.
Hvala. I Klub HSP-a.
Gospodine predsjedniče, ja odustajem kako bi što prije priveli kraju. Hvala.
Prekidam sjednicu. Nastavak sutra u 9,30 sati. Glasovanje će biti naknadno o ovoj točci dnevnog reda, vjerojatno u petak. Sutra sa onim dnevnim redom koji je bio na dnevnom redu. Molim? Što? Dobro. U ime Kluba HSP-a poštovani zastupnik Pero Kovačević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, u ime Hrvatske stranke prava tražimo objašnjenje vezano za medijska izvješća. Hoćemo li danas glasovati o izvješću Mandatno imunitetnog povjerenstva, jer očito je riječ o pritisku na Hrvatski sabor, pritisku na pravosuđe ali sa druge strane zbog toga što se brkaju kruške i jabuke. Mi smo kao i Hrvatska stranka prava što sam ja izložio na Mandatno imunitetnom povjerenstvu, a kako je i zaključak Kluba Hrvatske demokratske zajednice raspravljali samo o procesnom dijelu. Nitko se nije miješao u meritum. Rekli smo glasno i jasno. Došao je zahtjev istražnog suca za odobrenje rješenja o pritvoru. Rekli smo odobrimo ga. I došao je zahtjev Županijskog Državnog odvjetništva u Osijek za pritvor, odnosno za otvaranje kaznenog postupka i pritvor. Ako se da jedan pritvor ne mogu se dati dva pritvora. Također se špekulira razno razni uglednici oko svega ovoga da vezano za zahtjev Županijskog Državnog odvjetništva u Zagrebu. Županijsko Državno odvjetništvo u Zagrebu nije moglo tražiti od Hrvatskoga sabora, nego se moralo obratiti istražnome sucu. To smo ja i kolega Letica i Vlado Jukić izložili. Znači, riječ je o procesnim stvarima. Ne miješamo se u meritum i molimo da i vi otklonite pritisak koji se vrši na Hrvatski sabor, na zastupnike Hrvatskoga sabora i špekulacije koje se pojavljuju da kažete hoćemo li danas glasovati ili nećemo.
Hvala. Za Klub Hrvatskog demokratskog sabora Slavonije i Baranje, poštovani zastupnik Vladimir Šišljagić.
Hvala gospodine predsjedniče. Za Klub Hrvatskog demokratskog saveza Slavonije i Baranje. Gospodine predsjedniče, vi ste sinoć kada se zaključivala sjednica najavili Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave. Niti riječi niste kazali niti nagovijestili da će danas u Hrvatskom saboru kako je uobičajeno da će se obaviti glasovanje o točkama dnevnog reda koji je ovaj Hrvatski sabor raspravio. Što više, očito je ovaj Hrvatski sabor i vi osobno imali veliku potrebu kada su pristizali zahtjevi od Državnog odvjetništva, od istražnog suca, a povodom Izvješća Mandatno imunitetnog povjerenstva imali ste potrebu izuzetno žurno, a ja mislim da je to vaša i dužnost proslijediti ove zahtjeve Mandatno imunitetnog povjerenstva. I Mandatno povjerenstvo je isto tako imalo potrebu i obvezu izuzetne žurnosti sazvati sjednicu, telefonsku sjednicu u roku od sat vremena telefonom i oni su nakon rasprave odlučili, donijeli svoje odluke. Hrvatski sabor je raspravio Izvješće mandatno-imunitetnog povjerenstva. Klub Hrvatske demokratske zajednice je dao svoj prijedlog. Vi ste zaključili raspravu. Gospodin Glavaš je u pritvoru ovog trenutka i nadalje. Ja ne vidim niti jedan jedini razlog da se odlaže glasovanje ne samo o Izvješću mandatno imunitetnog povjerenstva, nego i po ostalim točkama dnevnoga reda. Ali, govorimo o izvješću Mandatnog imunitetnog povjerenstva. Što znači odgađanje glasovanja kako to svi mediji najavljuju da će se danas dogoditi. Moje je pitanje upućeno vama kao predsjedniku Hrvatskog sabora da li ćemo danas, da li će ovaj Visoki dom obaviti glasovanje o Izvješću mandatno imunitetnog povjerenstva i ako neće zbog čega neće, iz kojih razloga se odlaže glasovanje u jednom postupku koji zapravo zahtijeva žurnost. Hvala lijepo.
Hvala. Klub IDS-a, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažena gospodo zastupnici. Pa na tragu ovih istupa mojih kolega i ja postavljam pitanje što će biti u 15,00 sati. Hoćemo li mi glasati? Hoćemo li ponovo otvoriti raspravu? Kakvo je zdravstveno stanje gospodina Glavaša? Da li bi bilo dobro da nam gospodin Bajić objasni situaciju. Mene u mojoj odluci, u odluci moga Kluba nitko neće pokolebati, ali bilo bi dobro da čujemo i drugu stranu gospodina Bajića ne sporeći da je glasanje o imunitetu jedino, samo i stvarno zastupničko, a nikako pravosudno pitanje. Međutim, želim zaključiti time, da hrvatska javnost zaslužuje da dobije odgovor na činjenice ili da dobi činjenice, a ne da se nagađa, spekulira što se može tijekom današnjeg dana dešavati.
Gospođe i gospodo zastupnici. U funkciji predsjednika Hrvatskog sabora po Ustavu, zakonu i Poslovniku ja sam sve predmete koji se odnose na mandate i u ovom konkretnom slučaju prosljeđivao Mandatno imunitetnom povjerenstvu koje je donosilo svoje odluke, prijedloge, zaključke. Drugo. Radi dodatnih konzultacija danas nećemo glasovati o izvješćima Mandatno imunitetnoga povjerenstva. Idemo na ovu drugu raspravu. Molim?
Klub HDSSB-a. Ja sam vas pitao zbog čega danas. Dali ste odgovor neće biti glasovanja. Međutim, vaše obrazloženje zbog dodatnih konzultacija apsolutno ne može zadovoljiti niti mene kao zastupnika Hrvatskom saboru. Vjerujem da i većinu kolega u Hrvatskom saboru. Sa kim se vi morate konzultirati? Sa kim se mora konzultirati ovaj Hrvatski sabor? Da li možda sa glavnim Državnim odvjetništvom? Da li sa Međunarodnom zajednicom? Tko je taj koji je iznad Hrvatskog sabora da se ovaj Hrvatski sabor mora konzultirati sa nekim. A ako se mora sa nekim konzultirati ja tražim odgovor s kim obavljate konzultacije vezano za ono što je u nadležnosti Hrvatskog sabora. Odugovlačite glasovanje i odugovlačite odluku u ovom Visokom domu za nešto što ste u samim počecima kada su zahtjevi došli pokazali da se radi o odluci koja treba biti izuzetno žurna. Zbog čega zapravo na ovakav način stopirati istražne postupke? Tko je taj s kojim se ovaj Hrvatski sabor mora konzultirati? Ja vas molim gospodine predsjedniče da ovom Saboru odnosno hrvatskoj javnosti kažete tko je taj konzultant. Međunarodna zajednica, Državno odvjetništvo, glavni državni odvjetnik ili netko treći možda?
Konzultacije se žele obaviti u klubu Hrvatske demokratske zajednice. Dakle unutar kluba Hrvatske demokratske zajednice konzultacije o utvrđivanju stajališta kako se odrediti prema pojedinim dijelovima iz izvješća Mandatno-imunitetnoga povjerenstva. To je razlog zašto se odgađa glasovanje. Nemojte više, ja ne mogu više voditi raspravu o tome. Izvolite još jedanput.
Gospodine predsjedniče, ako sam ja razumio da ste vi ozbiljno pristupili ovim zahtjevima u klubu Hrvatske demokratske zajednice da ste obavili jer ste imali dovoljno vremena obaviti sve konzultacije. I vas cijenim kao čovjeka koji poznaje i zakone i propise, dakle ja sam razumio da ste vi konzultacije obavili i da ste sa vašim prijedlogom ispred kluba Hrvatske demokratske zajednice pred ovaj Visoki dom izašli sasvim, sa sasvim jasnim zaključcima. S obzirom da to očito nije tako ja molim stanku u trajanju od 30 minuta.
Dobro. Kolega Kajin. Izvolite.
Također se pridružujem zahtjevu za stanku. Stankom i mi također tražimo stanku od 30-ak minuta. Mislim da je dovoljno 10-ak.
Kolega Kovačević.
Gospodine predsjedniče u ime kluba HSP-a.
Kolega Bebić. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] u ime kluba HDZ-a također tražim stanku radi sjednice kluba u vezi ovog pitanja.
Dobro. Evo gospodo. Stanka od 10 minuta za, na zahtjev ova četiri kluba [[Upadica: Koliko, 10 ili 30?]] 10, kao što je traženo [[Upadica: 30 smo tražili.]] Možete tražiti, ali 10, dajem 10. Nastavljamo sjednicu. Klub zastupnika HSP-a, poštovani zastupnik Anto Đapić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Klub Hrvatske stranke prava smatra da nema nikakvog razloga zaista ne glasovati danas i što je moguće prije, jer je i svaki sat i svaka minuta iznimno važna kod donošenja saborske odluke vezano za skidanje imuniteta zastupniku Glavašu. Moramo vrlo oštro reagirati na neviđenu kampanju koja se protiv Hrvatskog sabora vodi posljednji dan, dan i pol, gdje se izvrću teze i vrši se pritisak na Hrvatski sabor sa svih strana i medijski i tzv. struke i ne znam čega sve ne. Hrvatski sabor se, gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, nije miješao u meritum … [[Ne razumije se.]] raspravi nego u proceduru vezanu za skidanje imuniteta što je u domeni i u ustavnim ovlastima i obavezama Hrvatskog sabora o čemu smo i na imunitetnom povjerenstvu ispred Hrvatske stranke prava govorili kroz osobu saborskog zastupnika. Želim podsjetiti da se radilo ustvari u pokušaju ispravljanja lošeg rada imunitetnog povjerenstva koje je dopustilo da mu zamjenik državnog odvjetnika docira na samoj sjednici i da inzistira na donošenju rješenja koje su oni podnijeli, a ne rješenju koje je podnio istražni sudac. Prema tome to je bio izravni pritisak na Hrvatski sabor i ono što smo mi jučer raspravljali, radilo se samo o tome da se pokuša ispraviti ono što se tu pogriješilo. Prema tome pritisak se radi na Hrvatski sabor. Pritisak se ne radi na hrvatsko pravosuđe. Pravosuđe donosi svoje odluke, ali Hrvatski sabor donosi svoje odluke. Hrvatski sabor može i bez ikakve rasprave je mogao donijeti odluku da odobrava skidanje imuniteta ili ne odobrava skidanje imuniteta. To je politička odluka i nama je zaista u Hrvatskoj stranci prava nedopustiva situacija prema kojoj se razmišlja o odgodi glasovanja, čak se po kuloarima govori čak nešto do srijede itd. Želim podsjetiti da ovaj Sabor ima obavezu postupati po Ustavu Republike Hrvatske ne miješajući se u rad pravosudnih organa i mi to nismo niti napravili. Hrvatski sabor nije onemogućio istragu protiv zastupnika Glavaša nego upravo obrnuto. Potvrdio je mogućnost istrage u svim slučajevima koje je to zatražilo Državno odvjetništvo, ali treba prekinuti sa praksom da Državno odvjetništvo može tražiti pritvor. To treba promijeniti i Poslovnik koji je u protimbi sa Ustavom Republike Hrvatske. Pritvor za zastupnika može tražiti samo sud, a Sabor može ili ne mora to odobriti. Može ili ne mora to odobriti, to je naša suverena odluka jer u protivnom se upravo događa da će Državno odvjetništvo zajahati Hrvatski sabor i da će onda o tome što se u raspravu raspravlja odlučivati odvjetnik državni, a neće odlučivati zastupnici Hrvatskog sabora. Zbog toga gospodine predsjedniče mi u Hrvatskoj stranci prava ne želeći zaista pokretati ovu stvar, ali ako treba zašto da ne, po … [[Ne razumije se.]] ćemo je, evo političko tijelo, predstavničko tijelo hrvatskog naroda, mi inzistiramo da se danas kao što je i praksa, što je moguće prije skupi kvorum i da se glasuje o onim odlukama koje je jučer klub HDZ-a predložio, a koje je Hrvatska stranka prava podržala. U protivnom to bi bilo zaista sumrak parlamentarizma u Hrvatskoj.
Za klub Hrvatskog demokratskog saveza Slavonije i Baranje, poštovani zastupnik Vladimir Šišljagić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, raspravili smo u Hrvatskom saboru glede izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva, ova rasprava je zaključena i ja sam očekivao, a vjerujem i većina kolega zastupnika da pristupimo glasovanju s obzirom da se radi o predmetu koji nije za odlaganje. No glasovanje je taj dan odgođeno, očekivali smo da glasovanje bude danas kao što je to inače uobičajeno petkom, zadnji dan u tjednu da glasujemo o točkama koje su raspravljene. Međutim glasovanje je odgođeno i danas. Čuli smo obrazloženje zbog dodatnih konzultacija u klubu Hrvatske demokratske zajednice koja je iznijela svoj prijedlog za koji iz rasprave sam ja zaključio da je prijedlog uz koji stoje svi zastupnici Hrvatske demokratske zajednice i mi svoj prijedlog koji je sukladan upravo tom prijedlogu ispred HDSB-a nismo niti predložili, dali u proceduru. Ne znam što se dogodilo u međuvremenu, ne znam kakve to konzultacije su potrebne, ali iz napisa kampanje koja se vodi u medijima iz koje je savršeno vidljivo koliki je ogroman pritisak na pravosuđe, koliki je ogroman pritisak na Hrvatski sabor od strane međunarodne zajednice, pa čuli smo u središnjem "Dnevniku" što kaže predstavnik međunarodne zajednice. On budno prati! A, što to prati? Rad najvišeg Doma ovdje u našoj državi. Što on to sugerira? Da Hrvatski sabor ne može samostalno donositi odluke. Da nema pameti možda u ovom Hrvatskom saboru, da ne zna što radi. Ogroman je pritisak medija. Medija koji su gospodina Glavaša već unaprijed osudili. Pa sve je traženo za tog čovjeka, apsolutno sve i od strane Državnog odvjetništva i od strane istražnog suca. A što nisu tražili? Nisu zahtijevali da se čovjeka ubije, jedino to nije traženo. Da ne govorim o proceduri. Procedura je poznata kako je to pristupilo se odlučivanju. Ma ne ulazi ovaj Hrvatski sabor u meritum stvari, jasno je što se događa. Pa pogledajte vi što iznosi Ivan Zvonimir Čičak, suradnik EPH, citiram: "Kad bi sud ili Državno odvjetništvo pod pritiskom Glavaša gladovanjem odustali od postupka protiv njega bilo bi to dugoročno puno gore za Hrvatsku, čak i od njegove smrti u pritvoru", "Jutarnji list", 4.11. Damir Grubiša, osobni savjetnik Budimira Lončara i podsjećam vas opasni protivnik Hrvatskog proljeća, "Naš list" 17.11.2006., citiram: … … [[Upadica se ne čuje.]] "Novi list", pardon. "Omogućavanjem Glavaša da izađe iz istražnog zatvora Sabor je dao pljusku Europskoj uniji i hrvatskim građanima i na kraju samom sebi.". Ja vas pitam, u medijima se, piše u svim medijima kako će glavni državni odvjetnik ukoliko Sabor ne donese odluku o kojoj smo raspravljali ovdje podnijeti ostavku. Pa što to čini glavni državni odvjetnik? Zar je on iznad ovog Sabora? Zar on sugerira ovom Saboru što treba donijeti, kakvu odluku? Pa to je radio i na Mandatno imunitetnom povjerenstvu zamjenik glavnog državnog odvjetnika. Insinuirao, objašnjavao, tražio, prijetio. Pa kome to prijeti? Hrvatskom saboru? Zar Hrvatski sabor ne može samostalno donositi odluke? Trebaju konzultacije, ja u to ne vjerujem da trebaju konzultacije, ali to je moje pravo, vaše pravo je da date obrazloženje. Ne vjerujem u to da u Klubu Hrvatske demokratske zajednice o ovom predmetu nisu itekako dobro razmišljali, itekako dobro ocijenili i itekako donijeli prijedlog s kojim su suglasni svi u Klubu Hrvatske demokratske zajednice, onaj prijedlog koji ste iznijeli. I sada, da se podliježe pritiscima, medijskom linču, ovakvoj harangi o ovom predmetu i da Hrvatski sabor zapravo se povlači. Da Hrvatski sabor zbog takvih pritisaka odgađa glasovanje. Ja mislim da je to nezapamćeno jer ukoliko, a siguran sam da se o tome radi, ja se pred hrvatskom javnošću stidim zapravo što radim i što sjedim u ovim klupama. Tko vlada Republikom Hrvatskom? Međunarodna zajednica, možda glavni državni odvjetnik?
Dobro. Zaključite.
Tražim da se pristupi žurno glasovanju po ovom predmetu ispred Kluba HDSSB-a. Hvala vam gospodine predsjedniče.
Molim. Za Klub IDS-a poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjeni ministre, uvažena gospodo zastupnici. Rekoh maloprije, IDS ostaje na svojim pozicijama od 15.11. Znači, IDS je za odluku Mandatno imunitetne komisije. Ja bih volio, kao što sam rekao i prije dva dana, da gospodin Glavaš prestane za štrajkom glađu. Nitko nikome u ovome Saboru, u ovoj zemlji ne želi zlo. S druge strane, štrajk glađu je izbor gospodina Branimira Glavaša, to je njegov politički odgovor na sam proces. Štrajkom je, kao što je gospodin Đapić rekao, spreman ići do kraja, kao što su to u mnogo takvih slučajeva činili i drugi. Što je učinila Engleska? Ustrajala na odlukama svog pravosuđa. Politički joj je to štetilo, ali autoritet institucija nije ugrozilo. Pravna država ne smije kapitulirati pred nikim. Pravna država ne smije kapitulirati pred ničijom političkom porukom. Kada bi se u djelo sprovela ona odluka koja nam je predočena 15.11., koju je pročitao predsjednik Sabora, ja mislim da bi to bilo dva koraka unazad, ali ne toliko za HDZ koliko za Hrvatsku. I svi značajni politički potezi ove Vlade koji su ostavljali dojam da se Hrvatska mijenja, od suradnje sa Haagom, micanje spomenika Francetiću, ulica Mile Budaka, isplata obitelji Zec, suradnja sa Europskom unijom ovim bi na neki način bila dovedena u pitanje. Hrvatska vlast bi se mjerila po odnosu do Branimira Glavaša. Razumljivo, odgovornost nije na opoziciji, odgovornost je danas prvenstveno na HDZ-u. I ovo govori da HDZ nije želio taj slučaj, da mu je nametnut vjerojatno zahtjevom Haaškog suda da bi se testirala vjerodostojnost hrvatskog pravosuđa. Danas međutim Hrvatska nema kuda. Slučaj Glavaš, gospodo, više nije političko. To je prije svega pravosudno pitanje. Politika ne smije od pravosuđa preuzeti slučaj jer će to dovesti do sloma hrvatskog pravosuđa, a onda preko toga i do poraza hrvatske politike. To će biti ono inauguriranje načela da u obrambenom ratu nije bilo moguće počiniti zločin iako presumpcija nevinosti je sveto ustavno načelo koje se vjerojatno nikakvim, ni ustavnim zakonima neće promijeniti. Nitko ne dvoji da na današnji dan, pogotovo ne danas da je Hrvatska bila žrtva agresije, da je u tom ratu stradalo 13 tisuća naših mladića, da je Hrvatska zemlja sa preko 30 tisuća invalida, ali istina je da se na marginama tog rata dešavalo i nešto drugo. Nema dvojbe isto tako da je Osijek grad heroj. Ja znam da HDZ danas nema dobrog poteza. Opozicija mora biti vjerodostojna, HDZ je odgovoran do Glavaša, a opozicija do načela pravednosti. Hdz ne smije pravosuđe pretvarati u svoju filijalu, a opozicija mu to barem danas ne bi smjela dopustiti. Zamislite da je HDZ u opoziciji. Za kraj, pravosuđe se ne smije vratiti u 90-e jer bi time i Hrvatska bila vraćena 10 godina unazad, također u 90-e. I zato će IDS postupiti kako je najavio. Kako će drugačije odluka utjecati na svjedoke koji su pritvoru? Na tijela kaznene represije, na imidž zemlje, na vjerodostojnost pravosuđa? Ja ne želim sa time spekulirati, ali isto tako želim reći, ovaj Dom ne smije biti talac ničijih unutarstranačkih preslagivanja. Da je to humanitarno, da je to pravno, da je to političko pitanje par exellence, pravosudno, ma u to nitko ne sumnja i pridružujemo se zahtjevima da se u glasanju imunitet, o skidanju imuniteta pristupi što je moguće prije. Istina je, ovo što je gospodin Šišljagić govorio, pritisak postoji, ali gospodo, Saboru nitko ne prijeti. Pritisak postoji od Međunarodne zajednice, od dijela medija i od javnosti, ali je Sabor autonoman i odluka je na nama. Kakva bude mi ćemo je poštivati i zato još jedanput ću reći, kakva god odluka bude IDS će je poštivati. Ali zato još jedanput kažem, o tome treba glasati tijekom današnjeg dana. Ne deri se. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Lupanjem, praksu lupanja i udaranja stavimo na stranu. Kolega Kajin, predsjednik Hrvatskog sabora nije svojim izjavama učinio korak natrag ili dva koraka kako ste izvolili reći prema Europi. Predsjednik Hrvatskog sabora je iznosio stajalište Kluba Hrvatske demokratske zajednice, a vaše ocjene o tome za ovom govornicom da je suđenje na dva koraka natrag prema Europi, nemojte imputirati predsjedniku Hrvatskog sabora. Ispravci netočnih navoda. Poštovani zastupnik Pero Kovačević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Kaže Kajin ne smijemo se vraćati u 90-te godine. U 90-tim godinama smo stvorili Hrvatsku. Da nije bilo 90-tih ne bi danas bilo Hrvatske, a vi nas vraćate u 80-te godine jer ovo što vi predlažete i '71. to se onda događalo Hrvatima, zbog toga što se onda miješala i pravosuđe i sve je izvršilo pritisak na sve ostalo, a mi tražimo samo procesnu raspravu, to je procesna rasprava da ne može imati se pritvora u isto vrijeme. Govorimo samo o procesnim stvarima, a vi se miješate u … [[Govornik se ne razumije.]] Sram vas bilo.
Držimo se. Pejo Trgovčević, ispravak netočnog navoda. Izvolite.
Oprostite gospodine predsjedniče. Pa ispravljam netočne navode gospodina Kajina koji čitav govor njegov je zapravo netočan i ja bih ga nazvao jednim govorom mržnje prema Hrvatskoj i sve ono što se dogodilo od '90. do danas. Naime, gospodin Kajin u svom govoru zapravo politizira stvar. Mi cijelo vrijeme govorimo da se radi o pravnom pitanju, međutim on ga želi ispolitizirati nazvavši sjajne 90-te godine zapravo godinama ne dobrim za Republiku Hrvatsku. Zapravo on govori da nitko ne prijeti Saboru što nije točno jer Sabor ne prijeti nikome donošenjem svojih odluka, a pritiscima prema Saboru državnog odvjetnika i svih ostalih zapravo je pritisak na Sabor i ja držim da bi bilo najbolje da okončamo sve ovo glasovanjem pa neka svaki saborski zastupnik kaže o ovome što misli.
I poštovani zastupnik Vladimir Šišljagić, ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine Kajin, kazali ste da se Hrvatskom saboru ne prijeti. Ma Hrvatskom saboru se prijeti, pa zar niste vi čitali novine, zar niste gledali vijesti? Pa glavni državni odvjetnik prijeti ostavkom ukoliko ovaj Hrvatski sabor ne donese odluke kakav on smatra da odluke treba donijeti. On sugerira Hrvatskom saboru, prijeti svojom ostavkom. Nadalje gospodine Kajin, izjavili ste da se vjerojatno radi o pritisku Haaških istražitelja sugerirajući da se radi o Glavašu. Bili su Haaški istražitelji ovdje i ispitivali su slučajeve u predmetu Glavaš u ovim slučajevima u kojima su otvoreni istražni postupci. Budite uvjereni da Haaški istražitelji bi davno podigli optužnice da je bio i jedan jedini elemenat koji bi ukazivao na teret i na dokaz da je Glavaš počinio ratni zločin, ali Haaški istražitelji su otišli odavde i optužnica nije dignuta. Hvala lijepa.
Za Klub zastupnika HDZ-a, predsjednik kluba, potpredsjednik Sabora poštovani zastupnik Luka Bebić. Izvolite. Moje navode ne možete ispravljati kolega Kajin.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo zastupnici. Ustavno pravo Sabora gdje nije automatizam nego je to autonomno pravo da odlučuje o onim stvarima koje mu je dadeno po Ustavu i zakonima. Kakvu god odluku donio, dakle kakvu god odluku donio ovaj Sabor u pogledu ovog o čemu raspravljamo ta je odluka legitimna. Ustavno pravo je pravosuđa također da bude neovisno i da sudi po zakonu i Ustavu i tu se ako se uzajamno poštuju takve ustavne pozicije parlamentarne, sudbene i izvršne vlasti onda neće biti sporova i nećemo ulaziti u one sive zone kada se može dovesti u pitanje legitimnost i pravo pojedinih oblika državne vlasti da djeluje u skladu sa Ustavom i zakonom. Ovdje se postavilo pitanje od kolege Đapića da li bi u ovakvim slučajevima kada se radi o skidanju imuniteta, odnosno odobrenju za pritvaranje zastupnika, da li to pravo bi trebao imati istražni sudac, odnosno sud ili Državno odvjetništvo? Po našem sadašnjem Poslovniku i drugim aktima koji to uređuju pravo je državnog odvjetnika to zatražiti i dok je god takvo pravo postoji mi moramo se u skladu s time i ponašati. Moje osobno mišljenje je isto tako kao i kolege Đapića da bi to trebao biti, ali onda trebamo promijeniti ove, dakle regulativu koja to određuje, ali kako je danas situacija takva kakva jeste onda je i državni odvjetnik ima pravo da zatraži od Hrvatskog sabora kao što je zatražio i djelomično i u ovom slučaju. Inače slažem se ondje s onima koji tvrde da Sabor ne treba raspravljati o pojedinostima pravne prirode jer Sabor nije sudnica već da Hrvatski sabor donese odluku na temelju Ustavne ovlasti o načelima skidanja imuniteta i odobrenja eventualnog pritvaranja zastupnika ne ulazeći u detaljne pravne kvalifikacije. To bi trebala biti pozicija Hrvatskog sabora jer Hrvatski sabor ne otvara ovdje raspravu niti se podnose dokazi nego Hrvatski sabor prema izvješću svog Mandatno-imunitetnog povjerenstva treba donijeti načelnu odluku, a ona se sastoji od dva dijela skidanja imuniteta i eventualnog odobrenja pritvaranja zastupnika. Inače klub HDZ-a je jednoglasno zaključio da još jedno kraće vrijeme su potrebne konzultacije u vezi ovog predmeta i svake spekulacije i očite zluradosti i puste želje o rascjepu u HDZ-u i samom ovom jednoglasnom odlukom se demantiraju, a to nije jedini način kako se to može demantirati pa molim zastupnike da budu strpljivi, doći će sve na red, nastojimo donijeti najmudriju i najbolju odluku u okolnostima u kojoj se nalazimo. Hvala lijepo.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Željko Pecek. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa ispravljam netočan navod da se pokušava donijeti najmudrija odluka. Najmudrija odluka bi bila da se glasuje o prijedlogu Mandatno-imunitetnog povjerenstva jer to Povjerenstvo predlaže, a Sabor potvrđuje. Prema tome, ne vidimo nikakvih razloga da se ne glasuje o tome. To bi bilo najmudrije da uradimo u roku kao što je to i predviđeno prema našim običajima kako smo radili i do sada. Najmudrije bi bilo da glasujemo o tome a usput da vas obavijestim, HSS je promijenio stav pa će glasovati o tome.
Dame i gospodo zastupnici. Saslušao sam stajališta ovih klubova. Ja prihvaćam stajalište Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice o odgodi glasovanja sa razlozima koji su navedeni u izjašnjenju predsjednika Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice tako da danas nećemo glasovati. Prelazimo na sljedeću točku. Vidim da ima nekih prijedloga klubova. Klub zastupnika Hrvatskog demokratskog saveza Slavonije i Baranje, poštovani zastupnik Vladimir Šišljagić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Evo, ja nisam očekivao ovakav prijedlog naravno nego glasovanje o Izvješću Mandatno-imunitetnog povjerenstva odnosno o prijedlogu Hrvatske demokratske zajednice predloženom povodom toga izvješća 15. odnosno prošlog tjedna u srijedu. Ja ne znam čemu odugovlačenje u glasovanju s obzirom na alarmantnu situaciju, činjenicu da je gospodin Glavaš u zatvoru, da štrajka glađu. Vi ste odložili glasovanje i u srijedu mada je rasprava zaključena, pa ste odložili glasovanje u petak, pa evo sad ponovo odlažete glasovanje. Pa se kroz medije provlače razno razni zaključci vaše stranke. Imamo nejasnu situaciju. Mislim da glasovanje treba hitno održati, da nema nikakvog razloga da se ono ne održi sada i da hrvatska javnost točno zna što ovaj Hrvatski sabor želi poručiti. Mislim da nema nikakvog smisla daljnje odlaganje glasova, da su sve činjenice jasne.
Hvala. Za Klub HSP-a poštovani zastupnik Pero Kovačević. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče, Klub Hrvatske stranke prave također traži da se obavi glasovanje, ali također tražimo da nam se jasno kaže danas ovdje je li ovaj prijedlog odluke Kluba HDZ-a i dalje aktualan ili ste ga povukli kako mediji su prenijeli sinoć. Ako ste ga povukli onda ste nas izmanipulirali i onda stoga tražimo da se svim zastupnicima koji žele izvršiti uvid u predmet da izvrše u predmet i onda da obavimo raspravu na temelju novih činjenica jer na ovaj način smo mi svi izmanipulirani a gospodin Glavaš je osuđen na smrt. Ne možemo početi sa raspravom o državnom proračunu, ne može nitko biti iznad Hrvatskog sabora osim Boga, ne može nitko pritiskati Hrvatski sabor izvana i stvarati sasvim drukčiju atmosferu da Hrvatski sabor vrši pritisak na pravosuđe. Svi vrše pritisak na Hrvatski sabor i prema tome molimo objašnjenja i ovakav način rada jer ovo je pitanje preko kojega mi ne možemo prijeći tako jednostavno. To je rubikon i tu moramo stati i odlučno kazati što i kako mislimo i na koji način mislimo izaći, hoćemo dopustiti da Glavaš umre u zatvoru? Hvala.
Klub zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik potpredsjednik Luka Bebić. Izvolite!
Istina je da je Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice donio odluku da podupre zaključke koje je donijelo Mandatno-imunitetsko povjerenstvo.
Dame i gospodo! O tim svim prijedlozima. Imamo još prijedloga u ime klubova zastupnika? Klub zastupnika IDS-a poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, ni mi nemamo ništa protiv toga da evo jutros pristupimo glasanju glede slučaja Glavaš. Jasno, IDS ostaje na onoj poziciji na kojoj je bio sve ove dane. Mene ste pred sedam dana gospodo zastupnici nazivali veleizdajnikom, ocem Jugoslavenom iako bi se čovjek upitao tko je danas veleizdajnik. Ja tvrdim, nitko u ovom Saboru nije veleizdajnik, ni ja, ni oni koji nemaju svoj stav. Veleizdajnik bi bio onaj koji bi se poigravao sudbinom ove zemlje. Prema tome, ako su odbori ako sam ih ja dobro shvatio tražili pauzu i mi tražimo, ako ne ne tražimo pauzu i isto tako zahtijevamo da se pristupi glasanju.
Klub HSS-a poštovani zastupnik Željko Pecek. Izvolite!
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pridružujemo se zahtjevima da glasovanju priđemo odmah. Međutim, ja vas želim upozoriti na činjenicu kako smo prije tri dana uputili zahtjev Mandatno-imunitetnom povjerenstvu da održimo zatvorenu sjednicu tog povjerenstva na kojoj bi bili prisutni svi zastupnici i kako bi se mogli upoznati sa materijalnim činjenicama koje su rukovodile to povjerenstvo da donese odluku kakvu je donijelo. Ja napominjem, u Klubu HSS-a nikakve dokaze o tome mi nismo dobili. Štoviše, čak nemamo ni zapisnik tog Mandatno-imunitetnog povjerenstva, jedino imamo rezultat njihovog glasovanja, tako da mislim da samo na osnovu glasovanja ne možemo odlučivati. Predlažem prije samog odlučivanja da održimo zatvorenu sjednicu povjerenstva i da nam bude predočeno sve što je rečeno na tom povjerenstvu kako bi po savjesti mogli odlučiti.
Dame i gospodi, svi ti prijedlozi i inicijative vezani za odluke izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva bit će glasovani i raspravljeni u 15 sati. … [[Upadica se ne čuje.]] Tražili ste neke stanke. Klub zastupnika HSP-a poštovani zastupnik Ante Đapić.
Gospodine predsjedniče, dvije su činjenice koje treba naglasiti. Klub HDZ-a je naglasio da je de facto povukao dakle svoj prijedlog odluke od prošlog tjedna i da u cijelosti podupire odluku Mandatnog povjerenstva. To su posve nove okolnosti. A druga činjenica da vi odbijate sada glasovati kao predtočku da se tako izrazim. Zbog toga u ime Kluba Hrvatske stranke prava tražim stanku od petnaest minuta.
Hvala. Za Klub zastupnika Hrvatskog demokratskog saveza Slavonije i Baranje poštovani zastupnik Vladimir Šišljagić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Evo čuli smo sada da je Klub Hrvatske demokratske zajednice odustao od svoga prijedloga. Vi ste 15. studenog na sjednici podnijeli ovaj prijedlog. Mi smo kao Klub bili suglasni. Bio je suglasan i Klub HSP-a. Zbog toga mi svoj prijedlog nismo davali jer smo smatrali da ovdje u Hrvatskom saboru, na ovom mjestu razgovaramo sa ozbiljnim ljudima koji su dobro proučili predmet, sa ljudima koji drže do svoje riječi odnosno do svog stava. Međutim Klub HDZ-a je opet promijenio, opet promijenio svoje stajalište. To su potpuno nove okolnosti i dakako iz tog razloga i Klub HDSSB-a traži stanku od 30 minuta da bi mogao zauzeti stajalište.
Klub HSS-a, Klub IDS-a poštovani zastupnik Damir Kajin.
Također se pridružujemo zahtjevu za kratkom stankom, 10-tak, 15-tak minuta. Ne više.
Klub HSS-a poštovani zastupnik Željko Pecek.
Hvala lijepo. Pridružujemo se zahtjevu za stankom.
Klub zastupnika SDP-a poštovani zastupnik Ivica Račan.
Gospodine predsjedniče ne vidimo razloga da se ne pristupi glasanju odmah. Ukoliko se ne pristupa pridružujemo se stanci.
Klub zastupnika HNS-a, poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Poštovani gospodine predsjedniče s obzirom da je rasprava u Saboru o toj točci završena, stavovi klubova svih zastupnika iznijeti, prijedlog Mandatnog povjerenstva dat na vrijeme u pisanom obliku smatram da postoje svi uvjeti da Sabor o toj točci izvrši glasanje odmah, a pridružujem se zahtjevu za stankom kako bi se o daljnjem tijeku stvari mogli očitovati. Hvala.
Ima li još? [[Upadica: HSLS.]] Klub zastupnika HSLS-a poštovani zastupnik Zlatko Kramarić.
Zahtjev, pridružujemo se zahtjevu za stankom.
Zašto?
Iz, iz istih …
Kojih istih? Treba dati obrazloženje. Treba dati obrazloženje kolega Kramarić. Treba dati obrazloženje.
Radi novonastalih okolnosti, da.
Novonastalih okolnosti. Klub zastupnika HDZ-a.
Obzirom da smo čuli ovdje mišljenja i prijedloge gotovo svih klubova u Hrvatskom saboru da se izvrše dodatne konzultacije ili preispita sadašnja situacija vezana uz, vezana za ovu točku dnevnog reda Mandatno-imunitetskog povjerenstva onda i HDZ traži pauzu od 15 minuta radi svojih konzultacija.
Jesu li svi klubovi sada istakli svoja zahtijevanja? 1,2,3,4,5,6,7,8 klubova. Stanka 15 minuta. Nastavljamo sa sjednicom. Klub zastupnik HSP-a, poštovani zastupnik Anto Đapić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Tražili smo stanku u ime kluba kako bismo još jedanput uvjerili hrvatsku javnost ili pokušali barem ju uvjeriti da je najobičnija obmana kojom se pokušava zavarati hrvatska javnost da se Sabor miješa u poslove pravosuđa, da je HDZ ostao pri odluci od neki dan. Mi u Hrvatskoj stranci prava zaista ne vidimo nikakvog razloga za zadržavanje gospodina Glavaša u pritvoru dok traje istraga. Ono što mislimo da bi trebalo osigurati i Branimiru Glavašu je barem onaj minimum koji Haag dopušta haškim osumnjičenicima, kasnije optuženicima. Želim vas podsjetiti da Haag dok vrši istragu nitko nije u pritvoru Haaškog tribunala, nitko, nego tek kad se podigne optužnica tada se ide u haški pritvor, a eventualno ukoliko nema bojatni od bijega i postoji garancija države za haške optuženike velika je vjerovatnoća i mogućnost da i oni iščekuju početak suđenja sa slobode. Prema tome zahtjevom da se zadrži imunitet gospodina Glavaša po pitanju težine kaznenog djela ne miješamo se u pravosuđe. Dok optužnica nije podignuta nema razloga za pritvor, odnosno nas bi trebalo Državno odvjetništvo da postoji elementi da bi on bio u pritvoru, a mi kao što je rekao kolega Pecek niti imamo materijale Mandatnog povjerenstva, zapisnik sa te sjednice, a radi se o našem kolegi zastupniku. Prema tome, ovakvim se primjerom ako HDZ zaista odustane od one svoje odluke, što čini se je vrlo izgledno uvodi se izniman presad u Hrvatski sabor, vrlo opasan presedan. Mi tražimo da nas Državno odvjetništvo uvjeri da gospodin Glavaš mora ostati u pritvoru dok se ne podigne optužnica. Neću iznositi pravne druge argumente nego samo jasne putičke argumente u kojima ovaj Sabor može donijeti odluku kakvu on hoće. I polaže račun i jedino hrvatskom narodu, ne polaže račun ne međunarodnoj zajednici, ne polaže račun ni Europskoj komisiji nego polaže račun hrvatskom narodu. I ako mi danas ne zaštitimo gospodina Glavaša od toga da on bude na slobodi dok traje istraga onda želim upozoriti, žao mi je što nema predsjednika Hrvatske demokratske zajednice ovdje, da se uvodi jedan presedan koji sutra može značiti vrlo jasno da bilo koji saborski zastupnik kada bude tražilo Državno odvjetništvo njego progon i pritvor neće biti od ovih istih zastupnika, možda nekih drugih, neće moći biti zaštićen. A kada govorimo o europskoj praksi gospodine predsjedniče onda vi dobro znate da je naš predsjednike Vlade dobar prijatelj sa gospodinom Berlusconiem protiv koga je bilo 10 kaznenih prijava, optužnica, ni jedan dan nije proveo u pritvoru. Tko ga je zaštitio? Zaštito ga je talijanski parlament. Pa prema tome držimo da ukoliko se odlučilo na promjenu stava od Hrvatske demokratske zajednice tražimo novu raspravu, jer smo onda mi bili dovedeni u zabludu jer mi nismo onda svoj prijedlog odluke koji je bio usuglašen, koji je bio praktički identičan. I treba se otvoriti nova rasprava, treba imati sjednicu Imunitetnog povjerenstva sa svima nama pa neka dođe nama državni odvjetnik jer je dolazio i na Povjerenstvo imunitetno što nije smio. Jer on nema što dolaziti na Povjerenstvo i uvjeravati saborske zastupnike da ne valja ova odluka nego ona odluka. Ako to nije uplitanje pravosudnih organa vlasti u zakonodavnu vlast kao što je Hrvatski sabor onda ja ne znam što je. Prema tome, minimum koji zaslužujemo mi kao saborski zastupnici to je da nas netko uvjeri da Glavaš mora biti u pritvoru, a taj netko je državni odvjetnik koji treba doći na sjednicu Hrvatskog sabora, odnosno Mandatnog povjerenstva i podastrti nam sve dokumente pa da vidimo je li to uistinu tako. Sve ostalo je čista politizacija protesta protiv Branimira Glavaša. Hvala lijepa.
Hvala. Klub HDSSB-a, poštovani zastupnik Vladimir Šišljagić.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege zastupnici, evo sinoć smo se već mogli uvjerit u novi kopernikanski obrat koji je spominjan doduše i na sjednici od 15. studenog. Dakle, opet, salto mortale Hrvatske demokratske zajednice. Međutim, on je danas u ovom trenutku puno ozbiljniji jer se radi o salto mortale-u načinjenom ovdje u Hrvatskom saboru. Hrvatska demokratska zajednica čini parlamentarnu većinu. Hrvatska demokratska zajednica od odluka Mandatno-imunitetnog povjerenstva zadnjih odluka 26. listopada do točno 15. studenog je imala 19 dana da dobro prouči Mandatno-imunitetnog povjerenstva, da potpuno uđe u predmet, da donese suvisle prijedloge i iznese ovdje pred Hrvatski sabor. Ako sam sinoć pretjerao možda u nekim svojim izjava ja se ispričavam zastupnicima Hrvatske demokratske zajednice. Ali u onom dijelu da 19 dana nije bilo dovoljno da ljudi koji su zastupnici u Hrvatskom saboru donesu suvislu odluku, odluku utemeljenu na zakonu i propisima ja to ne mogu shvatiti. Gospodine predsjedniče vi ste u ovom Hrvatskom saboru od početka hrvatske države. Bi ste prvi čovjek Hrvatskog sabora. Vi ste bili taj koji ste prije 7 dana obrazlagali vaš prijedlog koje je iznesen ne samo ovdje u Hrvatskom sabor nego pred hrvatsku javnost. Ja držim da vi kao dobar pravnik, kao počasni doktor znanosti Osječkog sveučilišta, kao dugogodišnji zastupnik, kao netko tko je odgovoran nikada ne bi izašao pred ovaj uvaženi Dom sa nekakvim nebulozama, sa nečim što nije utemeljeno na zakonu i na Poslovniku Hrvatskog sabora. Želim kazati još jednu nepobitnu činjenicu. Gospodine predsjedniče vi znate da gospodin Glavaš u ovom slučaju koji se vodi pred Županijskim sudom u Zagrebu nije kriv, jer ste u to vrijeme, u tom razdoblju bili zajedno s njim u Osijeku. Dobro vam je to poznato. Mi smo na vaš prijedlog, prijedlog Hrvatske demokratske zajednice, naš prijedlog HDSSB-a isto tako je činio i HSP, povukli, jer smo vjerovali da smo usuglasili stajalište sa ozbiljnim ljudima koji ne mijenjaju svakih nekoliko sati ili svakih nekoliko dana svoje mišljenje i stajalište. Međutim vi ste ga promijenili. Nikakvo obrazloženje niste dali. Raspravu ste usmjeri sasvim drugim tijekom. S obzirom na to da ste obmanuli ne samo zastupnike nego i hrvatsku javnost, klub HDSSB-a traži novu sjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva sa svim zastupnicima, da se zastupnici uvjere i uđu u predmet jer je u predmet ušlo i Mandatno-imunitetno povjerenstvo onoga trenutka kad je raspravljalo da li se radi o točki 2. ili točki 4., o težini kaznenog djela. Hrvatski sabor se ne miješa u pravosuđe, pravosuđe se miješa u rad Hrvatskog sabora, vrši pritisak na Hrvatski sabor, državni odvjetnik uvjerava zastupnike Mandatno-imunitetnog povjerenstva bez da je čulo drugu stranu. Sakriva dokumente, u spisima nema dokumenata koji govore i jasno ukazuju da gospodin Glavaš u tom predmetu nije kriv. Dakle tražimo novu sjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva, da se pred zastupnike, ali sve zastupnike, naravno koji to žele, podastiru svi dokazi iz ovoga predmeta, a nakon toga tražimo novu raspravu ovdje u Hrvatskom saboru, novu raspravu s obzirom da je ona rasprava od 15. studenog potpuno deplasirana, jer je klub Hrvatske demokratske zajednice obmanuo i ovaj Hrvatski sabor i HDSSB i HSP i ostale zastupnike, jer očito kako smo danas čuli, klub Hrvatske demokratske zajednice svoj prijedlog povlači. Hvala lijepo.
Hvala. Klub IDS-a, poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjena gospodo zastupnici. Svi se slažemo vjerojatno da slučaj Glavaš mora biti pravosudno, a ne političko pitanje. Istina je da je gospodina Glavaša stvorila politika, doduše Glavaš je bio jedan od rijetkih koji je određivao političke tokove pa nije čudno da ga politika eto prati u stopu. Ja mislim da je odluka HDZ-a od današnjeg dana ako je tako mogu definirati, jedino ispravna odluka. No, želim reći i to: Glavašev se slučaj do 15.11. mogao kontrolirati, taj se slučaj do tada mogao tumačiti kao dominantno pravosudno pitanje, ali od 15.11. i one vaše HDZ-ove odluke da se izmijeni odluka Mandatno-imunitetnog povjerenstva, de facto ovaj slučaj pretvara u dominantno politički slučaj. Zašto? Nema dvojbe da su ljudi iz vrha HDZ-a pisali odluku Mandatno-imunitetnom povjerenstvu u određivanju pritvora. 15.11. HDZ je te zaključke odlučio promijeniti, jasno to većina može. Zašto bi prihvatila stav odbora. Ali su se svi, i u domaćoj i međunarodnoj javnosti počeli pitati s naglaskom na domaću, da li se time zadire u neovisnost pravosuđa, jer je istražni sudac odredio Glavašu pritvor. Pitanje je i kako bi odluka HDZ-a djelovala na svjedoke da kojim slučajem prođe, koji su u ovom trenutku u pritvoru i koji su potvrdili počinjeno nedjelo. Pitanje je i da li bi Sabor, tj. vlast izašla u susret svakom hrvatskom građaninu koji bi se odlučio na štrajk glađu. Ako svaki štrajk glađu može Sabor natjerati da promijeni sud, onda je ovo tijelo tijelo bez autoriteta, a vlast bez stava. Istina je ono o čemu se zadnji puta govorilo. Da se neki optuženi za ratni zločin brane sa slobode. Njihova nacionalnost je nebitna, zločin je zločin. Neki izvjesni Milan Sarić nije bio u pritvoru, ni Dentić Vlastimir, Lazar Vidić, Zoran Kecman, jer im je pritvor bio ukinut dok još nisu bili uhićeni. Neki Pauklović, Urakolo, Berberović u pritvoru su proveli godinu i mjesec dana, Petar Mamula dvije godine i sedam mjeseci itd. itd. Nitko isto tako ne smije reći da je Glavaš kriv prije pravomoćne presude, to će reći sud. Nitko isto tako nikome ovdje ne želi zlo. Svi bi mi voljeli da Glavaš ne štrajka glađu. Inoslav Beškir napisao je jednu sjajnu kolumnu pod naslovom "Glavaš svjesno riskira da mu nikada ne budu dokazani ni krivica ni nevinost". Druge detalje iz ove kolumne neću čitati. Rekoh IDS će ostati na stanovištima saborskog povjerenstva, ali isto tako odgovornost ovdje više nije na nama. Odgovornost je tu na HDZ-u i po mom sudu mislim da ono što je bilo pred sedam dana učinjeno, da je bio jedan kockarski čin, ali nitko ne može isto tako sjediti na dvije stolice kao što se nitko ne bi smio igrati s vjerodostojnošću države. Pravosuđe je reklo da postoji sumnja o ratni zločin i što sad mi moramo učiniti, da li potvrdili stav suda ili ne znam kakvu odluku, odnosno izmijeniti stav suda, tj. prihvatiti neku imaginarnu odluku. Na kraju ovaj prevrat koji se dogodio u zadnjih sedam dana možda i nije loš jer je to dokaz osamostaljenja našega pravosuđa. Ja sam svjestan činjenice da HDZ nema dobrog poteza. Zašto? Jer domaća i međunarodna javnost nakon ovoga što bi se ili što se moglo desiti slučaj Vlade isključivo bi prosuđivala prema slučaju Glavaš, a ne prema nekim dobrim stvarima kao što je isplata obitelji Zec, ne znam slučaj Gotovina, suradnju sa Haagom, micanje Francetićevih spomenika itd. što je učinjeno u proteklih godinu ili dvije dana. I još jednu rečenicu ću reći, jer sam imao ne znam koliko poziva, najviše moji roditelji. Gospodo mene nazivajte kako god hoćete, obitelj mi nemojte dirati jer oni nisu za moje stavove ama baš ni najmanje odgovorni. Još jedanput ću reći nitko u ovome Saboru nije veleizdajnik. Ni ja ni vi. Veleizdajnici nisu ni oni koji ne misle svojom glavom, da smo se nastavili kockati sa svojom djecom mislim da bi svi postali veleizdajnici. I još jedanput gospodo, mene vrijeđajte koliko god želite, ali mi obitelj ostaviti na miru jer nakon toga imaju neprilika.
Ispravci netočnih navoda. Poštovani zastupnik Vladimir Šišljagić.
Gospodine Kajin, više netočnih navoda, ali ja vas molim nemojte govoriti za ovom saborskom govornicom o onome što ne znate, što niste upućeni, nemojte pretpostavljati. Pa vi ste kazali ovdje kako su svjedoci potvrdili počinjeno nedjelo. Ma koji svjedoci? Počinjeno nedjelo tvrdi da je učinjeno tvrdi Krunoslav Fehir koji se i dan danas šeta Zagrebom. On je optuženi u ovom slučaju, osumnjičeni, utemeljeno osumnjičeni čovjek koji je priznao ubojstvo se šeta po Zagrebu, a naš kolega saborski zastupnik, mi donosimo ovdje odluku da se zbog istog kako vi kažete nedjela ostavi u pritvoru i zatvori. Drži u zatvoru znate do kada? Trajno. Do pravomoćnosti sudske presude, vjerojatno jer se ovdje radi ne o jednom sudskom procesu. Ovdje se radi o politički motiviranom i montiranom političkom procesu. To je sada očito.
Hvala. Drugi ispravak, poštovani zastupnik Miroslav Rožić.
Kolega Kajin kaže, ako bi svaki štrajk glađu u ovoj državi završio puštanjem iz pritvora kolega Glavaš, Hrvatski sabor ne odlučuje o pritvoru svakog građanina ove države. Hrvatski sabor odlučuje o dopuštenju za pritvor zastupnika Hrvatskog sabora u času kad protiv njega nije podignuta optužnica. Dalje, kažete Glavaš svjesno riskira da mu ne bude dokazana nevinost. U kojoj se to državi dokazuje nevinost, gospodine Kajin? U povijesti je zapamćen jedan slučaj kad je čovjek morao dokazivati svoju nevinost i taj slučaj pamtimo već više od 2 tisuće godina. Čovjek koji ga je sudio rekao je ne želim se miješati u pravosuđe. Ja ne vidim krivice na ovom čovjeku, ali perem ruke, vi činite s njim šta hoćete. Mislim da znate o kojem čovjeku se radi. Hvala vam lijepo.
Poštovani zastupnik Pero Kovačević, sljedeći ispravak.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodin Kajin je stvarno izrekao puno neistina i laži. Ispravit ću par. Kaže, sud je donio odluku. Ma nije sud nikakvu odluku donio. Kakvu je sud donio odluku? Riječ je o otvorenom istražnom postupku za dva slučajeva i sud nije donio nikakvu odluku. Znači, istražni sudac utvrđuje da li ima elemenata da se jednog dana podigne optužnica. Znači, Glavaš je nevin, kao prvo. Drugo, krivo ste rekli, Mandatno imunitetnog povjerenstvo je dovelo Hrvatski sabor, hrvatsku javnost u ovakav položaj. To znamo mi koji smo bili tamo jer je tražilo stanku sat vremena, onda su proglasili zahtjev istražnog suca Posavca da je protuustavan. Da je protuustavan da bi ovo mogli nahajmiti Glavašu i svima nama ovdje. Prema tome, nemojte govoriti ono što ne znate, izvršite uvid u predmet pa ćete vidjet što se i kako se događalo. Pitam ovdje Sesvečana, tko je vršio pritisak na …
Hvala.
Pitam tko je vršio pritisak na tebe?
Ispravak netočnog navoda …
… [[Govornik se ne razumije.]] da to kažete Kajinu da ne govori što je rekao.
Ivan Drmić, poštovani zastupnik, ispravak netočnog navoda.
Gospodine Kajin, u svom izlaganju ste iznijeli jako malo ili nimalo istine, ali puno laži. Iz vašeg izlaganja se moglo samo vidjeti vaša želja kao političara i kao čovjeka da Branimir ne prije 3 tjedna ili 4, koliko je u pritvoru, završi u pritvoru još u mjesecu svibnju, kao što ste rekli. Isto tako me iznenađuje vaša tvrdnja da se pravosuđe, odnosno Sabor upliće u rad pravosuđa. Molim vas lijepo, imunitet je ustavna kategorija. U Ustavu jasno piše koja su prava zastupnika u svezi s imunitetom. Jasno piše da Sabor ima ovlast, ustavnu ovlast da odlučuje samostalno i autonomno o imunitetu svakog zastupnika. I molim vas, tko to pritišče Hrvatski sabor, tko to se miješa u rad Sabora i želi reći da Sabor svojim ustavnim oblastima koje ima utječe na rad pravosuđa?
Za Klub zastupnika HSS-a, poštovani zastupnik Željko Pecek. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Klub HSS-a je tražio stanku zbog izjašnjavanja o potrebi glasovanja o Prijedlogu Mandatno imunitetnog povjerenstva odmah jer je očito kako se mi vraćamo na početna polazišta jer to potvrđuje stav HSS-a kako u slučaju Glavaš pravo, pravda, a očito i politika nisu najbolje izbalansirani. Pri tome naročito mislimo na ovaj dvostruki aksl HDZ-a unatrag nekoliko dana koji je izveden izgleda čak i protiv Zakona fizike a ne samo logike i prava. Početno polazište znači da će članovi Mandatno imunitetnog povjerenstva u Saboru glasati isto kao i na svojoj sjednici i neće morati mijenjati stav zbog Prijedloga kluba HDZ-a koji je izgleda bio aktualan svega nekoliko sati. Klub HSS-a se također vraća na početna polazišta koja su iznijeta u raspravi kada nas je predsjednik Mandatno imunitetnog povjerenstva upoznao sa odlukom tog predsjedništva. Mi u tome na takav način nećemo sudjelovati. Ne želimo glasovati protiv svoje savjesti jer ne znamo zapravo o čemu glasujemo. Povjerenstvo je donijelo odluku i upoznalo nas samo sa time kako je glasovalo i mi saborski zastupnici nismo dobili na uvid niti zapisnik sa tog povjerenstva, a kamoli materijalne činjenice na osnovu kojih je ta odluka donijeta. Zamislite situaciju da tako funkcioniramo i kod glasovanja kada odlučujemo i o drugim aktima u Saboru. Danas ćemo raspravljati o državnom proračunu i za nekoliko dana o istome glasovati. Kada bi za prihvaćanje proračuna vrijedila ista pravila kao i za slučaj Glavaš bilo bi dovoljno mišljenje Odbora za financije i proračun koji bi nam mogao napisati sa 5 glasova za, 3 suzdržana, npr., 1 protiv predlažemo da se Proračun za 2007. godinu prihvati. I na osnovu toga mi bi mogli glasovati za ili protiv proračuna a da nam se ne predoči ništa drugo, odnosno pozicije prihoda, rashoda, popis kapitalnih projekata i drugo. Mislimo da je ta i sve slične situacije takove apsurdna i zbog toga smo prije 3 dana tražili od Mandatno imunitetnog povjerenstva da se održi zatvorena sjednica u vezi donašanja odluke o imunitetu zastupnika Glavaša, gdje bi mogli prisustvovati svi zastupnici i gdje bi bili upoznati sa svime što je utjecalo na prijedlog za skidanje imuniteta. Jedini razlog za održavanje sjednice takovog zatvorenog tipa je nemogućnost da se na drugi način upoznamo sa stanjem materijalnih činjenica koje se ne mogu iznositi u javnosti. Mi HSS-ovci ne bi htjeli odlučivati samo na osnovu glasovanja Povjerenstva, informacija iz medija ili nekih novih činjenica navodnih za koje su očito znali samo neki klubovi u ovom Saboru ili neki pojedinci. Pri tome pogotovo ne želimo unaprijed odrediti hoćemo li ili ne glasovati za skidanje imuniteta zastupniku Glavašu. Rekli smo bilo bi dobro ukoliko pravni argumenti i činjenice omoguće zastupniku Glavašu da se brani sa slobode. Međutim, htjeli bi biti sigurni da postoje i argumenti kako je to nemoguće. Ne bi htjeli da se to povezuje sa možebitnim međunarodnim aplikacijama ovog slučaja, a pogotovo sa namjerom politike da se miješa u rad pravosudnih institucija za koje i mi u HSS-u mislimo da moraju biti neovisni. Htjeli to priznati ili ne politika je ovdje više nego duboko involvirana. Tu prije svega mislim na nepostojanje razloga da se zbog osjetljivosti i važnosti slučaja Glavaš ne glasuje već u prvom danu nakon početka zasjedanja Sabora. Nismo glasovali niti krajem tjedna i to je teško braniti. Kolegice i kolege to je teško braniti. Ja ovaj puta ne govorim o ishodu glasovanja već samo o činjenici da smo to trebali odraditi prije ne samo zbog obaveze nego i zbog svoje uvjerljivosti kao najvišeg zakonodavnog tijela u Republici Hrvatskoj. Zbog toga gospodine predsjedniče ja vas molim da vi i sve političke opcije u Saboru prihvate prijedlog HSS-a kojim tražimo da se održi sjednica Mandatno-imunitetnog povjerenstva bez nazočnosti javnosti, a prije glasovanja. Uporište za to imamo u članku 255. Poslovnika Hrvatskog sabora, a imamo i potrebna iskustva jer je takovu proširenu sjednicu održao i Odbor za nacionalnu sigurnost i unutarnju politiku tijekom 2003. godine za vrijeme bivše Vlade kada se raspravljalo o stanju u oružanim snagama Hrvatske. Ne samo u slučaju Glavaš već pri svakom glasovanju u Saboru moramo biti sigurni kako odlučujemo u dobroj vjeri i na osnovu svih raspoloživih činjenica. Moramo biti sigurni da podupiremo najbolje rješenje, da zastupamo interese građana koji su nam dali povjerenje na izborima. Za ovaj puta baš nisam previše siguran da je tako. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Ivan Drmić.
Gospodine Pecek, niste u pravu kada tvrdite da je neupoznavanjem zastupnika sa materijalima o procesu Branimiru Glavašu povrijeđena saborska procedura. Činjenica je da to nije slučajno da je Državno odvjetništvo krije taj predmet kao zmija noge, da su tražili tajnost spisa jer ne žele da kolege zastupnici, da hrvatska javnost vidi što se u tom spisu, što se u tom postupku radi jer bi bilo razvidno sva ona pakiranja, sva one montaže političke, vidjelo bi se da je taj spis šupalj i da se Branimiru Glavašu pakira. To je jedini cilj zašto mi ne možemo biti pod krinkom nekakve tajnosti postupka upoznati sa onim činjenicama koje se nalaze u tim spisima. Taj spis je šupalj, nema nikakvih dokaza, nema nikakvih svjedoka i ono u medijima što čitate nije onako kako stoji u spisima.
Klub HNS-a, poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Odluke Mandatnog povjerenstva sukladno Poslovniku Saboru su dostavljene na vrijeme jasne i obrazložene. Sabor je o njima vodio, proveo i završio raspravu i svi klubovi zastupnika jasno su u toj raspravi kao i danas iznijeli svoje stavove. Mi u ovom trenutku u dvorani imamo i kvorum i na nama je potvrditi ili ne potvrditi i samo o tome glasamo i ni više i ničem drugom da li ćemo potvrditi ili ne potvrditi odluke Mandatnog povjerenstva. Svi uvjeti po nama ispunjeni su da Sabor konačno donese odluku i prepustimo daljnji tijek stvari pravosuđu. Na klub Hrvatske narodne stranke nitko nije vršio nikakav pritisak, nitko niti nas je zvao ni pisao pisma ni javna ni tajna. Naše stavove, na naše stavove nisu utjecali stavovi drugih klubova zastupnika pa ni kluba Hrvatske demokratske zajednice. Klub Hrvatske narodne stranke svoju odluku nije mijenjao i spremni smo odmah sada glasati za potvrđivanje odluka Mandatnog povjerenstva ovog Sabora. Hvala lijepa.
Hvala. Klub SDP-a, poštovani zastupnik Ivica Račan. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, klub SDP-a je bio i ostaje za prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva. U isto vrijeme moram reći u ime kluba po našoj ocjeni i ne samo po našoj ocjeni na žalost možemo zaključiti da je u ovom čitavom slučaju bilo previše politike, političkih manipulacija, nedosljednosti koja su otvarala pitanja što se dešava s tim u Hrvatskoj. Mislim da je to štetilo ovom Hrvatskom saboru i naštetilo Hrvatskoj i njenoj vlasti. Najnoviji prijedlog HDZ-a obrazložen je kao poštivanje pravne države. Mi se doista s time možemo složiti, ali to bi značilo da i neka prethodna ponašanja i stavovi to nisu bili. Kada sam rekao da je bilo previše pritisaka i manipulacija onda sam mislio pritisaka i manipulacija da se odstupi od načela, od principa pravne države, ali na žalost loše je za Hrvatsku, loše je za nas sve skupa ako su pritisci potrebni i da se poštuju ti principi pravne države. Biti će veliko pitanje jesmo li u stanju da osim osobne sudbine gospodina Glavaša koju ja ne podcjenjujem izvučemo i šire pouke iz ovoga što je Hrvatskoj dalje potrebno činiti. Zbog načina i razloga kao što sam rekao SDP je bio i ostaje za prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Poštovani gospodine predsjedniče, moram ispraviti netočan navod uvaženog kolege Račana jel prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva je protiv ustavan zbog činjenice što je Mandatno-imunitetno povjerenstvo, a bio je gospodin Arlović to bi mogao prenijeti prihvatilo zahtjev Županijskog državnog odvjetništva u Zagrebu za pritvor kao zbog težine kaznenog djela, a znamo sami da se Županijsko državno odvjetništvo nije moglo obraćati Hrvatskome saboru, Mandatno-imunitetnom povjerenstvu nego se moralo obratiti istražnome sucu zbog toga što je Državno odvjetništvo, odnosno Županijsko državno odvjetništvo u tome slučaju samo jedna od strana u postupku, a Mandatno-imunitetno povjerenstvo je zbog toga proglasilo prvo protiv ustavni zahtjev istražnog suca Posavca za davanje odobrenja njegovo rješenje i to nije pravna država, to je samo ideološko jedinstvo vas i HDZ-a. Hvala. Pri tome pogotovo ne želimo unaprijed odrediti hoćemo li ili ne glasovati za skidanje imuniteta zastupniku Glavašu. Rekli smo bilo bi dobro ukoliko pravni argumenti i činjenice omoguće zastupniku Glavašu da se brani sa slobode. Međutim, htjeli bi biti sigurni da postoje i argumenti kako je to nemoguće. Ne bi htjeli da se to povezuje sa možebitnim međunarodnim aplikacijama ovog slučaja, a pogotovo sa namjerom politike da se miješa u rad pravosudnih institucija za koje i mi u HSS-u mislimo da moraju biti neovisni. Htjeli to priznati ili ne politika je ovdje više nego duboko involvirana. Tu prije svega mislim na nepostojanje razloga da se zbog osjetljivosti i važnosti slučaja Glavaš ne glasuje već u prvom danu nakon početka zasjedanja Sabora. Nismo glasovali niti krajem tjedna i to je teško braniti. Kolegice i kolege to je teško braniti. Ja ovaj puta ne govorim o ishodu glasovanja već samo o činjenici da smo to trebali odraditi prije ne samo zbog obaveze nego i zbog svoje uvjerljivosti kao najvišeg zakonodavnog tijela u Republici Hrvatskoj. Zbog toga gospodine predsjedniče ja vas molim da vi i sve političke opcije u Saboru prihvate prijedlog HSS-a kojim tražimo da se održi sjednica Mandatno-imunitetnog povjerenstva bez nazočnosti javnosti, a prije glasovanja. Uporište za to imamo u članku 255. Poslovnika Hrvatskog sabora, a imamo i potrebna iskustva jer je takovu proširenu sjednicu održao i Odbor za nacionalnu sigurnost i unutarnju politiku tijekom 2003. godine za vrijeme bivše Vlade kada se raspravljalo o stanju u oružanim snagama Hrvatske. Ne samo u slučaju Glavaš već pri svakom glasovanju u Saboru moramo biti sigurni kako odlučujemo u dobroj vjeri i na osnovu svih raspoloživih činjenica. Moramo biti sigurni da podupiremo najbolje rješenje, da zastupamo interese građana koji su nam dali povjerenje na izborima. Za ovaj puta baš nisam previše siguran da je tako. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Ivan Drmić.
Gospodine Pecek, niste u pravu kada tvrdite da je neupoznavanjem zastupnika sa materijalima o procesu Branimiru Glavašu povrijeđena saborska procedura. Činjenica je da to nije slučajno da je Državno odvjetništvo krije taj predmet kao zmija noge, da su tražili tajnost spisa jer ne žele da kolege zastupnici, da hrvatska javnost vidi što se u tom spisu, što se u tom postupku radi jer bi bilo razvidno sva ona pakiranja, sva one montaže političke, vidjelo bi se da je taj spis šupalj i da se Branimiru Glavašu pakira. To je jedini cilj zašto mi ne možemo biti pod krinkom nekakve tajnosti postupka upoznati sa onim činjenicama koje se nalaze u tim spisima. Taj spis je šupalj, nema nikakvih dokaza, nema nikakvih svjedoka i ono u medijima što čitate nije onako kako stoji u spisima.
Klub HNS-a, poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Odluke Mandatnog povjerenstva sukladno Poslovniku Saboru su dostavljene na vrijeme jasne i obrazložene. Sabor je o njima vodio, proveo i završio raspravu i svi klubovi zastupnika jasno su u toj raspravi kao i danas iznijeli svoje stavove. Mi u ovom trenutku u dvorani imamo i kvorum i na nama je potvrditi ili ne potvrditi i samo o tome glasamo i ni više i ničem drugom da li ćemo potvrditi ili ne potvrditi odluke Mandatnog povjerenstva. Svi uvjeti po nama ispunjeni su da Sabor konačno donese odluku i prepustimo daljnji tijek stvari pravosuđu. Na klub Hrvatske narodne stranke nitko nije vršio nikakav pritisak, nitko niti nas je zvao ni pisao pisma ni javna ni tajna. Naše stavove, na naše stavove nisu utjecali stavovi drugih klubova zastupnika pa ni kluba Hrvatske demokratske zajednice. Klub Hrvatske narodne stranke svoju odluku nije mijenjao i spremni smo odmah sada glasati za potvrđivanje odluka Mandatnog povjerenstva ovog Sabora. Hvala lijepa.
Hvala. Klub SDP-a, poštovani zastupnik Ivica Račan. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, klub SDP-a je bio i ostaje za prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva. U isto vrijeme moram reći u ime kluba po našoj ocjeni i ne samo po našoj ocjeni na žalost možemo zaključiti da je u ovom čitavom slučaju bilo previše politike, političkih manipulacija, nedosljednosti koja su otvarala pitanja što se dešava s tim u Hrvatskoj. Mislim da je to štetilo ovom Hrvatskom saboru i naštetilo Hrvatskoj i njenoj vlasti. Najnoviji prijedlog HDZ-a obrazložen je kao poštivanje pravne države. Mi se doista s time možemo složiti, ali to bi značilo da i neka prethodna ponašanja i stavovi to nisu bili. Kada sam rekao da je bilo previše pritisaka i manipulacija onda sam mislio pritisaka i manipulacija da se odstupi od načela, od principa pravne države, ali na žalost loše je za Hrvatsku, loše je za nas sve skupa ako su pritisci potrebni i da se poštuju ti principi pravne države. Biti će veliko pitanje jesmo li u stanju da osim osobne sudbine gospodina Glavaša koju ja ne podcjenjujem izvučemo i šire pouke iz ovoga što je Hrvatskoj dalje potrebno činiti. Zbog načina i razloga kao što sam rekao SDP je bio i ostaje za prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Poštovani gospodine predsjedniče, moram ispraviti netočan navod uvaženog kolege Račana jel prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva je protiv ustavan zbog činjenice što je Mandatno-imunitetno povjerenstvo, a bio je gospodin Arlović to bi mogao prenijeti prihvatilo zahtjev Županijskog državnog odvjetništva u Zagrebu za pritvor kao zbog težine kaznenog djela, a znamo sami da se Županijsko državno odvjetništvo nije moglo obraćati Hrvatskome saboru, Mandatno-imunitetnom povjerenstvu nego se moralo obratiti istražnome sucu zbog toga što je Državno odvjetništvo, odnosno Županijsko državno odvjetništvo u tome slučaju samo jedna od strana u postupku, a Mandatno-imunitetno povjerenstvo je zbog toga proglasilo prvo protiv ustavni zahtjev istražnog suca Posavca za davanje odobrenja njegovo rješenje i to nije pravna država, to je samo ideološko jedinstvo vas i HDZ-a. Hvala.
Klub zastupnika HSLS-a, poštovani zastupnik Zlatko Kramarić.
Poštovani gospodine predsjedniče, štovane kolegice i kolege! Kolega Rožić je u svojoj replici kolegi Kajinu se prisjetio Poncija Pilata ali Poncije Pilat nije prao ruke zbog sudskog pravorijeka nego onoga momenta kad je pitao Isusa što je on, Isus odgovara da je istina i onda Poncije Pilat pere ruke, jer nije siguran da netko može znati što je istina. To je … … [[Upadica se ne čuje.]] Treba ponovno iznova kolega Kovačević čitati neke tekstove pa ćete onda točno vidjeti a ne imati neka skraćena izdanja. Vidite sve ovo što se posljednjih dana događa prevršilo je svaku mjeru dobrog ukusa. Padaju izuzetno teške riječi po prvim ljudima ove države, pa znači samim nama, govori se o brodu luđaka, o šizoidnim podvojenim ličnostima i pokazuje se da zapravo je kod nas i ova sabornica nažalost pretvorena u političku sudnicu. I onda je tu jako teško dosegnuti istinu i doista je možda najbolje se onda i ponašati na način Poncija Pilata, da se od toga opere ruke. Kada sam prošli tjedan u ime kluba HSLS-a diskutirao onda sam apelirao upravo da mi kada se obraćamo i kada govorimo pred hrvatskom javnošću da moramo biti svjesni i da riječi mogu ubijati. I da moramo itekako pažljivo, pažljivo čuvati naše institucije. Jer ako ne čuvamo institucije onda doista ne možemo i tražiti od nikoga da netko drugi čuva nas i da prema nama ima odnos da nas poštuje kao najviše zakonodavno tijelo ove zemlje. Mi nažalost upravo zbog te naše i moralne indolencije ili nekih drugih interesa upravo se tako i ponašamo. Ili prebrzo sudimo ili prebrzo oslobađamo. I rekli smo da je to zapravo lice i naličje istoga totalitarnoga novčića. Mi ne uspijevamo rekli smo stvoriti ovoga našega Jaspersa pa da doista o problemu krivnje progovorimo na način kako su to Nijemci radili već '45. godine kada su se suočili s nekim činjenicama. Nama se to ne čini jako važnim i jako bitnim. Jer jednostavno je to preteško i to zahtjeva doista zahtjeva i upravo test zapravo spremnosti da se doista suočimo s onim što se događalo ovih proteklih petnaestak godina u ovoj zemlji. Mi smo to sustavno izbjegavali i onda nam se to sustavno uvijek vraća nazad, pa i upravo na ove načine. I kada kažete da želim i kada sam i u prošli puta također govorio da se stvari ne smiju promatrati pojedinačno, partikularno nego da moraju imati univerzalni značaj i da se zapravo polazi od one toliko bitne presumpcije nevinosti i u ovom slučaju onda se to zapravo izbjegava i mi se onda doista spuštamo na teren svakodnevne politike i ponašamo se navijački, bude se donji katovi naše svijesti i onda imamo to što imamo. Zato će klub HSLS-a ostati dosljedan onome a to je da se pravda mora vršiti pa makar i svijet propao. I doista ako doista mislimo suspendirati vladavinu prava ili pravne države onda upravo pokazujemo tu nespremnost da vjerujemo institucijama ove države i opet ćemo se zapravo gađati jedne druge vrlo teškim riječima koji neće promijeniti sliku, našu sliku i uopće tranzicije će nam biti tako prokleto spora i toliko ćemo se zapravo prokleto uvijek vraćati zapravo na same početke. Znači, volimo reći da ne želimo ulaziti u meritum stvari ali ovdje se zapravo prisiljava nas da se zapravo opredjeljujemo. To ipak nije mjesto gdje se možemo opredjeljivati. A kažem kao liberal i kao građanin, pa evo ako smijem reći i kao humanist doista polazim od presumpcije nevinosti svakoga čovjeka pa tako i ovoga čovjeka ali da mi od Sabora ne radimo političku sudnicu i da doista ovdje da se na pravnom pitanju zapravo politika kroz vrata i prozor odnosno na mala vrata ili na neki drugačiji dramatični način ulazi ovdje i da doista ovo postane pitanje koje će ostaviti jedan loš trag na djelovanje Hrvatskoga sabora. Nažalost, to smo si već napravili. Pitanje je kako, kad i na koji način uopće možemo i svoju pogrešku ispraviti. Pa upravo zato što ne znam što je istina ja ću oprati ruke.
Ispravci netočnih navoda, poštovani zastupnik Miroslav Rožić.
Poštovani predsjedniče! Gospodin Kramarić kaže, mi moramo čuvati institucije. A tko će čuvati ovu instituciju zastupnika gospodine Kramariću? Tko čuva instituciju Hrvatskog sabora ako to nismo mi sami? Tko će to čuvati? Da kažete da ispravljam, kad kažete da mi ne činimo ovdje sudnicu. Doista mi ne činimo ovdje sudnicu, to vi ponavljate. Ali ja vam ponavljam još jednom, protiv gospodina Branimira Glavaša nije dignuta optužnica. Ništa ne dolazi u sudnicu bez optužnice [[Upadica: Tako je.]]
Hvala. Drugi ispravak, poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Poštovani gospodine predsjedniče! Uvredljivo je slušati kolegu Kramarića koji uspoređuje katarzu Nijemaca, njemačke države '45. sa Domovinskom ratom. To je i uvreda i protivno je i Deklaraciji o zaštiti Domovinskoga rata i vjerujem da je on to u neznanju rekao jer me onda stvarno duboko zabrinjava njegovo mentalno stanje.
Treći ispravak, poštovani zastupnik Ivan Drmić.
Gospodin Kramarić tvrdi da treba prihvatiti Izvješće Mandatnog povjerenstva, ostaviti Branimira u pritvoru gdje štrajka glađu do smrti i da će na taj način biti zadovoljena pravda. Ma meni je žao jer nisam tako razmišljao do prije četiri tjedna. Pa pravda je veća u Haagu, jer da je Branimiru podignuta optužnica u Haagu on bi danas bio u Osijeku i dozvoljeno bi mu bilo da se brani sa slobode. Nažalost, naše pravosuđe je pod utjecajem Ive Sanadera. To ne dozvoljava.
Četvrti ispravak, poštovani zastupnik Pejo Trgovčević.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Ma ispravljam netočan navod gospodina Kramarića gdje je prozvao gospodina Rožića da je spominjao Poncija Pilata u svom izlaganju. To nije točno. Ali sam ja gospodine Kramariću zadivljen vašom pronicljivošću da skužite da se tu radite o Ponciju Pilatu. Samo niste gospodine Kramariću otkrili dvije stvari a to je tko je to danas u ovom slučaju Poncije Pilat a vama na znanje da su velike razlike između Poncija Pilata prije 2 tisuće i nešto godina i današnjeg koji je puno lukaviji a i okolnosti su drugačije.
Klub zastupnika HDZ-a predsjednik kluba poštovani zastupnik potpredsjednik doma Luka Bebić. Izvolite!
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo! Svaka izgovorena riječ u ovoj sabornici je politika bez obzira što je kao točka dnevnog reda, pa je i ovo očito. Ovo je prvi slučaj da Sabor odlučuje o pritvoru jednog svog člana, jednog zastupnika. Tu do sada na sreću a bolje bi bilo da nismo ni sada imali tu prigodu. Međutim, stvari su ovakve kakve jesu i mi iz tog ne možemo izići. Legitimno je pravo Hrvatskoga sabora, to sam i zadnji put u ime kluba rekao, da donese u ovom slučaju odluku kakvu god donese. Ne može nitko osporiti odluku Hrvatskog sabora bez obzira kako misli da stoji pravno stanje pojedinog ili ovog konkretnog slučaja. Znači, kako god Sabor donese odluku ona je legitimna i na Ustavu utemeljena. Cijelo ovo vrijeme kada je ovaj predmet na dnevnom redu u Hrvatskom saboru i veliki dio zaokuplja hrvatsku javnost čuli smo i slušali smo osnovnu primjedbu Sabor ne treba ulaziti u meritum jer Sabor nije sudnica. To je poruka mnogih i znanstvenika sa područja prava i djelatnik sudaca ili bivših sudaca uključujući i ustavne suce. Međutim, kako stoje stvari vidimo u novinama na televiziji "HDZ ostavlja Glavaša u pritvoru.". HDZ ostavlja Glavaša u pritvoru, ne ostavlja sud. Sud je, istražni sudac je donio odluku u jednom slučaju o pritvoru a to je nakon procedure potvrdilo izvanraspravno vijeće Okružnog suda u Zagrebu i na temelju toga a ne da li je Sabor prihvatio ili ne prihvatio naš kolega Branimir Glavaš je u Istražnom zatvoru, pritvoru na osnovu toga. I to je činjenica. Za mene važi načelo ne samo deklarativno nego i stvarno da je svatko nevin dok mu se ne dokaže sudskom pravomoćnom presudom drugačije pa i u ovom slučaju. Žao mi je ovo što se dešava, žao mi je. Kad bih mogao osobno pomoći pomogao bi, ali mi moramo ostati na razini onoga što jesmo a to je da se parlamentarna vlast ne može miješati u poslove pravosuđa kao što ni izvršna vlast se ne treba miješati u poslove pravosuđa. A u proceduralnom smislu postoji članak 25. Poslovnika Hrvatskoga sabora u kojem stoji "Povodom zahtjeva za odobrenje pritvora zastupnika odnosno za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Sabor odlučuje na osnovi izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva hoće li dati odobrenje za pritvor odnosno odobrenje za pokretanje kaznenog postupka. To je članak 25. našeg poslovnika. Prijedlog HDZ-a od 15.11. nije doveo u pitanje stavak 2. koji je upotrijebio istražni sudac a potvrdilo izvanraspravno vijeće pa je i po tom osnovu najmanje do 26. ovog mjeseca gospodin Glavaš u pritvoru. Dakle, do 26. i po ovoj ranijoj odluci odnosno potvrđenoj odluci izvanraspravnog vijeća gospodin kolega Branimir Glavaš je u pritvoru kako god ovaj Sabor odlučio ili ne odlučio. Većina klubova traži da se odmah glasuje. Klub HDZ nema ništa protiv tog prijedloga. Hvala.
Ispravci netočnih navoda. Prvi poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Poštovani gospodine predsjedniče! Kaže potpredsjednik da ne može osobno pomoći. Može itekako osobno pomoći i ne prihvatiti odluku Mandatno-imunitetnog povjerenstva gdje je dala protuustavnu suglasnost na zahtjev Županijskog državnog odvjetništva za određivanje pritvora jer to nisu mogli tražiti od Sabora. Znači, možete pomoći. Prema tome, ne možete također, netočna je i tvrdnja. Ne ostavlja Sabor Glavaša u pritvoru. Ostavlja baš Sabor Glavaša u pritvoru i HDZ koji je promijenio stajalište koje je pravno utemeljeno. Hvala.
Drugi ispravak poštovani zastupnik Miroslav Rožić.
Hvala lijepo. Gospodin Bebić, ispravit ću dva netočna navoda vrlo kratko. Gospodin Bebić rekao je "Sud je istražni sudac donio odluku o pritvaranju.". Istražni sudac nije sud, gospodine Bebiću. Istražni sudac je istražni sudac i kao institucija poznat je samo u Hrvatskoj i još nekim bliskim nam zemljama. U Europi i u svijetu istražni sudac uopće ne postoji kao institucija između državnog odvjetništva i suda. Drugo, rekli ste na početku izlaganja "Prvi put Hrvatski sabor donosi odluku o pritvoru.". I to nije točno. Hrvatski sabor je nažalost donosio pritvor o mnogim zastupnicima Hrvatskoga sabora, ne doduše u novijoj povijesti ali jedan o kojem je pritvoru Hrvatski sabor donosio odluku je i otac domovine doktor Ante Starčević i to u dva navrata. Bio je pritvaran po odluci Hrvatskog sabora. Hvala lijepo.
I treći ispravak poštovani zastupnik Vladimir Šišljagić.
Hvala lijepo. Gospodine Bebić, nije izvanraspravno vijeće potvrdilo odluku istražnog suca. Istražni sudac je donio rješenje o pritvoru a izvanraspravno vijeće je odbilo žalbu. A želio bih vas upozoriti na činjenicu da odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva, a to je nepobitna činjenica su takve da su upravo u raspravi ulazile u meritum stvari. Jer i same odluke ukazuju da se tamo raspravljalo o kaznenom zakonu, o točki 2., o točki 4. i vi ćete tvrdeći da ovaj Hrvatski sabor ne smije ulaziti i ne može ulaziti u meritum stvari prihvatiti ili ne prihvatiti odnosno staviti na glasovanje upravo te odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva koje su temeljene na raspravi o meritumu stvari. Unatoč tome što svi ti koji su dizali ruke na tom povjerenstvu, a prevagu ima, imaju zastupnici HDZ-a uopće nisu niti razumjeli, niti proučili, niti shvatili predmet i slučaj o kojem su glasovali.
Hvala. Dame i gospodo, molim? Još je ispravak netočnog navoda, Ivan Drmić. Izvolite.
Gospodine Bebiću tvrdite da je nedonošenje odluke odnosno odbijanje zahtjeva za pritvor Branimira Glavaša direktno miješanje Hrvatskog sabora u rad pravosuđa. Citirate članak 25. I po Ustavu i po zakonu i po tom članku 25. imate jednu ključnu riječ: Sabor odlučuje. Ako je ustavno pravo Sabora da donese odluku onda vjerojatno možda i sami zastupnici mogu odlučiti da li će dići ruku za ili protiv? Da ne trebaju sufliranje od državnog odvjetništva, od premijera, od hrvatske Vlade ili bilo koga drugoga. Ako je to tako i tako to tumačite onda idemo u izmjene Ustava i ukinuti uopće saborski imunitet jer je on bespredmetan ako ćemo mi automatizmom tu ga prihvaćati svaki zahtjev i zatvarati zastupnike. A i onda će vam biti olakšano, možete zatvarati više, češće, ali ne vjerujem da ćete na taj način dobiti sljedeće izbore.
Dobro. Čuli smo sve klubove koji su iznijeli svoja gledišta. Dame i gospodo zastupnici Mandatno-imunitetno povjerenstvo je raspravilo zahtjeve za skidanje imuniteta, za pokretanje postupka, za odobrenje pritvora. Podastrlo je svoja izvješća i onaj prijedlog da se ponovo sastane Mandatno-imunitetno povjerenstvo u proširenom sastavu sa zastupnicima na nejavnoj, zatvorenoj sjednici nema razloga za takvo sazivanje takve sjednice. Prvo, predsjednik Mandatnog povjerenstva je, ne saziva niti ima nakanu sazvati. Drugo, rasprava je zaključena o izvješćima Mandatnoga povjerenstva. Ovo nije sudska rasprava ili dokazni postupak da se rasprava može preotvoriti. Stoga nema, nema otvaranja rasprave i obnavljanja rasprave jer je rasprava zaključena. Prema tome treba, ja prihvaćam prijedloge klubova koji su iznijeli svoja stajališta i koji predlažu da se rasprava, da se glasovanje obavi sada i odmah. Klub zastupnika HSS-a, poštovani zastupnik Željko Pecek.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa ja sam u svojem govoru rekao kako smo mi pismeno tražili prije 3 dana od Mandatno-imunitetnog povjerenstva da sazove proširenu sjednicu zatvorenog tipa. Pa pošto u članku 104. piše kako Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Saboru donošenje odluke o imunitetu zastupnika ja smatram, a koliko vidim i neki drugi klubovi da bi bilo neophodno važno da Povjerenstvo i obrazloži zbog čega je donijelo takvu odluku. Mi do sada nismo čuli kao saborski zastupnici obrazloženje. Dobili smo samo odluku u kojoj vidimo kako je Povjerenstvo glasovalo. Pa vas molim da razmotrite zahtjev očito i onih koji su se pridružili Klubu HSS-a i da glasujemo o tome da održimo zatvorenu sjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Ja vas molim da glasujemo o tome.
Mandatno povjerenstvo je donijelo svoje odluke. Sabor na plenarnoj sjednici raspravlja da ili ne odobriti odluke Mandatnoga povjerenstva? Poštovani zastupnik Pero Kovačević, Klub HSP-a.
Poštovani gospodine predsjedniče u ime Kluba HSP-a također tražim da se izjasnimo o ovome prijedlogu Kluba HSS-a, a ako prelazite na glasovanje onda u ime Kluba prema članku 229., stavku 3. tražimo poimenično glasovanje.
Hvala. Poštovani zastupnik Vladimir Šišljagić, Klub HDSSB-a.
Gospodine predsjedniče ja vas molim uz svo uvažavanje institucije predsjednika Sabora da ne izvrćete ono što je u ovoj saborskoj, i za saborskom govornicom rečeno i traženo. Mi jesmo tražili glasovanje između ostalog. Kada je otvorena rasprava za ovom govornicom čuli smo od Kluba Hrvatske demokratske zajednice da povlači svoj prijedlog. Izuzetno bitna činjenica. Prijedlog o kojem se raspravljalo prije nego što je zaključena rasprava. Dakle nije zaključena rasprava a da se raspravljalo samo o prijedlogu Mandatno-imunitetnog povjerenstva nego i o prijedlogu vladajuće stranke. I rasprava je bila usmjerena. Dakle mi tražimo i podržavamo prijedlog gospodina Peceka. Nova sjednica Mandatno-imunitetnog povjerenstva sa zastupnicima i sa upoznavanjem, cjelovitim upoznavanjem sa predmetom kako bi se mogla donijeti pravovaljana odluka. Još nismo čuli zapravo formalno, formalno da je povućen prijedlog Hrvatske demokratske zajednice. Tražimo isto tako novu raspravu, novu raspravu nakon održane sjednice Mandatno-imunitetnog povjerenstva u Hrvatskom saboru. I naravno tražimo pojedinačno glasovanje o svakoj odluci.
Hvala lijepa. Ponovit ću ono, rasprava je zaključena. Mandatno-imunitetno povjerenstvo je donijelo svoje odluke. Sabor ih treba potvrditi ili ne potvrditi. O tome će Sabor glasovati kao i svi zastupnici glasovanjem. Idemo na, zatraženo je poimenično glasovanje pa ćemo u skladu s time i glasovati, s tim zahtjevom i Poslovnikom i poimenično glasovati. Predsjednice, predsjedniče Mandatno-imunitetnog povjerenstva izvolite pa ćemo, glasovat ćemo o, glasovat ćemo o prijedlozima Mandatno-imunitetnog povjerenstva [[Upadica: Što je sa prijedlogom Hrvatske demokratske zajednice?]] Prvo ćemo glasovati. Polako! Prvo ćemo glasovati, nema, prvo ćemo glasovati o potvrđivanju Odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva o davanju odobrenja za pritvaranje i pokretanje kaznenog postupka protiv Branimira Glavaša, zastupnika u Hrvatskom saboru po zahtjevu Županijskoga državnog odvjetništva u Osijeku upućenog putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske. Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Tako je štovani gospodine predsjedniče, zbog toga što imamo pisani prijedlog kluba Hrvatske seljačke stranke i o njemu se prvo moramo izjasniti, a tek onda prijeći na ovaj dio što vi sad silite. Prema tome, ne možete vi donijeti takvu odluku i u ime kluba Hrvatske stranke prava kažem da prvo to idete. Ako vi ne želite onda tražim sjednicu Odbora za Ustav i Poslovnik da se očituje o poslovničkoj utemeljenosti zahtjeva kluba HSS-a, a poslovnički utemeljen. Ne možete prelaziti preko toga, jer ovo je prethodno pitanje, jako bitno i kršite Poslovnik na taj način.
Poštovani zastupnik Vladimir Šišljagić, molim vas mir.
Pa gospodine predsjedniče kršite Poslovnik, hoćete nešto silom, na brzu ruku učiniti. Mislim da to nema smisla da zapravo nema smisla rušiti dignitet u ovom Hrvatskom saboru na ovakav jedan način. Pa ne možete kršiti Poslovnik. Ovdje je iznešeno više prijedloga. Vi gospodine predsjedniče kršite Poslovnik i ja tražim stanku od 30 minuta.
Ja ne kršim Poslovnik jer sjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva saziva predsjednik Mandatnoga povjerenstva. Povreda Poslovnika, zastupnik Drmić.
… [[Govornik naknadno uključen.]] i sazvati po zaključku Sabora. Gospodin iz HSS-a je predložio zaključak da se održi, Sabor donese zaključak da se hitno sazove i održi sjednica Mandatno-imunitetnog povjerenstva gdje će, gdje će moći biti nazočni svi zastupnici. Molim vas proučite bolje taj Poslovnik, ili možda se pravite da ne znate.
Ja neću biti neljubazan i nekorektan kao što ste vi sada. Ja izvrsno poznajem Poslovnik, pa me nemojte podučavati o nečemu što ja znam, a vi ne znate. Klub zastupnika HSS-a, poštovani zastupnik Željko Pecek. Izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]] Niste. Klub zastupnika HDZ-a, poštovani zastupnik Luka Bebić.
Prethodnih sjednica su mnogi klubovi tražili da se odmah glasuje o Izvješću Mandatno-imunitetskog povjerenstva, uključujući i ove klubove koji sada traže da se ne glasuje. Prema tome, mi smo prihvatili kao klub prijedlog vaš da se odma pristupi glasovanju u ovom slučaju i ne vidim nikakvog poslovničkog razloga da se ne pristupi glasovanju jer ovako kako se je počelo može se u nedogled tražiti ovo ili ono. Treba se držati Poslovnika, a Poslovnik kaže da se članak 25. Poslovnika, da Sabor odlučuje na temelju i na osnovu Izvješća Mandatno-imunitetskog povjerenstva.
Gospodo, pa, hoćemo li raspravu voditi u beskraj? Zastupnik Vladimir Šišljagić. Izvolite.
Ma jasno da raspravu možete ovako voditi u beskraj kad kršite Poslovnik. Pa nismo ni mi zastupnici toliko naivni i toliko blesavi kao vi to držite. Pa gospodine Bebić kako možete ovakve stvari iznositi ovdje u Hrvatskom saboru? Pa vi ste za ovom govornicom povukli vaš prijedlog HDZ-a, bez ikakvog obrazloženja, ispred kluba. I mi nismo tražili samo glasovanje. Mi smo tražili i novu raspravu s obzirom da je bitna činjenica koju ste vi iznijela ispred kluba, mada formalno još povukli pisani prijedlog niste da povlačite svoj prijedlog. Prema tome gospodine predsjedniče, pa nemojte više praviti farsu od ovog Hrvatskog sabora. Pa daj nemojte je kršiti Poslovnik, postupite po Poslovniku. Imate prijedloge i za tumačene za Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Imate prijedlog gospodina Peceka. Imate naš prijedlog i prijedlog više klubova da se sazove nova sjednica, nova sjednica Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Ako ništa drugo onda zbog činjenice da je ona prva odluka bila kako se kazalo i kako se tvrdilo protuustavna. Zar vam to ne para uši? Protuustavna. Zar nije smiješno da prije 7 dana čvrsto branite svoje stajalište, a sada ste nakon 7 dana sa svojim stajalištem ne slažete? Ja vas molim …
Kolega Šišljagić o tome će se glasovati, o tome će se glasovati…
… stanku od 30 minuta …
… o tome će se glasovati kroz prijedloga Izvješća Mandatnoga povjerenstva. Ja neću i ne može se voditi više daljnja rasprava. Neću. Ne zakazujem ja sjednicu Mandatnoga povjerenstva i ona neće biti i niti održana. Idemo na glasovanje.
Ja ispred kluba tražim stanku od 30 minuta.
Stanku ste već dobili.
Ne, nisam dobio jer kršite Poslovnik Hrvatskog sabora.
Stanku ne možete tražiti zbog kršenja Poslovnika predsjednika Sabora. Idemo na glasovanje.
Ma nove okolnosti su iznešene gospodine predsjedniče. uz to što kršite Poslovnik nove okolnosti su …
Ja ne kršim Poslovnik.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Gospodo, to je stvar, to će se riješiti glasovanjem. To će se riješiti glasovanjem. Gospodo dajte molim vas, idemo na glasovanje. Idemo na glasovanje [[Upadica: Ne možemo dobiti riječ u ime kluba.]] Izvolite gospodine Rožić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Dakle, i klub HSP-a bi se volio pridružiti stanci da uspijemo napisati prijedloge svojih zaključaka od kojih smo odustali jer ih je podnijela Hrvatska demokratska zajednica. Obzirom da je Hrvatska demokratska zajednica nas na izvjestan način sad ispada izigrala, jer mi nismo svoje prijedloge zaključka predali. Ja vas molim da nam date priliku da podnesemo svoje prijedloge zaključaka o kojima bi se moglo glasovati prije ovoga kao što se trebalo glasovati, a o kojima je već prevedena rasprava. Mi čak niti ne tražimo da se ponovno provede rasprava. Mi samo tražimo da podnesemo zaključke koje Hrvatska demokratska zajednica povukla, a u dogovoru s nama bila podnijela pa nismo zato mi podnosili. Mislim da je to poznato i vama i javnosti i svima. Mi smo sada dovedeni u jednu situaciju gdje moramo glasovati o izvješću Mandatno-imunitetnog povjerenstva, a provodili smo raspravu o zaključcima Hrvatske demokratske zajednice. Šta je to bila uludo ispaljena rasprava?
Ne. Rasprava se provodila o odlukama i prijedlozima Mandatno-imunitetnog povjerenstva uz prijedlog zaključka Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice. Dame i gospodo zadnji puta, rasprava je zaključena, ne kanim je preotvarati i idemo na glasovanje. Molim glasovanje je o sljedećem. Pod 1. utvrđivanje odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva o davanju odobrenja za pritvaranje i pokretanje kaznenog postupka protiv Branimira Glavaša, zastupnika u Hrvatskom saboru po zahtjevu Županijskog državnog odvjetništva u Osijeku upućenom putem Državnoga odvjetništva Republike Hrvatske. Dajem na glasovanje odluku kojom se potvrđuje odluka Mandatno-imunitetnog povjerenstva od 23. listopada 2006. godine o davanju odobrenja za pritvaranje i pokretanje kaznenog postupka protiv Branimira Glavaša, zastupnika u Hrvatskom saboru po zahtjevu Županijskog državnog odvjetništva u Osijeku upućenog putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske. Izvolite prozivati zastupnike.
Jene Adam, Đurđa Adlešić, Irena Ahel – za, Zdenko Antešić, Ingrid Antičević Marinović, Željka Antunović – za, Franjo Arapović – za, Mato Arlović, Zdenka Babić Petričević, Stjepan Bačić, Anto Bagarić, Ivan Bagarić, Marija Bajt, Ivo Banac – za, Luka Bebić, Marijan Bekavac – za, Jure Bitunjac – za, Florijan Boras, Dražen Bošnjaković, Ljubica Brdarić – za, Mirajana Brnadić – za, Kajo Bućan – za, perica Bukić, Karmela Caparin, Mato Crkvenac, Miroslav Čačija, Ivan Čehok, Lino Červar, Lucija Čikeš, Zdenka Čuhnil, Tomislav Čuljak – za, Krešimir Ćosić – za, Mirjana Didović, Miljenko Dorić, Valter Drandić, Ivan Drmić, Josip Đakić – za, Anto Đapić – protiv, Srećko Ferenčak – za, Mirko Filipović – za, Stjepan Fiolić – za, Ratko Gajica, Mato Gavran – za, Branimir Glavaš, Andrija Hebrang, Vilim Herman – za, Sivano Hrelja, Nikola Ivaniš – za, Rade Ivas – za, Gordan Jandroković – za, Ivan Jarnjak – za, Vlado Jelkovac – za, Ivo Josipović – za, Vlado Jukić, Ljubo Jurčić, Marin Jurjević – za, Ivan Jurkin – za, Damir Kajin – za, Antun Kapraljević – za, Ivica Klem – za, Ivan Kolar, Zlatko Koračević – za, Miroslav Korenika – za, Alenka Košiša Čičin-Šain – za, Pero Kovačević, Stjepan Kozina – za, Zlatko Kramarić, Vladimir Kurečić – za, Željko Kurtov – za, Ljubica Lalić, Željko Ledinski, Josip Leko – za, Ruža Lelić, Dragutin Lesar – za, Slaven Letica – protiv, Slavko Linić – za, Ivo Lončar, Šime Lučin, Marija Lugarić – za, Nevenka Majdenić, Nikola Mak – protiv, Jakša Marasović – za, Ante Markov, Krunoslav Markovinović – za, Jagoda Martić, Jagoda Majska Martinčević – za, Frano Matušić – za, Milan Meden – za, Darko Milinović – za, Neven Mimica, Petar Mlinarić – za, Marijan Mlinarić, Zvonimir Mršić, Željko Nenadić – za, Živko Nenadić, Milanka Opačić – za, Ivica Pančić, Božidar Pankretić, Branimir Pasecky, Jelena Pavičić Vukičević – za, Željko Pavlic, Željko Pecek, Biserka Perman – za, Kruno Peronja – za, Antun Pruško – za, Dorotea Pešić-Bukovac – za, Tonino Picula, Velimir Pleša – za, Valter Poropat, Ivana Posavec Krivec, Šime Prtenjača, Dragutin Pukleš, Milorad Pupovac, Vesna Pusić – za, Ivica Račan – za, Furio Radin, Jozo Radoš – za, Niko Rebić – za, Luka Roić, Ivanka Roksandić – za, Miroslav Rožić, Zvonimir Sabati, Petar Selem, Damir Sesvečan – za, Gordana Sobol – za, Zdravko Sočković, Nikola Sopćić, Vojislav Stanimirović, Nenad Stazić, Ivana Sučec-Trakoštanec, Vladimir Šeks – za, Marko Širac, Vladimir Šišljagić, Vesna Škare Ožbolt – suzdržana, Vesna Škulić, Božica Šolić – za, Vladimir Štengl, Tonči Tadić, Šemso Tanković – suzdržan, Ruža Tomašić, Tomislav Tomić, Emil Tomljanović, Jozo Topić – suzdržan, Pejo Trgovčević, Marko Turić – za, Davorko Vidović, Ivan Vučić – za, Antun Vujić – za, Nikola Vuljanić – za, Dragica Zgrebec – za, Mario Zubović – za, Miomir Žužul – za. Jene Adam, Đurđa Adlešić, Ingrid Antičević-Marinović, Marija Bajt, Miroslav Čačija, Ivan Čehok, Mirjana Didović, Valter Drandić, Ivan Drmić - protiv, Ratko Gajica, Branimir Glavaš, Silvano Hrelja, Vlado Jukić, Ljubo Jurčić, Ivan Kolar, Pero Kovačević, Zlatko Kramarić, Ljubica Lalić, Željko Ledinski, Ivo Lončar, Ante Markov, Neven Mimica, Ivica Pančić, Božidar Pankretić, Željko Pecek, Tonino Picula, Valter Poropat, Dragutin Pukleš, Milorad Pupovac, Furio Radin, Luka Roić, Miroslav Rožić, Zvonimir Sabati, Petar Selem, Vladimir Šišljagić - protiv, Tonči Tadić, Ruža Tomašić, Pejo Trgovčević, Davorko Vidović.
Gospođe i gospodo zastupnici, sa 106 glasova za, 5 protiv, 3 suzdržana donijeta je odluka kojom je potvrđena odluka Mandatno-imunitetnog povjerenstva od 23. listopada ove godine o davanju odobrenja za pritvaranje i pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Branimira Glavaša po zahtjevu Županijskog državnog odvjetništva u Osijeku. Drugo, dajem na glasovanje potvrđivanje odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva o davanju odobrenja za pritvaranje Branimira Glavaša, zastupnika u Hrvatskom saboru po zahtjevu istražnog suca Županijskog suda u Zagrebu, Zdenka Posavca. Dajem na glasovanje odluku kojom se potvrđuje odluka Mandatno-imunitetnog povjerenstva od 26. listopada ove godine o davanju odobrenja za pritvaranje zastupnika Branimira Glavaša po zahtjevu istražnog suca Županijskog suda u Zagrebu, Zdenka Posavca. Izvolite.
Jene Adam, Đurđa Adlešić, Irena Ahel - za, Zdenko Antešić, Ingrid Antičević-Marinović, Željka Antunović - za, Franjo Arapović - za, Mato Arlović - za, Zdenka Babić-Petričević, Stjepan Bačić, Anto Bagarić, Ivan Bagarić, Marija Bajt, Ivo Banac - za, Luka Bebić, Marijan Bekavac - za, Jure Bitunjac - za, Florijan Boras - za, Dražen Bošnjaković - za, Ljubica Brdarić - za, Mirjana Brnadić - za, Kajo Bućan, Perica Bukić - za, Karmela Caparin - za, Mato Crkvenac - za, Miroslav Čačija, Ivan Čehok, Lino Červar, Lucija Čikeš - za, Zdenka Čuhnil - , Tomislav Čuljak - , Krešimir Čosić - , Mirjana Vidović - , Miljenko Dorić - za, Valter Drandić - , Ivan Drmić - protiv, Josip Đakić - , Anto Đapić - protiv, Srećko Ferenčak - za, Mirko Filipović - za, Stjepan Fiolić - , Ratko Gajica - , Mato Gavran - za, Branimir Glavaš - , Andrija Hebrang - , Vilim Herman - , Silvano Hrelja - , Nikola Ivaniš - , Rade Ivas - , Gordan Jandroković - za, Ivan Jarnjak - za, Vlado Jelkovac - za, Ivo Josipović - , Vlado Jukić - , Ljubo Jurčić - , Marin Jurjević - , Ivan Jurkin - , Damir Kajin - za, Antun Kapraljević - , Ivica Klem - , Ivan Kolar - , Zlatko Koračević - za, Miroslav Korenika - za, Alenka Košiša Čičin-Šain - , Pero Kovačević - , Stjepan Kozina - , Zlatko Kramarić - , Vladimir Kurečić - za, Željko Kurtov - , Ljubica Lalić - , Željko Ledinski - , Josip Leko - , Ruža Lelić - , Dragutin Lesar - , Slaven Letica - , Slavko Linić - , Ivan Lončar - , Šime Lučin - , Marija Lugarić - za, Nevenka Majdenić - , Nikola Mak - , Jakša Marasović - , Ante Markov - , Krunoslav Markovinović - , Jagoda Martić - , Jagoda Majska-Martinčević - , Frano Matušić - za, Milan Meden - , Darko Milinović - , Neven Mimica - , Marijan Mlinarić - , Petar Mlinarić - , Zvonimir Mršić - , Željko Nenadić - za, Živko Nenadić - za, Milanka Opačić - , Ivica Pančić - , Božidar Pankretić - , Branimir Pasecky - , Jelena Pavičić-Vukičević - , Željko Pavlic - , Željko Pecek - , Biserka Perman - , Kruno Peronja - , Anton Peruško - , Dorotea Pešić-Bukovac - za, Tonino Picula - , Velimir Pleša - za, Valter Poropat - , Ivana Posavec-Krivec - , Šime Prtenjača - , Dragutin Pukleš - , Milorad Pupovac - , Vesna Pusić - , Ivica Račan - , Furio Radin - , Jozo Radoš - , Niko Rebić - , Luka Roić - , Ivanka Roksandić - za, Miroslav Rožić - , Zvonimir Sabati - , Petar Selem - , Damir Sesvečan - za, Gordana Sobol - , Zdravko Sočković - , Nikola Sopčić - za, Vojislav Stanimirović - , Nenad Stazić - , Ivana Sučec-Trakoštanec - za, Vladimir Šeks - za, Marko Širac - , Vladimir Šišljagić - , Vesna Škare Ožbolt – za, Vesna Škulić - za, Božica Šolić - za, Vladimir Štengl - , Tonči Tadić - , Šemso Tanković - , Ruža Tomašić - , Tomislav Tomić - , Emil Tomljanović - , Jozo Topić - , Pejo Trgovčević - , Marko Turić - , Davorko Vidović - , Ivan Vučić - , Antun Vujić - , Nikola Vuljanić - za, Dragica Zgrebec - , Mario Zubović - , Miomir Žužul – za. Jene Adam, Ingrid Antičević Marinović, Marija Bajt, Miroslav Čačija, Ivan Čehok, Zdenka Čuhnil, Mirjana Didović, Valter Drandić, Branimir Glavaš, Silvano Hrelja, Ivo Josipović, Vlado Jukić, Ljubo Jurčić, Ivan Kolar, Alenka Košiša Čičin-Šain, Pero Kovačević, Zlatko Kramarić, Željko Kurtov, Ljubica Lalić, Željko Ledinski, Ivo Lončar, Ante Markov, Neven Mimica, Ivica Pančić, Božidar Pankretić, Željko Pecek, Tonino Picula, Valter Poropat, Dragutin Pukleš, Milorad Pupovac, Furio Radin, Miroslav Rožić, Zvonimir Sabati, Petar Selem, Vladimir Šišljagić, Tonči Tadić, Ruža Tomašić, Pejo Trgovčević, Davorko Vidović i to je to.
Sa 108 glasova za, 3 protiv i 1 suzdržanim donijela je odluka kojom se potvrđuje odluka Mandatno-imunitetnog povjerenstva o davanju odobrenja za pritvaranje zastupnika Branimira Glavaša po zahtjevu istražnog suca u Zagrebu Zdenka Posavca. Treća odluka, potvrđivanje odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva o davanju odobrenja za pritvaranje Branimira Glavaša, zastupnika u Hrvatskom saboru po zahtjevu Županijskog državnog odvjetništva u Zagrebu upućenom preko Državnog odvjetništva Republike Hrvatske. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke kojom se potvrđuje odluka Mandatno-imunitetnog povjerenstva od 26. listopada o.g. o rečenom davanju odobrenja za pritvaranje.
Jene Adam, Đurđa Adlešić, Irena Ahel - za, Zdenko Antešić, Ingrid Antičević-Marinović, Željka Antunović - za, Franjo Arapović - za, Mato Arlović – za, Zdenka Babić-Petričević - za, Stjepan Bačić - za, Anto Bagarić - za, Ivan Bagarić, Marija Bajt, Ivo Banac - za , Luka Bebić - za, Marijan Bekavac - za, Jure Bitunjac - za, Florijan Boras - za, Dražen Bošnjaković - za, Ljubica Brdarić - za, Mirjana Brnadić - za, Kajo Bućan, Perica Bukić - za, Karmela Caparin - za, Mato Crkvenac, Miroslav Čačija, Ivan Čehok, Lino Červar - za, Lucija Čikeš - za, Zdenka Čuhnil - suzdržan, Tomislav Čuljak - za, Krešimir Čosić - za, Mirjana Didović, Miljenko Dorić - za, Valter Drandić, Ivan Drmić, Josip Đakić, Anto Đapić - protiv, Srećko Ferenčak - za, Mirko Filipović - za, Stjepan Fiolić - za, Ratko Gajica, Mato Gavran - za, Branimir Glavaš, Andrija Hebrang - za, Vilim Herman - za, Silvano Hrelja, Nikola Ivaniš - za, Rade Ivas - za, Gordan Jandroković - za, Ivan Jarnjak - za, Vlado Jelkovac - za, Ivo Josipović - za, Vlado Jukić, Ljubo Jurčić, Marin Jurjević - za, Ivan Jurkin, Damir Kajin - za, Antun Kapraljević - za, Ivica Klem - za, Ivan Kolar, Zlatko Koračević - za, Miroslav Korenika - za, Alenka Košiša Čičin-Šain - za, Pero Kovačević, Stjepan Kozina - za, Zlatko Kramarić - za, Vladimir Kurečić - za, Željko Kurtov, Ljubica Lalić, Željko Ledinski, Josip Leko - za, Ruža Lelić - za, Dragutin Lesar - za, Slaven Letica - protiv, Slavko Linić - za, Ivan Lončar, Šime Lučin - za, Marija Lugarić - za, Nevenka Majdenić - za, Nikola Mak - protiv, Jakša Marasović - za, Ante Markov, Krunoslav Markovinović - za, Jagoda Martić - za, Jagoda Majska-Martinčević - za, Frano Matušić – za, Milan Meden - za, Darko Milinović - za, Neven Mimica, Marijan Mlinarić - za, Petar Mlinarić, Zvonimir Mršić - za, Željko Nenadić - za, Živko Nenadić - za, Milanka Opačić - za, Ivica Pančić, Božidar Pankretić, Branimir Pasecky - za, Jelena Pavičić-Vukičević, Željko Pavlic - za, Željko Pecek, Biserka Perman - za, Kruno Peronja – za, Anton Peruško - za, Dorotea Pešić-Bukovac - za, Tonino Picula - za, Velimir Pleša - za, Valter Poropat, Ivana Posavec-Krivec - za, Šime Prtenjača - za, Dragutin Pukleš, Milorad Pupovac, Vesna Pusić - za, Ivica Račan - za, Furio Radin, Jozo Radoš - za, Niko Rebić - za, Luka Roić, Ivanka Roksandić - za, Miroslav Rožić, Zvonimir Sabati, Petar Selem, Damir Sesvečan - za, Gordana Sobol, Zdravko Sočković, Nikola Sopčić - za, Vojislav Stanimirović, Nenad Stazić, Ivana Sučec-Trakoštanec, Vladimir Šeks - za, Marko Širac, Vladimir Šišljagić - protiv, Vesna Škare-Ožbolt, Vesna Škulić, Božica Šolić, Vladimir Štengl, Tonči Tadić, Šemso Tanković, Ruža Tomašić, Tomislav Tomić, Emil Tomljanović, Jozo Topić, Pejo Trgovčević, Marko Turić, Davorko Vidović, Ivan Vučić, Antun Vujić, Nikola Vuljanić, Dragica Zgrebec, Mario Zubović, Miomir Žužul. Jene Adam, Đurđa Adlešić, Ingrid Antičević-Marinović, Marija Bajt, Miroslav Čačija, Ivan Čehok, Mirjana Didović, Valter Drandić, Ivan Drmić – protiv, Ratko Gajica, Branimir Glavaš, Silvano Hrelja, Vlado Jukić, Ljubo Jurčić, Ivan Kolar, Pero Kovačević, Zlatko Kramarić, Željko Kurtov, Ljubica Lalić, Željko Ledinski, Ivo Lončar, Ante Markov, Neven Mimica, Ivica Pančić, Božidar Pankretić, Željko Pecek, Tonino Picula, Valter Poropat, Dragutin Pukleš, Milorad Pupovac, Furio Radin, Luka Roić, Miroslav Rožić, Zvonimir Sabati, Petar Selem, Nenad Stazić, Tonči Tadić, Ruža Tomašić, Jozo Topić, Pejo Trgovčević, Davorko Vidović.
Hvala. Utvrđujem da je sa 105 glasova za, 5 protiv i 3 suzdržana donesena odluka kojom se potvrđuje odluka Mandatno-imunitetnog povjerenstva od 26. listopada o davanju odobrenja za pritvaranje Branimira Glavaša zastupnika u Hrvatskom saboru po zahtjevu Županijskog državnog odvjetništva u Zagrebu. U ime kluba HDZ-a poštovani zastupnik potpredsjednik doma Luka Bebić. Izvolite!
Obzirom da je Sabor odlučio o sva tri ova prijedloga Mandatno-imunitetnog povjerenstva ja u ime kluba povlačim naš prijedlog.
Da, konzumiran je [[Upadica: Bravo, Luka!]] Nastavljamo sjednicu sa Prijedlogom državnog proračuna Republike Hrvatske za 2007. godinu, sa prijedlogom [[Upadica: Vladimire Šeks, sram te bilo!]] Projekcije proračuna za 2008. i 2009. godinu. Zastupniče Drmiću, naučite se redu i uljudnosti i izvolite naučiti se uzeti malu knjižicu o bontonu i odgoju. Izvolite iz sabornice! … [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite van. … [[Upadica se ne čuje.]] Da. Vi ćete nas podučavati o moralu?! Upravo ste vi moralna vertikala i veličina koju ćete vi podučavati, koja će podučavati moral. Vi ste upravo ukrasni primjerak te vertikale. … [[Upadica se ne čuje.]] Da. Hvala lijepa. Davanje mišljenja Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav na temelju članka 267. Poslovnika Hrvatskog sabora. Dajem na glasovanje mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav koji je dato na zahtjev zastupnice Vesne Škare Ožbolt u svezi oduzimanja riječi u tijeku rasprave o Izvješću Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 79 glasova za prihvaćeno navedeno mišljenje.