Kolegice i kolege poslanici molim vas zauzmite svoja mjesta. Da provjerimo da li postoji kvorum za rad, molim sekretara da ustanovi. Danas nastavljamo 63. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine. Na nastavak sjednice, kao i do sada, su pozvani naši redovni gosti. Zahvaljujem se svima koji su danas ovdje i oni koji su naknadno pozvani. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Odsustvo sa sjednice opravdali su poslanici Petar Kunić, Mladen Lijanović i poslanik Dragan Vrankić je najavio kašnjenje. Prema informaciji službe sjednici je prisutno 30 poslanika. Konstatujem da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Podsjećam da je sjednica prekinuta na 2. tački dnevnog reda – Poslanička pitanja. Također podsjećam da su u međuvremenu stigli odgovori od Ministarstva pravde, na pitanje poslanika Mladena Bosića i Drage Kalabića. Nastavljamo sjednicu sa 2. tačkom dnevnog reda pod b) Nova poslanička pitanja. Molim vas, pošto nije u mogućnosti služba da ona pitanja koja su prethodno, odnosno poslanike koji su se javili za pitanja da vrati, da se ponovo prijavite za pitanja. Krećemo, uvaženi kolega Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Uvaženo predsjedništvo, kolegice i kolege, dame i gospodo. Ja sam u pisanom obliku predao, znači svoje lično pitanje, a imam i tri inicijative u međuvremenu koje smo kao klub pokrenuli, pa radi stenograma samo da ih kratko pročitam. Prva je, znači mi smo kao Klub zastupnika SDA u Parlamentarnu skupštinu BiH 13.02. uputili inicijativu za rekonstrukciju Vijeća ministara, tj. smjenu ministra sigurnosti, gospodina Fahrudina Radončića. Da je ne čitam, znači ona već postoji u proceduri. Druga je inicijativa, Klub poslanika SDA poziva Komisiju za odbranu i sigurnost da bez odlaganja analizira sigurnosnu situaciju i ponašanje agencija za provođenje zakona o proteklim događajima, te traži mjere odgovornosti. I treća inicijativa je, Klub poslanika SDA traži da Administrativna komisija Parlamentarne skupštine BiH, u skladu sa zahtjevima građana, ali i ranijim inicijativama nekih zastupnika, odmah smanje, kako plaće tako i sve privilegije zastupnika i delegata u Paralementarnoj skupštini BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. 2 Uvažena poslanica Danijela Martinović, pitanje novo. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Poštovane dame i gospodo, sve vas srdačno pozdravljam. Pripremila sam pet kratkih pitanja. Pročitaću neka od njih, a ostala ću uputiti u pisanom obliku. Dakle, kada će Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa predložiti i u parlamentarnu proceduru uputiti novi Zakon o malim i srednjim preduzećima kako bi se konačno unificirale različite regulative vezane za klasifikaciju i upravljanje malim i srednjim preduzećima? Kada će biti predložena nova strategija razvoja malih i srednjih preduzeća i da li se poduzimaju mjere za operacionalizaciju Agencije i Fonda za mala i srednja preduzeća na državnom nivou? I još jedno pitanje vezano za Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa – Planirate li poduzimati aktivnosti na izmjeni Zakona o politici direktnih stranih ulaganja, s obzirom na činjenicu da strani investitori, odnosno Vijeće stranih investitora u BiH već duži period ukazuje na potrebu izmjene i noviranja Zakona u cilju lakšeg poslovanja? Ostala dva pitanja su malo duža i predana u pisanom obliku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Nermina Ćemalović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dozvolite da pozdravim Vas i sve prisutne. Moje pitanje se upućuje Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH a glasi – Koji su razlozi što inspekcija FVO Ureda za hranu i veterinarstvo Evropske komisije nije dozvolila izvoz mlijeka i mliječnih prerađevina iz BiH u zemlje EU i koje konkretne korake će Ministarstvo poduzeti u izgradnji komandnog lanca za upravljanje rizicima, vezano za sigurnost hrane, a sukladno zahtjevima EU? Odgovor tražim u pisanoj formi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Poštovane koleginice i kolege. Moja dva pitanja, jedno je adresirano na ministra inostranih poslova, drugo na ministra odbrane. 3 Za ministra inostranih poslova je pitanje – Da li i kada će biti izvršena revizija svih imenovanja predsjednika BiH u međunarodnim organizacijama i institucijama u skladu sa Odlukom Predsjedništva od 22.04.2013. godine? I ko i kada je imenovao tri stalna člana BiH delegacije Munivala pri Savjetu Evrope za sprečavanje i pranja novca, koji nemaju legitimitet za predstavljanje? Ko je i kada odredio šefa te delegacije? I drugo vezano za Ministarstvo odbrane – Zašto ministar odbrane vrši opstrukciju rješavanja viškova pokretne vojne imovine u skladu sa preporukama Radionice iz Doboja? Nije li ova opstrukcija ministra odbrane direktno dovela do nemogućnosti oslobađanja neperspektivnih vojnih objekata-kasarni entitetima, i šta na tom planu radi Komisija za provođenje postupka rješavanja pokretne vojne imovine? Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege poslanici, uvaženi gosti, sve vas skupa pozdravljam. Za danas imam jednu poslaničku inicijativu i jedno poslaničko pitanje. Inicijativa se upućuje Vladi Federacije BiH i Vladi RS-a, te Vladi Brčko Distrikta, kojom bi se stopa doprinosa za zdravstvo umanjila za 30% od propisane, a navedena sredstva u istom obimu preusmjerila u povećanje Fonda PIO-MIO isključivo za povećanje penzija. Svi korisnici zdravstvenih usluga izuzev bolničkog liječenja bi participirali u troškovima do 30%, što bi značajno smanjilo gužve u ambulantama, potrošnju esencijalnih lijekova, kao i potrebu po ogromnom zdravstvenom kadru. Obrazloženje u prilogu inicijative. Poslaničko pitanje za Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH – Dokle se došlo sa realizacijom zaključaka Parlamentarne skupštine BiH od 29.08.2013. godine, odnosno da li je završen Plan harmonizacije mjera ruralnog razvoja i mjera opštih usluga u poljoprivredi BiH, te dokle se došlo sa uspotavom IPARD operativne strukture u BiH, obzirom da je od dogovora o modelu ove strukture proteklo dovoljno vremena, te da je to jedan od uslova za kandidaturu IPA sredstava za period od 2014. do 2020. godine? Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Azra Hadžiahmetović, pitanje. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam Vas, članove Kolegija, kolegice i kolege i goste. Ja imam jedno složeno pitanje koje je djelimično i ponovljeno pitanje ranije upućeno Vijeću ministara i Komisiji za državnu imovinu, na koje nikada nije došao odgovor. Pa evo, dozvolite da u ovoj modificiranoj formi ponovo postavim pitanje. 4 Dakle, na osnovu Zakona o privremenoj zabrani i raspolaganju državnom imovinom i predviđenih izuzetaka koji ostavljaju mogućnost Komisiji za državnu imovinu da određenu imovinu izuzme od privremene zabrane raspolaganja, što je Komisija za državnu imovinu i koristila, postavljam slijedeća pitanja. Prvo, kojim se kriterijima Komisija rukovodila kada je donosila odluke o izuzeću od zabrane raspolaganja državnom imovinom? Koliko je takvih odluka doneseno? Kolika je površina nekretnina koje su tim odlukama Komisije izuzete od zabrane raspolaganja i koja je tržišna vrijednost tih nekretnina? I evo, na kraju i pitanje, obzirom da je ovo pitanje bilo upućeno i Vijeću ministara ali i Komisiji za državnu imovinu, od koje nije došao odgovor – Da li još uvijek postoji Komisija za državnu imovinu i da li funkcioniše u punom kapacitetu? Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Mato Franjičević. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedatelju. Ja sam u nekoliko navrata, nažalost bezuspješno, pokušavao problematizirati jedan problem koji je vrlo aktualan i akutan. Nisam dobio odgovarajuće odgovore, pa moram ponovno pitati isto. Naime, stanovnici mjesta Uništa Općina Bosansko Grahovo, Hercegbosanska županija, Federacija BiH, BiH, žive, prisiljeni su živjeti život koji je potpuno izvan zakona. Mislim da je to jedinstven slučaj. Mislim da u Europi nema sličnog primjera. Pokušao sam tražiti odgovore i inicirati postupanja koja će dokinuti ovu tragikomičnu situaciju, međutim nažalost, do sada nije bilo sluha. Ponovno pitam, ovog puta Vijeće ministara – Vode li se, provode li se bilo kakve aktivnosti da se ovaj problem mještana Uništa riješi? I ako se vode, koje su te aktivnosti? Ujedno molim resornog ministra, da me ne upućuje više na Povjerenstvo za integrirano upravljanje granicom, nego neka sam on ili Vijeće ministara pokuša pribaviti podatke, odgovore i od tog Povjerenstva. Ne znam šta dalje reći, ali je zaista nevjerojatno da se, po svemu sudeći, ništa ne poduzima da se riješi problem koji je takve naravni da je potrebno brzo i urgentno djelovanje. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Prvi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi kolega Božo Ljubić. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, predstavnici Vijeća ministara. Imam dva zastupnička pitanja i jednu inicijativu. Prvo pitanje postavljam Vijeću ministara i sigurnosnim agencijama, te Vijeću za tisak i Regulatornoj agenciji za komunikacije – Jeste li identificirali, dokumentirali i procesuirali pojedince, nevladine udruge, organizacije i druge koji su, ne samo sudjelovali u nasilju i uništavanju državne imovine, već i pozivali na 5 nasilje i opravdavali nasilje između ostaloga tvrdeći da se samo nasiljem mogu postići promjene, pod navodnicima? Konkretnije pitanje za Vijeće za tisak i Regulatornu agenciju za komunikacije – Jesu li vaši jasni apeli i upozorenja novinarima i medijima da se strogo drže profesionalnih novinarskih standarda koji nalažu točno i fer objektivno izvještavanje, dakle to je citat, poštovana? I ako nisu, hoće li novinari i mediji koji se nisu držali zakonskih i profesionalnih obveza i standarda snositi zakonske posljedice? Naime, prateći izvještaje medija o demonstracijama u BiH od početka do sada stekao sam dojam da mnoga izvješća nisu u skladu s profesionalnim i etičkim standardima, da su jednostrana i navijačka i što je najgore ne rijetko su bili otvoreni pozivi na demonstracije, pa i opravdavanje nasilja. I želim podsjetiti na bitnu funkciju medija i sada citiram, dakle iz obrazloženja RAK-a – spriječiti širenje dezinformacija, manipulaciju javnim mijenjem i širenje panike, straha i opće nesigurnosti građana. Manipulativno izvještavanje i zavođenje javnosti pogrešnim informacijama najteži su prekršaji novinarskog izvještavanja, sa nesagledivim posljedicama koje takve informacije mogu imati u ovako osjetljivom vremenu kakvo trenutno jeste u BiH, završen citat, dakle, iz apela Vijeća za tisak. A da naravno ne govorim o problemu neadekvatnog reagiranja agencija za provedbu zakona, od Tužiteljstva, preko Direkcije za koordinaciju policijskih tijela, SIPA-e, entitetske policije, kantonalnih policija, itd. To za mnogo ozbiljniji ... u ovom Parlamentu od jednog zastupničkog pitanja. Drugo zastupničko pitanje – Jesu li predstavnici izvršne vlasti državne i entitetske razine angažirani po funkciji u upravnim odborima, i ako jesu, primaju li novčane naknade za to i u kojim iznosima? Pitanje upućujem Vijeću ministara, Vladi Federacije BiH i Vladi RS-a. I na kraju inicijativa. U skladu sa člankom 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH dostavljam vam zastupničku inicijativu. „U skladu s proklamiranim prioritetom vanjske politike BiH, članstvu u EU i aktuelnim, nažalost, našim neuspješnim koracima prema ostvarenju toga cilja, pokrećem inicijativu da Vijeće ministara žurno pripremi informaciju i osigura prijevod Rezolucije Evropskog Parlamenta, kako bi se na prvoj narednoj sjednici Zastupničkog doma mogla upoznati sa sadržajem i preporukama Evropskog Parlamenta za ubrzavanje našeg puta prema EU.“ Naime, kao što je poznato Evropski Parlament je s velikom većinom glasova usvojio Rezoluciju koja se odnosi na BiH i smatram vrlo važnim da se zastupnici upoznaju sa stajalištima Evropskog Parlamenta o stanju u BiH i perspektivama za približavanjem BiH EU. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Drugi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi kolega Denis Bećirović. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovane koleginice i kolege poslanici, cijenjeni gosti, poštovani predstavnici medija. 6 Ja imam također jednu inicijativu koja je dijelom slična kao i inicijativa kolege Mehmedovića, možda samo malo preciznija u svemu tome. Dakle, pokrećem inicijativu prema Zajedničkoj komisiji za administrativne poslove s ciljem da ona u što kraćem roku usvoji potrebne akte kojima se ukidaju paušali svim profesionalnim poslanicima i delegatima u Parlamentarnoj skupštini BiH, zatim kojima treba ozbiljno smanjiti plate poslanicima i delegatima u Parlamentarnoj skupštini BiH, kao i pristupiti ozbiljnom smanjenju eventualno i svih drugih privilegija poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH. Očekujem da na ovakav način pristupe također i u Vijeću ministara BiH i u Predsjedništvu BiH i predlažem, mada tu nisam isključiv, da sredstva koja se uštede od ovih reduciranja primanja, itd., da se usmjere u jedan fond za stipendiranje nadarenih studenata i učenika na teritoriji cijele BiH.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Niko Lozančić, novo pitanje. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo. Ja imam jedno pitanje za sva tužiteljstva u BiH, znači Tužiteljstvo BiH, entitetska tužiteljstva i kantonalna tužiteljstva u Federaciji, a radi se o sljedećem. Prije skoro godinu dana postavio sam zastupničko pitanje ne vjerujući u javna pogovaranja da mnogobrojni gospodarski subjekti za obračunate a ne uplaćene poreze i doprinose u Federaciji samo duguju skoro milijardu i po KM. Ovih dana smo čuli da je Uprava za neizravno oporezivanje objavila da isto tako imamo oko 400 miliona nenaplaćenih indirektnih poreza. Nisam mogao doći do podatka, koliko eventualno ima takvih u RS-u, ali pretpostavljam pošto je stanje slično, manje ili više, ja pitam sva ova tužiteljstva – Ima li elemenata kaznene odgovornosti u institucijama nadležnim za kontrolu poreznih obveznika, za naplatu poreznih primanja, davanja, ili kod poreznih obvezbnika? Ako ima jesu li pokrenuli itijedan kazneni postupak za ovoliko dugovanja? A samo ću ponoviti još jedanput – Elektroprivreda BiH, i to vrlo interesantno, znači duguje za poreze i doprinose za rudare Rudnika Kakanj, Zenica, Breza i Tuzla preko 200 miliona KM. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći za pitanje se javio uvaženi kolega Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pozdravljam sve kolegice i kolege i danas koji su ovdje nazočni pozvani na sjednicu Parlamenta BiH. Nisam se mislio javiti, možda je ovo pitanje bilo interesantno kad smo imali ovu sjednicu prije nekih otprilike 20-ak dana, evo danas je nastavili, ali ostaje aktuelno. Očito, predsjedavajući, o ovom pitanju ovdje smo imali malo nekih i ... Smatram da smo možda trebali dopuniti dnevni red, ako je to bilo poslovnički moguće, ili sazvati možda jednu sjednicu danas da analiziramo, danas znači sazvati jednu sjednicu, to je možda mogao prošireni Kolegij hitno, da analiziramo cjelokupno stanje u BiH. Ovdje imamo i predstavnike svih agencija sigurnosnih u roku od, postavit ću ja pitanje, ali evo, ovdje se postavilo nekoliko inicijativa koje su trebale ugledati svjetlo dana prije godinu ili dvije dana, jel'. Ove inicijative i od jednog dopredsjedavajućeg i od drugoga mislim da su neiskrene i da koriste, je li, politički trenutak u 7 BiH oko smanjivanja plaća, itd. Tih inicijativa je bilo prije godinu ili dvije dana, je li, točno se zna i koliko pojedini članovi upravnih odbora imaju primanja. Recimo u Upravi za indirektno oporezivanje dopredsjedavajući imaju, ministar državni 2.400 KM, generalni 2.200.
Kolega Jurišiću, nije korektno kad su završili postavljanje pitanja da Vi komentarišete njihova pitanja.
Evo ja ću se uklopiti u dvije minute. Uklopit ću se.
Nije bitno da se uklopite, oni nemaju sad pravo diskutovati s Vama u vezi sa njihovim pitanjima. Postavite svoje pitanje.
Jer, mislim, postavljanje pitanja nema ...
Pa to je njihova stvar, Vi postavite svoje pitanje.
Uredu. Evo ja bih postavio pitanje Upravi za indirektno oporezivanje, ovo sam mislio postaviti i prošli put, jer u medijima je bilo objavljeno da je Uprava za indirektno opozivanje izuzela robe u vrijednosti nekih 85.000 KM. Evo vidio sam na dnevniku i prije par dana još dodatnih nekih 50.000 maraka, bar tako navode mediji. Pa evo, interesira me – Koja je daljnja sudbina izuzete robe i da li će ta roba propasti negdje u hangarima Uprave za indirektno oporezivanje, kao što je to propalo i do sada zbog zakonske procedure, i izgubiti tu svoju vrijednost koju je, evo kažu 85.000 maraka, izgubiti je otprilike za jedno 10 puta, ili će propasti kao što smo vidjeli u dosadašnjim prilikama da je veliki dio te izuzete robe propao? Evo, to za Upravu za indirektno oporezivanje. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja bih želio da pokrenem inicijativu da prijedlozi koji su izneseni u vezi sa redukcijama plaća i drugih naknada budu prevedeni u jednu dodatnu inicijativu, a to je da se paralelno ili čak neovisno od zakonskog reguliranja te oblasti, kao individualni čin svakog od zastupnika, donese odluka o dobrovoljnom uskraćivanju primanja, odnosno odricanja primanja za koje, ili na kolektivnoj ili na individualnoj osnovi ocijenimo da u sadašnjoj situaciji predstavljaju neprihvatljiv oblik društvenih privilegija i da bi ih trebalo na određen način eliminirati. Hvala lijepo. 8
Ima li još neko da postavlja pitanje? Nema. Zaključujem ovu tačku dnevnog reda. Prelazimo na treću, Ad. 3. Predlog zakona o pravima žrtava torture – predlagači: poslanici Azra Hadžiahmetović i Beriz Belkić, sa Mišljenjem Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku Predlog zakona u proceduru je dostavljen 05.11. Ustavnopravna komisija Mišljenje o ustavnom osnovu dostavila je 04.12. i Doma naroda Mišljenje o ustavnom osnovu takođe 04.12.2013. godine. Na prošloj 62. sjednici Doma nije usvojeno negativno Mišljenje Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku, te je Komisija zadužena da sačini novo mišljenje u skladu sa članom 107. stav 3. Poslovnika. Novo Mišljenje dostavljeno je 06.02.2014. godine. Mišljenje je ponovo negativno. Otvaram raspravu. Uvažena poslanica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pa evo, dozvolite prvo da pomenem, mi jesmo dobili dokument koji nosi naziv Mišljenje o Prijedlogu zakona, ali nismo dobili ni jedan argument. Dakle, ovdje je izneseno kako su glasali, 4 za, 4 protiv, da nije prošao Prijedlog zakona i da će članovi Komisije svoje razloge iznijeti na sjednici. Dakle, mi nemamo argumentaciju Komisije kojom se rukovodila sa ovakvim negativnim mišljenjem. No, evo dozvolite da i nakon prve rasprave, evo i danas, izrazimo, kolega Belkić i ja, koji je odsutan, ali tok oko ovog zakona, Prijedloga zakona i njegove sudbine navodi na određene zaključke da ne postoji očito dovoljno volje da se pristupi na jedinstven način regulisanju ove materije. I ono što možda posebno treba pomenuti i podsjetiti da ovaj Zakon i ovaj Prijedlog zakona rezultat je zahtjeva više inicijativa različitih nevladinih organizacija širom BiH, dakle sa prostora oba entiteta. Da je Prijedlog zakona i ranije i blagovremeno dostavljan i Vijeću ministara, od kog je nažalost izostao odgovor. A cilj ovog zakona je bio da na jedinstven način obezbijedi pravo pristupa pravdi i pravo na isto obeštećenje svim državljanima BiH. To je po nama bio dug i ovog Parlamenta i državnih institucija, odnosno sviju nas ovdje, žrtvama torture, bez obzira o kojoj torturi je riječ, o kakvoj torturi i na kom prostoru je ta tortura vršena. To je ujedno i naša obaveza, time smo se i rukovodili u predlaganju ovog Zakona, a po Ustavu koji u članu 2. kaže, odnosno govori o ljudskim pravima i osnovnim slobodama, a ujedno i obaveza BiH da ispoštuje međunarodne pravne norme i standarde ljudskih prava, odnosno sloboda. U ovom Prijedlogu mi smo se rukovodili i temeljnim principima registracije žrtava torture, reparacije, memorijalizacije, provedbe međunarodnih akata i činjenice da samo država može na jedinstveni način obezbijediti pravo pristupa pravdi i na isti način osigurati obeštećenja svim svojim državljanima. Dakle, ko god da je bio predlagač ovakvog ili sličnog zakona morao bi se rukovoditi ovim temeljnim pravima, odnosno principima kojima smo se i mi kao predlagači rukovodili. 9 Imajući u vidu i činjenicu i da ovaj Zakon ima svoja pravila i u proceduri koja se odnosi, dakle na proceduralne tokove, kolega Belkić i ja smo i pripremili jedan zaključak da se zaduži Vijeće ministara da u roku od 90 dana pripremi i dostavi u Parlamentarnu proceduru Zakon o pravima žrtava torture. To je ono što se je moglo čuti i u prethodnim diskusijama o ovom Zakonu i rezerve koje je neko imao, zato što smo kolega Belkić i ja, ili to bi se vjerovatno odnosilo i na nekog drugog da je od nas bio predlagač. Ali evo, ako prepustimo i Vijeću ministara možda budemo malo svi objektivniji i argumentovaniji u raspravi i prihvatimo jedno ovakvo rješenje na koje smo i moralno, i ustavno, i na svaki drugi način obavezni. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi predstavnici Savjeta ministara, kolegice i kolege. Pa, kad se pojavila inicijativa od uvaženih kolega, profesorice Hadžiahmetović i Beriza Belkića, meni uopšte nije bilo bitno ko je to predložio. Dakle, inicijativa kao inicijativa je imala najbolje namjere i sa, rekao bih, u startu sa plemenitom podlogom, osnovom za donošenje jednog ovakvog zakona. Međutim moram, i ovdje se ne radi o pojedincu meni, ako bi iko bio zainteresovan za donošenje ovog Zakona bio bih ja, ali kao poslanik ne smijem gledati svoje lične interese nego interese svih koje predstavljam u ovom Parlamentu, i moram da kažem da niko od, barem koliko ja znam, a bio sam dobro informisan, iz RS-a od predstavnika ovih udruženja, koji zastupaju sve ove na koje bi se odnosilo donošenje ovog zakona, nije bio konsultovan u onoj mjeri u kojoj je trebao biti. Ja sam na prošloj sjednici nagovijestio, i to ću naravno i uraditi, i biću zahvalan na kraju profesorici Azri i gospodinu Belkiću što su podnijeli inicijativu za donošenje ovog Zakona, jer mi ona dođe kao podloga da podnesem apelaciju Ustavnom sudu BiH, i koju ću sigurno dobiti, jer Protokol Ženevske konvencije, Protokol 3 o zaštiti građana i lica od torture i zlostavljanja je jači i ima supermat nad domaćim Ustavom, dakle Ustavom BiH. I ovdje je odgovorna bila BiH kao država da zaštiti sve svoje građane. Ona to naravno nije uradila. A time će se spriječiti još dvije stvari, sadašnje haotično, rekao bih, stanje i u nekim dijelovima utrkivanje ko će više podnijeti tužbi protiv RS-a, računajući tako da će je ekonomski uništiti, jer se trebaju platiti odštete, a one se moraju platiti. Pa onda to se kasnije spušta na niži nivo po kantonima, kako ko dobije koju presudu tako i ostvaruje svoja prava. Negdje neko ostvari za mjesec dana, i baš sam to pratio, negdje za pola godine da naplate tu odštetu, jedno opšte šarenilo, jedan opšti haos. Ali ponavljam šta je suština moje inicijative, da se smanji pritisak, i svi oni koji su u iluzijama, ako je neko navratio, jer pratim to u štampi, pratim u medijima drugim, da misle da će ekonomski uništiti RS-u ako su dostavili odštetne zahtjeve, trenutno preko 600 miliona maraka, 8.000 lica, odnosno žrtava torture. A ja ponavljam ovdje za govornicom, jer to znam konsultovao sam se, i šta god ne znam ja pitam, samo se može tužiti BiH, jer ona ima pravni subjektivitet kao država. Entiteti su u sastavu BiH i oni nemaju pravni subjektivitet pred međunarodnim institucijama. Ja nikome naravno ne želim da držim slovo, nikad nisam bio čovjek koji bi, taman, odakle meni pravo da nekom prijetim, a pogotovo BiH, ali ona će izgubiti ovaj spor, kao što je izgubila Sejdić-Finci. Pa sam na prošloj sjednici nagovijestio to, jer ovdje niko ne zna šta je juče neki medij objavio, nikog ne interesuje to, ovo će se zvati apelacija Jovičić i još koji mi se pridruže, a ima još nekoliko ljudi koje sam uzeo, protiv BiH. Ne što ja želim da je ekonomski 10 srušim, nego što definitivno ova zemlja mora jednom, da li će to biti za godinu, dvije, pet, deset, hoću li ja doživjeti ili neko drugi, da nađe sredstva da obešteti ove ljude. Jer niko se nije javljao doborovoljno da ide u logor, niko se nije dobrovoljno javljao da bude spaljena mu imovina, da bude ubijen, itd., itd. Dakle, ako iko ima u Parlamentu više osnova da govori o ovoj temi imam ja. Ja Boga molim i zahvalan sam, jer vjerujem u Boga, što moje kolege kojima se ne dopada čak ni moj nastup, što nisu osjetili ni 5 minuta traume a kamoli torture, a ne, ne daj Bože, cijeli rat. Zato ću završiti i kažem nemam razloga da bilo kome prijetim, biću zahvalan profesorici Hadžiahmetović i Belkiću što su ovo pokrenuli i to će mi dobro doći kao osnova. Apelacija je već gotova, ona će biti predana Ustavnom sudu BiH, tako da će ovaj proces potrajati. I ako se ne donese ovaj Zakon niko ne treba da gubi nadu da bude razočaran što to nije usvojeno, a i ja ću biti protiv donošenja Zakona na ovakav način, ali ću uraditi ovo što sam već rekao. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvažena kolegica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Evo, ja sam skoro htjela odustati od replike, ali evo i prilika možda da izrazim i zadovoljstvo, iako ... ovako jednim tužnim povodom, ali i zadovoljstvo diskusije kolege Jovičića, ali jedna mala samo korekcija krivog navoda. U nizu pisama podrške ovom Zakonu kolega Belkić i ja između ostalog imamo i više podrške iz RS-a. Dakle, jesu li oni u adekvatnoj mjeri svi participirali, pa ne znam ja ni da li su svi iz Federacije u adekvatnoj mjeri participirali u izradi ovog Zakona. Mi nismo ni pretendovali da je on najbolji, zato postoji prvo i drugo čitanje itd. Ali da se ne da šansa uopšte ovom Zakonu i da se donese ovaj Zakon u Parlamentu na prijedlog kolege Belkića i ja, to je gotovo neoprostivo. Odatle i u tom pravcu, evo imajući u vidu ishod koji će biti onakav kakav će biti, mi predlažemo ovaj zaključak da Vijeće ministara u roku od 90 dana dostavi Prijedog ovog zakona. Hvala vam. SLAVKO-
nije uključen mikrofon
Neophodno? SLAVKO-
nije uključen mikrofon
Uvaženi kolega Slavko Jovičić.
Samo jedno, gospodine predsjedavajući, pojašnjenje, da ne bi bilo nedoumica. Ja nisam ni doveo u pitanje to, profesorice Hadžiahmetović, od koga ste vi dobili, koja su udruženja, e to ja ne znam, stvarno. Možda je bolje bilo da sam bio informisan pa da kažem ovi su predstavnici, 11 jer kako znam za sebe i kako sam izašao iz logora bavim se tim aktivnostima i upućen sam u to. Jesu li to predstavnici autentičnih udruženja koji predstavljaju žrtve torture. Ja nisam, kažem, ni doveo u sumnju Vašu izjavu, tako da bude pojašnjenja. Dakle, to što ste dobili podršku, pa dobićete i od mene, rekao sam na koji način. Ali danas neću glasati za Zakon iz prostog razloga što nisu ispoštovane sve procedure, kako ja to mislim da treba da uradimo. Ovdje nije u fokus stavljena BiH, a ona je bila jedina dužna po ovoj Konvenciji koja je na našoj strani. Kad kažem našoj, pošto govorim ja, i uzeću sebi za pravo u prvom licu jednine da govorim, ne radi svog interesa nego što ja zastupam takvu inicijativu, da ću uraditi, već da se ne ponavljam. Dakle, profesorice Hadžiahmetović, shvatili ste me, ne dovodim uopšte u pitanje sva pisma koja ste dobili, sve to poštujem. Kad završi sjednica pitat ću Vas da vidim, ako hoćete da mi date, da vidim ko su ta udruženja pa da vam pomognem oko toga. Dakle, samo je to bila moja intervencija. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći za diskusiju, uvaženi kolega Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Koristim priliku da pozdravim sve prisutne. Pa evo, Klub SDA i u prvom razmatranju ovog Zakona je iznio svoj stav i evo koristim priliku da to ponovim pošto se ista materija, znači Zakon o torturi ponovo našao u proceduri i evo nažalost ponovo sa negativnim mišljenjem. I želim da kažem da Klub SDA podržava Zakon o pravima žrtava torture. Iz tog razloga Klub SDA glasat će protiv negativnog mišljenja. I po meni, ono što sam rekao prošli put, Prijedlog zakona propisuje način sticanja statusa žrtve, prava žrtvene torture i pravo na naknadu i nematerijalnu štetu, uspostavlja evidenciju žrtava i niz, znači, vrlo bitnih detalja da, upravo ovo o čemu je maloprije kolega Jovičić govorio, zaživi da prepoznamo te žrtve i da građani BiH žrtve torture, bez obzira na nacionalnost, kroz sistem uđu u pravo i ostvare određena prava. Mišljenja smo da je potrebno otvoriti ozbiljan dijalog i uložiti napor što bi rezultiralo zakonom koji bi državu BiH stavio u ozbiljan odnos spram ovih žrtava, odnosno ljudi koji su u tom nekom periodu na svojoj koži osjetili torturu. Ukoliko ozbiljno želimo da riješimo ovaj Zakon, ovu materiju da i žrtve torture uvedemo u sistem potrebno je, i ne znam zbog čega neki bježe od usvajanja ovog Zakona, potrebno je da usvojimo ovaj Zakon. Prilika je danas da odbijanje tog negativnog mišljenja imamo to prvo čitanje, a onda sve ono što bi moglo kvalitetnije biti ispisano u tom Zakonu, u amandmanskoj fazi da probamo da uradimo i da na kraju imamo taj jedan pozitivan rezultat. Evo, s te strane još jednom da kažem,podrška SDA kad je u pitanju ovaj Zakon. I na neki način, da ne kažem, molba, zahtjev, svim kolegama poslanicima da usvojimo ovaj Zakon u prvom čitanju i da u drugoj fazi, amandmanskoj, probamo da ga korigujemo na način kako svi mislimo da bi trebao da izgleda. Hvala.
Zahvaljujem. 12 Zaključujem raspravu. Naravno svi smo svjesni da nakon drugog negativnog mišljenja naše Komisije, samo tehnički trebamo da na glasanju konstatujemo ili da je Zakon odbijen ili da je zaustavljena procedura. Nešto slično i na četvrtoj tački dnevnog reda, Ad. 4. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Mišljenju Ustavnopravne komisije o Predlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o krivičnom postupku BiH – predlagač: Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH Komisija Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Mišljenju Ustavnopravne komisije o Predlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o krivičnom postupku BiH a predlagač je Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH nije postigao saglasnost i zakonodavna procedura u ovom slučaju je praktično okončana. Zavisno od rezultata glasanja konstatovaće se da li je Prijedlog zakona odbije, ukoliko negativno mišljenje bude usvojeno, ili zakonodavna procedura obustavljena, ukoliko mišljenje ne bude usvojeno. To je u skladu sa članom 107. stav 4. Poslovnika. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda, Ad. 5. Predlog zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorističkih aktivnosti – predlagač: Savjet ministara BiH, sa Mišljenjem Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH
Poštovane koleginice i kolege. Evo, danas pred sobom imamo jedan važan zakon, dakle Zakon o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorističkih aktivnosti, po mnogo čemu jedan od značajnijih zakona koji ova Parlamentarna skupština razmatra, ali i po mnogo čemu simbol na koji način ne treba da radimo, bar kad su u pitanju institucije koje se bave izradom zakona. Principe zakona nisu podržali predstavnici RS-a i razlog za to je sljedeći. Prvi razlog je što svaki put kad dolaze prijedlozi zakona od strane Ministarstva bezbjednosti na svaki način pokušava se domoći neke od nadležnosti RS-a. Dakle, dobili smo dva zakona od Ministarstva bezbjednosti i oba zakona, dakle i ovaj o kojem govorimo i Zakon o graničnoj kontroli, o kojem ćemo govoriti nešto potom, 13 oba na jedan skriveni način pokušavaju da se domognu nadležnosti koje ne pripadaju isključivo Bosni i Hercegovini. Drugi razlog, takođe smo eksplicitno rekli – ako predstavnici RS-a nemaju priliku da učestvuju u donošenju, odnosno izradi zakona koji se na njih trebaju jednom odnositi, ni na koji način nemamo obavezu da takva zakonska rješenja podržimo. Dakle, oni koji prave zakone u uskom krugu podobnih ljudi moraju računati na to da neće dobiti podršku od strane poslanika iz Republike Srpske. Treći razlog, međunarodno tijelo koje zastupa BiH u Komitetu Manivala pri Savjetu Evrope su samo izabrani članovi koje nije potvrdila ni jedna institucija, ni Predsjedništvo, ni Savjet ministara, nego institucije su se samo izabrale. Pa tako od tri člana te delegacije jedan je završio sa krivičnim djelom suspendovanje s radnog mjesta, jer je upravo radio ono protiv čega je trebao da se bori u Komitetu Manivala. Dakle, takve mi predstavnike biramo u međunarodna tijela i zato i postižemo takve rezultate u međunarodnim odnosima. I na kraju kao najvažnije možda je – da ni jednu konvenciju koja se dotiče ove materije ovaj Zakon ne ispunjava. Dakle, imamo neformalnu grupu koja nas predstavlja u Savjetu Evrope. I ja sam imala juče priliku da razgovaram sa članovima Manivala koji su posjetili BiH i ja sam razgovarala s njima kao predsjedavajuća Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednosti i otprilike rekla sve ono što mislim da je problematično u ovom Zakonu i sve ono što je onemogućeno da RS kaže svoj jasan stav o tome. Pa se tako dešava da na zasijedanjima Manivala, kada treba da prezentujemo naše mišljenje, delegaciju finansira Savjet Evrope četiri puta godišnje po 7 dana, a RS finansira sama svoje članove koji tamo idu, i po hodnicima pokušava da promijeni stanje koje je napravljeno ovakvim djelovanjem nekompetentne grupe u Savjetu Evrope. Ovako više ne može. Dakle, ni jedan zakon za koji nas niste pitali šta mislimo, imamo li primjedbe, na koji način mislimo da se treba popraviti, naročito ako moramo ga primijeniti, ako bi ga trebali primijeniti, nećemo usvojiti. Oni koji misle da prave zakon u uskom krugu ljudi, a da pri tom ne konsultuju sve one koji mogu da pomognu da se taj zakon napravi što kvalitetnije, neće dobiti našu saglasnost. Dakle, nema oduzimanja više nadležnosti. Ja sam mislila da su to shvatila sva ministarstva, i još trebalo da shvati Ministarstvo bezbjednosti, ali eto nismo priliku da, nisam razgovarala s ministrom. Znam da na zakonima rade ljudi koji su radili prošlih 20 godina i da konstantno, ja mislim da to Ministarstvo ima najmanji broj usvojenih zakona, jer je svaki zakon pokušaj uzimanja neke od nadležnosti. Jednom će ovo neko usvojiti. Ja sam predložila Komitetu Manivala da cijelu grupu stavi ispred sebe i da svako kaže šta misli o tome. Možda će to biti i rješenje. Ovako, čak i stavljanje na crnu listu BiH neće promijeniti stvari jer će se to otprilike ponašati kao i oko presude Sejdić-Finci koja, evo ne može se toliko godina implementirati, ne bi bilo čudo da se ni zahtjevi Komiteta Manivala ne mogu ispuniti. Oni trebaju da dođu još jednom krajem godine, to je alarm za BiH, odnosno za Ministarstvo bezbjednosti, da sjednu svi akteri i da se dogovore kako iz ovoga izaći. Samo tako ćemo doći do zakona kojim će biti omogućeno da jedan važan segment bude ispunjen i da BiH ispuni zadatke koji stoje pred njom, kad je u pitanju ova važna materija. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Saša Magazinović, replika. Izvolite. 14
Hvala predsjedavajući. Trebalo bi da smo svi svjesni važnosti usvajanja, ne samo ovog Zakona nego izmjene i dopuna Krivičnog zakona, koji su dva uslova za pozitivno mišljenje u četvrtom krugu analize usklađenosti našeg zakonodavstva sa onima što su zahtjevi. Simptomatično je da se priča o prenosu nadležnosti pojavljuje u finišu aktivnosti koje traju duži period. Ja zaista ne želim da ulazim u personalne sukobe u okviru kojekakvih komisija, a očigledno je da u ovom slučaju BiH kao država, kojoj prijeti stavljanje na sivu listu, pa onda možda potencijalno i na crnu, zapravo trpi posljedice personalnih sukoba u radnim grupama, komisijama ili ne znam ni ja čemu sve, koje se kasnije reflektuju kroz stavove zastupnika koji na osnovu tih informacija formiraju svoje mišljenje. Ja mislim da se trebamo izdići iznad tih stvari i staviti interese, ne samo BiH koja može biti pogođena mogućim posljedicama, nego i entiteta, kantona, Distrikta Brčko, pošto sve ono što se dešava se ne dešava samo u ovoj zgradi nego u čitavoj BiH, i sve ono što će se eventualno dešavati neće se dešavati samo u ovoj zgradi i zgradi preko puta nas nego u svim institucijama. Mi smo kao delegacija Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope imali sastanak na posljednjem zasijedanju u Strazburu sa predstavnicima Manivala i vrlo jasno je rečeno koje posljedice ove čitave priče mogu biti. Na koji način na sve ono što se eventualno može desiti, ako se ne usvoji ovaj zakon i izmjene Krivičnog zakona, mogu reagovati i komercijalne banke, na koji način će biti otežano njihovo poslovanje i platni promet unutar BiH ja ne želim da prejudiciramo, samo ću reći da one stvari koje smo čuli su vrlo ozbiljne. I u tom smislu zaista pozivam da budemo konstruktivni. Ovo je zakon u prvom čitanju, smatram da mu treba pružiti šansu da ukoliko ima amandmana da se amandmanski djeluje na ovaj Zakon i da usvojimo Zakon, i još jednom naglašavajući da personalne sukobe u okviru komisija treba staviti po strani.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvažena poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
... je pojednostavljenje stvari pojedinih poslanika. To je stvar njihove, njihovog razumijevanja pa neću da debatujem na tu temu, ali hoću da kažem nekoliko stvari koje je možda važno da se zna. Krivični zakon je propao zbog iste stvari, dakle Komitetu Manivala su važan i ovaj Zakon i Krivični zakon koji je pao na istoj stvari, na prenosu nadležnosti, da se odredi da pitanje pranja novca bude isključivo vezano za BiH i da Vlada RS-a nema, odnosno Ministarstvo unutrašnjih poslova ništa s tim. To je nemoguće, to je naša nadležnost koja stoji u Zakonu, to je nemoguće promjeniti. Dakle, to je neko morao da zna kad je mislio i radio Zakon. Druga stvar, da je u ovoj zemlji bilo namjere da se stvari urade kako treba onda radna grupa, koju je formirao Savjet ministara 2005. godine, bi svoj posao dovela do kraja i predložila rješenje. Dakle, radna grupa koja je bila namijenjena da ovo uradi. I znate kad je zadnji put zasjedala? 2010. godine. Zašto? Zato što su članovi radne grupe postavljali pitanje – šta se dešava u Komitetu Manivala, ko je imenovao delegaciju koja gore ide, kako je moguće da su tako loši prijedlozi sa strane BiH, zašto mi ne možemo da damo konkretan doprinos u smislu popravljanja tih dokumenata? I sve je to ostalo bez odgovora. Dakle, RS finansira, treba sama da ide u Strazbur i da zastupa stavove i pokušava popraviti ono što ova grupa, u kojoj je donedavni 15 član uhapšen i suspendovan zbog zloupotrebe položaja. Pa nemojte mi reći, o čemu mi pričamo ovdje? Dakle, treba to usvojiti bez obzira što je protiv nadležnosti RS-a, što bi joj trebalo još oduzeti što može više, jer prijeti nam opasnost da dođemo na crnu listu. Vodimo računa kad pravimo zakone da ne dođemo na crnu listu, vodimo računa da ne možemo dobiti podršku za zakone u kojima nemamo učešća svih onih aktera na koje se zakon odnosi. To smo nekoliko puta govorili, i ne možemo dobiti konsenzus na to pitanje, ako ga ne možemo dobiti onda će uvijek ishod biti ovakav.
Zahvaljujem. Druga replika, uvaženi kolega Saša Magazinović. Izvolite.
Vrlo ću kratko reagovati. Kolegica Majkić i ja imamo potpuno različit pristup ovoj čitavoj priči oko usvajanja Zakona. Ja govorim o važnosti Zakona, o potrebi za njegovo, za njegovim usvajanjem, a kolegica Majkić govori o personalnim odnosima, o tome ko je putovao ili nije putovao u Strazbur. I mi, ja to razumijem, imamo potpuno drugačiji pristup radu u Parlamentu kad je ova stvar u pitanju. Međutim, još jednom želim naglasiti da priča o prenosu nadležnosti, pokazaće se da li stoji ili ne stoji, ali se sigurno već pokazalo da je došla u završnoj fazi, odnosno kad je Zakon došao u Parlament. Ja ću vas sve podsjetiti da je ovaj Zakon jednoglasno usvojen na sjednici Vijeća ministara i da nije bilo, dakle jednoglasno usvojen Zakon, da nije bilo korekcija na ovaj Zakon, a da su se sve, svi problemi vezani za njegovo usvajanje pojavili poslije. Još jednom naglašavam da smatram da ovaj Zakon treba usvojiti u prvom čitanju i eventualno sve korekcije koje do sada oni koji su imali priliku nisu uložili ili eventualno neki koji su htjeli a nisu imali priliku nisu mogli, trebamo kroz parlamentarnu proceduru probati usvojiti i izbalansirati Zakon na način da je prihvatljiv svima, jer je nama jasno da u ovom Parlamentu ne može zakon biti ni jedan usvojen ako nije prihvatljiv svima onima čije su ruke neophodne za njegovo usvajanje.
Kolegice i kolege pričamo, znači o negativnom Mišljenju Komisije. Molim vas da se usredsredite na argumente za i protiv tog negativnog Mišljenja. Uvaženi kolega Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja bih želio na osnovu riječi kolegice Majkić da iznesem samo jedno mišljenje, obzirom da je ono navedeno i opisano u obrazloženju pod tačkom 2. na strani 49. Ja ne znam da li to svi poslanici imaju ili je samo meni dato. Ovdje je tačno navedeno i opisano ko je učestvovao u izradi ovog Zakona, i tu su tačno navedeni Ministarstvo unutrašnjih poslova RS-a, Agencija za bankarstvo RS-a i plus sve institucije na nivou države u kojima su, pretpostavljam i vjerujem, učesnici svakako iz dijela RS-a kad je u pitanju ova oblast. Smatram da nije, ne bi bilo dobro da se ovako iznosi moguće neistina, ne znam, da niko nije učestvovao u izradi ovog Zakona i da se niko nije pitao. Ja samo želim da kažem da li smo trebali pitati i hodže i popove da učestvuju ili 16 predsjednike mjesnih zajednica u ovakvoj stvari, izuzev Ministarstva unutrašnjih poslova i Agencije za bankarstvo RS-a. Mislim da ove izmjene ne vidim da su problematične. A što se tiče samog Zakona, smatram da je potrebno da ga razmotrimo i da sigurno povedemo računa jer je ovo jedan vrlo bitan Zakon za bh integracije.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Šefik Džaferović. Izvolite. Izvinjavam se, replika, poslanica Dušanka Majkić.
Dakle, ponovo onda moram da kažem da je Ministarstvo unutrašnjih poslova RS-a u osmom mjesecu poslalo na devet strana, fond 11, govorim koliko je to sitno da bi to stalo na što manji broj strana, primjedbi na Zakon i tražilo da se one promjene. I niko nije ništa uradio. Dakle, učestvovali ali šta mi vrijedi ako mi se ne prihvata što predložim. Što ja sjedim tu ako ne mogu ništa da se prihvati od onog što pedložim? To je jedna stvar. I druga, nije ovo radna grupa koju je formirala ili ad hok komisija, nego međunarodna delegacija koja predstavlja BiH koju nije izabralo ni jedno tijelo nego samozvana delegacija. Pa ko to ovu zemlju može da predstavlja u međunarodnim, na različitim međunarodnim forumima, kome padne napamet? Je li to znači, pa to znači da svako od nas može sebe da predloži i da ide i zastupa BiH u međunarodnim tijelima, pa to je cirkus. Predsjedništvo je naložilo reviziju svih izabranih delegacija, ali kad će to biti. Dakle, nemojte da banalizujete stvari, ovdje je sva problematika BiH na ovom Zakonu vidi se.
Zahvaljujem. Replika, poslanik Senad Šepić. Izvolite.
Pa evo, ja ću imati poslije diskusiju, ali ja bih volio, jer vidim da ovo zaista odlazi u potpuno pogrešnom pravcu, dakle poštujem sve ovo o čemu govori kolegica Dušanka, dakle ja mislim zaista da ste Vi Dušanka pogrešno informisani glede svega ovoga. A evo, ne znam imate li pravo na repliku, ako nemate možda da neko od vaših kolega kaže konkretno – koji je to član i u kojoj rečenici je prenos nadležnosti u odnosu na postojići Zakon kad je u pitanju nadležnost RS-a? Ja imam potpuno drugačije informacije, a kad budem diskutovao najdirektnije ću Vam ukazati na to.
Zahvaljujem. Poslanica Ismeta Dervoz, replika. Izvolite. 17
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Prije svega želim naglasiti da Klub zastupnika Saveza za bolju budućnost podržava sve one koji u ovoj Parlamentarnoj skupštini komuniciraju značaju donošenja ovog Zakona i ono šta će on kao takav donijeti u pravnoj regulativi u BiH. Gospođa Majkić je rekla da je upaljen alarm za BiH zbog toga što ćemo mi 2014. godine imati novu ... Alarm je upaljen 2006. godine, i od 2006. godine do danas nikad nismo ispunili niti trećinu svih onih zahtijeva koji su postavljeni pred BiH. Od 110 preporuka koje je BiH imala 33 su samo do danas ispunjene, vjerovatno zbog toga što se upravo ovako odnosimo prema ovom Zakonu i svemu onome šta on treba da riješi u našoj zemlji. Ja želim napomenuti da 190 zemalja svijeta su članice ... koje mogu primijeniti sankcije protiv BiH ukoliko ne dođe do usvajanja Zakona o kojem mi danas razgovaramo. A zakon se, te sankcije se mogu primjenjivati na pravna i na fizička lica i zbog toga je vrlo važno razmisliti o tome na koji način mi pristupamo raspravi o donošenju ovog Zakona. Ono što je moje pitanje i što mene dovodi u zabunu je to da mi govorimo ovdje o članovima nekakve delegacije koji su se sami imenovali i koji su sami donijeli odluku o tome da će sudjelovati. U toj delegaciji su direktor Agencije za osiguranja BiH, šef Odsjeka za saradnju sa domaćim i međunarodnim pravosudnim organima i uporedno pravo u Ministarstvu pravde BiH i šef tima, vođa tima je vođa tima za sprječavanje i istraživanje finansiranja terorističkih aktivnosti u SIPA-i. Dakle, ko je imenovao ove ljude, možda vi znate od 2005., 2006. kad se počelo o tome razgovarati. Mi danas govorimo o tome da ovo nije Zakon koji dolazi iz jednog određenog ministarstva, ovaj Zakon dolazi iz Vijeća ministara BiH, jednoglasno podržani principi. Dakle, govorimo o tome da ćemo dovesti u pitanje apsolutno još jedanput značaj onoga šta je BiH. I ako je to namjera u ovom Parlamentu onda možemo koristiti te rečenice o nekakvim prenošenjima nadležnosti, ali ja bih radije voljela da koristimo neke druge rečenice – suradnja, interakcija, zajednički rad na nečemu, a ne naknadna pamet i namjerno destruiranje i namjerni pokušaj urušavanja određenih mogućih koraka naprijed unutar poboljšanja legislative u BiH. Uvaženi dame i gospodo ovo je prvo čitanje, pokažimo da smo dovoljno odgovorni i svjesni značaja ovog Zakona i dajmo mogućnost da ga svi zajedno popravimo i donesemo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Poslanik Šefik Džaferović, diskusija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice, kolege, dame i gospodo. Ovdje je praktično sve što se imalo reći kazano. Ako bih želio da nešto novo iznesem danas u ovoj raspravi onda bi to moglo da bude jedno upozorenje i podsjećanje na jednu situaciju u kojoj se nalazila BiH prije nekoliko godina kada smo raspravljali o setu zakona koji znače ili koji su značili bezvizni režim sa zemljama EU, dakle bezvizni režim u okviru Šengena. Niko nas ne može oprati od odgovornosti, dakle institucije BiH, zbog toga što smo Zakon o putnim ispravama između dva doma, usaglašavali između dva doma nekoliko, šest, sedam mjeseci, što smo kasnili sa Zakonom o graničnoj kontroli, što smo imali problema sa nadležnostima oko zakona o oružju itd. I onda se dogodilo da je BiH praktično ostala posljednja u nizu zemalja Jugoistočne Evrope koja je dobila bezvizni režim sa zemljama Šengena. Ne bude li BiH na vrijeme usvojila ovaj Zakon mi ćemo se naći u sličnoj situaciji i dospjećemo na sivu, a onda na 18 crnu listu i postaće upitnim i biće svrstavane na listu sumnjivih transakcija sve finansijske transakcije koje iz ove zemlje budu išle prema inostranstvu, past će kreditni rejting BiH i ja mislim da će biti dovedeni u pitanje i aranžmani, odnosno odnos MMF-a prema BiH. Ja ovo govorim, dakle, zbog upozorenja i zbog značaja svega onoga što ovaj Zakon znači. Mi smo nekoliko godina u pokušajima, stalnim pokušajima da donesemo ovaj Zakon. Prije nekoliko godina zakon je pao u parlamentarnoj proceduri od istih zagovornika rušenja i ovoga Zakona zbog toga što je Finansijsko-obavještajno odjeljenje bilo izmješteno u posebnu instituciju iz SIPA-e. Evo, u ovom Zakonu je to Finansijsko-obavještajno odjeljenje ostalo u okviru SIPA-e. Ne znam u čemu je sada problem i u čemu je to prenos nadležnosti. Ja mislim da se jednostavno neće ovaj Zakon ovakav na nivou BiH i onda se traže izgovori. Manival delegacija BiH je sastavljena na način kako je to objasnila gospođa Dervoz. U skladu sa pravilima te međunarodne organizacije i u tu delegaciju ulaze tri predstavnika, po jedan iz oblasti finansijskog, pravnog sektora i ovog finansijsko-obavještajnog sektora. I to je delegacija BiH. Ne mogu predstavnici entiteta kao predstavnici entiteta, a takav zahtjev se sada ispostavlja kao izgovor da se ne usvoji ovaj Zakon, biti u delegaciji BiH. Mogu ljudi iz entiteta, ali su oni članovi delgacije države BiH, a ne predstavljaju u delegaciji entitete, dakle predstavljaju cijelu BiH, takva je ustavna struktura zemlje, takav je odnos kada su u pitanju međunarodni poslovi. Dakle, delegacija koja je delegacija Manivala iz BiH je sastavljena u skladu sa pravilima kako to ta međunarodna institucija traži od BiH. I to su predstavnici BiH bez obzira odakle oni iz BiH i iz kojih institucija iz BiH dolaze. Oni u toj delegaciji ne mogu predstavljati samo jedan entitet. Takvi, takva vrsta zahtjeva se zapravo ispostavlja. Ja vas molim da ove stvari imamo u vidu i pozivam Predstavnički dom da odbije negativno Mišljenje Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost i da Komisiji smjernice da ponovo razmatra ovaj Zakon u prvom čitanju i da mu da pozitivno mišljenje. Ukoliko postoje neki problemi sa samim sadržajem Zakona kažite koji su to problemi, da vidimo šta možemo u amandmanskoj fazi da uradimo. Mislim da se nalazimo u situaciji da možemo napraviti kardinalnu grešku zbog koje će država ispaštati nekoliko godina i zbog koje ćemo se kajati. Ja vas, dakle, pozivam da takvu, takav scenario i takav razvoj događaja preduprijedimo, da ga sprječimo na ovaj način – odbiti negativno Mišljenje Komisije, ponovo ovo vratiti Komisiji i dobiti zakon s pozitivnim mišljenjem u prvom čitanju. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Poslanik Senad Šepić ima riječ. Izvolite.
Pa, dakle, evo ja podržavam sve ove diskusije koje idu pravcu da mi zapravo shvatimo o čemu danas diskutujemo i koliko je ovo, ovaj Zakon i koliko je ova stvar važna za sve građane u BiH, za sve naše institucije na svim nivoima. Dakle, ovo se ne odnosi samo na institucije, na državne institucije one koje najdirektnije djeluju na nivou države BiH, nego na sve, pa čak i na sve pojedince. Dakle, ima ovdje nekoliko stvari koje želim posebno apostrofirati. Dakle, tačno je da se od neke 2006. priča, dakle da je otvorena priča o ovoj temi, tačno je da smo nekoliko puta pravili radne grupe, tačno je da je u zadnjoj radnoj grupi u dogovorima sa entitetima, dakle da su učestvovali predstavnici entitetskih institucija i državnih čija je ovo nadležnost. Tačno je takođe da je sve i jedan, sve i jedna izmjena postojećeg Zakona, o kojem danas diskutujemo, na toj radnoj grupi svaki član pojedinačno diskutovan i svaki član, o svakom se članu pojedinačno 19 izjašnjavalo. Tačno je također da je za sve i jednu ovu izmjenu, dakle sve i jedan član radne grupe glasao. Evo, ja pozivam da danas, dakle zatražimo da nam se dostave i ti izvještaji sa tih radnih grupa, pa ćete onda vidjeti zapravo da možda neke informacije koje se pojave pred kraj iz ovih ili onih razloga, iz ovog ili onog nezadovoljstva određenih članova svojim ličnim statusom, ne smiju i ne trebaju da opterećuju državu i sve nas. Dakle, tri godine smo mi diskutovali o ovoj, o ovom pitanju sa zadnjom radnom grupom. I nakon što smo dobili ovakav Nacrt zakona, ovakve izmjene koje je na kraju utvrdilo i Vijeće ministara, pojavila se jedna zamjerka koja kaže da predstavnici RS-a žele da u sastavu delegacije ispred BiH bude predstavnik entiteta. I to je bio zvaničan zahtjev koji je otišao prema Ministarstvu sigurnosti bez ikakvih drugih argumentacija i bez ikakvih drugih zamjerki na sam tekst, odnosno na sam Nacrt zakona. Dakle, ja mislim da ukoliko hoćemo da govorimo kredibilno i ukoliko hoćemo da govorimo sa argumentima onda možemo mi kao poslanici ovdje u Parlamentu zatražiti i te izvještaje i statuse članova unutar te radne grupe i također zatražiti kako je svaki od članova diskutovao, odnosno kako je glasao o svakoj ovoj izmjeni koju sad imamo u ovome Nacrtu zakona. Ono što posebno ovdje treba istaći, dakle mi ovih dana, to je spomenula kolegica Majkić, imamo visoku delegaciju Manevala. Nedavno smo se prilikom posjete Strazburu, tokom zasjedanja u Vijeću Evrope kolegica Milica Marković, Saša Magazinović, ja i kolegica Dervoz smo se sastali sa ovom delegacijom koja je imala potrebu da i nama kao ljudima koji predstavljaju državu u Vijeću Evrope, dakle da nam prezentira šta zapravo znači pozicija u koju mi uvodimo državu BiH i da nam skrene pažnju koliko je bitno da mi oko ovoga postignemo, na ovim principijelnim stvarima koliko je bitno da postignemo dogovor. Dakle, jedna pozicija u kojoj će BiH biti stavljena na sivu listu, odnosno listu zemalja visokog rizika podrazumijeva da će svi naši građani imati poseban režim izvještavanja, provjera, ograničavanja poslovnih odnosa, transakcija u BiH, pa čak i mogući prekid odnosa s finansijskim institucija u BiH sa međunarodnim institucijama s kojima BiH ima svoj poseban angažman. Zato je bitno da danas kada diskutujemo o ovim stvarima imamo na umu nekoliko stvari, dakle koliko je ovo zapravo važno. Ako postoje neke strateške, zato sam maloprije pitao da mi kolegica Majkić kaže u kojem se to članu najdirektnije radi o prenosu nadležnosti, zato što recimo, evo ja imam potpuno drugačije informacije da se u nekoliko stvari čak ojačavaju institucije entiteta na uštrb onoga što je u postojećem Zakonu bilo kad je u pitanju, kad su u pitanju državne isntitucije. Tako da mislim da u tom smislu, dakle, ova argumentacija koja danas, koju smo danas čuli u pravcu da ne treba usvojiti ovaj Zakon a odnosi na se prenos nadležnosti ja mislim da iz ovoga što vidimo u ovome Nacrtu zakona imamo potpuno drugačiji raspored, zato što se, u važećem Zakonu je SIPA nadležna za nadzor obveznika, a u ovome Nacrtu zakona ova je odgovornost dodijeljena ministarstvima finansija RS-a i Federacije BiH. I također u Nacrtu zakona, kojeg imamo pred sobom, pojačana je i znatno je pravno omogućen veći angažman kapaciteta ministarstava unutrašnjih poslova RS-a i Federacije BiH, što zapravo govori da smo u funkcionalnom smislu osigurali da ono što je potrebno da bi smo ovu oblast kvalitetnije uredili, u skladu sa našim postojećim ustavnim uređenjem, mi smo tako u ovome Nacrtu zakona i definisali izmjene. Zato vas, evo pozivam da danas vratimo ponovo Komisiji na izjašnjavanje ovo mišljenje, da damo šansu da ako oni imaju, ako postoje neki objektivni razlozi koje trebamo diskutovati da popravimo ovaj Zakon da to radimo u drugom čitanju, ali da se zapravo danas ne dovodimo u poziciju da onako bez krajnje jasne argumentacije odbijemo ovaj Zakon koji je, kao što sam maloprije rekao, važan za sve građane u ovoj zemlji, na svakom pedlju ove zemlje, svakom entitetu, kantonu itd., i važan za institucije kako one koje se nalaze na kantonalnim, entitetskim, tako i one na državnom nivou. Hvala lijepo. 20
Zahvaljujem. Poslanica Milica Marković ima riječ. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo, ja bi željela da kažem nekoliko mojih zapažanja u pogledu Predloga ovog zakona koji danas razmatramo. I prije nego što krenem sa objedinjenom diskusijom, vezano znači od početka do kraja teksta koji je predložen u Zakonu, želim da se osvrnem da ne bih uzimala repliku kasnije, nisam to htjela raditi ni prije, da se osvrnem na nekoliko stvari koje su izrekli ovdje prethodni diskutanti, što mislim da je nekolegijalno i neumjesno ovdje primjedbovati na taj način i replicirati na taj način kolegama u smislu da nismo dovoljno dobro razumjeli Zakon, da je ovo interpersonalni sukob zbog čega se Zakon osporava. A upravo zbog toga želim vam reći što smo baš dobro pročitali i razumjeli Zakon i ono što piše u njegovim redovima i ono što piše između redova u Predlogu ovog zakona upravo zbog toga ovako i diskutujemo. Ne radi se ni o kakvim, kolega Magazinoviću, interpersonalnim sukobima ovdje, ono što ste primjedbovali koleginici Majkić, jer ste vrlo dobro čuli u Strazburu kada je naša delegacija imala, kao što se pominjalo ovdje, imala razgovor sa predstavnicima Manivala u Vijeću Evrope, da sam ja tad kao jedina predstavnica u delegaciji iz RS-a, to ste svi dobro čuli, rekla da je za RS ovaj Zakon prilično sporan i da ja nisam sigurna da li će SNSD, to ste bili živi svjedoci i čilu ste da sam to rekla, i bili ste tada iznenađeni tim, tom mojom diskusijom, da nisam sigurna da će SNSD podržati principe ovog Zakona iz više razloga. Naravno njima nisam detaljisala i govorila koji su to razlozi, ali evo danas ću reći ovdje iz ovog teksta koji je predložen. Prvo, generalno mislim da je potpuno izlišno ovdje da nas neko, da se pominje nekakva naknadna pamet koji navodno predstavnici, poslanici iz RS-a imaju kad diskutuju o ovom Zakonu, ili prepadanje sa crnom listom na koju će BiH doći ukoliko ne usvoji ovaj Zakon. I ako bi došla, što ja sumnjam da će se desiti, i ako bi došla ne bi joj to bilo prvi put. Manival je Komitet Vijeća Evrope koji prati borbu protiv pranja novca i terorističih aktivnosti svih svojih članica pa tako i BiH. I ukoliko bi se desilo da ona zbog ne usvajanja ovog Zakona dođe na tu crnu listu, pa ona je prije tri godine došla na crnu listu Komiteta Vijeća Evrope za praćenje sprovođenja presuda Evropskog suda za ljudska prava, pa niko se previše nije nešto, ne vidim da je se nasikirao ili da je požurio da se ta presuda Evropskog suda implementira da bi smo se skinuli sa te crne liste. Ako dođe na ovaj, na ovu znači nije joj prvi put. Ali da kažem da taj Komitet predstavnici Manivala nisu bili, nisu oni s nama razgovarali da vrše pritisak da se Zakon mora usvojiti, nego su željeli da razgovaraju o tome, što vjerujem da je i ovdje bio slučaj, o generalnim aktivnostima BiH na planu borbe protiv pranja novca i terorističkih organizacija. Odlično oni znaju svu situaciju u BiH, kako se vrši pranje novca, ko su potencijalne terorističke organizacije, ko se bavi tim aktivnostima, sve to oni znaju o nama, mi smo pred njima kao rendgenom uslikani i sve znaju i vide o nama. Ali danas je ovdje koleginica Majkić rekla da je za nas ovaj Zakon sporan iz razloga prenosa nadležnosti. I evo, neki su rekli dajte recite koje, gdje je taj prenos nadležnosti. Kad je riječ o dijelu Zakona koji se odnosi na borbu protiv pranja novca, dakle ovdje je sva aktivnost usmjerena na Finansijsko-obavještajno odjeljenje SIPA-e koje je do sada imalo samo obavještajni karakter, dok je istražne radnje o tom, o svi tim aktivnostima vodili su entitetski MUP-ovi i istražni organi Brčko Distrikta. Ovdje je predviđeno, odnosno predloženo ovim Zakonom da i obavještajne i istražne aktivnosti preuzima Finansijsko-obavještajno odjeljenje 21 SIPA-e, i to se naravno detaljno elaborira ovdje kako, na koji način, s ovim, s prvim, drugim, trećim licima, sa obveznicima, na ovakav, na onakav način. Znači, to je direktan prenos nadležnosti da se MUP-ovi entitetski, mene interesuje za MUP RS-a da mu se direktno oduzima ta istražna nadležnost i prenosi se sve na nadležnost BiH. Borba protiv pranja novca u BiH je podijeljena aktivnost između BiH i entiteta. Ovdje se predlaže ovim Zakonom da Ministarstvo sigurnosti o nekim naknadnim aktivnostima propisuje pravilnike kako će se to raditi. Znači, Ministarstvo sigurnosti na taj način, to što piše između redova, faktički vrši funkciju Ministarstva unutrašnjih poslova, što ono niti ima nadležnost, niti mu je propisano, niti je ovlašteno da to radi. To je za nas prenos nadležnosti. I da, kada je riječ o ove dvije oblasti, dakle pranje novca, tačno je da je detaljno elaborirano ovdje i predloženo kako, na koji način da se te aktivnosti, da se bori protiv tih aktivnosti. Ali terorističke aktivnosti koje su možda mnogo više puta opasnije od pranja novca su pomenute onako, da kažem, uzgred i na način da se predviđa da će, da se terorističke aktivnosti će se vršiti na taj način što će neko doći uplatiti u banku ili ne znam preko nekog osiguravajućeg društva određenoj organizaciji novac pa sad taj obveznik treba da ispita odakle taj novac, od koga je došao, na koji način i zašta je usmjeren. Kao da se terorističke aktivnosti finansiraju baš preko banaka i preko finansijskih institucija u BiH, a znamo da 95% tih aktivnosti ide ilegalnim putevima, odnosno finansiraju se ilegalnim putem. I za mene je, dakle kao poslanika koji treba da glasa ili ne glasa za ovaj Zakon, sporno to što je teroristička aktivnost potpuno marginalizovana i zanemarena a ona je mnogo opasnija pojava za BiH nego samo pranje novca. To je za mene sporno. I da je se ozbiljno i na odgovoran način pristupilo izradi ovog Zakona onda bi, dakle, ove dvije aktivnosti bile podjednako tretirane, odnosno i u, da kažem, preventivnom smislu i u pogledu sankcionisanja i konačne borbe protiv toga. To ovdje nije slučaj, dakle to je pomenuto uzgred. I zato ja mislim da i protiv jedne i protiv druge pojave su entitetski MUP-ovi ti koji treba da vode gro aktivnosti i da rade svoj dio posla, što kada je riječ o pranju novca odjeljenja za privredni kriminal MUP-ova entitetskih, naravno da rade i vode te aktivnosti i vrše određene postupke za koje su ovlašteni i koje su im zakonom propisane, a ovdje se nastoji, dakle da se ta aktivnos prenese na Finansijsko-obavještajno odjeljenje i da se na neki način ministarstva, entitetska ministarstva razvlaste od toga. Dakle, to je za nas najspornije, a niko ne spori ovdje iz Kluba SNSD-a da za BiH i ovaj Zakon kao i izmjene Krivičnog zakona itekako su važne i bitne iz same činjenice što je BiH poznata kao, da kažem, plodno tlo u središtu Evrope za pranje novca i za terorističke aktivnosti. Sigurno je da u određenoj mjeri postoji povezanost između te dvije aktivnosti, ali mislim da teroristička atkivnost u BiH zaslužuje posebnu pažnju jer proizvodi mnogo veće posljedice od onoga ko, ne znam, dobije određene svote novca i opere ih preko određenih finansijskih institucija, ako tu uopšte uspije. Mi od terorističkih aktivnosti ovdje imamo ljudske žrtve, imamo velike materijalne štete i imamo vrlo ozbiljne posljedice kao zemlja koja nije pravno uređena i koja jednostavno se stiče utisak pod tim aktivnostima da ovdje može da radi ko god šta hoće i kako mu je volja i kako to želi. Naravno da mi kao legalisti i kao predstavnici zakonodavne vlasti želimo da se tome stane u kraj i da se tome, da se to na neki način i pokaže i među nama, a i izvan BiH da smo mi ozbiljno društvo koje želi, prije svega zbog sebe i svojih unutrašnjih razloga, da se bori protiv toga i da tome ... Predlog ovog zakona nije na tom cilju i nije tako koncipiran da bi mogao dati konkretne rezultate i da bi se postigao taj cilj koji se na taj način želi. Da ne govorim da je ovakav Zakon protiv pranja novca, posebno protiv pranja novca bio možda vrlo poželjan i aktuelan u nekim prethodnim godinama i u nekom prethodnom periodu kad su pojedinci kad nije ovakvog zakona bilo oprali milione i milione, napravili svoja finansijska carstva i imperije i sad neko predlaže ovakve zakone da bi se neko sutra, ne znam, provjeravao je li položio 50 hiljada u banku i odakle mu taj novac, a neko je prije toga u ovom društvu oprao milione, napravio imepriju i sad mi treba da mislimo da takvi pojedinci zaista žele 22 da se u BiH društvo suoči sa ovako opasnim pojavama kao što je pranje novca i terorističke aktivnosti. Dakle, evo ovi razlozi koje je iznijela i koleginica Majkić i koje sam ja iznijela su konkretni razlozi, a najveći razlog je dakle prenos nadležnosti sa entitetskih MUP-ova na nivo BiH i zbog toga Klub SNSD-a neće moći podržati ovaj Zakon.
Zahvaljujem. Replika, poslanica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Prije svega možda bi trebalo, zbog onih koji sjede među nama a koji to precizno ne znaju, kazati da je Manival, kojeg spominjemo danas često, primarni mehanizam Vijeća Evrope za ocjenu mjera koji se koriste za borbu protiv pranja novca i finansiranje terorizma. Dakle, to je, između ostalog, jedna od onih institucija koja ustanovljava međunarodne principe kojima se i mi moramo rukovoditi u BiH. Ovdje se ne radi o principima koje bi trebali donositi mi na nivoima entiteta ili na nivou BiH razmišljati o tome da mi možemo imati neke posebne i drugačije nego su oni koji su općeprihvaćeni i međunarodni u ovim vrlo značajnim aktivnostima. Gospođa Marković kaže da je Zakon čitala između redova. Ja se izvinjavam ali mi zaista u Klubu SBB-a nemamo tu sposobnost pa ćemo vjerovatno zamoliti šta znači – čitati između redova, prepadati nekoga crnim listama. Ja mislim da bi se to prije svega moralo zvati, konačno priznati i odgovorno kazati šta su nam zadaci a ne ignorirati ono šta je obaveza i šta je ono čime se moramo baviti. Koga mi to prepadamo? Ovo je nešto što će po našim leđima biti kontinuirano i u narednom periodu. A kako je gospođa Marković ozbiljnije govorila o terorizmu kao nečemu što nije zastupljeno u ovome, dozvolite da kažem da, između ostalog, radna grupa koja je radila ove prijedloge se rukovodila preporukama već pomenutog tijela Vijeća Evrope i da je poseban akcenat stavljen na borbu protiv terorizma, a to se može vidjeti iz iščitavanja naše ocjene ovog Zakona. Mi smatramo da je on upravo način na koji ćemo dopuniti pravnim odredbama postojeći pravni sistem u BiH i omogućiti uključivanje cjelovitih međunarodnih mjera i standarda za sprječavanje i otkrivanje finansiranja terorizma u preventivno zakonodavstvo BiH, da ćemo poboljšati učinkovitost cjelovitog sistema suzbijanja pranja novca i finansiranja terorizma u BiH i zaštitu finansijskog sistema BiH. Takođe se omogućuje efikasnija borba protiv organiziranog kriminala, korupcije i terorizma. A ono što je vrlo značajno je osiguravanje globalnog pristupa u borbi protiv pranja novca i finansiranja terorizma u skladu sa međunarodnim standardima i međunarodnim principima. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Poslanik Senad Šepić, replika. Izvolite.
Pa evo, zbog ovoga je važno da o ovim stvarima, dakle konkretno razgovaramo. Nekoliko samo osvrta na ovaj komentar kolegice, odnosno izlaganje kolegice Marković. Dakle, 23 ja u ovome članu kojeg ste Vi sad pročitali, vezano za odnose SIPA-e i nadležnim ministarstava, vidim potpuno drugačiji raspored. Dakle, prema onome kako ja to vidim, zato ću zamoliti nekoga od predlagača da priča o tome, dakle da sa svog stručnog ... aspekta govori o ovim stvarima, dakle ja vidim da se ovdje jasnije uređuje saradnja sa organima za provođenje zakona. Dakle, to su entitetski, između ostalog i entitetski MUP-ovi i puno veći angažman Finansijsko- obavještajnog odjeljenja SIPA-e koji treba da servisira i pomogne kapacitete entitetskih MUP- ova da se bave ovim poslovima. To je prva stvar, dakle. Druga stvar, podržavam i ovaj, kako bih rekao, ovu primjedbu kolegice Marković vezanu na ovaj dio koji se odnosi na terorističke aktivnosti. Mislim da i to treba popravljati, ali hajmo to raditi u drugom čitanju. I zato danas treba da ovdje podržimo Zakon u prvom čitanju a da poslije toga, dakle otvorimo i pojačamo i ovu oblast o kojoj ste sad upravo govorili vezano za terorističke aktivnosti. I treća stvar koja se odnosi na ovu, Vaš komentar da je neko oprao milione, napravio imperije. Dakle, otvorite tu diskusiju, recite ko su ti, hajte da i o tim stvarima pričamo, i biću prvi od onih koji će najdirektnije ... da o tim stvarima razgovara i podrži svaki pravedan paket mjera.
Zahvaljujem. Poslanica Milica Marković, replika. Izvolite.
Moja replika je upućena koleginici Dervoz. S obzirom da vidim koleginice da imate često potrebu da nečije diskusije, odnosno diskusije svojih kolega banalizujete, pa tako danas i dio moje diskusije, ja ću Vam na isti način odgovoriti. S obzirom da ovdje ima dosta kolega koji su ljekari toplo Vam preporučujem da ih konsultujete da Vam stručno posavjetuju šta da uradite sa provjerom Vašeg sluha. A kad slušate svoje kolege onda slušajte od početka do kraja i slušajte svaku rečenicu koju govore, a nemojte slušati bna preskok pa onda sebi uzeti za pravo da nekoga komentarišete i da parafrazirate šta je rekao. Ja nisam rekla da sam čitala između redova, nego sam rekla da smo mi u SNSD-u pročita i redove i ono što stoji između redova. Znači, da kažem 200% smo ga pročitali onako i odlično ga razumjeli i zato danas tako diskutujemo. A Vi kada slušate, znači da nebiste vrijeđali svoje kolege svojim replikama i svojim nastupima slušajte od početka do kraja i slušajte dobro ša oni kažu ili nešto učinite prije toga. A kolegi Šepiću da kažem da upravo u tome i jeste problem ovog Zakona što ti trebao jedan dio, odbnosno prvi dio Zakona da se odnosi na borbu protiv pranja novca a drugi dio protiv terorističkih aktivnosti, odnosno borbu protiv takvih pojava u društvu. Ali zakon ako mu fali jedna polovina vi njega ne možete popraviti u amandmanskoj fazi. To je trebao predlagač da predvidi i da ga koncipira tako da on sadržajno sadrži ono sve što mu je naklonjeno, kako se Zakon zove i kako mu u naslovu stoji, da bismo mi eventualno u nekim finesama ili nijansama mogli amandmanima da djelujemo i da kažemo – e, to je ono što bi mi, eventualno smatramo da bi to dalo optimalnu mjeru tom zakonu i optimalan sadržaj. A ako zakonu nedostaje čitav jedan dio, znači čitava jedna cjelina koja treba da bude zastupljena, jer je ona samo ovlaš, uzgred pomenuta, pa nema te amandmanske faze koja može popraviti takav zakon.
Zahvaljujem. 24 Poslanica Ismeta Dervoz, diskusija. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući. Nemam pravo više na repliku pa sam zbog toga iskoristila mogućnost za diskusiju koja će biti vrlo kratka. Uvažena gospođo Marković, manira o kojoj Vi govorite meni nije svojstvena. Dakle, ja Vam ne mogu odgovoriti na takav način niti bih željela jer bih na taj način dozvolita da i ja doprinesem nedozvoljenom načinu komunikacije u Parlamentarnoj skupštini BiH. Uvažavajući našu dobru namjeru i to zbog čega mi sjedimo ovdje u ovom Parlamentu ja ću ipak smatrati da je ovo stvar Vašeg lošeg raspoloženja danas. Ja ne funkcioniram na takav način. Niko iz Kluba SBB-a neće na takav način, diskreditirajući svoje kolege na vrlo neprihvatljiv način, nastojati da riješi bilo šta u Parlamentarnoj skupštini. Mi diskutiramo, iznosimo svoje stavove, iznosimo svoja mišljenja, i to ni na koji način nije personalizirano, niti usmjereno protiv bilo koga od prisutnih zastupnica ili zastupnika. Ako to za Vas nije prihvatljivo i ako je jedini način ova vrsta agresivnosti onda dozvolite da ćete ostati uskraćeni za jednak odgovor. Zahvaljujem gospodine predsjedavajući.
Zahvaljujem. Poslanik Boško Tomić, replika. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa, mi iz RS-a pokušavamo koliko je to god moguće da ukažemo na određene stvari i da time kažemo da u RS-u se takođe borimo protiv i korupcije i kriminala i da na svaki način nastojimo da to eliminišemo. Međutim, ovdje u Parlamentu kada se god pomene da će se neke stvari regulisati na nivou entiteta ovdje se odmah smatra da to nije dobro, a mi gledamo da to što je moguće više i ... i spustimo i do opštinskog nivoa, tamo gdje može da se neke stvari rješavaju. Međutim, ovdje je uvijek samo centralizacija u svakom smislu i na svakoj poziji. I biranje ili ne biranje riječi, mislim da u ovom Parlamentu treba da se odnosimo odgovorno, da uvažavamo stavove iz jednog entiteta koji dolaze. A posebno bi tu malo više osjetljivosti trebalo od onih koji su najbrojniji, mislim na one iz reda bošnjačkog naroda, koji bi morali da malo više vode računa o tom dijelu da se prema ljudima koji dolaze iz drugog entiteta ne odnose na takav način da sve što nije na nivou BiH nije dobro. To nisu dobre poruke. Ja mislim da nećemo na takav način doći do rješenja, a rješenje ovdje i kompromis su u BiH neophodni. Evo, u Saveznoj Republici Njemačkoj, u bilo kojim zemljama, masa zakonodavstava rješava se na nivoima kantona ili na nivoima republika itd. Ovdje sve što nije na nivou BiH to nije dobro. Mislim da takva praksa će nas dovesti u vrlo tešku poziciju u kojoj sigurno nećemo doći do kvalitetnih rješenja. Hvala.
Poslanica Azra Hadžiahmetović. Izvolite. 25
Zahvaljujem. Ja moram reći, evo na kraju diskusije da je bilo dosta teško slušati s jedne strane diskutante koji govore jezikom argumenata i s druge strane one koji govore tzv. argumentima, ali evo, dozvolite na kraju možda i da predložim povodom ovog Zakona, ali ne samo u slučaju ovog Zakona. Mi već imamo u više navrata, pogotovo u posljednje vrijeme, slučajeva da nam dolaze zakoni u parlamentarnu proceduru od predlagača Vijeća ministara, jednoglasno usvojeni na Vijeću ministara itd. I evo sad posebno inicirana diskusija kolege Tomića, bilo bi možda dobro da mi vratimo ovaj Zakon Vijeću ministara, jer ja sad se pitam ima li u Vijeću ministara ikoga iz RS-a, jer ako je tamo jednoglasno usvojen Zakon u čemu je kuršluz. Mi očito imamo neki problem proceduralne prirode. Drugo, ja bih pozvala kolegice i kolege da se ne troše više na nekim argumentima koji imaju specifičnu težinu kada vide da vas ovi drugi ne slušaju sa jezikom i mislima i argumentacijom argumenata. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Ako dozvolite i ja bih nekoliko riječi ... ali trenutno nema nikog ... Dame i gospodo poslanici. Dakle, želim takođe povodom ovog vrlo važnog Zakona da kažem nekoliko riječi, naravno u prilog potrebe da ovakav jedan zakon što prije usvojimo i u jednom i u drugom domu Parlamentarne skupštine BiH. Često se zaboravlja jedna vrlo važna činjenica, a to je da država BiH ima dva strateška vanjsko-politička cilja. To su EU, članstvo u EU i članstvo u NATO paktu. To nisu samo vanjsko-politički prioriteti, to je i alat za unutrašnju transformaciju države BiH. Ti strateški ciljevi BiH nisu usvojeni preglasavanjem, to često takođe zaboravljamo, oni su jednoglasno usvojeni od nadležnog organa, od Predsjedništva BiH. Sve dok Predsjedništvo BiH ne promijeni te strateške vanjsko-političke ciljeve ja mislim da bismo svi trebali da radimo na način da ih što prije implementiramo. To govorim zbog toga što često se ovdje povlači teza o prenosu nadležnosti. Mislim da bi bilo korektno reći da svi moramo biti svjesni da u tom procesu naših euroatlantskih integracija. Postoji nešto što je, ja ću reći, neizbježno, a to je da određene nadležnosti sa nižih administrativno-teritorijalnih jedinica prenosimo na nivo države BiH, ali i tu se nećemo zaustaviti. Svako onaj ko dublje uđe u tu problematiku jasno mu je da u narednom periodu biće i prenosa nadležnosti sa države na EU i na neke druge institucije takođe. To nije samo naše iskustvo u BiH, takvu praksu su sprovodili i svi oni koji su došli u članstvo NATO pakta i EU prije nas. Ja se nadam da i mi želimo jednog dana da budemo u tom društvu. Druga stvar, kada je riječ o ovom konkretno Zakonu, ovdje niko nije negirao, ili barem ja nisam čuo, činjenicu da je ovaj Zakon, a to su dali i relevantni ljudi takvu ocjenu, da nije u skladu sa evropskim standardima već naprotiv ovaj Zakon je u skladu i sa evropskim direktivama. I za razliku od nekih drugih zakona ne traži čak ni neka nova finansijska sredstva osim našu političku volju da dođemo do jednog ovakvog zakona. Moram reći da s obzirom na činjenicu da je zakon u prvom čitanju zaista bi bila kardinalna greška da danas u prvom čitanju ovaj Zakon ne prođe. Stoga pozivam, evo sve, vidim da su to uradili i neke kolegice i kolege prije mene, da pokušamo usvojiti ovaj Zakon u prvom čitanju. Ako ima potrebe imamo drugu 26 fazu, imamo mogućnost amandmana da promijenimo, ali da ovaj Zakon ne propadne danas kod glasanja. Moram reći s obzirom na negativne konsenkvence u slučaju da ovaj Zakon ne prođe po cijelu državu, sve njene građane i narode, u ovom slučaju, kao i brojnim drugim slučajevima, bilo bi dobro da se malo više aktiviraju i oni koji su kreatori dejtonskih ustavno-pravnih rješenja. Oni koji su kreirali Dejtonski mirovni sporazum su osim Aneksa IV kreirali i Aneks X. U BiH ovakvoj kakva jeste evidentno je da ovaj Aneks IV vrlo često mora se integralno posmatrati sa Aneksom X. S ovim smo zaključili raspravu o petoj tački dnevnog reda. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda, Ad. 6. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o praznicima Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Denis Bećirović (zakon u prvom čitanju). Kolegijum nije postigao saglasnost o Prijedlogu zakona u prvom čitanju, tako da ovdje nama rasprave. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda, Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o graničnoj kontroli – predlagač: Savjet ministara BiH (prvo čitanje)
Evo, ovo je taj drugi zakon i na njemu manifestujemo koliko smo u stanju da raspravljamo i otklanjamo nešto što može da se promijeni. Dakle, ovaj Zakon u mnogo čemu tretira oblast granične kontrole, prelazak državne granice, granične prelaze, graničnu liniju, zaštitno(?) područje, prenos i kontrolu prenosa oružja, municije itd. E sad, Ministarstvo bezbjednosti ne bi bilo Ministarstvo bezbjednosti kada ne bi napravilo i onu kvaku 22 koja govori u prilog tome da treba nešto uzeti a da se to ne vidi tako direktno. Član 19. Zakona o graničnoj kontroli, odnosno dodavanje stava 3. u tom članu, ali i izmjena člana 62. stav 1. koja iza tačke b) dodaje tačku c) u suprotnosti je sa važećim propisima kojim se regulišu pitanja javnog reda i mira kao i sa ustavnim nadležnistima u RS-u. Podsjećam vas da je nadležnost za javnim redom i mirom entitetska nadležnost. I kad se dogodi slučaj na granici koji zahtijeva intervenciju policije, ako je to u nadležnosti policije RS-a onda recimo granični prelaz Gradiška pozivaju MUP RS-a da interveniše na granici. Ovom prilikom 27 dodavanjem ova dva člana ta nadležnost se daje sad Graničnoj policiji. Pitala sam direktora Granične policije otkud ovo i čovjek mi reče, zaista nije učestvovao, bili su neki njegovi ljudi koji su tamo to kontrolisali, učestvovali u tom radu, ali takve greške nisu evidentirali, čak možda nisu ni predložili. Dakle, jasno je da opet ta stvar dolazi iz Ministarstva bezbjednosti. Mi smo dali pozitivno, znači glasali smo za principe pod uslovom da ova dva amandmana budu brisana iz Prijedloga zakona. Ako ne budu brisana ova dva amandmana Zakon će doživjeti sudbinu kao i prethodni.
Zahvaljujem. Nema više, za diskusiju se prijavio poslanik Senad Šepić. Izvolite.
Hvala lijepa. Dakle, ovaj Zakon kojeg imamo pred nama mi ćemo iz Kluba SDA podržati u prvom čitanju. Imaćemo neke reakcije i očekujemo da predlagač nam do naredne sjednice, dakle pripremi komentare i na neki način odgovori na pitanja koja su i nama dilema. Imamo nekoliko dilema koje se odnose na neke nejasne članove i nejasne pozicije unutar samog ovog Nacrta zakona. Dakle, ovdje se spominje da avio prevoznik može biti fizičko lice. Imamo jednu dilemu – može li avio prevoznik biti fizičko lice. Nije jasno definisan način na koji se prelazi, odnosno koje su to isprave koje su potrebne za prelazak državne granice. Umjesto tog termina u prethodnom zakonu se stavlja termin važeće putne isprave što na neki način ne definiše jasno poziciju onih ljudi koji se nalaze i koji žive u ovim pograničnim dijelovima i oni koji su do sada koristili ove pogranične propusnice. Isto tako ovdje ima jedan dio koji se odnosi, zato molim predlagača, dakle da prati ove diskusije, da ih na neki način uzme u razmatranje, ima dio koji se odnosi i koji kaže da pojedinci ili grupe lica mogu prelaziti granicu ukoliko postoji posebna, potreba posebne vrste. Dakle, ovo je prilično nejasno šta je to zapravo posebna vrsta, ko cijeni ovu posebnu vrstu, kako, na osnovu čega ovo radi, na osnovu čega se određuje, dakle u kom kapacitetu se može primijeniti jedan ovakav član, itd. Tako da bih, da ćemo u tom smislu iz Kluba SDA, pozivamo evo kolege iz drugih klubova da podržimo Zakon u prvom čitanju jer se on prvenstveno odnosi na izmjenu člana 36., odnosno to je novi član Zakona koji se dodaje a koji treba da bude odgovor na našu poziciju kada je u pitanju partnerstvo za mir. Ali ove nejasnoće koje postoje u Zakonu, dakle da ih, evo kroz amandmansku fazu, koju ćemo mi iz Kluba SDA predložiti, oni će takođe biti uvjet našeg konačnog opredjeljenja o ovome Zakonu, i očekujem da predlagač u tom smislu pripremi kvalitetne odgovore u narednom periodu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Da li ima još poslanika koji žele diskutirati? Nema. Zatvaram raspravu. Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda, 28 Ad. 8. Prijedlog odluke o imenovanju članova Komisije za odlučivanje o sukobu interesa – predlagač: Zajednički kolegijum oba doma Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu o osmoj tački dnevnog reda. Prelazimo na devetu tačku, Ad. 9. Izvještaj o radu Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za izradu prijedloga izmjena i dopuna Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH
Hvala predsjedavajući. Budući da ćemo na narednoj sjednici raspravljati o samim dokumentima koje je ova Privremena zajednička komisija predložila, dakle, poslovnicima i Predstavničkog odma ovdje i u Domu naroda u drugom Domu, ja ću zaista vrlo kratko reći samo nekoliko stvari, sve ostalo stoji u Izvještaju. Na samom početku ja želim se zahvaliti ljudima koji nisu članovi Komisije koju je ovaj Dom imenovao a aktivno su učestvovali u radu. To su prije svega predstavnici Friedrich Ebert Štiftung fondacije Konrad Adenauer fondacije, OHR-a, delegacije EU u BiH, OSCE-a i USAID- a koji su pomogli u radu, ne samo u traganju za konkretnim rješenjima, nego i kroz materijalno- tehničku pomoć. Dvije rečenice ću samo reći. Prvo, princip koji smo na početku rada ove radne grupe ustanovili je bio da ono što se može usaglasiti ide u prijedlog novih poslovnika oba doma, ono što ne može ostaje vani i čeka neka bolja vremena. Zbog čega ovo kažem? Zato što smatram da je veliki posao urađen, da su članovi iz svih stranaka uložili zaista veliki napor da se usaglase neke stvari za koje smo smatrali da će ići vrlo teško i da su ljudi radili u dobroj vjeri i vrlo koraktno jedni prema drugima.Ja ću se ovdje zaustaviti, sve ostalo ima u samom Izvještaju, uz napomenu da ćemo o konkretnim tekstovima poslovnika raspravljati na narednoj sjednici i Predstavničkog i Doma naroda. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 29 Prije svega želim izraziti svoje zadovoljstvo da sam bila članicom ove Komisije i potvrditi ovo o čemu je gospodin Magazinović upravo govorio, da je to sigurno jedan pokazatelj na koji način se u dobroj vjeri i sa odgovornošću može raditi u komisijama Parlamentarne skupštine BiH, u odnosu na ovako važan i vrijedan zadatak koji smo imali pred sobom. Ja samo želim naglasiti da sam kao članica Komisije izdvojila svoje mišljenje vezano za jednu tematiku i problematiku. Smatrala sam da je bilo potrebno usvojiti, uvrstiti dokumente koji se odnose na ostvarivanje ravnopravnosti spolova u tijelima i ravnopravnosti u jeziku, koji se koristi u dokumentima Parlamentarne skupštine BiH. Kako je danas, koliko znam, na dnevnom redu sjednice Zajedničkog kolegija upravo razmatranje dokumenata koji se tiču završetka rada radne grupe za ravnopravnost u jeziku, a i kako je gospodin Magazinović rekao, na sljedećoj sjednici ćemo detaljnije o ovome razgovarati, ja još jedan put pozivam da evo o ovome svi razmotrimo i kažemo svoj pozitivan stav, ja se nadam, i na taj način obezbjedimo isključivanje diskriminacije koji se odnosi na zastupljenost, rodnu ravnopravnost u tijelima i ono što se odnosi na rodno osjetljivi jezik u Parlamentarnoj skupštini. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući. Čestitam Komisiji prije svega na obimnom poslu koji je obavila i smatram da je ovo jako, jako veliki posao koji je urađen. Ali i smatram također da Predstavnički dom a svakako i Dom naroda treba da učine sve napore da se ove izmjene poslovnika, odnosno da se prijedlog novog poslovnika usvoji u ovom sazivu, inače što budemo išli bliže izbornim aktivnostima moguće također da ne postignemo taj cilj. Zahvaljujem se također na agilnosti Komisije koja je tražila mišljenje ... svakog poslanika pojedinačno i komisije. Radili smo s tim prijedlozima, ima još neki prijedlog kojeg ću ja lično kao poslanik uputiti kada se bude razmatrala ova amandmanska faza, tako da ćemo imati prilike, siguran sam, da imamo Poslovnik koji je mnogo kvalitetniji od prethodnog. Pokazalo se u prethodnih 8 godina da on zahtijeva određene izmjene, makar u jednom sazivu, a ... slučaju u dva saziva ... Mislim da to ima i više razloga i potrebe radi efikasnosti rada Predstavničkog doma, obzirom na broj poslanika koji je izabran u ovom Predstavničkom domu. Važno bi bilo da Poslovnik kao, dakle, najznačajniji, uslovno rečeno, zakonski akt za poslanike bude što je moguće efikasniji i operativniji. Hvala vam.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 10. tačku, Ad. 10. Razmatranje inicijative poslanika iz Kluba SDP-a BiH sa 61. sjednice Doma, održane 30.12.2013. godine, koja glasi: „U skladu sa članom 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 33/06, 41/06, 81/06, 91/06, 91/07, 87/09 i 28/12), Klub poslanika SDPBiH podnosi inicijativu kojom se zadužuje 30 Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH da formira privremenu komisiju Predstavničkog doma za utvrđivanje ukupne potrošnje budžetskog novca na ime prihoda i privilegija koje se ostvaruju na osnovu obavljanja dužnosti u institucijama BiH. Predlažemo da se, kao tačka dnevnog reda sjednice Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, uvrsti predlog zaključka o formiranju privremene komisije Predstavničkog doma za utvrđivanje ukupne potrošnje budžetskog novca na ime prihoda i privilegija koje se ostvaruju na osnovu obavljanja dužnosti u institucijama BiH“ U skladu sa članom 8. podnosi se inicijativa gdje se zadužuje Predstavnički dom Parlamentarne skupštine da formira privremenu komisiju Predstavničkog doma za određivanje ukupne potrošnje budžetskog novca na ima prihoda i privilegija koje se ostvaruju po osnovu obavljanja dužnosti u institucijama BiH. Kolegij je kao nadležnu komisiju odredio Komisiju za finansije i budžet. Nadležna komisija je Mišljenje o inicijativi dostavila 05.02. i inicijativa je podržana i upućena u dalju proceduru. Otvaram raspravu. Uvaženi kolega Saša Magazinović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Jednako kao i na prošloj tačci pokušaću vrlo kratko reći nekoliko naznaka vezanih za ovu inicijativu, a tim prije što smo imali, kao što ste rekli, već raspravu u nadležnoj komisiji. Dakle, ovo je inicijativa koja je upućena još prošle godine, ali je zbog, evo i nekih posljednjih dešavanja dočekala drugu polovinu februara da se o njoj izjasnimo. Dakle, činjenica da je u prošloj godini ovo inicirano govori da nije razlog ovoj inicijativi nedavni događaji, mada ono što je i danas inicirano kroz poslanička pitanja a tiče se troškova između ostalog koje je dijelom, odnosno koji su dio troškova koje obuhvata i ova inicijativa, je nešto što je i Komisija za finansije i budžet sugerisala da bude jedan od rezultata rada ove Komisije. Ja se zahvaljujem Komisiji za finansije i budžet koja je vrlo ozbiljno razmotrila ovu inicijativu, sazvala sjednicu gdje je ovo bila jedina tačka dnevnog reda i na jedan način dala i svoju sugestiju da osim transparentnosti, koja je cilj ove inicijative, rezultat rada trebaju biti i mjere na racionalizaciji troškova, što je i intencija Kluba SDP-a koji je predlagač. Iz samog teksta inicijative, a i ranije ste bili upoznati pošto smo ovo već jednom razgovarali, Komisija bi imala zadatak da utvrdi ukupan iznos potrošenog budžetskog novca u zadnjih sedam godina, odnosno zadnja dva mandata, na ime prihoda, pazite ne plata nego prihoda onih koji su predmet ove inicijative, kao i svih drugih privilegija. Podsjetiću, ovo se odnosi na članove Predsjedništva BiH, Vijeće ministara, poslanike i delegate u Parlamentarnoj skupštini, direktore svih institucija i rukovodeće družavne službenike. Kada su u pitanju gore pobrojani, osim onoga što su njihova različitim aktima utvrđena prava, mi smo kroz ovu inicijativu tražili i da se za svakog od onih koji imaju pravo na dvadesetčetveročasnovno korištenje službenih automobila, kao još jedna od dodatnih informacija, doda i cijena koštanja automobila u trenutku nabavke. Ja, nema potrebe da nabrajam šta sve podrazumjevaju beneficije i šta sve podrazumjevaju primanja, to imate u samoj inicijativi. Ono što je novost u odnosu na prethodne jeste i rukovodeći državni službenici. Pošto je, nisu moje riječi, ali dosta je kolega to izreklo da se ne 31 mogu otvoriti Službene novine, da se ne nađe neki od dežurnih rukovodećih državnih službenika, koji je imenovan, Boga pitaj gdje, pa zašto da i taj dio transparentnosti ne bude zastupljen. Takođe je prijedlog da ova Komisija radi besplatno, i naša je procjena da se ovaj posao može završiti u vrlo kratkom roku od 7 do 10 dana i da u njemu trebaju učestvovati sve političke stranke. I na kraju želim reći da transparentnost Parlamenta, Parlamentarne skupštine BiH, kada su ove stvari u pitanju, nikada nije bila upitna, međutim u drugim institucijama i organima vlasti sigurno neće štetiti dodatni stepen transparentnosti, na način kako je to Parlament pokazao. I, ono što na kraju želim reći, a to smo, o tome smo razgovarali na Komisiji za finansije i budžet, da u trenutku kada ova inicijativa bude usvojena, ona postaje vlasništvo Parlamentarne skupštine BiH, ne nijedne političke partije ili pojedinca, bez obzira ko ima kakav odnos prema njoj. I u tom smislu vas pozivam da je podržimo.
Zahvaljujem. Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, prije nego što se pojavila ova inicijativa i to traje i u fokusu je interesovanja mnogih nevladinih organizacija, tzv. nevladinih organizacija, napraviće jednu digresiju da sam prije tri ili četiri godine tražio od Savjeta ministara informaciju, mada ni oni ne mogu utvrditi, da se približno vidi koliko ovdje egzistira nevladinih organizacija, kakve su to nevladine organizacije, šta je njihov cilj, ko to finansira. Ma potpuno je jasno, skupe se njih troje, četvero, otvore sajt neke vlade bilo koje u inostranstvu i samo vide daju li oni pare i oni odmah sebe proglase za neku nevladinu organizaciju, pa postave gore na displej, gdje u sekundi čovjek ne može ni primjetiti koliko se ona mijenja, i kao eto, potrošnja je ogromna, mi smo krivi za ovo, za ono. Ali, u prilog ovoj inicijativi, ja ne znam da li to kolege gledaju, interesuje li ih, ali eto, meni slučajno sam naišao na to i neću da im pridajem važnost, da navodim koja tri portala su objavila sva imena poslanika iz Predstavničkog doma i delegata u Domu naroda, naravno bez ijednog ministra, bez ijednog direktora direkcije, bez bilo koga drugog, ali mi smo svi. I šta sad tamo stoji? Pored imena nekog od mojih kolega i kolegica, ako je predsjednik komisije stoji – koristi telefon toliko i toliko, koristi auto neograničeno, paušal, e to je posebno. Pa sada je u ovoj državi najvažniji ovaj tzv. bijeli hljeb, kao da niko ne jede crni hljeb, a sve nam je crno izgleda kako su ovi krenuli. Skupe se njih jedno 20, 50 i 1.000, mene bi bilo sramota ako sam ja ne bih mogao skupiti 5.000 ljudi na mirni neki dogovor. A njih se skupi 1.000 i oni su neki plenum. Čuj plenum. Kakv plenum i kako, skupe se ljudi, dosadno nekim naravno, neki imaju razloga, ali ja nikada nisam čuo da taj plenum traži razgovor bilo s kim od evo nas izabranih političara. I oni sada traže neku ekspertsku vladu, kao da postoji država igdje u svijetu da vladu bira neko na raskrsnici a da u izboru te vlade ne učestvuju stranke. Ima li ijedna država a da ne postoje stranke u toj državi? Nema. I carevine i kraljevine, pa kralj pita tamo ima neki, i u jednopartijskom sistemu, koji ja dobro pamtim, i tada su vodili računa o nacionalnoj zastupljenosti. Evo, pokoj im duši, da je se sjeti i njih neko i alahrahmetile jer trojica su, u onoj državi Branko Mikulić predsjednik CK, Hamdija Pozderac predsjednik Skupštine, a Milanko Renovica predsjednik Izvršnog vijeća. Tri nacije zastupljene i tada. Ali, pored mog imena stoji kao da je neko birao, baš sam to gledao, interesantno, Slavko Jovičić poslanik – paušal, ne znam, 736 KM. Kao da je to neka tajna. Ali ti portali se utrkuju, oni imaju pravo, ja to ne osporavam, da u Zakonu o dostupnosti informacija traže informacije, a ovi jedva čekaju iz naše službe da to njima dostave, i 32 što bi narod rekao đuture. Pa ste svi ..., prvo vi iz kolegija. Da ste vi vlasnici ove zemlje, da vi imate toliko privilegija da možete raditi šta hoćete. Otuđiti čak auto parlamentarno koje vam je stavljeno na uslugu po zakonu i Poslovniku, imate pravo na to. Ali eto, tamo su oni napisali da je to vaše. Pa čovjek se zapita da li stvarno u ovoj zemlji iko ikome odgovara? Ova inicijativa, ja bih je sada podržao da ona nije populistička inicijativa u smislu sa specijalnim namjenama jer je to u predizbornoj kampanji. Ma, dosta je meni više i predizbornih i poslijeizbornih i raznih kampanja i ne znam ni ja čega, privilegija. Ja nikada još nisam vidio da je neko otišao u blagajnu i rekao, daj čovječe neću da primam paušal, neću da primam platu, neću da primam topli obrok, neću ništa, odričem se svega. Ja nisam čuo takav da je pojavio se izabrani zvaničnik, bez obzira bio poslanik, delegat, ministar, pomoćnik, zamjenik, ne znam ni ja ko sve ima pravo. Dakle, kada čovjek vidi tamo šta oni pišu, a nema mogućnosti kao Erdogan da kaže – stop internet, ne možete objavljivati što mi ne odobrimo. Eh, kamo sreće da ima te mogućnosti, a onda bi rekli da sam ja diktator, pa tražim ja da za sve ovdje ugasim. Ma ja tražim da ovdje se normalno objavljuju informacije tačne. Tačne informacije. Ali tamo nećete naći nijednog direktora, kao što ima u štampi, da prima 25.000 maraka veću platu, da je jedan primao 44.000, itd. itd. Dakle, ja sam samo ovdje govorio o ovim, internet, jer internet je čudo. Čudo šta oni tamo rade i kako se oni samo organizuju i kakve oni, a ja bih sve podržao što oni traže. Evo, danas je bilo inicijativa od mojih kolega da smanjimo plate, smanjimo ovo, evo sve ćemo smanjiti ali pod uslovom da plenumaši plate 100 miliona maraka oštete što su sve uništili i spalili. Ko su plenumaši? Ja tražim od naših institucija da izađe sa imenima. Ali ja nisam ni tužilac ni sudija da im ja sudim. Mogu li oni platiti 100 miliona maraka oštete što su napravili u ovom stampetu uništavanja imovine? Mogu li? Neće to platiti. Sakrivaju se, a kriv im je uvaženi profesor i poslanik Božo Ljubić što traži ono što je tražio, i stavite mene tamo zajedno ako Vam ne smeta da i ja sam sa Vama da ono tražimo na listi. Dakle, suština cijele priče, kao da se ne zna kolika je moja plata, kao da se ne zna koliko ja primam za topli obrok, kao da se ne zna koliko ja primam za prevoz. Ma sve je ovdje poznato. I ovdje više moja komšinica zna, nego što će ova inicijativa ući u proceduru da mi formiramo neku komisiju. Ali evo, kako bude većina tako ću i ja glasati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Saša Bursać. Imate 10 minuta vremena. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Neću potrošiti sigurno, pitanje je i trećinu vremena. Pa evo, samo da kažem da moj kolega Boško i ja, mi smo bili na Komisiji i bili smo uzdržani kada je u pitanju ova inicijativa, jer zaista kada se uzme ovako ona jako lijepo zvuči i baš je onako populistička, znači ko je to rekao tu se slažem u potpunosti, ali definitivno mislim da ponovo ćemo doći u poziciju da se priča o Parlamentu i o parlamentarcima, kao što reče kolega Slavuj, i to više nije nikakav problem. Nema novina koje to više napisale nisu i ne znam po koliko puta, vjerujte mi, evo sumnjam da iko od nas ovdje ima šta da sakrije. Vjerujte nemam ni ja nikakvih opterećenja, neka se piše, znači to je tako kako jeste i samo neka se bude realno, znači u tom pisanju i nema nikakvih problema. Problem je samo kada se iznose neke neistine. 33 A što se tiče tog dijela transparentnosti ja bih se složio sa kolegom Magazinovićem jer on je to obrazlagao i na Komisiji. Međutim, obzirom da mi smatramo da je to populistička, baš iz tog razloga, da evo, hade još jednom da napišemo koliki je to novac itd. Transparentnost nije sporna, evo ja sam uvijek za transparentnost, nemam nikakvih problema, ali šta ćemo sa momentom koji se zove dosljednost? Ja vam odgovorno tvrdim da ima institucija BiH koje nama podnose izvještaje i kojima smo mi, hajde da kažem, titular ovdje, koje apsolutno ne rade ništa, jednog jedinog slova napisale nisu, nigdje olovkom zabole nisu, godinama, godinama. Evo, nećemo mi istraživati ko je to, formiraćemo komisiju, tri koje budu takve, najgore, ćemo ukinuti. Evo, ja to predlažem, odmah sad. Iza njih tri koje budu najgore, ma ko bio, Srbin, Hrvat, Musliman, ostali, ili ne bitno ko, smijenit ćemo direktora ekspresno, ekspresno, znači nekoga ko je na čelu te institucije. Odmah ćemo to uraditi. Eh, ako ćemo biti transparentni ja predlažem da budemo i dosljedni. Međutim ne, znači pričaćemo o transparentnosti, ispričaćemo šta imamo sami o sebi ili ćemo to prepustiti nevladinom sektoru da oni to još malo nakite i tu ćemo negdje stati. Ne, hajmo ovako. Znači imamo mnogo institucija koje troše mnogo novaca, koje ne rade apsolutno ništa, koje aposlutno postoje, ja ne znam još uvijek zbog čega, iako evo sjedim mjesecima u ovoj sali, vjerujem da mnogi od nas ne znaju, osim da budu svrha sami sebi. Dajte da ispoštujemo i ovaj princip, dajte da budemo dosljedni, dajte da ukidamo sve ono što ne radi. Ako radi to na opštinskom nivou neka ostane na opštinskom nivou, na kantonalnom, na entitetskom, ako ne radi na državnom, mi o tome treba da raspravimo, treba to hitno da ukinemo. Treba da na taj način smanjimo troškove, hitno. I to bi po meni bila dosljednost. I ja vas molim, ako želite da se, da ova inicijativa dobije podršku dajte joj momenat dosljednosti. Nije potrebna samo transparentnost. Ta transparentnost izađe imenom i prezimenom, poreda se, od poslanika koji ima najviše primanja, do nekog ko ima najniže. I to prođe u svim novinama i to prođe Bog zna koliko puta. Mislim da na ovaj način i sebe možemo, neću reći opravdati, nego jednostavno zadovoljiti više u tom kontekstu da nismo najgori. Ima daleko, daleko, daleko gorih od nas, iako mi u očima nevladinog sektora ne uživamo znači neko to veliko povjerenje da smo nešto pretjerano vrijedni, iako svako malo sjedimo u ovoj sali. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Mirsad Đugum. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Još jednom samo da napomenem Slavku, na njegovo izlaganje, da, ali radi pozitivnog primjera želim da istaknem da ima onih kojih ste rekli da nema, da ih niste vidjeli. Naš zastupnik ili poslanik, doktor Kabil, ne prima ni jedne marke plaće niti razlike u plaći. Sav svoj paušal daje studentima, kao i svi ostali zastupnici iz Saveza za bolju budućnos, sav paušal daju studentima. I ministar, ministar prima, Radončić prima samo jednu marku plate. Ima, i nije to bit sada, neka navedu se i drugi primjeri, ne možemo reći da nema takvih. Ali možemo biti isto kao što je bilo i prije, da su poslanici, apsolutno nisu profesionalni zastupnici, da imamo Kolegij koji može biti profesionalni, da je to čast, uz određene naknade koje su za putne troškove. Imamo situaciju kada je bilo tako. U ovom Parlamentu, prije rata apsolutno nije bilo profesionalaca. Rijetki su bili koji su bili u komisijama. Radili su, ali treba obezbijediti preduslove da na njegovom radnom mjestu, ima slobodne dane, tada kada je na zasjedanjima i kada je na određenim aktivnostima. Mi ćemo se ovdje samo baviti populizmom vjerovatno oko ovoga dijela zato što nas je ovaj dio 34 čitave situacije nametnuo. Tačno je da je takva ista situacija u privredi, u javnim preduzećima gdje se dijele plate znatno više, a poslanici su najviše na udaru. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Slavko Jovičić, replika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Podržavajući ovo što je rekao uvaženi kolega Đugum, ali to ne piše na tim portalima što ste Vi sada rekli. Da to piše ja bih odmah rekao – svaka čast poslanicima iz Stranke za BiH, ovaj, ne BiH, nego bolju budućnost, ali dobro, isto je. I oni su isto tako. Dakle, i njih ću sada uključiti, i profesorica Azra Hadžiahmetović nije profesionalno direktno vezana u Parlamentu, ali evo profesorice nemojte replicirati, slučajno sam Vas pomenuo zato što je bio, nije bio, eto smatrajte lapsus, nego da Vas ne uzumam ovaj, naprotiv, uzmimo Vas kao pozitivan primjer. Ali to ne piše tamo. Tamo samo što nije naglasilo – ovi lopovi iz Predstavničkog doma, ovi malo manje ili malo više, lopovi, delegati u Parlamentu. A ovi lopovi drugi koji su bezbroj, njih nema nigdje. To je suština, izazivanje haosa. I sada se sve svelo da je najveći problem BiH, i ove demonstracije što su dili ovi plenumaši, bijeli hljeb. Pa dođu oni tamo i uzimaju, ne znam ni ja šta, i dođu iz drugih gradova i njih 50 blokira da se ja danas ne mogu vratiti. I neki dan idem na pregled, moram, imam problema zdravstvenih, i ne mogu preći, sreća pa sam vidio sa 100 metara da su dole blokirali cestu pa sam se mogao vratiti da me još ne uhvate tu. E to je problem ove zemlje, a ne to šta će biti transparentno i napisano u njihovom sajtu. Pa, ja nisam rekao da oni trebaju pisati afirmativno. Neka pišu sve negativno. Ako postoje, ali neka pišu istinito, istinito da pišu samo. Ne može pisati nijednom poslaniku da mu je plata 8.000 maraka, kada svi znamo da nije, ali tamo piše. Ne može pisati poslaniku da poslanik prima, neću govoriti koja imena, neka traže svi, da prima preko 12.000 raznih primanja u Parlamentu. Pa to je suludo. Takvi izazivaju i pozivaju narod, koji nas naravno ne voli, a oni nas birali, pa nisam ja rekao da su nas birali iz ljubavi, nego na glasačkim mjestima, ali izazivaju još više i samo podgrijavaju nesreću i izazivaju nerede. A sada kada ovo krene ovako, ko god tamo dođe i kaže – dole vlast, oni jedva čekaju. Naravno, pa i Rade Šerbedžija. Svaka mu čast, umjesto da je snimao filmove, i volio sam ga, i on došao kao nešto, stavio šešir pa i on daje neku podršku. Trebao je milion puta doći da da podršku ovdje da se snimaju filmovi o BiH, da nas promoviše negdje tamo gdje on ima nekih mogućnosti, nego došao i on da daje podršku plenumašima, a njih se skupilo 150. Ako ikada budem organizovao demonstracije ili neki skup, ako ne skupim 1.000 ljudi nikada se u javnosti više neću pojaviti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, Saša Magazinović. Izvolite.
Pa vidite, ovdje se u fokusu našlo nešto što je samo mali dio ove čitave priče i očigledno da je, da smo ovo raspravljali prošle godine, kada je ovo inače predloženo, da bi u drugačijem tonu raspravljali. Mislim, nema ovo veze nikakve ni sa plenumima ni sa čim, a proizilazi tako 35 nešto kroz raspravu. Poslaničke plate su deseti dio čitave ove priče, a na njih očigledno da se ovdje najviše osvrćemo. A ja ću, ja moram na nekoliko stvari samo pokušati pojasniti. Kolega Jovičić je kazao da svako ima pravo na informaciju, ali njemo ko biva smeta što je to samo o poslanicima. Pa evo, nije, evo nije. Dakle, ova inicijativa se najmanje odnosi na to i već smo rekli da o transparentnosti Parlamenta u poređenju sa svim drugim institucijama je izlišno i govoriti, pošto su to informacije koje su svima dostupne. Kako ih ko koristi to zaista je stvar onoga ko to radi. Reći ja bih ovo podržano da nije populističko. Pa evo, hajte Vi predložite, pa neka bude populističko, ja ću Vas podržati. Nije ovdje uopšte suština priče u tome ko je predložio, kada je predložio, nego je suština u onome da dođemo do ovih podataka. I kao što je 100 ljudi najbogatijih, odnosno sa najvećim primanjima u Federaciji objavljeno, kao što vidim ovih dana da se govori u RS-u, dajte malo da vidimo ko su to ljudi na nivou BiH. Kolega Bursać kaže – ovo je inicijativa gdje će se opet povesti priča o Parlamentu i parlamentarcima. Ja mislim totalno suprotno. Dakle, još jednom pozivam da se bavimo suštinom ove inicijative koja govori o koštanju iz budžeta svih onih koji obnašaju funkcije. Kolega Bursać, o Vama, i o meni i svima ostalim svi sve znaju. Međutim, ima jako puno stvari koje javnost ne zna, a treba da zna. I ja se slažem sa nekim od stvari koje ste Vi predložili na fonu zaključaka, jer ja Vas pozivam da se uključite u rad ove grupe, predložite tamo, ja Vam garantujem da će to proći. Naravno prije toga trebate podržati inicijativu. Ja ne bih volio da se stekne utisak o ikome ovdje da pokušava naći razlog da ove stvari ne izađu u javnost i da na ovaj način štiti ljude koji jako puno koštaju budžet, a o čemu javnost ne znam. I jedna je stvar kako ko raspoređuje svoja primanja, i to je njegova individualna odluka, a druga je stvar da li su ona visoka ili nisu. Ja zaista neću upasti u zamku da govorim kako svoja primanja raspoređuju članovi Kluba SDP-a, jer mislim da to ne bi bilo korektno prema onim kojima se na neki način time pomaže, jer prava pomoć je kad čovjeku pomogneš a da to niko ne zna, a ne kada pomogneš i objaviš. Ja mislim da to nije uredu.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Drago Kalabić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Više su to pitanja predlagaču, pa možda kasnije u zavisnosti od odgovora ću se javiti za diskusiju, ali imam neka pitanja. Šta je termin privilegija? Ja bih volio da mi se objasni šta to znači. U terminološkom smislu ko je to odredio, ko je protumačio i šta je, ko je odredio sebi nešto što se zove privilegija. Jedno su zakonski termini, pripadajuće stvari ili na osnovu propisa i zakona, a privilegija je nešto drugo. Znači da vidimo, ali možda ja nerazumijem stvari. Znači da mi se kaže terminološki šta znači pojam privilegija. Druga stvar, ako kaže se da se hoće proširiti, da ovo ne bude popisna komisija, SNSD neće učestvovati u popisnoj komisiji, znači ako se sve ovo može dobiti o nama, imamo sve. I ne mislim da iko treba sporiti bilo kakvu transparentnost rada. Šta se od ovoga ne može dobiti? Vrlo je veliki problem da pojedinačno poslanik ili novinar ne može nešto od ovoga dobiti. Volio bih da mi se kaže šta se to ne da. Ako imamo to na dohvat ruke i ako to imamo sve pa zašto da sada pravimo od toga popisnu komisiju, ako imamo. Ako nemamo, onda je problem. Ako neko ne dozvoljava, krije, i ne zna se ništa od toga, onda je problem. Ali daj da vidimo to. Ja mislim da je 36 u Prlamentu napisano, i neka je napisano, i mi nemamo s tim problem. Sve što je napisano, apelujemo naravno da se ne laže i neistiniti podaci da se ne iznose, ali svaka tačna informacija mora da bude dostupna. Ali ne treba sada da mi dodatno kao papagaji učestvujemo u nečemu što svi znaju, da mi sada formiramo komisiju jer nemamo prečeg posla. I ono što je najznačajnija primjedba, kaže se da je prošireno, nije samo u Parlamentu. E ovdje se slažem. I ovdje se govori o institucijama BiH. Zašto je predlagač izuzeo određene institucije? Zašto recimo nema Centralne izborne komisije, kao institucije BiH, pa recimo, pa ja, izvinjavam se ako ja nisam, jer ste vi nabrojali ovdje, ispravite me znači ako griješim, ovdje se govori o službenicima, činovnicima i nabrojali ste agencije. Centralna izborna komisija nije agencija. Pa vidite, zašto ste izuzeli Sud i Tužilaštvo kao institucije BiH? Pa, čekajte. Znači, o ovim što ste predložili ja znam sve. Što mi fali mogu da dobijem u roku dva sata, bar ja mislim da mogu, možda se varam. A o ovima što niste predložili ne znam ništa. Kako može radnik u Sudu da zaradi 12.000 na jednom seminaru? I mi o tome ćutimo. Ali ćemo svakih pet dana razapinjati Slavka Jovičića, koga su već razapeli, ili mene, ili bilo koga drugog. I treća stvar, šta je namjera ove komisije? Ako dopišete rečenicu koja kaže – mi poslanici Predstavničkog doma, koji smo sve učinili da ništa ne promijenimo od ovoga što piše, tražimo to i to. Ako tu rečenicu stavite ja ću glasati bjanko, ali stavite tu rečenicu. Mi smo sve učinili da se ništa od ovoga ne promijeni. Pa vas još jednom, po stoti put obavještavamo kako je. E ovakvo je, pošto ste zaboravili, evo mi smo to sada fino popisali, napisali i napravili. Evo, ova popisna komisija još po stoti put upozorava da to ...
Zahvaljujem. Replika je davno prošla.
Završavam. Evo ovo su moja pitanja predlagaču.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Aleksandra Pandurević, također replika. Izvolite.
Zahvaljujem se. No, zabrinuh se, jer se složih sa uvaženim kolegom Kalabićem, to nešto izgleda neće na dobro. Šalim se malo. Moram se osvrnuti na ovo što je uvaženi kolega Magazinović govorio da ovdje nije riječ o populističkoj inicijativi. Da ova inicijativa nosi možda naslov zaključak o formiranju privremene komisije itd., da ne čitam, s prijedlogom mjera, ja bih shvatila. Da je ova inicijativa došla na početku ovog mandata od SDP-a kao partije koja je u vlasti, ili da je došla prošle godine u ova doba prije formiranja budžeta, ja bih shvatila i rekla nije populistička. Sve ovo što je navedeno u ovoj inicijativi možete dobiti kroz jedno poslaničko pitanje upućeno Ministarstvu finansija i trezora, gdje postoje svi ovi podaci. I čak smo imali sve ovdje, ja se dobro sjećam, mislim da je neko od kolega iz SDA postavio poslaničko pitanje o primanjima direktora i da smo dobili kompletan spisak, možda prije jedno 7, 8 mjeseci. 37
nije uključen mikrofon
Izvinjavam se uvaženi kolega Jurišiću. Ali sve smo te podatke imali. Hajde, evo imačemo, razapinjaćemo nekoga, da ne bude razapet Parlament, razapinjaćemo direktore, razapinjaćemo ministre, da vidimo koji ministri koriste ... po aerodromima itd., pa ćemo se toga uhvatiti. Ali šta je efekat? Hoćemo li smanjiti budžet, hoćemo li se obavezati da ćemo smanjiti budžet svim onim koji su rastrošni? Hoćemo li se obavezati da ćemo ugasiti one agencije koje nemaju svrhu, evo recimo Komisiju za koncesije BiH, koja je za osam godina potrošila 8 miliona maraka i donijela tri odluke, a ima 20 zaposlenih. Evo, neka SDP izmjeni taj dio odluke i mi nemamo problem da imamo obavezujuće zaključke da to podržimo. Hvala.
zahvaljujem. Uvaženi kolega, Niko Lozančić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo. Ja sam, evo već drugi mandat u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH i naslušao sam se i nagledao svakakvih prijedloga i svakakvih inicijativa pa me ne čudi što smo dobili i ovu inicijativu. Znači inače ovaj, vjerovatno da mi je prvi put da je čujem ne bih se mogao čuda načuditi šta je cilj, šta se hoće, šta je poruka, za koje svrhe može, treba koristiti i stotinu drugih pitanja. I ne bih ja puno o inicijativi, nego o navali, o utrkivanju kako da objasnimo svekolikoj javnosti kako je ova Parlamentarna skupština nepotrebna institucija, kako je ona suvišna institucija, jer je toliko skupa da niko pametan ne bi trebao prihvatiti da postoji. I ova, i normalno svi drugi parlamenti u ovoj zemlji, a onda u skladu s tim i vlade koje ti parlamenti biraju, jer što će nama demokracija kada ona ovoliko košta. Ona je stvarno preskupa zabava za ovako siromašnu zemlju. I pošto imamo već Ured visokog predstavnika, znači imamo vlast, neće past vlast, ako ukinemo sve ove institucije, samo treba i formalno formalizirati, znači ovaj, prinudnu upravu u ovoj zemlji ili neki ljepši naziv i reći da se raspuste sve ove institucije i nema troškova. O svim ovim troškovima za koje bi, evo kao trebalo formirati ovu Komisiju, postoje proračuni koji se objavljuju u Službenom glasniku, postoji Zakon o slobodi pristupa informacija i do sada ko god je živ htio mogao je dobiti bilo koji traženi podatak. Kolega Kalabić je postavio pitanje značenja riječi privilegija. U ovom prijedlogu zaključka kolega Kalabiću, evo vidjeli ste, znači da je privilegija ako nekakav uposlenik koji je slučajno rukovodeći državni službenik ima topli obrok. Ja da budem iskren ne znam koliko je sada topli obrok u institucijama BiH, 4, 5, 6 maraka, ali recimo znam da je u Elektroprivredi BiH 20 KM. U ovoj Elektroprivredi što nam duguje 200 miliona poreza, kojom upravlja suvereno SDP kao politička stranka, njom ne upravlja vlada. Znači, Elektroprivredom BiH upravlja SDP BiH i tamo daju topli obrok od 20 KM. Tamo upravitelji pogona imaju veće plate nego članovi Predsjedništva BiH. Ali o tome nećemo. Hajmo narodu malo pustiti da se zabavlja zastupnicima, članovima Predsjedništva, članovima vlada, da se ne bi sjetili da u ovoj državi javna poduzeća urušavaju ovu državu, jer kada ne plaćaju poreze i doprinose onda onemogućavaju ljudima u Zeničko-dobojskom kantonu, 38 u Tuzlanskom kantonu, da imaju kvalitetnu zdravstvenu zaštitu. Ko im je odobrio to? E hajmo ih zabaviti pričama o paušalima, hajmo ih zabaviti pričama o plaćama, a to je već poznato. Ko je koga instruirao, ko koga plaća da javnost zabavlja ovakvim stvarima. Jer, radnika Konjuha i drugih opljačkanih firmi, ne interesuje koliko ima ministar u vladi ili zastupnik u Kantonalnoj skupštini. Njega interesuje ko je dopustio da se obavi kriminalna privatizacija. Što nije spriječeno, što nije zaustavljeno, ko se talio tamo s kim? To ga interesuje, i on je ljut na sve i svakoga, jer neko ko je trebao raditi svoj posao nije radio svoj posao. Kako je moguće u ovoj zemlji da neko za 10 godina stekne bogatstvo od par stotina miliona maraka i da ne bude u zatvoru, a plati poreza nesrazmjerno, i o tome postoje podaci, kako je to moguće? A imamo institucije koje bi trebalo to raditi. Umjesto toga, umjesto da tražimo od tih institucija da to rade, da vrate narodu pokradeno, hajmo ih usmjeriti na parlamente, jer tada parlamenti će se baviti sami sobom. Neće se baviti onim što bi trebali. Ja bih volio da mi u ovom Parlamentu, i u svim drugim parlamentima, svaki dan vodimo rasprave dok ne istjeramo stvari na čistac ko je doveo do toga konkretno, i od tih ljudi imena, ko je doveo do toga da imamo ovoliko kriminalnih privatizacija, točno, personalno, bez obzira o kome se radilo. Ko su ti koji duguju preko 300 miliona KM, ustvari 400 miliona za indirektne poreze? Kako je moguće bilo nakupiti toliki porez, ... toliki dug, pored svih tih institucija? Kako može neko dugovati 200 miliona? Dakle, to meni nije jasno. Ja bih volio, možda je nekome jasno. Kako je to uopće moguće i da firma postoji normalno i da ima topli obrok 20 maraka i da upravnici pogona imaju po 7, 8 tisuća maraka plaću, a ne plaća porez, ne plaća doprinose za zdravstveno osiguranje. I možete misliti kome ne plaća, ne plaća onim ljudima kojima je najteže u ovoj zemlji, koji pod zemljom zarađuju kruh, rudarima. To je sramota. I ja sam, evo sto puta ponavljam i ponavljaću, ali interesantno pored svih tih silnih institucija da niko se time ne bi bavio, hajmo se baviti zastupnicima. Neću, jer ova, ova inicijativa je zamjena teza, od pokušaja da se mi zabavimo sami sobom da se ne bi bavili onim čime bi se mogli baviti i zato neću podržati ...
nije uključen mikrofon
Ovo vam je druga, je li potrebno ili ćete sačekati da ostali kažu šta imaju. Hajte Vi ste, druga replika. Izvolite.
Vidite, ja se nemam namjeru stvarno više uključivati, niti bilo sa kim ubjeđivati. Na kraju krajeva pretpostavljam da svi već imaju svoj stav kako će glasati, ali sam dužan radi korektnosti kolegi Kalabiću, koji je vrlo korektno postavio nekoliko pitanja i nedoumica, u ime Kluba koji je predlagač odgovoriti na ta pitanja. Prvo je pitanje bilo šta je termin privilegije. Da ne trošimo puno vremena piše u samoj inicijativi, i nemojte da vam bude razlog da ne podržite ovo što se možda ne slažete sa formulacijom. Evo, Vi predložite kako to da stoji ja ću prihvatiti. Što se tiče Centralne izborne komisije, Suda i Tužilaštva i potrebe da se zna o tome sa kojim budžetskim novcem ove institucije raspolažu, odnosno koliko košta obnašanje funkcije sudije, tužioca, člana Centralne izborne komisije, ja potpisujem odmah da i to uđe u ovu priču. I vjerujte da nije ni sa kakvom namjerom to izostavljeno, i zašto da ne. Ako govorimo o transparentnosti trebaju ljudi da znaju i 39 to. Što se tiče drugih vaših prijedloga ja očekujem ova Komisija da će, kao plod njenog rada, izaći sa zaključcima koje ste i Vi predložili. I iskreno se nadam da Vi niste dio onih koji će ovu priču zaustaviti tražeći izgovore koje smo mogli čuti kroz raspravu nekih drugih. Što se tiče kolegice Pandurević, Vi ste još jednom pokazali svoju površnost. Da sam ja sebi dozvolio to da sa zaključcima, koji trebaju proizaći iz rada ove komisije, izađem unaprijed, bar pet ljudi bi ovdje reklo da ja imam komunističke manire koji stavlja zaključke na sto prije nego što se bilo kakva rasprava obavi i nešto se zaključi. Dakle, ja to neću sebi da dozvolim, ali izgleda da je drugima dozvoljeno na taj način da nastupaju. Međutim, ono što ste Vi predložili oko smanjenja budžetskih izdvajanja i slične mjere, ja, odmah da Vam kažem ja to podržavam i pozivam Vas, evo uključite se, budite član ove komisije i predložite to. Sve ono što Parlament usvoji to će biti tako, a evo ja bjanko kažem da ću ja lično to podržati. I na kraju, kolega Lozančić je imao govor s kojim je htio reći ono što on zna da je htio, ali ovo je inicijativa koja se tiče nivoa BiH, institucija BiH. Ja ću vas podsjetiti da je identična incijativa ovoj usvojena u Federalnom parlamentu i između ostalog otvara prostor da se, ne na osnovu špekulacija, nego konkretnih podataka i iz javnih preduzeća bavi time. A ja zaista ne bih volio da se ova diskusija nastavi u ovom pravcu i da iz nje proizađe da ovdje sjedi jedan broj ljudi koji sebe stavljaju u prvi plan i izlažu javnosti, a pri tome štite one najrastrošnije. Jer sve kako duže rasprava traje ja vidim da ovdje ima ljudi koji zapravo hoće da zaštite one najrastrošnije. Da li neko hoće da sebe zaštiti, o tome ja neću donositi zaključke, nek to svak procijeni za sebe. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći za diskusiju se javio uvaženi kolega Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Kolegice i kolege. Evo, imao sam potrebe da se javim, znači za diskusiju po pitanju ove inicijative Kluba zaštitnika SDP-a BiH, kad su u pitanju znači potrošnja sredstava Prorčuna BiH i privilegije koje izlaze iz obnašanja različitih dužnosti zastupnika, Ministarskog vijeća, službenika, itd. Nemam ništa protiv ove inicijative, ali nisam siguran ako provedemo ovu inicijativu i usvojimo ove zaključke da ćemo nešto time dobiti. Znači, da biste napravili nešto morate zadati sebi točno u zadatak, točan zadatak, jer ovdje u nas ima ljudi koji su jako obrazovani, koji su i znanstveno se usavršavali i oni točno znaju, znači kad uzmu neku temu za nekakav rad, a ovdje se radi o jednoj vrlo složenoj temi, šta iz te teme na kraju žele dobiti i koji su zaključci. Ovdje o troškovima i privilegijama, spomenula je kolegica, a ja sam postavio zastupničko pitanje kolika su primanja, znači ukupna primanja. Mi miješamo ovdje, malo brkamo pojmove o plaćama i o primanjima. Zna se točno kolike su naše plaće od 4.300 do 4.600, vama predsjedavajući 800, ne znam koliko, točno se zna. Primanja po osnovu paušala, rada u komisijama, ne znam ni ja, izlaze do 6.300, 6.700, 6 i nešto. Znači naša, svih nas ovdje koji sjedimo u ovim klupama mjesečna primanja su od 6.000 do 7.000 KM.
Nije tačno. 40 [[zajednička diskusija]] ____________(?) Pokažite mi tu platu.
Paušal, ne, ne, imate paušal, imate rad u komisiji ____________(?) Pokažite mi tu platu, molim vas. Ne, ne, oprostite molim vas, plaća 4.300, imate paušala 800, imate rad u komisijama 400 i nešto, imate toplog obroka, pa sračunajte koliko. [[zajednička diskusija]]
Hoćemo li moći da diskutujemo među klupama da napravimo pauzu pa da se to raščisti ili ćemo nastaviti ovako dajući riječ pojedinim kolegama.
Nastavit ćemo, nastavit ćemo. Evo, kad to sve utvrdimo postavićemo pitanje šta ćemo sa tim podacima? Ja sam imao jedne prilike ovdje, kad smo imali revizorska izvješća i izvješća ovdje, izvješća službe DERK-a, gdje sam, ... ljudi u BiH, ovi što prosjeduju niko ne zna šta je DERK, pa možda ni pola nas ne zna, ne znam ni ja koja im je uloga, pravo da vam kažem da ne znam koja je uloga, prošli put smo imali njihovo izvješće i ja osobno sam pitao, ovdje su sjedili direktor i zamjenik, kolike su vaše plaće. On rekao koeficijent 7 zarez nešto puta ovo, da je rekao na 4.200, otprilike do 4.500, vidjeli smo da su oni ispali među onih 100 tamo koji imaju neka, bar u javnosti što je izašlo, da su im primanja 6.500. Znači, oni su nas slagali. Koji je njihov učinak zato što dobiju 6.500 tusuća, što građani BiH to plaćaju, ja to stvarno ne znam. Evo, kad bismo mi, znači iznijeli sve ove podatke i onda temeljem tih podataka kad ih dobijemo trebamo donijeti određen zaključak šta ćemo s tim, šta ćemo s tim. Hoćemo li ta primanja smanjiti, ukinuti, ali o tome već znamo, ne samo od prije mjesec dana, od prije dva, nego to znamo da su ta primanja tolika već od kad smo mi ovdje u ovim parlamentarnim klupama. I kad kažu ovdje, ljudi kaže koje su to, evo vidim kolega Kalabić, koje su to privilegije? Pa privilegije su mnoge. Jedna do tih privilegija su, evo ovdje recimo korištenje vozila na 24 sata. Mi često puta govorimo da, ne znam ni ja, Danska, Švicarska, Švedska vlada imaju po, ne znam, 5 auta, 10 auta, 25. Pa evo, da vidimo vladajuća većina ovdje, Ministarsko vijeće je, neka oduzme sebi te privilegije da ne koristi, pa i vi predsjedavajući i dopredsjedavajući, da ne koristite auta po 24 sata, da ne idete s njima u svatove, da ne idete s njima na more, da ne idete s njima na planinu, još stavite i skije gore, vidio sam ovih ministara stave i skije, zatamnjena stakla. Pa, to su privilegije, to je moć vlasti. Iz takvih vozila onda se ne vidi ova bijeda na ulici, jer mislimo da je sve tako sjajno kod nas i kroz ona tamna stakla, jelde, pa kupite sebi auto, kupite sebi auto. I šta je još problem? Ovo što kažu privilegije i ovaj bijeli hljeb ili kruh, pa nas ima pola ministara, od raznoraznih, od kantona, od Federacije, od države, 41 koji ne znaju kad završe mandat gdje će, nemaju šta raditi, nisu stručni ni za šta, ne rade nigdje. Prema tome, i to su problemi. E onda se ti po svaku cijenu se bore za ove privilegije. Zato kažem, ove zaključke bi podržao da znamo kad dobijemo ove brojke, evo sad kad vam ja kažem, ja imam tolika primanja, šta ćemo s mojim primanjima? Umanjiti ih, smanjiti ih, ne znam ni ja ili bilo koga od nas. Ali za naša primanja vrlo je interesantno. Za njih zna cjelokupna javnost u BiH, nisu ovo tajne. Ali problem je upravo na nižim razinama ili na ovim nekakvim agencijama za koje niko živ ne zna. Evo, imali smo prosvjede „švicaraca“. Direktor Agencije za bankarstvo 9.000 maraka prima. Njega ne zna niko osim u zgradi stambenoj gdje stanuje, niko živ ga ne zna. I neće uprijeti prstom u njega niko živ, a u kolegicu Dušanku Majkić, nju znaju, ona je često na televiziji, reće – pa majku joj ona ima ne znam ni ja 6, 7.000 maraka, a ovoga ne zna niko živ. I nju će možda i napasti ili bilo koga od nas, kažem. E, to su znači vladajuće strukture, mogu napraviti, ne samo za razinu države, ako smo vladajuća struktura i na nižim razinama, onda trebamo ujednačiti prihode, a to se čini da središnja plaća, odnosno prosječna plaća u BiH je osnov kolika može biti i najveća plaća, odnosno najveća primanja. To mogu iskoristiti sada vladajuće većine, kako u ovom Parlamentu, tako na entitetskim razinama, tako na kantonima, da ta primanja budu negdje u iznosu prosječna plaća:3, 4, 5, već kako se procijeni. Apsurdno je da mi danas imamo u javnim poduzećima, tamo je najveći kriminal, da imamo topli obrok koji je za jedno 20 maraka veći od prosječne plaće u Federaciji. I o tome niko ne priča. Znači, topli obrok koji je na razini mjeseca za 20 maraka veći od prosječne mirovine u Federaciji. I mi govorimo da smo socijalno osjetljivi. Našem graničnom policajcu, našem pripadniku SIPA-e, našem pripadniku OSA-e je dovoljno 6 maraka za topli obrok, a u javnim poduzećima, evo ja znam u Federaciji, otprilike 15.000 uposlenika, njima je topli obrok 15, 16 i 17 KM. Vlast ista na razini države, ista na razini Federacije BiH. Ako kažem da su to problemi to i jesu problemi. Ali, evo još ću samo spomenuti malo u kontekstu, jedan dio mi je, građani BiH, kaže jel' ima novca, ma ima novca, samo je loše raspoređen i za ono što nemamo niko nije odgovarao i niko nije procesuiran zbog toga. Ako Željeznice Federacije BiH su kupile vlakove ili kompozicije koje se ne mogu vozati po željeznici i zbog toga nikome ne fali dlaka s glave, pa gdje je vlast? Gdje je Vlada, SDA-ova, SDP-ova i sve te tamo? Znači, javno taj i taj kupio 5, 6 kompozicija vlakova pa ćemo ih, mi smo jedini koji rentamo vlakove za Tursku. Dobro je, evo nisam siguran je li ministar Bijedić, znači 150 miliona maraka, moje dijete vraća taj kredit. Nema željeznice blizu Livna 300 km nigdje i oni vraćaju taj kredit, ovo što smo mi, što je neko digao i kupio te vlakove i uzeo proviziju, ono kad smo pričali o Zakonu o javnim nabavkama itd. Evo vidim vrijeme. Ja sam ovdje nekoliko puta potencirao priču, Terminali Federacije BiH 15 miliona maraka smo platili zato što je neko prekinuo ugovor i nikome dlaka sa glave ne fali. Štite se kadrovi SDP-a, štite se kadrovi SDA, niko zbog toga nije odgovarao. I mi pričamo ovdje da utvrdimo koliko imamo mi. 15 miliona maraka smo mi platili, mi svi ovdje, i moje dijete je platilo zbog nečije neodgovornosti jer smo izgubili spor na međunarodnom sudu u ne znam ni ja. Spominjao sam ovdje i odvjetničke usluge koje su 6 miliona kuna, pa smo vidjeli u emisiji jednoj da vlasnik odvjetničkog ureda iz Zagreba je rekao da je bio zahtjev da se u prvoj godini plati milion i po kuna, a narednih 4 miliona kuna da se plati u 3 godine. Ne, naši su potrčali odavde da to plate odjednom svih tih 6 miliona kuna. Oni to znaju što su to platili odjednom, a ne u razdoblju od 3 godine. Tu su suštinski problemi za koje mi ovdje, ne da nemamo rješenja, imamo rješenja, ali treba ih rješavati na odvažan, kulturan i dostojanstven način, a da oni koji su prouzročili probleme da je njima mjesto iza rešetaka, a ne na odgovornim funkcijama u institucijama BiH, Federacije ili kantona. 42
Zahvaljujem. Kolegice i kolege poslanici u 13:00 sati je zakazan Zajednički kolegij. Zajednički kolegij je zakazan iz razloga što se moramo dogovoriti i pozivam predsjednike klubova da raspravimo o Komisiji za provedbu zakona o sukobu interesa. Kao što se sjećate na prošloj sjednici smo izglasali zaključak da se na Zajedničkom kolegijumu zajedno sa predsjednicima klubova pokušamo dogovoriti oko Komisije. To i jeste bio razlog zašto sam pustio da se ova tačka dnevnog reda do 13:00 sati vodi kako bi bili na toj sjednici, inače bi morali glasati prije toga i ponovo odložiti glasanje o Komisiji. Zato molim vas do 14:00 sati je pauza, u 14:00 sati nastavljamo ovu tačku dnevnog reda, a ja se nadam da ćemo biti poslije toga u mogućnosti da glasamo i o ovoj tački dnevnog reda. [[PAUZA]] Kolegice i kolege molim vas zauzmite svoja mjesta, nastavljamo sa tačkom. Kolega Drago Kalabić nije tu, sljedeći za repliku se javio uvaženi kolega Saša Bursać. Izvolite. Samo malo molim vas, kantonalne, zeničke stvari ćemo rješavati poslije, dajte da ovo čujemo prvo.
Hvala predsjedavajući. Ja sam se javio za repliku gospodinu Jurišiću, ali evo
Koga nema.
njega nema, ali nema veze. Nema ni gospodina Magazinovića ... (?) nije uključen mikrofon Ma nema veze, ni to nema nikakve veze. Ma evo, ipak ja hoću vama da kažem jednu stvar, ja sam se javio njemu za repliku iz razloga toga što definitivno s jednom njegovom rečenicom bi se složio, a sa drugom ne bi, s jednom bi s drugom ne bi i tako sve kroz njegovu cijelu diskusiju, bi, ne bi, i onda do kraja kad je došlo ne znam šta da radim da li bi se sa njim složio ili ne bi, ali definitivno ne bi oko onih nekih navoda da mi imamo neka enormna primanja ..., jer plaćeni smo za rad u komisijama, evo ja sam u četiri komisije nisam plaćen ni za jednu. Nisam profesionalni poslanik, ne primam platu ovoliku i onoliku, primam od Parlamenta tri hiljade maraka, znači plus paušal, plus putne troškove. I onda sam, u tom kontekstu nije mi jasno, znači, hajd razumijem da su ove tri hiljade prihod, ovi putni troškovi to je zakonska neka obaveza i ovaj paušal, ali nije mi jasno šta je tu od toga privilegija. Ovo znači što je gospodin Magazinović, odnosno što je SDP naveo u svojoj inicijativi, a brani gospodin Magazinović, tako 43 da evo kolege možda sa vama da podijelim šta je u ovom dijelu meni privilegija i da li od vas neko ima neku privilegiju. To su moja prava, znači, koja ja ostvarujem zakonski i ne vidim šta je tu problem, ali vidim problem da je to neka privilegija. Ni na koji način ne osjećam se privilegovanim, ni na koji način, osim toga što znači, što su nam svima visoke plate, pa eto nek bude da je i moja plata visoka, nema nikakvih problema. Ali u tom kontekstu ne mogu da se složim, znači ni sa gospodinom Jurišićem, ni sa gospodinom Magazinovićem. Definitivno, kada sam rekao da ne razumijem gospodina Jurišića, nisam ga razumio ni ono neki dan kad je pričao o kupovini onog svog mercedesa, tako nije mi jasno ni danas o mnogo stvari o čemu je pričao, jer definitivno na ovaj način navučemo sebi na vrat i medije i nevladine organizacije i sve ostalo. A evo, ja da vas podsjetim svi smo učestvovali vjerovatno u nekom, u nekoj nevladinoj organizaciji i oni jednostavno putne troškove onako kao što nam ovdje obračunava se po zakonskom osnovu, obračunava se i u Federaciji i u RS-u na isti način, znači to je zakonska kategorija obračunavanja.
Vrijeme.
Oduzeli ste mi malo vremena smirivajući Parlament, molim Vas. Znači na taj način obračunavaju oni naknadu za putne troškove, ja putujem do Parlamenta 290 km u jednom smjeru, 290 imam dok se vratim, mislim da je to pravo koje, a evo recimo gospoda koja dolaze sa Pala, evo moj kolega Slavuj, on uopšte nema pravo na to, ali pravo, ne privilegiju. Znači ponavljam još jednom, definitivno inicijativa iz tog razloga nije dobra, ne zna se, mislim da privilegija nema, to su čista zakonom određena prava. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Salko Sokolović, diskusija povodom inicijative hoćemo li to staviti kao tačku dnevnog reda ili nećemo. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ovako, Klub SDA podržava formiranje privremene komisije i ja i kolega Fazlić u raspravi na Komisiji za finansije i budžet smo iznijeli taj stav. Gledajte, kad pričamo na ovu temu uvijek treba poći od sebe, ovaj, porediti se sa drugima na sad, ne znam koliko je svrsishodno, ali evo interesantno je da je ova inicijativa pokrenuta prije nego što se desilo na prostoru Federacije to što se desilo, ali smo mi tada istakli na Komisiji, ja i gospodin Fazlić, da ovo jeste interesantna tema i ono što bi privremena komisija trebala da uradi, ali obavezno da poslije rada te komisije imamo rezultat. Mi insistiramo na rezultatu. Taj rezultat bi po nama bio, ukoliko se ustanovi da su ta primanja velika, privilegije velike, smanjenje onda ukupne potrošnje budžetskog novca na ime prihoda i privilegija koje se ostvaruju na osnovu obnašanja funkcija u institucijama države BiH. I ukoliko ne budemo imali te zaključke mi ćemo se prema tome odrediti. Mislim da rad te komisije ili ova ideja neće, rad komisije neće biti dobar, ova ideja neće dobiti, neće za rezultat imati nešto što bi, na neki način, trebalo biti određena pozitivna, evo ja bi rekao, korekcija koja će se na neki način uklopiti jel' u današnju ekonomsku, socijalnu situaciju u 44 državi BiH. Iz tih razloga, evo još jednom kažem, podržavamo formiranje ove komisije. Svakodnevno smo mi u nekoj situaciji da kroz medijski prostor čujemo određene, evo sad možemo reći, špekulacije hipotetički postavljene cifre plata. Evo i mi, vidite, ovdje poslanici ne znamo između sebe kolika su primanja a iznosimo, da ne kažem neku težu riječ, određene cifre koje nisu istina i rad ove komisije će ako ništa i s te strane izbaciti ono stanje kakvo je u ovom momentu i onda naša odluka sigurno ovdje u Parlamentu treba, ako, kažem, bude to nešto enormno veliko, ići u smjeru korekcije. Pretpostavljamo da bi ova naša inicijativa trebala sad da se dalje prenese, ja mislim da i mi to svojom, svojim načinom rada, preispitivanjem stanja unutar sebe, možemo projektovati dalje na entitete, na kantone, da ne kažem i u opštine, ako ništa preko svojih političkih predstavnika na tim nivoima vlasti. Mada bi po meni javnost to trebala takođe dodatno da svojim pritiskom pomogne da se realizuje na ovim nižim nivoima vlasti. I u nekom vremenskom periodu bi sigurno imali po ovom pitanju jedan pozitivan efekat, jedan korektan odnos ubuduće i od strane građana prema poslanicima. Po meni nikako ova inicijativa ne može biti, ne može biti loša samo je treba na jedan korektan pošten način provesti dalje u djelo. A o tome, ovaj, da se sad falimo koliko ko izdvaja, šta daje, ko ovdje radi za marku, ko mercedes džipom dolazi u ovaj Parlament a radi za marku, ko se namirio prije toga, ja mislim da je to period koji je pred nama, da i to treba na neki način da ispitamo i da vidimo pod kojim okolnostima, na koji način se neko enormno obogatio u ovoj državi, a danas dolazi ovdje da radi za marku, pola marke ili 50 feninga itd. Hvala predsjedavajući.
Zahvaljujem. Replika, kolega Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Replika na izlaganje gospodina Sokolovića i svih onih koji se zalažu za ovu inicijativu. Da odmah kažem nisam protiv ovoga, ali vodimo li računa ljudi da je kraj mandata, imamo efektivno još pet mjeseci, avgust je godišnji odmori, septembar predizborna kampanja, ćao đaci, prekida se, ovaj saziv Parlamenta se pozdravlja ko je s kakvim inicijativama nastupao zaboravlja se, dolaze novi. E sad, ima li prioritetnijih stvari u ovoj zemlji? Pa kad je prekinuta 63. sjednica, a danas nastavljena, onda sam tražio da dođe ministar bezbjednosti ovdje i da kaže kakva je situacija bezbjednosna u zemlji. Danas nastavljamo sjednicu i još ne znamo kakva je situacija bezbjednosna u zemlji. Ne znamo ko je odgovoran za ovo, ko ovo sad sve diže, šta ova rade plenum i rekao sam do sad bezbroj puta, ko pravi ove nerede po zemlji, da li oni vode računa da oni nanose štetu i oni razvaljuju BiH, nije je Slavko Jovičić poslanik SNSD ili Srbi iz RS-a. Oni razvaljuju, zato, nisam ni u kakvom strahu i nikad se ne bojim, sve sam strahove pobjedio, ali dođem ovdje u Parlament i sad treba da razmišljam i kažem kolegi Tomiću – hoćemo li preko Vraca, hoćemo li preko tranzita, hoćemo li kroz grad, kuda ćemo, šta ćemo. S Pala, ne znamo doći u Sarajevo, a ovo je naš grad, ne što su nas prepali nego što ne znam hoće njih doći 50 kod Higjenskog zavoda i zaustaviti saobraćaj, čuj 50 ljudi zaustavili saobraćaj. Kako je to moguće u gradu jednom sa civilizovanim narodom? Ali eto, oni se sami proglase nekim parlamentom i ne znam ni ja kako se već zovu, ko zna i šta će biti, i oni upravljaju sa zemljom. I sad neko traži da ja ovdje podržim ovu inicijativu a imamo još 5 mjeseci. Da je u prvoj godini mandata, drugoj godini, pa ja odmah to podržavam. Ali ljudi imamo prečih stvari, zimska turistička sezona propala, ogromni gubici, bezbjednost niko ne zna kakva je, kakva će biti sjetva hoćemo li mi 45 dočekati sa korom hljeba izbore, niko o tome ne vodi računa. Nego daj mi sad ovo kakva je privilegija, ma imam privilegiju evo sam priznajem, imam privilegiju što o nečem odlučujem, eto to mi je jedina privilegija. A kad me neko pita šta si donio, koju odluku? Evo ne znam. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Adnan Bašić diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, cijenjeni gosti, ako možda nisu već otišli slušajući sve ovo, poštovani predstavnici medija, kojima smo mi izgleda i danas jedna mini atrakcija u svim ovim dešavanjima. Prvo ću se pozvati na naš vlastiti narod i njegovu mudrost, jer on je uvijek stariji i pametniji od sviju nas kao pojedinaca, ima ona jedna njegova koja kaže – dabogda se o sebi zabavio. Evo, mi čitavu današnju sjednicu u ogromnom broju slučajeva bavimo se sami sobom, tako smo sami presudili. Što se tiče ne samo ove inicijative, nego i one prve, vidjeli ste kako smo počeli danas ovu sjednicu, sistemom koncentričnih krugova polako se nervoza uvukla i u ovaj visoki Dom, došla je i do nas. Ono što se dešava i na ulicama naših gradova proizvelo je današnji način i razmišljanja, promišljanja i reagovanja. Zato se i dešava ovo što se dešava. Svi smo pomalo nervozni, a mnoge je strah. Ja bih rekao pošteno, imaju pravo da se boje jer znaju zašto se boje, ali dobro, nisam ni Tarabić, ni Nostradamus, ali vjerujte u mojim percepcijama koje su jako ojačane u odnosu na vaše, iz vašeg svijeta nije ovo još završeno, vjerujte mi, osjećam neku unutrašnju jezu, ali otom potom. I ona prva inicijativa gospodina zamjenika predsjedavajućeg, koga sam ja cjenio kao iskrenog socijaldemokrata, meni jako liči na posipanje pepelom i populističko poduzimanje nekih očajničkih mjera da se dodvorimo onome koga se bojimo. Da budem pošten i iskren, nadam se gospodin Bećirović se neće naljutiti na mene, jer ja uvijek iskreno i od srca govorim. I što se tiče i ove inicijative o kojoj sada govorimo, ona je na tom fonu. Zašto se mi toliko pravdamo, da li se iko od nas upita, uporno i uporno. Evo, više od tri godine sjedimo zajedno ovdje i svaki put se nešto pravdamo, nekom se pravdamo, nekom polažemo svoje račune, nekom se skidamo do gole gože da vide kakvi smo. Zašto? Da li ima opravdanje za to pravdanje, da li? Da li je ova inicijativa jednostavno pokreće jedan novi smisao nešeg opravdanja da kao evo mi ćemo povesti ovu inicijativu pa ćemo se malo oprati. Ako smo krivi krivi smo, ako smo prljavi prljavi smo, ako smo nečasni nečasni smo, ako smo nepošteni prema onima koji su nam dali povjerenje, nepošteni smo, a protiv toga ne možemo. I ja nikad, posebno sada u ovo vrijeme, ne samo da je ovo predizborna prljava kampanja već odavno zahvatila sve krajeve BiH, vrlo prljava i vrlo surova, nemojte sipati vodu na taj mlin. A kada tu dodate i ono što se dešava i sad ovog momenta na našim ulicama radite u korist sopstvene štete. Ovaj mandat časno i pošteno traba da odradimo do kraja. Ako nas ruže neka nas ruže, ako nas krive neka nas krive. I za ruženje i za krivicu trebaju dokazi, neka ih podastru, ja se ne bojim. Nikad se nisam bojao vlastitog naroda i meni je to smješno da se bojim vlastitog naroda, Bože me sačuvaj, nisam se bojao smrti a da se bojim svog naroda. I molim vas da ovo ozbiljno shvatite. Ja bih stvarno volio da u finišu ovog našeg rada, ma kakav on bio, bar do kraja ostanemo časni i pošteni ljudi, da s ponosom i uzdignute glave završimo ovaj mandat i da se ne stidimo toga što smo poslanici, jer neko će biti i poslije nas. Sve ovo danas sutra će biti već juče, ne zaboravite to, a mnogi zaboravljaju. Ja vas još jednom molim 46 nemojte da se rasplinjujemo ovako braneći sami sebe od čega, od sebe, nemojte molim vas. Radimo ozbiljno ovaj posao, imamo mi mnogo toga da uradimo, da pokažemo i dokažemo svoju vrijednost i kao ljudi, a posebno kao izabrani poslanici iz vlastitog naroda. Ne treba nam da se bojimo. Ako treba da se pravdamo onda treba da to učinimo ponosno dignute glave, a ne posipanjem pepelom. Molim vas da ovo ne shvatite kao neku kritiku, nego razmišljanje čovjeka na odlasku. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Emir Kabil, diskusija. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolege. Kao član i predsjednik Komisije za budžet i finansije prije nekih petnaestak dana mi smo podržali ovu inicijativu, iako je tada bilo disonantnih tonova, ovaj, šta ta inicijativa globalno donosi. Meni se učinilo u tom trenutku da je izuzetno plodonosna, izuzetno kvalitetna jer u krajnjem slučaju će riješiti jedan lokalni problem, skinuti nekakvu ljagu i sve ovo što se dešava prema poslanicima, odnosno zastupnicima oba doma kad je u pitanju finansije i privilegije. Međutim, u BiH sve se dešava nekom čudnom, kosmičkom brzinom. Dovoljno je 15 dana da sve što je juče bilo stabilno i kvalitetno postaje nestabilno, nekvalitetno i neizvjesno što je najznačajnije. Tako da je i ova inicijativa, po mom mišljenju, postala neizvjesna, ona je postala jedan politički spin. Zašto je postala politički spin? Postala je politički spin jer dolazi od ljudi koji su doživili vrlo neugodne trenutke u zadnjih 15, 20 dana. Nekoliko vlada je palo, nekoliko skupština je palo, plenumi su se formirali, i oni sad jednostavno biraju svoje ljude, biraju svoje ljude koji ti koji su do juče obnašali vlast poražavaju, kažu – daj da što prije to završimo. Znači, puno ima konflikata, puno različitih mišljenja. Ja kao neki čovjek koji nisam baš plitički vješt, ali mislim da dosta čitam i mogu shvatiti između redova, smatram da se radi o političkom spinu koji će vjerovatno najviše štetiti onima koji taj, koji ovo ... To je moj stav. Naravno, ja ne mogu protiv inicijative, inicijativa govori o korupciji, lopovluku i svemu onome što je imanentno za ovu zemlju. Apsolutno sam na fonu priče, koja istina iskače iz našeg domena, gospodina Nike Lozančića, šta je privilegija i ko najviše ovdje strada. Nije privilegija gospodo draga ako imate auto, nije privilegija ako imate i 600 maraka, ne znam, stan, topli obrok, nije ni to privilegija, privilegija je politička moć, privilegija je kad koriste svoju političku moć, zaposlite koga hoćete, da stavite ..., nekompetentnog, nekvalitetnog, privilegija je kad u najjačim javnim preduzećima primate koga hoćete i kako hoćete, a sjedite iza sjene. Privilegija je draga gospodo kada jednostavno najkvalitetniji i najbolji studenti ne mogu dobiti mjesto u zdravstvenim institucijama zato što nemaju iza sebe jakih ljudi. Privilegija je gospodo draga kad vodite najveće firme gdje samo registrujete bilans uspjeha a niste ništa doprinjeli jer firma se bazira na tome da uzima i harači od naroda, bilo da se radi o BH Telekomu, bilo da se radi o Elektroprivredi i o drugim institucijama. To je privilegija. Ja nemam tu privilegiju, nemam tu privilegiju, a volio bi da imam tu privilegiju. I to su za mene privilegije. Tako da ovo što je nabrojano fakultativno u ovih, da se ispita ko koliko dobije, da li potroši više ili manje nafte, benzina i svega drugog za mene nije privilegija. Mi imamo neke druge privilegije koje, o kojima nećemo da jasno i javno da govorimo. 47 Mislim da je Niko Lozančić dotakao dno dna u kome se mi trenutno nalazimo. Imate, i objasnio, on nije, odnosno objasnio je, izvinjavam se, ali je, pa možda smo i dotakli se do dna i ja sam dotakao, izvini Niko nisi ništa loše mislio, ovaj, objasnio jedan fenomen koji je duboko zabrinuo sve nas ovdje, pogotovo vlast. Vlast plače, vlast koja defakto kontroliše sve pore života plače, oni su u autu, oni plaču. Javno se govori hajmo sve smanjiti plate. Kakve sve smanjiti plate, znači mi do juče nismo ni zavrijedili tu platu ako ćeš sad smanjiti 40% platu. Ja svoju platu neću da je smanjim. Zašto? Zto što je moja plata bazirana na mome radu. Ako radim, ako operišem ..., ako imam puno pacijenata, a iza mene stoje svi koji ..., ja imam platu koju sam zaradio, ja nemam paušala, ja nemam ... plaćanja preko fondova, 11 fondova u Federaciji BiH. Naprotiv, svi oni koji vode te fondove su protiv mene zato što pokazujem da i drugi mehanizam može uspjeti. Ja ne mogu uvesti grijanje u svoju najmoderniju bolnicu u BiH zato što mi opština ne da istu tarifu kao što daje za javni sektor koji ne plaća svoje tarife. Mene tretiraju kao ... Ja operišem ovce vjerovano, ne ljude, .... ljude. To su gospodo draga privilegije elita koje su se ulojile u svojim foteljama i stolicama i koje su protesti prodrmali. O tome mi trebamo govoriti. Prema tome, ova inicijativa, o kojoj sam ja glasao i koju defakto podržavam kao nešto, koja nema nikakve svrhe, je jedan običan politički spin onih koji žele da isprave ono što su zabrljali. Ja dolazim iz Tuzlanskog kantona u kome predsjednik Skupštine ima 6,5 hiljada maraka platu i koji svaki dan se pojavljuje na televiziji i kaže – molim vas protestanti dajte svoje članove da preuzmu vladu i formiraju ekspertsku vladu. O čemu mi pričamo, koja ekspertska vlada, koja ekspertska vlada? Nema tu nigdje ekspertske vlade, čovjek je stavio Če Gevarinu jaknu i on je ekspert. Naravno, ja sam za njega uljez jer sam poslanik. Ja nisam uljez ja sam dobio legitimno toliko i toliko glasova, i zato sam ponosan. Moje poimanje politike, da li ja mogu, a mogao sam, i svi su mi to sugerisali, da imam i državnu platu i radim u privatnom centru, sve ja to mogu završiti, nisam ja očito toliko naivan, mangup sam i ja, znam i ja kako se to radi, ali imate jednu moralnu, ljudsku obavezu da ako radite u punom kapacitetu, ja kažem u punom kapacitetu jer sam hirurg, kardiohirurg u BiH, a sekundarno sam parlamentarac koji koristi politiku da bi harmonizirao neke odnose, izborio se za ravnopravnost koju ..., nemam ja podršku mnogih od vas ovdje. Znači, ovdje se radi o jednom katastrofalnom, užasnom političkom spinu koji nema nikakve šanse. On nema nikakve šanse jer nije iskren, jer nije pošten i na fonu je da se spasi ono što se spasiti da. Spasiti se ne može ništa, požar je uništio sve, požar je pomeo sve. Zato vas molim ako je nekome lakše da mu prođe ova inicijativa, nek prođe, ali lično smatram da ova inicijativa sada nakon 15 dana, kada sam je zdušno, za koju sam se zdušno borio, nema nikakve šanse. Hvala vam.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa evo, ja bih htio da kažem da ova inicijativa iz Kluba SDP-a potiče od 30.12.2013. godine. Prema tome, o kakvom mi spinu možemo govoriti koristeći aktualnu situaciju. Mi možemo jednostavno da konstatiramo da je razvoj događaja pokazao opravdanost ove inicijative. I ako je to spin hajdemo da zajednički sudjelujemo u tome, da iz ovog spina stvorimo platformu za jedno reguliranje izdataka, plaća i drugih izdataka za sve one na koje se ova inicijativa iznosi i da to svedemo na jedan razuman nivo koji odgovara ekonomskoj situaciji i političkom raspoloženju građana. Ja isto tako želim da kažem da je naša funkcija koju obnašamo u ovom 48 Parlamentu izuzetno značajna, međutim mi se svi moramo složiti da iza našeg rada ne stoje očekivani rezultati, i da mi također kao odgovorni ljudi treba da razmislimo da li je, da li su ta primanja koja pretpostavljaju određeni, određenu produktivnost, određenu društvenu produktivnost, ekonomski rast, napredak itd., da li su održiva u ovakvoj situaciji izliva neraspoloženja građana i objektivnih pokazatelja našeg rada. Prema tome, pozivam da zajednički ovaj spin dovedemo do kraja i da stvorimo platformu u kojoj bi smo mogli, na osnovu koje bi smo mogli da napravimo jednu društveno odgovorniju distribuciju primanja koja imamo u ovom Parlamentu. A za kolegu Jovičića, mislim da to nije uzaludan posao negdje pri kraju mandata ovog Parlamenta, ovo može predstavljati dobru osnovu za one koji dolaze da imaju urađen, savjesno urađen jedan posao. I na kraju, ne samo neki, nego i predlagač ove inicijative biće u jednakoj poziciji da se, da se iskaže u ovoj analizi, odnosno u rezultatima ovog rada. Dakle i naši SDP-ovi zastupnici su takođe korisnici određenih, uslovno rečeno, privilegija. Prema tome, nemojmo zbog toga bježati od ove inicijative. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća diskusija, uvaženi kolega Boško Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Mi iz SNSD-a smo i na Komisiji bili protiv ovakvog predloga upravo znajući u kom pravcu on ide. U najboljim uslovima da pođemo od toga da danas izglasamo, podržimo inicijativu, dok se prođe Dom naroda, objavi u Službenom glasniku, komisija ima dok se konstituiše 90 dana, to će taman biti u avgustu mjesecu gotovo i u avgustu mjesecu će neko samo da uzima, da koristi to i da priča priču po mitinzima, zborovima i da izvlači kako kome šta bude odgovaralo. Mislim da je ovo, bez obzira na, koliko god ljudi pokušavaju da kažu da ovo nije populistički, ovo je čist populistički potez, dodvoravanje biračima, a posebno kad su u pitanju Parlament. Pa, ja mislim da u državi ovoj na prste se mogu izbrojati ljudi koji ne znaju kolike su plate parlamentaraca i koje sve privilegije, odnosno šta sve uživaju. Prema tome, a kad se sad ispostavilo da pojedini direktori institucija ili organizacija koje su u državnom vlasništvu imaju po dva ili tri puta veće plate, upotrebe automobila, da ne kažem koliko savjetnika, da ne kažem koliko ljudi oko sebe u cijelom timu imaju, a mi se slomismo objašnjavajući. Ja sam juče u razgovoru sa predstavnicima Tvining projekta u kojem delegacije su iz Francuske, Portugala i Mađarske, objašnjavajući kako mi poslanici nemamo svoje stručne saradnike sa kojim bi se konsultovali oko određenih problema, niti imamo bilo kakvu vrstu te pomoći, nego sami moramo o tome da radimo, za razliku od jednog preduzeća u kome najobičniji državni službenik ili direktor tamo u toj instituciji može da odabere sebi i dva savjetnika, i pomoćnike i cijeli tim. Kada bi neko sjeo ozbiljno da uradi tu analizu, pa onda bi vidili da poslanici ipak ne koštaju ovu državu najviše, nego je mnogo više koštaju ovi pojedinci koji na takav način zarađuju pare, odnosno drže oko sebe cjeli tim ljudi koji radi za njihove potrebe. Ukoliko mi želimo neke stvari da dovedemo u red, mislim da ima mnogo jednostavnijih rješenja. U ovoj državi treba odrediti visinu plate članova Predsjedništva BiH. Ona mora biti limit, niko ne može imati preko toga. Iza toga dolaze vlada, odnosno Parlament, predsjedavajući itd., pa poredati poslanike, poredati direktore organizacija, institucija. I to uvijek možemo vezati 49 sa puta koeficijent, prosječna plata puta 3, puta 2, puta ne znam koje kriterije dogovorimo, a ako raste onda bi svi imali interesa da rastu prosječne plate kako bi se povećavale i plate ovih ljudi gdje su ograničene. Mislim da je u RS-u u dobroj mjeri to regulisano, niko ne može imati veću platu od predsjednika republike, od, ima redosljed. U drugim organizacijama i institucijama mogu će da se neke stvari dešavaju, ali i to treba definisati zakonom, obuhvatiti, da niko ne može imati veću platu i da to bi se moglo. Da se kaže koju vrstu vozila i ko može da ima koje vozilo. Šta se mi sad bavimo posljedicama kad je ovo sve prošlo, umesto da kažemo – vozilo najskuplje može biti člana Predsjedništva, predsjednika Parlamenta ili, i cjena vozila ne može preći 100 hiljada maraka, primjera radi, da ja sad ne određujem kolike su, vozilo može imati taj i taj. Ne može svaki sekretar imati vozilo u nekoj agenciji i to upotrebu 24 sata. Prema tome, na takav način možemo da napravimo kriterije, pravila u kojima će se reći koliko ima ko pravo da koristi vozilo. Jeste li ikada sreli bilo kog od ovih državnih službenika da se vozi tramvajem ili bilo kojim drugim. Ne, obično su to, uzmu automobile i mnogo više to koriste nego ovi zvaničnici. Odrediti nivo reprezentacije, odrediti potrošnju telefona, goriva, dnevnica itd. Sve se to može predvidjeti. A ova analiza bi isključivo služila u predizbornoj kampanji, izvlačio bi svako za sebe koliko kome šta treba da oplete po protivniku ili po drugoj strani, kaže – vidite koliko je on uzeo. Mislim da nije u pravo vrijeme došla, bolje bi bilo da se to desilo na početku našeg mandata i da na ovakav način razgovaramo, a sad bi isključivo bila, po mom ubjeđenju, populistička i zbog toga ni na Komisiji nismo glasali. A što se nas iz SNSD-a tiče slobodno neka sve naše, sva naša primanja stave, i već su ona javna i svi znaju, i ne bježimo od toga i ne krijemo se. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Milorad Živković, predsjedatelj Doma, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo, neću govoriti o ispravci netačnog navoda uvaženog kolege Tomića, ali volio bi da provjeri koliko direktor Agencije za osiguranje depozita u RS-u ima platu, mislim da je duplo veća od predsjednika republike. Ali nije bitno, ovdje sam izašao da kažem da ako šta mogu sebi da zamjerim u ovome mandatu što je dignitet ovog Parlamenta, i nas svih kao poslanika, da kažem, pao u odnosu na mandat prije toga. Zato smo, ako ne samo ja i Kolegij, svi vi odgovorni. To i diskusije koje smo maloprije imali, i raspravu, ali i inicijative u toku ovoga mandata koje su ovdje podnošene a u vezi su ovog pitanja, pokazale. Budimo iskreni prema sebi i reći da poslaničko mjesto treba da se zasluži, i da smo svi ovdje došli u ime glasača koji su glasali za nas. Da trebamo njihove glasove da pretvorimo, u skladu sa svojim glasanjem, ali i zakonskim projektima i da pretočimo ovdje u određene dokumente. Jedini način, a ovdje je mjesto gdje se to može uvijek uraditi, je ili da se promjeni Ustav ili da promjenimo Zakon o platama u institucijama BiH. Da vas podsjetim da je inicijativa za promjenu Ustava prošla ovaj Dom i da je na Ustavopravnoj komisiji 06.02. odlučeno da se odradi ali za 60 dana izjašnjavanje o Prijedlogu Amandmana II na Ustav BiH, što znači negdje u aprilu mjesecu. Tek treba Ustavopravna komisija Doma naroda da se izjasni o ovome Amandmanu. Ostaje nam da vidimo koja je to mjera, koju svaki od nas poslanika koji sluša šta narod kaže, bi bila, kao što je kolega Tomić rekao, da počnemo od člana Predsjedništva, pa onda svakog od nas poslanika, ministara itd., pa 50 da vidimo uvažene kolege ko će pričati da će mu ekspert doći za 200 maraka da radi. Pa da vidimo uvažene kolege ko će doći za tri prosječne plate, koje ja smatram, evo odmah i da najavim da je taj zakon pripremljen, koji mislim kao poslanik predložiti, jer ne želim ni sa kim da se usaglašavam oko toga šta je mjera, nego da čujem od vas svakog mišljenje šta mislite da je mjera, pa da vidimo i od nas kolega ko će se za tu sumu da prijavi da ponovo bude na listi i da se ovdje nađe u ovome Parlamentu. Jer izvinite, kao što kolega Kabil kaže, da je on zaslužio tu platu radeći kao ljekar, dajte da svako od nas pomisli da li će se uopšte kandidovati za ovaj ovdje posao, za platu koju kažemo da će imati u idućem mandatu, jer u Ustavu BiH ne može se smanjiti primanje poslanika. Ono što je urađeno jednom od strane Savjeta ministara da neko potegne na Ustavnom sudu bilo bi oboreno jer je prekršen Ustav BiH. Dajte da za idući mandat mi ovdje sad kažemo koliko mislimo da je mjera za poslanika koji ovdje radi, dva puta mjesečno ima sjednice, rad u komisijama, itd., itd. Imamo li mi snage da otvorimo tu priču ovdje u Parlamentu, da otvoreno kažemo šta možemo da uradimo, a možemo, i da kažemo Savjetu ministara dajte podzakonske akte da vidimo kako vi regulišete pitanje i reprezentacije i pitanje ostalih privilegija koje imate, pa ćemo reći sljedeći Savjet ministara sa tim podzakonskim aktima ne može da bude izabran dok oni ne budu napravljeni u skladu sa onim što narod preko poslanika kaže da je mjera, a onda da se držimo mjere. I onda svako za svoj posao da dobije ono što je ovdje rečeno da je mjera. Imate li snage o tome da pričamo, imate li snage o tome da pričamo ili želite, a ovo se jednostavno može rješti, zaključak – prosleđuje se inicijativa Administrativnoj komisiji da u roku od mjesec dana uradi posao. U čemu je problem? Komisija radi, imaju svi ovdje koji rade, i da Komisija za mjesec dana onome ko želi od nevladinih organizacija, poslanika, delegata i ostalih koji žele da čuju te podatke podastre te podatke. I stalno vam ovdje dajem zaključke o kojima ne smijete da glasate kada govorimo o odgovornosti Savjeta ministara, jer tamo sjede lideri, kada ne smijete da glasate o Sudu i Tužilaštvu jer tamo stoje centri moći koje ne smije niko ovdje da spomene. Zato nemojte nas pozivati za raznorazne inicijative ako ne smijete da idete do kraja sa tim inicijativama. Dajte da razgovaramo o onome o čemu moćemo da razgovaramo. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. Izvolite.
Nisam imao namjeru da diskutujem, kolega Sokolović je iznio stav Kluba SDA vezano za ovu inicijativu i mi ćemo zaista postupiti ovako kako je on rekao, ali ponukan sam nekim diskusijama, posebno dakle ovom posljednjom diskusijom, da izgovorim nekoliko rečenica ipak na ovu temu. Dakle, ja sam već dugi niz godina član što jednog što drugog doma i moram vam priznati da smo mi u Parlamentu BiH krivi, dakle ja sam to vidio, što se percepcija javnosti prema Parlamentu javlja na način kako se javlja. Dakle, ono što je percepcija javnosti prema Parlamentu je da je Parlament jedna rastrošna institucija, jedna institucija koja je, ja bih kazao, neodgovorna spram obaveza koje treba da ima kao najviše predstavničko tijelo u zemlji. I mislim da, opet neću da generaliziram stvari, ima različitih koleginica i kolega ovdje u ovom Parlamentu po tom pitanju, ali generalno kao Parlament mi nismo položili ispit. I gospodine Živkoviću, ja podržavam Vašu inicijativu, neće biti normalnog rada u ovom Parlamentu i jednog korektnog odnosa javnosti spram Parlamenta i Parlamenta spram javnosti sve dok primanja članova Parlamenta, dakle ukupna primanja, ne budu bila odobrena od najšire 51 javnosti. Do tada će biti problem, i mi nećemo biti u stanju da obavljamo funkciju za koju smo Ustavom nadležni i za koju smo Ustavom određeni da obavljamo. Ja mislim da je to šteta i za Parlament i za javnost, za sve nas u BiH, i što prije ovu stvar uradimo to bolje. Prema tome, Vašu inicijativu, da konačno jedanputa kažemo šta je to u BiH, dakle, da poredamo, da krenemo od sebe. I ja ovu inicijativu, između ostalog, i u ovom kontekstu razumjevam, treba uskladiti i ostale plaće, dakle nije uredu da direktor neke tamo agencije ima veću plaću od šefa države, dakle nije uredu, koja se finansira iz budžeta kao i šef države itd. Ali mi koji smo direktno izabrani, neposredno izabrani, koji smo poslani ovdje da u ime onih koji su nas poslali uradimo neki posao, bi trebali da djelimo sudbinu onih koji su nas poslali i da budemo osjetljivi spram situacije ekonomske i socijalne onih koji su glasali za nas i koji su nas poslali ovdje. Ja sam dugo vremena, dakle, opterećen ovim pitanjem, neću govoriti o svom ličnom primjeru, može se otići na računovodstvo pa pogledati za svakoga od nas, ali gospodine Živkoviću ja, dakle Vi predložite taj zakon, ja podržavam Vašu inicijativu, ja ću glasati za tu inicijativu da se konačno ta plaća ograniči i da konačno znamo gdje smo. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mato Franjičević, replika. Izvolite.
... uglavnom slažem sa ovim što je, o čemu je govorio kolega Džaferović. Ne mogu da ne pokušam razbistriti nešto. Ukoliko se s pravom očekuje da najšira javnost, to je formulacija koju je upotrijebio kolega Džaferović, odobri na neki način primanja parlamentaraca ne mogu da ne upitam tko bi i na koji način predstavljao tu najširu javnost, kako bi se ta najšira javnost izrazila, u kojem formalnom obliku da kaže to je to, a to nije to. Je li to neki medij možda, jesu li to mediji uopće, jesu li to neke udruge, što vladine, što formalno nevladine. I ukratko, dakle problem verifikacije, problem predstavljanja. To je jedna stvar. Druga stvar, nadam se da kad razgovaramo i o ovoj problematici da ne gubimo iz vida ono što bi trebala biti prava istinska funkcija i zastupnika i svih onih koji se bave javnim poslovima a to je javni interes, to je opći interes. Ne treba naravno spominjati, ne treba, jer to bi bilo neko potpuno nepotrebno ..., da je za angažman javnog djelatnika neophodan određen stupanj neovisnosti, od političke do materijalne. Evo, da budem što kraći navešću samo primjer jedne zemlje koja, za koju sigurno ne može reći da nije demokratska, ili je bar sigurno bar više demokratska nego što smo nažalost mi, Savezna Republika Njemačka. Oni su, nedavno sam pročitao tu vijest, povećali naknade zastupnicima u Budenstagu koje su ionako velike, bar iz naše perspektive gledano, ali su takođe povećali i kazne za mito i korupciju. Jedno ide s drugim. Ja neću reći, naravno ne pada mi na pamet, da su primanja parlamentaraca u BiH, ljudi u izvršnoj vlasti itd., različitih direktora, raznih direkcija, agencija itd., da su ona opravdana iz perspektive ekonomske i socijalne situcije u BiH. Mislim da nisu, ali je zaista pitanje mjere presudno pitanje i ne bi bilo dobro ukoliko bi se izgubio taj osjećaj za mjeru i za tu prvenstvenu funkciju u koje se trebaju naći i zastupnici, i članovi izvršne vlasti, i uglavnom sve osobe koje se bave javnim poslom. Hvala.
Zahvaljujem. 52 Replika, uvažena kolegica Dušanka Majkić. Izvolite.
Pa evo, samo na kratko. Nekoliko kolega je danas spomenulo to da Parlament nije položio račun, odnosno da je neodrživo prema obavezama koje Parlament ima da ima ovolike plate. Dakle, možemo da različito posmatramo to. Ja mislim da, analiziram sebe uvijek i polazim uvijek od sebe i smatram da sam ja ispunila sve zadatke koji su bili postavljeni predamnom. I to mogu da jasno dokumentujem i različitim kriterijima, i radom u komisijama, angažovanjem na sjednicama, ostalim aktivnostima koje se takođe vode u okviru sajta Parlamentarne skupštine. I mislim da su glasači koji su meni dali glas zadovoljni sa onim što ja radim ovdje. Percepcija naša o tome je drugačija. Poslanici iz Federacije, oni, njihova percepcija da je mnogo više zakona trebalo biti koji su aktivnosti, odnosno nadležnosti prenesu na BiH i da time jedino bi se mogla opravdati neka plata, bilo kakva. Evo, tu imamo različit osjećaj prema toj percepciji. I ja mislim da ni po čemu nisam dovela da glasač koji je glasao za mene prošli put razmišlja o tome hoće li glasati ponovo. Ja prolazim među tim ljudima, prolazim gradom i ulicom i dobijam njihovo odobravanje za uno što radim. Meni ne treba niko ovdje da mi kaže da ja nisam ispunila svoje obaveze ili da po nečijoj percepciji ovdje to nije u redu. Dakle, to je stvar, dakle da na tu temu odgovorimo. Jesmo li spremni da riješimo to pitanje, to je ovo što je kolega Živković rekao, jesmo li spremni da svi radimo na tome? Ako jesmo onda je to pitanje sistemskih mjera, a onda je to pitanje da se ne može desiti da se sve ovo slomi na Parlamentu. Savjet ministara ni progovorio o tome nije. Zar je moguće da samo, prema ovima koji to tako tvrde, Parlament nije zaslužio to? Zar je moguće da svi ministri u Savjetu ministara su ispunili svoje obaveze, i koliki je efekat njihovog rada u Savjetu ministara? Da ne pominjem agencije koje postoje, i koje smo osnovali da BiH bila više država nego što jeste, pa nemaju nikakve, niti imaju šta da rade nego se muče šta da napišu u izvještaju. To govori u prilog tome da mi nemamo snagu da ozbiljno o ovim stvarima razgovaramo. Nije prevelika plata poslanika ako radi svoj posao. A ako ne dolazi, ako ne prisustvuje sjednicama radnih tijela kao ključnom pitanju rada jednog parlamentarca onda je to, onda je to puno. A da ne govorimo o ovim agencijama koje su izmišljene i ... pitanje da li znaju šta je ...
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Bojim se da se ipak nismo do kraja razumjeli. Svi mi, dakle znamo ovo o čemu Vi govorite gospodine Franjičeviću i Vi gospođo Majkić, ništa to, dakle nije sporno. U ovoj državi postoje tri osobe koje sjede u Predsjedništvu BiH i potoje 42 osobe koje sjede ovdje u ovom Domu koje su direktno kada je država u pitanju birani od naroda. I ja, od ova 42 jedan dio je baš potpuno direktno, jedan dio je sa ..., ali dakle direktno. Tri plus 42 ili 42 plus 3. Mi moramo krenuti od sebe. Ni na kraj pameti mi nije bilo da kažem da tu treba da stanemo, ali da krenemo od sebe, a mi smo najodgovorniji prema onima koji su nas ovdje ... Mi stičemo legitimitet a svakako imamo i obavezu po Ustavu i po zakonu da to uredimo kao sistem. I to, dakle uopće nije problem. 53 I vidite, gospodine Franjičeviću, Vi ste u pravu, Vi pitate šta je ta najšira javnost, dakle da se definira, i to je pitanje koje je na mjestu. Ja u ovom trenutku teško mogu da Vam dam odgovor na to pitanje ako hoću da budem ozbiljan, ali evo sad ja postavljam kontra pitanje – da li ste čuli ikoga iz te, bilo kojeg segmenta te najšire javnosti, a Vi ste nabrajali neke segmente, da je kazao – da ljudi, te vaše plaće u državnom Parlamentu su u redu. Ja nisam čuo od 2008. godine, od septembra, kada su ove plaće povećane nikoga od segmenata iz te javnosti da je kazao – da, to je uredu. Nije li to signal da se sami treba da upitamo šta je zapravo sa nama. Ja samo to pitanje postavljam, ništa više. I meni ova inicijativa služi prije svega za to. Mi ljudi ovo moramo, moramo dakle ovu stvar uraditi, mi smo ti koji će naći mjeru i obavezni smo da nađemo mjeru, mi smo ti koji će naći presjek šta znači najšira javnost i mi smo ti koji će donijeti odluku. Nema niko u ovoj državi ko to može uraditi umjesto nas. Sve dok mi ne uredimo, dakle to ovdje i dok ne pokažemo tu vrstu odgovornosti, ovo nije pitanje samo plaća, sad pustite me da do kraja kažem šta mislim, ovo nije samo pitanje plaća članova Parlamenta, ovo je pitanje sistema, jer sve ispod nas ili iznad nas može biti samo lošije u odnosu kako je kod nas ovdje, dakle mi smo taj ..., mi smo ti od kojih treba da se krene. I u tome je, dakle simbolika i značaj. To je značajnija stvar od same visine plaće. Hvala vam.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Zvonko Jurišić. Izvolite.
Evo, iz nekoliko ovih zadnjih replika imam potrebu nešto da kažem. Kolega Franjičević je govorio da su u Njemačkom parlamentu, da su u Bundestagu povećane plaće ali da su povećane i kazne za korupciju i kriminal. Ja sam imao priliku sa kolegama Tomićem i kolegicom Nerminom prije 10 dana biti na sastanku sa zastupnikom iz Bundestaga, i on je rekao da je njegova, da su njegova primanja tri puta veća od prosječne plaće u Njemačkoj, ako, mislim ja ne znam, je li tako. Prema tome, mi bi mogli riješiti ovdje nešto što ste Vi predsjedavajući rekli, znači, a iz ovih diskusija, da govorimo o nekakvim sistemskim rješenjima. Je li velika plaća parlamentarcima? Jeste u odnosu na 560 tisuća nezaposlenih, ako ih je toliko, ali i ako ih nije toliko opet su vlasti u pitanju, onda imamo previše onih koji rade na crno. Znači, trebamo se zabaviti svak u svojoj sredini da smanjima taj broj na crno, rada na crno, pa možda ih neće biti 560 tisuća nego će ih biti možda 360. Ako kažemo, što sam u svojoj diskusiji govorio, da nam je u javnim poduzećima, kojim upravljamo mi, vladajuće stranke, veći topli obrok na razini mjeseca nego prosječna mirovina onda se mi pitamo jesu li nam visoka primanja, ne smijemo govoriti čak o plaćama, nego o primanjima. Jesu nam visoka. Kako ćemo mi uvjeriti nekoga ko je umirovljenik i koji ima vrlo malu listu lijekova, koji treba platiti sve ili dati, ne znam ni ja, za lijekove 200 maraka a ima primanja 350, i sada mi kažemo njemu da je meni primanja od 4 ili 5 tisuća maraka ili od 6, da je to meni na mjeri, da je to taman, da ja trebam toliko imati plaću. Ali mi smo u problemu jer o ovakvim stvarima mi raspravljamo u parlamentima periodično već otprilike dvije godine. I nikada nismo istinski pogledali sebi u oči i rekli – da, mi smo u poziciji, mi imamo određene privilegije, ja sam ih i spominjao, u korištenju materijalnih dobara koje nam nudi ova država, ili određena razina vlasti, imamo privilegija prilikom, ne znam ni ja, zapošljavanja. Recite mi kad je neko vidio natječaj u BH Telekomu da prima nekog djelatnika, u Elektroprivredi, u HT Eronetu, u Mirovinskom zavodu, u Zdravstvenom zavodu. Ne. Ali mi koristimo te privilegije, mi, 54 nazovemo tamo, imamo direktora iz stranke, iz partije je li, pa onda oni to nama ... Malo pođimo svi od sebe pa ćemo vidjeti gdje smo. Prema tome, mi trebamo smoći snage i donijeti sustavna rješenja i da se vidi da radimo za opće dobro kao što to kažemo. Ja ne bih rekao nakon ovakve situacije da je ovo opće dobro, nego upravo ispada u javnosti da mi radimo samo za sebe. Ali evo, čini mi se da se želimo promijeniti i da trebamo to napravili.
Zahvaljujem. Druga replika, uvaženi kolega Mato Franjičević. Izvolite.
Ma, još jednom ponavljam i moje je mišljenje, naravno, da je potrebno naći mjeru kada je riječ o primanjima svih javnih dužnosnika, dakle i parlamentaraca i članova izvršnih tijela vlasti itd. Ta primanja trebaju biti usklađena sa ekonomskom i socijalnom situacijom u BiH. Međutim, ne mogu se oteti dojmu da se naprosto, da je pobrkan red veličina i da se umjetno(?) želi ići prema nekoj vrsti kaosa. Ne mogu se oteti dojmu da je ovdje riječ o dimnoj zavjesi, da mi raspravljamo o stvarima koje bi, ukoliko bismo ih ispravili na najradikalniji način, na najradikalniji od predloženih načina, donijele uštedu ovoj zemlji u iznosu od, ne znam, evo milijun, dva ili tri milijuna maraka. S druge strane potpuno u sjeni ostaju, ostaje stvarni kriminal, stvarna korupcija, ostaju u sjeni javna poduzeća koja su generatori korupcije u ovoj zemlji koja nitko ne propitkiva, gdje se krčme stotine milijuna maraka potpuno neodgovorno. A javnost se zabavlja, umjesto da se fokus usmjeri tu, fokus se usmjerava na potpuno nebitne ali za javnost itekako zabavne ili zabavnije stvari. E to me smeta i u tom smislu bismo možda trebali pokušati tražiti neku vrstu izlaza koji bi bio zaista u funkciji, koji ne bi bio demagoški, jer demagogija nam sigurno neće pomoći, koji bi bio realan. To možda ne bi bila lijepa priča ali bi bila realna priča koja bi pomogla ovoj zemlji. Ja sam, ovdje ima kolega koji su skupa samnom sjedili u prošlom mandatu u Federalnom parlamentu, ja sam u ime svog kluba predložio u jednom momentu jer mi je, jer sam bio sit rasprave o različitim javnim poduzećima na federalnoj razini čije se poslovanje problematiziralo iz političkog kuta, ovisno o tome je li utjecaj na određeno javno poduzeće imala ova ili ona politička opcija, ja sam predložio zaključak da se izvrši neovisna kontrola poslovanja, zakonitosti u poslovanju svih javnih poduzeća bez obzira ko iza njih politički stoji. I taj zaključak u Federalnom parlamentu nažalost nije prošao. To govori o našem ... ovdje i sada. Mislim da se u bitnom smislu ništa od tada do danas promijenilo nije.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Azra Hadžiahmetović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo, ja sam se pokušala uzdržavati od diskusije koja se ticala plata u Parlamentu, privilegija itd. iz razumljivih razloga mog statusa, nisam u angažmanu, u stalnom radnom angažmanu ... Parlamentu, ne primam punu tu platu itd. Svako je naravno od nas određivao svoju 55 mjeru. Ja nikoga ne kritikujem, ja sam odredila svoju mjeru da za istu platu radim dva posla, da drugi dio posla radim za tri osobe, dakle imam trostruku normu na fakultetu itd., i trudim se da obavljam i jedan i drugi posao kako treba. Međutim, inicirana današnjom diskusijom i onih koji su za i oni koji su protiv, i koji su navodili neke argumente, ja nisam mogla da se ne upitam, a da to isto pitanje ne nametnem svima vama, ovaj Parlament, ova Parlamentarna skupština, odnosno svi mi poslanici da smo donijeli toliko i toliko zakona, koliko postoji potreba u ovoj zemlji, da smo riješili problem presude Sejdić-Finci, jer to je naša obaveza, da smo usvojili Zakon o vojnoj imovini i omogućili iskorak jedan ka euroatlanskim integracijama, ja nisam sigurna da bi bilo ko zastajao nad platama parlamentaraca i imao onu percepciju koju ima. Dakle, potpuno se slažem i sa diskusijom kolege Živkovića. I ja hoću da podsjetim da smo čak i kolega Belkić i ja i na početku ovog mandata predlagali i ... amandman na Ustav da se otklone barijere za regulisanje plata, odnosno usklađivanje plata parlamentaraca. I to je doživljavano uvijek kao što se i ovo danas doživljava ili je ova politička opcija iz političkih razloga, ili predizborna, ili postizborna, ili poziciona ili opoziciona. Znate, ako nešto nećete uvijek ćete naći argumenta zašto nešto nećete. Ali hajmo se upitati svi mi – koliko smo mi stvarno kao Parlamentarna skupština i svako od nas pojedinačno doprinijeli ovakvoj percepciji prema jednoj od najvažnijih institucija u ovoj državi. Dakle, jesmo li odgovorili zadatku koji je bio pred nama, koliko smo zakona usvojili, koliko smo stvari uradili za napredak ove države. A ja ću posebno i pomenuti, evo kolio god neko smatrao ili imao različit stav prema događajima od početka februara u BiH ili u dijelovima BiH, ali evo da kažem u BiH, ja moram reći da bi bilo sasvim normalno da je Parlamentarna skupština imala vanrednu sjednicu. Ja, oprostite, može neko se neidentifikovati sa Sarajevom i protestima u Sarajevu, ali Sarajevo je glavni grad BiH. Mi smo bili dužni prema našoj obavezi da zakažemo sjednicu i da čujemo i izvještaj nadležnih institucija na nivou države, ako treba i da pozovemo i entitetske institucije itd., i da raspravljamo u duhu situacije koju je to ona zahtijevala. Ja zaista mislim tako i mislim da bi trebao svako od nas da se upita zašto mi imamo u javnosti onakvu percepciju, odnosno zašto nas javnost doživljava na ovakav način. Ja lično mislim da plate ili mjera plate itd. i u držvanim institucijama trebaju da budu odraz onoga šta te institucije rade. ... se niko ne može oprati od odgovornosti zašto neke stvari nisu urađena u trogodišnjem mandatu a morale su biti urađene. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Kolega Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Pa, vjerovatno nema kraja ovoj priči, ali vjerovatno će jednog dana, kada oni koji budu pisali memoare o događajima u ovom vremenu, i mi ćemo neke stvari za koje sada sumnjamo dobiti potvrdu ili informaciju šta se sve dešavalo. Mnogo je demagoškog pristupa ovoj priči, a u suštini se brane one stvari o kojima svi ćutimo i ne govorimo. Problem ovog Parlamenta su bazično ne riješeni politički odnosi u ovoj zemlji i mi smo taoci te priče i potpuno je jeftina parola da će se sav taj veliki problem riješiti pitanjem plata u ovom Parlamentu. To je potpuno jasno da je to nemoguće, ali su svi saglasni u tome da se to sada koristi kao izgovor. Što se tiče percepcije javnosti, ja ću vas samo podsjetiti, jer ovaj Parlament i neke političke partije u njemu su uporno i istrajno pristale na njegovo razvlašćivanje u korist drugih 56 centara moći, sada odjednom pitaju se što nemamo ovlaštenja. Ima nekakva percipcija javnosti. Kakva je ta percepcija? Prije samo nekog vremena ovdje je novinar BH televizije, koju je ovaj Parlament osnovao, panično pozivao narod na linč poslanika i napad na ovu zgradu u direktnom tv prenosu. Da bi isti taj novinar pobjegao iz zgrade kada je jedna partija najavila, samo nekoliko sedmica iza toga, da će blokirati zakon. Zbog toga je taj novinar pozivao građane da nas ovdje linčuju. O čemu mi pričamo? O čemu mi pričamo? Je li to percepcija javnosti? Može li taj da se opredjeli šta je njegova percepcija? Ili da smo krivi za taj zakon ili da nismo? Ili je to klasična zloupotreba medija, moćnih medija od još moćnijih centara moći? Onaj Šahbaz što je upravljao tu veče televizijom upravljao je i neki dan, tada je pozivao ljude da nas linčuju zbog zakona, kada smo mi usvojili zakon on je pobjegao iz zgrade. Da bi nakon toga ista ta televizija direktno prenosila paljevinu, uz komentare što se ne pali brže i više. Je li to percepcija? A ovaj Parlament je osnovao. Kada mi ovdje otvorimo rapsravu o tome, kaže nemojte, vi ste protiv, ne dozvoljavamo, to mora da bude tako. I vrtimo se u krug. E, to su one činjenice koje ne dozvoljavaju sigurno da, to su činjenice gdje su ovdje branjene strane sudije i tužioci. Sva javnost misli da smo mi krivi zato što kriminalci nisu u zatvoru, a strani tužioci i sudije i svi oni koji su, pa onda i naši, i njih ja smatram stranim, svaki onaj tužilac i sudija koji ne radi svoj posao za mene je stranac, oni lagodno drže te predmete u ladicama, teške po 100 miliona iz pljačkaške privatizacije, iz utaje poreza i svega, a vještim spinovanjem preko medija se usmjerava pažnja na nas. Pogledajte kako su neki mediji promijenili ploču u zadnja tri mjeseca. Otkud im pare, ko ih finansira? Ko smije od nas postaviti to pitanje? Kako je moguće da u jednoj zemlji ne smijemo pitati odakle ljudima pare i za koji način mijenjaju preko noći uređivačku politiku. Pogledajte, mnogih je drugačija, očito plaćena iz nekih crnih sredstava, crnih fondova, jer odakle nijma pare? Kako je kriza, niko drugi nema para, samo oni imaju pare. I prave vrlo moćne programe koji koštaju. I da niko neće da kaže odakle ljudima novac. Ali je spinovanje usmjereno zna se na koga. Hvala Bogu to su vrlo moćni mediji i hvala Bogu mi se ne možemo odbraniti. To je Sizifov posao braniti se od toga a onaj ko je moćan, ko to sve odlučuje i određuje o tome, zna zašto to radi. Ali nemojte, barem ovdje se svi dovoljno znamo i ne trebamo, svjesni svih tih činjenica, da mi prosipamo prašinu u smislu da mi nismo imali želju, imali namjeru. Ovdje smo mi kazali – gospodo recite koliko je. Ali u ovom momentu nema nijednog zvaničnog predloga od bilo koje političke partije ili bilo kog ministra. Pa evo, i predsjedavajući SDP-a je mogao Vijeću ministara donijeti na sto zakon i kazati, 2.100 maraka je najviša plata u BiH, izvolite gospodo, nećemo izaći dok ovo ne završimo. I da to završimo u roku 48 sati. Nije doneseno. Ne ulazim zašto, nije doneseno. E sad mi nešto tu, hajmo platformu. Kada god se pomene platforma meni se kosa digne, jer odmah znam da je neka katastrofa i da je nešto što ne valja. Barem da se ne iscrpljujemo, da budemo svjesni tih činjenica, oni koji su moćni i kreiraju ove procese. Vi se sjećate, i time ću završiti, prije izvjesnog perioda da je visoki predstavnik smjenio u ovoj zemlji 50-ak ljudi pod vrlo teškim optužbama, da su ljudi u korupciji, da su u kriminalu, da su, i smatrali su ljudi da će ti ljudi ići u zatvor. Niko od njih nije optužen, niti je bilo ko položio račun. Ostali su bez hljeba, bez plata, bez poslova, pod teškim optužbama. Sudije i tužioi se ućutali, jer je visoki predstavnik uzeo, kadija te sudi, kako kaže, kadija te tuži. I da niko nikada nije objasnio. To je pogubno bilo po ovu zemlju. Niti je ko nastavio, objasnio da kaže – ljudi greška je bila. Ne. I naravno da smo poslije dobili atrofiju koja je do današnjeg dana. Imate situaciju neko gađa kamenicom, ne branim ja nikoga, neko gađa kamenicom onog poslanika u kantonu, koji je koliko jučer izabran, kao krivca za pljačkašku privatizaciju čiji tužilac i sudija drže u ladici predmet težak 100 miliona i koje to ne zanima, a na ovoga je percepcija da je ovaj jadan nešto mogao. Ne branim ja njega, on tu ništa nije kriv i ništa nije mogao. Ali nema tog 57 Boga koji će promijeniti percepciju da je on kriv i zato mu i pale zgradu i njega su stavili na stub srama. A koliko je on kriv, kriv sam i ja. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Slijedeći za diskusiju, uvaženi kolega Mladen Bosić. Izvolite.
Pa evo, ja sad slušajući sve ovo, a bio sam odlučio da se ne javljam jer je ovo tema o kojoj možete pričati danima i na kraju ništa nećemo dogovoriti očigledno kao ni ... Ovdje je pitanje kako smo mi došli u ovu situaciju, zašto smo mi sada u ovoj situaciji da pričamo o ovoj temi? Kako se desilo da postoje mogućnosti velikih zahvatanja preko plata i raznih nadoknada koje su različite po raznim nivoima. I odmah da kažem ja mislim da je Parlament kriv. Parlament je taj koji donosi zakone, Paralment može da donese zakon i da poreda sve plate koje su iz Budžeta BiH. I ko to treba da uradi? Onaj ko vlada, skupštinska većina. Savjet ministara treba da donese prijedlog zakona koji će riješiti pitanje plata na nivou BiH. Znači, sve što ide iz Budžeta BiH treba da bude definisano zakonom. I eto rješenja, i jasno je. Da li postoji volja za to? Ne znam. Drugo moje pitanje – kako smo došli do ovog ovdje sada haotičnog stanja, jer je ovdje nastupilo u jednom periodu očigledno velika grabež za parama iz Budžeta BiH. Evo, čujemo da je to bilo 2008. godine. Mi smo, Klub SDS-a je ovdje sastavljen od novih ljudi u Parlamentu, mi nismo učestvovali u tome. Tada su bili naši, ali mi nismo učesvovali i ja ne mogu da kažem kako je to bilo, kako je došlo do toga, ali je opet Parlament glasao vjerovatno o tome ili Administrativna komisija. Prema tome, opet je Parlament kriv za to. Jedini izlaz iz ovoga je da umjesto što predlažete demagošku inicijativu tražite od Savjeta ministara, od vašeg stranačkog šefa, od zamjenika predsjedavajućeg Savjeta ministara, Zlatka Lagumdžije, da uložite prijedlog zakona i da ga dogovorite sa svojim koalicionim partnerima na nivou Parlamenta. Mi kao opozicija smo spremni da podržimo ako je dobar prijedlog i da damo prijedlog za ispravke ako prijedlog nije dobar. I to je rješenje situacije, tako funkcioniše država. Prebacivanje s jednog na drugog, to je nešto drugo. Da li ste vi, odnosno da li smo mi krivi ovde, ili su krivi neki drugi koji su iznad nas u politici, mislim na političke lidere stranaka, to nema veze. Mi dižemo ruke u ovom Parlamentu. Prema tome, jedini izlaz iz ovoga, ako nije demagogija, je da se napravi zakon u kome će biti poredane sve plate koje idu sa nivoa budžeta.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Niko Lozančić, replika. Izvolite.
Pa, pošto nemam drugi način da se javim onda koristim repliku, jednim dijelom da podržim ovo što je uvaženi kolega Bosić rekao, drugim dijelom da prokomentiram, odnosno da odgovorim na određene stvari koje se ovdje pojavljuju. Gospodo, mi imamo Zakon o plaćama. Znači, nije u nas bezakonito što se toga tiče, imamo zakon. I najviše sam se zbog toga javio, znači podržavam ovo, ako bilo tko misli da treba mijenjati zakon zna se procedura. Inicijativa ove vrste, za koju predlagatelj ne zna čemu služi pa se onda vadi, pa ćemo mi kroz to, pa mi 58 znamo kakvo je stanje. Maloprije sam nabrzinu izračunao, svi paušali zastupnika iz Zastupničkog doma i Doma naroda, pod predpostavkom da svih 57 izaslanika prima paušale, evo ne znam da li svi primaju, su manji od 500 tisuća maraka. Reprezentacija u Ministarstvu vanjskih poslova je preko 600 tisuća maraka. O čemu mi pričamo, o čemu pričamo? Pa kome meni, pazite znači, a imamo procedure kako možemo, znači možemo donijeti zakon i reći – zabranjuje se zastupnicima, članovima Predsjedništva, to možemo, ja se slažem da možemo to donijeti, da primaju išta za sudjelovanje u instituciji u kojoj su izabrani. I takav mi zakon možemo donijeti, nije problem, ako postoji politička volja. Znači ovaj, ali to se zakonom riješava. Inicijative, ja opet ponavljam, uistinu ne znam, ne mogu dokučiti, mogu, ali previše mi je morbidno da ovo što mogu dokučiti, čemu služi ova inicijativa. Stvarno mi je morbidno. Čemu će služiti ti podaci i kako će ko tim podacima sutra manipulirati. Jer i ovo što sam ja sada rekao, uspoređujući kompletan iznos sredstava na godišnjoj razini sa reprezentacijom u jednom ministarstvu je manipulacija, odmah da kažem. Priznajem da manipuliram, znači, jer ja znam na šta se odnosi ta reprezentacija. Ali, ko kaže da mora biti reprezentacija? Ako se mi slažemo da ne moramo imati plaće, pa mi za reprezentaciju godišnje koristimo više sredstava na državnoj razini, nego što košta kompletan Parlament ... Sve to znamo. Čemu nam na kraju krajeva služe izvješća revizije? Zašto ne inzistiramo na provedbi naših zaključaka, zašto nismo dosljedni? Da bismo samo proveli naše zaključke, kolega Tomić je dotakao u jednom dijelu ove teme, znači i posebno mi se dopala rasprava gospodina Kabila, najveća privilegija je biti u ovom Parlamentu. To je najveća privilegija i to im čast bi trebala biti. Prema tome, materijalno bi trebalo biti stvarno u drugom planu. I ja se ne slažem da se, mislim da je taj koncept kolektivne odgovornosti davno prevaziđen, ja sam za individulanu odgovornost i svakog zastupnika, i svakog izaslanika, i svakog ministra, i da ne uzimamo da smo svi krivi, ili smo svi zaslužni. Pojedinačno svako ima svoj doprinos. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Lazar Prodanović. Izvolite.
Nisam se mislio javiti, ali uvaženom kolegi Bosiću, vezano za ovu diskusiju koja se odnosila u smislu odgovornosti pozicije i opozicije. Ma, znate šta kolega Bosiću, nažalost u ovom Parlamentu ja ne znam nijednu političku partiju nabrojati koja je, izuzev Stranke za BiH, u smislu konzistentnosti od ovog saziva, da je bila samo ona opozicija. Svi drugi su bili na svoj način vlast i to je tako u ukupnoj situaciji. Ali ću reći također da ne postoje niti sveci, niti nevini, ako mislite na opoziciju sadašnju, bilo koju, a niti đavoli, u vlasti. Slažem se s Vama da niste bili kada je donošen Zakon o platama. Zalažem se i principjelno za jedan suštinski odnos ovdje. Poziciju primanja i drugih, dakle, prava poslanika određuje Zajednička komisija za administrativne poslove i svaka njena odluka je u rangu zakona. I ja smatram i bez ikakve potrebe ovdje vodimo raspravu o ovom što treba ta Komisija da predloži, da predloži mjere, da ih vrati u domove i da se donese odluka o tome. Zakonski, da se ne bi anarhija stvarala, potrebno je predložiti zakon koji bi bio konzistentan u ..., dakle ključnih ličnosti u državi, do, dakle govorim na nivou institucija BiH, od najnižeg, do najvišeg nivoa. Ali nedavno, dakle, niste učestvovali u tome, jer su vaši poslanici, nije bitno, ali nedavno, nemoguće da niste bili, nedavno je vaš, vaši su poslanici predložili jedan zakon koji na svoj način uvodi anarhiju ovdje. Ja sam bio protiv tog zakona, koji je u ovom Domu usvojen po hitnom postupku, 59 kojim je data mogućnost da direktor agencije ima platu, ... već prima veću platu nego članovi Predsjedništva, a zamjenik direktora te agencije u startu, bez tog dodatka od 25% ima platu zamjenika ministra. O čemu mi onda pričamo? Koja je to onda demagogija? Šta mi javnosti hoćemo da pošaljemo poruku s tim? Dakle, želim da kažem da smo nekonzistentni, nemamo jasne stavove, svako priča ovako ovdje za medije na svoj način, svako bi htio da ima sa svojom beskrajnom pohlepom i halapljivošću što više ima da više ima. Ja sam za to da se uvede, evo to vam je istina o tom zakonu za koji sam ja ovdje ustao i tražio, zbog čega se taj zakon donosi. ... [[ne razumije se]] Pa zbog čega se taj zakon donosi u oba doma po hitnom postupku, nego se donosi zbog pojedinaca, mi pravimo haos kroz to. Evo, to je, radilo se o Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o platama u institucijama BiH. Toliko.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mirza Kušljugić. Izvolite.
Poštovanje gospodine predsjedavajući. Očigledno da je ovo tema o kojoj je dobro da razgovaramo. Da li će biti inicijativa usvojena ili ne, mislim da su pokrenute i neke druge ili najavljene neke druge inicijative, koje mogu da budu i u vidu promjene zakona. I slažem se sa kolegom Džaferovićem da direktno izabrani zastupnici imaju obavezu da budu prvi koji će o tome progovoriti. Međutim, malo smo izgubili fokus inicijative. Inicijativa ovdje nije bila da se daju transparentno podaci, koji već zadnje tri godine postoje, o zastupnicima. Ovdje je inicijativa bila da malo pogledamo i troškove po ministarstvima, da vidimo koliki su troškovi putovanja određenih pomoćnika, zamjenika ministara. Znamo mi o čemu govorimo. Znamo mi da mi imamo državnih službenika koji u avionu provedu 100 dana godišnje. Nema potrebe da se osjećamo odgovornim, svako od nas odgovara za ono što je uradio i ono što je po zakonu, a ako promjenimo Ustav, to će i po zakonu moći da se promjeni. I podržavam inicijativu gospodina Živkovića, to jeste put na koji mi možemo da ... Sjećam se i prošli put kada smo o ovome diskutovali da ste prozivali jesmo li spremni ići do kraja. Jesmo li spremni čitavu proceduru otvoriti vezano za ono što se finansira iz Budžeta BiH. Ali, svako će od nas glasati o ovoj inicijativi, to nije ni kraj čitave priče. U potpunosti razumijem i zastupnike koji su rekli – za ovo što sam ja radio zadnje, ili radila, zadnje 3, 4 godine, oni koji su me birali smatraju da sam ja to radila, ili radio, kako valja i da niko ne postavlja pitanje primanja. I to u potpunosti razumijem i u važavam. Nije dobro da koristimo, ja sam, nema gospodina Lozančića, on je priznao da je to manipulacija, nije uredu porediti reprezentaciju Ministarstva vanjskih poslova. To nije Ministarstva vanjskih poslova, to je čitavog Ministarstva koje je i reprezentacija po ambasadama. I ona je, i to je greška gospodina ministra, što nije uspio da prezentira, ona je 10 puta manja nego što je bila u mandatu prethodnog ministra. Prema tome, hajmo i to otvoriti da vidim i istovremeno uvažavajući da je diplomatija BiH najmanje plaćena diplomatija u čitavoj Evropi i da imamo ambasadore koji sjede po Njujorku sa platom koja je manja od plate zastupnika koji ovdje sjedi. Ali je istovremeno ista kao i plata nekih ambasadora koji sjede u zemljama gdje je prosječan GDP 3.000 dolara. 60 Dakle, što se tiče Kluba SDP, mi ovu inicijativu nismo podnijeli nakon zadnjih događaja u Federaciji BiH i ne prihvatamo da je to manipulacija zbog toga što se to dogodilo poslije podnošenja ove inicijative. Ponavljam, podnešena je u decembru mjesecu. Cilj je bio upravo ovo, gospodine Živkoviću, da otvorimo priču svu do kraja. Pa zato i nisu samo ovdje pomenuti poslanici i zastupnici, nego svi oni koje možemo nazvati, na neki način, izabranim funkcionerima. I nije se išlo na plate koje je jednostavno dobiti, vi to možete dobiti iz platnih lista,
Vrijeme.
nego se išlo na primanja koja u sebi sadržavaju i određene druge stvari ili, da budem precizan, na troškove koje određeni izabranici ili državni službenici imaju u Budžetu ili ih povlače iz Budžeta BiH. Hvala na minutu koji ste dozvoli da duže govorim.
Hvala. Uvaženi kolega Mladen Bosić, odgovor na repliku. Izvolite.
Pa, prije svega, ja nisam okrivljivao nikoga za ovo stanje. Ja sam rekao da se stvorila atmosfera grabeži iz Budžeta BiH u jednom trenutku preko visokih primanja raznoraznih funkcionera. Tu mislim i na agencije i na opšte troškove, opštu raskalašnost. I ako vi mislite da nije tako, mi nećemo na kraju ništa ni uraditi. Drugo, ovdje nije cilj da nađemo nekoga ko ima veću platu, pa da kažemo – a vidi onaj zamjenik direktora agencije ima veću platu od, ne znam, poslanika, znači moja plata je uredu. Ovdje je cilj da se uredi sistem. Ovdje nije cilj da se medijima prezentuje i ovako ljudima koji nemaju ni posao, ni od čega da žive, da im se prezentuje ova lista koliko je ko potrošio. Ovdje je cilj da se napravi nešto iza čega će stati država, a država treba da kaže – ovo je taj uređen sistem, na nivou za koji je ona odgovorna. Ja govorim o nivou koji se plaća iz Budžeta BiH. Prema tome, nije pitanje ko je bio tada, ko je bio u Parlamentu pa glasao, ko nije bio pa nije glasao. Evo, neki iz SDS-a ne znam da li su glasali, ali postoji, postojao je opšti konsenzus ćutanja oko plata i primanja na nivou BiH. Evo, javnost nije znala za to, ja nisam znao, dok nisam došao ovdje. Jer je normalno da oni koji imaju takva primanja razmišljaju – bolje da ne čuju ovi napolju šta ja imam. Ponavljam, predlažem, predlažem da Parlament razmisli o svojoj odgovornosti. Parlament može da promjeni Ustav. Parlament može da donese bilo kakav zakon, nema veze što postoji Zakon o platama, ne znam, na nivou svake od institucija, Parlament može da donese zakon da se ukidaju svi ti zakoni i da je ovo zakon kako će se dijeliti plate. Koliko će imati koji direktor agencije, koliko će imati poslanik i to je, to je ono što ide iz Budžeta RS-a. E kako doći do toga? Pa, preko izvršnog organa Parlamenta, preko Savjeta ministara, preko skupštinske većine. To je put. Ne očekujete valjda da opozicija napravi prijedlog sistematizacije radnih mjesta i plata u BiH. Prema tome, vi ste kao SDP sastavni dio skupštinske većine, učestvujete, čak ste možda i najbrojniji u Savjetu ministara, izvolite predložite, za 15 dana dajte prijedlog 61 sređivanja stanja u sektoru plata na nivou BiH. Evo, mi smo spremni da podržimo, spremni smo da damo svoje prijedloge, spremni smo da damo svoje mišljenje, ali nemojte očekivati od opozicije da pravi nešto za šta, što je posao skupštinske većine i za šta samo skupštinska većina ima kapacitet da usvoji.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Dragan Vrankić. Izvolite.
Hvala lijepo. Mada evo, možda previše raspravljamo, ali ono što može se reći u jednoj rečenici možemo zaključiti da nam ne ide, ne štima u ovoj zemlji. Valjda to nije nikakva tajna. Ne treba biti ni puno pametan pa to zaključiti. Gori zgrada Predsjedništva, znate, onda kada gori drugi hvale – držte, drškaju ih da to rade. To tako izgleda gledajući s televizije, to je sve, a onda treći govore – pa stvarno ovi zastupnici, oni su krivi, oni tamo to nešto rade itd. Ja mislim da je problem u sustavu kojeg treba temeljito renovirati, popraviti, treba početi od ustavne reforme o kojoj smo ovdje prethodnih dana razgovarali, i ići stvar po stvar i riješavati, da bismo dobili bar koliko toliko prihvatljiv sustav, gdje će biti sve riješeno. O ovim temama sad o kojim razgovarate ovdje ili, evo ne znam ja, inicijativama, to možete shvatiti navijački, možete podržati i naći sto argumenata za, a isto tako možete naći sto argumenata protiv. Ja sam legalista i mislim da trebamo biti svi takvi i poštivati zakon. Ako vidimo da nešto u zakonu ne štima onda ga trebamo mijenjati. Mi smo ovdje sto puta raspravljali o reviziji. Predsjedavajući je rekao, imamo ovo naše parlamentarno povjerenstvo koje nam može odmah za sat vremena sve podatke iznijeti da pogledamo je li nešto veliko, malo ili puno, a revizija je ta koja radi, analizira. Vi znate da smo u posljednje vrijeme naročito skrenuli pažnju na reviziju učinka. I ta revizija učinka kaže, gospodo, o kojoj treba više možda razgovarati nego o čemu mi danas razgovaramo ko će dobiti političke poene ili neće, da kažemo, da ona donese na sto i da kaže – ovo ministarstvo je uspješno, ovaj Parlament nije uspješan ili koliko je uspješan i zašto je uspješan. Šta mu je dobro, šta je loše, gdje su potrošeni novci, a nije bilo rezultata. I mislim da u tom fonu treba raspravljati. S druge strane, ja želim još jednu stvar reći koja se ovdje često zamagljuje i javnosti se daje kriva poruka, to zbog toga govorim, ovdje se govori o privilegijama, prenadležnostima. Ljudi, ja nemam nikakvu privilegiju. Imam plaću. Ako imam odvojen život ili, ne znam, smještaj hotela, sretnemo se ponekad u hotelima, pa ne možemo mi svi biti iz Sarajeva. Plati se trošak. Ako imam paušal, a ja sam morao uzeti privatno čovjeka, jer imam problema s okom ne mogu voziti, čovjek me danas dovezao. Platio sam mu noćenje, platio sam mu i što me dovezao, ... dnevnicu. To nisu privilegije, to su troškovi. I ne možemo svi biti iz Srajeva, neće valjda sva administracija biti iz Sarajeva. Ima pravo onaj iz Bihaća, iz Tuzle, iz Mostara, svako da radi u državnim institucijama i da radi tamo, pogotovo kada su odabrani ljudi koji se pojavljajuju na natječaju, itd. Tako da mislim da te spinove koji se pojavljuju o privilegijama i nečemu, mislim da treba nekako dovesti u realne odnose u rapsravama koje stoje. I ja mislim da je socijalno- ekonomska situacija u zemlji dosta teška, ali mislim da se mnogi bez, hajde, kvalitetnog povoda ili sa drugom namjerom koriste u određene svrhe, od politike, do nečeg drugog. Možemo raspraviti, ja sam za to da raspravimo, ako su nam plaće velike da ih smanjimo, ako se treba odreći od ... odreći ćemo se, stojimo sve na tome da to radimo i stvar je nas koji se dogovaramo, što je kolega rekao, parlamentarne većine. Hvala. 62
Zahvaljujem. Druga replika, uvaženi kolega Zvonko Jurišić. Izvolite.
Evo, imam potrebe da nekoliko stvari repliciram, odnosno da pojasnim ja možda na svoj način, zadnja ova, ili zadnje rečenice kolege Vrankića, kada govorimo o privilegijama. Mi opet, a odlično ... u ovom Parlamentu mi zamgaljujemo namjerno neke stvari, pa sad je i on ovim zamaglio. Niko nije smatrao da neko od nas i ne smatram da je bilo ko pomislio da mi imamo privilegije ako imamo ne znam ni ja plaćen stan. I trebamo u institucijama BiH raditi sa svih prostora BiH. Mi smo kroz revizorska izvješća imali ovdje određene podatke da institucije BiH imaju čini mi se oko 3.500 vozila. Od toga namjenska, vojska i policija negdje oko 1.500 a 2.000 vozila je iz ove klase jedan plus tri ili jedan plus četiri. Evo, ja se pitam ko voza tih 2.000 auta? Jesu li to privilegije? Koliko pomoćnika ministara, upitna je njihova stručnost, ide danas kući ili su već otišli kući, sa službenim autom. Ja sam došao sa svojim, gospodine Vrankiću. Platio ga, ima četiri godine, na lizing, mjesečna rata 2.300 maraka itd. I ovaj što će otići, ne samo to, nego će petkom otići i završiće ja u Neumu, ja u Makarskoj, opet sa službenim autom. Koliko je državnih službenika, ministara, u nevrijeme na raznoraznim lokacijama imalo prometne nezgode sa službenim autom. Zar to nije privilegija? Zar nije tisuću maraka mobitela privilegija? Mi kada analiziramo revizorska izvješća, ali nažalost ne analiziramo ih, jer sva ona 72 revizorska izvješća usvojimo u jednom satu parlamentarne rasprave. I kada smo imali u jednom revizorskom izvješću vrlo jasno da put Sarajevo-Mostar, Mostar-Banjaluka-Sarajevo 1.200 km, napisano od strane revizora ili da je Mostar-Sarajevo i nazad 360 km, a znamo svi da je 260 i niko ništa. Neću ja reći tamo što je neko ukrao, ali koliko je puta ukradeno po 500 km, po 600 km, po 100 km. Ovo što kaže kolega Kušljugić, kaže ne samo zbog nas da se vidi koliko, nego zbog i tih. Evo znam, ja znam, ja sam postavio to pitanje, točno znam koliko je čovjek primio za mjesec dana. Dobio sam odgovor u zastupničkom pitanju. Evo nemam ga ovdje, i šta sada? Ovo što je govorio Mladen Bosić to je ispravno. Ovaj Parlament treba preuzeti na sebe odgovornost, odnosno parlamentarna većina i donijeti zakon, sve zakone kada su u pitanju ova primanja staviti van snage, a donijeti zakon da se ponašamo sukladno vremenu i stanju u državi BiH. Ako smo mi plaćeniji od zastupnika Republike Hrvatske, od zastupnika od zastupnika Srbije, jer tamo naše kolege imaju 900 eura, ne znam ni ja, od zastupnika Crne Gore, prema tome a u ovakvoj ekonomskoj prilici i gospodarskom kapacitetu BiH, onda mislim da trebamo poći od sebe, a naravno kroz ove agencije, jer to je naša obaveza i mi to možemo napraviti, ako smo za to spremni. Hvala.
Zahvaljujem. Prvi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi kolega Božo Ljubić, replika. Izvolite.
Poštovane kolege i kolegice zastupnici. 63 Dakle, mi govorimo ovdje o privilegijama. Ja osobno ću vam reći da jedina privilegija koju ja osjećam ovdje u Parlamentu je privilegija biti zastupnik. Ni u kom slučaju ova plaća, koja nije mala, ne smatram je kao svojom privilegijom, jer materijalna alternativa koju ja imam je puno bolja od ove plaće koju ovdje primam. Prema tome, s tog stajališta ova inicijativa, po meni, ima smisla samo kao povod za mijenjanje stanja. I upravo kolega Živković je iznio jednu inicijativu, ja vjerujem da će on istrajati na njoj i ja ću ga podržati, i da se te stvari konačno reguliraju zakonski i da mi ne špekuliramo što mi želimo s ovim podacima koji bi bi mogli izići kao povod inicijative SDP-a. Jer, tajming ove inicijative, dakle pri kraju mandata, neodoljivo mene podsjeća ipak na jednu predizbornu promidžbu. Kolegi Jurišiću, ovaj, jutros je on postavio jedno zastupničko pitanje i naravno ja nisam imao prilike replicirati tada, gdje je prozvao mene i mog kolegu čini mi se Bećirovića, za neiskrenost. Ja bih Vama isto tako sada mogao predbaciti na isti način. Vi ste u par navrata u svojim raspravama i replikama danas govorili o toplom obroku u Elektroprivredi BiH od nekih, ne znam ni ja, 20 maraka. Kada se to kumultivno sabere ispada veće nego što je najniža mirovina u BiH, ali ste zaboravili reći da tim poduzećem upravljaju vaši ministri, dakle koje ste vi imenovali tamo u Federalnoj vladi. Isto tako ste zaboravili, možda da vaš ministar u toj Federalnoj vladi tzv. vozi skuplje auto nego ja kao član Kolegija Zastupničkog doma. I slažem s s Vama da treba poći od sebe. Evo ja sada predlažem Vama i kolegi Puriću, u ime našega kluba zajedničkog, da se odreknemo svih privilegija, pa i reprezentacije i ostalih privilegija koje imamo. Evo da pokažemo, to je jedan mali gest. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Lazar Prodanović, replika. Izvolite.
Kratko predsjedavajući. Dakle, vezano za primjedbu koja se odnosila na mene da sam ja pravdajući naša primanja u odnosu na neke pojedinačne slučajeve, to nije tačno. Dakle, nemam nikakve rezerve da kažem da mi imamo izuzetno visoka primanja u odnosu na ukupnu ekonomsku situaciju u BiH. Da li ta primanja treba revidirati, rekao sam čija je to nadležnost. Ako je zakonska regulativa onda je to nadležnost ovog Parlamenta, odnosno Savjeta ministara koji će predložiti jedan od načina, dakle uvođenje u red, a ako su nadležnosti koje su van zakona, onda je to nadležnost Zajedničke komisije za administrativne poslove čije odluke ćemo apsolutno prihvatiti nakon toga kada ona se usaglase, odnosno predloži prijedlog mjera u skladu sa izazovima i vremenom u kome se nalazimo. Još jedno, da nemam dileme vezano oko toga da je platama važno urediti ovu materiju, podsjetit ću ovaj Predstavnički dom a u njemu je većina poslanika, jedan veći broj poslanika iz prethodnog saziva. Ja, odnosno moje kolege iz Kolegija, rukovodstva Komisije za finansije i budžet kada je nastupila ekonomska kriza predložili smo Prijedlog izmjena i dopuna zakona o platama, a Klub SNSD-a bezrezervno podržao izmjene i dopune Zakona o platama koji je predviđao jedan izuzetno važan postupak da svi zaposleni u institucijama vlasti BiH, čiji je koeficijent veći od 4, da se njihova osnovica za obračun plate ne može računati na 535 maraka, koliko je tada bila, već na 498, dakle na period iz prethodne godine i da se to stanje zadrži sve do momenta dok ne budu zakonom ispunjene pretpostavke. Nakon toga se desilo ovo što, tek nekoliko 6 ili 7 mjeseci nakon usvajanja ovog zakona koji je zaista usvojen većinom glasova u ovom Domu, Savjet ministara je u skladu sa zakonom postupio, vratio je osnovicu, ne samo za 64 obračun plate, ne samo za one do 4 već za sve pa je ponovno sada vratio opet na 475 maraka. Moguće je i sada tako uraditi i ja smatram da ovaj Dom ne bježi od rasprave, ni od zakonodavstva, niti o ovim pitanjima o kojima smo rekli, dakle o nadležnostima Administrativne komisije. Ali govorim da ponekada stalno iskačući u tome, mislim da smo mi u velikoj zabludi vodeći raspravu o ovom, često objašnjavajući različite mjere koje nisu sistemske. Ne može se bilo kakvim nesistemskim mjerama poslati uvjerljiva poruka javnosti da smo za sistematično i odgovorno rješenje problema. Hvala.
Zahaljujem. Kolega Dragan Vrankić, replika. Izvolite.
Moja replika je kolegi Jurišiću, da mu još jedanput ... da čovjek se slabo razumije šta je zloupotreba, a šta je nešto drugo. Po drugi put u Parlamentu miješate te stvari. To što ste Vi govorili to je sve zloupotreba. Ako je neko otišao, činovnik svojim autom privatno na more, kući, to je zloupotreba, zloupotreba položaja, zloupotreba te funkcije, a privilegije to nisu. Obaveza je nešto drugo i pravo koje proizilazi iz nekih odluka. Znači, to je sve zloupotreba i zato trebaju organi da rade, zato sam rekao imao zakon i treba ga poštivati.
Nažalost, kolege koje su se prijavile su iskoristile svoje poslovničko pravo i na diskusije i na replike, tako da ne mogu da im dam riječ ni po kojem osnovu. Zaključujem raspravu povodom ove tačke dnevnog reda. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne može, morali ste da bolje računate. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Poslije Saše Magazinovića Vi ste imali diskusiju, a prije gospodina Bursaća.
Prema tome, možemo i da na pauzi to razriješimo. Prelazimo na 11. tačku, tačnije pitam Dom da li se slaže da objedinimo rasprave od 11. do 13. tačke dnevnog reda. 65 Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Kolega nemojte da dobacujete sa svog mjesta, imali ste sve što poslovnički možete da iskoristite. Nemojte dobacivati sa svog mjesta. Za 24, protiv nije i suzdržanih bilo. Konstatujem da smo objedinili raspravu od 11. do 13. tačke dnevnog reda. Ad. 11. – 13. Davanje saglasnosti za ratifikaciju ugovora i Sporazuma
nije uključen mikrofon
Nemate odluku. Dobro. Predlog odluke je dostavljen 22.01.2014. godine. Iz Predstavničkog doma predloženi su poslanici Nermina Zaimović-Uzunović, Lazar Prodanović i Zvonko Jurišić. Iz Doma naroda predloženi su delegati Staša Košarac, Borjana Krišto i Halid Genjac. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 28, protiv 9, suzdržanih 1. Konstatujem da smo prihvatili ovu odluku. 68 Prelazimo na tačku 9. – Izvještaj o radu Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za izradu predloga izmjena i dopuna Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 33, protiv nije bilo, suzdržanih 5. Konastatujem da smo usvojili ovaj Izvještaj. Prelazimo na tačku 10. – Razmatranje inicijative poslanika iz Kluba SDP-a BiH sa 61. sjednice Doma, održane 30.12.2013. godine. Glasamo o usvajanju inicijative. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 15, protiv 16, suzdržanih 7. Konstatujem da ova inicijativa nije dobila opštu podršku tako da nećemo glasati ni za zaključak. Stavljam na glasanje predlog da se o tačkama od 11. do 13. izjašnjavamo u paketu. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 36, protiv 1, suzdržanih nije bilo. Ko je bio protiv? Uvažena kolegica Azra imate li potrebu za neki poseban, ratifikaciju da glasamo ili da?
nije uključen mikrofon
Diskusija je završena, jedino da pitam Vas da li neki poseban sporazum želite da stavimo na glasanje. Recite, izvolite.
Ne, nema potrebe zaista, Parlament se izjasnio. Ja samo poštujem zaključak ovog Parlamenta.
Zahvaljujem. Tačke 11., 12. i 13. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju ugovora i Sporazuma. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 36, protiv 1, suzdržan 1. Konstatujem da smo dali saglasnost za ratifikaciju ugovora i Spaorazuma, od 11. do 13. tačke. 69 Zaključujem 63. sjednicu Predstavničkog doma. Napominjem da je naredna sjednica planirana za 13. mart 2014. godine. Svim kolegicama čestitam 8. Mart, i ljepšem polu u Bosni i Hercegovini. Zahvaljujem. Sjednica završena u 16:25 sati