Poštovani poslanici, poštovani gosti otvaram 7. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dame i gospodo poslanici,cijenjeni gosti, pozdravljam sve prisutne i sve pozvane. Na današnju sjednicu pozvani su predsjedavajući i članovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine koji će nam se pridružiti u najskorije vrijeme, predsjedavajući i članovi VIjeća ministara, aktuelnog saziva VIjeća ministara kao i članovi Vijeća ministara koje je predsjedavajući Vijeća ministara imenovao, a čije je stupanje na dužnost uvjetovano našom današnjom odlukom o potvrđivanju Odluke predsjedavajućeg Vijeća ministara, pozvani su predstavnici OHR-a, OSCE-a, EU, Posmatračke misije, predstavnici ambasada u Bosni i Hercegovini koji su izrazili interes da prate rad Parlamentarne skupštine, predstavnik Misije UN-a u Bosni i Hercegovini. Dakle, još jedanputa pozdravljam sve prisutne, sve one koje sam nabrojao, naravno kao i predstavnike medija. Konstatujem da današnjoj sjednici od ukupno 42 poslanika, koliko broji Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine prisustvuje 40 poslanika. Odustni su gospođa Seada Palavrić i gospodin Vinko Zorić koji su pravdali odsustvo sa današnje sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dame i gospodo poslanici u pozivu za ovu sjednicu dobili ste prijedlog dnevnog reda kojeg je usaglasio Kolegij Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Ja samo želim da prije nego što pređemo na raspravu o dnevnom redu da vas obavijestim da je Kolegij Predstavničkog doma, a o tome je informiran i Prošireni kolegij ovoga doma razmatrajući tok današnje sjednice zaključio da će eventualno biti potrebno, ukoliko se zato ispune pretpostavke, a ja se nadam da hoće, vezano za potvrđivanje Odluke predsjedavajućeg ministara o imenovanju Vijeća ministara, a budući da je jedan od već imenovanih ministara i član ovoga kolegija, će se ukazati potreba da iza ove druge tačke, ali nećemo to uvrštavati u dnevni red, nego uslovno ovako želim dakle da vas obavjestim uakazati potreba za izborom i člana Kolegija Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine iz reda hrvatskog naroda, pa da tu činjenicu imate u vidu kada raspravljamo o dnevnom redu. 2 Toliko za uvodne napomene o dnevnom redu. Ja otvaram raspravu o prijedlogu dnevnog reda kojeg ste dobili. Izvolite. Gospodin Potočnik.
Dame i gospodo, ovaj plan koji ste predložili i razvoja Bosne i Hercegovine predviđa da za 12 godina dostignemo nivo prije rata. On je neprihvatljiv i to trebate reći svim građanima Bosne i Hercegovine. Hvala lijepo.
I ja se vama zahvaljujem gospodine Potočnik, ali moram vam priznati da da nisam shvatio zašto bi se ta važna stvar o kojoj vi govorite odnosila na dnevni red. Mi vodimo raspravu o dnevnom redu. Ali, evo vi imate pravo jel izaći za govornicu. Izvolite dalje, ko želi da govori o dnevnom redu? Gospodin Špirić Nikola.
Gospodo predsjedavajući, cijenjeni kolege poslanici, uvaženi članovi odlazećeg Vijeća ministara, dolazećeg Vijeća ministara, cijenjeni gosti, predstavnici sredstava informisanja. Ja imam prijedlog za korekciju dnevnog reda i sada kada sam polazio neko od poslanika dobaci, kaže i ja bi se javio bar da sam dobio dnevni red. Možda bi ljudi diskutovali da su na vrijeme dobili dnevni red. Ja cijenim da je bilo kratko vrijeme od petka do ponedeljka da se ovi obimni materijali dostave poslanicima, da ih pročitaju. Po neki koji hoće da rade odgovorno i prouče da bismo mogli imati produktivan rad Parlamenta. Ali nije ni prvi ni posljednji put da odluke donosimo a da ne čitamo ono što nam je na stolu. Evo sada kada smo sjeli dobili smo svi dnevni red. Dobili smo Izvještaj o radu prošlog saziva Vijeća ministara na 6o strana, dobili smo uvodno izlaganje predsjedavajućeg Savjeta ministara, dobili smo razne izvještaje i čini mi se da bi stvarno bilo krajnje neozbiljno da danas kao Parlament radimo a da nismo pročitali ni jedan materijal. Ja to za sebe mogu reći jer sam jutros dobio taj materijal, našao ga na stolu. Ne vjerujem da su drugi to preko subote i nedelje, s ozbirom na uslove u kojima radimo mogli dobiti. U tom smislu ja predlažem da se skine prva tačka dnevnog reda, to je Izvještaj o radu Vijeća ministara Bosne i Hercegovine za 2002. godinu, iz razloga da imamo vremena da pročitamo taj izvještaj i da ga usvojimo na prvoj redovnoj sjednici. Nećemo ništa izgubiti, izuzev što ćemo imati vremena da se kao poslanici pripremimo o izvještaju. Drugi moj prijedlog jeste da se skine 9. tačka dnevnog reda, to je Imenovanje tri člana Predstavničkog doma u Parlamentarnu deletaciju BiH pri Vijeću Evrope. Naime, vi znate kakva je procedura izbora zajedničke delegacije, da je to zajednička delegacija oba doma i Predstavničkog doma i Doma naroda, da Dom naroda još nije konstituisan, da oba kolegija oba doma po proceduri treba da utvrde kriterije da bismo mogli imenovati delegaciju. Ukoliko se ne želimo igrati starih providnih šema da izaberemo privremenu delegaciju koja će ostati stalna. Ali, ja sam zato da mi poštujemo Poslovnik i zato tražim da se ova tačka dnevnog reda skine sa današnje sjednice. 3 I tražim da se skine 10. tačka dnevnog reda to je Prijedlog odluke o utvrđivanju štamparskih poslova od državnog interesa, jer je ona apsolutno van poslovnička iako je Dom naroda u kojem sam ja predsjedavao usvojio ovu odluku, nema potrebe o njoj da raspravlja Predstavničko vijeće. Ta odluka je obavezujuća, ali ona nema formu zakona. A samo zakone u istovjetnom tekstu usvajaju oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, izuzev ako neko neće da to postane zakon, a to je nemoguće da odluka postane zakon. Ona je nakon usvajanja u Domu naroda bi trebale institucije i organi vlasti u Bosni i Hercegovini da se pridržavaju te odluke koja nema opet, upozoravam, zakonsku snagu i ne vidim potrebe da bude tačka dnevnog reda današnje sjednice. I naravno, dakle danas bismo mogli raspravljati o potvrđivanju novog sastava Savjeta ministara, o ovim različitim saglasnostima ratifikaciji i sporazuma i na taj način efikasno po mom viđenju zaključiti rad današnje sjednice, s tim što ja mislim da ja mislim da nije dobro, nije dobro da evo i danas imamo zasjedanje, ako smo smogli da poštujemo sve praznike svih naroda u Bosni i Hercegovini, dobro bi bilo da smo u subotu imali ovu sjednicu, čini mi se da ništa ne bismo pogriješili, a mogli smo je završiti, ali evo pošto je zakazana danas ja pristajem da radim, ali to je upozorenje onima koji pre svega u ime srpskog naroda odlučuju i pitaju se u ovoj skupštini da više povedu računa, jer nije sve u Bosni i Hercegovini med i mlijeko. U to ćemo se vrlo brzo uvjeriti. I ono što još želim da predložim kao novu tačku dnevnog reda, a čini mi se da smo imali materijale ili je bilo mogućnosti ukoliko ovdje nije gola borba za vlast i za sjedanje u fotelje, da smo danas dobili recimo materijal i raspravljali o Izvještaju o ORLU, aferi koja je nanjela štetu i Republici Srpskoj i Bosni i Hercegovini, izuzev ako se u ovoj državi ne vodi jaranska politika. Ovdje izgleda postoji samo jedna institucija koju moramo o svemu obavještavati, a državni Parlament bogami i ni po čemu i nije bitan. Kako je moguće da ono što se tiče države Bosne i Hercegovine i njenih entiteta i naroda, da ovaj parlament nikada niko ne osjeti da prvog informiše ni o čemu? Da li iko razmišlja da ima smisla i ima potrebe i zato neću tražiti da se izjašnjavamo o tome, ali čini mi se da bi dobra sugestija bila za naredno zasjedanje. A ono što bi dobro bilo da raspravljamo danas jeste obrazac o ličnim podacima koji su poslanici dobili pre mjesec dana i ne vjerujem da je iko uspio da popuni. Kako je moguće da se sve to traži od poslanika da niko ne upita ovaj parlament zašta to služi. Ja se slažem da treba poštovati Zakon o sukobu interesa, ali čini mi se da kreiranje ovog obrasca koji se tiče ličnih podataka koji zadire u deseto koljeno i kada pitate brata od ujaka u Americi daj mi matični broj kaže ti nisi normalan. Dajte molim vas da otvorimo raspravu da vratimo Administrativnoj komisiji da kreira upitnik koji će biti upotrebljiv za rad realizacije Zakona o sukobu interesa, a ne da svako pravi svoju špijunsku mrežu u Bosni i Hercegovini. Pa ćemo tobože stvarati jednu službu, a imaćemo najmanje 20. I ne znam za koje potrebe ovo služi. Ja bih volio da mi kreator upitnika objasni. Ja moram da kažem da nisam uspio za mjesec dana da ga popunim i ne znam hoću li do kraja mandata. Ali, evo molim ostale poslanikem možda ima pametnijih ljudi koji su uspjeli to završiti. Ali da popuni upitnik onako kako se traži, a ne da piše nemam broja, nemam odgovora, u Los Anđelesu je, neda mi brat od tetke podatak, neda ujna, neda nana, neda baka, neda deko. Ja tražim dakle danas tačku dnevnog da se izjasnimo hoćemo li popuniti taj upitnik ili kreirati upitnik ono što se tiče poslanika i digniteta poslanika. Nisam protiv toga da se poštuje zakon, ali sam protiv toga da se traže podaci koji nikom vjerujte ne služe i koje je nemoguće dobiti. Hvala vam lijepo. 4
Dobro. Zahvaljujem gospodinu Špiriću. Ja bih zaista zamolio, ja nisam prekidao gospodina Špirića iako je izašao izvan vremena od tri minuta zato što je ima nekoliko prijedloga koji su vezani za dnevni red. Moram priznati da je moguće i ovoliko prijedloga iznjeti u tri minuta i ja vas molim da se tržite Poslovnika i vremena koje je predviđeno za raspravu o dnevnom redu. Toliko kao jedno skretanje pažnje na poslovničku odredbu. Ko dalje želi da govori o dnevnom redu? Zaključujem raspravu o dnevnom redu.Prelazimo na izjašnjavanje. Mi imamo dakle prijedlog gospodina Nikole Špirića da se tačka 1. dnevnog reda skine sa dnevnog reda. Ja moram upoznati takošer Predstavnički dom da je iz nekoliko klubova ovoga doma do mene dolazio zahtjev da se ova tačka dnevnog reda treba naći na dnevnom redu današnje sjednice, jer je jedino moguće da autor ovog izvještaja danas prezentira taj izvještaj. Nakon današnjeg čina ta mogućnost više ne postoji. A materijal ste za ovu tačku dnevnog reda dobili na sjednici od 3. januara 2003. godine. Dakle, dobili ste ga na vrijeme ovdje na klupe. Ali, bez obzira na to ja sam dužan staviti prijedlog gospodina Špirića na izjašnjavanje, pa vas zato pitam Ko je zato da se tačka 1. Izvještaj o radu Vijeća ministara Bosne i Hercegovine za 2002. godinu skine sa dnevnog reda današnje sjednice? Ko je zato? Dobro. Hvala vam. Ko je protiv toga? Hvala vam lijepa. Ko je uzdržan? Dajte mi rezultate. Ovako. Rezultati glasanja su sljedeći. Za je bilo 13, protiv je bilo 13, suzdržano 13. Molim vas, neko nije, molim vas, neko nije, molim vas samo malo pažnje, dajte molim vas. Dakle prijedlog za skidanje sa dnevnog reda ove tačke nije dobio potrebnu većinu u Domu. Prelazimo na drugi prijedlog gospodina Špirića. Prijedlog je da se dakle, da se tačka 9. dnevnog reda to je dakle Imenovanje članova Predstavničkog doma u parlamentarnu delegaciju Bosne i Hercegovine pri Vijeću Evrope skine sa dnevnog reda. Prije izjašnjavanja dakle ja sam dužan samo da dam jednu servisnu informaciju. Redovna sesija Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope će se održati u periodu od 27. do 31. januara ove godine. Mi smo dobili pismo od ambasadora Bosne i Hercegovine pri Parlamentarnoj skupštini VIjeća Evrope, gospodina Gauna u kojem se traži da ovaj dom, poštujući dosadašnje kriterije koji su važili za izbor ove delegacije izabere tri člana ove delegacije koji bi predstavljali Bosnu i Hercegovinu na redovnoj sesiji Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope u januaru mjesecu, dakle u ovom mjesecu ove godine. To treba uraditi do 20. ovog mjeseca. Današnja sjednica je zapravo prilika za to. Mi smo na sjednici Kolegija i na sjednici Proširenog kolegija obavili odgovarajuće pripreme o kojima ćemo vas 5 upoznati kada bude ova tačka dnevnog reda, ukoliko dakle ostane na dnevnom redu bila razmatrana. Dakle ovo je nophodno potrebna tačka za današnju sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, jer kažem na taj način mi ispunjavamo jednu svoju obavezu prema Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope i omogućavamo Bosni i Hercegovini da bude predstavljena na toj sesiji. Ali ja sam dužan staviti na glasanje. Ko je zato da se prihvati prijedlog gospodina Špirića da se ta tačka skine sa dnevnog reda? Ko je za? Hvala vam lijepo. Ko je protiv toga? Ko je protiv prijedloga da se ovo skine sa dnevnog reda? Hvala vam lijepa. Ko je uzdržan? Konstatujem da se Predstavnički dom po ovom pitanju izjasnio na sljedeći način. Od ukupno 40 poslanika, 13 je glasalo za prijedlog gospodina Špirića, 21 je glasao protiv i 6 je bilo suzdržano. Konstatujem da prijedlog nije dobio potrebnu opću parlamentarnu većinu. Prelazimo na sljedeći prijedlog gospodina Špirića. Prijedlog je da se tačka 10. to je Prijedlog odluke o utvrđivanju štamparskih poslova od državnog interesa skine sa dnevnog reda. Vi ste tu odluku dobili. Nju je usvojio Dom naroda. Ona vodi računa o potrebama domaće grafičke industrije i govori o odnosu države Bosne i Hercegovine i štampanja dokumenata koji su od državnog interesa, a vezano za potrebe i poslove grafičke industrije Bosne i Hercegovine. Znate dakle o čemu se radi. Ja prijedlog gospodina Špirića stavljam na glasanje. Ko je zato da se ova tačka skine s dnevnog reda? Ko je za?
Govori s mjesta, nije uključen mikrofon.
Molim vas, ko je zato. Glasanje je, nemojte gospodine Špiriću, ja vas molim. Ko je zato da se skine ovo s dnevnog reda? Hvala vam lijepo. Ko je protiv? Hvala vam lijepo. Poslanici koji su uzdržani, molim da dignu svoje kartone. Objavljujem da je od 40 poslanika koji su prisutni i koji su glasali 12 glasalo za prijedlog gospodina Špirića, a protiv je bilo 17, suzdržanih je bilo 11. Konstatujem da prijedlog nije dobio opću parlamentarnu većinu. Slijedeći prijedlog gospodina Špirića i to je posljednji prijedlog je vezan za raspravu o onom obrascu kojeg ste dobili na sjednici od 23. kojeg je proslijedila Izborna komisija Bosne i Hercegovine koji je vezan za utvrđivanje podataka o vezanih za Zakon o sukobu interesa 6 kojeg su dobili svi izabrani zvaničnici u Bosni i Hercegovini nakon općih izbora kako onih koji su izabrani u zakonodavna tijela vlasti, tako i onih koji su izabrani u tijela izvršne vlasti. Ja prijedlog gospodina Špirića stavljam na glasanje. Ko je zato da se prihvati prijedlog gospodina Špirića i da posljednja recimo tačka dnevnog reda današnje sjednice bude rasprava o tom obrascu o ličnim podacima? Ko je za? Hvala vam. Jeste izbrojali glasove? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Dajte mi rezultate. Objavljujem rezultate glasanja. Od 40 poslanika – 38 je glasalo za – protiv nije bio niko, suzdržana su bila 2. Konstatujem da je usvojena ova tačka dnevnog reda na prijedlog gospodina Špirića i to kao 12. tačka dnevnog reda. Nakon ovoga, ja konstatujem da je Predstavnički dom za 7. sjednicu, za današnju sjednicu utvrdio dnevni red kako slijedi: 1. Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH za 2002. godinu; 2. Potvrđivanje imenovanja zamjenija predsjedavajućeg Vijeća ministara, ministata i zamjenika ministara u Vijeću ministara BiH, uslovo, kažem, pojavit će se i ova tačka vezana za izbor člana Kolegija; 3. Poslanička pitanja i odgovori; 4. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o zahtjevu Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga krivičnog zakona BiH, po članu 104. Poslovnika; 5. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o zahtjevu Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o krivičnom postupku po članu 104. Poslvonika; 6. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o zahtjevu Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o zaštiti svjedoka pod prijetnjom i ugroženih svjedoka po članu 104. Poslovnika; 7. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka o nastavljanju parlamentarne procedure po prijedlozima zakona i drugih akata iz prethodnog saziva; 8. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o rezoluciji poslanika Zlatka Lagumdžije, podnesenoj na 6. sjednici Predstavničkog doma; 9. Imenovanje članova Predstanvičkog doma u parlamentarnu delegaciju BiH pri Vijeću Evrope; 10. Prijedlog odluke o utvrđivanju štamparskih poslova od držvnog interesa; 11. Davanje saglasnosti za ratifikaicju: a) Sporazuma između BiH i Republike Portugala o izajamnom unapređenju i zaštiti investicija, b) Protokola o suzbijanju nezakonitih djela protiv sigurnosti stalnih platformi smještenih u epikontinentalnom pojasu, c) Konvencije o suzbijanju nezakonitih djela protiv sigurnosti pmorske plovidve, 12. Vezano za raspravu oko obraska kojeg smo dobili od Izborne komisije a kojeg smo dužni, prema dopisu Izborne komisije popuniti, dakle, tačka dnevnog reda koja je usvojena na prijedlog poslanika gospodina Nikole Špirića. To je dnevni red današnje sjednice. 7 Dame i gospodo poslanici, prije početka ove sjednice, dobili smo jednu molbu od članova Predsjedništva BiH, da nakon utvrđivanja dnevnog reda zastanemo sa sjednicom na nekih desetak minuta, oni žele da se pojave ovdje na sjednici. Kolegij smatra da je taj prijedlog sasvim u redu i ja u skladu sa tim, na osnovu odluke Kolegija, dajem pauzu od 10 minuta dok nam se pridruže članovi Predsjedništva BiH. Hvala vam. [[PAUZA]] Uvaženi gosti, nastavljamo sa radom 7. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. U međuvremenu pridružili su nam se predsjedavajući Predsjedništva BiH gospodin Mirko Šarović, član Predsjedništva BiH gospodin Dragan Čović i član Predsjedništva BiH gospodin Sulejman Tihić. Ja ih pozdravljam. Mi nastavljamo sa radom. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda. Ad.1. Izvještaj Vijeća ministara BiH za 2002. godinu Pozivam podnosioca Izvještaja predstavnika Vijeća ministara, tačnije predsjedavjaućeg Vijeća ministara gospodina Dragana Mikerevića da uzme riječ.
Poštovano Predsjedništvo BiH, poštovano radno predsjednitšvo, poštovani poslanici, vaše ekselencije, dame i gospodo, dragi gosti, U skladu sa odredbama Zakona o Savjetu ministara BiH, Savjet ministara BiH podnosi godišnji izvještaj o radu Parlamentarnoj skupštini, tačnije Predstavničkog domu i, moram da kažem da i, pored ovih inicijativa, Savjet ministara je prije Nove godine poslao u parlamentarnu proceduru naš izvještaj i, s te strane smo mi bili dovoljno ažurni. Ovaj izvještaj se odnosi na rad Savjeta ministara BiH u periodu 01.01.2002. godine do 31.12. iste godine. Predstavnički dom, radi podsjećana Parlamentarne skupštine BiH, na sjednici održanoj 18. jula 2001. godine donio odluku kojom je odobreno imenovanje dr Zlatka Lagumdžija za predsjedavajućeg ministara BiH. Na istoj sjednici Predstavničkog doma donijeta je odluka kojom je odobreno imenovanje ministara i zamjenika ministara Savjeta ministara BiH. Dr Zlatko Lagumdžija predsjedavao je Savjetom ministara do 15.03.2002. godine, nakon čega sam ja preuzeo tu dužnost. U periodu 01.01. do 31.12.2002. godine, održano je ukupno 56 sjednica Savjeta ministara, od čega 51 redovne, 3 vanredne i 2 radno-konsultativne, na kojima su razmatrana pitanja iz djelokruga rada Savjeta ministara, odnosno njenih ministarstava. Rad je bio usmjeren ka uspostavljanju zakonitosti, vladvine prava, nezavisnog sudstva, izgradnji dekorumpirane države, državne uprve, povratak izbjeglica, te uspostavljanje jedinstvenog ekonomskog prostora. Na sjednicama je razmatrano ukupno 1.181 tačka dnevnog reda i po istima donijete odgovarajuće odluke i zaključci. U ovom periodu Savjet ministara BiH je u parlamentarnu proceduru uputio 33 prijedloga zakona, od čega je Parlamentarna skupština BiH usvojila 14, dok se 29 nalazi u različitim fazama parlamentarne procedure. 8 Razmatrano je i prihvaćeno 47 nacrta, odnosno prijedloga međudržavnih sporazuma i ugovora, utvrđena 51 osnova za vođenje pregovora radi zaključivanja sporazuma i ugovora, te 7 inicijativa i 2 aneksa ugovora. Razmatrano je i prihvaćeno 7 memoranduma, 4 konvencije, 3 note, te 3 protokola. Savjet ministara iz svoje nadležnosti donio je 203 odluke i 2 uputstva, te utvrdio 24 prijedloga odluka, koji su dostavljeni Predsjedništvu BiH u dalju proceduru. Razmotreni su i prihvaćeni 3 platforme i 8 inicjativa, te 177 informacija i 79 izvještaja. Donijeto je 46 odluka o imenovanjima i razrješenjima. Savjet ministara je utvrdio i prijedlog odgovora na 32 delegatska pitanja a 90 poslaničkih pitanja i jednu interpelaciju i iste dostavio Parlamentu BiH. Članovi Svjeta ministara učestvovali su i na jednom broju međunarodnih skupova i to Konferenciji štokholmski internacionalni forum istina, pravda i pomirenje, 10. plenarnoj sjednici Konsultativnog radnog tijela Siti-efa i 11. sjednici Međunarodnoj konferenciji o finansiranju razvoja u Meksiku, Ministarskoj konferenciji o terorizmu u okviru Jadransko- Jonske inicijative, Godišnjem sastanku Odbora guvernera Evropske banke za obnovu i razvoj, Svjetskom samitu o održivom razvoju u Johanezburgu, Međunarodnom sajmu u Izmiru, Ministarskoj konferenciji o starenju u Berlinu, Četvrtom godišnjem sastanku zemalja članica Konvencije o zabarani upotrebe, skladištenja, proizvodnje, transfera protiv pješadijskih mina injihovom uništenju, Samitu predsjednika vlada zemalja članica Centralno-evropske inicijative u Skoplju, Četvrtom godišnjem sastanku nacionalnih autoriteta zemalja članica Konvencije o zabrani hemisjig oružja u Hagu, Četvrtoj godišnjoj konferenciji o kontroli izvoza u Varšavi, Drugoj skupštini GEF-a u Pekingu, Ministarskoj konferenciji o organizovanom kriminalu u Jugoističnoj Evropi u Londonu, Upravnom odboru Savjeta za implementaciju mira u Briselu, Konferenciji zemalja članica Montrealskog protokola i Bečke konvencije u Rimu, Drugoj ministarskoj konferneciji zajednica demokratika u Seulu, 111. zasjedanje Komiteta ministara Savjeta Evrope, te Godišnjoj skupštini UN-a u Njujorku. Rada ovog saziva Savjeta minsitara protekao je sinhronizovano i konstruktivno, a sve odluke su donesene u skladu sa Zakonom, konsenzusom svih prisutnih članova Savjeta ministara. Započete su reforme u oblasti ekonomije i prava, a dokumentom «Posao i pravda», usvojen je okvir za njihov nastavak u narednom periodu čime će se baviti naredni saziv Savjeta ministara. Usvojen je i Zakon o državnoj službi i Zakon o sukobu interesa predstavlja temelj za izgradnju nekorumpiranog društva, gdje će se poslovi obavljati profesionalno, efikasno, transparentno i u interesu svih građana BiH. Donesen je niz akata u cilju stvaranja povoljnijeg ambijenta za povećanje domaće proizvodnje, povećanje direktnih stranih investicija, te stvorena osnova za rast izvoza, roba i usluga. Posebno je važno naglasiti usvajanje Memoranduma o spoljno-trgovinskom režimu BiH za pristupanje Svjetskoj trgovinskoj organizaciji, Zakon o crinskoj tarifi, Zakon o veterinarstvu, Zakon o osiguranju depozita, te niz odluka u cilju zaštite domaće proizvodnje. Održana je stabilnost valute, niska stopa inflacije, te značajno započeta reforma bankarskog sektora u oba BH entiteta. U okviru usvojenog Globalnog okvira stratetije ekonomskog razvoja BiH, važno je naglasiti izradu strategije borbe protiv siromaštva, čije je usvajanje planirano već u martu o.g. te usvojen akcioni plan za uklanjanje administrativnih prepreka za ulaganje u BiH. 9 Regulisanje tržišta, naftnih derivata u BiH i odluka o kvaliteti tečnih naftnih derivata, omogućiće razvoj domaćih kapaciteta, što će imati pozitivan uticaj na budžete oba bosanskohercegovačka entiteta, te imati značajnu antikorupcijsku fiskalnu i razvojnu dimenziju. Potpisivanje Stend-bay aranžmana sa MMF, opredijelili smo se za makro ekonomsku politiku, koju karakteriše vođenje oprezne fiskalne politike, funkcionisanje monetarne politike na principu Carens-iborda, te strkturalne reforme. Uspostavljen je Sud BiH, te donesen set propisa u cilju omogućavanja otpočinjanja njegovog rada. Bosna i Hercegovina je primljena u punopravno članstvo Savjeta Evrope, što predstavlja prvi korak ka članstvu Evropskoj Uniji. Savjet ministara donosio je odluke u skladu sa preuzetim obavezama, njih 91 koji će zahtijevati puni angažman i novog saziva Savjeta ministara BiH i ostalih institucija. Državna granična služba, uspostavila je kontrolu nad cijelim područjem granice BiH. Projekt CIPS je uspješno doveden do faze kada se ovih dana izdaju i prve lične karte građanima BiH. Koordinacioni tim za ekonomski razvoj i evropske integracije, kojim je predsjedavao i predsjedavajući Savjeta ministara BiH, održao je sedam sjednica. U radu tima učestvovali su članovi Savjeta ministara i entitetski premijeri a po potrebi i entitetski resorni ministri. Tim je doprinio harmonizaciji aktivnsoti na nivou BiH i entiteta po svim pitanjima koja su od značaja za uspostavljanje jedinstvenog ekonomskog prostora u BiH, kao preduslova za vrži ekonomski razvoj, te neophodne koordinacije po pitanjima za pristupanje BiH evropskim i euroatlanskim integracijama. Predstavnici međunarodnih finansijskih organizacija prisustvovali li su i učestvovali u radu na ovim sjednicama. Na političkom planu, značajno je istaći proces reformi političkog sistema, te sprovođenje ustavnih amandmana, usvajanje Izbornog zakona i uspješno sporvođenje oktobrskih izbora pokazuje da je BiH u proteklom periodu došlo do jačanja demokratskog duha. Savjet ministara je stekao kredibilitet na osnovu koga je razvijao princip partnerstva sa međunarodnom zajednicom, kao strateško opredjeljenje BiH sa kancelarijom Visokog predstavnika u BiH u formi konsultativnog partnerskog foruma, uspostavljen je stalni oblik partnerskog rada. Zajednički koordinacioni tim za praćenje realizacije plana aktivnosti institucija BiH i entiteta u sprečavanju terorističke aktivnosti i djelovanja redovno je podnosio Savjetu ministara informaciju o praćenju realizacija plana tih aktivnosti. Također je Savjet ministara bio na jasnom opredjeljenju za pristupanje Partnerstvu za mir, te u tom pravcu dao doprinos u realizaciji zadataka, koji iz ovog programa proizilaze a što je, ipak, najveća nadležnost Predsjedništva BiH. 10 Rezultati ostvareni u izvještajnom periodu mogu se ocijeniti uspješnim sa aspekta realizacije utvrđenih programskih ciljeva, kao i vanprogramskih djelatnosti iz djelokruga rada Savjeta ministara, ministarstava i institucija BiH. To je naše stanovište. U izvještajnom periodu postignut je visoki stepen saradnje i koordinacije Savjeta ministara sa Parlamentarnom skupštinom BiH, Predsjedništvom BiH vladama oba entiteta, kao i predstavnicima međunarodne zajednice, koji su prisutni u BiH. Rješavanje problema povratka, izbjeglica i raseljenih lica bio je, također, jedan od prioriteta u radu ovog saziva Sajveta ministara, gje je postignut značajan napredak i gdje trenutno imamo stopu povrataka izvršenje imovinskih zakona i zahtjeva više od 60%. U prilogu se nalaze pojedinačni izvještaji ministarstava, institucija i tijela Savjeta ministara BiH za izvještajni period, gdje možete se konkretnije upoznati sa radom pojedinih ministarstava i ono na kraju što želim da kažem da smo posebne aktivnosti i uspjehe imali za razvijanje odnosa sa Distriktom Brčko, gje smo, također uspostavili komunikaciju i u tom smislu stvorili uslove za funkcionisanje bosanskohercegovačkih institucija na cijelom području BiH. Hvala.
Zahvaljujem predsjedavajućem Vijeća ministara gospodinu Mikereviću. Otvaram raspravu. Pozivam vas da učestvujete u raspravi. Za riječ se javio gospodin Moranjkić a nakon njega gospodin Belkić. Gospodin Morankić Muhamed ima riječ.
Gospodine predsjedavjaući, gospodo članovi Predsjedništva, gospodo kolege poslanici i gospodo budući ministri, Ja sam za ovu govornicu po ovoj tački izašao više principijelno nego da kažem nešto o sadržaju ovog izvještaja, s obzirom da po meni ovaj izvještaj samo naovom parlamentu može biti informativan a ne i pravi izvještaj koji treba neko da usvoji. Istina u članu 5. tačka 4. stav a) Ustava BiH, u članu 135. Poslovnika ove skupštine, između ostalog se kaže, da Vijeće ministara BiH za svoj rad i odgovornost za sprovođenje politike i odluka ovog parlamenta BiH, iz člana 3. stavova 1., 4. i 5. podnosi izvještaj Parlamentarnoj skupštini na usvajanje, što se ovaj put čini. Postavljam pitanje sebi, a tu je po meni problematično. Kojoj skupštini? Skupštini koja je birala ovo vijeće ministara, skupštini koja je zajedno sa tim vijećem ministara radila program, usaglašavala, pratila rad njegov ili nerad, poduzimala ili ne poduzimala mjere da ide sve onako kako bi trebalo da ide u ovoj mašineriji koja se zove Vijeće ministara? Nije rečeno, dakle, kom. S obzirom da nije rečeno kom, a ovdje je novi saziv koji prihvata. Znači, koncept ovog izvještaja je trebao da bude malo drugačije postavljen, u kome bi se mogle iz izvještaja vidjeti paralele. Šta je to programski predviđeno? Šta je to život nametnuo, uključujući i međunarodnu zajednicu, uključujući i okruženja, nametnute situacije itd. u kome se i interventno moralo da radi, a onda da se kaže šta je to po tom redovnom urađeno, šta po vanrednom urađeno, koliko je trebalo da se uradi a koliko nije moglo da se uradi i zbog čega nije moglo da se uradi? Takv izvještaj jedan poslanik u ovom parlamentu, u novom sazivu može prihvatiti i naprviti vagu da li je on u redu ili nije u redu, da li se po mišljenju poslanika moglo više uraditi ili nije više uraditi, da ne kažem o tome da je trebalo u izvještaju da stoji malo i onoga što mi ponekad kažemo da i sami se malo iskritikujemo šta nismo, a šta smo mogli da uradimo. Zbog toga, predlažem da ubuduće na prelomnim periodima, a ovo je 11 interesantno bolna tačka u svim organima od vijeća opštinskih, kantonalnih do evo državnog parlamenta u prelomnom se odradi to. Postavlja se pitanje kad danas stavimo na glasanje i recimo da se desi da ovaj parlament ne prihvati ovaj izvještaj. Kakve su konsekvence, kakav je dalji proces da li ćemo vratiti te ministre da ponovo nešto odrade što nisu odradili, da nešto ponovo isprave što nisu dobro napisali itd. Znači, kad to sve postavi se na papir i kao slika pogleda, znači, izvještaj je forma. Ako je forma, onda on može samo biti informativan i kao takvog ga ja kao poslanik mogu prihvatiti. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Moranjkiću. Gospodin Beriz Belkić ima riječ. Ko dalje želi? Gospodin Jovanović Miloš neka se pripremi.
Pozdravljam i izražavam poštovanje svim prisutnim. Klub poslanika Stranke za BiH je jedan od onih koji su insistirali da na današnjoj sjednici bude predočen Predstavničkom domu izvještaj o radu Vijeća ministara za protekli izvještajni period. Dakle, mi jesmo insistirali da danas imamo ovaj izvještaj iz nekoliko razloga, međutim, nismo mogli pretpostaviti da će se izvještaj, da tako kažem, da će poslanici saznati da će se izvještaj danas razmatrati pet minuta prije sjednice ili deset kad su pozivi dijeljeni po stolu itd. Razumijevajući ove proceduralne, da kažem, nejasnoće o kojima je gospodin Moranjkić govorio, postoji tujoš jedna dimenzija šira bosanskohercegovačka javnost bi trebala da bude upoznata sa rdom najviših njenih izvršnih organa, tako da ovaj izvještaj može imati i tu funkciju a ne samo kad je riječ o piptanju prethodnog ili sadašnjeg saziva Predstavničkog doma Skupštine. Ali, evo da naše stavove, kad je riječ o samom izvještaju iznesem. Mi cijenimo da mu je osnovna zamjerka, odnosno osnovna slabost što je riječ o jednom suhoparnom, da tako kažem, činovničkom izvještaju, koji pomalo podsjeća na izvještaje lokalnih organa uprave. Dakle, organa koji vode uprane postupke itd. On je opterećen nizom podataka koliko je prisarnica zaprimila, koliko je predmeta, dopisa itd. što mislim da je ne primjereno najvišem izvršnom organu jedne države. Dakle, mi mislimo da bi izvještaj o radu trebalo rasteretiti ovakve vrste podataka pa čak i onih podataka koji govore o aktivnostima koji se tiču nutrašnje organizacije, pravilnika itd. da su to podaci koji mogu interno unutar Vijeća ministara da se koriste, a za Predstavnički dom i za javnost ovaj izvještaj što je naša osnovna primjedba je trebao da pruži pokazatelje takve narvni i takvog sadržaja, koji jasno govore kakvi su rezultati postignuti. Šta hoću reći da budem precizniji. U izvještaju bi trebalo da stoji da je na početku mandata ili na početku izvještaja, odnosno izvještajne godine, bruto nacionalni dohodak bio toliki, po glasvi stanovnika toliko, broj zapsolenih toliko, nezaposlenih toliko itd. da je kroz određene reforme, da je krozo dređene aktivnosti, kroz određene zahvate na koncu godine se desilo to i to, da imamo to i to i da imamo na kraju razumljive rezultate rada Vijeća ministara, jer se radi o državnom najvišem izvršnom organu. 12 Dakle, naša je sugestija da se ovaj izvještaj oslobodi ovih, da tako kažem, suhoparnih činovničkih podataka, koji ne odražavaju stvarni rezultat rada a da se pokuša na egzaktan način iskazati rezultat ili ne rezultat, odnosno uspjeh ili ne uspjeh kroz ove pokazatelje o kojima sam govorio. Također, imamo primjedbu i sugestiju da bi, da je možda ovaj izvještaj trebao da govori i o jednom drugom aspektu, dakle, o aspektu šta se desilo sa idejama i inicijativama ili autentičnim aktivnostima unutar Vijeća ministara, koje nisu rezultirale konsenzusom, koje nisu rezultirale rješenjima itd. Primjera radi, da budem jasniji bilo bi dobro da je komentirano zašto inicijativa Predsjedništva BiH o izvornom finansiranju države nije realizirana. Zašto nije urađen zakonski projekat o imovini države BiH itd. Također je trebalo, možda, objasniti šta se desilo sa usvojenim rebalansom budžeta za 2001. godinu, imajući na umu da Zakon o sukcesiji koji je podupirao takav rebalans nije usvojen u takvom obliku i u takvom sadržaju pa se postavlja pitanje šta se desilo tim rebalansom, na kraju krajeva kako je on zaključen. I na kraju, ovaj izvještaj mi ćemo podržati uz ove primjedbe i predlažemo da Vijeće ministara, dok još može u ovom kapacitetu, bez obzira što će, eventualno, danas doći do izbora i novih, itd. da ga učine javnim, dostupnim, eventualno, preko svoje stranice ili preko sredstava informisanja građanima BiH koji će pokušati iz njega zaključiti šta je ova vlada, odnosno ovo vijeće ministara u prethodnom sazivu uradilo. U svakom slučaju mi ćemo podržati izvještaj uz ove primjedbe. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Belkiću. Gospodin Jovanović Miloš ima riječ. Ko dalje želi da govori? Gospodin Križanovićneka se pripremi.
Gospodine predsjedavajući, poštovano Predsjedništvo, dame i gospodo, Ja se isto slažem, postavlja se pitanje da li ovaj izvještaj trebalo danas da bude na ovoj skupštini, znači imamo stari ministarski savjet, nove poslanike i šta ako se ne usvoji, ali dobro, već kad je na dnevnom redu, onda sigurno je da nešto treba i kazati o radu dosadašnjem Ministarskog savjeta. Moja neka opšta primjedba je, čini mi se da su bili previše poslušni. Vidim da je tu bilo dosta kvalitetnih ljudi, koji možda da su bili samostalni, mogli su, možda, mnogo više uraditi. Vjerovatno zbog te poslušnosti i nisu dobili popnovo povjerenje naroda. Ja ne kažem da možda i ovaj ministarski savjet neće biti poslušan. Vidim da se ponovo uvodi princip moralno-političke podobnosti, da neki ljudi koji se nekome ne sviđaju ne mogu da budu ondje gdje su predloženi, ali o tom po tom. Ja ću u kratkim crtama reći svoju primjedbu na, i svoje mišljenje i sugestije na svako monistarstvo, znači na svih šest ministarstava i možda to da bude neka sugestija i budužem ministarskom savjetu, ako misle da treba nešto od toga prihvatiti. Konkretno, što se tiče Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice, mislim da nije riješeno pitanje povratka i statusnog pitanja Srba izbjeglih iz Hrvatske. Da ne obrazlažem to previše, mislim da je to jasno i to je da kažem jedan od problema koji nije riješen, jer sad oni su u nečim tuđim kućama i ne mogu da se vrate odande odakle su došli i sad to je da kažem 13 jedan od problema i drugo pitanje je penzije i zdravstveno osiguranje povratnika, jer ja sam bio član Komisije za ljudska prava i izbjeglice i gdje smo god bili to nam je da kažem bilo postavljeno na prvom mjestu, bez obzira da li se radi o povratnicima bilo koje nacionalnosti. Što se tiče Ministarstva za trezor, mislim da nije riješeno pitanje devizne štednje, mislim prvenstveno kod Ljubljanske banke, a u krajnjem slučaju i ostalih banaka u bivšoj Jugoslaviji, gdje građani BiH imaju štednju. Kod Ministarstva za evropske integracije, mislim da se i sada postavlja pitanje da li je to ministarstvo uopšte i trebalo, jer očito da ga sad nema, čini mi se da ono, da kažem, svoju funkciju odradilo. Bilo je to zamišljeno čini mi se dobro, ali da se malo uradilo, posebno što je bilo predviđeno nekakvih 13 projekata u BiH u okviru, normalno, Pakta stabilnosti za Jugoistočnu Evropu, čija vrijednost je trebala da bude oko 505 miliona eura, od toga, znači, je 241 milion se realizuje kroz Pakta za brzi početak pa bila je i druga faza i treća faza pa onda učešće BiH u projektima koji imaju regionalni karakter 363 miliona eura, znači, postavlja se pitanje. Koliko je realizovano ovih projekata i možda u kojoj su fazi, ako neko ima informacije? Što se tiče Ministarstva spoljnih poslova, ja ću reći da najveću mrlju u svom radu ovo ministarstvo je imalo otpuštanjem s posla Darka Trifunovića, prvog sekretara Misije BiH pri UN u Njujorku. Ja ne bih tu želio puno da, navodno nije državljanin BiH, poslije je dokazao da jeste i vjerovatno će sud dokazati ko je bio u pravu. Također, mislim da je bila nedovoljna saradnja sa Predsjedništvom BiH i mislim da je trebalo uraditi, možda to treba i sad uraditi analizu rada i neophodnost postojanja nekih ministarstava, odnosno ne ministarstava nego DKP-a, jer znamo da u spoljnotrgovinskoj razmjeni postoji veliki deficit i to sve na štetu BiH. Ministarstvo civilnih poslova i komunikacija, mislim u domenu ovog ministarstva su aktivnosti na praćenju i suzbijanju najtežih krivičnih djela i organizovanog kriminala, kao što su terorizam, trgovinao ružjem, trgovina ljudima, ilegalna imigracija, trgovina drogom, krađa i trgovina ilegalnim automobilima, privredni kriminal itd. Postavlja se pitanje da li je to ministarstvo ispunilo svoj osnovni zadatak u ovoj oblasti. Kod Ministarstva za vanjsku trgovinui ekonomske odnose, mislim da je trebalo tu provjeriti da li su neke države koje su potpisale sporazum o slobodnoj trgovini između BiH i tih država, da li se toga pridržavaju. Ima nekih država koje još imaju zaštitne takse za neke proizvode i mislim da je trebalo provjeriti prelemane i zaštitne takse za svje proizvode u cilju zaštite domaće proizvodnje. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Jovanoviću. Gospodin Jozo Križanović ima riječ. Ko dalje želi da govori? Gospodin Nikola Špirić neka se pripremi.
Gospdine predsjedavajući, uvaženi članovi Predsjedništva BiH, gospodo članovi Vijeća ministara, poštovane kolegice i kolege, 14 Provo želim da se u potpunosti složim sa primjedbama formalno-proceduralnim i suštinskim koje su ovdje iznijeli kolege Moranjkić i Belkić. Dakle, polazeći od toga, da bi izvještaj konceptualno mogao biti mnogo bolje naprvljen, ja ću se zadržati samo na toj svojoj opasci i želim, ipak, nešto reći više o suštinskoj ocjeni rada Vijeća ministara BiH u protekloj godini i, naravno, taj period se ne može separatno izdvajati iz prethodne 2001. godine, jer predstavlja jedan završetak rada Vijeća ministara u prethodnom sazivu. Ocjene koje bih želio iznijeti, želio bih da shvatimo ne kao niti pohvale niti kritike dosadašnjem Vijeću ministara nego da izvučemo esencijalne ocjene o trenutnoj situaciji u BiH, kako bismo uočili te strateške pravce daljeg rrazvoja Bosne i Hercegovine. Želio bih istaknuti da je dosadašnje Vijeće ministara imalo velika ograničenja u svom radu, prvenstveno u oblasti ustavno-pravnog okvira, pa bogami i političke i sigurnosne situacije u vrijeme kada je dolazilo. Uzimajući sve ovo u obzir, procjena našeg kluba SDP BiH jeste, da uz ove primjedbe na izvještaj mi mi možemo dati pozitivnu ocjenu rada Vijeća ministara iz sljedećih razloga. Prvo, došlo je do značajnog dinamiziranja rada u svim sverama društva, društvenog života u BiH. P... su temeljne reforme u oblasti prava i ekonomije, afirmiran je dignitet i međunarodni kredibilitet BiH. Učinjeno je dosta na afirmaciji demokratskog ponašanja u BiH i međusobne suradnje institucija u BiH, kao i međuentitetske suradnje. Smatramo da su stvoreni temeljni preduzvjeti za jačanje sigurnosti u BiH, razvijan je i afirmiran partnerski odnos sa međunarodnom zajednicom i donesene su, ja bih rekao, strateški dokumenti u oblasti ekonomskog razvoja i borbe protiv siromaštva. Naravno, sve ovo pobrojano, nije završen posao, nije bilo vremena da se neki od ovih značajnih reformskih zahvata zaživi i da rezultate u BiH. Dakle, to možemo ocijeniti dobrim temeljima za daljnju aktivnost, ali u svakom slučaju predstavlja dobru, dobar putokas i dobar kurs za nastavak budućeg vijeća ministara. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Križanoviću. Gospodin Nikola Špirić ima riječ. Ko dalje želi da govori? Ne javlja se više niko. Dobro, hvala. Gospodin Ćeman neka se pripremi.
Gospodo predsjedavajući, ciejnjene kolege poslanici, uvaženi gosti, Ja sam, naravno, na početku tražio da se skine izvještaj, imajući u vidu i ovo što su kolege rekli koju svrhu postiže Parlament ukoliko raspravlja o ovom izvještaju, na stranu što nismo imali prilike da se u detalje upoznamo sa ovim izvještajem, pa mi ovo čini mi se liči na onu narodnu da je ovaj izvještaj ko pisanje kukom po ledu. Neko je pitao koje su konsekvence ako se izvještaj ne usvoji. Kao da će biti prvi put. Pa Dom naroda nije usvojio šestomjesečni izvještaj o radu Savjeta ministara pa su ljudi radili svoj posao jer oni i ne polažu račun Parlamentu kao što neće polagati ni ovi. Dakle, ovdje se postavlja pitanje šta je Parlament i šta je svrha razmatranja ovog izvještaja. Ali, tako je kako je i čini mi se da je ambijent u kojem je radio prethodni saziv Savjeta ministara bio dosta složen i ruku na srce ima i dobrih stvari koje su urađene i mnogo je dobrih stvri koje su urađene kada je u pitanju ovaj saziv Savjeta ministara kao što ima, naravno i grešaka i ono što po mom viđenju nedostaje jeste da 15 bi dobro bilo da je autor izvještaja se osvrnuo malo na objektivne i subjektivne slabosti s kojima se suočavao Savjet ministara u prošlom sazivu. Nije, naravno, sve bilo idealno i oni su tada pričali da žele biti partneri sa međunrodnom zajednicom i to ih je došlo, rekao bih, glave. Međunarodna zajednica neće partnere ona hoće poslušne i oni koji su bili poslušni čine sada kontinuitet vlasti a oni koji su željeli da budu partneri oni sada moraju iz opozicije da se uče slušati i dugo će to biti u BiH, sve dotle dok ne shvatimo da je ovo naša država u kojoj je dobro da se međusobno i posvađamo u interesu građana i naroda i da nije dobro tražiti saglasnost tamo gdje ne žele da vas čuju i gdje ste samo fizički prisutni. Zato ja mislim da će, shodno ovom izvještaju i naredni saziv Savjeta ministara imati dosta i objektivnih i subjektivnih problema i da će vrlo teško biti napraviti željeni iskorak. Ono što meni nedostaje u ovom izvještaju, a želim da se vratim malo nazad jesu greške koje su koštale BiH. Ja sam o tome govorio u Domu naroda, upozoravao i čini mi se da, evo vratiću vas na izvještaj o radu Ministarstva za trezor institucija BiH, da je ovo vijeće prodalo zlatne rezerve mimo odluke Parlamenta i nanijelo štetu BiH u iznosu preko 20 miliona maraka i to je ono što bi dobro bilo da se zabilježi bez političkih prepucavanja je li bilo osnova ili nije bilo osnova, ako je Zakon o raspodjeli sredstava sukcesije naknadno donesen. Dakle, volio bih da to stoji u izvještaju, ali pošto mnogi misle da je trebalo u izvještaju ovdje sa tim različitim podacima, ja moram da kažem da razumijem amibjent u kojem je radio Savjet ministara, da smo mi kao državni parlament u stvari nismo smogli snage, odnosno Predstavnički dom, nije konkretno smogao snage da usvoji zakon o statistici BiH, pa evo da se radilo o nekim podacima koji nisu, recimo rađeni na bazi nekih validnih podataka, opet bi neko dao primjedbu odakle ovaj ili onaj podatak. Dakle i sami smo mi kao poslanici, oni koji su radili u prošlom sazivu učestvovali u stvaranju ovakvog ili onakvog ambijenta za rad Savjeta ministara. No, u svakom slučaju ja čestitam kolegama koji su radili u prošlom sazivu što su smogli snage da dočekaju kraj mandata i čini mi se da o radu Savjeta ministara je najbolje rekao na konferenciji za štampu posljednji ili zadnji predsjedavajuji gospodin Mikerević, kada je rekao najveći domet, odnosno krucijalni rezultat rada Savjeta ministara jeste njegovanje dobre atmosfere, pa bi neko zlonamjeran mogao pitati da li je to bilo društvo za njegovanje atmosfere ili Savjet ministara, ali što je tu je. Ja mislim da ovaj izvještaj će se kao i niz drugih izvještaja naći u arhidi i dobro je da postoji, ali mi kao poslanici ne smijemo bježati od onoga što našim radom materijalno košta BiH i njene poreske obveznike. Mi smo dugo raspravljali o upotrebi sredstava sukcesije i Vijeće ministara je nekom svojom odlukom pokrilo prodaju zlatnih rezervi, time nanijelo štetu ali bi dobro bilo da se to nađe u ovom izvještaju. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Špiriću. Gospodin Mirsad Ćeman ima riječ. Ko dalje želi da govori? Gospodin Sead Avdić.
Kolegice i kolege, ja sam glasao da se ova tačka danas razmatra na ovoj sjednici iz jednostavnog razloga što bi, ako ništa zbog onoga što ćemo čuti u nastupnom ekpozeu sadašnjeg, aktuelnog predsjedavajućeg Vijeća ministara i Ministarskog vijeća koga ćemo, moguće, nadam se potvrditi, bilo dobro čuti i ono što su nam imali reći njihovi prethodnici, ako ni zbog čega drugog, a ono, između ostalog i zbog statistika koje su dobre zarad analitike. 16 Pošto je ova tačka došla iznenada na dnevni red, a i slažem se može se postaviti pitanje cjelishodnosti uopće rasprvljanja kada ga ni ... či rad ocjenjujemo, jednostavno zbog izbora netom održanih odlazi sa političke scene u ovom svojstvu, svojstvu, dakle, onih koji polažu račun ovom parlamentu, ipak ja ću ukazati na nekoliko stvari za koje smatram da treba ukazati ovom prilikom, odnosno složivši se da je bolje bilo da smo imali i više vremena i da je ovo druga prigoda. Pored ovoga na što je ukazao kolega Špirić, a ja sam sebi ovdje zabilježio da, dakle, konstatiram jednu stvar, a to je da nas je Ministarsko vijeće u prošlom sazivu kroz neke svoje odluke, kao državu koštalo i to treba kazati prilikom zarmatranja njihovog izvještaja. Dakle, pored onog dijela oko prodaje zlata iz rezervi, odnosno zlata dobivenog po Sporazumu o sukcesiji, Ministarsko vijeće je u oblasti vrlo važnoj iz oblasti ljudskih prava, odnosno neki organi, odnosno ministarstva, pa i entitetska donijelo nekoliko odluka koje su BiH i njene građane koštale i koštaće određenog iznosa sredstava. Trebalo bi, dakle, izvući iz toga pouku, pa kako god ovo što se desilo u prošlom mandatu može ići na dušu onih koji su o tome odlučivali, trebalo bi bidi sugestija koji će, eventualno, odlučivati ubuduće o sličnim stvarima ovo bude pouka i da ne ulaze u taj domen kršenja ljudskih prava. Mi smo čuli i ja se slažem sa ocjenom da je Državna granična služba uznapredovala u svom radu. Pokriven je cijeli ili gotovo cijeli formalno granični prostor BiH. Međutim, niti ovo Ministarsko vijeće a niti entitetske vlade, siguran sam, ne mogu biti niti mi svakako u potpunosti zadovoljni sa onim što je učinjeno iz razloga što svi horski ponavljaju i ponavljamo da još uvijek znatne količine, posebno visokotarifnih roba ilegalno ulaze na područje BiH i na taj način i te kako utječu na poziciju domaćih proizvođača, dakle, onih roba koje se mogu ovdje proizvesti i proizvode kao i ukupnim ekonomskim odnosima u BiH. Prema tome, imamo razloga u istinu, pored zadovoljstva da Državna granična služba se dobrim dijelom uspostavila ili uspostavlja na cijelom području. Dakle, imamo, također, biti razloga nezadovoljni ukupnim efektima i rezultatima, koje bismo, naravno svi skupa ovdje podržali da su bolji i ja zbog toga ovaj dio ovdje napominjem. Mi smo na početku mandata prošlog ministarskog vijeća imali uvjeravanja, a posebno političke grupacije koga ga je, na bazi parlamentarne većine potvrdila da će BiH doživjeti napredak u međunrodnom predstavljanju i u zaštiti ljudskih prava, odnosno da će građani BiH, kao građani dostojni poštovanja putovati svijetom i da će biti sve manje barijera, posebno za one koji žele na svjetskoj pijaci isprobati kako svoje ekonomske, tako i druge sposobnosti. Nažalost i letimičan, evo pogled pred nekoliko ambasada u BiH i građana koji se i ovih dana mrznu pred tim ambasadama da, ako ništa taj formalni dio posla nijeurađen, čak se nije potvrdilo da ti ljudi, ako već ne mogu putovati negdje bez viza, ako ništa imaju iole ljudske uvjete dok čekaju u redovima pred njemačkom, austrijskom i ne znam kojoj ambasadom ovdje. Bukvalno je sramota da šta ti ljudi preživljavaju čekajući na ulici u parku itd. Ja sam postavio u formi poslaničkog pitanja šta može i šta je, eventualno se moglo učiniti, ako ne, naravno na ukidanju viza, jer drugi o tome odlučuju da se bar u međusobnim kontaktima sa nadležnim organima odnosnih država uvjeti pod kojima ljudi čekaju te vize učine koliko toliko snošljivim. 17 Na kraju, ukazao bih još na dvije stvari s kojima, dakle, nisam zadovoljan u dosadašnjem ovom mandatnom periodu kad je riječ o aktivnostima Vijeća ministara. Bosna i Hercegovina je nakon dugogodišnjih priprema u oblasti radnog, odnosno socijalnog osiguranja, penzionog zaključila sporazum sa Republikom Hrvatskom a nije, mada znam da su u završnoj fazi, ako se ne varam, razgovori ili je već parafiran sporazum o penziono invalidskom osiguranju sa SR Jugoslavijom. Nisam primijetio dovoljno aktivnosti kako na državnom od strane Ministarskog vijeća tako i na enkim drugim nivoima da se, u skladu sa tim sporazumom ubrzaju procedure u nadležnim organima država sa kojima su ovi sporazumi, posebno sporazum o penziono- invalidskom osiguranju, dakle, što efikasnije izvršavaju. Još uvijek, recimo nakon nekoliko mjeseci, evo biše koliko već ima godina dana nakon sporazuma sa Hrvatskom, ljudi nisu dobili akte o priznavanju prava na penzije itd. Ja znam da o tome odlučuju i prema sporazumu koji je zaključen nadležni organi tih država u oblasti penziono-invalidskog osiguranja, ali nikada nije isuviše, nikada nije mnogo urgencija, zahtjeva, upita kako sa nivoa ministara vanjskih poslova tako sa nivoa ministara za ljudska prava, tako sa nivoa nekih drugi, evo čak i Predsjedništva BiH, koje, dakle, nije isključeno i ne bi trebalo biti isključeno iz razgovora na ovu temu. Na kraju, dakle, još bih možda ovo, također, ja sam se odlučio da ukažem na one stvari koje sam primijetio a da su mogle ili trebale biti bolje. Slažem se da je bilo i stvari koje su značile napredak i bilo bi korektno i to kazati. Međutim, želim ukazati na još jednu činjenicu, a to je u oblasti vanjske trgovine zaključeno je i evo mi smo na prošloj sjednici dali pozitivan stav o zaključivanju ugovora o spoljno trgovinskom poslovanju itd. sa nekim državama. Čini se da su neka rješenja, koja su do duše uređena podzakonskim aktima, u oblasti spoljne trgovine, evo kolegica Hadžiahmetović je tu, u nekim aspektima gotovo anulirala ili otežala pozitivne efekte koji su bili za očekivati zaključivanjem tih sporazuma, odnosno zakona o spoljno-trgovinskom poslovanju. Konkretno mislim na slučaj kada su višestrukto usložene u osnovi opravdani zahtjevi za evidencijama uvoza radi izvoza i na toj osnovi oslobađanja od carina itd. Međutim, izgleda da je prorađeno, bar su meni tako rekli oni koji operativno rade na tim poslovima u firmama itd. do te mjere je ta operativa usložena da vrlo često, gotovo da anulira pozitivne efekte iz sporazuma o spoljno-trgovinskoj saradnji sa drugim državama, odnosno Zakona o spoljno-trgovinskom poslovanju. Ja bih, dakle, uz ovih nekoliko kritičkih opaski, naravno, želio da, koliko god one, evo sad u raspravi će biti i drugačijih stajališta, stajale ili ne, ako ništa da ove primjedbe i ove sugestije budu svakako za buduće Ministarsko vijeće razlogom da bar u ovoj oblasti na koju sam ja ukazao pokušaju učiniti nešto više. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Ćemanu. Gospodin Sead Avdić ima riječ. Ko dalje? Nema dalje. Dakle, nakon gospodina Avdića ćemo zaključiti raspravu. 18
Dame i gospodo poslanici, poštovani članovi Predsjedništva, Vijeća ministara, također, želim kazati nekoliko riječi i pridružujem se ovim kritičkim intonacijama oko izvještaja Vijeća ministara, da bi jednostavno mogli serioznije sagledavati i sagledati ono što je, jednostavno, u prijedlog za naredne četiri godine a, također i dati ocjenu onog što se dešavalo u protekle dvije godine. Ja, ipak, moram istaći jednu činjenicu da metodološki u krajnjem slučajuovaj izvještaj nije loše napravljen i može se prihvatiti, dovoljno je statistički ilustriran, tako da ne vidim razloga nekim agresivnim kritikama ovakvog jednog metodološki dobro postavljenog izvještaja. Ja bih izovog izvještaja izbukao nekoliko pouka za buduće Vijeće ministara i to mi je cilj ove diskusije, a to je da, recimo, ono što je, vjerovatno je bio uzak ustavno-pravni okvir funkcioniranja Vijeća ministara u prošlom mandatu i s aspekta formiranja Kooridinacionog tima za ekonomski razvoj, Antiterorističkog tima itd. bilo bi to nužno vratiti u institucije sistema, uslovno rečeno, u postojeći ustavno-pravni okvir i, jednostavno, shodno novom zakonu o Vijeću ministara pokušati ove institucije koje su funkcionirale u protekle dvije godine, jednostavno vratiti u Vijeće ministara u smislu resornih ministarstava. To je jedan moj prijedlog. Drugo, formiran je, također, Konsultativni partnerski forum gdje kaže materijal, decidno citira. Vijeće ministara je stvorio kredibilitet na osnovu kojeg je razvijao princip partnerstva za međunarodnom zajednicom kao strateško opredjeljenje države. Ja mislim da, ipak, ova rečenica, ovaj stav nije do kraja objektivan, da je predimizioniran, da je, jednostavno, tako postavljen da ne odražava ono što se dešavalo u protekle dvije godine, a to znači razvijati istinske do kraja korektne sa puno političkog i moralnog digniteta odnosa između BH vlasti, odnosno Vijeća ministara i međunarodne zajednice i, normalno, svih drugih instituta vlasti BiH, što znači da još uvijek nismo na tom nivou da možemo dati ovakvu ocjenu i mislim da ovo tek počinje, jednostavno jedan period funkcioniranja i djelovanja u parnterstvu sa međunrodnom zajednicom, ponovo ponavljam njegujući i čuvajući dignitet BH institucija i BH vlasti BiH i Vijeća ministara i Parlamenta BiH. Znači, konsultativni partnerski forum bilo bi dobro i nužno da se odredi današnji Parlament i Vijeće ministara da nam, jednostavno, da kako to misli funkcionirati u naredne četiri godine. Primjedba na, s obzirom na prodaju zlata itd. ja predlažem da se razriješi kroz pozivanje Ureda za reviziju institucija BiH da da svoju ocjenu o ovome što se desilo s aspekta prodaje zlata u protekle dvije godine i Vijeće ministara nam je ostalo dužno nekoliko dokumenata. Ja bih istakao samo jedan, a to je, prije svega, dokument o zaštiti domaće proizvodnje. Bili smo zakazali tematsku sjednicu ovog predstavničkog doma i Doma naroda. Međutim, taj dokument nismo dobili i mislim novi saziv Predstavničkog doma je, suočen sa potrebom i nužnošću rasprave na ovakvu jednu temu i to tematsku sjednicu Predstavničkog doma predlažem. Na kraju, ipak, trba biti pošten i zahvaliti se ovom sazivu Vijeća ministara, počeo je strukturalne reforme, počeo je mijenjati makro ekonomski ambijent i u tom kontekstu učinio dosta, jednostavno u proteklih 24 mjeseca na poboljšanju uvjeta, prije svega, življenja u BiH i, jednostavno promjene političog ambijenta u BiH. Ja im se u svojstvu jednog od predsjedavajućih u prošlom mandatu Predstvničkog doma zahvaljujem na dosadašnjoj saradnji. Sretno. 19
Zahvaljujem gospodinu Avdiću. Zaključujem raspravu. Nisam vas ja vidio. U redu gospodine Lozančiću, evo još vi.
Dame i gospodo, dopustite da vas i ja pozdravim, moram reći kad, evo danas raspravljamo o informaciji i o izviješću o radu Vijeća ministara za proteklo razdoblje, ne mogu da ne podijelim ocjene novih prethodnika, koji se tiču svrsishodnosti današnje rasprave o ovom materijalu pa ako vidimo evo i ovaj stol za kojim sjede članovi Vijeća ministara, ne znam koliko ima smisla sada ocjenjivati jesu li i šta su uradili u ovom proteklom razdoblju, jer evo spalo knjiga na tri slova od prilike. Znam ja dobro gdje su oni, ali ja govorim sada kao neko podnosi izvješće, evo ja gledam u ove ljude koji sjede ovde i oni nam podnose izviješće a ovi ostali koji sjede za ovim stolom raspravljali bi o izviješću. To je jedna stvar. Međutim, evo da i ja dam prilog u ocjeni ovog proteklog vremena, prije svega, pa onda kroz to i rada Vijeća ministara ne mogu a ne prisjetiti se vremena u kome je ovo vijeće ministara slavodobitno stupilo na političku scesnu BiH, nudeći jedan sveopći boljitak svima u BiH, pri tome, do duše ne prezajući da vlast preuzme gazeći grubo polotičku volju jednog od tri konstitutivna naroda. Ja sam mislio da će to biti dobar doprinos da to vijeće puno lakše, puno efikasnije i puno bolje radi, pa da će i tom narodu, čiju je političku volju ignoriralo, osigurati puno bolje uvjete za život i spriječiti, ili stvoriti pretpostvke da puno manje i pripadnika drugih naroda u međuvremenu napušta BiH. Ako su točne ocjene iz ekspozea koji ćemo, nakon ove točke raspravljati, znači, aktuelnog predsjedatelja Vijeća ministara a ja želim vjerovati da jesu, govori se o velikoj stopi nezaposlenosti i bilo bi interesantno što su i moji predhodnici rekli da imamo uporedne pokazatelje. Kolika je stopa bila prije dvije godine, kolika je danas. Govori se o velikoj stopi siromaštva u BiH, bilo bi interesantno vidjeti uporedne pokazatelje da znamo kretanja kakva su. Međutim, mi defakto danas i nemamo izvještaj Vijeća ministara nego imamo zbir izvještaja ministarstava, uz jedno kratko uvodno, uvodne napomene predsjedavajućeg Vijeća ministara. U ekspozeu kojeg ćemo danas imati od predsjedavajućeg Vijeća ministara mi imamo ekspoze predsjedatelja Vijeća ministara gdje nema ni jednog ministra. Jer imamo Vijeće ministara i mi ovdje raspravljamo o izviješću Vijeća ministara a ne o svakom od ovih ministarstava u Vijeću ministara. Možda da imamo pojedinačno izvještaja ministarstava možda bi se o radu jednog ministarstva opredijelili dobro, o jednom loše itd. Sad smo u dilemi kako da damo ocjenu o nečemu što se formalno po naslovu zove izvještaj o radu Vijeća, a u biti je samo složen mehanički skup izvještaja ministarstava. Moram reći da sam očekivao isto tako da ćemo u proteklom razdoblju, bar je tako najvljivano osigurati taj famozni partnerski odnos sa međunarodnom zajednicom, ali danas u vremenu u kojem živimo vidimo da smo čini mi se puno dalje nego što smo bili prije dvije godine, jer i mnoge kolege prethodnici koji su raspravljali o tom pitanju složili su se sa ocjenom da smo mi danas daleko od bilo kakvog partnerstva, koje je tako najavljivano. 20 O ekonomskoj stabilnosti govore dovoljno najave socijalno eksplozije, evo početkom naredne godine kao novogodišnji poklon novom sazivu Vijeća ministara, pa ja nemam potrebe previše govoriti o tome, jer ocjene daju svakodnevno radnici po ulicama koji traže komad kruha. Nažalost, povratak izbjeglih, prognanih, evo kažu da je napredak postignut. Međutim, daju se previše okvirne forme. Ja sam očekivao da to bude puno preciznije koliko je to šta je to, a o sigurnosnom stanju na prostoru BiH i šest godina pslije Dejtona najbolje govori naša protekla sjednica i naša buduća sjednica, jer smo tražili i zaključili da žurno raspravljamo o sigurnosnom stanju na prostoru BiH. Ne vjerovatno zbog toga što je ono dobro, nego upravo zbog toga što smo svi procijenili da je ono vrlo loše. Znači, sve u svemu, ovaj izvještaj, ovu informaciju cijenim jedino kao dobru podlogu za rad budućeg Vijeća ministara da se zna, evo iz kojih pozicija gospodin Terzić sa novim sazivom Vijeća ministara ulazi u novo izborno razdoblje i da svi znamo šta nas to čeka i da očekujem i u ovom zastupničkom domu uložimo puno više napora da ono što su prethodnici obećavali, mi pokušamo u ovom razdoblju ispuniti. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Lozančiću. Za riječ se javila gospođa Azra Hadžiahmetović. Dakle, nakon mog zaključenja još dva diskutanta. Ima li još neko da želi da govori o ovome?
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući, kolege, članovi Predsjedništva, ministri, kolegice i kolege poslanici, Dozvolite da povodom diskusija koje su istaknute ovdje u raspravi o izvještaju, posebno koji se odnosio na Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa pokušam dati nekoliko odgovora, odnosno opaski na diskusije koje su izrečene. Kolega Avdić je pomenuo protekla 24 mjeseca. Ja želim samo korigovati proteklih 21 mjesec. Dakle, Vijeće ministara nije radilo pune dvije godine i mislim da je vrlo važno razumjeti i u kontekstu diskusija koja je ovdje vođena o izvještaju i koja će, eventualno, biti vođena. Kolega Špirić je pomenuo da Vijeće ministara nije bilo za njegovanje dobre atmosfere. Ja se, zaista, slažem, ali će isto tako kolega Špirić koji je bio u prethodnom sazivu Vijeća ministara se sjetiti dobre atmosfere u kojoj je radilo Vijeće ministara i atmosfere u kojoj je radio ovaj saziv Vijeća ministara pa vas želim kratko podsjetiti samo da, kad je startalo ovo vijeće ministara, negdje na početku mandata prošle, 2001. godine u martu, evo govorimo svi o ekonomskoj i socijalnoj situaciji. Na nivou držve su bila 3 ili 4 ekonomska zakona, odnosno zakona koja su regulisala ekonomsku problemtiku što je puno govorilo o tome koliko je držva imala instrumenata, odnosno Vijeće ministara i državna ministarstva u oblasti ekonomske, odnosno socijalne politike da promijeni stanje za 21 mjesec. Ja želim samo podsjetiti da je, nažalost, i ako je izvještaj o jednogodišnjem mandatu, odnosno jednogodišnjem periodu, možda bi bilo bolje da je o cijelom mandatu za 21 mjesec samo iz Ministarstva vanjske trgovine u parlamentarnu proceduru upućeno, a najveći dio i usvojeno 23 zakona, odnosno 19 novih zakona i 4 izmjene i dopune zakona, odnosno postojećih zakona u proceduri. 21 Nadalje, želim pomenuti da je kolega Jovanović je pomenuo pitanje prelemana, zaštitnih takski itd. u cilju zaštite domaće proizvodnje. Provjerite da li su kod zemalja sa kojima imamo ugovor o spoljnoj trgovini ukinuti. Ja želim samo pomenuti da o slobodnoj trgovini su sklapani u skladu sa evropskim normama i standardima VTO pravilima koja ne prepoznaju prelemane i to je bio i ključni razlog zbog čega je i ovaj saziv Vijeća ministara i prethodni saziv Parlamentarne skupštine usvojio izmjene i dopune Zakona o carinskoj tarifi kojom je ukinuo prelemane, odnosno pretočio ih u složenu carinsku tarifu. Nadalje, nešto slična opaska, odnosno u diskusiji gospodina Ćemana pomenuto je da su u oblasti vanjske trgovine neka rješenja podzakonskim aktima otežala aktivnosti kao npr. uvoz radi izvoza, čime je, kako je rečeno ovdje za govornicom, usložena operativa što anulira pozitivne efekte Sporazuma o slobodnoj trgovini. Ja, nažalost, moram pomenuti da je dobro što je usložena ova operativa. Možda bi dobro bilo da mi na povjerenje možemo svim uvoznicima, sve uvoznike osloboditi plaćanja carina samo na riječ da će robu koju će proizvesti izvesti na neka druga tržišta. Međutim, ovo je bila, upravo oblast, koja je i po analizama CAFAO i drugih organizacija koje su vršile nadzor u oblasti carinskog poslvanja i međunarodnog trgovinskog poslovanja, koja je bila evidentirana, upravo kao oblast po kome su vršene moguće špekulacije u oblasti međunarodne trgovine i, čime su oštećeni budžeti na svim nivoima u oblasti BiH. Dakle, na svim nivoima vlasti u BiH. Nadalje, ja se ne bih složila da je time, da su time anulirani pozitivni efekti Sporazuma o slobodnoj trgovini, jer vas želim opet podsjetiti, ako govorimo o našem članstvu u Svjetsku trgovinsku organizaciju, ako realiziramo memorandum o liberalizaciji trgovine kroz inicijative kao što je npr. Stabiliti pakt u skladu sa evropskim prvilima VTO pravilima itd. onda trebamo znati da to podrazumijeva i poštovanje pravila o porijeklu robe, evropski harmoniziranih pravila VTO standarda itd. i mislim da je dobro to imati u vidu u budućim atkivnostima, naročito u ovoj oblasti, jer će se ona još više profilirati nego što je u posljednje dvije godine. Gospodin Ćeman je, također, pomenuo, do duše više apostrofirajući ovaj vizni režim, da u izvještaju nedostaje šta je BiH učinila za poboljšanje svoje pozicije u međunarodnim tokovima ili svojim članstvom itd. Ja vas želim podsjetiti a tu govorim u ime Ministarstva vanjske trgovine, koje je participiralo sa osam zakona o tzv. ekonomskom paketu zakona Rod-map koji su bili preduslov za naše članstvo u Vijeću Evrope, čija smo članica postali u vrijeme saziva ovog vijeća ministara. Nadalje, nakon dugo vremena jedna od rijetkih zemalja u Evropi, podsjećam, jedino BiH i Jugoslavija još uvijek nisu članice VTO-a, počeli smo pregovarački proces za članstvo u VTO-u. Da bi se počeo pregovarački proces bilo je potrebno jako puno posla da se uradi. Nadalje, u oblasti civilne avijacije, postali smo punopravna članica Evropske konferencije za civilnu avijaciju i pokrenuta je procedura za naše punopravno članstvo u eurokontrolu što je, također, odobreno. Nadalje, stavljeni smo na listu zemalja OIEJA, Međunarodne organizacije u Parizu koja omogućava, uz, narvno, rješavanje još nekih poslova u toj oblasti da BiH sa listom OIEJA rukovodi prilikom uvoza, a naročito za BiH važno budućeg izvoza proizvoda životinjskog porijekla i još nešto i ako smo od ranije članica VAJPO-a Međunrodne organizacije koja reguliše oblast industrijskog vlsništva, standarda itd. u ovoj oblasti u prethodnu godinu i nešto dana učinjeno je puno da BiH u oblasti zaštite industrijskog 22 vlasništva, odnsono industrijske svojine, autorskih prava itd. funkcioniše kao i ostale zemlje, ne samo u Evropi nego i u svijetu. Želim podsjetiti da je to jako važna oblst za buduće aktivnosti pristupa BiH članstvu Svjetske trgovinske organiazcije. Ovdje je bilo još nekoliko primjedbi koje su se mogle dovesti u kontekst angažmana Ministarstva vanjske trgovine i uz jednu napomenu da prilog ovom izvještaju je prilog izvještaja o radu pet državnih institucija, koje je koordiniralo, odnosno či je rad koordiniralo Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa i koje će u novom sazivu Vijeća ministara biti, vjerovatno raspoređeno u neka druga ministarstva jednim dijelom, ali od posebne važnosti za razumijevanje jačanja državnih institucija i ne samo institucionalno nego i zakonodavno i u svakom drugom pogledu, posebno važnog za period koji dolazi. Ja sam sa posebnim zadovoljstvom, u jednom letimičnom prelgedu ekspozea mandatara gospodina Terzića, mogla uočiti i da se rukovodio dvjema vrlo važnim stvarima, na kojima je radilo ovo vijeće ministara, to su dokument «Posao i pravda» u onom kratkoročnom definisanju da kažem prioriteta i operative koje je neophodno da učini budući saziv Vijeća ministara i posebno za period, srednjoročni period do 2006. godine Razvojna strategija, jedan dokument koji je u završnoj fazi, poznatija kao PIERESPI i biće mi, zaista, zadovoljstvo da budući saziv Vijeća ministara se rukovodi u operativnim stvarima,onim što je utemeljio ovaj saziv Vijeća ministara, bilo samostalno bilo ukoordinaciji sa drugim institucijama, konsultacijama sa javnosti sa drugim strankama, parlamentarcima sa međunrodnom zajednicom itd. Želim u tom smislu puno uspjeha i budućem sazivu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospođi Hadžiahmetović i gospodin Zlatko Lagumdžija se javlja. I dajte, nema smisla treći puta se zaključujem, nema smisla.
Cijenjeni članovi Predsjedništva i gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, cijenjene kolege, ja se sada da razjasnim javljam u kapacitetu još uvijek ministra vanjskih poslova, zato što je bilo nekoliko konkrtnih pitanja i čak je gospodin Lozančić insistirao da se odgovara. Očekivao je da neki sjede ovdje, pa u tom kontekstu, ja želim samo nekoliko kratkih riječi da kažem. Ne želim da uzimam riječ gospodinu Mikereviću, on je aktuelni za ovo vijeće ministara u kojem ja sjedim predsjedavajući i on će sigurno naći razloga ili ocijeniti sam da li treba da kaže o cjelini onoga što se ostavlja kao što je Stend bay aranžman, kao što je dokument «Posao i pravda» kao što su posprijemni uslovi za Vijeće Evrope, Partnerstvo za mir, vrlo jasan i precizan put nakon okončanja Rod mepa koji ide ka ugovoru ka stabilizaciji i pridruživanju i neću govoriti o tim, da tako kažem, velikim slikama koje se odnose na cjelost Vijeća ministara, ali gospodine Lozančiću dužan sam da vas podsjetim, ne ulazeći u polemiku sa vama o vašoj konstataciji da je ovo vijeće ministara radilo bez podrške čitavog jednog naroda, to je retorika koju ste vi imali prije dvije godine i vi ste šest mjeseci rješavali problem tzv. samouprave s kojom se ovo vijeće ministara i Federalna vlada zabavila više od šest mjeseci, na kraju čega ste vi odnosno tadašnji vaš predsjednik javno rekli da je to što ste radili bilo vaša velika greška. E tom vašom velikom greškom smo se mi zabavljali jedno duže vrijeme i nema potrebe da dalje o tome govorimo pretpostavljam. 23 Ali, sad kao ministar vanjskih poslova samo sam dužan reda čaršijskog radi da kažem da svaku primjedbu koju daje neki poslanik dužan je ministar da na nju odgovori. Ja zato gospodne Jovanoviću vama odgovaram na dvije primjedbe koje ste dali, odnosno sugestije, dvije, odnosno tri, zavisi kako ih tretirate. Prvo vaša ocjena da je bila slaba saradnja sa Pedsjedništvom BiH. Ja msilim da ne stoji, kada se radi o prošlom sazivu Predsjedništva BiH i postoji ocjena prošlog saziva Predsjedništva BiH i Vijeća ministara da je saradnja bila vrlo uspješna i to je nešto što, da tako kažem Predsjedništvo je bilo meritorno da da ocjenu o tome kada je u pitanju Ministarstvo vanjskih poslova. Ono je dalo, sa svim problemima koji su bili u operativnom radu, tako da ta vaša ocjene ne stoji. Sa ovim Predsjedništvom sasvim prirodno da saradnja nije ni uspostavljena na odgovarajući način jer je rađeno u tehničkom kapacitetu što priliči ministru vanjskih poslova koji zna da je u odlasku. Ona je bila onakva kakva je normalno da bude između političkog profila koji ja zagovarami političkog profila koje predstavlja ovo predsjedništvo. Dakle, ta konstatacija molio bih vas da primite k znanju da ne stoji kao jedna. Druga stvar, što se tiče smanjenja DKP-a o kojima ste govorili o njemu postoji potreba i to vrlo jasno je rečeno i u budžetu kad smo prošli put govorili kod usvajanja budžeta je rečeno da je budžet Ministarstva vanjskih poslova u ovoj godini i Predsjedništvo ga je kao takvog i predložilo Skupštini sa spoznajom da treba smanjiti mrežu DKP-a sa minimalno tri DKP-a u prvoj fazi i već su definirana koja, na Predsjedništvu je da to prihvati ili ne prihvati da da nalog da se to uradi ili ne uradi. Jasno je kao dan da će se morati smanjiti mreža DKP-a i to je prijedlog odlazećeg Ministarskog saziva,odnosno ministra vanjskih poslova i prihvatajući ovakav budžet Predsjedništvo je,praktično, dalo zeleno svjetlo za takvo nešto. To su dvije primjedbe koje ste imali, a što se tiče najveće mrlje, kako ste rekli slučaj gospodina Darka Trifunovića, ja vam se najiskrenije zahvaljujem na vašoj ocjeni da je to najveća mrlja koju smo imali. Ja to tretiram svijetlom tačkom, pa da tako nešto ocijenite mrljom i to najvećom ja vam se najiskrenije zahvaljujem.
Zahvaljujem. To je replika gospodine Lozančiću? Kratko samo replika. Molim vas malo pažnje.
Pa nisam ja bez veze spomenuo činjenicu da ovdje sjede trojica a negdje drugo druga trojica i ja sad ne znam da li gospodinu Lagumdžiji repliciram kao zastupnik u ovom parlamentu ili kao ministru vanjskih poslova ili ne znam kao nečem drugom ili kao čelniku bivše vlasti u BiH. Ali, evo u svim tim funkcijama reći ću nekoliko stvari. Gospodine Lagumdžija, puno bi vam pametnije bilo da ste se bavili vašim greškama, vjerovatno biste nam ostavili puno bolje stanje danas nego što ste se, kako rekoste bavili našim greškama, to je jedna stvar. Druga stvar, činjenica je i statistike pokazuju da ste vi, vaše vijeće ministara potvrdili u ovom domu protivno volji šest hrvatskih zastupnika i uz jedan glas hrvatskog zastupnika, to je činjenica, to je statistika i isto tako da ste vlast konstituirali protivno volji preko 85% građana hrvatske nacionalnosti u BiH, ali to ste vi učinili i neka vam to služi na čast, ali to su činjenice. 24
Jovanović Miloš replika.
Poštovano Predsjedništvo, ja sam rekao da će sud vjerovatno kazati da li je ovo bila mrlja, što se tiče otpuštanja sa posla gospodina Trifunovića ili je da kažem to plus Ministarstva vanjskih poslova. Što se tiče, znači, saradnje sa Predsjedništvom, mislim da sadašnje Predsjedništvo može da kaže kakva je bila saradnja, bez obzira vi ste još aktuelni ministar inostranih poslova. Ovi ljudi su izabrani i vjerovatno ste trebali sarađivati sa njima.
Zahvaljujem. Koliko vidim nema više zainteresiranih za diskusiju. Onda zaključujem raspravu i prelazimo na izjašnjavanje. Mi smo se dužni izjasniti o ovom izvještaju, pa vas pozivam da pristupimo činu izjašnjavanja. Pitam poslanike ko je zato da se usvoji ovaj izvještaj Vijeća ministara? Jeste li izbrojali? Hvala vam. Pitam poslanike ko je protiv toga da se usvoji ovaj izvještaj? Hvala vam. Pitam poslanike ko je uzdržan? Hvala vam. Sad mi dajte rezultate da vidimo gdje smo. Od ukupno 38 poslanika koliko je u sali 15 je glasalo za – 14 protiv – 9 je suzdržano. Dakle, izvještaj je dobio opću parlamentarnu većinu. Pelazimo na izjašnjavanje po entitetima. Pitam poslanike iz Federacije BiH ko je za ovaj izvještaj? Hvala vam. Pitam poslanike iz RS ko je za ovaj izvještaj? Hvala vam. Dajte mi rezultate. Po entitetima stanje je ovako. Iz Federacije je za 10 i postoji jedna trećina. Iz RS je 6 i postoji jedna trećina. Konstatujem da je ovaj dom usvojio Izvještaj o radu Vijeća ministara za 2002. godinu i time smo okončali prvu tačku dnevnog reda. Gospodine Mikereviću samo kratko jer idemo na sljedeće tačke.
U ime prethodnog Savjeta ministara BiH želim svima vama da se zahvalim na usvojenom izvještaju i istovremeno da kažem da smo zadovoljni sa raspravom sa sugestijama, primjedbama, bilo je i grešaka to priznajemo, ali sigurno da ni vi a ni građani BiH nisu sumnjali u dobre namjere ovog savjeta ministara koji je bio ovdje 21 mjesec. Ono što mogu da kažem, možda, metodološki treba promijeniti način izvještavanja, jer mi nismo izvještavali o stanju o pojedinim oblastima, već o našem radu i, drugo, što čini mi se nije se imalo u vidu a to je skup nadležnosti i odgovornosti ovog savjeta ministara, gdje sam neke stvari koje su ovdje izrečene nismo mi adresa već su entitetske vlade. S toga, zaista, hvala vam na usvojenom izvještaju i ako nisam očekivao da ga usvojite to moram priznati, to sam rekao novinarima kad su me pitali kakve su konsekvence. Ja sam rekao nikakve. Možda bi to bila 25 samo jedna mrlja, ali i ako kažu da nije dobro biti izuzetak i jeste u ovom slučaju izuzetak i ja vam se zahvaljujem.
Zahvaljujem i ja vama gospodine Mikereviću. Ja prelazim na drugu tačku dnevnog reda. Ad.2. Potvrđivanje imenovanja zamjenika predsjedavajućeg Vijeća ministara i zamjenika ministara Pozivam predsjedavajućeg Vijeća ministara gospodina Adnana Terzića da podnese ekspoze.
Dame i gospodo, uvaženi zastupnici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, poštovani članovi Presjedništva Bosne i Hercegovine, vaše ekselencije, dragi gosti i predstavnici sredstava informisanja, Na sjednici ovog doma održanoj 23.12.2002. godine, podnio sam politički okvir djelovanja u narednom četverogodišnjem mandatu i obećao da ću prilikom potvrđivanja sastava Vijeća ministara podnijeti ekspoze. Ovo vijeće ministara je u potpunosti svjesno političkog, ekonomskog i socijalnog stanja u zemlji. Naš osnovni cilj je da se to stanje unaprijedi da BiH sigurno krene putem evropskih integracija, ekonomskih i socijalnih reformi, završi proces tranzicije i da postane zemlja uređena u skladu sa evropskim standardima. Preuzeo sam dužnost predsjedavajućeg Vijeća ministara u momentu kada je nezaposlenost oko 40%. Visok stepen siromaštva oko 20% za cijelu zemlju, što znači da se svaki peti stanovnik BiH, prema međunarodnim mjerilima smatara siromašnim. Sistem socijalne zaštite jedva da funkcionira, penzije i ako redovnije su niske i ne mogu zadovoljiti potrebe penzionera koji su najugroženija kategorija društva. Nedostatak sredstava uzrokuje sve manje zadovoljenje prava boraca, invalida, šehitskih i porodica stradalnika rata. Oko pola miliona stanovnika BiH još uvijek je izvan svojih prijeratnih domova. Prema predviđanjima MMF i Svjetske banke iz 1996. godine Bosna i Hercegovina je prošle godine trebala dostići predratni nivo bruto nacionalnog dohotka. Činjenica je da smo tek na polovini puta, jer naš bruto proizvod iznosi oko 1200 dolara po glavi stanovnika i očigledno je da najveći uzroci ekonomske stagnacije, pored posljedica rata leži u sporoj realizaciji reformi i politička nestabilnost. Bosnu i Hercegovinu je od završetka rata, prema nekim procjenama napustilo preko 90.000 ljudi, među kojima je, nažalost, najviše mladih. Ankete pokazuju da oko dvije trećine mladih iz Bosne i Hercegovine svoju perspektivu ne vide ovdje i žele napustiti zemlju. Kao glavni razlog je navođenje nezaposlenost, slab obrazovni sistem, nemogućnost rješavanja stambenog problema, te slab uticaj na društvena kretanja. Iz naprijed navedenog, nedvosmisleno je da je zadatak Vijeća ministara kao izvršnih vlasti na svim nivoima hitno poboljšanje životnog standarda građana i otvaranje novih svjetlijih perspektiva kako bi mladima tako i ostalim građanima BiH. 26 Da bi se taj cilj ostvario, potrebno je značajno unaprijediti poslovno okruženje, čime ćemo otvoriti mogućnost za otvaranje velikog broja novih radnih mjesta. Znači, vlasti više neće osiguravati posao već će omogućiti poslovnim ljudima da na mnogo lakši i efikasniji način otvore preduzeća, zaposle radnike da posluju uspješno. Poboljšan sistem socijalne zaštite će najugroženijim kategorijama stanovništva omogućiti dostojanstven život u tranzicionom periodu. Želim ovdje posebno podvući brigu o mladima o budućnosti BiH o njima se uglavnom ne misli kada se govori o ugroženim kategorijama, a ja vjerujem da oni to jesu. Pomoći ćemo im unapređenjem obrazovnog sistema rješavanjem praktičnih problema školovanja, ali i poticanjem bržeg izvršavanja njihovih stambenih problema. Nadam se da ćemo kraj našeg mandata dočekati u atmosferi u kojoj mladi ljudi BiH doživljavaju svojom domovinom i koja im pruža dovoljno da zadovolji njihove standarde i ambicije. Dogovoriću se sa svojim kolegama koji je najbolji način da to učinimo. Razmišljam o mogućnosti da Vijeće ministara imenuje pomoćnika koji bi bio zadužen da u ime Vijeća ministara bavi se ovim pitanjem. Stari domaći investitori i poslovni ljudi se svakodnevno suočavaju sa brojnim preprekama za ulaganje a posebno za registraciju preduzeća još uvijek treba nekoliko sedmica pa čak i mjeseci. Ne postojanje jedinstvenog ekonomskog prostora, stepen korupcije i organizovanog kriminala je veoma visok. Učešće privatnog sektora u bruto proizvodu zemlje još uvijek je nisko i sa oko 40% je najniže u regionu. Poreske utaje i prevare, odnose državi i građanima ogromna sredstva. Privatizacija do sada nije dala željene rezultate, stopa rasta nije na projektovanom nivou. Ovo vijeće ministara, a vjerujem i entitetske vlade u novom sazivu svjesni su neophodnosti agresivne provedbe reformi, kojima se sadašnja situacija može brzo i rdikalno promijeniti. Siguran sam da većina građana Bosne i Hercegovine to podržava i očekuje od nas. Svjedoci sam rastućeg nestrpljenja građana koji sve češćim javnim izražavanjem nezadovoljstva jačaju prijetnju socijalnim nemirima. Vjerujem da je sazrelo uvjerenje svih političkih snaga u društvu da više nema vremena za kalkulisanje i oklijevanje i da reforme, bez obzira koliko bolne nemaju alternativu. Zato je članovima Vijeća ministara Bosne i Hercegovine kojim sam na čelu potrebna sposobnost i hrabrost da se uhvate u koštac sa zatečenim stanjem. Očekujem da su oni toga svjesni i da će prihvatiti odgovorne funkcije samo ako su spremni na izazove koje oni nose. Umjereni sam optimista, a svoj optimizam gradim na nekim pretpostavkama koje smatram solidnom osnovom i koje će reformama dobiti svoju nadgradnju. Makroekonomska stabilnost je veliki potencijalni stimulans za strana ulaganja, ali sama po sebi nije dovoljno. Stabilizirana je fiksalna pozicija budžeta, porasli su javni prihodi, izvršena je okvirna harmonizacija poreskog sistema na nivou zemlje. Finansijski sektor, posebno bankarski ojačao je u cijeloj zemlji. Bosna i Hercegovina je uspjela zainteresirati veći broj stranih banaka za investiranje po čemu se nalazimo na prvom mjestu u regiji. Profunkcionisalo je tržište kapitala, ukinut je Zavod za platni promet, a isti se uspješno obavlja preko naših poslovnih banaka. Konačno, Bosna i Hercegovina je pristupila izradi razvojne strategije za cijelu zemlju. U rad su uključene domaće snage, vladine strukture, civilno društvo, privatni sektor, naučni radnici i mnogi drugi. To je pokazatelj značajnih ljudskih resursa kojima u Bosni i Hercegovini raspolažemo. Očekujem završetak rada na ovom obimnom projektu u prvoj polovini ove godine i za vo ću se i lično zalagati. Ovo vijeće ministara Bosne i Hercegovine zajedno sa entitetskim vladama ima jasan cilj. Bosna i Hercegovina evropska zemlja integrirana u EU i globalnu ekonomiju mnogo više nego što je to danas. Transformacija ekonomije ovisi od donatorske pomoći na samoodrživoj u kojoj će privatni sektori i 27 poduzetništvo igrati najznačajniju ulogu. Povratak kreditne sposobnosti zemlje na međunarodnom tržištu kapitala, te sve manja ovisnost od kredita Svjetske banke za siromašne zemlje važni su koraci u tom pravcu. S tim u vezi slijedićemo sljedeće prioritete: - očuvanje makroekonomske stabilnosti zemlju; - uspostava jedinstvenog ekonomskog prostora; - reforma i racionalizacija pravosudnog sistema; - unapređenje poslovne klime za domaća i strana ulaganja kao glavnog instrumenta za povećanje zaposlenosti i smanjenje stope siromaštva; jačanje adekvatnog institucionalnog okvira na svim nivoima, a posebno na nivou države koji će pospješiti izvoz i kvalitetno nadzirati uvoz; - okončanje procesa privatizacije; uspostava vladavine prava i efikasnijih instrumenata za borbu protiv organiziranog kriminala i korupcije; približavanje EU potpisivanjem sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju; - integracija zemlje u globalne ekonomske tokove između ostalog kroz ostvarivanje članstva u Svjetskog trgovinskoj organizacija i uspostava adekvatnog i održivog sistema socijalne zaštite. Projekcija razvoja. U periodu saziva ovog vijeća ministara očekujemo da će realna stopa rasta sa sadašnjih oko 2% postepeno rasti na više od 6% u 2006. godini, što je i u skladu sa projekcijama koje je radio MMF. To bi omogućilo da Bosna i Hercegovina do kraja 2006. godine povrati nivo bruto proizvoda u visini od 2/3 prijeratnog. U tom slučaju očekujemo da se stopa nezaposlenosti smanji za oko 35% u odnosu na sadašnju, a stepen siromaštva za oko 40%. Da bi se ovo ostvarilo biće potrebno: - očuvati mentarnu stabilnost zasnovanu na stabilnom deviznom kursu i konvertibilnoj domaćoj valuti; - tražiti rješenje problema visokog javnog duga koji se, koji je sada jednak ukupnom godišnjem bruto proizvodu zemlje; - smanjiti deficit tekućeg računa sa sadašnjih 21 na 11% do kraja mandata ovog vijeća ministara zašto je potrebno povećati izvoz za oko 20% i zadržati stopu rasta uvoza manju od 10% godišnje; - promjeniti strukturu uvoza u korist novih tehnologija i razvoja proizvodnog sektora; smanjiti javnu potrošnju sa sadašnjeg neodrživog nivoa od preko 60% na oko 45%. Ovo smanjenje bi između ostalog trebalo voditi smanjenju fiskalnog deficita sa 12% u 2002. godini u odnosu na bruto proizvod na 3% u 2006. godini. Ukupan vanjski dug bi trebao pasti sa 62% u 2002. godini u odnosu na bruto proizvod na 54% u 2006. godini što će biti moguće, između ostalog zahvaljujući i povoljnoj strukturi poslijeratnih zaduživanja. - Unaprijediti poslovno okruženje za domaće i strane investitore; - efikasnim mjerama poticati angažman kapitala u domaćim bankama; - nastaviti sa izgradnjom jedinstvenog ekonomskog prostora; značajno unaprijediti i modernizirati oblast transporta i komunikacija; - povećati stopu domaćeg privatnog investiranja u zemlji sa sadašnjih 9% u odnosu na bruto proizvod na 14% u 2006. godini; - uticati da domaća privatna štedja, koja je još uvijek veoma niska poraste na 6% u odnosu na bruto proizvod do 2006. godine; 28 - povećati učešće privatnog sektora u bruto proizvodu za oko 30% u odnosu na sadašnji što će zahtijevati puno efikasniji proces privatizacije; uvođenjem poreza na dodatnu vrijednost stimulirati privredne aktivnosti; - eliminisati crno tržište roba, usluga i rada; - raditi na daljnjoj reformi tržišta rada i uspostaviti uspostavi jedinstvenog tržišta rada na nivou zemlje lišenog svih postojećih oblika diskriminacije pri zapošljavanju; - uspostaviti adekvatan i samoodrživ sistem socijalne zaštite; - podržati i aktivno sudjelovati u međunarodnoj borbi protiv terorizma poštujući međunarodne standarde u toj oblasti uz puno poštivanje ljudskih prava; - nastaviti borbu protiv korupcije i organizovanog kriminala kroz reorganizaciju pravosudnog sistema i carinske administracije, uvođenju PDV-a; - ojačati institucije koje se bave statistikom. Na ovom mjestu bih posebno želio istaći jednu činjenicu. Rukovodstvo Centralne banke Bosne i Hercegovine na čelu sa guvernernom Piterom Nikolom dobro je radilo svoj posao. Nastavićemo voditi monetarnu politiku na bazi valutnog odbora. Međutim, cijenimo da je došlo vrijeme za unapređenje valutnog odbora u nekim segmentima, posebno jačanjem supervizorske i kreditne uloge Centralne banke. Također ćemo nastaviti sa liberalizacijom spoljnotrgovinskog režima kroz sklapanje novih sporazuma o slobodnoj trgovini i kroz članstvo u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji. Radi adekvatne zaštite domaće proizvodnje cijenimo važnim uspostaviti instrumente za kontrolu kvaliteta robe za uvoz i izvoz te iznalaženjem boljih rješenja za subvencioniranje poljoprivredne proizvodnje. Domaćim resursima ćemo posvetiti posebnu pažnju. Nedopustivo je da bosasnki kiseljaci otiću u rijeke, a Bosna i Hercegovina godišnje za uvoz samo mineralne vode izdvoji na desetine miliona maraka. Žalosno je da naši poljoprivredni proizvođači mlijeko prosipaju, a Bosna i Hercegovina na desetine miliona KM troši na uvoz mliječnih proizvoda. Zbog brojnih problema i postojećeg stanja koje defakto stimulira korupciju biće neophodno reorganizirati carinsku amdinistraciju. Mislim da je najbolje rješenje formirati je na državnom nivou. Raspodjela ovako prikupljenih sredstava predmet je budućeg sporazuma svih subjekata u državi. U svakom slučaju Vijeće ministara će u ovoj oblasti nastaviti sarađivati sa evropskom komisijom i Kafaom. Pri tome treba voditi računa da donošenjem novih zakona o carinskoj upravi i pripadnosti prihoda pokušamo razrješiti postojeće debalanse u finansiranju općinskog, ali i državnog nivoa. S obzirom na važnost PDV-a za suzbijanje crnog tržišta, stabiliziranje budžeta, podsticanje domaće proizvodnje, stimuliranje izvoza, približavanje ekonomskim integracijama, jačanje institucija, biće potrebno uspostaviti najefikasniji mogući sistem oslobođen političkih uticaja. Smatram da zbog brojnih propusta u funkcioniranju postojećih carinskih i poreskih službi sistem PDV-a zasnovan na odvojenim poreskim administracijama na nivou entiteta ne bi bio adekvatan. Vodio bi dodatnim teškoćama oko uspostave jedinstvenog ekonomskog prostora i na putu Bosne i Hercegovine ka EU. Zbog toga želim podržati preporuke Visokom predstavniku iz nedavno objavljenog izvještaja Evropske komisije o unapređenju i koncepta carinskih službi. 29 U vezi sa ovim nastavićemo suradnju sa međunarodnom savjetodavnom grupom za porezom. Posebna odgovornost ovog Vijeća ministara leži u suradnji sa MMF u cilju realizacije potpisanog Stend baj aranžmana. Cilj je otvoriti pregovore za dobijanje povoljnih sredstava iz fonda pod nazivom PERGF. Bosna i Hercegovina je do sada od MMF dobijala samo komercijalne kredite. Ubjeđen sam da dodatnim napretkom i zalaganjem možemo dobiti povoljnije kredite koji bi se usmjerili na socijalna davanja i mikrokredite za nezaposlene radi pokretanja obrta. Svjedoci smo brzih promjenama u zemljama u regiji koje svoj razvoj također baziraju na privlačenju stranih investitora. One su nam u tome konkurenti i do sada su to uradili brže od nas. Zato je za Bosnu i Hercegovinu stvaranje poslovne atmosfere utrka s vremenom, jer moramo u najmanju ruku stići, ako ne i prestići druge zemlje koje imaju daleko manje problema od nas. Pred nama je dakle važan zadatak učiniti našu ekonomiju konkurentnijom, te putem Agencije za promociju stranih ulaganja i drugih relevantnih subjekata prezentirati mogućnosti za ulaganja u našu zemlju potencijalnim investitorima. Reforma sudskog sistema biće u samom vrhu naših prioriteta. Efikasan pravosudni sistem nije samo fraza, nego uslov bez kojeg reforme koje kanimo provesti ne mogu dobiti završni pečat i bez kojega zakone nemoguće provoditi. Uspostava efikasnih mehanizama prinudne naplate dugova i rješavanja poslovnih sporova kroz formiranje posebnih trgovačkih sudova može znatno uticati na smanjenje kamatnih stopa kroz smanjivanje rizika. Ovim bismo finansijski kapital u zemlji učinili znatno jeftinijim i time dali podsticaj preduzećima postojećim ili novoosnovanim i građanstvu da sa druge strane zaštiti finansijski sektor od sadašnjih ponekad beskrajnih procedura. Također uspostavićemo suradnju i pokušati preuzeti vodeću ulogu u Buldožer komitetu koji djeluje pri OHR-a. Smatram da je dokument, posao i pravda veoma dobra polazna tačka na putu kojim trebamo preći. Ne postojanje jedinstvenog ekonomskog prostora i institucija i standarda u skladu sa evropskim kriterijima velika su prepreka našim preduzećima koja imaju potencijal za izvoz. Zato moramo u najkraćem mogućem roku identificirati proizvode koji mogu biti konkurenti na svjetskom tržištu i fokusirati se na stvaranje okvira koji će naše proizvode dovesti u ravnopravan položaj bar na ovom planu. U protivnom bojim se utakmicu smo izgubili i prije njenog početka. Potrebno je što prije usvojiti Zakon o stečaju i likvidaciji u Federaciji Bosne i Hercegovine. Sličan zakon je već usvojen u Republici Srpskoj. Želja nam je da o restruktuiranju preduzeća postignemo saglasnost, prije svega sa Svjetskom bankom, ali i ostalim članovima Međunarodne savjetodavne grupe za privatizaciju. Cilj nam je da ohrabrimo i komercijalne banke koje imaju potraživanja u preduzećima da nađu svoj interes da zajedno sa državom učestvuju u tom procesu. Na ovaj način stečaj može biti novi početak, umjesto beskrajnog odlaganja kraja koji tako postaje sve teži i razorniji. Ubrzanje privatizacije strateških preduzeća postoje centralno pitanje reformi u Bosni i Hercegovini. Uspješnim završetkom ovog posla, pogotovo ukoliko kupci budu renomirane strane kompanije, podići će se nivo stranih ulaganja, poboljšati usluge, osigurati nove tehnologije i tržišta, povećati izvoz, a uz to ta preduzeća će učiniti efikasnijim. 30 Bosna i Hercegovina je zemlja vrijednih ljudi i poduzetnika. Državljani Bosne i Hercegovine koji sticajem okolnosti žive širom svijeta bilježe dobre poslovne rezultate. Poslovno iskustvo ovih naših ljudi, njihova sredstva i njihova jaka veza sa domovinom mogu biti snažan poticaj bržem razvoju. Da bi do toga došlo potrebno je postići povoljno i predvidljivo poslovno okruženje. Podsticanje poduzetništva kroz mala i srednja preduzeća veliki je potencijal za ekonomski rast i povećanje zaposlenosti. Smatram da bi bilo korisno uspostaviti odgovarajući fond za poticaj malih i srednjih preduzeća kroz koji bi se financijski kapital plasirao znatno jeftinije, nego što je to danas slučaj. Transportni sektor koji se danas u Bosni i Hercegovini nalazi na veoma niskom nivou pruža niz mogućnosti koje moramo adekvatno iskoristiti. Ovim ćemo ne samo poboljšati protok ljudi i roba, ubrzati ga i učiniti jeftinijim i efikasnijim, nego i otvoriti ono što je u ekonomskoj praksi poznato pod nazivom javni radovi. Popravak i modernizacija postojećih putnih komunikacija, izgradnja autoputeva prema ucrtanim evropskim koridorima, davanje značaja Luci Brčko i plovnom putu Sava-Dunav, modernizacija željezničkog i vazdušnog sektora saobraćaj najvažnije su, ali ne i jedine potencijalne šanse u ovom polju aktivnosti. Da bi se učinio napredak u ovoj oblasti, neophodno je postojeći zakonski okvir učiniti racionalnijim kako bi Bosna i Hercegovina i u ovome učinila iskorak prema Evropi. Koncesije i načini njihovog dodjeljivanja u ovoj oblasti više nego u drugima uticaće na dužinu vremena i ozbiljnost naših razgovora sa značajnim stranim investitorima kod kojih početni interes već postoji. Svaki dan raste jedan problem koji ću ovdje kratko izložiti i zauzeti se za njegovo rješavanje. Pitanjem malih i srednjih preduzeća bave se danas bez malo svi akteri međunarodne zajednice, od jedinica SFOR-a na terenu, preko do juče humanitarnih organizacija do profesionalnijih ustanova. Imamo iskustvo iz proteklih godina da je navodno potrošeno nekoliko milijardi dolara u obnovu zemlje bez Ministarstva obnove. Institucije Bosne i Hercegovine, ali i institucije međunarodne zajednice nemaju sveobuhvatne podatke o procesu obnove što je neophodno kako bi se on evaluirao. Iz ovog i mi, ali i donatori moramo izvući poruku. Čak nemamo ni osnovne podatke kao što su ukupni iznos dodjeljene i realizirane pomoći za obnovu. Grube procjene dakle, ne činjenice, nego procjene govore o sumi od 3 do 5 milijardi dolara. Tako je i bilo moguće da neko dobije 3 ili više donacije za isti projekata, a neko ni jednu. Bojim se da će nam se ukoliko ne uspostavimo mehanizam za praćenje i koordinaciju aktivnosti u vezi sa razvojem malih i srednjih preduzeća na nivou Vijeća ministra desiti slična stvar kao sa obnovom. Radi efikasnijeg utroška javnih prihoda biće neophodno uspostaviti koordinaciju u vezi sa implementacijom donatorske pomoći. Ne vidim ni jedan razlog da informacije o utrošku donatorskih sredstava ne budu stavljene na raspolaganje Ministarstvu finansija i trezora kako bi se izbjeglo dupliranje, pojeftinio proces provedbe projekata i kako bi bili u mogućnosti da planiramo naš ekonomski razvoj. U međuvremenu Bosna i Hercegovina je izgradila institucije kontrole utroška javnih prihoda. Uveden je trezorski sistem poslovanja kao i funkcija javnih revizora. Ostaje nam još da usvojimo adekvatne zakone o javnim nabavkama što će biti konkretan korak u borbi protiv korupcije. Kao što se može vidjeti iz pojedinih elemenata scenario makro ekonomskog razvoja zahtjeva agresivnije provođenje ekonomskih reformi. Vijeće ministara Bosne i Hercegovine zajedno sa entitetskim vladama biće spremno uraditi svoj dio posla. Međutim, dosta će zavisiti i od međunarodne zajednice. Imam osjećaj da međunarodna zajednica nije nikada bila 31 jedinstvenija u svom djelovanju u Bosni i Hercegovini. Ovo vijeće ministara se nudi kao ravnopravan partner takvoj međunarodnoj zajednici u poslu koji stoji pred nama. Apelujem na predstavnike međunarodne zajednice u Bosni i Hercegovini da u svom radu primjenjuju standarde i principe EU, a ne da nam budu saučesnici u pravljenju loših kompromisa. Ni mi, ni međunarodna zajednica nemamo više vremena za loša ili polovična rješenja. Naš konačan cilj jeste uspostaviti samoodrživu ekonomiju. Međutim prema makroekonomskom scenariju koji je u najvećem dijelu usaglašen sa međunarodnim finansijskim institucijama na čelu sa MMF-om mi to nećemo moći osigurati samo vlastitim sredstvima, nego će nam za period do kraja 2006. godine biti potrebno dodatnih 2 milijarde dolara u vidu grantova i povoljnih kredita. Svjesni da međunarodna zajednica očekuje da agresivnije krenemo u reforme i znamo da će dodatna sredstva biti uslovljena narpetkom u provedbi reformi. U tom cilju nastavićemo graditi partnerske odnose sa međunarodnom zajednicom, jer ćemo za provedbu reformi trebati i stranu tehničku pomoć, ali samo u onim sektorima u kojima nemamo domaće resurse. Cijenimo tehničko znanje naših stručnjaka, te smatramo da preveliki angažman stranih konsultanata nije racionalno rješenje niti za međunarodnu zajednicu, niti za nas. Ne mislim da postoji potreba da se ubuduće zadužujemo vani, posebno ne kod Svjetske banke radi angažmana stranih konsultanata. Prijedlog razvojne strategije Bosne i Hercegovine koji se nalazi u javnoj raspravi sačinili su domaći stručnjaci i već je dobio značajne komplimente od eksperata iz međunarodne zajednice i to je jedan od primjera da i naši ljudi mogu napraviti dobre projekte. Posebnu pažnju planiramo posvetiti sektoru obrazovanja. Zahvalni smo OSCE-u na dosadašnjoj koordinaciji u izradi studije o reformi obrazovanja u Bosni i Hercegovini. Postoji uska veza između nivoa obrazovanja i siromaštva. Što je veći stepen obrazovanja, manji je rizik za potpadanje u kategoriju siromašnih. I ovo nam je jedan od motiva da što prije riješimo ovaj problem i tako osiguramo našu bolju budućnost. Zabrinjavajući je podatak o kojem je naša javnost već obaviještena da od preko 250 zanimanja za koje se školuju naši srednjoškolci za samo 32 se danas može naći posao. Ovo je samo dodatni motiv za puni angažman u reformi obrazovanja koji nam predstoji. Za ostvarenje svih gore navedenih ciljeva biće potrebno pored realizacije reformi smanjiti političke tenzije u zemlji. Naime, veliki broj investitora naša zemlja nije adekvatna za ulaganje, ne samo zbog nepovoljnih administrativnih procedura, nedovršenih tranzicija i korupcije, već i zbog stalnih prijetnji političkim, a u posljednje vrijeme i socijalnim nemirima. U ovakvoj situaciji svi gubimo i s toga je neophodno što prije postići koncezus oko najvažnijih političkih pitanja. Uz to treba osigurati i adekvatan sistem socijalne zaštite. Postojeća privatizacija bi mogla kratkoročno povećati nezaposlenost i stoga sistem socijalne zaštite mora biti značajno unapređen u odnosu na sadašnji. Možemo doći u situaciju da ćemo usvojiti najprogresivnije zakone u vezi sa investiranjem, te sa zakonskog stanovišta stvoriti povoljnu klimu za ulaganje, ali u situaciji stalne prijetnje, narušavanje socijalnog mira nećemo povećati strana i domaća ulaganja što je imperativ daljeg ekonomskog rasta i boljeg života svih građana u Bosni i Hercegovini. Neprihvatljivo je da veliki broj imalaca prava na socijalnu zaštitu ne prima nikakvu pomoć jer budžeti nemaju dovoljno sredstava. Također je neprihvatljivo da su u jednom dijelu 32 zemlje ostvaruju pravo na socijalnu zaštitu, a u drugom ne iako su zakonski utvrđena. Uspješna realizacija reformi u najvećoj mjeri zavisi od vlada, ali u njoj moraju učestvovati svi segmenti društva. S obzirom na potrebu ubrzanja reformi svi mi trebamo biti spremni kratkoročno izgubiti da bi dugoročno. Takva su iskustva Mađarske, Češke ili Poljske, zemalja u kojima je uspješno izvršena tranzicija. Imam namjeru da bilateralnim kontaktima sa ovim zemljama iskoristimo ta njihova iskustva. Građani BiH su do danas pokazali veliko strpljenje i njihova daljna podrška biće nam neophodna. Ovu podršku možemo očekivati i dobiti samo ukoliko ukažemo da pstoji svjetlost na kraju tunela. Dolazim na ovu poziciju sa značajnim iskustvom u vođenju kantona sa specijalnim režimom. Svjestan sam svih teškoća, ali sam siguran da je i u ovakvim uslovima moguće postići vidljiv rezultat i pokrenuti stvari naprijed. Očekujem da će promjene u strukturi Vijeća ministara BiH, povećanje broja ministarstava, a posebno novi način odlučivanja omogućiti veću efikasnost i operativnost ovog državnog organa. Dužnost ove vlade je pokušati našu birokraciju učiniti efikasnijom i jeftinijom. To ćemo postići, ako damo podršku Agenciji za državnu službu i pomognemo joj u prihvatanju profesionalnih standarda modernog poslovanja. Moramo analizirati i kvalivikacije i kvaliteta rada zaposlenih u državnim institucijama, njihovu sposobnost i mijenjati one koji ne zadovolje te standarde. Također, jeftinije poslovanje vidim u boljem iskorištavanju prostora koja koriste tijela Vijeća ministara. Evropski standardi uspješnog modernog administrativnog poslovanja su mi i po ovom pitanju jasni i ne vidim zašto ih ne primjenjivati. Elektronsko funkcionisanje Vijeća ministara doprinijet će daljem smanjenju troškova i učinkovitijem djelovanju. Vanjsku politiku BiH, prema Ustavu vodi Predsjedništvo, ali zbog toga što su nadležne institucije pri Vijeću ministara BiH, daću nekoliko napomena u tom smislu. Nema dileme da je put razvoja BiH strateški vezan za učlanjenje u Evrospku Uniju i Partnerstvo za mir. Kao predsjedavajući Vijeća ministara rukovodim i Direkcijom za evropske integracije, daću maksimum kako bi dan prijema BiH u Evropsku Uniju bio što bliži. Pred nama su desetine hiljada stranica zakona koje treba uskladiti sa evorpskim standardima. To ćemo postići maksimalno otvorenim i aktivnim pristupom, kontaktima sa tijelima Evropske Unije, ali i u bilateralnim kontaktima sa zemljama članicama Evropske Unije i ostalih euroatlanskih integracija. Analizirajući stanje saradnje sa Paktom stabilnosti, koji je lansiran na onom spektakularnom samitu u ljeto 1999. godine u Sarajevu, moram iskazati svoje nezadovoljstvo našom pasivnošću u radu tog tijela. Ovaj pakt ima sigurnosne i ekonomske ciljeve, koji odgovaraju BiH, ali do sada nismo imali posebnog uspjeha u plasiranju praktičnih projekata i tu moramo promijeniti stanje na bolje. Mislim da su prioriteti u vidu koncentričnih krugova. Zemlje koje okružuju BiH, zemlje Pakta stabilnosti i zemlje Evropske Unije. Želim nglasiti da ću posebnu pažnju pokloniti vraćanju poljuljanog ugleda bosanskohercegovačkih vlasti u islamskom svijetu koji je bio naš izuzetno značajan donatorski a sada može i treba da bude naš ekonomski partner. Poštivanje i adekvatna zakonska zaštita ljudskih prava u zemlji, u kojoj su ona tako sistematski kršena u bliskoj prošlosti će osigurati mjesto BiH u sretnijem dijelu Evrope i svijeta. Povratak izbjeglica njihovim domovima i otvaranje egzistencijalnih mogućnosti za samoodrživi ostanak, su najznačajniji vid ljudskih prava, koje mi, nažalost još nismo u 33 potpunosti ispoštovali. Ipak, brže provođenje imovinskih zakona je značajan iskorak u tom procesu koji traje. Pretočiti u stvarnost sve zakone i konvencije u skladu sa evropskim standardima o ljudskim pravima nije lagan ali je, svakako, permanentan zadatak svake vlasti pa i ovog vijeća ministara. Zalagat ćemo se da do kraja 2003. godine u potpunosti se provedu imovinski zakoni, odluke CRPC-a i vrati imovina njihovim vlasnicima. Sredstva infomrisanja su naš saveznik u pridobijanju javnog mišljenja za teški put reformi, s kojima smo se uhvatili u koštac. Zato pozivam predstavnike sedme sile da nam pomognu. Mi sa svoje strane obećavamo maksimalan pristup svim informacijama i transparentnost u radu. Nalazimo se u trećoj godini, trećeg milenija. Izazovi pred kojima se napredni svijet nalazi su ogromni. Biti dijelom tog svijeta i suočiti se sa tim izazovima naša je humana težnja. Nositi sa sobom tradiciju i kulturu koju su narodu BiH stoljećima gradili i koristili ih kao prednost a ne biti njihov talac je zadatak koji određuje nas i naše djelovanje kaoljude budućnosti ili ljude prošlosti. Slika BiH u budućnosti ovisi o nama ja se nadam da će ovo vijeće ministara unijeti u tu sliku malo svjetlijih boja nego što su one bile do sada. Dame i gospodo poslanici, nakon opsežnih konsultacija sa političkim strankama i partijama koje trenutno čine parlamentarnu većinu u ovom domu donio sam odluku o imenovanju zamjenika predsjedavajućeg, ministara i zamjenika ministara u Vijeću ministara Bosne i Hercegovine. Dozvolite mi da pročitam tu odluku: - Za ministra vanjskih poslova i istovremeno zamjenika predsjedavajućeg imenovao sam dr Mladena Ivanića. - za ministra sigurnosti i istovremeno zamjenika predsjedavajućeg Barišu Čolaka, - za ministra spoljne trgovine i ekonomskih odnosa doktoricu Milu Gadžić,. - za ministra finansija i trezora magistra Ljeljku Marić, - za ministra komunikacija i transporta dr Branka Dokića, - za ministra civilnih poslova dr Safeta Halilovića, - za ministra za ljudska prava i izbjeglice Mirsada Kebu, - za zamjenika ministra vanjskih poslova Lidiju Topić, - za zamjenika ministra spoljne trgovine i ekonomskih odnosa Momira Tošića, - za zamjenika ministra finansija i trezora magistra Jusufa Humalića, - za zamjenika ministra komunikacija i transporta Harisa Bašića, - za zamjenika ministra civilnih poslova Zorana Tešanovića, - za zamjenika ministra za ljudska prava i izbjeglice Ivicu Marinovića i - za zamjenika ministra sigurnosti Dragana Mektića. Kao što vidite još nisam donio odluku o imenovanju ministra i zamjenika ministra pravde i ja vas molim da to uzmete u obzir i da omogućite da potvrđivanjem ove odluke da, bez obzira na nedostatak u Ministarstvu pravde BiH, danas dobije zvanično svoje vijeće ministara. Razlog zašto nemamo ministra i zamjenika ministra pravde je taj da još uvijek nismo dobili potrebne saglasnosti iz OHR-a vezano za imenovanje ministra. Pošto znam da pred vama stoji izuzetno puno posla i u januaru i u februaru mjesecu, ja vas molim da prihvatite našu odluku da na prvoj sljedećoj sjednici ovog doma izvršimo ta potrebna potvrđivanja za ministra i zamjenika ministra pravde a da danas potvrdite odluku o imenovanju koju sam donio. Hvala vam. 34
Zahvaljujem predsjedavajućem Vijeća ministara gospodinu Adnanu Terziću. Otvaram raspravu. Ko želi da govori? Zaključujem raspravu. Pazite, ovo je, molim vas lijepo, samo malo čekajte. Ja sam, dakle, dao riječ poslanicima i, naravno, vi ćete govoriti, ali ja vas molim još jedanput da kada otvorimo raspravu da se jave oni koji su odlučili već ranije da uzmu učešće u raspravi da ne čekamo da ne bi dolazili u situaciju u kojima se nalazemo, a vi ćete govoriti vi ste poslanici i imate pravo da govorite i ja ne mislim uskraćivati ta vaša prava dok sjedim na ovom mjestu. Gospodin Sead Avdić se prvi javio za riječ. Neka se pripremi gospodin Beriz Belkić.
Dame i gospodo poslanici, poštovani članovi Predsjedništva, Vijeća ministara, poštovano predsjedništvo, Mislim da je nužna ova kratka stanka da se smire, jednostavno, utisci od ovog izlaganja i, u tom smislu, sasvim je logično ponašanje poslanika i u tom kontekstu ne treba insistirati i jednostavno način vođenja sjednice dovoditi u pitanje ovakav jednostavno ekspoze mandatara Vijeća ministara. U tom smislu, znači, sasvim je tonormalno i logično je ovakva jedna kratka stanka. Ja, također, prvo što bih želio da postavim pitanje i svoje kontroverze da iznesem oko ovog izlaganja oko ovog dokumenta jeste. Da li mandatar Vijeća ministara je prije ovog izvršio konsultacije sa svim poplitičkim partijama koje čine parlamentarnu većinu u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH i dobio mandat za ovo svoje izlaganje? Znači da postoji politička volja političkih partija i stranaka koje čine parlamentarnu većinu za ovo što je rečeno ovdje u ekspozeu mandatara Vijeća ministara. Ja mislim da nije i da jednostavno su neke stvari ovdje koje su rečene, aposlutno, promašena investicija, s obzriom na političko stanje koje smo danas trenutno, jednostavno koje je trentuno danas u BiH. Prije svega, jedan temeljni dokument koji jeste, jednostavno, osporen od nekih poplitičkih partija to je uvođenje poreza na dodatnu vrijednost, u Posao i pravda dokumentu stoji obaveza početkom 2005. godine da dođe do oživljavanja ovakvog jednog projekta da se taj projekat jednostavno realizira na nivou države BiH, da se sredstva decentraliziraju u normalno, prema entietima itd. mandatar, ja vjerujem, nema, nednostavno, odobrenje, nema političku saglasnost niti politički konsenzus za ovakav jedan politički projekat. Znači, ja tražim da, jednostavno, iz sporazuma o uspostavi parlamentarne većine, koji je vjerovatno trebao biti potpisan, aposlutno stoji, jednostavno garancija da političke stranke garantuju da će se ovo pretočiti u djelo, inače je ovo samo prazna priča. Stvarno, ja moram na ovakav grub način da reagiram i da diskutujem. Znači, porez na dodatnu vrijednost. Druga stvar, jedinstvena carinska uprava na nivou države BiH je, također, duboko osporena, aposlutno, agresivno osporena, jednostavno se stavlja da postoji, apsolutno ne postoji politička volja stranaka koje čine parlamentarnu većinu za uvođenje i uspostavu jedinstvene carinske uprave na nivou države BiH. Znači, odakle, jednostavno hrabrost i snaga mandataru Vijeća ministara da, jednostavno, stavlja to u ekspoze u dokument, a jednostavno nema saglasnost političkih partija koje čine parlamentarnu većinu. Šta to znači onda? Onda se moramo zapitati, stvarno šta predstavlja ovaj dokument koji je pred nama uz puno uvažavanje gospdina mandatara i sve ostalo što je, jednostavno, danas izneseno. 35 Ono što moram, također, reagirati, kaže stoji ovako i citiram: «Želim ovdje posebno povući brigu o mladima o budućnosti BiH». Vjerujte gospodine Terziću mladi više neće da budu budućnost BiH. Mladi hoće da budu sadašnjost BiH. Mladi danas hoće posao. Hoće kad završe školu da nađu radno mjesto, što znači, aposlutno, jednostavno treba odgovoriti na one temeljne potrebe mlade generacije u BiH i još što je, aposlutno ne mogu da prihvatim, ja vas molim da prihvatite ovo, ne mogu jer zato što to nije istina, zato što to nije tačno. Kaže ovako: «U atmosferi u kojoj mladi ljudi BiH doživljavaju svojom domovinu i koja im pruža dovoljno da zadovolji njihove standarde i ambicije. Razmotrit ću sa kolegama na naredni način da to učinimo, razmišljam o mogućnosti da Vijeće ministara imenuje povjerenika za mlade, koji bi bio zadužen da u ime Vijeća ministara bavi ovim pitanjem». Ja mislim da je nužno da, jednostavno, stvarno mladu generaciju se osmisli na jedan način koji, jednostavno nije loše ideja da bude povjerenik Vijeća ministara, ili jednostavno neko resorno ministarstvo, ali objektivno mlada generacija zaslužuje da se razradi jedna posebna teza ili jedan dio ovog ekspozea gdje će se tretirati mlada generacija. Treće, vi ste čitali a niste spomenuli. Kaže saznanju, dole naredni pasos, uvjerenje svih političkih snaga u društvu, uključujući i opoziciju. Ovo niste pročitali, je li to slučajno ili namjerno, ali izvinjavam se. Dalje što se može istaći, također, javni sektor u BiH pa i vlasti administracija u BiH, naovih pet nivoa vlasti u BiH, jednostavno odnosi sa sobom preko 14% bruto društvenog proizvoda BiH. Niste nam odgovorili kako ćete to svesti na sedam procenata da jednostavno ti troškovi budu podnošljivi s obzirom na mogućnosti države BiH. Znači 14% u normalnim državama to je 7% i ova siromašna država na Balkanu BiH, onda bi trebalo biti ispod 7% sa aspekta, jednostavno ove javne potrošnje. Još jedanput ponavljam, bilo bi dobro razraditi uvođenje porez na dodatnu vrijednost, do tada bi bio zagovornik da se odmah bez, jednostavno, bez puno kalkulisanja, jednostavno porez na visokotarifne proizvode kao što je porez na promet, naftu, naftne derivate, duhan, duhanske prerađevine itd. odmah, jednostavno uvede i promijeni i alocira njihova naplata, znači na mjestu prve prodaje i samim time se u velikoj mjeri suzbije crno tržište, siva ekonomija i, jednostavno se počinju povećanom dinamikom puniti entitetski budžeti i samim time učinimo jedan prvi konkretan korak u reformi ekonomske politike u BiH. Mislim da, i još jedanputa popnavljam nužno je, stvarno, postići puni politički konsenzus i u tom kontekstu, jednostavno promatrati ovaj ekspoze. Isto tako ovo je dokument koji je na velika vrata promoviran od strane međunrodne zajednice, koji je rađen zajedno sa domaćim institucijama BH vlasti, posao i pravda promoviran od strane međunarodne zajednice, koji je rađen zajedno sa domaćim institucijama BH vlasti «Posao i pravda», on je ... spomenut u ovom dokumentu. Da li je on sastavni dio ovog ekspozea, da li je ekspoze, jednostavno će komunicirati sa ovim dokumentom, da li je ovaj dokument, jer stvarno ima u cjelosti svoga mjesta u ovom eksozeu ili u radu Vijeća ministara itd. ostaje, jednostavno, samo da se nagađa. I, kad kažete na kraju, da ovo Vijeće ministara nudi, da se nudi kao ravnopravna partija međunarodnoj zajednici, pozivamo mandatara da, jednostavno učini sve sa svoje strane i Vijeća ministara da izbiju bitku za jedan ravnopravan odnos pun političkog i moralnog digniteta BH institucija, odnosno institucija vlasti BiH i Vijeća ministara i ovog parlamenta zajedno sa međunarodnom zajednicom. Mi ništa njima ne nudimo, mi gradimo partnerske odnose i u tom kontekstu međunarodna zajednica jedan je sudionik koji, aposlutno, prihvata, jednostavno ovo konsultansko vijeće za partnerske odnose na nivou BiH i u tom smislu bi trebalo to, jednostavno, definirati. 36 Vi dobro znate da makroekonomsku politiku BiH kreira ne mi nego Međunarodni monetarni fond, Svjetska banka, vi to dobro znate, dobro znate da smo potpisali Stend bay aranžman koji ograničava mjere ekonomske politike ove države i sasvim je jasno usmjerava entitetske i BiH i u tom smislu bi bilo nužno porazgovarati ili redefinirati, ili reafirmirati ili kako hoćete prvi korak, jednostavno razgovarati sa ovim institucijama, prije svega sa Svjetskom bankom i MMF-om s aspekta, jednostanvo ekonomske politike za tekuću 2003. godinu i, s druge strane okušati redefinirati taj sporazum koji objektivno blokira sredstva rpivatizacije a pred nama su javna preduzeća, privatizacija javnih preduzeća, znači, moglo bi se uspstaviti jedan fond za restruktuiranje i razvoj na nivou biH koji bi bio dostatan da pokrene ovaj točak privrede i da, jednostavno, omogući jedan novi investicioni ciklus. Dok imamo blokirana sredstva na ESK-orovim računima entiteta, aposlutno to nije moguće, zato što sredstva privatizacije se ne mogu usmjeravati u razvoj ili restruktuiranje proizvodnje. Ono što treba istaći i dobro, jednostavno slažem se sa vama u cjelosti pasos koji govori o ovim elementima korištenja domaćih resursa, domaćeg znanja i domaće pameti, ja vam se na tome zahvaljujem. Evo prvi puta imamo ovdje da jedan, jednostavno mandatar, odnosno Vijeće ministara preferira, prije svega domaće znanje i u tom kontekstu traži puteve supstituirali, reduciranja učešća međunarodne zajednice s aspekta stranih eksperata, voditelja projekata ili jednostavno nekih drugih relacija. Na kraju da zaključim, nije mi jasno šta to znači elektornsko funkcioniranje Vijeća ministara, valjda kompjuterizacija tog cjelokupnog sistema ili korištenje informacione tehnologije, u tome elektronsko funkcioniranje može dovesti do nekih pogrešnih zaključaka ili jednostavno pogrešnog razumijevanja. Još jedanput ja vas molim kao mandatara, da učinite sve sa svoje strane, da postignete politički konsenzus na ovom ekspozeu i da Vijeće ministara za jednu od prvih narednih sjednica Predstavničkog doma podnese mjere ekonomske politike BiH za tekuću 2003. godinu a da ovaj ekspoze dinamički, jednostavno osmisli u smislu ispunjavanja ovoga što je rečeno u naredne četiri godine. Inače, ovaj brod će jednostavno zapasti u takve torbulentne vode iz kojih će se teško moći izvući. Znači, još jedanput plediram, tražim, jednostavno da javnost BiH bude upoznata sa sporazumom i temeljima političkog konsenzusa koji je postignut ili nijepostignut oko ovoga što se zove ekspoze i što se zove Program rada Vijeća ministara u naredne četiri godine, ili što se zove Mjere ekonomske politike za 2003. godinu. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Avdiću. Za riječ se javio gospodin Beriz Belkić. Neka se prirpemi gospodin Nikola Špirić. Ja sam toliko vidio do sada. Gospodin Gligorić pa onda vi.
Poštovane kolege poslanici, Stranka za BiH prije svega želi da izrazi nezadovoljstvo i protest što smo za ovakvu važnu stvar potrebne dokumente dobijali neposredno pred samu sjednicu. Dakle, ekspoze, biografije i na kraju krajeva ukupan projekat odluke smo dobili neposredno pred samu sjednicu i u mnogome će to i odrediti, odnosno i određuje naše postupke tokom daljeg toka sjednice. 37 Stranka za BiH je podržala potvrđivanje predsjedavajućeg Vijeća ministara, odnosno bolje rečeno podržala je njegov politički okvir, koji je iznio pred Predstavnički dom, pa evo podržat ćemo i ekspoze, s tim što imamo, koliko je bilo, naravno, moguće u ovom kratkom vremenu vidjeti imamo jednu primjedbu, tražit ćemo jedno pojašnjenje da nam se kaže da li je dokumenat Posao i pravda polazna tačka vašeg programa ili je to okvir vašeg programa kojeg ćete se vi čvrsto držati. Dakle, to su pozicije Stranke za BiH. Kad je riječ o predloženim ministrima, mi tražimo da se Predstavnički dom izjasni danas o tome da se primijeni Poslovnik, odnosno član 115 i da se o ministrima glasa analogno kao što se potvrđivalo, da se potvrđuju kao što se potvrđivao i predsjedavajući, dakle, na isti način. To znači, pojedinačno izjašnjavanje o predloženim ministrima. Ne insistiramo na obavezi da oni iznose svoje političke programe. Za nas će biti dovoljno da jasno i eksplicitno izjave pred ovim predstavničkim domom da će podržati program, na osnovu kojeg smo podržali mandatara. Kada je riječ, jer ponašanje dosadašnjeg Parlamenta, odnosno pojedinih poslanika koji dolaze iz pojedinih političkih opcija ne uvjerava nas da ćemo imati situaciju podrške određenim projektima koji jesu predmet političkog okvira, kojeg je gospodin Terzić iznosio. Govorim recimo na reforme, sudske reforme. Evo imamo situaciju da nije postignuta saglasnost, čak ni za način i proceduru usvajanja zakona o krivičnom postupku itd. Dakle, želimo da javno predloženi ministri podrže i izjave da će poštovati i podržavati ovaj program na osnovu kojeg smo mi dali podršku predsjedavajućem Vijeća ministara. Kada je riječ, dakle, pod tim uslovima Stranka za BiH bi podržala predložene kandidate. Kada je riječ o zamjenicima, mi predlažemo da se odvojeno glasa o zamjenicima iz nekoliko razloga. Saznanja o imenima, ne podaci biografski itd. su nam došla na pet minuta pred samo zasjedanje. O ministrima smo, ipak ranije saznali a o zamjenicima pet minuta prije. Njihove biografije su nepotpune, pa imamo situacija, neka me krivo ne shvate imamo situacija, u jednom slučaju stoji da je čovjek predložen za zamjenika ministra civilnih poslova, u njegovoj biografiji stoji da je on predložen za zamjenika ministra za ekonomske odnose. Ja ne znam ni o kojem se ministarstvu radi, dakle ministar za ekonomske odnose. Izostavljeni su značajni periodi djelovanja ljudi. Ne razumije se u reference. Kod nekih kandidata je samo taksativno nabrojane stručne diplome, stručne spreme itd. uopšte nema uopšte o tome gdje je radio, šta je radio i kakve bi se reference iz toga mogle izvući i ono što je za nas jako važno ne znamo da li su vršene provjere za zamjenike, na način kao što su vršene provjere za ministre, barem za one oblasti za koje su vršene provjere. Ako nisu, mi tražimo da se to učini. Dakle, da rezimiramo, da pojasnimo. Stranka za BiH traži da se primijeni član 115. tačka 3. Poslovnika, kad je riječ o izjašnjavanju o ministrima, bez zahtjeva da iznose program nego da jasno i eksplicitno kažu da podržavaju program koji je predsjedavajući Vijeća ministara ponudio, s tim da on pojasni da li je dokumenat Posao i pravda polazna tačka ili u okviru u kojem će se to kretati. Kada je riječ o zamjenicima, mi tražimo da se odvojeno o njima izjašnjava, odnosno da se o njima danas uopšte ne izjašnjava, ako nisu ispunjene ove pretpostavke kad je riječ o provjeru u OHR-u barem za one za koje se vršila provjera kad je riječ o ministrima. Evo, toliko i hvala lijepo. 38
Zahvaljujem. Gospodin Gligorić pa neka se pripremi gospodin Špirić.
Članu Predsjedništva, jer su drugi izašli, radno Predsjedništvo, uvaženi poslanici, ministri, gosti, dame i gospodo, Mi smo evo dobili ekspoze i o njemu će, nadam se biti dovoljno riječi. Više ste govorili o pozicije o prošlom izvještaju Savjeta ministara. Očekivao sam da ćete se prvi javiti barem da pohvalite ovaj ekspoze pa riječ hvali je nekako izostala. Kad je o tome riječ, moram da vam kažem da se ne mogu oteti utisku, ovdje ste mi nekako potišteni i nekako snuždeni kao da ste uradili neku stvar a niste smjeli. Znam za šampanjac da vam je ostao po strani i da ćete se zajedno naći i to proslaviti, ali mi tako djelujete, kad mi tako djelujete moram reći još nešto. Ovdje bi trebalo vidjeti ko se krije iza paravana i ko je sve ovdje ovako lijepo to izrežirao, jer je i danas bilo i o tome riječi. Da vas podsjetim, imali smo u vrijeme nesvrstanih Tita, Nesrua, Nehrua i Nasera, pa smo imali '90.-te gospodina Izetbegovića, Karadžića i Kljujića i danas bi trebali znati koji je taj trojac koji je sve ovdje iza zavjese dogovorio, ako ni zbog čega drugog da ga predložimo za nobelovu nagradu za mir, da znamo kome će građani biti zahvalni, nakon što se dobila ova današnja situacija. Kad govorimo o ekspozeu, neko mi dobacuje da se držim dnevnog reda, trebali ste čuti prošli saziv kako je opozicija kritikovala poziciju pa nemojte zamjeriti poslaniku kada izađe i ima pravo to da kaže. U ovom ekspozeu gospodine predsjedavajući, u odnosu opet na onaj politički okvir, što je bio svojevrsni opet vaš izum da bi dobili na vremenu, sada ste u ovom ekspozeu mnogo toga jasnije rekli i ja se ne slažem sa gospodinom Avdićem koji kaže nema jedinstvene carine, nema PDV-a, nema poreskog sistema, niste jasno ovdje rekli izvorni prihodi da su pomenuti jasno, ali ste mehanizam potpuno ugradili izvornih prihoda na nivou BiH. Dopada mi se prijedlog gospodina Belkića kad je rekao da bi ministri trebali izaći i da kažu da i podržavaju ovaj ekspoze. Kad govorimo o njemu, onda je ovdje jasno da nemate decentralizacije, nego da imate centralizaciju. Ovdje niste pomenuli ni jednom riječju Dejton, e s obzirom da je gospodin Čović ovdje da ga ovako malo podsjetimo na njegove riječi kad je rekao da je Dejton prošla stvar, propala stvar. U RS kažu da je to nesvetinja i sada bi bilo dobro i interesantno da se te dvije stvari, barem ovdje u Parlamentu jasno pomire a ni vi slučajno, znači zaboravili ste to niste naveli ovdje u ekspozeu a svi ste se zaklinjali u Dejton. Da li to neko smatra da je to već stvar prošlosti, dok na drugoj strani imamo OHR koji kaže, kako se vi dogovorite. Da li se ovdje i srpska strana dogovorila, skupštinska većina da može podržavati ovakvu centralizaciju izvorne prihode, s obzirom na izjave kad se vrate u RS nešto sasvim drugo govore svojim građanima. Ovo je jedno praktično pitanje, na koje treba da odgovori i, naravno gospodin Terzić. Na prošloj sjednici smo vodili ovu raspravu i sada bih volio da ove primjedbe, sugestije, prijedloge i ova pitanja koja mi postavimo da se nama poslanicima da odgovor. Prošli puta je bilo desetine takvih ptitanja i nismo dobili gospodine Terziću odgovor, zato bi bilo korektno da svakom poslaniku zapišete i kad on nešto postavi vi odgovorite. Zato kako mislite da Savjet ministara stavite u funkciju,nakon izmjena i dopuna Zakona o Savjetu 39 ministara, kada sa šest ministarstava imamo sada devet, kada nam je poznato da ni prethodna ministarstva nisu mogla staviti se u funkciju, nemaju prostor, opremu, nemaju kadar. Isto je danas tako. Pod kadrom ne mislim na ministre, jer to ćete vi lako riješiti. Mislim na ukupno funkcionisanje sistema, jer znate, jedan od osnovnih uslova, kada su nas svojevremeno iz međunarodne zajednice tražili to je funkcionisanje institucija BiH. Ja odgovorno tvrdim, jer niste u budžetu dobili sredstva. Kako će funkcionisati ova tri nova ministarstva ili ćete im tako dati neke posebne kancelarije, da ministri se namjeste i sve po dubini u osnovnoj funkciji će biti prazno. Bilo bi sasvim korektno da odgovorite na to pitanje. Kako će taj organ kojim ćete vi rukovoditi funkcionisati kad ni prethodna ministrstva nisu funkcionisala. Ne m islim ovdje ništa loše, nego bih volio da Savjet ministara profunkcioniše u punom kapacitetu. Sledeće pitanje. Da li ćete uvažiti savjete i graditi stvarne partnerske odnose sa međunarodnom zajednicom, odnosno sa OHR-om? To pitanje je razumljivo kad se ima u vidu do sada na nivou BiH, znači na državnom nivou i moramo naprviti komparaciju jer je neko danas i to tražio. Komparacija je dobra stvar, prije dvanaest godina iste te savjete međunarodne zajednice niste prihvatali, ista ova politička opcija. Kad govorite stalno o savjetima, o toj saradnji nužnoje postaviti pitanje kako će to da funkcioniše između vas ili ćete gospdine predsjedavajući, s obzirom da ste izjavili,ograđujem se, u dnevnoj štampi sam pročitao gdje ste rekli: «Da ne treba ništa misliti, dovoljno je otići u OHR i dobiti tamo zadatak.» To nije dobro ako ste to izjavili, mogli bi i to prokomentarisati, jer onda je ovaj parlament suvišan i sve institucije u BiH. Zatim pitanje reformi. To često ste rekli u političkom okviru i u ovom ekspozeu. Kako to mislite provesti kad imamo situaciju da je Budžet BiH, naravno i entitetski, ali govorimo o Budžetu BiH od strane MMF-a jasno određen pa u onom slučaju 530 miliona? Kako vi mislite, kako uspostaviti tu saradnju sa MMF-om, koji, očito kroji tu politiku i 30 ili 40% uzima sredstava iz Budžeta da bi se servisirale ove kreditne linije a ovim korisnicima, budžetskim korisnicima šta pretekne. Na drugoj strani, plašite se nacionalnog, tako baš i volim reći socijalnog i nacionalnog bunta, ali kako mislite to riješiti, ukoliko, znači, MMF vodi politiku određivanja? Traži finansijsku disciplinu, samo da bi 30 – 40% to fufnkcionisalo a sve ovo drugo nije važno. To bi trebalo odgovoriti. Ko će sačiniti te reformske sada projekte, prijelaza iz socijalizma u građansko demokratsko društvo od netržišne ka tržišnoj privredi, od ratne ka mirnodobskoj ekonomiji u kojoj će biti, znači osigurano pravo na rad? Ko i kada će izgraditi konkretne socijalne programe, prelaza iz ekonomski neefikasnog društvenog i državnog vlasništva ka efikasnom privatnom vlasništvu i kako onda na osnovu toga eliminisati siromaštvo i glad? Moram nešto da kažem i kad je pitanje povjerenja naroda, jer ste u onom dijelu isto tako rekli povjerenje, pomirenje itd. Ono je bez političara išto nekako prirodno i spontano i tu nije bilo problema dok se rukovodstva nisu umiješala. Nećemo govoriti sad ni o političkoj ni o nacionalnoj ni o vjerskoj mržnji i ko je to postrekavao, nećemo ni to govoriti. Sada kada ste se vi tri rukovodstva dogovorili, a jasno samo radi vlasti, da li ste svjesni da ste vi ozbiljno ugrozili jedan proces stvarnog pomirenja naroda koji je spontano krenuo bez politike? To je vrlo ozbiljno jedno pitanje koje bi trebalo, na koje bi trebalo odgovoriti, jer se tu govori o jednom nacionalnom otrežnjenju, da li će to biti otklono od vaših ili nekih drugih politika, zasnovanih na sukobu, to treba imati u vidu kad ste govorili o političkoj volji, političkom konsenzusu itd. Jer, posebna boračka populacija je nezadovoljna i zato bi morao reći ovdje njihovu definiciju rata, koji kažu da ljudi koji se međusobno ne poznaju, ratuju i ubijaju se za račun onih koji se veoma dobro pozunaju i da je od naroda i ove sirotinje sačinjeni podzemni gradovi a vile zemaljske za one koji su ih vodili. Javnost, ili što bi u prevodu, možda rekli, 40 možda je za narodu, možda i to treba objasniti. Kad se volovi bodu strada trava, ali neko treba poslati i tu vrstu poruke. Javnost danas traži odgoovr na mnoga pitanja, zatim sledeće pitanje. Saradnje sa bližim i daljim okruženjem, posebno sa SR Jugoslavijom. Kako da ostvarite dijalog, koji je opterećen tužbom BiH protiv SR Jugoslavije. Vi kao skupštinska većina, trebali bi izaći i da riješimo u BiH i pitanje karaktera rata. Vi ste u svom ekspozeu rekli da su ljudi morali pola miliona napustiti zbog nesretnih okolnosti. Pomenuli ste dva puta u ekspozeu riječ rat. Niste rekli građanski rat. Prema tome, ostali ste nejasni. Zašto nejasni? Narodu treba biti otvoren i jasno sve reći. Da li ste vi danas kao ova skupštinska većina potpuno saglasni da je to bio građanski rat u BiH i riješili smo jedno prethodno pitanje vrlo teško u ovoj zemlji. Dok se to pitanje ne riješi, nikada nećete moći govoriti o stvarnom povjerenju naroda i o nekim drugim relacijama ako to pitanje iskreno niste riješili, ili bi to ostavili po strani, kako narod kaže, provode se reforme za fotelje, to vi završite a ovo ostavite po strani, doći će neko drugo vrijeme pa kad uđete u sela ponovo pričaćete im kako se to moralo itd. S obzirom da me gleda član Predsjedništva Čović, moram reći o tim kriterijima itd. Da li u tom kontekstu ima mjesta i o Republici Hrvatskoj? Posebno kad se zna da vojnika JNA od 19. znači maja '92. godine nije bilo na prostoru BiH, a da su paravojne a kasnije regularne jedinice Republike Hrvatske bile cijelo vrijeme na prostoru BiH. Vi gospodine poslaniče kad budete govorili ja vas neću ometati.
Gospodine Gligoriću.
Imam još pitanja.
Poslanik molim vas lijepo. Držite se dnevnog reda i espozea. Nemate potrebe ovdje da držite političke govore, dajte, ako imate šta o ekspozeu i ako imate šta o prijedlogu odluke. Ja sam vas do sada pustio da govorite, suzdržavao sam se cijelo vrijeme, ali molim vas, dajte, vodite računa o onome što je predmet dnevnog reda.
Dobro. Cijelo vrijeme sam govorio što je dnevni red isključivo, jer ovo je jednostavno Savjet ministara je po Ustavu odgovoran za sve društvene oblasti života i ne možete reći da ni jedna društvena oblast života o kojoj sam ja govorio nije ovdje sadržana. Zato sljedeće pitanje.
Isteklo vam je vrijeme da znate.
Kao predlagač zakona, mislim na Savjet ministara. Da li ćete predložiti zakon o nelegalno stečenoj imovini ili zakon o oduzetoj ratnoj dobiti, jer to niste rekli a govorite o reformama i kako to riješiti, s obzirom da na entitetskom nivou nacionalne, to pitanje, 41 znači,nije riješeno i da li ćete na nivou BiH ovako udruženi, riješiti to pitanje i to je jedino reformsko pitanje koje nije na popisu međunarodne zajednice, ali koje narod i te kako godinama dugo čeka i očekuje. Hoćete li danas izaći i reći riješićemo to, riješit ćemo te vile koje su nad zemljom itd. Mislim da je to i te kako tačka dnevnog reda. Volio bih da je to u ekspozeu i to je briga za narod. Sve drugo je prazna priča. S obzirom da kažu da mi je isteklo vrijeme, vidjet ćemo kome je isteklo vrijeme, ko je budućnost a ko je prošlost. Ja vam samo gospodine predsjedavajući, želio obih od vas da vi, ipak, korektno pokušate da odgovorite na postavljena pitanja. Ukoliko sam otišao sa neke teme, ja se izvinjavam, ali ovo je život i vjerujte ovo je razumljivo bi volio narod da čuje, ali eto vi ne prenosite direktni prenos, s obzirom da u RS nema struje, možda je i to slučajnost. Ne znam či je direktor tamo. Hvala vam.
Očigledno je, dakle, da je vama isteklo vrijeme za ovu diskusiju. Molim vas, gospodin Duraković je prije toga tražio riječ još u toku diskusije repliku pa onda vi, pa onda gospodin Avdić. Ne, ne, ovo je replika. Ovo nije diskusija, za diskusiju je gospodin Špirić sljedeći.
Gospodin Gligorić kaže, evo sve ovo sela vi, je li to je život naravno, ali ovo je i Parlament koji ima svoju proceduru i svoj poslovnik o radu itd. i on je licitirao niz veoma krupnih pitanja koja idu mimo onoga što je u ekspozeu kazano i, naravno najkrupnije od ta, ta konstatacija da je ovdje bio građanski rat, da to nije uopće sporno i ako to svi zajednički utvrdimo onda ćemo se ili riješiti niza tih problema. Nažalost, gospodine Gligoriću, svi meritorni i politički i naučni faktori i međunarodni i domaći i svi subjekti međunrodnih odnosa danas u svijetu stoje na stanovištu da je u BiH kao tada suverenu, međunarodno priznatu držvu izvršena klasična agresija i to od strane poznatog agresora. I, ja, naravno ne bih sada ovdje da otvaramo rasprve, postoje, narvno i teze da je ovdje bio građanski rat, da je bio vjerski rat, da je bio plemenski sukob čega ima elemenata, jednog, drugog i trećeg i slično, ali ova osnovna konstatacija koja je još utvrđena na Londonskoj konferenciji avgusta '92. godine, onda potvrđena na svim međunarodnim meritornim nivoima, konverencijama, dogovorima i međunarodno pravnim aktima, pa do Haga gdje se danas sudi onima koji su bili idejni i politički tvorci te agresije, mislim da doista otvarati tu diskusiju nema smisla. Možda nekom drugom prilikom, jer to traži jednu ozbiljnu raspravu i ja podržavam vaš prijedlog da jednom, eventualno i o tome raspravimo smireno u duhu tolerancije, razumijevanja, argumentirano i naučno utemeljeno. Hvala.
Zahvaljujem profesoru Durakoviću. Gospodin Avdić je, vi ste tražili intervenciju na diskusiju gospodina, samo da poredamo stvari, gospodina Gligorića pa je onda intervenciju na diskusiju gospodina Gligorića gospodin Đedović tražio, a vi diskusiju samo da vas prijavim, diskusiju znači. Dakle, ide Đedović, 42
Samo kratko. Ja mislim uvaženi zastupnik Gligorić je mene pogrešno razumio. Ja nisam rekao da ova država ne treba ili nema potrebe za uvođenjem jedinstvene carinske uprave i jednostavno uvođenjem poreza na dodatnu vrijednost sa mogućnošću izvornog finansiranja BiH u cjelini. Ja sam samo tražio da ova dva projekta, koja su krucijalna za budućnost BiH i ekonomsku politiku ove države nemaju političku saglasnost niti politički konsenzus u okviru parlamentarne većine, shodno izjavama, saopćenjima i stavovima političkih političkih partija koje participiraju u toj parlamentarnoj većini. Bio bih i volio bih da budem demantiran i da jednostavno se prebrodi te političke kontroverze, ali objektivno, danas kako stvari stoje mandatar nije imao, jednostavno, utemeljenje u političkom konsenzusu za razgovor o ovim dvjema krucijalnim, jednostavno pitanjima za budućnost BiH.
Zahvaljujem. Gospodin Špirić Nikola ima diskusiju. Neka se pripremi za diskusiju gospodin Đedović Ibrahim. Gospodin Špirić diskusija. Na koje odredbe Poslovnika se pozivate. Šta želite, kažite mi? Izvolite. Odgovor na repliku. Izvolite. Gospodin Gligorić odgovor na repliku gospodina Nijaza Durakovića. Izvolite.
Želim uvaženom poslaniku gospodinu Nijazu Durakoviću odgovoriti. Kad govorimo o građanskom ratu, vi ste govorili i pozivali se na mnogo međunarodnih nekih odluka da ih tako nazovem. Ja ću opet iz života. Obični ljudi kažu a i ja tako mislim. Pobili su se Hrvati i Srbi, Hrvati i Muslimani u to vrijeme protiv Srba. Pa su onda Hrvati se pobili sa Muslimanima,opet u to vrijeme, a onda su se Muslimani pobili sa Muslimanima. Ako to nisu elementi građanskog rata, barem u jednom dijelu, a i neka to ostane za poslije, mislim da od toga ne trebamo bježati i ne trebamo to stavljati pod tepih i tu se sa vama slažem. A što se tiče ovog odnosa Stranke za BiH o njoj ne bih želio komentarisati, jer tu osovinu koja funkcioniše SDS, HDZ i SDA to što vi podmazujete sada, mislim suvišno je govoriti o tome i to nije predmet ipak ovog odgovora.
Vi imate intervenciju na ovu diskusiju je li? Gospodin Ćeman intervencija na ovu intervenciju.
Kolega Gligoriću ja nisam istoričar, ali nešto sam iz istorije učio a i pročitao poslije naukovanja. Kažu da je 30-tih godina, svi ovdje sigurno znamo, eto iz istorije, neko možda i pamti, jer ima ovdje ljudi koji su manje, da kažem mladi, u Španiji svojevremeno vođen građanski rat. Ja nisam nikad, nažalost, bio u Španiji ali kažu da u nekom gradu, čini mi se u Madridu, navodno postoji spomenik podignut svima koji su poginuli nesporno u građanskom ratu u Španiji i da na tom kažu spomeniku piše poginuli za Španiju i u istinu, svi su oni tada što u Frankovim trupama, što u Republikanskim poginuli za neki drugčiji koncept Španije. Osnovna teza kako razgraničiti kolega Gligoriću u BiH ko je zašta poginuo i da li je ovdje bio građanski rat bi bilo postaviti pitanje da li su svi u BiH, koji su, nažalost poginuli, poginuli za 43 BiH i kako god da bismo zamislili njeno unutarnje ustrojstvo. Vi se malo presaberite posljednjih godina pa vidite ko je u kojoj mjeri i kako ginuo ili poginuo ili je branio BiH, opet kažem, kako god da zamislimo njeno unutarnje ustrojstvo. Teško bi, nažalost bilo, na način na koji vi govorite podići spomenik u BiH i na njemu napisati poginuli su za BiH. Daj bože da niko nije za BiH poginuo nego da smo se u ovom zdanju onjoj dogovorili a bilo je šanse zato da su mnogi ili i zaista mnogi radili zato da Bosne i Hercegovine bude. Hvala lijepa.
Gospodin Špirić Nikola diskusiju. Neka se pripremi gospodin Đedović Ibrahim.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege poslanici, uvaženi gosti, ja mislim, ne vidim razloga za nervozu, očekivao sam da poslije ozbiljnog uvodnog izlaganja će predsjedavajući i Kolegij dati pauzu najmanje petnaestak minuta da se poslanici odrede prema ekspozeu, da sami sa sobom se dogovore na koji način misle govoriti o ovom ekspozeu, jer je ovo ozbiljno vrijeme. Ja bih da se vratimo temi da vodimo računa o živimo, jer današnjim sistemom rasprve sigurno mrtvima nećemo pomoći. I, čini mi se da je gospodin Ćeman najbliže mojoj ocjeni da su svi ginuli i poginuli za BiH i da smo svojatajući svak na svoj način narode i građane uvukli u krvavi rat, koji je dao rezultate koje je dao, ali to ostavimo po strani. Ja hoću da pitam postoji li poslovnička mogućnost da danas biramo krnju vladu? Da li postoji ili ne postoji poslovnička i ustavna mogućnost? To je jako bitno. Ja ne znam i ako podobno moram biti iskren, pratim, čitam Poslovnik, ne znam da li ta mogućnost postoji, a drugo moje pitanje, gdje je centar za provjeru. Hoćemo li mi poslanici dobiti iste materijale iz istog centra za provjeru za ljude koji prolaze i za one koji ne prolaze i koji su to centri koje centru za provjeru dostavljaju provjerene rezultate provjere. Koji su to centri, ako to nije Parlament. Ja bih volio stvarno danas da imao i mi sve te materijale, na bazi kojih se može reći ovaj čovjek može, a ovaj ne zadovoljava i ne može i šta sa onima za koje kad ne može kažemo povukli kandidaturu, da li je to kršenje ljudskih prava, gdje se uopšte ova zemlja nalazi? Ko polaže kome račune i zato mislim da je ovo ozbiljan dan za ljude koji vole svoju državu i težak dan. Dan pun odgovornosti, a ja ću biti jedan od onih koji će rado čestitati budućem savjetu ministara na svakom dobrom potezu i biti jedan od onih koji će uvijek kad bude smatrao sa shodno upozoriti na nešto što ne valja u to budite ubijeđeni. Ali, čini mi se dame i gospodo, upravo zarad ambijenta ukojem se nalazimo neriješena niza problema, da smo dobili pod navodinicima nesposoban savjet ministara. Kad kažem pod navodnicima, reći ću vam na koji način mislim, vojno nesposoban. Nigdje ne piše ko je služio koju vojsku. Sve je,izvinjavam se damama, teško armijama svetrima budu li ovakvi borci branili koji ne smiju napisati da su bili učesnici i zašta su se borili, pa bar sami da progovore. Nigdje ne piše da je služio, čak ni da je pripado... valjda to i nije bitno da se kvalifikuju za najodgovornije funkcije u državi. Ali, bitno je da su se dopali Visokom predstavniku. On cijeni jesu li teški, lagani, visoki, mali, pametni, odani reformama, je li to najbolje za BiH, koliko škodi okruženju, Paktu za stabilnost, Jugoistočnu Evropu i svemu onome što nas čeka. Ali, ja bih volio da to stoji u ovim biografskim podacima. I, ja vas molim stvarno, krajnje je vrijeme da ovaj parlament bude ogovoran i da preuzme ono što mu pripada. Dakle, to što se tiče ovog, o ovim biografijama, provjerama, načinu provjera, čitavom cirkusu koji se vodi oko kadrovanja u BiH. Ja vas ubjeđujem, ja sam bio vječito od ovih koji su kooperativni kod međunarodne zajednice a signiran kao neko s kim se ne može dogovoriti. Ali, ja sam bio javan, transparentan, pun ljubavi prema sagovorniku kad ne mislim kao on. Za 44 razliku od onih kojima je OHR i kancelarije međunrodne služile da priču o drugima i zato sam rekao nije dobro pozivati međunarodnu zajednicu da im mi budemo partneri ona to ne voli, čuvajte se tih ocjena, da nebiste iz opozicije gledali na ono što se dešava u našoj državi. I, ono što želim da kažem biti opozicija u svojoj državi je jako časna stvar, sa isto ljubavi čovjek mora da radi za narod i za državu i kada je vlast i kao opozicija i nemojte da nas ta slast ponese, jer vrlo brzo to što pozivate na partnerstvo može da se ne dopadne Visokom predstavniku i da vs pošalje u čekaonicu, a da sad nešto kažem o ekspozeu. Vrlo je teško u ambijentu u kojem se BiH nalazi pisati ekspozee koji će sve zadovoljiti zato shvatam muku ukojoj se našao predsjednik Vlade BiH. Vi znate da sam ja bio jedan od protivnika da se Savjet ministara zove Vlada, jer nije imao ni poslovnička ni ustavne mogućnosti, ali onog trenutka kada se budući vladari dogovorili da prevare narod pa da ono što se zove vlada, nazovu Savjetom ministara, e vidite ja sam protiv toga. Mi imamo Zakon o Savjetu ministara, koji je zakon o jednoj modernoj vladi. Pa su onda u susret ovi iz Federacije izlazili ovim u RS da oni kažu vidite mi smo njih zeznuli nije to vlada još uvijek je to Savjet ministara, trc, vrc, tamo ovamo. Ovo je, dakle, Vlada BiH i zato kažem ekspoze predsjednika Vlade. Ovo što se govori da predsjednik Vlade razmišlaj o mogućnosti da Vijeće ministara imenuje povjerenika za mlade koji bi bio zdužen itd. mislim da je dobro što se razmišlja o mladima ali nije dobro na ovakav način, barem da stoji da imenuje visokog povjerenika za mlade. Ne voli više narod ovdje da se govori sem visoko, lijepo, stasito, nemojte im govorite visokog povjerenika za mlade, onda će to mladi shvatiti, jer to u najboljem oslikava u kojoj se poziciji taj nesretni mladi svijet u BiH, nažalost, nalazi, malo karikiram da bi i njima bilo jasno šta to danas radimo.
Oprostite, mislim, ovo je ozbiljna sjednica i dajte.
Apsolutno je činim ozbiljno vjerujte mi koju god riječ da izgovorim.
Nisam se nešto baš posebno uvjerio.
Teško je vas uvjeriti sem što ste izgleda zalju... pazite, ovo će proći, vidite, ako vi ne možete danas izdržati koji hoćete da proslavite ovaj dan, kako će jadni narod četiri godine.
Gospodine Špiriću, nastavite sa vašom diskusijom, držite se vašeg vremena. Mene nećete provocirati.
Ovo je dobro što predsjednik Vlade je u mjereni optimista,naravno, jer za veći optimizam teško da ima prostora u BiH, ali na strani 3. gdje kaže s tim u vezi slijedićemo sledeće prioritete pa se nabrojalo očuvanje makroekonomske stabilnosti zemlje, uspostave 45 jedinstvenog ekonomskog prostora, sve to stoji i za sve se treba boriti, ali jedan segment, koji nije dogovoren, ili nije jasno dogovoren, ili ga treba prećutati, a ja nisam da se prešućuje, jeste pitanje bezbjednsoti u BiH, na koji način se misli riješiti, nakon svega što nam se dešava, jeste li se dogovorili sa partnerima niste, šta je to, to interesuje obične ljude svaki dan ih je manje neko ih ubija i proganja. Šta je sa hapšenjem osumnjičenim za ratne zločine, šta je sa uklanjanjem terorističkih kampova u BiH? Šta je sa provjerom djelatnosti humanitarnih organizacija koje su podsticale terorizam u BiH i koje su i danas predmet provjere, koje ne čine problem samo BiH, nego i jačim demokratskim državama itd. Jesu li to prioriteti ove zemlje ili očekujemo od nekog drugog da ih riješi? Dakle, sve su to ozboljna pitanja za koja ja mislim da moraju biti uovim prioritetima i meni vjerujte ne bi smetalo da se ona nađu u prioritetima. Dalje, na strani 5. kaže predsjednik ili predsjedavajući, mislim da je najbolje rješenje, eh oko uvođenja jedinstvene carine. Ja mislim da je ovdje predsjedavajući ili predsjednik Vlade našao jednu mjeru pa kada je on govorio šta on misli da je najbolje, ne znam da li postoji dogovor, ali ja m islim da ovo što gospodin Avdić priča, ja se ne bih, mene ne bi iznenadilo da dogovor postoji, ali taj dogovor mora biti transparentan ne smije se kriti od građana. Vidite, Visoki predstavnik, međunrodna zajednica priča jedinstvena carina. Imate malo galame iz RS pa i oni koji su govorili da nikada neće prihvatiti ono što već danas prihvataju evo i ovdje, zato ja mislim da postoji dogovor, ali da treba narod držati hladnim pa kažu mi ni živi to nećemo. Da li postoji saglasnost stvarno i koji je to rok? Međunrodna zajednica upozorava da je to dva mjeseca. Prijeti li otpuštanje carinika u RS? Da li je to najbolji model? Mi kao parlmenti i o tome moramo da govorimo. Koja je garancija da će jedinstvena carina BiH smanjiti kriminal. Ja bih volio da imam računicu pa da kažem smanjit ćemo broj zaposlenih za 200%, granica će biti ovakva i onakva, kriminal će umjesto sadašnjih milijardu maraka što ide van budžeta, biti sveden da će 100 hiljada ili 100 miliona ići van budžeta, to su egzaktni podaci. Ali, zašto toga nema ovdje? Ili nema dogovora ili još jednom treba narodu pričati lažnu priču, kao što, recimo sad imate u RS priču o srpskoj parlamentarnoj većini na osam ministarskih mjesta. Poslije usvajanja ustavnih promjena gospodo, priča o nacionalnim skupštinskim većinama je adakta bez obzira. A ako i nije, onda podjela vlasti pa jedno ministarstvo Bišnjacima, drugo Hrvatima, treće Srbima je najveća nakarada za ovu državu i njene entitete. Ona će je glave doći neće ništa drugo. Dakle, je li to dogovoreno i da li je dogovoren sistem PDV-a? I, je li to najbolje rješenje? Ja mislim da mi u BiH ne smijemo postati svi papagaji iza kancelarije OHR-a pa oni tamo prdnu mi kažemo jao što miriše.
Ma dajte, pustite. Gospodine Špiriću milim, vas lijepo uvažvajte dignitet ovog doma, nemojte se, nema to smisla.
Ja sam poslanik. Ja uvažavam dignitet. Pustite me da završim. Zašto ne?
Ma hajde molim vas lijepo nemojte. Nisam ja došao da slušam vas molim vas lijepo. 46
Hoćete dozvoliti da pričam?
Završite vašu diskusiju.
Dakle, mene bi radovalo ili bilo bi u skladu sa interesom ove države da su entitetski premijeri izašli sa računima pa rekli šta znači PDV na državnomnivou šta na entitetskom,šta je najisplatnije, da se od toga ne pravi politička priča. Dakle, ima li ta računica? Postoji li ta saglasnost i kada će to biti i mislim da je ovo dobro, nađena je mjera u ovom ... kad se kaže, zato želim podržati preporuke Visokog predstavnika iz nedavno objavljenog izvještaja Evrospke komisije o unapređenju koncepta carinskih službi. Ovo vadi sve. Samo podržiš Visokog predstavnika i njegovu priču i onda ovo sve drugo legne u BiH. Strana 6. potrebno je što prije usvojiti zakon o stečaju i likvidaciji u Federaciji BiH i RS. E, ovdje se jedino pominju entiteti a ti će ih stečaji glave doći. Ovdje se jedino pominje RS i Federacija u ovom ekspozeu premijera. Strana 7. ovo je odlična ocjena, kad ne znamo kakvi smo mi u BiH, onda je slobodna konstatacija predsjednika Vlade. Kaže, imam osjećaj da međunarodna zajednica nije nikad bila jedinstvenija u svom ovom djelovanju u BiH. Šta nam krosti ako je jedinstvena međunarodna zajednica a mi nismo. To mi liči na onoga složnog gonića robova. Znate, složno gone, ali pitanje je da li treba mi unutra da se dogovorimo da bi to jedinstvo međunarodne zajednice bilo efikasno i dalo očekivane rezultate. Strana 8. Mandatar kaže ne mislim da postoje potrebe da se ubuduće zadužujemo vani, posebno ne od Svjetske banke radi angažmana stranih konsultanata. Prijedlog razvoja strategije BiH, koji se nalazi u javnoj raspravi sačinili su domaći stručnjaci i već je dobio značajne komplimente od eksperata međunarodne zajednice i to je jedan od primjera da i naši ljudi mogu napraviti dobre projekte. Naši žive od komplimenata međunarodnih otpada. Moram da vam kažem da se BiH i njeni entieti zadužili 20 + 20 miliona KM na međunarodne konsultante. Pa još ljudi nisu potrošili pare polako. Javiće se oni kad zatreba para za nova zaduženja za međunarodne konsultante. Ali, ja pozdravljam ovaj stav da i domaća pamet mora da učestvuje i mislim da je ima dovoljno i da bi mogla dati svoj doprinos u razvoju svoje zemlje. Strana 9. kaže, kao predsjedavajući Vijeća ministara rukovodim i direkcijom za evropske integracije, dajući maksimum kako bi dan prijema BiH u Evropsku Uniju bio što bliži. Ja ne znam da li ova mogućnost postoji, ali nije ni bitno. Mi čak i danas imamo situaciju da ministri prihvataju da budu ministri ministarstava za koje nije definisan djelokrug rada, pa hoću da kažem da se i tu mašilo. Bolje bi bilo kada je Visoki predstavnik nametao zakon o Savjetu ministara da je nametnuo i zakon o ministarstvima, pa bi danas ljudima bilo jasno šta će raditi. Dakle, ne znam za ovu mogućnost da je predsjedavajući i tu izražavam jednu bojazan da će dolaziti do kolizije na relaciji predsjedavajući Savjeta ministara i ministar vanjskih poslova. Vrlo će teško biti razgraničiti ove nadležnosti predsjedavajućeg kao koordinatora ove 47 kancelarije za evropske integracije i Ministarstva vanjskih poslova. Evo, daj bože da se prevarim. I, na kraju, u sklopu svega toga kaže, predsjedavajući želim naglasiti da ću posebnu pažnju pokloniti vraćanju poljuljanog ugleda BH vlasti u islamskom svijetu, koj je bio naš izuzetno značajan donatorski a sada može i treba da bude naš ekonomski partner. Ja bih volio da znam ko je donio ocjenu da su odnosi BiH sa islamskim zemljama narušeni, radi čega, zašto i u kojem obinu, kako ćemo ispravljati, pa bih se složio i sa ovom konstatacijom. Možda i ostali dio svijeta nije zadovoljan sa relacijom odnosa BiH ostatak svijeta, ali ako će ovo biti prioritet, onda molim vas, to otvara neka druga pitanja. Ja se slažem da treba uspostaviti dobre odnose sa svim zemljama svijeta pa i sa islamskim svijetom, da treba uspostaviti dobre odnose sa susjedima. Ovdje nema ni riječi nakoji način mimislimo vratiti, jer za BiH nema prečeg posla sem otvorenosti i dobra saradnja sa susjedima, ali ja vjerujem da mandatar ima na umu kako to treba postići i ono što na kraju želim da kažem dame i gospodo, da će ovo sa stanovišta ekonomije i ekonomskih rezultata na život običnog čovjeka u BiH, da će od ovoga slabo biti fajde, slabo i zarad nas samih kakvi jesmo zarad ambijenta, zarad uslova ukojima se nalazimo, ali i zarad toga što mi nemamo snage ni da projektujemo koliko će koštati rad ovog sada savjeta ministara, odakle ćemo namiriti ta sredstva i ako se govori o ravnoteži makroekonomskoj, ako se govori o stabilizaciji budžetskih tokova, entitetskih i držvnih, ali ja mislim da postoji način i da se stabilizuju budžeti na oba nivoa, jer kad proizvodnja ne ide u BiH, kad se ne priča o investicionom ciklusu u BiH, o novim radnim mjestima, onda ja mislim da treba propisati i uvesti obavezno pušenje u BiH, ali da to bude transparentno, da se vodi računa o pušačima i da svi berzanski proizvodi koji služe kao prizvodi uvoza u BiH budu podložni transparentnosti pa da bude obaveza po živoj glavi da se puši do jedne tone, a nafte konzumiraju deset tona, kafe sto kolograma, alkohola što više, putne infrastrukture najmanje sto kolometara po živoj glavi i onda bi sve ove institucije mogle da se izfinansiraju, drugačije ne vidim. Malo sam na kraju karikirao, da samo znate, da ovo sve o čemu pričamo košta i da to mora platiti običan građanin BiH. Hvala vam lijepo.
Gospodin Đedović Ibrahim. Neka se pripremi gospdin Momčilo Novaković.
Gospodo predsjedavajući, uvaženi članu Predsjedništva, kolege poslanici, dame i gospodo, Ja ću pokušati da budem što kraći i konkretniji, strogo vezajući se za ovaj ekspoze koji smo čuli. Sve ono što budem govorio krajnje je dobronamjerno, cijeneći ono što je mandatar uložio da to izađe, da izađe sa tim pred nas. Ima nekoliko ocjena koje mislim da u najmanju ruku da bi trebalo provjeriti, a kao jedna od njih, na prvoj strani kaže da je svaki peti građanin BiH siromašan. Ja mislim, ne znam o kojim po kojim je to kriterijima, ali mislim da svaki peti nije siromašan i dovoljno je kad ovo govorim imam na umu činjenicu da je gotovo više od polovine punoljetnih na raznim socijalnim davanjima, da ne govorim o ostalim kategorijama. Druga stvar koju želim komentarisati je, nedostatak rokova i parametara za većinu radnji koje se navode da će se učiniti i način kako će se učiniti. Ja bih bio puno sretniji da je za svaku radnju kao što jeste, istina, za neke navedeno, navedeno do kada će se to uraditi i na osnovu čega mjerimo da li smo pomakli naprijed i koliko. Da nakon određenog vremena možemo reći jesmo ili nismo to uradili, bili mi u ulozi poslanika, bilo ljudi koji budu nosili funkcije i zvanje ministara. 48 Kao dva primjera zato navodim radnju gdje se govori da će se olakšati i učiniti efikasnijim način otvaranja novih radnih mjesta itd. dakle, trebalo bikoliko brže, koliko jeftinije, koliko efikasnije, sa koliko radnih mjesta će to rezultirati i slično. Posebno bih bio zadovoljan da možemo nakon godine dana reći uradili smo ovo, pa nakon dvije godine uradili smo ovo od planiranog, bilo po radnjama bilo po procentima od tih aktivnosti. Sljedeća stvar je, istina u jednom slučaju koristi se termin nadam se, gdje se govori o mladima, mislim da mandatar treba da kaže obećavam ili biće tako, a narod treba da se nada a i mi ili oni koji će podržati da kaže, evo na bazi s tim uvjeravanjem mi ćemo to podržati da bi bilo ubjedljivije, mislim da će gospodin Terzić to dobronamjerno shvatiti. Naredno je kontradiktornost u samom ekspozeu, kad ovokažem mislim konkretno na strana ulaganja, jer se na strani 2. kaže da mi po stranim ulaganjima se nalazimo na prvom mjestu u odnosu na zemlje u regiji, a na strani 6. kaže se da mi zaostajemo po stranim ulaganjima iza zemalja u regiji. Nešto očito nije u redu. Ovdje je već gospodin Špirić komentarisao stranu 6. i podršku visokom predstavniku, očito da ona pitanja oko kojih nema političkih konsenzus između onih stranaka koje participiraju u novoj vlasti da se ide na rješavanje već unaprijed kod visokog predstavnika. Dokument Pravda i posao navodi se u ekspozeu, jer neko od kolega je rekao da to ne stoji tu, međutim, ono što ja želim potencirati je da u tom dokuemntu Pravda i posao 90% radnji ili obećanja je u prvoj godini mandata. Iza nas je već četvrtina te prve godine. Ko, kad i kako će to stići? Sljedeća stvar, naši proizvodi, aposlutno prihvatam sve ono što se govori oko domaće proizvodnje uz samo jednu napomenu. Tamo se kaže da ćemo izgubitiutakmicu prije početka. Mislim da utakmica traje samo je pitanje vremena da li i kad ćemo mi se uključiti u tu utakmicu koja se zove to evropsko ili svjetsko tržište sa našim priizvodima. Oni nas neće čekati,oni igraju svoje i brinu o svojim i da mi moramo povesti računa kako da što prije naši proizvodi se uključuju u to evropsko tržište. Sljedeće što bih rekao je, saradnja sa Parlamentom a mislim na onaj dio kada govorite o činjenici da se pred nama nalazi na desetine hiljada stranica zakonskih materijala koje treba usvojiti i da će to usvojiti u tijesnoj saradnji sa raznim evropskim institucijama a nigdje se ne navodi ovaj parlament. Ja nisam podržao ni maloprije izvještaj samo zbog činjenice da smo prije godinu dana raspravljali o izvještaju, evo sad bivšeg saziva Vijeća ministara a niko od njih 18 nije ovdje sjedio za ovom klupom,niko ni jedan. Mi smo prekinuli sjednicu i tražili da neko dođe pa raspravljamo o izvještaju. Ne bih želio da vjerujem da je i ovo najava ...želio da vjerujem da je i ovo najava takvog odnosa prema Parlamentu, jer bar ta zakonska rješenja ne mogu se formalno pravno usvajati bez ovih poslanika ovdje. I mislim da nam treba puna saradnja i krajnje razumjevanje da bi to učinili na dobrobit svih. O ponuđenim kadrovskim rješenjima ja ne mogu zaista bilo što reći sem onoga tamo što sam dobio neposredno pred ovu sjednicu. Ja protiv tih ljudi nemam ništa, ali nema ni dovoljno razloga ni argumenata da glasam za, a ni protiv. Ja ću biti suzdržan. Hvala. 49
Zahvaljujem gospodinu Đedoviću. Molim vas lijepo idemo dalje. Gospodin Novaković, neka se pripremi gospodin Lagumdžija. Nastojte se pridržavati vremena određenog za raspravu.
Uvažene kolege poslanici, predsjedavajući, gospodo iz Predsjedništva, biviši ministri i zamjenici i budući ministri i zamjenici. Ja ću govoriti vrlo kratko cijeneći značaj koju večerašnje veče ima za srpski narod, bez obzira što su neki pričajući dugo pokazali da taj značaj i ne znaju. Neću govoriti o opoziciji i onome što je opozicija ovdje govorila, jer očito je da opozicija ima nasušnu potrebu da ovdje govori i da se svidi ako nikome makar i u tome očito uspjevaju, jer se sebi mnogo sviđaju. Naravno neću govoriti ni o predavanjima ovdje za studente. Nadam se da ćemo dobiti prolazne ocjene s obzirom da smo pažljivo slušali ova predavanja koja smo imali do sada. Mnogo je pitanja postavljenjo pa se pitam da li je uopšte do sada bilo Savjeta ministara kada nije odgovorio ni na jedno od ovih pitanja. Naravno neki su postavljali i tako teška pitanja kao pitanje karaktera rata, vjerovatno imajući potrebu da mnogo puta kažu stav koji do sada nisu rekli ili ga nisu smjeli javno reći. Ono što ja hoću da kažem ovdje jeste pozicija SDS. Naime, mi smo ovaj ekspoze gospodina predsjedavajućeg shvatili ustvari onako kako piše, kao ekspoze, a ne program rada Savjeta ministara. I imamo mnogo primjedbi i na sam ekspoze, ali vjerujemo da će ovaj savjet ministara u svom radu pokazati koliko ima i snage i hrabrosti i sposobnosti na kraju krajeva da neka od ovih pitanja riješi da li na način kako piše u ekspozeu ili na neki drugi način, ali u svakom slučaju način prihvatljiv za sve građane Bosne i Hercegovine. U tom smislu se ne izjašnjavamo danas ni o kakvom ekspozeu, a pogotovo ne o programu rada Savjeta ministara, jer ministri koji će nadam se danas biti izabrani nisu ni imali priliku da taj program naprave i sasvim je normalno da je je nisu imali jer nisu do sada ni bili izabrani. Mi imamo primjedbe i na to što danas ne biramo ministra pravde i njegovog zamjenika. Shvatamo da nema saglasnosti i da je to razlog, odnosno da nije dobijena saglasnost i da je to razlog. Imamo primjedbe i na način kako je naš prvi kandidat vratio, odnosno odustao od kandidature i mislimo da to nije dobro za građane i uopšte za Bosnu i Hercegovinu, ali potpuno svjesni situacije u kojoj sadašnji Savjet ministara kao tehnička institucija samo drži poziciju, odnosno stanje i kako to građanima Bosne i Hercegovine ne donosi ništa ni novo ni dobro. Mi smo na temelju toga izgradili svoj stav prema ovom prijedlogu koji ovdje imamo. Ubjeđeni smo da će ministar pravde, odnosno to mjesto koje je predviđeno za kandidata SDS-a biti već na sledećoj sjednici Predstavničkog doma riješeno. I ja se nadam da će to zaista tako i biti. Imamo mi i drugih primjedbi na Savjet ministara, odnosno prijedloge, možda manje personalnih, više principijelnih, da li SDS sa izbornim rezultatom dobio dovoljan broj ministara ili ne. Ali opet kažem, vodeći računa da je potreban izbor Savjeta ministara mi ćemo se na takav način i opredjeliti. Ono što je pozitivno, odnosno s čim smo mi zadovoljni i zbog čega ćemo glasati tako kako ćemo glasati jeste prije svega zadovoljstvo da se SDS vraća u Savjet ministara preko svojih ministara i zamjenika i da na takav način se ustvari vraća i na vlast, odnosno u vlast u Bosni i Hercegovini na nivou zajedničkih organa. 50 Drugo zadovoljstvo jeste zadovoljstvo činjenicom da su u dogovorima srpskom narodu pripala tri vrlo značajna ministarska mjesta i mjesta zamjenika ministara i to je jedan od razloga zbog čega ćemo i ovaj koncept, a i ovakva kadrovska rješenja podržati. Naravno da će sve ovo što sam rekao, odnosno da će ovaj savjet ministara i ovi ministri imati podršku SDS za rješenja koja budu prihvatljiva i za ovu stranku, a i za sve građane, ali isto tako, bez obzira na današnje ili svako drugo opredjeljivanje za rješenja koja ne budu u dovoljnoj mjeri prihvatljiva i kvalitetna ta podrška će izostati. Ja bih na kraju želio da ovom savjetu ministara ukoliko bude izabran zaželim zaista mnogo sreće i uspjeha u radu, jer očito da će im toga uz svo znanje koje pretpostavljam da imaju i trebati. I na kraju da zamolim zaista svoje kolege poslanike da i oni uvažavaju da ovaj, da ovu sjednicu danas bi trebali nešto ranije završiti kako bismo odgovorili i mi nekim obavezama koje smo preuzeli ranije računajući da će ova sjednica i nešto kraće trajati. Hvala vam lijepo.
Gospodin Zlatko Lagumdžija ima riječ. Neka se pripremi gospodin Selim Bešlagić, on je sljedeći. I ja više nemam prijavljenih.
Gospodine predsjedavajući, gospodine člane Predsjedništva, cijenjeno predsjedništvo Parlamenta, drage kolege i kolegice, ja moram iskreno priznati da sam očekivao kao što je red, kao što je normalno u sličnim situacijama da nakon ekspozea predsjedavajućeg Vijeća ministara gospodina Terzića predstavnici u najblaže rečeno političkih stranaka koje podržavaju koje čine parlamentarnu većinu i koje se delegirale na određeni način članove Vijeća ministara i njihove zamjenike da oni uzmu riječ i da na nekin način stanu iza predsjedavajućeg kako je to logično. Tako je bar priliči u zemljama parlamentarne demokratije i zato smo se malo sačuvali da čujemo druge, pošto smo opozicija, red je da govorimo kasnije. Meni je iskreno žao što je ovo danas palo u ovaj dan i što ljudi imaju obaveze. Da vas podsjetim ovo je sedma sjednica Predstavničkog doma otkako su završeni izbori. Pretpostavljam da ćemo ubuduće malo bolje planirati ove sjednice, jer biće to na neki način za očekivati je da uvijek bude vanredna situacija, da se Parlament može sastati svaki dan, da dođemo ujutro na posao i predsjedavajući kaže danas je sjednica i mi se sastanemo. To bi bilo normalno. Ali pošto ima nas koji nismo profesionalno u Parlamentu, niti ćemo biti u Parlamentu, mi moramo planirati svoje obaveze. Ima ljudi koji takođe rade. I dobro bi bilo da u buduće i nadam se da će novi predsjedavajući ove sugestije i predsjedavaćem novom, jer sjednice Parlamenta će uglavnom ovisiti o radu VIjeća ministara, da ipak u buduće malo to bolje planiramo ovo vrijeme. Ja bih vas zamolio da shvatite ovaj moj istup najdobronamjernije i svi mi koji smo ovdje ogovorili, bez obzira da li smo vlast ili opozicija naćete nešto što vrijedi u ovome. Jasno je svakome od nas danas ko čini parlamentarnu večinu. Sastav Vijeća ministara to dobro govori. Jasno je da ta parlamentarna većina postoji, jasno je da ćemo danas čestitati ovim ljudima na izboru. Međutim ovaj ekspoze, bez obzira što smo ovdje čuli mnogo toga, čuli smo tako da ekspoze nema veze sa programom rada novog vijeća ministara. Čuli smo da ljudi iz 51 parlamentarne većine postavljaju pitanje kako će glasati za pojedine ili za cjelinu. Čuli smo da opet predstavnici parlametnarne većine drugi kažu da neće glasati za ono što je predsjedavajući rekao i oni ovo ne doživljavaju kao nešto o čemu se treba izjašnjavati jer se ne slažu s ovim što je on rekao u velikoj mjeri. Čuli smo puno toga. Međutim ja ću govoriti vrlo jasno i precizno o onome što je ovaj ekspoze, što imam obavezu kao čovjek koji sjedi u ovom parlamentu. I dozvolite da ovo što mi sada ovdje pričamo može biti i vjerovatno je dosadno za veliki broj ljudi koji ne sjede ovdje, pa čak i za predstavnike medija, ali mi imamo obavezu da nam ovo ne bude dosadno. Mi imamo obavezu da vrlo temeljito damo sugestije, primjedbe, dobronamjerne, pa čak i zlonamjerne kada bi se dale to bi predsjedavajućem vrijedilo, jer bi nešto iz toga izvukao kao povuku. I zato ću ja govori u tri ravne. Prvo ću govoriti o opštim načelima i o opštim načelima o kojima ovdje bilo riječi. Reći ću nekoliko stvari koje mislim da nedostaju ili za koje smatram da nisu dobro postavljenje. Zatim ću govoriti po ekspozeu više kao ilustraciju u nekoliko elemnata. I na kraju ću sugerisati nešto i novom vijeću ministara i predsjedavajućem i izjasniti se o svemu ovome šta mislim i način na koji ću glasati. Također ovdje mi je drago da sam čuo predstavnika SDS koji je izrazio zadovoljstvo što se oni vračaju u Vijeće ministara. Što se kako kaže vraćaju u vlast BiH. Mislim da je dobro da to konstatuje da se zna o čemu pričam. Ja ne izražavam to zadovoljstvo sasvim prirodno. Ja mislim da danas imaju zadovoljstvo svi oni koji će se naći u vlasti ako ništa zato što su to uradili. Vjerujem da mnogi neće imati zadovoljstvo mimo zadovoljstva da su ušli u vlast. To je tragično za sve nas zajedno i svi znamo čemu to vodi. Ja imam pravo da ne budem zadovoljan i ja to pravo svoje iza ove govornice izražavam, ne radi sebe lično ili radi političke partije iz koje dolazim, nego izražavam nezadovljstvo radi onoga što vjerujem da je pred nama. Ja moram priznati da mene izuzetno i tu se zahvaljujem mandataru što je svoj kako kaže umjereni optimizam gradio na solidnim rezultatima koje je čak i pobrojao. I ja mu se zahvaljujem kao čovjek koji je dio tih rezultata i dio grešaka. I ja vjerujem da on ima razloga za umjereni optimizam na bazi onoga što smo im ostavili. Mislim da cilj koji je ovdje postavljen je jako dobar i ciljevi ovdje se ne spore kao što nisu sporni bili ni u ekspozeu koji smo čuli u ne znam već da ne koristim pogrešnu riječ kako se zove ono što smo čuli prošli put. Mislim da je dijagnoza jako dobra. Ovdje niko ne spori reforme, niko ne spori potrebu političke stabilnosti u ovoj zemlji. Međutim, također niko ne spori ono što je ovdje rečeno da reforme bez obzira kako bolne nemaju alternativu. I ja se koristim priliku kako što sam se prošli put zahvalio, konstatovao da predsjedavajući čestitam mu na hrabrosti, tako mu čestitam sada još na duplo većoj hrabrosti da pobroji ovo sve ovdje i da stavi na papir. Ovo je izuzetno ambiciozan program. Ovdje pored nekoliko opštih mjesta o kojim zaista nemam namjeru praviti karikaturu, neka opšta mjesta uvijek moraju biti u ovome i dobro je da ona postoje. Ali ovdje su date vrlo precizni parametri. I nešto ću reći o tim paramentrima radi toga što ćemo se pozivati sutra na ovo što ovdje piše. Pozivaćemo sve ljude koji budu sjedili u Vijeću ministara. Mislim da ovdje jedno pitanje koje se postavlja je sasvim logično. Ja razumijem kako će gospođa Gadžić, gospođa Marić, gospodin Ivanić i gospodin Kebo preuzeti ministarstva. To je sasvim jasno. Nije mi jasno i volio bih da zamo kako će gospodin Halilović i gospodin Čolak, Dokić i ministar pravde iz SDS-a koji treba da bude imenovan čim dobije potvrdu, šta će oni sada 52 preuzeti? Naime, mi zamo da imamo Zakon o VIjeću ministara, zakoni o ministarstvima su u nacrtu. Interesuje me samo kojom dinamikom se misli to raditi i mislim da bi dobro bilo da Parlament o tome bude upoznat, upravo da bi mogli planirati svoje obaveze da što prije taj zakon o ministarstvima dođe pred Parlament i da što prije mogu se konstituisati 4 ministarstva od ovog jednog. Ovdje posebno pitanje koje želim skrenuti pažnju, a to je da se ovdje ne vidi na određeni način, ja pozdravljam što ovdje se ne govori puno o poslovima entiteta, što se entitetske vlade ovdje puno ne mogu vidjeti u ekspozeu, ne mogu se uopšte vidjeti, ni kantonalne. Međutim masa stvari koja ovdje stoji u ekspozeu za koje se obavezuje novo vijeće ministara je iz nadležnosti entiteta pa i kantona i postavlja se pitanje na koji način se te stvari misle rješavati? Da li će ove stvari koje su ovdje rečene, da li će one sutra biti jednostavno nam objašnjeno da su one izvan naše nadležnosti? Inače dužan sam takođe reći radi, ovom prilikom tehničku stvar jednu. Ja mislim da je potpuno nevažno u krajnjem slučaju, kako se god dogovori većina može, glasanje o Vijeću ministara ili o članovima pojedinačno o čemu je kolega Belkić govorio. U svakom slučaju da vas podsjetim po članu 115. (ili 15. nejasno) 3. on se referira na 67. tačka 3. koji opet govori o elektronskom glasanju koje mi nemamo jel. Međutim tamo takođe stoji da to elektronsko glasanje koje nemamo kada se glasa o Vijeću ministara mora se glasati tako da se vidi ko je od nas pojedinačno za šta glasao iz čega vjerovatno slijedi zaključak da ćemo o ovome morati glasati pojedinačno, da će nas prozivati da glasamo, jer je to konkretna primjena ovog člana. I mislim da je to dobro, mada ja ne vidim razlog zašto bi se glasalo po na osob, jer po tumačenju koje smo čuli u istupima ranijim ne prihvatanje Vijeća ministara kako ga je mandatar izložio u nekim njegovim dijelovima znači na određen način ne prihvatanje i koncepta mandatara. Ima nekoliko dobrih stvari koje se ovdje dešavaju. Vidite 2002. godina je u svijetu, poznato nam je svima bila godina ekonomske krize. Ta ekonomska kriza nas nije zahvatila na način kao ostatak svijeta. Druga je stvar što su kod nas ekonomske prilike bile teške same po sebi. 2003. godina je godina u kojoj želim da kažem, da postavim pitanje mandataru da li su se pošto projekcije koje su korištene ovdje, one se uglavnom referiraju na stavove MMF-a, odnosno referiraju se, koliko sam ja, izvinjavam se, pošto sam tek sada to vidio kao i svi ostali, oni se baziraju na KAS izvještaj o postignutom napretku Svjetske banke praktično, a ne MMF, jer vidim da dobar broj parametara, ja ih prepoznajem iz KAS-a koji istina govori iz 2005. u tom vremenskom horizontu, ali pretpostavljam, vidio sam da su neke ekstrapalacije rađene pa se vidi da je tu vrlo hrabro 2006. nacrtana. Taj KAS je rađen u jednoj sasvim drugačijoj da tako kažem ekonomskom ambijentu u kojem se kretao svijet. Taj KAS je rađen u ambijentu u kojem je ekonomija Zapadne Evrope i SAD bila u recesiji. Međutim, 2003. godina je godina u kojoj ekonomija svjetska izlazi iz recesije i predviđa rast od nekih 2,5% koji je po prvi put bio na “0” u zadnjih 20-tak godina ovaj .....velika kongulmerata ekonomska i politička. 2003. godina je godina u kojoj nema velikih svjetskih izbora. 2003. godina je godina u kojoj se proširuje EU na nama zemlje koje su ovdje spomenute. Grčka i Italija predsjedavaju EU i mislim da bi dobro bilo, ja sada ne postavljam pitanje koje treba ovdje odgovoriti, ali je sugestija da se u planovima Ministarskog vijeća iskoristi činjenica da ovom godinom predsjedavaju u Vijeće EU Grčka i Italija. Dvije zemlje koje su najzaintereseranije u EU da se region stabilizira. 53 Također, ovdje možemo da vidimo da u prošlom ekspozeu koji smo imali najavljene su nam neke stvari, ja bih sada samo htio da podsjetim koje one ovdje nedostaju i volio bih da mi se da odgovor. Prije svega, osvrnuću se kasnije na neke cifre, jer mi neke cifre ovdje su malo problematične. Mi smo prošli put čuli od mandatara, odnosno predsjedavajućeg Vijeća ministara danas, da je posao i pravda bazni dokument na kojem će se razvijati ovaj ekspoze. To smo čuli i u više istupa, uključujući i susret u kojem predsjedavajući imao sa Reis ulemom gdje su obadvojica podržali posao i pravda kao bazni dokument na kojem treba ići naprijed. Istina taj dokument posao i pravda smo rekli prošli put da ga treba proširiti i sa dokumentom obrazovenje koj je također usvojen od strane Vijeća za implementaciju mira i ovog vijeća ministara i o tom dokumentu smo rekli da će on biti bazni za ovo. Također smo spominjali da će Vijeće Evrope koje je dalo nam vrlo jasne i precizne obaveze, ja bih molio predsjedavajućeg Vijeća ministara da, jer smo to očekivali da nam se ovdje vrlo jasno da pred ovim parlamentom neka vrsta obaveze da će se uslovi koje smo preuzeli kao postprijemni uslovi za Vijeće Evrope da će biti u prioritetu ovog vijeća ministara i da će ovo vijeće ministara tražiti podršku Parlamenta da sve što je prihvaćeno u postprijemnim uslovima za Vijeća Evrope da bude stvar prioriteta ovog vijeća ministara. Također kada je u pitanju Stend baj aranžman, mi znamo da u decembru ove godine ističe Stend baj aranžman. Također bilo bi dobro da sada čujemo kakvi su planovi i koliko je tako nešto u fokusu ovog vijeća ministara, imajući u vidu da je ovdje to okarakterisano na jedan dosta ovako površan način. Također želim da se zahvalim predsjedavajućem Vijeća ministara i da još jednom podcrtam njegovu hrabrost što je izašao s ovim ciframa. Vidite, cifre koje ste ovdje dali su cifre koje su obavezujuće. To su cifre koje će omogućiti i ovom parlamentu i svima nama da mjerimo učinak Vijeća ministara. Malo je nejasno i dobro bi bilo da se neke od ovih cifri razjasne, da projekcija razvoja o kojoj se govori ovdje već na trećoj strani u kojoj je rečeno da će se stopa nezaposlenosti smanjiti za 35% u odnosu na sadašnju, a da se će se stepen siromaštva smanjiti za 40%, dobro bi bilo da se to malo upegla, jer nam odgovori, jer ako je stopa nezaposlenosti sada 40% i smanjiće se do 2006. za 35% , onda znači da će pasti na 5% što je zaista spektularan rezultat. A ako je stepen siromaštva, pošto ovdje piše 20% kada se smanji za 40%, onda ostajemo na 20%, dođemo mi njima jel. Pa moguće da ne ide Nijaze, da je to 35 u odnosu na 40 što znači da će stopa nezaposlenosti pa da se onda ljepše to zove, ili da se zna o čemu pričamo. Ako se stopa nezaposlenosti u narednih 4 godine smanjiti sa 40 na 30, onda je to sa 40 na 30. Ako će se stepen siromaštva sa 20 smanjiti na 12, onda je to 12. Mislim korektan cilj. Ali da bi mi znali kako da mjerimo gdje ste išli, mi hoćemo da znamo je li će se nezaposlenost smanjiti sa 40 na 5 ili sa 40 na 30 i hoće li siromaštvo. Pa znam ja, samo neka nam to kaže sa ove govornice. Pa kako ovdje piše može se tumačiti na dva načina, pa da nam ne bi za godinu ili dvije dana objašnjavao da je on mislio onako kako sada ne misli. Jer ljepše zvuči ovako, a poslije će mu ljepše zvučati da su manje cifre. S druge strane ovdje možete da vidite da bi se ovo ostvarilo ovdje su dati parametri koji mislim da su vrlo korektno urađeni, s tim što moram postaviti ovdje pitanje ako se, ovdje kaže da će se neodrživa potrošnja koja je sada preko 60%, da budem precizan, neka me ispravi ministrica Hadžiahmetović, ona je 63% javna potrošnja sada ĐIDIPI-ja da će se smanjiti na oko 45% što je dobar cilj i što stoji u našim dokumentima koje je preuzimalo Vijeće ministara, ono će se između ostalog smanjiti tako što su ovdje pobrojani parametri. Kaže se da će se fiskalni deficit smanjiti za 12% u 2002. godini na 3% u 2006. i da će ...molim 54
Molim vas, molim vas. Ovako. Nemojte upadati u riječ dok traju diskusije. Gospodine Lagumdžija ja vas molim da u najkraćim rečenicama kažete ono što ste još mislili, ako je to dakle moguće, jer uzeli ste već više vremena. Ja imam pravo da ograničinim diskusiju, ali evo pustio sam da se kaže suština onoga što se ima reći. A vi nemojte upadati, nemojte da, u riječ, da ne pravimo bespotrebnu nervozu. Izvolite.
Gospodine Džaferoviću, vrlo interesantno, da ja kada sam došao do egzaktnih podataka, ja ne mogu skratiti ove podatke. Ja ako hoćete mogu odustati.
Nastavite diskusiju. Molim vas.
Jel da nastavim? Dobro. Ja ću u svakom slučaju skratiti, ali ću nažalost morati reći neke cifre, neka pitanja koja želim da postavim. Da li za ovo smanjivanje neodrživog nivoa preko 60%, 63 na 65, da li se za ovako nešto planiraju odgovarajuće ustavne reforme? I koje ustavne reforme, u kojoj dinamici? Jer vi ste ovdje pitanjem 60% na 45% sveli na pitanje smanjenja fiskalnog deficita i ukupnog vanjskog duga, odnosno javne potrošnje, odnosno tekućeg, deficita tekućeg računa sa sadašnjih 21 na 11% do kraja mandata ovog vijeća ministara. Zašta ste rekli da treba povećati uvoz stepom od 20%, oko 20% usput budi rečeno, ja ne znam da li se referiramo na istu studiju? 2004. koliko je meni poznato planirano je 26% povećanje, treće, pardon, a četvrte 22%, da bi se ono smanjilo na nekih 19 do 2005.godine. 2003. ovo što ste rekli ni manje od 10% bi u ovoj godini trebalo da bude 5% , u idućoj 8, u onoj narednoj 9, što je svaki put bitno manje. Ako se referiramo na iste cifre da li se onda, da tako kažem uzmete ove cifre pa ih provučete kroz to, da li su vam potrebne ikakve ustavne reforme uz ove cifre? Odnosno da li su neophodne ustavne reforme za ove cifre i šta je sad od ovoga starije? Eto ja se nadam da sam bio jasan onome ko je ovo pisao. Također bi molio da se ovdje kaže da li se očekuje u ovoj godini i na koji način odnos prema vračanju starog, prema vračanju duga spoljnog, jer ovdje se govori prije svega o vanjskom problemu visokog javnog duga. Inače javni dug bi trebao da se rješava zajedno u saradnji sa entitetskim vladama. I to sad navodim samo kao ilustraciju jednog pitanja - da li se misli na određeni način, da li ovo što ste vi nama danas izlagali, da li to ima neku vrstu korespondiranja sa gospodinom Mikerevićem sa budućim i gospodinom Ivanićem kao sadašnjim premijerom entitetske vlade, odnosno ko je već predsjednik federalne vlade? Da li je ovaj program koji ste vi nama ovdje iznjeli, dakle vrlo konkretno pitanje postavljam gospodine Terziću – program kako ste ga vi definirali ovdje je program jedne normalne vlade u kojoj ste vi predsjednik Vlade BiH, koja na neki način ima ingerencije nad entitetskim vladama. Ja znam šta je ekspoze. Hoćete mi ponovo kao gospodinu Novakoviću koji je zadovoljan što se vraća na vlast objašnjavati da ovo nije program nego da je ekspoze, onda nećemo nigdje stići. Dakle u ekspozeu su vrlo jasno iznesene stvari koje se misle uraditi. 55 Dakle moje pitanje je – da li je ovo što ste vi iznjeli koegzistentan program ove parlamentarne većine koja je jasno kao dan da je parlamentarna većina u oba entiteta u svim kantonima i na nivou BiH? To je vrlo konkretno pitanje. Također bi vas molio da mi kažete gospodine predsjedavajući, s ozbirom da je bilo nekih istupa iz vama bliskih političkih krugova, pa i političkih krugova koji svama čine parlamentarnu većinu i dolaze možda iz vašeg kluba, ovdje ste kao prvu stvar stavili stabilan devizni kurs i konvertibilnost domaće valute. Molim vas da li to znači da možemo prihvatiti da svaka vrsta eksperimenta sa Centralnom bankom koji je nagovještavan da bi Centralna banka mogla da se transformira u smislu suprotnom od Karensi borda. Da li je to nešto našto mi možemo računati da jednostavno zaboravimo ove priče koje su dolazile iz vama bliskih krugova da smatramo da se ostaje na politici Centralne banke kako ste rekli ovdje u vašoj prvoj alineji? Ja znam da je ovo možda malo nepotrebno pitanje, ali vi znate zašto vas to pitam, zbog toga što je to anker koji su neki iz vama bliskih političkih krugova ozbiljno iznosili da treba da se sada presječe. Takođe me interesuje da li je ovaj PDV i carina za koju ste vi rekli da je na državnom nivou, ja se svama potpuno slažem, da li sad to znači da će oni biti istovremeno i sastavni dio vaše vlade ili vašeg vijeća ministara? Za taj dio je bitno da nam ipak danas kažete, jel to obavezuje ove ljude? Jer vi možete reći to je vaše, a vi sada stojite, to će biti njihovo. Nama je sasvim dovoljno da vi kažete da je ovo vaše i da time prenosite i obavezu i na njih. Svima će nam poslije biti lakše. Također bi vas zamolio da se referirate na stranu 6. vidite, ovdje sam stavio jednu stranu 6. na nju sam .....zato što ovdje pominjete uslovno rečeno stvari koje se tiču segmenta posao i pravde i to segmenta pravde. Možda ovo nije prava stranica. Možda to ide na neku drugu, međutim ja vama postavljam pitanje - gdje je u vašem ekspozeu ne tužba protiv Jugoslavije, to vi znate moj je stav poznat jel, to vas ne pitam. Gdje je ovdje Međunarodni sud pravde u Hagu? U vašem ekspozeu nedostaje skraćenica ICTY – i ce te ipsilon, Međunarodni sud pravde u Hagu. To je ustavna obaveza, o tome je prošli put ovdje bila rezolucija. Danas smo dobili da se o toj rezoluciji nije postigla saglasnost u Kolegiju koji vodi vašu parlamentarnu većinu. Danas čitamo u novinama navodnu izjavu, ponavljam navodnu izjavu Visokog predstavnika da međunarodna zajednica nije postigla političku saglasnost o hapšenju Radovana Karadžića. To je za mene šokantna informacija, netačna koliko ja znam i nadam se da je onaj ko je rekao, ako je rekao onaj ko je napisao da će tu izjavu demantovati. Ali molim vas nemojte me pogrešno shvatiti, ali ja ne mogu danas da ne sastavim rezoluciju od prije sedam dana, čitavu kabuki igru oko toga je li ono rečeno ili nije rečeno u BBS. Sa današnjim naslovom da međunarodna zajednica nije donjela političku odluku o hapšenju Radovana Karadžića, vaše izostavjenj ICTY iz ovoga molim vas i uz to vašu izjavu koja je za mene smješna koja kaže, ona se istina tiče vašeg osjećaja, kada kažete imate osjećaj da međunarodna zajednica nikada nije bila jedinstvenija, ako sam dobro shvatio. Nemojte me pogrešno razumjeti, ali vi ste dužni obrazloženje oko ovoga, o čemu se radi ovdje. Zašto vam nedostaje ICTY i to baš danas u ovom ovdje ekspozeu? Ponavljam, Zapad nije donjeo političku odluku o hapšenju najtraženijeg ratnog zločinca Radovana Karadžića. Danas veliki naslov u novinama. Sinoć na federalnoj i državnoj televijizi objavljeno. O čemu se radi? I nemojte nam govoriti o osjećaju. Recite jel ovo tačnoda su oni? Ja imam vidite 56 suprotan osjećaj da oni su, dobro to je stvar osjećaja. Ja imam osjećaj da međunarodna zajednica danas u BiH nije toliko jedinstvena oko mnogo toga kao što je bilo prije nekog vremena. To je moj osjećaj. Ali ja vaš osjećaj o njihovoj jedinstvenosti i šefa međunarodne zajednice ovdje koji možda nije rekao to što je rekao, ja ne ulazim u to. I vaše izostajanje ovdje dovodim u vezu. Dužni ste da odgovorite. Također bi vas molio da ovdje rečenicu koja glasi –“ Želim naglasiti da ću posebnu pažnju pokloniti vraćanju poljuljanog ugleda BiH vlasti u islamskom svijet, zatvoren citat. Volio bih da mi kažete o kojem islamskom svijetu je riječ? Jel to organizacija islamske konferencije? Jel to AJS? Jesu li to vlade pojedinih islamskih zemalja? Kojih? Vi možete reći da je to vaš osjećaj. Vi možete reći da ste pročitali u novinama. Vi možete reći da ste vi u kampanji to govorili, ali ovo je ekspoze. Vi kada ovako nešto kao predsjedavajući Savjeta ministara, vi ste dužni ovdje za ovom govornicom da navedete kada je tako nešto rečeno ispred Oajsija, kada je tako nešto rečeno ispred bilo koje vlade koja pripada toj .... ili kada i koji je ambasadi tako nešto rekao. Izvan toga ja vam postavljam pitanje o kom islamskom svijetu vi pričate? Ovo su dvije krupne stvari. Ja se nadam gospodine predsjedavajući da činjenica da nisam, da sam preskočio cifre će biti ostavljeno za neki drugi period. I treća stvar koja će biti djelimično u ciframa, a isto tako je važna, a to je na strani 7 govorite o tome kada govorite o komunikacijama, s čim se ja potpuno slažem da će pokrenuti javne rasprave. Pet redova nakon toga kažete da se koncesije opredjeljenja. Odmah da budemo načisto ovo vijeće ministara se opredjelilo za koncesionu gradnju puteva, auto puteva, pardon auto puteva. I dolazak do kredita iz Ebeardea Svjetske banke i onih koji idu prema da tako kažem međunarodnim standardima, imajući u vidu da se radi o Koridoru Vc i da za tako nešto pod određenim uvjetima mogu se prolaborirati povoljni krediti. Mene interesuje je li vi mislite da će ovde se raditi javnim radovima ili koncesijama? Ako će se raditi javnim radovima onda je također u redu. Ali onda moramo znati kako to mislite, jer je to u suprotnosti sa ovim koncesijama koje ste ovdje spomenuli u znatnoj mjeri, u znatnoj mjeri kao primarno određenje. I kada sam već kod komunikacija postavljam vam pitanje – zašto ništa niste rekli sektoru telekomunikacije, odnosno od vas i eksplicitno tražim da se izjasnite, a i vaše neizjašnjavanje također za mene izjašnjavanje šta mislite raditi sa sektorom telekomunikacija, posebo u svjetlu skandala koji je trenutno u toku koji se zove dodjeljivanje licence ERONET- u od strane Regulatorne agencije? Imali smo vašu izjavu, imali smo izjavu iz OHR-a, imali smo izjavu, Federalna vlada danas ima zasjedanje. Imali smo izjavu ministra komunikacije federalnog, imali smo izjave odgovarajućih nadležnih ljudi. Ne može danas biti u Parlamentu vaš ekspoze, a da ne kažete ništa o tome. Želim vrlo jasno i odgovorno da iznesem svoj stav da ovo pitanje samo po sebi mora biti u fokusu i prioritetima ovog vijeća ministara i da na ovoj temi također morate imati jasan i precizan stav. Drugim riječima gospodine Terziću, da li će Vijeće ministara izdati dozvolu za pljačku koja je trenutno u toku? Dozvolu koju je ovo vijeće ministara koje se danas razdužuje nije htjelo izdati i nije imalo namjeru izdati. Gospodine Muratoviću jeste li meni nešto rekli? Dobro, izvinjavam se, učinilo mi se da ste, pa sam htio odmah da vam odgovorim. Nesumnjam. U svakom slučaju pošto kolega 57 Muratović najavljuje da će za govornicu, vjerovatno će biti još prilike da se na ovoj temi porazgovara. I na kraju želim samo da vam postavim pitanje, pošto ste ovdje rekli da ćemo ući u EU, interesuje me kada? Jel to u ovom šestogodišnjem mandatu? I ako nije realno, ja mislim da nije realno da nam kažete kako mislite doći do ovih 80 hiljada stranica zakona i kojom brzinom prema njima ići? I na kraju da kažem sve ove primjedbe koje sam pripremio, a tiču se cifri, da gospodin Novaković ne bi kasnio gdje je naumio, ja ću vam ovo dobronamjerno dati u pisanoj formi, da vam kažem da ovdje cifri imate koje se malo sudaraju same sa sobom pa nije fer da sada otvaram priču na tu temu, ali vam se u svakom slučaju zahvaljujem još jednom na vašoj hrabrosti da ove cifre stavite pred nas, jer je to ipak velika stvar što ste uradili. Biće nam svima mnogo lakše da poslije provjeravamo dokle smo došli. I na kraju ovom vijeću ministara, vama i svima ja želim ličnu sreću i dobro zdravlje. Mi ćemo sasvim prirodno biti protiv. Za razliku od vas ja pripadam grupi ljudi koji je pesimističan kada je u pitanju ovo što nas čeka u ovoj godini, ali mi ćemo u kapacitetu i u mjeri u kojoj nam dozvolite u Parlamentu da radimo učiniti sve da se ispostavi da ste vi bili u pravu, da je optimizam vaš imao pokriće. Ja nažalost danas teško mogu sa nekim optimizmom ići naprijed, ali vam želim svu sreću i vama i svima koji sada dolazite i budite uvjereni da ćete u nama imati dobre saradnike i partnere u tome da mi budemo u krivu sa našom ocjenom da ovo ide niz brdo. Vi normalno ne morate dati odgovore na ova pitanja, ali ja dozvoljavam gospodine predsjedavajuće pravo ako mandatar na neka od ključnih pitanja ne odgovori da ponovo mu ponovim šta insistiram da mi se odgovori.
To je naravno vaše pravo, ali ova sjednica ima svoj tok. Ja namjerno nisam htio da ograničavam diskusiju. Dakle ja imam pravo u ovakvoj vrsti rasprave da ograničavam diskusije, ali sam rekao da neću da ograničavam poslanike, ali vas molim da vodite računa o vremenu. Ova diskusija je trajala neuobičajeno dugo i zasluživala je, između ostalog i moju inetervenciju kao predsjedavajućeg da se ograniči. Ja to nisam uradio jer hoću da poštujem prava poslanika, ali i poslanici neka znaju da ovdje postoje procedure kojih ćemo se pridržavati. Gospodin Bešlagić ima riječ i na taj način. Gospodine Bešlagiću, ja se vama izvinjavam. Sjednite vi ovdje, molim vas. Gospodin Novaković ima kratku repliku na izlaganje gospodina Lagumdžije.
Pa ja sam izašao samo da se zahvalim gospodinu Lagumdžiji što je uvažio moju molbu pa je skratio svoju diskusiju i odmah da kažem da smo mi iz SDS-a navikli na ovo uvažavanje dok je gospodin Lagumdžija bio u Savjetu ministara. Hvala još jednom. 58
Dobro. Gospodin Selim Bešlagić ima riječ. I na taj način smo završili sa diskusijom.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, poštovani gospodine, gospodo predsjedavajući, Predsjedništvo, dozvolite mi da možda krenem sa jednom opaskom. Juče je prvi puta Bosna i Hercegovina nakon dugo vremena bila jedinstvena. U čitavoj Bosni i Hercegovini nestalo je struje, tačno, podatak. Ne, ne, podatak koji govori da eto imamo i jedinstveno nešto, pa makar to bilo i to što je nestalo struje, jer nas je makar opametilo da počnemo razmišljati i o onima koji nemaju struje, koji su se vratili svojim domovima i to je jedan od zadataka ja bih rekao za predsjednika Vlade Bosne i Hercegovine i predsjedavajućeg Vijeća ministara. I biću sada veoma kratak. Čitav ekspoze i rasprava u ovom dijelu po mom dubokom ubjeđenju vodila se u sferi potrošačke potrošnje. Radi se o socijalnim pitanjima, boračkim pitanjima, penzioneriima, školstvu. I u čitavom vremenu svakako da u uvjetima kada govorimo o ovim sferama potrošnje, a ne govorimo o proizvodnji nije čudo što ćemo onda teret baciti na borbu protiv korupcije, crnog tržišta i kriminala. Sve dotle dok proizvodnja ne bude krenula i dok proizvodnja ne bude imala svoje mjesto i u VIjeću ministara, mislim da ćemo se zavaravati da ćemo moći, ja bih rekao novim zakonima, propisima, uništiti korupciju i crno tržište i sve. Hoću da naglasim da bi zamolio predsjedavajućeg Ministarskog vijeća da, ne sada, ali sigurno u sljedećem vremenu koje je pred nama, tačno nam kaže koje će to biti mjere i to podsticajne mjere u sferi proizvodnje, znači u industriji, poljoprivredi i nauci sa aspekta ako je potrebno donošenje zakona koji će obavezati i entitetske vlade, ali znači i VIjeće ministara za podršku ovim mjerama. I na kraju poslije svih ovih diskusija i rasprava dozvolite mi da svoje jedno viđenje vidim. Put izlaska će biti veoma težak. Ali, potrebno je da Predsjedništvo, Ministarsko vijeće, zatim i poslanici u ovoj skupštini kao i svi građani Bosne i Hercegovine moraju postići jedan cilj, a to je da imaju zajednički imenitelj da je i Bosna i Hercegovina naša država. Ako to postignemo sve prepreke koje se danas postavljaju pred na s biće daleko lakše, jer ćemo tada znati da je Bosna i Hercegovina naša država, a sve druge države da su naši partneri i u tome ćemo prevazilaziti sve ovo što se kod nas predstavlja. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Bešlagiću. Pošto se više niko nije javio za riječ, ja zaključujem raspravu, a predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Terzić traži riječ i nakon toga prelazimo na izjašnjavanje, na glasanje.
Mala korekcija samo, nisam tražio riječ, nego ste mi vi insistirali da kažem par stvari, inače mi nije toga sada baš bitno. Ovako. Kada je riječ o pitanjima koje je postavio gospodin Avdić znate da je njegova parlamentarna većina uz sav rešpekt koji ja imam prema uvaženom zastupniku Avdiću, da je 59 njegova parlamentarna većina riješila pitanje mladih, ja ne bih morao počinjati svoj ekspoze sa pitanjima mladih i bio bih puno sretniji da se oko toga ne trebam, a isto se odnosi na javnu potrošnju. Šta je za gospodina Belkića otprilike odgovor je šta je posao i pravda. Ja posao i pravda vidim kao jednu obavezu pošto je dokument koji je usaglašen od institucija Bosne i Hercegovine i međunarodne zajednice kao jedan dokument koji je polazna tačka, a može da preraste u okvirni u zavisnosti od toga kako i na koji način ćemo primjenjivati ono što je i koliko je on, ipak svaki dokument u svijetu, a u ovoj državi pogotovo je podložan analizi vremenskoj u vrijeme kada se primjenjuje, od vremena kada je pravljanje. Znači ukoliko se on pokaže kao nešto što je jako nepromjenjivo i jako dobro, sigurno je da ćemo ga nastaviti provoditi. Međutim može da preraste samo kao i u polaznu tačku. Gospodinu Gligoriću zbilja nemam šta odgovoriti. Meni je žao da mu nisam mogao nekim kanalima prije 2-3 dana doturiti svoj ekspoze, ali mislim u principu da ekspoze ne bi bio ekspoze kada bi javnost kompletna znala o čemu se radi, prije nego što se ovo iznese na zasjedanju ovog doma. Gospodin Gligorić je očito imao napisano desetak stvari koje, bez obzira šta pisalo u ekspozeu on ima pravo i želi da kaže da pojasni sa ove govornice kaže javnosti tako da mu stvarno nemam na njegova pitanja koja su uglavnom bila uopćena i nisu se odnosila na stvari koje su u ekspozeu. Ali želim da mu, mogao bih mu postaviti jedno pitanje, iako ne želim da postavljam pitanja poslanicima, znam da je situacija apsolutno obrnuta, ali pitanje se sastoji u tome - da li gospodin Gligorić uopšte želi da profunkcioniše Vijeće ministara? Znači očito je da imamo veći broj ministara ministarstava nego što je u budžetu urađeno. Ali ako imamo dobru volju da imamo i da funkcioniše Vijeće ministara, pa naćemo načina i kako ćemo to riješiti. Ali njegova tendenciozna pitanja u tom pravcu i diskusija me zbilja vodi na zaključak da on apsolutno ne želi kao poslanik ovoga doma da ima Vijeće ministara koje funkcioniše. I sigurno, najviše mi je žao da ne mogu da odgovorim ni na jedno pitanje uvaženom zastupniku Lagumdžiji iz prostog razloga što mi je na kraju svog izlaganja dao to za pravo. Ako nema, ne postoji nikakav način da promjenim njegovo razmišljanje i da ga odgovorima navedem da glasa i podrži ekspoze i VIjeće ministara, zbilja ne vidim razloga da mu odgovaram na vrlo interesantna pitanja koja je postavio. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključena je rasprava. Prelazimo na izjašnjavanje. Molim vas lijepo. Ja sam zaključio raspravu. Zaključio sam raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Molim vas lijepo. Vi ste imali priliku da govorite dovoljno dugo. Kažite mi tu poslovničku odredbu koja piše da to pravo. Molim vas lijepo. Na šta replika? Pa nije ovo bila diskusija, ovo je bio osvrt na vaše diskusije. _______________ Gdje ste vi našli uporište poslovničko? Pa, evo ja sam taj koji vodi ovu sjednicu sa Kolegijem. I ja sam dakle kazao fino da su rasprave, da je rasprava zaključena, dali samo još riječ predsjedavajućem Vijeća ministara i 60 sada prelazimo na izjašnjavanje. Molim vas lijepo. Molim vas lijepo. Dosta je. Dakle ja sam danas se zaista trudio da svi poslanici imaju mogućnost da govore. Molim vas lijepo i imali ste, nisam ni jednom poslaniku uskratio pravo na riječ. Ali neka procedura se ovdje mora poštovati. Ne možemo do beskonačnosti dakle neke stvari razvlačiti. Molim vas lijepo. Ovdje ja želim da vas upoznam sa procedurom glasanja. Prelazimo na izjašnjavanje o Odluci predsjedavajućeg Vijeća ministara o imenovanju ministara i zamjenika ministara u VIjeću ministara Bosne i Hercegovine. Molim vas lijepo. Saću ja da, u kontekstu tog prijedloga, dakle njegov prijedlog ide u ovu završnu fazu. Molim vas lijepo. Molim vas lijepo. Prema Poslovniku Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, a tako se to činilo i 2000. godine i 98. godine i 96. odnosno 97. godine, ovo je četvrti saziv VIjeća ministara Bosne i Hercegovine, dakle i prošli puta, a rađeno je na osnovu istog poslovnika, glasanje o sastavu Vijeća ministara vrši se u paketu, za odluku, za listu, za ministre i zamjenike. Tako je urađeno, ponavljam na osnovu istog ovog poslovnika i prošli puta nakon novembarskih izbora 2000. godine. Molim vas lijepo. Samo da pojasnim proceduru. Samo da pojasnim proceduru. Dalje, kada se odobravaju imenovane vlade na svim nivoima, počev od kantonalnih, entitetskih, pa evo i do ove vlade Bosne i Hercegovine Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, odobravanje u parlamentima ide za listu i protiv liste. To je dakle druga činjenica koju želim da znate. I treća stvar. Kada je u pitanju odobravanje Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, onda se može zahtijevati primjena odredbe člana 67. stav 3. može zahtijevati 67. stav 3. Poslovnika koja govori o tome da svaki poslanik mora da se očituje ili da rezultat glasanja mora očitovati volju svakog poslanika u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine s tim što je u članu 115. stav 3. data mogućnost predsjedavajućem Predstavničkog doma u kojoj se kaže – odobrenjem za druge članove Vijeće ministara biće podvrgnuto istoj proceduri, ali predsjedavajući može ograničiti broj glasova i njihovu dužinu i izostaviti izvršenje člana 67. stav 3. Ja neću izostavljati izvršenje člana 67. stav 3. Dom će se izjasniti o tome gospodine Belkiću. Vaš prijedlog će biti dakle stavljen na glasanje. Ja samo dakle želim ovo da kažem. Po postojećim pravilima izjašnjavamo se za listu, odnosno za odluku predsjedavajućeg Vijeća ministara koja u sebi sadrži ministre i zamjenike ministara i navode se zamjenici i predsjedavajućeg Vijeća ministara iz reda dva ministra. Tako je po Poslovniku. A mi sada treba da se odlučimo ovdje. Ja ostavljam Domu na odluku hoćemo li to raditi tako što ćemo se pojedinačno izjašnjavati o tome, pojedinačno prozivkom dakle se izjašnjavati, ili ćemo to raditi na način kako smo to radili na način kako smo to radili i do sada. O tome Dom treba da odluči. Izvolite za govornicu. Sada o glasanju govorimo samo.
Možda me niste dobro razumjeli htio sam ga interpretirati. Ja ne govorim o načinu glasanja nas poslanika, ja govorim o načinu glasanja za predložene kandidate i tražio sam da 61 se poštuje član 115. tačka 3. gdje kaže – “odobrenje za druge članove Vijeća ministara Bosne i Hercegovine biće podvrgnuto istoj proceduri kao što je procedura za predsjedavajućeg.” O tome sam ja govorio i rekao sam ne insistiramo na programima, nego je za nas dovoljno da predloženi kandidati se izjasne pred ovim parlamentom da li podržavaju programska dokumenta o kojim govorimo. A ostalo ne insistiramo itd.itd. Ja govorim o pojedinačnom izjašnjavanju. Gospodin predsjedavajući nam je ostao dužan odgovor da li je vršena provjera za zamjenike ministara barem u onim oblastima u kojim je vršena provjera za ministre? Hvala.
Zahvaljujem se ja vama gospodine Belkiću. Ja sam vas odlično razumio. Vi ste dakle, ovdje postoje dvije grupe problema. Jedna, molim vas lijepo dakle, jedna grupa pitanja se odnosi na to da li glasati pojedinačno za svakog čovjeka koji je ovdje, dakle na listi. I vi ste u vašem prvobitnom izlaganju istakli da se zalažete zato da se o ministrima može glasati u paketu, a kada su zamjenici ministara u pitanju da se onda za svakog pojedinačno dižu kartoni. To ste vi kazali i ja sam to upamtio. Molim vas lijepo, vi ste to kazali tako za govornicom. Ako niste, ispravite me molim vas. Mi sada govorimo, gospodine Belkiću, mi sada govorimo o glasanju. Vi ste kazali, preslušaćemo dakle stenogram, vi ste kazali da ste zato, a vi meni kažite ako ja griješim, a sam pratio šta ste govorili, da ste zato da glasa za ministre u paketu, a kada su zamjenici ministara da se glasa pojedinačno za svakog zamjenika. Ja sam vas tako razumio. Molim vas lijepo, ako griješim vi meni kažite da ja griješim. Molim vas lijepo. Molim vas lijepo. Ovdje govorimo o glasanju. To je, ali ja sam onda objasnio. Samo malo sačekajte. Ja sada govorim gospodine Lagumdžija. Ja govorim. Kada se govori o. Molim vas ja sam vam govorio o tome kako se glasalo po ovom poslovniku 2000. godini. Po ovom poslovniku za Vijeće ministara se glasalo u paketu i za sve vlade, ponavljam ponovo na entitetskim nivoima i kantonalnom nivou glasa se u paketu “za” i “protiv” liste. Na kraju krajeva ovo je odluka predsjedavajućeg Vijeća ministara i mi potvrđujemo tu odluku ili ne potvrđujemo tu odluku. Prema tome mi se odnosimo prema odluci predsjedavajućeg Vijeća ministara koja u sebi sadrži imena. I to je jedna grupa pitanja. I ja mislim i tako tumačim Poslovnik i tako tumači Poslovnik Kolegij, jer smo mi raspravljali o ovom pitanju da se ovdje glasa za odluku sa elementima koji su u njoj, ili protiv te odluke, ili uzdržano u odnosu na tu odluku. Šezdeset. Molim vas lijepo. Ali ja imam potrebu da ovdje sad govorim o drugoj stvari koja se miješa sa ovom prvom stvari. Član 115. stav 3. kaže ovako, odnosno stav 2. pa stav 3. – “nakon što predsjedavajući pročita pročita odluku, imenovanom se daje riječ da objasni svoj politički program o čemu će se povesti rasprava”, ovdje se govori, a važno je to pomenuti o odobrenju predsjedavajućeg Vijeća ministara, “odobrenje i imenovanje biće stavljeno na glasanje u skladu sa članom 67. stav 3.” 62 A onda sljedeći stav kaže – “odobrenje za druge članove VIjeća ministara Bosne i Hercegovine biće podvrgnuto istoj proceduri, ali predsjedavajući može ograničiti broj govora i dužinu i izostaviti izvršenje člana 67. stav 3.” Evo ja kao predsjedavajući ne izostavljam izvršenje člana 67. stav 3. Ali vidite o čemu govori član 67. stav 3. – Član 67. stav 3., molim vas lijepo, molim vas samo da javnost ovo zna – “kada se glasa o amandmanima na Ustav, odobrenju imenovanja predsjedavajućeg Vijeća ministara, ili kada to traži 1/3 Doma, elektronski sistem glasanja registrirat će i način na koji je svaki pojedinačni poslanik glasao. Ova informacija javno će se objaviti.” Član 68. kaže – “ u slučaju da elektronski sistem glasanja nije upotrebljiv, ili na zahtjev 1/3 Doma, glasanje će se vršiti podizanjem ruku, odnosno glasačkog kartona.” A onda član 68. stav 2. kaže – “predsjedavajući će uz pomoć zamjenika predsjedavajućeg i sekretara Doma izbrojati koliko je glasova za, koliko protiv i koliko uzdržanih, uzimajući u obzir ispunjenje drugih zahtjeva iz člana 65. stav 1. ovoga zakona.” Iz ovoga proizilazi dakle da se član 67. stav 3. Poslovnika ne odnosi na to da li glasati za listu ili pojedinačno za kandidate sa liste, nego hoćemo li mi kao poslanici odjedanputa glasati kao što glasamo tako što ćemo dizati kartone ili ćemo se pojedinačno izjašnjavati. I ja vam tu mogućnost ostavljam da se o toj mogućnosti izjasnite i to je moje pojašnjenje gospodine Belkiću. Ja pitam Dom, pitam poslanike dakle – hoće li ovdje primjeniti član 67. stav 3. Poslovnika i hoće li da se glasa pojedinačno, svaki poslanik dakle da kaže zašto je? Da li je za odluku, protiv odluke ili uzdržan? Ili ćemo to raditi na način kako smo radili. Pitam Dom ko je zato, molim vas lijepo, pošto je ovo prijedlog da to bude pojedinačno glasanje poslanika, dakle da svaki poslanik javno kaže zašto glasa. Za odluku, protiv odluke ili je uzdržan za odluku. Ko je za ovaj način glasanja? Slušate li me? Molim. Možete. Izvolite. Molim vas.
Gospodine predsjedavajući javljam se u članu sa Poslovnikom član 55. Ja sam ovdje postavio predsjedavajućem Vijeća ministara tri kapitalna pitanja -odnos Međunarodnom sudu u Hagu; - pljačka oko treće mreže; - ustavne promjene vezane za ovo o čemu je govorio. Tražio sam tri kapitalna pitanja. Gospodin predsjedavajući mi je rekao da pošto ću biti protiv njega neće da mi odgovori. To je mislim nešto što je šokantno u svakom parlamentu na planeti. Ja u članu u skladu sa članom 55. tražim samo da mu kažem – hoću od tebe ova tri odgovora. Ne moraš mi dati, hoću da ostane zapisano za ovom govornicom da sam tražio i da je odbio to da dà zato što mu se ne sviđa kako ću ja glasati. 63 E sada u skladu sa članom 55. ja vas pozivam, nemojte ovo davati na glasanje. Način na koji vi vodite sjednicu, meni daje za pravo da se pozovem na član 69. gospodine predsjedavajući koji kaže – “da glasanje i prozivanje biće primjenjeno kada predsjedavajući ili zamjenik predsjedavajućeg, a to niko od vas neće, ocijene da je neophodno kako bi se otklonile sumnje u regularnost rezultata glasanja”. Hvala bogu u ovom poslovniku stoji i za zamjenika predsjedavajućeg ili na prijedlog predsjednika kluba poslanika. Dakle, imate prijedlog kluba poslanika kojem ja pripadam da ovo stavite po članu 69. Nemojte nas motati sa 55., 67.3., 115. tačka 2. odnono 3., nego u članu 69. vi ste obavezni, obavezni na zahtjev jednog kluba da svakog čovjeka ovdje pitate je li “za” ili “protiv”, a da li će biti za paket ili pojedinačno to ćete vi odlučiti. U članu sa [[ne razumije se da li je član 67. ili 61.]] tačka 3. to je vaše pravo. Ali da li ćemo se mi izjašnjavati kolektivno, ili ćete svakog od nas ovdje krenuti redom, prozvati nas, to vam je sljedeći član, možete vidjeti. Sekretar neka se pripremi da nas prozivate, da ostane registrovano. I ja sumnjam, zbog načina ne koji vi vodite sjednicu, ja sumnjam i kada vi ponovo možete glasati, ja ću reći da sumnjam kako je prebrojano. Jer način na koji ste ovu sjednicu, umjesto da bude svečana, dostojanstvena, sa dignitetom, vi je pravite ovdje u jedan mali autoritarni egzercil.
Gospodine Lagumdžija hvala vam na diskusiji. Ja nisam očekivao da ćete vi na taj način završiti vaš nastup. Ja vam neću odgovarati na ove zadnje riječi koje ste uputili meni kao predsjedavajućem Doma. Ja nisam ovdje nikome kriv što mu ne odgovara situacija, ja sam ovdje zadužen da poštujem Poslovnik i ja sam ga javno pročitao i prezentirao medijima. A vi, neka to, neka to, neka to ostane vama vezano za ove riječi koje ste uputili meni kao predsjedavajućem Doma. Molim vas lijepo. Mi pojedinačno glasanje možemo izvesti u sljedećoj situaciji. Glasanje prozivanjem bit će primjenjeno kada predsjedavajući i zamjenik predsjedavajućeg, ili na prijedlog predstavnika kluba poslanika ocjene, to je stvar procjene dakle, ili naše procjene vlastite, ili procjene koja naše procjene koja dođe na vaš prijedlog gospodine Lagumdžija, da je to neophodno kako bi se uklonile sumnje u regularnost glasanja. Dakle ja moram prvo glasati, moram prvo dakle glasati, pa onda da vi kažete da li sumnjate u rezultate glasanja ili ne sumnjate. Ali, ja nastavljam dakle, ja nastavljam tamo gdje sam stao. Moje je pitanje Domu, molim vas lijepo, neka stenogram ovo dobro prati, moje je pitanje ovom visokom Domu je glasilo, pošto je bio dakle ovdje prijedlog za pojedinačno glasanje, za pojedinačno glasanje poslanika da se pojedinačno poslanici izjasne.
[[govori s mjesta]] Ja to nisam kazao. 64
Niste. Molim vas lijepo odustajem onda od toga. Pitam Dom ko je zato. Vi ćete to moći tražiti tek kada posumnjate u regularnost ovog glasanja kojeg ću ja sad izvesti gospodine Lagumdžija. Pitam Dom ko je zato da potvrdi odluka predsjedavajućeg Vijeća ministara o imenovanju zamjenika. Molim vas lijepo....Odgovorio sam na to pitanje. Šta nisam odgovorio? _______________ Nisi odgovorio? Molim vas lijepo. Čekajte malo gospodine, čekajte gospodine Žigiću stanite. Vi ste gospodine Žigiću. Molim vas odgovorite na pitanje. Hajte. Evo odgovoriće na pitanje, molim vas. Sačekajte malo.
Ja se izvinjavam stvarno nisam odgovorio na pitanje koje je poslanik Belkić odmah dao. Znači bukvalna saglasnost se tražila samo za pozicije ministara. Za zamjenike se nije tražila, ali sam ja ipak posalo sve kandidate i za ministre i za zamjenike i za one koji se traže i za one koji se ne traže, poslao sam u OHR-a prije deset dana i nisam dobio nikakve povratne informacije da neko ne bi mogao da zadovolji da je trebala bukvalna provjera. Znači, međunarodne institucije su znale za razliku od pojedinih poslanika prije deset dana ko je kandidat za ministra, ko je kandidat za zamjenika i nisu reagovale negativno prema meni kao donosiocu ove odluke.
Izvolite. Molim vas malo pažnje. Molim vas za pažnju. Gospodin Belkić ima riječ. Izvolite.
Da još jedanput ponovim šta je bila suština našeg zahtjeva, odnosno našeg prijedloga. Mi smo tražili da se danas izjašnjavamo po članu 115. stav 3. Dakle pojedinačno. Nismo tražili da pojedinačno ministri iznose programe, nego da se izjasne o programu kojeg ste vi predsjedavajući ovdje iznjeli. Dakle mi umjesto da se glasa kako je praksa koja nas ne obavezuje, po mom mišljenju ona je u suprotnosti sa Poslovnikom, da se primjeni doslovno Poslovnik. Ništa drugo. Neka izvoli sekretar Doma dati nam tumačenje, pa ćemo vidjeti ko je u pravu. Hvala lijepo. 65
Molim vas lijepo. Izvolite još vi i završavamo. Gospodin Izet Žigić.
Dame i gospodo, mislim da ovdje pokušava se zaboraviti što već rečeno ovdje. Gospodin Beriz Belkić je u ime Stranke za Bosnu i Hercegovinu jasno kazao i tražio da ovaj parlament podrži zahtjev, da podrži zahtjev da zamjenici ministara budu provjereni od strane OHR-a zbog toga što su biografije koje smo dobili minut pred zasjedanje Doma šuplje i nemamo nikakvih podataka o kandidatima. Znači da zamolimo OHR da nam provjeri kandidate. Ako nisu regularni za mjesec dana da budu skinuti sa mjesta zamjenika ministra, ako su regularni ostaće zamjenici ministara i sve je u redu. Ali da mi kao Parlament tražimo od OHR-a da nam provjeri, jer nemamo drugoga načina da provjerimo kandidate. Hvala lijepo.
Molim vas ja se zahvaljujem gospodinu Žigiću. Ja ponovo ponavljam ovdje je predsjedavajući VIjeća ministara koji je donio odluku i potpisao odluku u kojoj su imena ministara i zamjenika ministara i sve što ovaj parlament može je da glasa za ovu odluku, da glasa protiv te odluke i da bude uzdržan u odnosu na tu odluku. Gospodine Belkiću, ja vas molim, ja sam pročitao Poslovnik, kazao sam kakva je bila praksa i Kolegij ovoga doma tumači da se za odluku predsjedavajućeg Vijeća ministara glasa u paketu, glasa za odluku, protiv odluke ili uzdržan. Ali vi ako insistirate da ja stavim i način glasanja na glasanje, da vi tražite. Možemo dakle i o tome. Ja ću to, to je vaše pravo staviti. Molim vas lijepo pa ćemo onda preći na izjašnjavanje. Pitam poslanike, iako je ovo po stavu Kolegija suprotno Poslovniku, ali na prijedlog gospodina Belkića, - ko je zato da se glasa za pojedinačna imena od imena do imena za ministre i zamjenike? Molim vas. Evo ko je za? Jeste izbrojali? Ko je protiv? Jeste izbrojali? Uzdržani? Hvala vam. Dajte mi rezultate. Molim vas lijepo. Objavljujem rezultate po prijedlogu gospodina Belkića. Od ukupno 40, 9 je bilo za, 21 protiv, suzdržanih je bilo 9. Konstatujem da prijedlog nije dobio parlamentarnu većinu. Prelazimo na izjašnjavanje o odluci predsjedavajućeg Vijeća ministara. Ko je zato da ovaj dom potvrdi odluku predsjedavajućeg Vijeća ministara o imenovanju zamjenika predsjedavajućeg Vijeća ministara, ministara i zamjenika zamjenika ministara u Vijeću ministara Bosne i Hercegovine? Onako kako ste ih danas dobili i kako je prezentirao predsjedavajući Vijeća ministara? 66 Ko je za? Jeste izbrojali? Hvala vam. Ko je protiv? Hvala vam. Uzdržanih? Hvala vam. Dajte mi rezultate. Zahvaljujem. Ovako dakle. Objavljujem da je od 40 poslanika koji su prisutni 24 glasalo za, 9 je bilo protiv, suzdržanih je bilo 7. Prelazimo na izjašnjavanje. Dakle odluka je dobila opću parlamentarnu većinu. Prelazimo na glasanje po entitetima. Pitam iz Federacije ko je za? Jeste izbrojali? Hvala vam. Pitam iz Republike Srpske ko je za? Molim vas lijepo. Dakle ovako. Iz Federacije Bosne i Hercegovine za je glasalo 15, iz Republike Srpske je glasalo 8. I ja objavljujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine potvrdio odluku predsjedavajućeg Vijeća ministara o imenovanju zamjenika predsjedavajućeg, ministara i zamjenika ministara u Vijeću ministara Bosne i Hercegovine u tekstu kako nam je to danas dostavljeno u pisanoj formi i kako je to predsjedavajući Vijeća ministara objasnio u svom izlaganju. Prije nego što dam jednu kratku pauzu od desetak minuta ja bih se sada samo, molim vas lijepo da uradimo još jednu stvar, pa ćemo onda ići na davanje svečane izjave. Samo da uradimo još jednu stvar. Mi smo u ovom trenutku izgubili člana Kolegija iz reda hrvatskog naroda. Ja pozivam predsjednika Kluba HDZ-a gospodina Niku Lozančića da uzme riječ, da to završimo, pa ćemo onda na svečanu izjavu i na pauzu od 1o-15 minuta kako se dogovorimo. Molim vas samo malo pažnje.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, evo prije svega da iskoristim mogućnost prvog izlaska za ovu govornicu da čestitam predsjedatelju Vijeća ministara i novoizabranim ministrima i zamjenicima i cijeneći da je dosadašnji drugi zamjenik predsjedatelja gospodin Bariša Čolak izabran u Vijeće ministara, a zbog nespojivosti dužnosti predlažem u ime Kluba da se na ovu poziciju, znači drugog zamjenika predsjedatelja Zastupničkog doma izabere gospodin Martin Raguž, rođen 58.godine u Stocu, diplomirao na Fakultetu političkih znanosti, oženjen, otac troje djece, do sada obnašao čitav niz odgovornih dužnosti u institucijama u vlasti od razine općine do razine Bosne i Hercegovine u zakonodavnoj i izvršnoj vlasti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Lozančiću. Ima li drugih prijedloga? Nema. Ja vam se zahvaljujem. Nema rasprave jel? Da li ko želi da govori o ovome? Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. 67 Pitam vas ko je zato da se drugog zamjenika predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, umjesto za zamjenika predsjedavajućeg Vijeća ministara i ministra sigurnosti imenovanog dosadašnjeg drugog zamjenika gospodina Bariše Čolaka, izabere gospodin Martin Raguž. Ko je za? Hvala vam. Ko je protiv? Ima li protiv? Hvala. Ima li uzdržanih? Samo malo molim vas. Idemo na izjašnjavanje po entitetima. Ko je iz Federacije za? Ko je iz Federacije za? Hvala vam. Ko je iz Republike Srpske za? Hvala. Objavljujem rezultate glasanja. Od ukupno 40 za je glasalo 27, 11 je bilo suzdržano, protiv nije bio niko. Dakle dobijena je opća parlamentarna većina po entitetima. Iz Federacije je glasalo za 19, iz Republike Srpske glasalo 9. Dakle postoje i entitetske većine. I ja konstatujem da je za drugog zamjenika predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine izabran gospodin Martin Raguž. Dame i gospodo, poslanici, cijenjeni gosti, ja pozivam ministre i zamjenike ministara čije je imenovanje odobreno da uđu, evo ja mislim da je najbolje ovdje u ovaj dio da se dà svečana izjava, a nakon svečane izjave pauza je 15 minuta. Molim, molim. Dakle nakon svečane izjave pauza je 30 minuta i pauza će trajati do 17 sati. Možemo li početi Samire? Dame i gospodo, ministri i zamjenici ministara vi ćete ponavljati tekst kojeg ja budem čitao. Počinjemo sa davanjem svečane izjave. Izjavljujem da ću savjesno vršiti dužnosti koje su mi povjerene Poštovati Ustav Bosne i Hercegovine U potpunosti provoditi Opći okvirni sporazum za mir u Bosni Hercegovini Štititi i unapređivati ljudska prava i osnovne slobode Te štiti interese i jednakost svih naroda i građana Dame i gospodo ministri, zamjenici ministara u ime Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine i u svoje lično ime upućujem vam iskrene čestitke na danas odobrenom imenovanju. Želim vam puno uspjeha u radu. Pauza do 17 sati. 68 /PAUZA 30 MINUTA/ Mi nastavljamo sa radom. Prisutna su 33 poslanika. Mi smo danas dakle odlaskom gospodina Čolaka praktično izgubili jednog poslanika do reakcije Izborne komisije koja odobrava mandat poslanicima. To ćemo pitanje, ja molim gospodina Čolaka i Klub HDZ da to pitanje hitno proslijede Izbornoj komisiji, a mi ćemo to pratiti. Može i Parlamentarna skupština to uraditi. Ja očekujem da to vi uradite, jer on treba sam da reagira na osnovu inkopatibilnosti. Molim. Evo gospođa sekretar kaže da ćemo mi to dakle to uraditi. Dame i gospodo poslanici mi imamo još posla da radimo, a imamo molbu predstavnika poslanika političkih stranaka iz srpskog naroda da požurimo, da što je moguće više uradimo, za što je moguće kraće vremena, da budemo efikasni zbog toga što određen broj poslanika ima određene obaveze i želje povodom Nove godine po julijanskom kalendaru. Ja nastavljam sa radom i odmah vas molim kada je sljedeća tačka dnevnog reda, Ad. 3. Poslanička pitanja da, ako neko ima u pisanoj formi pitanja da ga dostavi da se suzdržimo od toga, da ne izlazimo za govornicom da idemo dalje. Ako uvažavate ovu moju sugestiju. Ako ne uvažavate, ja vam tu ne mogu ništa jel. Hvala vam lijepa. Ako imate u pisanoj formi pitanje molim vas proslijedite ga Sekretarijatu Parlamentarne skupštine u pisanoj formi, našem sekretaru koja će to uzeti u obzir i biće isto kao da je postavljeno za govornicom. Prelazimo dakle na četvrtu tačku dnevnog reda Ad. 4. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglanosti o zahtjevu Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga krivičnog zakona Bosne i Hercegovine, po članu 104. Poslovnika Vi ste Izvještaj dobili. Komisija se nije usaglasila vezano za to i ja sam dužan sada da stavim Prijedlog na glasanje pa onda ćemo glasati po entitetima. Dakle prvo glasamo ko je za ovu proceduru po čl. Gospodin Potočnik. Nemam ja ništa, ali već smo ušli. Da naravno izvolite. Gospodin Potočnik. Gospodin Đedović.
Ja se izvinjavam zaista što je ispalo ovako, jer ja sam čekao da ulovim priliku, međutim tako je tekla sjednica. Imamo ispred Kluba DNZ BOSS i Stranke radom za boljitak HDU prijedlog, cijeneći da se žuri kolegama srpske nacionalnosti, cijeniće da imamo tačku oko Izborne komisije koja će ili biti na preskok urađena, ili će otegnuti se dugo, mislim da bi bilo korektno da ovo prekinemo i da zakažemo novi termin, a da svako od njih može otići kući i proslaviti tamo sonim skim ko želi. Mislim da bi bilo krajnje korektno sa naše strane. Evo hvala. 69
Ja se zahvaljujem gospodine Đedoviću. Vidite ja bih to vama vrlo rado predložio ovdje. Ja sam razgovarao naravno. Ova sjednica nije zakazana bez saglasnosti, između ostalog i političkih stranaka koje su, ispred kojih su izabrani i poslanici iz reda srpskog naroda. Dakle ona nije zakazana odmah dakle da znate, vodilo se računa o tome. Mi ovdje imamo nekoliko neodložnih stvari koje možemo završiti ukoliko budemo bili ekspeditivni. Molim vas lijepo do dvadesetog moramo, do dvadesetog da se ne bi ponovo sastajali moramo odrediti ovu delegaciju. To je recimo neodložna tačka. Pa idemo. Već smo mogli nešto napraviti. Čekajte, evo. Čekajte molim vas, brzo ćemo ići. Molim vas neću ja uzeti vrijeme, ja sam razgovarao. Prelazimo dakle Komisija nije postigla izvještaj. Ja vas moram sada ponovo pitati ko je zato da Zakon o, krivični zakon ide po hitnoj, odnosno po onoj skraćenoj proceduri. Ko je za? Ovo je sada glasanje. Molim. Drugi krug glasanja jeste. Ko je za? Jeste izbrojali? Jeste. Hvala vam. Ne, ne molim vas. Ne, ne molim vas. Saslušatje. Gospodine Bešlagiću. Poslovnik je ovakav. Dakle nemojte da vam čitam odredbu. Sigurno. Vidjećete nešto. Nastavljamo s procedurom. Poslušajte me o čemu govorim. Ne radim ništa napamet. Treba pitati. Šta idemo sada? ____________: Idemo u drugi krug glasanja. Jel pitam sada ko je protiv? Dom pitam ko je protiv? __________: Prvo utvrdimo ukupnu veličinu.
Rekao sam ja Poslovnikom nije predviđeno vrijeme hodanja.
Ovaj poslovnik u sebi gospodine Gligoriću ima ugrađene standarde i jedan od standarda i naravno vrijeme koje treba poslanik da provede s mjesta do govornice. Mislim ne treba to regulisati Poslovnikom. Izvolite.
Predsjedavajući je svojevremeno govorio da mogu sa mjesta odgovarati, a po Poslovniku to nije predviđen, nego moram ovdje izaći zbog stenograma, pa zbog toga. Ovo sam želio predložiti. Vodite računa kada govorimo o standardima gospodine predsjedavajući. Standardi Vijeća Evrope jasno kažu da treba biti zastupljena opozicija i mi smo prošli puta isto tako o tome vodili računa, pa je iz opozicije isto tako bilo članova u Savjetu Evrope, da ne govorim i ko. Vodite računa o tome, jer prednost daju opoziciji u Savjetu Evrope.
Hvala vam gospodine Gligoriću. Ja to naravno imam u vidu, odmah da odgovorim na vaše pitanje. Ima dakle to u vidu, odnosno Kolegij tu stvar ima u vidu kod ustanovljenja kompletnog sastava ove komisije. Ja, nemojte da vam govorim koje je moje viđenje. Ja sam ga kazao i na sjednici ovoga, kako se zove Kolegija kada smo utvrđivali ovaj prijedlog, ali evo gospodin Duraković je tražio riječ. Izvolite.
Ja podržavam ovaj prijedlog gospodina Gligorića iz najmanje tri razloga. Prvi je što doista je to opisano određenim pravilima u Evropi i Evropa blagonaklono gleda na to da se nađe neko iz opozicije. Čak šta više bojim se da ne bi ni potvrdila one delegate da tako kažem koji su isključivo iz reda vladajućih stranaka. Drugo što je to bila i prethodna praksa. Treće što bi to bilo da kažem sa stanovišta interesa Bosne i Hercegovine u najmanju ruku profitabilno. Hvala.
Hvala vam gospodine Durakoviću. Gospodin Špirić je tražio riječ. Izvolite gospodine Špiriću. 75
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege poslanici, uvaženi članovi Savjeta ministara, cijenjeni gosti, na liniji ovoga što su govorili gospodin Gligorić i gospodin Duraković, ja želim da kažem da mi nekako kao da se zajednička komisija oba doma vječito robujemo različitim vrstama pisama, što slučajnim, što naručenim. I njeguje se praksa kada je ova komisija u pitanju iz prošlog saziva i evo počinjemo na isti način bespotrebe i ne bi dobro bilo za Bosnu i Hercegovinu da iz ovog parlamenta ode paralelno pismo u kojem opozicija traži jedno mjesto u toj komisiji. Nećete nas valjda ubjediti da predstavnici HDZ-a, SDA i SDS jesu iz opozicije. Jer kako je moguće da ste unaprijed dogovorili da opozicija stanuje negdje drugdje, tamo u nekom drugom domu. Ja mislim i nije opet kažem brzina zeca ufatila u parlamentarnoj demokratiji, ona može zakomplikovati život ovoj državi da bi dobro bilo da smognete snage da između ova tri mjesta bude jedno mjesto opozicija. Da pokažete stvarno da smo ozbiljan Dom. Imate većinu možete izglasati ovo što ste predložili, ali ja ću biti jedan od onih koji će napisati evropskom parlamentu i reći da bi dobro bilo da i u ovoj državi kada neko putuje vani, članovi Predsjedništva, Vijeća ministara, da bi dobro bilo kao i druge normalne demokratske države da uvijek u delegaciji ima poneko iz opozicije. Dobro bi bilo dakle za državu, ne pojedinačno bilo za koga. I u tom smislu ja vas molim da Kolegij, ako treba još malo razmisli pa da jedno mjesto od ova tri ustupi opoziciji, da se traži jedan prijedlog na tom nivou. A dakle da budu zastupljeni opet i narodi ravnopravno konstitutivni narodi, a i stranka. Hvala vam.
Dobro. Zahvaljujem se gospodine Špiriću. Da li dalje neko želi da govori? Zaključujem raspravu. Dame i gospodo poslanici, meni je potpuno jasna odredba člana 145. Poslovnika našeg doma koji govori o potrebi da parlamentarne delegacije odražavju sliku Parlamenta i ja ću kao predsjedavajući, to vam ja dakle mogu kazati zastupati taj stav u Kolegiju kada se dakle kompletirao, odnosno formirao kompletan sastav delegacije. Jer pored ova tri člana delegacija ima još dva člana i delegacija treba da ima pet zamjenika. Ja neću da govorim o nekoj ranijoj praksi. Neću da govorim o praksi iz prošlog saziva Parlamentarne skupštine, jer ja sam dobro iskusio tu praksu i tvrdim vam da ću se ja kao predsjedavajući zalagati da se ne ponovi ono što je bilo u mandatnom periodu 2000-2002. godina. Dakle biće ispoštovan, što se dakle mene kao predsjedavajućeg tiče Poslovnik ovoga doma, član 145. Pošto nije bilo dakle drugih prijedloga, ja ovaj prijedlog Kolegija stavljam na glasanje. Ko je za taj prijedlog? Molim vas izbrojte glasove. Jeste li izbrojali glasove? Jeste. Hvala vam. Ko je protiv ovog prijedloga? Jeste li izbrojali? Hvala vam. Uzdržanih? Hvala vam. 76 Dajte mi rezultate. Idemo po entitetima. Jel tako? Pitam iz Federacije Bosne i Hercegovine ko je za? Jeste li izbrojali? Hvala vam lijepa. Pitam iz Republike Srpske ko je za? Dajte mi da objavim rezultate. Molim vas dakle ovako. Od ukupno 38 poslanika u općem glasanju glasalo je 22 za, protiv je bilo 11, suzdržano 3. Dakle opća parlamentarna podrška postoji. Po entitetima. Iz Federacije Bosne i Hercegovine, glasalo je 15 za, to je više dakle od 1/3, iz Republike Srpske glasalo je 8 za, to je takođe više od 1/3. I ja konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine izabrao tri člana delegacije Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine koji dolaze iz ovoga doma pri Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope i to kako slijedi: - dr Muratović Hasan, vođa delegacije, član naravno i članovi delegacije - gospođa Ljiljana Milićević i - gospodin Martin Raguž. Prelazimo. O ovome će biti obaviještena Parlamentarna skupština Vijeća Evrope, a kriteriji će biti ispoštovani. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda, to je tačka deset, to je Ad.10. Prijedlog odluke o utvrđivanju štamparskih poslova od državnog interesa Prijedlog odluke dobili ste jutros na početku sjednice. Odluka je prethodno usvojena u Domu naroda pred kraj prošlog mandata. Ja otvaram raspravu o ovome. Gospodin Špirić Nikola. Izvolite gospodine.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, ja želim da skrenem pažnju na kršenje Poslovnika i predložiću na koji način možemo izići iz ovoga. Naime, ovdje ispade da je ovome domu predlaže Nikola Špirić kao predsjedavajući Doma. Jutros sam ovo dobio na sto, vjerujte nisam pojma imao. Pitao sam sekretara Doma Jadranka Tomića da li je to njegova ideja, jel to on proslijedio? I sekretar Doma ovo nije prosledio i moram da vam kažem da je moj stav bio pozitivan vezano za ovu odluku u Domu naroda, jer sam se ja pozitivno izjasnio o ovoj odluci. Ova odluka ima smisla jer je usvojio Dom naroda i ona bi trebala da bude obavezujuća kod svih organa u Bosni i Hercegovini. Ako je provućemo i kroz ovaj dom to je odluka sa zakonskom snagom ili zakon, a onda bi ona bila u sukobu u koliziji sa Zakonom o sukobu interesa, ne o sukobu interesa o konkurenciji, sa Zakonom o konkurenciji. Činimo bespotreban posao, činimo posao koji će zakomplikovati odnose, a neće riješiti i zato sam ovdje kao predlagač, evo ako me niko nije pitao, ja ovo povlačim da ne napravimo grešku. 77 Ne znam čija je ovo ideja, da van predsjedsjedavajućeg Doma, da van sekretara Doma svojeručno potpiše i pošalje ovom domu. Ne znam ko još ima snage da to radi u ovoj državi. Ali izgleda ima. ja vam govorim kao još uvijek predsjedavajući Doma naroda, nema drugog. Još je živ i sekretar Doma. Njega sam pitao ko je ovo uradio? Niko ne zna. Šta je ovo? Ovo je bespotrebno. Molim vas u Ustavu gdje se poziva predlagač, moramo pročitati šta piše. Kaže član 4. stav c. – donošenje svih zakona zahtjeva saglasnost oba doma. Ne piše nigdje odluka. Čitao sam bosansku verziju ili bošnjačku pa tamo piše - odluka sa snagom zakona. Bošnjačkom. Ima, ima. Dogovorićemo se ja i ti da ima svašta.
Bosanska, bosanska gospodine Špiriću. Dajte molim vas.
Ali ja vas molim dakle, čitam vam Ustav i postavljam pitanje ko se u Parlamentu Bosne i Hercegovine bavi ovim poslom? Zašto ovo treba nekome? Zašto me tjerate da kao predsjedavajući Doma ovo povlačim i sada ne znam kakva je onda dalja procedura. Zašto tjerati nekoga da, grafički radnici Bosne i Hercegovine ponovo izražavaju negodovanje, dovodimo jadne u jednu situaciju u kojoj je tobože neko za, neko protiv. Ali ako se usvoji ovo sa zakonskom snagom onda je ovo u koliziji ili sukobu sa Zakonom o konkurenciji. A hoćemo tržišnu privredu, hoćemo u Evropu. Hvala vam lijepo.
Dobro. Zahvaljujem.
Dakle ja povlačim ovo kao predlagač pošto sam ovdje u dopisu, da vam skratim muke.
Da li još neko želi da govori? Je li Nikola. Predlagač je Dom naroda, nije Nikola predlagač. U tome i jeste problem. A Nikola je u svom domu bio predlagač. Molim vas lijepo da bismo izašli iz ove situacije, da ne bi dovodili u pitanje ovu odluku, nije problem da stvar sačeka još 10-15 dana. Nije dakle problem, a da ne bi dovodili u pitanje odluku, ja vam predlažem sljedeću stvar. Da mi ovu tačku skinemo sa dnevnog reda i uputimo je Ustavnoj komisiji da nam se Ustavna komisija očituje dalje vezano za proceduru po ovom pitanju. To je jedini mogući zaključak u ovoj situaciji. Stavljam na glasanje prijedlog ovog zaključka. Ko je za ovaj zaključak? Hvala vam lijepo. Jeste li izbrojali? Jeste. Ima li ko protiv? Ima li protiv? Protiv? Nema. Uzdržanih? Uzdržanih –1 Konstatujem da smo dakle većinom glasova uz jedan uzdržan glas usvojili ovaj moj zaključak vezano za ovu odluku. 78 Prelazimo na tačku 11 dnevnog reda Ad.11. Davanje saglasnosti za ratifikaciju a) Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Republike Portugal o uzajamnom unapređenju i zaštiti investicija Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Ko je zato da damo saglasnost? Ko je za? Hvala vam. Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Nema. Konstatujem da je Dom jednoglasno dao saglasnost na ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Republike Portugal o uzajamnom unapređenju i zaštiti investicija Pod b) Saglasnost na ratifikaciju Protokola o suzbijanju nezakonitih djela protiv sigurnosti stalnih platformi smještenih u epikontinetnalnom pojasu Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je zato da damo saglasnost? Hvala vam lijepa. Ko je protiv? Uzdržanih? Hvala vam. Konstatujem da je Dom jednoglasno bez glasova, dakle protiv i uzdržanih dao saglasnost na ratifikaciju Protokola o suzbijanju nezakonitih djela protiv sigurnosti stalnih platformi smještenih u epikontinetnalnom pojasu. I pod c) Konvencije o suzbijanju nezakonitih dakle davanje saglasnosti za ratifikaciju Konvencije o suzbijanju nezakonitih dijela protiv sigurnosti pomorske plovidbe Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Pitam vas ko je zato da damo saglasnost? Ko je za? Hvala vam. Protiv? Nema. Uzdržanih? Nema. Konstatujem da je Predstavnički dom dao saglasnost za ratifikaciju Konvencije o suzbijanju nezakonitih djela protiv sigurnosti pomorske plovidbe jednoglasno, dakle bez glasova protiv i bez uzdržanih glasova. Ovdje imamo i stavove Komisije za spoljne poslove koja je dala podršku naravno ovim aktima. 79 I tačka 12. Ad 12. Obrazac Izborne komisije To je rasprava vezana za onaj obrazac Izborne komisije kojim se zahtjeva od poslanika i ostalih zvaničnika popunjavanje svih onih brojnih rubrika koje smo trebali popuniti i trebamo popuniti do 23. ovog mjeseca, jer je rok 30 dana. Ja otvaram raspravu na ovu temu. Ko želi da govori? Gospodin Špirić Nikola.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo ja sam i predlagač ove tačke dnevnog reda i čini mi se da ne bi trebalo gubiti vrijeme u dugoj raspravi. Ja sam spreman da mi definišemo zaključak da Predstavničko vijeće Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine formira ad hoc komisiju od predstavnika svih političkih stranaka koji će zajedno sa kreatorom ovog upitnika koji nam je dostavljen definisati jedan upitnik koji bi možda bio primjeren funkciji, statusu poslanika i da to bude transparentno i da ne bude u koliziji sa Zakonom o sukobu interesa. Dakle i ovoga upitnika i upitnika o imovnom stanju poslaniku i dobro bi bilo da mi kao poslanici da državni parlament znamo gdje se ta arhiva pohranjuje. Zašto ona služi? Dakle da znamo svrhu i zašta služi i da dakle to bude zaključak. Da se formira komisija koja će zajedno s onima koji su kreirali to definisati da odgovara svrsi i namjeni i da budu razumljivo i da možemo brzo popuniti. Eto to je moj prijedlog. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Gospodin Munib Jusufović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, da ne bih oduzimao mnogo vremena, smatram da je ova inicijativa dobro došla, jer otprilike svi isto mislimo. Ono ko je god malo pregledao niko ne zna ispuniti do kraja ili će biti nepotpuni podaci. Međutim, o tome ne bih govorio. Predlažem da za sljedeću sjednicu, da vidimo proceduru, da se pripremi inicijativa za usvajanje ovog zakona iz jednog osnovnog razloga što ne možemo zakon mjenjati jer ga je donjeo Visoki predstavnik. I iz tih razloga znači trebamo na prvoj sjednici usvojiti ovaj zakon i krenuti u proceduru za izmjenu ovog zakona, jer apsolutno nije prihvatljiv za ove naše uslove. Toliko.
Ja se zahvaljujem.
Ovo se slaže u međuvremenu ovo što je kolega Špirić da se vidi da nam objasne šta oni hiće sa ovim. Još sam želio reći da mi lični na član 133. onog zakona bivšeg ili onaj jedan član 6. ili 7. na političku podobnost, jer je ostavljeno diskreciono pravo Izbornoj komisiji ili međunarodnim organizacijama da tumače kako oni hoće. Iz tih razloga ga treba promijeniti. 80
Ja se zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Molim vas lijepo, ja predlažem ovako. Na tragu ovog zaključka kojeg je predložio gospodin Špirić, mi treba da usvojimo, na tragu ovoga o čemu je govorio gospodin Špirić, po meni zaključak i ovo je sada moj prijedlog i ja mislim da će se gospodin Špirić složiti sa mnom, jer i ja prihvatam, dakle, ovo u osnovi ovo što je on predložio. Prvo, dakle, da mi iskažemo kao Dom svoju opredjeljenost i privrženost svim odredbama zakona pa između ostalog i zakona o sukobu interesa dok je takav kakav jeste, dok ga ne izmijenimo. Zatim, da izrazimo u drugom stavu svoje nezadovoljstvo zahtjevom Izborne komisije u pogledu sadržaja obrasca koji je dostvljen Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine, jer tamo postoji puno, puno rubrika koje su neuobičajene i nepotrebne, pravo da vam kažem. Tamo se moraju provjeravati. Ko je vidio taj obrazac jasno mu je, ali obrazac mora biti. Obrasci se moraju popuniti koji će oslikavati ono što u normalnom svijetu treba da bude slika svakog poslanika i svakog dužnosnika izabranog na bilo kojoj, na bilo kom nivou bilo koje vlasti, dakle, to bi bilo drugo. Treće, mi imamo komisiju, mi imamo Administrativnu komisiju, koju smo izabrali. Ne bih ja formirao nikakve ad-hoc komisije, to bi bila jedna ogromna komisija. Mi imao devet članova Administrativne komisije i da mi zadužimo Administrativnu komisiju da obavi tu komunikaciju sa Izbornom komisijom i da uradi sve ono o čemu je gospodin Špirić govorio. Vidite, gospodine Lagumdžija, možemo to uraditi za Vijeće ministara, ali evo ljudi misle da je to samo kada je u pitanju, da je to samo stvar koja se tiče poslanika ovdje u Parlamentu. Šta biste vi predložili? Kako biste vi predložili? A ne Administrativna komisija. Mogu ja i to prihvatiti. Dobro. Izvolite dr Durakoviću. Doktor Duraković ima riječ.
Ja znam da je strpljenje pri kraju, izvine ... ja ne bih mogao ovo trpiti. Imam jedan prijedlog. Prvi put vidim ovo. Ja sam sablažen. Pa ime i prezime unuka očeve sestre. Babine babe baba pa to je nevjerovatno. Da se obaveže ovaj dom, da pod hitno sa ove sjednice najoštiriji protest uputi tim kretenima iz Izborne komisije. Oni nas vrijeđaju. Pa ovo se ni robovima južnoameričkim nije radilo. Pa šta oni misle. Pa gdje je naš obraz? Gdje je dignitet? Da tražimo smjenu svih ovih koji su ovo tražili i da dignemo evropsku frku oko toga. Pa ovo su ozbiljne stvari ljudi. Ja nemam riječi. Tražim da ovaj dom donese, sad da se izjasnimo da, ako treba konferenciju za štampu i da ovlastimo vas gospodine predsjedniče, jer ovo ne može proći ovako. Pa dokle smo mi došli? Pa čemu onda uopće ovaj parlament? Pa čemu ova država. Pa ovo je za izučavanje na svim katedrama svijeta. Nemam riječi.
Zahvaljujem. Molim vas malo pažnje. Završavamo raspravu. Gospodin Bešlagić je tražio riječ i gospođa Jelina Đurković. 81
... je vrijeme kada smo nakon one serije o Kinta Kuntu ispisivali svoje grane. Jedino što su oni bili u prednsoti nisu morali pisati jedinstveni matični broj, koji je lična, hajde da kažem, imovina koja je tajna. To je šifra koju ja zatražim od nekog on mi kaže i ja ispadam da neću da ispunim matični broj. Govorim o tome da je matični broj pod velom lične tajnosti i mislim da taj podatak, ja sam dogurao do djece od mojih amidžića. Ne mogu sastaviti, a druga stvar biće mi list podebeo u ovim elementima, a tamo nemate ništa o imovinskim kartonima, nego je čisto jednostavno usaglašavanje rodoslova od kog potičeš i sreća što ne tražiš tasbinu tamo i od majka, odnosno žena itd. to nema, nego je sve po babinoj liniji. Koji su otišli u inostranstvo,ne znam kako ćemo njih dobiti, ali eto mislim da je u pitanju nezgrapno iskonstruisan, ja bih rekao list, u smislu ovih odnosa koji je ovdje, vjerujte mi. To je moglo biti daleko kulturnije, elegantnije napisano, gdje je meni daleko više bitnije i bitnije, ja bih rekao imovinski odnos nego matični broj, koji, objektivno je lična stvar.
Zahvaljujemg ospodinu Bešlagiću. Gospođa Jelina Đurković ima riječ. Molim vas za pažnju samo da prvedemo ovo kraju.
Samo da podsjetim da smo mi već na onom seminaru koji smo imali na početku, već malo karikirali i neke odrednice zakona i ono što proizilazi iz tog zakona a ovaj upitnik, stvarno, ponižava. Ja predlažem komisiji koja to bude radila ili koja bude prezentovala Vijeću ministara da, u stvari ono što smo mi naše porodice to treba da zanima Izbornu komisiju i onoga ko provjerava. Dakle, moja porodica, izvan moje porodice niti imam pravo tražiti nekoga da bude saodgovoran sa onim što ću ja učiniti, niti ja hoću da budem saodgovorna sa nekim u mojoj široj rodbini, koji će nešto učiniti, a bog zna šta će učiniti. Prema tome, hoću da odgovaram samo za svoju porodicu. To je moj muž, moje dvoje djece i ja i tačka. Hvala lijepa.
Hvala vam gospođo. Gospodin Lagumdžija. Izvolite.
Cijenjene kolege, gospodine predsjedavajući, ja pripadam onima koji ovdje, da tako kažem, neću da kažem većina, nego očigledno imamo konsenzus da je ovaj upitnik, treba da doživi radikalne promjene. To niko ne spori. I ja isto tako sam pokušao da ga popunim pa sam imao problem da nađem matični broj dede koji mi je umro prije sto godina i to nije sporno. Bio mi je dedo, samo nije bio matični broj. Isto tako imate masu ljudi koji su danas živi a koji vam neće dati ove podatke, jer možda niste sa njima u najboljim odnosima, naročito kad dođete do tzv. trećeg koljena s vaše strane a drugog sa strane vaše druge polovine. Međutim, gospodine predsjedavajući, pošto smo mi na najviše zakonodavno tijelo, mi imamo problem, a taj problem se ne može riješiti na njačin kako smo ovdje. Zakob o sukobu interesa nije usvojio ni prišli Parlament ni ovaj Parlament. Njega je nametnuo Visoki predstavnik i taj zakon o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH je vrlo jasno definisao 82 nešto što se nama može ne dopadati. Pot om istom zakonu članu 17. ja sam, naime, uzeo kao, kad sam dobio upitnik zakon da vidim,na bazi čega se ovo radi i uzeo sam zato da bih vidio kako da regulišem svoj radni odnos da nemam nekih problema zbog ovog zakona, jer profesori univerziteta, između ostalog imaju problem po Zakonu o sukobu interesa ovom ovdje pa moraju biti, između ostalog, da ne govorim o drugim ljudima koji su direktno im je sukobljena njihova, eventualna funkcija koju sad imaju sa ovim zakonom. Svi oni koji su u upravnim odborima, javnih preduzeća i preduzeća koji su preko 25% u držanom vlasništvu krše ovaj zakon tine, što, eventualno sjede u zakonodavnoj i izvršnoj vlasti a to nije ... itd. da vas ne gnjavim s tim. Međutim, član 17. ovog zakona kaže implementacija tačka 1. Izborna komisija u skladu sa ovim zakonom obavlja sljedeće funkcije i, između ostalog, donosi upute, propisuje obrasce i organizaciju registra radi primjene odredbe ovog zakona. Drugim riječima, ovaj upitnik su oni donijeli u skladu sa njihovom nadležnošću. To što je on ovakav ili onakav, da sad ne popnvljam riječi koje su se ovdje čule, oni su ovo uraidli u skladu sa ovim zakonom. Oni su donijeli obrazac, donijeli su uputu da ga moramo popuniti i oni sad prave na osnovu ovoga registar. Onog trenutka kada mi kao zakonodavna vlast a to će vama doći, što kažu odmah će vas sačekati ove ljude koji su sad imenovani u Vijeće ministara isti ovi obrasci i oni ovo treba da popune. Eh, sad, mislim mi možemo donijeti zaključak da ovo ne uradimo. Također, ovdje stoji da Izborna komisija u implementaciji donosi pravilnik o vođenju registara, obrascima i provedbama pravila o vođenju postupka i dostavljanje odluka, te sastavljanju izvještaja. Dakle, to stoji u ovom zakonu. Između ostalog, u tom zakonu stoji u sljedećem članu 18. postupak pred Izbornom komisijom, ja sam pokušao da vidim kako mi možemo pred Izbornom komisijom da ih uputimo da to ne rade. Međutim, nisam našao uporište, jer je Izborna komisija potpuno nezavisna od zakonodavne a naročito od izvršne vlasti. Postupak pred Izbornom komisijom se može pokrenuti, ja samo govorim šta je. Mi ovo moramo na sljedećoj sjednici Parlamenta usvojiti i odmah promijeniti, nikakav problem nije i možemo onda raditi šta hoćemo. Postupak pred Izbornom komisijom pokreće se na zahtjev Izborne komisije. Pazite. Dakle, oni mogu sami sebi donijeti da pokrenu, dakle, mi to nismo, ili na zahtjev osobe o kojoj se radi. Drugim riječima, možemo mi sada reći da smo mi osobe o kojima se radi pa zbog toga pokrećemo pred Izbornom komisijom ovo. Isto to može uraditi Vijeće ministara. Da vas ne gnjavim sa drugim članovima zakona, jer kad ovaj zakon sugerišem vam svima cijenjene moje kolege, naročito vama koji ste sad izabrani, da pročitate ovaj zakon. Njegove su intencije, pa onda se čudim, nisi se čudila kad si slušala o upitniku šta se pričalo. Dakle, gospođo Fatima da završim. Ja mislim da je jedino normalno da ovaj zakonodavni dom zaduži Ministarsko vijeće a ne da mi radimo za sebe to, jer ovo se tiče svih u BiH. Sve može. Dobro, dakle.
Fatima, hajde molim te Fatima, jeste da si dama i da si iz Mostara, ali, ipak molim te.
Gospodine predsjedavajući moj prijedlog je da uputimo Ministarskom vijeću i da ustvrdimo dobri red odmah u startu da se ovakve i slične stvari upućuju Ministarskom vijeću, da nas Ministarsko vijeće o ovome, jer ovdje se ne radi samo o promjeni obrasca. Hvala vam. 83
Dobro. Da li želi jošneko da govori? Hvala vam. Zaključujem raspravu i imajući u vidu sve ono o čemu se govorilo, mislim da mi možemo uraditi, usvojiti jedan zaključak, koji bi imao sljedeće elemente. Ja ponovo ponavljam ono o čemu sam govorio, jer sam ja taj zaključak praktično izdiktirao. Dakle, mi kao poslanici, predstavnici zakonodavne vlasti, kao i svi građani ove zemlje, a mi posebno moramo poštovati zakone koji su na snazi, dok se ti zakoni ne primijene, a na nama je hoćemo li te zakone mijenjati i kako ćemo ih mijenjati. Dok su ovakvi i kakvi jesu moraju se poštovati i mi treba u prvom stavu da izrazimo svoju privrženost poštivanju ovog zakona o sukobu interesa dok ga ne promijenimo. Drugo, treba da izrazimo, na osnovu onoga o čemu je gospodin Duraković govorio, osudu i ozbiljnu zabrinutost zbog načina na koji se implementira ovaj zakon, a vezano za ovaj obrazac, odnosno za sam sadržaj obrasca, jer je to, hajde da ja blago kažem, u određenim elementima i maltretirajućeg karaktera. I, treća stvar, evo ja mislim da je,možda, ovo bolji prijedlog, ne da to radi naša komisija, nego da radi za sve organe i za sve institucije izvršna vlast ove države, da zadužimo Vijeće ministara da Vijeće ministara obavi kontakt sa Izbornom komisijom, da prenese sadržaj ovog našeg zaključka a mi ćemo ga svakako prenijeti Izbornoj komisiji i da Vijeće ministara osigura da se napravi takav obrazac, koji će u sebi obuhvatiti ono što je neophodno potrebno, dakle, ono što je neophodno potrebno da bi se implementirao Zakon o sukobu interesa. To bi bio moj prijedlog i ja mislim da on obuhvata sve i ja ga stavljam na glasanje. Ko je za ovaj prijedlog? Ima li neko protiv? Ima li izdržanih? Samo sačekajte molim vas lijepo. Nismo još zvršili, sekundu još, da se naučimo redu. Izvinite što ste ustali prije. Ja na ovaj način, prije nego što, objavljujem da smo iscrpili dnevni red sjednice i prije nego što zaključim sjednicu, želim da svim građanima ove zemlje koji obiljažavaju Novu godinu po julijanskom kalendaru uputim u ime Dima i u svoje lično ime čestitke. Na ovaj način zaključujem rad 7. sjednice Predstavničkog doma u 18 i 20 minuta. Hvala vam.