Uvaženi gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo uvaženi zastupnici. Evo kao što ste vjerojatno primijetili moja strast za izlaganjem zakonskih prijedloga Vlade je umjerena ali u ovom slučaju jednostavno smatram da je ovo jedan od prijedloga koji mislim da svakako zaslužuje da se na njega potroši malo vašeg vremena, da date svoje prijedloge, sugestije, prenesete neka svoja životna iskustva jer očekujemo i nadamo se da može biti dobra platforma za jednu potpunu promjenu koncepcije u odnosu na prethodne godine koja ova Vlada gospodarske koncepcije i strategije koju ova Vlada pokušava inaugurirati. Naime, iz jedne rigidne defenzivne strategije pokušava se ići u razvojni ciklus. U tom razvojnom ciklusu dakle sa jednom ofenzivnom strategije u tom razvojnom ciklusu stvari neće funkcionirati neće moći biti realizirane ako ne pozovemo u pomoć sve one koji pomoći mogu, a svakako se ovdje radi o privatnim investicijama kao ključnom doprinosu koji možemo dobiti i koji očekujemo. Kada sam došao na funkciju potpredsjednika imao sam jedan razgovor, čak i prije ustvari, jedan krug razgovora sam imao prije izbora valjda su kolege iz EU i iz nekih drugih zemalja nas učivale neke promjene ali onda neposredno nakon izbora još jedan i tu su mi prezentirali listu svega o čemu oni razmišljaju, šta procjenjuju i ocjenjuju kao ključne prepreke u njihovom poslovanju sa Hrvatskom i njihovim investicijama. U svakom slučaju formalno mi je to iznijelo 27 članica EU. Ono što sam im tada rekao je da što se mene tiče kucaju na otvorena vrata, da sve to što su tamo naveli i još puno toga i još puno goreg proživljavaju duga desetljeća svi poslovni subjekti u Hrvatskoj. Godinama sam bio u biznisu prema tome da mi je potpuno jasno o čemu govore i da to nije problem zemalja EU i da to nije problem stranog investitora to je jednostavno problem investitora u Hrvatskoj i on se neće riješiti tako brzo i tako jednostavno. Ali naravno nužan je potpuni zaokret i nužno je napraviti pomake. Nakon toga u cijelom nizu blago rečeno nevjerojatnih interpretacije koje povremeno u našim medijima imate priliku čuti jedna od ovako dodatno iznenađujućih i potpuno van pameti je bila interpretacija o odgovornosti ove nove Vlade za pad na ljestvici konkurentnosti za pad od 5 mjesta koja se ove godine objavila, a pokazuje stanje 2010. i 2011. Sve je moguće u ovoj zemlji. Možeš biti kriv za stvari prije nego što si se rodio pa tako i za to, nije to ništa čudno. Nisam ja bio jako zbog toga iznenađen. Ali, ali ono što nam taj podatak govori to je dakle jedan kontinuitet pada u jednom trenutku samo imali jedan mali oporavak na toj ljestvici, nažalost nakon toga kontinuitet pada, nam govori da ćemo morati poduzeti ozbiljne mjere. I ono što ovdje upravo sam završio jedan sastanak sa jednom grupom za projekte navodnjavanja i izaći ćemo sa jednom strategijom koja će imati jasno definirane nositelje i rokove za razliku od ove strategije koje nemaju iza sebe ništa čvrsto za što se može uhvatiti, ovdje vam mogu reći da ako mi ne napravimo pomak na toj ljestvici u dobrom smjeru dakle da se počnemo penjati prema gore, onda prosim lijepo evo javno to velim izvolite me prozivati, imate sve razloge za to jel to je dio mog posla. Dakle mi moramo napraviti taj pomak. Ne samo mog, to je dio posla zamjenice, to je dio posla cijelog tima. To će biti lako provjerljivo. Sad smo tamo gdje jesmo, mislim da smo mislim sad 21. ili koji već jesmo pa ćemo vidjet kako će se stvari kretati druge godine. Da bi pomake napravili, da bi nas se u tom zaokretu počelo prepoznavati kao ljudi koji ozbiljno misle to što govore ovo je jedan od zakona koji su ključni u toj poruci. Meni osobno je bilo vrlo indikativno kad sam u razgovoru sa jednom od naših najvećih kompanija neki dan čuo njihovu informaciju da u završnom krugu, bilo je nekoliko zemalja u igri, u završnom krugu su ostale dvije, jedna zemlja koja je vjerojatno lider u privlačenju stranih investicija u Europu i mi, procjenjivalo se gdje ići sa investicijom reda veličina 50 milijuna eura, sa okvirno 150 prvorazrednih visokoškolovanih ljudi koji bi tamo trebali biti zaposleni odabir je, ako nešto ne uspijemo uprskat, odabir je Hrvatska i kreće se u Hrvatskoj. odluka je bila donesena na bazi prijedloga zakona koji smo i prezentirali, rekli smo kad ta investicija krene ovo je zakon iza kojeg stojimo i ovo je zakon koji će proći u Saboru i ovo su mjere koje ćete imati kao poticaj. Dakle hoću vam samo reći da već u ovoj pripremnoj fazi kad izlazite sa zakonima koji su pomak, mi smo već imali zakon, taj zakon je bio dobar, ali kad izlazite sa zakonima koji su pomak da to pomaže i već kod ovako ozbiljnih investicija, daje efekta. Mi smo naravno potpuno izjednačili domaće i strane investicije, to vam uopće ne trebam podcrtavati jer je to potpuno jasno. Na novcu ne piše ime i prezime, ravnopravnost je potpuna u visini i dostupnosti potpora. Ovaj zakon predstavlja i dovršetak prve faze mjere poboljšanja investicijskog okruženja koja obuhvaća više toga. Tu je Agencija za investicije i konkurentnost koja je jedan od važni instrumenata da realiziramo ovo što u ovom zakonu piše. Ovdje je jedna potpuno promijenjena struktura kod ministra Marasa, Hrvatske agencije za malo gospodarstvo, HAMAG Invest. I tu se očekuju pomaci jer zakon vidjet ćete na tom segmentu ima jedan potpuno novi pristup u investicijama malog i srednjeg poduzetništva. Osnovne poruke koje ovdje šaljemo idu prema našim do sada evidentiranim investitorima, a naravno i onima koje želimo privući. Četiri zemlje Austrija, Nizozemska, Njemačka i Mađarska sa Luxemburgom kao točkom kroz koju su financije prolazile de facto su 2/3 svih investicija u Hrvatskoj do sada. Vi isto tako znate da u industriji je završio otprilike svaki 5. euro, dakle gdje su investitori išli. U prvoj fazi u sektore financijske i uslužne i u kupovine tržišta. Kupovali su se tržišni prostori. Sad se priča potpuno promijenila, mi ovog trenutka više nemamo mogućnosti da ponudimo ozbiljne pomake, naravno neke da ali ne ozbiljne pomake u toj ponudi. Mi moramo snažno pojačati ponudu prema industrijskom sektoru. Šta su noviteti? Rekao sam već mikropoduzeća, to je jako važno. Do sada ih nije bilo, odnosno uvjetno. Turizam kao radno i kapitalno intenzivna djelatnost nikad nije bio u poticajima, uvijek smo govorili o turizmu kao ključnoj grani. Nikad to nismo pretvorili u operativnu mjeru. Ovaj puta inzistirali smo da se to desi. Smatramo da će to bitno doprinijeti da jedna djelatnost koja je strahovito važno, ali je granična. Dok HBOR nije krenuo sa programom 17 godina, 3+14 objektivno nitko pri zdravoj pameti nije imao razloga da ulaže u turizam u Hrvatskoj. Sad su ti pomaci napravljeni i te investicije snažno rastu. Poticaji za zapošljavanje kao gotovinske potpore koje ne trebaju ići kroz ulaganja u dugotrajnu imovinu istovremeno poticaji za ulaganja u dugotrajnu imovinu bez poticaja za zapošljavanje, dakle i jedno i drugo, oni koji ulažu u nove tehnologije dobit će poticaje, naravno uz obvezu zadržavanja. Ne moraju povećavat, ali zadržavanja radnih mjesta. To će im pokriti dio troškova jer nove tehnologije racionaliziraju taj broj. Ili oni koji ulažu u radna mjesta. Visoke tehnologije imaju posebne poticaje, novi pogoni imaju posebne poticaje, udvostručili smo iznose po radnom mjestu na 3, 6 i 9 tisuća eura, posebno tretiramo prostore sa nezaposlenosti do 10, 10 do 20 i iznad 20%. Dakle cijeli spektar novosti. Ono što je također važno je da smanjujemo gornji prag vrijednosti investicije nakon kojeg poduzetnik na 10 godina u potpunosti je oslobođen poreza na dobit na 3 milijuna eura sa sadašnjih 8 milijuna eura. Da vas pretjerano ne opterećujem. U županijama gdje je izuzetno visoka nezaposlenost uz zapošljavanje primjerice 182 osobe doseže se maksimalni efekt potpore od 12,28 milijuna kuna. To su nekakvi redovi, veličina, graničnici, da znamo o čemu govorimo. Naravno da su nužni i podzakonski akti koji su ovdje predviđeni, posebno kad je riječ o velikim projektima i da bi cijela ova priča mogla biti kvalitetno realizirana imat ćete u relativno kratkom vremenu i zakone koji će ubrzati na velikim projektima i pojednostaviti administrativne procedure i pojednostaviti odlučivanje. Ono što mi ovo iskustvo od ovih prvih osam mjeseci u Vladi govori da na cijelu nizu, da ne govorim o stotinama malih investicija, ali recimo na ovih desetak velikih pa dvije, tri sasvim konkretne koje su se, koje se mjere redovima veličina od par stotina milijuna eura su u stvari stajale a da nitko nije znao zašto. Ali apsolutno nitko nije znao zašto. O tome sam već govorio. Spomenut ću još jedanput. Pliva dva puta po 100 milijuna dolara je stajala, stajala, stajala i nitko nije znao zašto. I onda na kraju hajde sad već par mjeseci se radi. Riješeno je to bilo u nekakvih mjesec dana, ne. Ima takvih još. Na žalost jednu sam dočekala koja je stajala već jedno dvije godine i još stoji. 8 mjeseci se borimo s tim, 8 mjeseci sazivam ministre i svaki put pitam i audio itd. Svaki put ponovno pitam što je problem i svaki put mi veli ništa. Nadam se da ćemo to riješiti. Hoću reći da je ovo sustav koji je potpuno zahrđao, gdje su sve žile začepljene, gdje nitko ne želi donijeti odluku i mi moramo taj sustav razbijati. Netko odluke mora donositi. Ovaj zakon je dobra podloga da se stvari pokreću, ali on sam po sebi naravno neće učiniti puno. Ni prethodni nije bio loš, bio je manje konkurentan u odnosu na druge europske zemlje ali nije bio loš. Međutim, efekti nisu bili blistavi. Uz Zakon o poticanju investicija još puno, puno važnije je sposobnost, odlučnost, energija u realizaciji tih istih, pripremi i realizaciji tih istih investicija a na tome se svi zajedno tek trebamo dokazati. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Preostalo vrijeme predviđeno je za izlaganje predstavnika predlagatelja. Iskoristit će ministar poduzetništva i obrta, gospodin Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, evo nakon izlaganja prvog potpredsjednika Čačića gdje je u biti i rekao svu suštinu da zakon nije jedino nužno što treba promijeniti nego treba promijeniti i način i odnos prema investitorima i onima koji žele investirati u Hrvatsku i otvarati radna mjesta šta radimo ovih prvih 9 mjeseci. Ali kao što je rekao ovaj sustav je bio zakrčen i ovaj zakon ja sam siguran bit će ono što mi u Zagrebu kažemo dobar impuls da malo propuše dizne, da se krene sa investicijama i da krenemo ja bih rekao pozitivno, a koliko je situacija bila loša u proteklim godinama svi znamo. Ako gledamo samo, puno bolja i biti će bolja šta je posebno bitno za [[Upadica Stazić: Samo malo ministre. Kolege, ja bih vas molio da ne dobacujete iz klupe. Pustite ministra da obrazloži prijedlog zakona.]] Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Vrlo je bitno da kažemo da zadnjih ja bih rekao 4, 5 godina investicija gotovo pa i nema u Hrvatskoj. 2010. Godine smo imali svega 297,5 milijuna eura izravnih stranih investicija što je najslabiji rezultat od početka Hrvatske poslije rata. U isto vrijeme nešto veća zemlja Češka je imala 5 milijardi. To dovoljno govori koliko se radilo i koliko smo radili na tome da privučemo strane investitore, da ne spominjem one posebne mjere o ukidanju agencija koje su bile upravo i zato osnivane da se privuče koji investitor. Mi smo u jeku najjače krize ukinuli tu agenciju i na žalost rezultati su takvi kakvi jesu. Ovaj zakon je nešto šta će dramatično poboljšati situaciju i u broju investicija u Hrvatskoj i u broju korisnika. Posebno bitno mi je tu napomenuti da dramatično smanjujemo iznose koji su potrebni da se ostvari određeni poticaj. Poticaj za mikro poduzetnike u ovom trenutku omogućuje, odnosno od petka će vjerojatno omogućivati da za visinu investicije od 50000 eura i uz nova tri radna mjesta možete ostvariti poticaj za svako radno mjesto od 3 do 9000 eura. Također i porezni poticaj 50% umanjenje poreza na dobit na razdoblje od 5 godina. Znači, ovo je jasna poruka. Svaki investitor nam je bitan, a čak bih rekao nije okrenuto samo prema stranim investitorima, jer većina ovih investitora malih će biti iz Hrvatske. Mi smo i to je vrijedno ovdje spomenuti destimulirali ljude u Hrvatskoj da investiraju i onda se pitamo a zašto svi štede. Zašto je 200 milijardi kuna na bankama? Pa upravo zato što smo ih destimulirali ovih zadnjih 4 godine, 5 godina da investiraju u svoju zemlju. Kada gledate podatke od 2007. do 2011. godine mi smo 2007. imali 30000 ulagača sa područja Republike Hrvatske, 30000 hrvatskih poduzetnika je investiralo. 2008. godine je to odmah palo na 20, 2009. 25, 23 i konačno 2011. 21. Znači, skoro za pola manje ulagača i ljudi poduzetnika u Hrvatskoj se odlučilo investirati 2011. nego 2008. I to je vrlo jasna poruka. Nismo vodili računa niti o hrvatskim ulagačima, a već sam malo prije rekao kako smo vodili računa o onima izvana. Češka 5 milijardi, mi 297 milijuna eura. 20 puta manje. To je vrlo jasna poruka onoga što se radilo protekle 4 godine. Hrvatski ulagači štedite u bankama, a investirat će netko drugi. Možda će veću korist imati financijske institucije od tih novaca koje ste vi pospremili od banke. Nije bitno što se u proizvodnju, što se u industriju ništa ne ulaže. I to želimo mijenjati. I promijenit ćemo vrlo brzo i ovim odnosom koji je rekao prvi potpredsjednik Vlade Čačić odnosom prema poslu. Nema više ne može se. Mora se u skladu sa zakonom vrlo efikasno i brzo biti na dispoziciji ulagačima. Povećat ćemo poticaje. I reći ću vam još jednu stvar. Prvi kvartal ove godine je negativan što se tiče investicija. Po prvi puta nakon ja bih rekao od početka, nakon 15, 16 godina. Znači, 2012. prvi kvartal je negativan što se tiče investicija. Znači, nema stranih investicija u Hrvatskoj nego se čak kapital odlijeva van. Zbog čega? Zbog toga što se nije radilo ništa na tome da se odnosi u Hrvatskoj mijenjaju. Sada nakon što smo ja bih rekao dobili i potvrdu međunarodnih kreditnih agencija šta je vrlo dobro kao poruka da se u Hrvatsku isplati ulagati, da su perspektive pozitivne. Sada nakon što ćemo ovaj zakon usvojiti koji će proširiti broj korisnika poticaja, koji će proširiti broj poticaja koje Hrvatska investira zajedno sa onima koji žele svoj ja bih rekao novac kvalitetno uložiti možemo očekivati značajan rast investicija do kraja godine. Već u ovom trenutku, a naravno rekli smo da je za velike investicije potrebno nešto više vremena s obzirom da su stajale, nažalost javna poduzeća su bila totalno nespremna pokrenuti bilo kakav investicijski ciklus, ali mogu reći da imamo određene pozitivne trendove na osnovu ovoga što je Vlada radila prvih 8, 9 mjeseci u malom i srednjem poduzetništvu. Znači više je investicija za 5% nego protekle godine, a kažem još uvijek ovaj zakon nije stupio na snagu. Kada stupi na snagu uz čitav niz mjera koje smo osigurali preko HBOR-a najpovoljnijih kamata i kredita preko kvalitetnih jamstava Hrvatske agencije za malo gospodarstvo zanimljivo je kako Hrvatska agencija za malo gospodarstvo ima u tri mjeseca veći promet jamstava nego što je to imala čitavu proteklu godinu. Znači može se. Mi smo imali Agenciju za malo gospodarstvo koja nije izdavala jamstva ne'. Imala je 100 jamstva čitavu godinu. Mislim, kome to služi? Moramo promijeniti koncepciju, moramo državu staviti ja bih rekao u poziciju potpore investitorima i poduzetnicima, posebno naglašavam i naše investitore na koje se uopće nije pazilo u zadnjih 4 godine kako bi pokrenuli stvari, kako bi u Hrvatskoj imali više posla za naše građane i više investicija za naše građane. Ja sam uvjeren da će ovaj zakon kroz poticaje za mikropoduzetnike, porezne poticaje, carinske poticaje, kroz poticaje na kapitalna ulaganja uz zadržavanje broja zaposlenih i to je isto bitno danas u Hrvatskoj reći treba zadržati neke tvrtke sa povećanjem produktivnosti, trebaju zadržati ja bih rekao i broj zaposlenih i za to treba dati poticaje ako se ide u povećanje produktivnosti, u bolju opremu, investicije u opremu i strojeve itd. Znači i to smo uveli. Te stvari će sigurno promijeniti krvnu sliku koju imamo danas u Hrvatskoj. I ono što je posebno bitno, ono što čujemo svaki dan na terenu svi ja bih rekao dionici i poduzetnici i strani investitori i ja bih rekao Europska komisija ocjenjuju ovaj zakon pozitivnim. Ja se nadam da će i u ovom Saboru dobiti jednoglasnu podršku i od kolega iz HDZ-a jer nam je interes svima isti, pokrenuti Hrvatsku, pokrenuti hrvatsko gospodarstvo. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Ovo vaše izlaganje potaknulo je 4 kolega na repliku. Prvo uvaženi zastupnik Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa gospodine Maras rekli ste mi smo destimulirali ljude u Hrvatskoj na ulaganja, a oni samo štede, imamo 200 milijuna kuna štednje. Zašto? Milijardi, ispričavam se. Pa tko će normalan investirati u Hrvatskoj kada se mijenja porezna politika, kada se mijenjaju porezne stope, kada se retroaktivno nešto oporezuje, kada dolazi do dodatnog oporezivanja dividende, kada dolazi do dodatnog zahvaćanja poreza na dohodak, kada dolazi do dodatnog oporezivanja isplaćene dobiti, kada se govori o Zakonu o porezu na imovinu ili kako to kaže ministar Linić Zakonu o nekretninama? I što bi to trebali investitori napraviti? Pa svatko normalan će štedjeti. A zašto će štedjeti? Zato što nema poreza na kamate, niti itko spominje porez na kamate. Niti vi, niti Vlada, niti vladini dužnosnici. Pa logično je da će ljudi štedjeti, a neće investirati. Hvala.
Druga replika, uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Više ću govoriti u svojoj raspravi, međutim želio bih nešto reći na početku što je činjenica, što je istina i što se može provjeriti u Zakonu o, zapravo u Izvješću o izvršenju proračuna za prvih 6 mjeseci. A to je, gospodine prvi potpredsjedniče, gospodine ministre, zaustavili ste investicije u kojima su radilišta otvorena, gdje se počelo raditi, gdje su osigurana sredstva, dakle sve je bilo u tijeku. Mogu vam reći primjer osnovne škole u Novom Čiču u Velikoj Gorici već 8 mjeseci samo dva radnika održavaju gradilište. Obilaznica, investicija Hrvatskih cesta, Velika Gorica-Domovinski most 2,5 km ceste razvlačite već 8 mjeseci, a da ne govorim ovaj dio autoceste od Buševca do Lekenika. Dakle, radovi su u tijeku, sredstva su osigurana, zašto to razvlačite nešto na godinu i pol dana kad ste mogli, to je samo dokaz da bi kozmetički prikazali kako vam u proračunu sve štima. Jednostavno vidjet ćete da u Ministarstvu prosvjete i nekim drugim ministarstvima ste sve investicije zaustavili ili ste izvođačima rekli da vam fakturiraju to sljedeće godine da bi vam slika financijska bila ljepša.
Ovako, prvi potpredsjedniče ovako, replika je bila upućena na izlaganje ministra … [[Upadica se ne razumije.]] Samo malo ministre Maras. Replika je bila upućena na izlaganje ministra Marasa. Vi obojica kao predstavnici predlagatelja možete u bilo kojem momentu kad se otvori rasprava se javiti za riječ, a sada može ako želi odgovoriti ministar Maras.
Ja se ispričavam, prošlo je 9 mjeseci od kad sam bio ovdje pa nisam upoznat sa ovim novim pravilima, ali da mogu kao repliku odgovorit, ali hvala vam lijepa replika je uvijek bolja nego ispravak netočnog navoda. Jer vjerojatno bi gospodin Šuker iskoristio ovo i kao ispravak netočnog navoda ne', to je tako bilo u prošlom mandatu.
Ministre Maras nemamo uopće ispravka netočnog navoda. Molim vas.
Ne, ali nisam mislio posebno na vas, na bilo koga.
Ministre Maras odgovorite na repliku molim vas.
Ja se ispričavam. Nisam mislio na gospodina Šukera nego na sve zastupnike, evo pa i ja sam nekada slučajno potegnuo ispravak netočnog navoda. Ovako, što se tiče gospodina zastupnika kaže mijenja se porezna politika i zato se ljudi … [[Upadica se ne razumije.]]
Možete samo, ministre Maras ovako, izmijenili smo Poslovnik. Vi možete odgovoriti na repliku zastupnika Šukera. A propustili ste da se javite da odgovorite na repliku zastupnika Babića. Prema tome imate još minutu i 22 sekunde ako želite replicirati zastupniku Šukeru.
Dobro, hvala vam lijepo. Rado ću odgovoriti na repliku gospodina Šukera da smo mi napravili, da nam kaže štima u proračunu bolje ne'. Jer vjerojatno gospodinu Šukeru je više štimalo kada je deficit bio 15 milijardi nego kada je bio 10 ne'. I sada kada imamo izvršenje proračuna bolje nego što je bilo protekle godine bez obzira što smo rasteretili za 3 milijarde kuna poduzetnike, zamislite tu nelogičnost, bolja naplata poreza, urednije poslovanje, a rasteretili poduzetnike za 3 milijarde kuna i prihodi 5 milijardi više. Pa umjesto da gospodin Šuker uopće ne spominje to jer to najmanje njemu ide u prilog vidjeli smo liste dužnika, vidjeli smo kako se ne plaća porez godinama. On sada još govori kao vi pokazujete da vam štima, pa tima nama ako je deficit 5 milijardi manje. Pa nije moguće da bi vi htjeli da deficit bude 5 milijardi više, da to vama štima. Gospodine Šuker vi morate znati da se ova Vlada zalaže za porezno rasterećenje gospodarstva jer smo skinuli 2% doprinosa, reinvestiranu dobit smo također oslobodili poreza na dobit, investicije koje će ići iz reinvestirane dobiti su oslobođene poreza na dobit, a štima nam posebno fiskalna konsolidacija koja je nakon 4, 5 godina [[Upadica: Vrijeme.]] Pokazala da Hrvatska može imati stabilan i perspektivan rejting a ne za razliku od onoga vremena kada ste vi bili ministar kada smo tonuli s rejtingom iz godine u godinu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ovako zastupniče Šuker ja vas lijepo molim da ne dobacujete, ja vas lijepo molim, ljubazno vas molim. [[Upadica se ne razumije.]] Zastupniče Šuker lijepo vas molim da ne dobacujete iz klupe. Upozorio sam ministra kako mora odgovarati i kome mora odgovarati i on je to moje upozorenje uvažio i odgovarao vama. Ali dajte u interesu svih nas u interesu digniteta ovoga Sabora da ne dobacujemo jedni drugima, da se uvažavamo, da uvažamo eto čak i ministra bez obzira koliko vam nisu simpatični ali da ih uvažavate kada ovdje govore za govornicom. Imamo treću repliku uvaženi zastupnik Jasen Mesić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Imam jednu konkretnu repliku za gospodina ministra Marasa a ja ću rado da mi on odgovori. Vrlo konkretan primjer. Slažem se da trebamo poboljšati strane investicije, slažem se i sa idejom da država tamo gdje ne može biti drugih investicija ide sa svojim investicijama. U Ministarstvu kulture imate više desetaka milijuna kuna na stavci obnova nepokretnih kulturnih dobara. Prilikom predaje vlasti odnosno preuzimanja vlasti od Kukuriku koalicije promijenjeno je vijeće odmah nakon što je došlo do primopredaje vlasti, promijenio je Vijeće za kulturna dobra, svi postupci su bili oko određivanja onoga što će se financirati gotovi krajem veljače, od kraja veljače do 6.mjeseca nema ugovora za obnovu za nepokretnih kulturnih dobara. Stoje na stolu pomoćnika ministrice zaduženog za kulturnu baštinu, traže samo potpis. Vaše vijeće od vaše Vlade imenovano odnosno nadležne ministrice, sve je završeno krajem veljače, više od dvije stotine licenciranih obrta i malih poduzetnika koji su specijalizirani za takve vrste radova cijelo proljeće ne radi. Vi ste ministar koji ste zaduženi za male poduzetnike i za obrtnike, znate koliko je to bitno da neki od tih obrta i opstanu jer oni nemaju druge prilike raditi takve stvari, koliko je to bitno i za kulturu Hrvatske 4 mjeseca muk, tabula … Pogledajte prošlih godina ti ugovori su izlazili krajem veljače do ožujka kako bi se moglo ugovoriti zato što obnova kulturnih dobara ima svoju dinamiku rada. To nije bager i udri na kubike nego postoje neke procedure. Hvala lijepa.
4. replika zastupnik Đuro Popijač.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre Maras, zapravo ne znam mogu li vas nazvati ministrom jer ste očito zaboravili da ste ministar u hrvatskoj Vladi. Očekivali smo od vašeg vremena koje ste imali na raspolaganju nakon potpredsjednika Čačića da ćete reći nešto zaista o samom zakonu, nažalost o zakonu niste rekli ništa. Imali smo čak i namjeru relativno pozitivno se izjasniti oko zakona osim o nekim stvarima koje možda i treba doraditi, međutim vi ste vaše vrijeme iskoristili za obračunavajući se nekom prošlošću i čak ste tu hrpu neistine izrekli. Vjerojatno nemate niti prave informacije pa ću vam reći. Spomenuli ste javni sektor u prošloj godini, Hrvatska elektroprivreda, to gospodin Čačić sigurno zna je prošle godine investirala 2 milijarde kuna. JANAF vi jako dobro znadete kako su veliki projekti započeti, koliko je investirano u te projekte i koliko je ostalo para na računu u tom javnom poduzeću. Plinacro je prošle godine investirao više od 200 milijuna kuna, unazad 7 godina je izgrađeno preko 2 tisuće km magistralnog naftovoda, to su samo neki podaci. A od onih investicija koje ste zatekli u pripremi u prošloj godini niste nastavili nažalost ništa. Imate u ovoj godini ministre Maras pad investicija 6% u odnosu na prošlu godinu.
Ministre, ministre.
Dakle, brojke su neumoljive, pad GDP 2,1%, rast nezaposlenosti usred turističke sezone, imate pad potrošnje u ovoj godini i pad industrijske proizvodnje. Brojke su nažalost neumoljive, no međutim umjesto da razgovaramo o ovom zakonu koji je eventualno relativno prihvatljiv vi se i dalje obračunavate s nečim što vam nije primjerno kao ministru u hrvatskoj Vladi.
Hvala lijepa. Ovako želi li ministar Maras? Samo malo ali prije toga prvi potpredsjedniče Vlade Čačiću ja vas ljubazno molim, nalazite se u Hrvatskom saboru poštujte sve zastupnike. Nemojte dobacivati, imat ćete pravo kao predstavnik Vlade istupiti kada otvorim raspravu u bilo kojem momentu i bilo kojem zastupniku ćete moći odgovoriti na bilo koju njegovu riječ, ali ovdje smo sada u Saboru i ja vas lijepo molim da to imamo na pameti. Ministre Maras izvolite.
Hvala lijepo. Rado ću odgovoriti na repliku gospodina Popijača o investicijama u javnom sektoru. Spomenuli ste HEP i 2 milijarde kuna javnih natječaja. Šta mislite koliko je bilo izvršeno od 2 milijarde kuna planiranih? Bilo je izvršeno skoro 100%, što će reći da su planeri u HEP-u ili genijalci jer pogađaju u kunu cijenu šta će im netko ponuditi, nevjerojatno sposobni ljudi. Od 2 milijarde kuna oni točno pogode kakve će cijene biti ponuđene natječajem. Nevjerojatno trebate ih zaštititi i prodavati amerikancima, japancima. Ili je možda situacija nešto drugačija. Od 2 milijarde kuna milijarda i pol kuna radova, jedan ponuđač izvršava. Vaša javna nabava gospodine Popijač se u ovoj Vladi se ne bu više nikad ponovila, jer gledate sada malo po novinama i po dnevnicima kako se odvijaju postupci nakon vaše javne nabave kao ova u HEP-u. Kaže dvije milijarde kuna, točno u trepavicu su pogodili koliko će biti izvršenje. Pa to zbilja, to nigdje na svijetu ne postoji. A što se tiče investicija u HEP-u 2 milijarde kuna prošle godine planirano, 3 milijarde kuna će biti ove godine. Znači 50% povećanje u odnosu na proteklu godinu. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a riječ… … [[Upadica se ne razumije.]] Čekajte malo. Riječ traži zastupnik Šuker. Izvolite.
Ja bih vas molio s obzirom da su zastupnici HDZ-a na svim odborima podržali ovaj zakon, na svim odborima, dakle naša rasprava, a to gospodine prvi potpredsjedniče i gospodine ministre mogu vam potvrdit vaši suradnici koji su bili po odborima, je bila izuzetno konstruktivna i izuzetno korektna. Krenuli ste na jedan način na koji ne uvažavate niti ovaj Visoki dom niti uvažavate ove zastupnike. Sad ja samo molim gospodine, ja mogu zatražiti stanku…
Moramo se držat Poslovnika. Ako želite stanku, ja ću vam stanku odobriti.
Dajte mi stanku od 10 minuta molim vas. Ja sam mislio reći još jednu rečenicu, ali gotovo.
Ali gledajte, onda će svatko tako se moći javit u ime kluba i govorit kad mu padne napamet.
Ok, dajte mi stanku od 10 minuta.
Stanka 10 minuta pa ćete imat pet minuta za reći. … [[Početak nije snimljen.]] predviđenih za stanku. Želi li predstavnik Kluba zastupnika HDZ-a uzeti riječ? Da. Izvolite, zastupnik Šuker.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre sa suradnicima. Žao mi je što nema prvog potpredsjednika i većine kolege iz vladajuće koalicije. Dakle, pokušao sam reći u nekoliko rečenica i usmjeriti ovu raspravu u onom smjeru u koji to želi od nas hrvatska javnost i prije svega hrvatski poduzetnici. Međutim, s obzirom da to nije išlo koristio sam poslovničku mogućnost i zatražio u ime kluba stanku od 10 minuta. Dakle, gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora sigurno da hrvatski poduzetnici, hrvatska javnost očekuje od ove rasprave danas bar da vidi nešto što ova Vlada planira. I upravo na tragu toga svi zastupnici Hrvatske demokratske zajednice na radnim tijelima Hrvatskog sabora, na odborima je govorila pozitivno o ovom zakonu iznoseći svoje sugestije, primjedbe ali u principu podržavajući prijedlog zakona jer naprosto svaki dobronamjerni, normalni čovjek u ovoj državi će podržati bilo kakvu mjeru koja će pomoći hrvatskim gospodarstvenicima i nitko protiv takve mjere nije. Što doživimo na početku? Dva predstavnika Vlade skoro niti jednom riječju ne govore o zakonima nego nam pričaju balalajke, balalajke koje nisu utemeljene na ničemu. Svađaju se s nama i prepucavaju. Pa bar su u uvodnom izlaganju, nitko do tad nije niti provocirao, niti bilo što rekao mogli nešto reći o zakonu. Druga stvar, svima ovdje znanja i ravnanja radi Hrvatska je 2008. godine prije ekonomske krize imala praktički uravnotežen proračun. Deficit državnog proračuna je bio 0,8% i to je istina. Ali ako ćemo se vraćati na 2008. Nećemo ništa postići. I logična je stvar da će danas zastupnici oporbe vjerojatno svi govoriti o trenutnim makro ekonomskim pokazateljima i to je nešto o čemu gospodine prvi potpredsjedniče, gospodine ministre mi naprosto moramo razgovarati ovdje zašto? Zato što ovaj zakon ako pogledate njegovu suštinu ne odskače puno od onih zakona koji su bili do sada. Neke stvari su unutra poboljšane da i sukladno novim okolnostima u kojima se Hrvatska nalazi jer smo završili pregovore mi na kraju krajeva nekim mogućnostima. I to smo mi sve rekli u svojim raspravama. Dakle, niti jednom riječju ne negirajući ovaj zakon koji ste vi napravili. Što doživljavamo danas u Saboru. Dakle, u očekivanju jedne konstruktivne rasprave između onih koji su predložili taj zakon i nas koji smo u oporbi pa na kraju krajeva imamo i nekakvog iskustva iz ovih kriznih godina doživimo to da nas počnete vrijeđati tu za ovom govornicom i iznositi neistine. Jer gledajte, ako vi gospodine Maras znate da je netko namjestio u HEP-u milijardu i pol kuna poslova onda je vaša dužnost kao ministra u Vladi Republike Hrvatske i kao građanina da to prijavite nadležnim institucijama. Ali ovdje reći to za govornicom i da to ode u medije, u vjetar, a sutra se ništa ne dogodi je krajnje neodgovorno. Međutim, sa takvom izjavom možete se smijati gospodo koliko god hoćete. Ali onaj tko se zadnji smije taj se najslađe smije! Dakle, namjera, intervencija moja u ime kluba gospodine potpredsjedniče je da koliko je to moguće uljudimo ovu raspravu, koliko je to moguće kad je gospodarstvo u pitanju onda je jedina konstruktivna rasprava ako se raspravlja sa argumentima. Bilo kakvo politiziranje kad se raspravlja o gospodarstvu je katastrofa. Idemo raspravljati argumentima. Svatko ima svoje argumente, svatko ima, ne može imati svatko svoje brojke. Imamo institucije koje je ova država osnovala i one su objavile te brojke i o njima idemo razgovarati ali sa krajnjim ciljem da ova rasprava završi sa donošenjem zakona koji će pomoći hrvatskim poduzetnicima. I isto tako da vidimo gdje ovaj zakon može naići na prepreke jer mi imamo određene poticajne mjere i silne novce koji su bili na raspolaganju hrvatskim poduzetnicima i preko HBOR-a i preko nekih drugih banaka. Međutim, zbog strukture hrvatskog gospodarstva te poticajne mjere se naprosto nisu mogle ostvariti i o tome smo mi govorili na odborima. I o tome bi mi željeli danas s vama razgovarati. Međutim, vi u svom uvodnom dijelu došli ste totalno nepripremljeni što se tiče zakona. Pričali ste nam ponavljam riječju balalajke. Balalajke danas ovdje ne trebaju niti nama niti hrvatskim građanima. I za razliku od nas koji smo u oporbi i vas koji ste nekad bili u oporbi shvatite da više niste u oporbi, da ste sad ministri i da imate određenu odgovornost za sve što ste rekli i za sve što radite. I ja bih molio gospodine predsjedavajući da ako je moguće da ovu raspravu svedemo u nekakve okvire, da sa svojom raspravom naprosto pošaljemo poruku hrvatskoj javnosti da nam je u interesu da određene gospodarske teme, pa na kraju krajeva mislim da je krajnje vrijeme da se u Hrvatskoj i možemo dogovoriti oko nekih stvari, a to možemo jedino ako ćemo razgovarati argumentirano. Ako ćemo napadati jedni druge bez argumenata mislim da će vam se nakon ove sjednice smijati hrvatska javnost. Doduše, sad se samo smiju prvi potpredsjednik i ministar. Ali nek' se smiju to je njihov problem. Hvala lijepa.
Dobro. Ovako. Prvo, slažem se potpuno s vama da je najbolje kad se rasprava vodi argumentirano na temelju činjenica, pa pozivam sve da u tom duhu raspravu nastavimo. Drugo, nije baš neuobičajeno da se u Saboru ponekad kao i u drugim Parlamentima žešće raspravlja da se ha i u neku ruku diskvalificira političkog protivnika ili suparnika. Tako je bilo do sada. Vjerojatno će se tako i nastaviti. Bitno je pri tome da nema osobnih uvreda koje kao predsjedatelj ove sjednice neću dopustiti. Treća stvar. Naslušali smo se ovdje, vi ste toga svjesni zastupniče Šuker da se 8 godina govorilo o Račanovoj Vladi. Sad kad se malo spomene Vlada HZD-a unazad 8 godina nećemo valjda to previše zamjerati. I nastojat ćemo voditi raspravu u tom tonu. Pozivam sve, svi će dobiti priliku da iznesu svoja stajališta. Nadam se da ćemo tako privesti raspravu na najbolji način kraju. I posljednje dobro je da smo ukinuli ispravak netočnog navoda, jer bi se sigurno netko javio da kaže kako je nemoguće govoriti balalajke, jer je balalajka žičani instrument. … [[Upadica Šuker, ne čuje se.]] Da. Dobro. Nastavljamo sad sa raspravom. Pitam žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Žele li izvjestitelji odbora? Ne možete ministre, ne možete potpredsjedniče Vlade. Moram otvoriti raspravu. Čekajte, pustite da vodim sjednicu. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Sada onda otvaram raspravu. Prvo su na redu klubovi. Vi kao predlagatelj zakona se možete javiti nakon prve rasprave. Moramo čuti raspravu, a prvi za raspravu se javio Klub HNS-a i uvažena zastupnica Natalija Martinčević. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani prvi potpredsjedniče Vlade, uvaženi ministre sa zamjenicima i suradnicima, uvažene kolegice i kolege. Evo obzirom na ovo silno nezadovoljstvo da se nije dovoljno govorilo o zakonu ja ću sada punih 10 minuta pričati samo o zakonu kako bi se zastupnici HDZ-a mogli upoznati s istim. Pred nama je jedan od ključnih zakona ove Vlade kojemu je cilj stvoriti konkurentno društveno odgovorno gospodarstvo i naravno ono što je najvažnije radna mjesta. Da je Hrvatskoj ovaj zakon uistinu nužan najbolje govori podatak da su investicije u posljednje 3 godine smanjene za čak 28%, a njihov udio u BDP-u je dodatno smanjen sa 29 na 23%. Konačnu sliku konkurentnosti hrvatskog gospodarstva o čemu je govorio i prvi potpredsjednik daje naravno i naša pozicija na ljestvici konkurentnosti što je još jedna od ostavština HDZ-ove Vlade. Ova Vlada stvaranje povoljnog investicijskog udruženja postavila je kao jedan od ključnih ciljeva i u tom smjeru poduzela je snažne korake da preokrene trend i da Hrvatsku pretvori u investitorima poželjnu destinaciju. U tom smislu u prvom koraku osnovane su Agencija za investicije i konkurentnost te je proširena djelatnost HAMAG-a koji sada postaje HAMAG invest i na investicije dakle u segmentu malog i srednjeg poduzetništva, a sve kako bi se investitorima osiguralo prije svega uklanjanje administrativnih i birokratskih barijera, ali i kako bi se svi investicijski projekti pratili, dakle od onog prvog početnog upita investitora pa sve do finalne realizacije projekta. No da bi se investitore uistinu privuklo nužno je prije svega osigurati primamljivo i poticajno investicijsko okruženje i to je upravo ono što je definirano ovim zakonom. Naime, više je nego izvjesno da postojeći okvir za poticanje ulaganja nije dovoljno atraktivan investitorima te da se često događalo da tvrtke analizirajući regiju izaberu neku drugu zemlju. … [[Govornica se ne razumije.]] mjera koje smo dosada imali u Hrvatskoj sa onima u okruženju jasno je da su jači i veći poticaji nužni. Naime, npr. jedna Slovačka ili Srbija daju duplo više poticaja na istim projektima od Hrvatske i to je nešto što uistinu hitno moramo mijenjati jer bez promjena poticaja ne može se niti očekivati pojačani interes investitora. U tom smislu ovaj zakon predviđa cijeli niz novih kao i značajno unapređenje već postojećih mjera. Poticaji se odnose na mikropoduzetnike, porezne poticaje, carinske poticaje, poticaje za otvaranje novih radnih mjesta, poticanje za usavršavanje djelatnika, poticanje za kapitalne troškove, poticaje za radno intenzivne projekte. O tome je već danas bilo riječi, dakle mislim da su iznimno važni poticaji za mikropoduzetnike i to već za investicije od 50 tisuća eura. Snižavanje ovog praga omogućuje dostupnost korištenja mjera znatno većem broju gospodarskih subjekata. Ovaj segment gospodarstva iznimno je važan jer je vrlo dinamičan i u vrlo kratkom roku naravno uz kvalitetne poticaje može stvoriti i nove poslovne subjekte i nova radna mjesta. Porezni poticaji u iznosu od 50, 75 i 100% smanjenja propisane stope poreza na dobit ovisno o visini investicije, ali što je iznimno važno o broju novo otvorenih radnih mjesta. Ovdje je dakle posebno važno još jedanput istaknuti mogućnost ostvarenja poreznog poticaja i bez otvaranja radnih mjesta ukoliko se provodi modernizacija tehnoloških procesa postojećih proizvodnih linija ili pogona što je značajno za tvrtke, naročito iz prerađivačke industrije koje imaju dovoljan broj, često i prevelik broj zaposlenih, i trebaju modernizaciju tehnologije i proizvodnih procesa kako bi očuvali proizvodnju, a s time kako bi se očuvala naravno i radna mjesta. Od iznimnog su značaja poticaji za opravdane troškove novih radnih mjesta povezanih s investicijskim projektom koji su prema ovom zakonu značajno uvećani, ali i povezani sa stopom nezaposlenosti u pojedinim županijama. Naime, županije koje imaju veću stopu nezaposlenosti moći će koristiti i veće poticaje. Pa tako maksimalni poticaj po novo otvorenom radnom mjestu u županiji sa do 10% nezaposlenih iznosi 3 tisuće eura, dok se u županijama gdje je stopa nezaposlenosti od 20 do 30 i naravno više posto, a ovih županija gdje je nezaposlenost veća od 30% imamo čak 4 u Hrvatskoj, može se ostvariti ukupni poticaj od 9 tisuća eura za svako novo otvoreno radno mjesto. Ovo je svakako i snažna potpora regionalnom razvoju i otvaranje mogućnosti da investitori dolaze najviše u županije gdje je nezaposlenost visoka. Uz navedene poticaje zapošljavanja ovaj zakon omogućava nositelje poticajnih mjera i bespovratne novčane potpore za usavršavanje radnika na novim radnim mjestima povezanih sa investicijskim projektom. Potpore su predviđene za opće, ali i posebno usavršavanje. Prema istom sistemu, dakle visini stope nezaposlenosti u županijama, određuje se i kapitalni poticaj za izgradnju novih pogona i kupnju nove opreme do maksimalnog iznosa od 500 tisuća eura gdje je prosječna stopa nezaposlenosti između 10 i 20%, odnosno milijun eura gdje je nezaposlenost veća od 20%. Vrlo važno je istaknuti da i po prvi puta pod okrilje ovog zakona dolaze investicije u turizmu čime će se poticati projekti koji izdižu kvalitetu turističke ponude i time ćemo sigurno značajno doprinijeti razvoju za Hrvatsku iznimno značajnog i vrlo potentnog sektora. Zakon je obuhvatio i poticanje razvojno-inovacijskih aktivnosti, aktivnosti poslovne podrške, aktivnosti usluga dodane vrijednosti, a sve kako bi se ostvarila što je moguće veća ulaganja i u tim vrlo važnim područjima. I ovdje je možda važno naglasiti da se navedeni iznos kod poticaja može ostvariti, odnosno dodatno će se uvećati kod istinskih projekata strateških aktivnosti kao i na radnim mjestima u istraživanju i razvoju što konkretno znači da tvrtka koja otvara radno mjesto i to radno mjesto otvara u županiji gdje je nezaposlenost veća od 20% može ostvariti poticaj za novo radno mjesto i do 13 tisuća i 500 eura. Dakle, radi se uistinu o stimulativnim mjerama. Ja sad neću dalje nabrajati sve mogućnosti ostvarenja poticaja za investitore, ali iz svega navedenog jasno je da se radi o iznimno važnim mjerama koje moraju što je prije moguće stupiti na snagu. Ono što je čisto u operativnom provođenju ovog zakona iznimno važno je da će i Agencija za investicije i konkurentnost kao i HAMAG invest, a zajedno sa županijskim razvojnim agencijama i lokalnim samoupravama na čijem se području investicijski projekt ostvaruje formirati zajedničko proaktivno ad hoc tijelo za pojedini investicijski projekt tzv. tim za podršku investicijskog projekta, a kako bi se nositelju projekta pružila sva potrebna stručna pomoć kako bi se on naravno pravovremeno i uspješno realizirao. Uz navedeno možda jedna sugestija Ministarstvu gospodarstva bila bi da se ove mjere odmah po usvajanju zakona snažno promoviraju i u Hrvatskoj i u inozemstvu. Naime, zahvaljujući ponajprije potpunom nerazumijevanju potrebe stvaranja povoljnog investicijskog okruženja od strane bivše HDZ-ove Vlade dapače stvaranju silnih birokratskih prepreka Hrvatska danas nažalost ima imidž države koja nije investment friendly. Jedan od možda eto od novijih primjera Gospodarski je forum koji je održan prije par mjeseci u Beču, pokazao je baš pravo stanje stvari. Naime, redom svi austrijski poduzetnici koji su imali prilike ili željeli nešto raditi i investirati u Hrvatskoj žalili su se upravo na to da Hrvatska ne poduzima gotovo ništa kako bi privukla investitore i pomogla im u što bržoj i boljoj realizaciji investicija. To je vrlo jasna poruka koju je ova Vlada prepoznala, a donošenje ovog zakona jedan je od najznačajnijih poteza u smjeru jačanja gospodarstva. I stoga će HNS naravno podržati njegovo donošenje. Hvala.
Hvala i vama. Na ovo izlaganje imamo jednu repliku. Uvažena zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa ja sam samo htjela reći kolegici Martinčević da evo hvala ali ovako može na svojim skupovima HNS kada upoznaje svoje članstvo govoriti, a mi zastupnici u Hrvatskom saboru materijale smo dobili i vjerujte jako dobro smo upoznati sa tim.
Dobro. Za riječ se sada javio prvi potpredsjednik Vlade i ministar gospodarstva Radimir Čačić. Izvolite imate 10 minuta na raspolaganju.
Hvala lijepo. Evo ja vam imam jednu jako komplementarnu mojim osobinama zamjenicu i sada velim meni piše gospođa Tamara, sada nježno veli mesijanski, zen budizam. Ponovit ću komplementarnu zamjenicu … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] Po karakteristikama u nastupu. Veli sada nježno, mesijanski, zen budizam, dakle žena ima potpuno pravo naravno kao što je ovdje i Šuki malo prije govorio. Dakle jasno je da je ovaj zakon važan i dobar i da ga moramo donijeti, naravno da je to pomak u odnosu na ono što smio imali. Nadamo se da će sljedeći biti još bolji. Naravno da nam konkurentnost fali, konkurentnost nećemo riješiti samo s tim zakonom. Postoji cijeli spektar stvari koje na to bitno utječe od katastra, gruntovnica, svega onoga što svi dobro znamo. to su procesi to je razvoj jednog društva, ovo društvo naravno je sada na razini na kojoj jest i ovo je jedan određeni pomak. Istina je i imamo informaciju nije to novost za nas za mene i za ministra Marasa da su rasprave na odborima bile konstruktivne da tu nije bilo ni pretjerane demagogije ni politikanstva jednostavno taj zakon je od te vrste koji to gotovo da ne podnosi i svakako ne treba. ali s druge strane kao što je potpredsjednik Sabora rekao u samoj sabornici kada je javnost prisutna kada su kamere tu atmosfera je mrvicu eksplozivnija i svako nalazi povoda da se malo udalji od teme i otvori politički sukob. Koristit će brojeve na način koji ponekad onu drugu stranu malo zbunjuje. Recimo ja nikad ne bih spominjao Veliku Goricu kao primjer iz jednostavnog razloga jer je tamo ugovorena i autocesta, jer je tamo ugovorena autocesta za 3 milijuna eura po km a sada je na 12 milijuna eura po km. Takav dramatičan pomak nismo nikad imali jer je ugovoreno da će biti gotova za godinu dana pa prošlo je 7 još nismo ni na polovici, što naravno ne znači da neće biti i propusta koji će činiti ova Vlada. Ali recimo taj jedan primjer je baš onako eklatantan primjer kako to ne treba raditi, kako se to ne smije raditi. Međutim to zaista nije predmet ovog zakona. To su te opće političke teme, to su stvari na kojima se možemo sukobljavati, to su brojevi koje možemo spominjati, ali ovo je Zakon o poticanju investicija bez obzira stranih ili domaćih. I u tom smislu mislim da nema posebne potrebe da meandriramo da idemo otvarati teme deficita budžete 8., 10. bilo koje, nema posebne potrebe da otvaramo teme naših promašaja jer to neće ništa doprinijeti ovom zakonu. Što se mene tiče ili recimo HEP-a ne znam tko je spomenuo HEP, netko je spomenuo HEP, to isto tako nije bio baš blistav primjer, naravno ovisi tko sa koje strane to promatra. Bit će i tu još promašaja ne bojim se ja. Znamo mi kakvi smo i znamo da su gotovo svi ljudi isti i bit će isti i trebaju biti isti samo leadership se mijenja, samo politički vrh se mijenja i nešto malo od te upravne strukture. Taj napor koji trebamo učiniti da se stvari promijene će biti mjerljiv. Vi ćete to i sljedeće godine i sljedećih godina do izbora 2015. kritizirati, upozoravati, mi ćemo govoriti o dobrim stvarima, a interes je i vama i nama naravno da i ovim zakonom tih dobrih stvari bude što više pa kada vi dođete na vlast da krenete sa boljeg temelja, bez obzira kada to bilo. Jedanput će se desiti. Puno nas ovdje je bilo u poziciji pa je bio u opoziciji, pa u poziciji, pa u opoziciji, pa u poziciji, mi smo mala zemlja kao što znate taj ukupni kvantum ljudi i u politici i u gospodarstvu nije ograničen. Prema tome, ajmo mi lijepo podržati ovaj zakon jer je to dobar zakon. Ako imamo nešto za dodati a vidim da smo imali i to što piše je očito blago rečeno, neke stvari su očite to treba korigirati, neke su čak i formalno krive pa će se ti amandmani naravno onda usvojiti i idemo nešto malo raditi. Ja se sada ispričavam moram ići na Vladu jel je Vlada počela pred pol sata pa će gospođa Tamara na jedan puno nježniji način od mene s vama komunicirati. Hvala.
Dobro. Evo sa zadovoljstvom moram primijetiti da zastupnici opozicije žale što vi morate otići. Bez obzira na pomirljiv ton potpredsjednika Vlade imamo prijavljene tri replike. Nećemo očito moći čuti odgovore na te replike ali da čujemo bar replike. Prvo Josip Đakić.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa naime evo u izlaganju prvoga potpredsjednika Vlade o Zakonu o poticanju investicija i unapređenju investicijskog okruženja vidi se dovoljno cinizma i osvrta na sve ono što je bilo prije. Međutim, ne govorim se o onomu koliko je sredstava osigurano za provođenje toga zakona, s obzirom da na poziciji piše osigurana sredstva i izvori potrebnih sredstava za provođenje zakona tek je 15 milijuna kuna. Ako ovaj zakon koji govori o tome da će se poticati i ono što se zove amortizirajuća imovina zasigurno će uspjeti jednako onako kao što je uspjelo javnoprivatno partnerstvo u Varaždinskoj županiji, jednako tako kao što je uspjelo i Koprivničkoj županiji kada je škola koštala … Virovitičkoj 280 milijuna kuna, a u Virovitici je koštala 28 milijuna kuna. Ako je stečajni upravitelj došao u firmu … gdje je ostalo 178 milijuna kuna potraživanja sa aspekta javnoprivatnog partnerstva da sve ono što je građeno, i dvorane i škole, ako će ovaj zakon donijeti poticanje takvima koji će preko javnoprivatnog partnerstva … investicije i državni novac koji će bit uložen onda je ovaj zakon sigurno na štetu hrvatskih poduzetnika, a ne u cilju njihovog poboljšanja rada, opremanja, školovanja, obrazovanja, novih investicija, novih izuma i patenata te prezentaciju njihovih proizvoda te poticanja izvoza. Sigurno u tome nema dovoljno kapaciteta, nema ni dovoljno osiguranih sredstava kako bi se pomogli poduzetnici s obzirom da nisu ni navedena, ali ovo što govori da se omogućuje investiranje i pomaganje u amortizirajuću imovinu stvarno je vrh onoga zbog čega bi trebali posumnjati da ovaj zakon sigurno će biti upotrijebljen za samo pojedince koji neće doprinijeti nikakvom razvoju gospodarskom i napretku.
Druga replika, zastupnik Stjepan Milinković.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Pa nisam se javio radi kamera i ne želim nikoga zbunjivati. Možda mi ni nastup pred kamerama i nije neka možda jača strana, ali dužan sam reći nešto. Gospodin prvi potpredsjednik je rekao da je ovo pomak nabolje, a ja pitam gdje je u tome nabolje gdje je poljoprivrednik, gdje je selo. A kaže prvi potpredsjednik da su svi jednaki, e pa nisu jednaki jer to što je doživjelo selo i u kakvim se okolnostima radi poteza Vlade i ministarstva našlo, to ne govori o jednakosti. Svjedočimo svakim danom propadanju brojnih obieljskih poljoprivrednih gospodarstava, a u ovom dijelu evo budući je tu ministar maloga i srednjeg poduzetništva, ima potencijala, zasigurno potencijala za 50 i više tisuća radnih mjesta. Ali međutim, u kojoj situaciji su se našli poljoprivrednici oni ne mogu nikako se više osoviti na noge i nisu u nikojem slučaju jednaki sa ostalim građanima. Hvala lijepo.
I treća replika, zastupnik Gordan Jandroković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa meni je prvo žao što je Pipi otišao, tako je lijepo počeo, opušteno, pozivati zastupnike sa nadimcima. … /Buka u dvorani./… Što je, pa ako je on za njega Šuki, onda je i on za mene Pipi. … /Buka u dvorani./…
Kolege ovako, ja vas lijepo molim, peti puta danas molim, bez dobacivanja. Gledajte, kad se netko javlja, kad netko govori u Saboru, a da nije dobio riječ onda zaslužuje opomenu, e pa sad ja ću počet dijelit te opomene. Ajte nemojte dobacivat, pustite čovjeka da govori.
I sad je naš Pipi otišao, a nije ništa rekao jer nije imao šta reći jer investicije nema, kao što je rekao ministar Maras, u prvom kvartalu nema. On kaže zbog onog što je bilo, ja kažem zbog onog što jest i što će biti. Mislim da bude jasno svima i građanima, poruka je ovo za građane. Jedini cilj Radimira Čačića jest podići cijene energenata što čini, kako bi građani plaćali investicije koje bi trebale dolaziti iz javnih poduzeća. Dakle nema tu privatnih investicija, sve se kao i uvijek u slučaju Radimira Čačića svodi na državne investicije, građani ih trebaju platiti kroz poskupljenje energenata, a onda kao i u razdoblje 2000.-2003. pokušat ćemo urediti da poslove s državom rade firme koje su vlasnički povezane s gospodinom Čačićem. To je viđeno, pozorno pratimo pa ćemo vidjeti da li će se ponavljati i sada. Hvala lijepo.
Nastavljamo s raspravom. U ime kluba HDZ-a govorit će uvaženi zastupnik Domagoj Milošević. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Poštovani gospodine ministre, zamjenice ministra sa suradnicima. Prvo mi je žao da je gospodin Čačić morao otići pa ću valjda kao Clint Eastwood morat govorit praznom stolcu u nekim trenucima tokom ovog izlaganja. Pa ja sam osobno želio započet pohvalom ovom zakonom koju sam izrekao i prekjučer na našem Odboru za gospodarstvo, međutim moram se vratit na početak današnje rasprave pa ću ovdje prije svega reći da se apsolutno ne slažem s konstatacijama gospodina Čačića, prije svega kad je u pitanju investicijska klima. Dakle investicijska klima u Hrvatskoj se značajno počela mijenjati još 2010. godine, rezultat toga je značajan rast stranih izravnih ulaganja 2011. godine u odnosu na prethodne godine krize. Ja mislim da svi razumijemo kad dođe ovakva jedna kriza da je logičan pad i domaćih i stranih ulaganja. A što se tiče ekonomske politike mislim da najbolje govore rezultati i tu se naravno, nadam se da ne može biti rasprave, a rezultati su sljedeći. U drugom i trećem kvartalu 2011. godine, da vas sve podsjetim, imali smo rast BDP-a i pad nezaposlenosti, a u drugom bojim se i u trećem kvartalu 2012. podaci su suprotni. Mislim da tome se zapravo nema šta dodati, a kad bih želio biti maliciozan onda bih rekao da ako niste odgovorni za pad konkurentnosti onda ne znam kako ste odgovorni i za stabilnost … rejting agencije. No ono gdje se slažem s gospodinom Čačićem u potpunosti, a to je da zaista u mrtvačnici jedino vlada red. Međutim treba nadodat, da je kao što znamo logično mrtvaci ne mogu lagati, a i oni koji su živi zaista rijetko i samo ako moraju ulaze u mrtvačnicu. Tu se u potpunosti slažemo. Čujem da je i premijer upotrijebio istu rečenicu u Njemačkoj. Možda Njemačka baš nije najbolje mjesto za reći to s obzirom da tamo ima mnogo živih, a vlada red. Dakle možda je drugačije. Evo vratit ću se na zakon. Dakle zaista jesam iskazao pohvalu i mislim da se trebamo složit da je ovo korak naprijed, da je ovaj zakon bitan kada govorimo o poticanju ulaganja i unapređenju investicijskog okruženja. Posebno moram ovdje reći, to sam rekao i na odboru, sviđa mi se članak 22. Taj članak 22. ukratko govori o timovima za podršku investitorima. Podsjetit ću također, to je prošla Vlada počela raditi, dakle HDZ-ova Vlada 2011. godine. Drago mi je da je to formalizirano i zakonski ukalupljeno i u ovaj prijedlog zakona. Također pohvaljujem i Agenciju za investicije i konkurentnost HAMAG Invest. Mislim da bi ovdje, to sam rekao i na odboru trebalo razdvojiti odgovornost, jasno definirati odgovornost i agencije i HAMAG investa da ne zbunjujemo ulagače i kako bismo bili siguran u konačni rezultat, odnosno kako bismo znali na kome je odgovornost. Dapače, mislim da bi taj cijeli članak, a to imaju mnoge tranzicijske zemlje trebao prerasti u poseban Zakon o ubrzanju investicija od interesa za državu. Neću čitat vam članke, siguran sam da ste ih svi pročitali. Mi ovdje na desno jesmo ovaj prijedlog zakona. Ali ću reći, mislim da je trenutak s obzirom na globalnu krizu, odnosno europsku krizu koja ne jenjava. Nitko ne zna zapravo sljedeći razvoj događaja da ne budemo rigidni i da ne budemo defenzivni kad su u pitanju strani ulagači, domaći ulagači, a da ne budemo niti previše birokratizirani. Dakle, mislim da je, a to je navedeno u nekoliko članaka jasno da niti jedan ulagač unaprijed ne ulaže kako bi ostvarivao gubitak ili kako bi nakon što zaposli otpuštao ljude. Dakle, ne vidim za potrebno da inzistirate na člancima koji određuju prestanak ili ukidanje povlastica. Budimo razumni pa recimo ili odgađamo onda primjenu tih povlastica. U svakom slučaju predlažem da budemo fleksibilniji kada su u pitanju ulagači, a također da neke od članaka na primjer jedan članak koji govori o povratu povlastica u stečaju mislim da tu nije mjesto, mislim da treba biti jasan pa reći ne znam tko će nakon što se provede stečaj povratiti i povlastice koje su odobrene. No, dakle kao što sam rekao nije vrijeme, ovo vrijeme krize, nije vrijeme za rigidan i defenzivan stav prema ulagačima. Mislim da je vrijeme za potencijalni ulagači da budemo fleksibilni, da budemo napadački u pokušaju privlačenja i domaćih i stranih ulagača. Međutim, također treba jasno reći ovdje je to danas već i spomenuto, prije nego što govorimo o novim ulaganjima trebamo se pobrinuti da oni koji danas žive ili životare i prežive. Dakle, ja sam osobno prošle godine puno radio i sa domaćim i stranim investitorima, ali jednako tako trebamo biti svjesni s obzirom na produbljivanje na žalost krize u Hrvatskoj u ovoj godini da trebamo se pobrinuti prije svega da iduće godine nakon ulaska u EU hrvatski poduzetnici ne počnu tražiti neka druga mjesta gdje bi ulagali, gdje bi zapošljavali ljude. S obzirom na rast konkurencije, a pad naš konkurentnosti na žalost to bi se moglo desiti. I o tom treba voditi izrazito brigu. Proteklih mjeseci u više navrata sam javno govorio o nekoliko svojih prijatelja koji su poduzetnici, uzeli obitelji i napustili našu zemlju. Bojim se da je to zaista zastrašujući podatak. A drugo, ono što također treba upozoriti s obzirom na produbljivanje krize u 2012. godini i ulazak skori u EU mislim da trebamo ovdje u ovoj sabornici razgovarati o opasnosti da mladi i obrazovani počnu masovnije napuštati našu zemlju, a to nas dovodi i do rasprave o našoj dijaspori. Dakle, mi smo evo u 2012. Umjesto da privlačimo i dovodimo hrvatsku dijasporu, iseljeništvo i nudimo mogućnosti za ulaganja i za ekonomski prosperitet bojim se da se vraćamo tamo negdje na početak 20 stoljeća kada je Hrvatska bila mjesto ekonomske emigracije, a mislim da za zemlju sa našim potencijalom je to potpuno neprihvatljivo. Dakle, zapravo ovaj današnji prijedlog zakona mislim da je logično da nas dovede do puno bolnije i puno kompleksnije rasprave kad govorimo o investicijskom i poduzetničkom okruženju u Republici Hrvatskoj. Pa zbog toga ja moram evo u sljedećih nekoliko minuta prije svega govoriti upravo o tome. Naime, ovaj naš današnji zakon koji predlažete samo je dio jedne vrlo kompleksne slagalice i on na žalost sam po sebi neće riješiti naše probleme. A prvi problem je prije svega antipoduzetnička klima koja posebno u ovoj godini se stvara u našem društvu. I zbog toga ja koristim i ovu priliku ovdje na ovoj sabornici reći da jedino hrvatski poduzetnici, dakle privatni poduzetnici i to oni posebno srednji i mali su oni koji će u sljedećim godinama otvarati nova radna mjesta posebno kada se iz lijeve Vlade najavljuje otpuštanje u javnom sektoru. Dakle, dajmo promijenimo retoriku i u ovoj sabornici brinimo o onima, barem na izričaju to možemo ovdje i glasujući za zakone koji će to potaknuti. Brinimo o poziciji hrvatskih poduzetnika. Nadalje, neprekidne promjene poreznog sustava a to je evo ove godine u nekoliko navrata učinjeno. Naravno da predstavljaju veliki problem za ulagače. O visini PDV-a to je drugi najveći PDV u Europskoj uniji. Neću niti govoriti. Po tom smo, bio sam prošli vikend u Berlinu. Vjerujte mi da smo na žalost po visini PDV-a i po općenito poreznoj presiji poznati i u Njemačkoj gdje je danas naš premijer. Treće, retroaktivna naplata poreza na dividendu. Dakle, prije svega uopće nije trenutak ako želimo ozbiljno poticati ulaganja u našu zelju, a prilika je dobra, ulazimo u Europsku uniju, uvođenje poreza na dividendu. A o retroaktivnosti za koju se nadam da će pasti na Ustavnom sudu ne treba niti govoriti. Ja vas lijepo molim posebno one koji sjede u Vladi i najbliže suradnike ministra dajmo kad pišete zakone i kad razgovarate stavimo se u ulogu i u poziciju onih koji trebaju ulagati, od kojih navodno očekujemo da ulažu u Hrvatsku što i kako oni gledaju i u glave hrvatskih poduzetnika naravno na našu zemlju. Pa hajmo pokušati koji put iz te pozicije i pisati zakone i privlačiti ulaganja i podržavati hrvatske poduzetnike da prvo prežive a nakon toga da rastu i razvijaju svoje poslove u Hrvatskoj i izvan Hrvatske. I na kraju, ne najmanje važno je naravno birokratska procedura, odnosno velike birokratske prepreke koje u Hrvatskoj, na koje nailaze poduzetnici domaći i strani. Meni je osobno izrazito žao, mislim da je to pogrešno da lijeva Vlada nije mogla snage, političke snage prije svega nastaviti 2010. krajem započet projekt Akcijskog plana uklanjanja prepreke ulagačima. Mislim da je to bio odličan projekt. Nema niti jedan razlog s obzirom da smo se složili da su investicije posebno privatne iznad politike da se to ne desi. Evo, dozvolite mi još samo jednu osobnu primjedbu, a to je dakle jedan od tih upravo pokazatelja gdje bi se trebalo izdići iznad usko političkog interesa, a to je prošle godine po prvi puta HDZ-ova Vlada organizirala i zajedno sa Hrvatskom gospodarskom komorom i Hrvatskom udrugom poslodavaca Međunarodni investicijski forum. Odjek je bio odličan. Mnogi ozbiljni i svjetski priznati ulagači su ne samo došli na taj forum nego su i sudjelovali u raspravama, a koliko vidim i koliko se piše po novinama mnogi od tih koji su prošle godine na poziv HDZ-ove Vlade bili u Hrvatskoj danas razgovaraju sa novom Vladom o velikim i važnim projektima za ovu zemlju. Evo na kraju mi dozvolite da vam pročitam samo dio oglasa iz zadnjeg Ekonomista koji kaže Why Georgia is diferent? To je oglas gruzijske Vlade koji kaže između ostalog samo nekoliko detalja. Gruzija je drugačija zato što je u proteklih 10 godina učetverostručila svoj bruto nacionalni proizvod. Ili recimo, prošle godine samo je rast bruto nacionalnog proizvoda Gruzije bio 7%. Ili recimo ovako, Gruzija je drugačija zato što se pozicionirala u regiji, znamo gdje je Gruzija smještena kao središnja ekonomija prijateljska prema biznisu i prema domaćim i stranim poduzetnicima. Ja bih sad vama mogao to čitati dalje. Međutim, ono što želim ovdje reći jasno, a to je da imajući uvid u poziciju Gruzije geostratešku i uvažavajući napore njezine Vlade mislim da naša zemlja ima ogromne potencijale, mislim da ih treba znati osloboditi posebno sada kada smo na pragu ulaska u EU. Nema niti jedan razlog da ne budemo puno ambiciozniji nego što to jesmo, a ta riječ ambicija nekako se rijetko čuje i u hrvatskoj sabornici, a i u našem društvu. Međutim, pad proizvodnje koji bilježimo mjesecima u ovoj godini, rast cijena energenata s druge strane, pad potrošnje s jedne strane, rast poreznog opterećenja tokom 2012. s druge strane, pad BDP-a i rast nezaposlenosti bojim se da nisu činjenice koje govore da smo na dobrom putu ili da ćemo privući ulagače u RH ili stimulirati i motivirati hrvatske poduzetnike. Posebno ovdje naglašavam upravo rast nezaposlenosti zato što smatram da je rast nezaposlenosti, odnosno možda je bolje govoriti o kreiranju novih radnih mjesta zapravo ultimativni i najvažniji podatak svake ekonomske politike, odnosno ključan rezultat. U proteklih 20 godina s obzirom na vrijeme u kojem živimo vjerojatno najvažniji. Evo tako, dakle mislim spominjući postotke, promile i ostalo svi znate brojke, mislim da treba zaključiti ovu raspravu sa činjenicom da je ključno ovo danas o čemu raspravljamo, međutim nitijedan zakon pa niti ovaj zakon nažalost ne može riješiti naš problem nekonkurentnosti, naš problem odnosa prema poslovanju, poduzetnicima i domaćima i stranima. Hvala lijepa.
Zahvaljujem zastupniku Miloševiću koji je govorio u ime kluba HDZ-a. Prva reakcija na ovo izlaganje pomalo neočekivano dolazi upravo iz kluba HDZ-a. Za repliku se javio uvaženi zastupnik potpredsjednik Doma Željko Reiner. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče pa ja sam se javio zapravo vezano uz to što je uvaženi zastupnik Milošević spomenuo FITCH agenciju i jedan nevjerojatni spin koji se oko toga stvorio u hrvatskoj javnosti pa čini mi se da je potrebno reći i nama ovdje, a još više hrvatskoj javnosti koju se barnumskom reklamom pokušalo uvjeriti da je to nešto fantastično i nešto što će njima bitno koristiti i da će svima nama to strašno puno koristiti. Dakle, prvo treba jasno reći radi se o jednoj od nekoliko agencija koje se s time bave i kad sam ja vidio ogromne naslove koji su naravno to promicali onda sam pomislio konačno valjda smo dobili 4 A+ predikat ili tako nešto, onda kad sam pogledao tekstove i čuo o čemu se, s čime se hvalim onda sam shvatio da je to ista ocjena, dakle BBB minus kakvu Hrvatska ima od 2001. godine. Jedino što se promijenilo je da je još došao jedan atribut stabilno uz objašnjenje da postoje dobre mogućnosti, ali da treba vidjeti hoće li se to dogoditi ili ne. Dakle, vrlo jasno treba reći to je agencija koja procjenjuje zapravo kako mi vraćamo dugove. I mi vraćamo dugove i zato su nam dali ocjenu istu kakvu nam daju zadnjih 11 godina pri čemu to apsolutno ništa ne znači za prosječnog građanina, ne znači niti da će mu se smanjiti cijene struje, plina, goriva dapače kao što vidimo one drastično stalno rastu. A da bude jasnije što znači BBB minus potpuno istu takvu ocjenu ima Namibija, zemlja recimo u kojoj pola stanovništva živi ispod granice siromaštva koja je tamo ispod 7 kuna na dan prihoda, zemlja koja ima nezaposlenost veću od 50% i zemlja u kojoj prosječni životni vijek 52 godine. Pa ako mogu ja nešto latinski reći s obzirom da naš premijer to često kaže sapienti sat. Hvala lijepo.
Hvala vama. Znači tu namibijsku ocjenu imamo kažete već 11 godina? Dobro. Druga replika uvaženi zastupnik Dražen Đurović.
Hvala. Evo vi ste zastupniče Milošević spomenuli, uz potporu ovom zakonu, spomenuli kako bi kao jedan negativan primjer retroaktivno uvođenje poreza na dividendu i prijedlog znači njegove retroaktivne primjene i kako bi Vlada trebala pokušati shvatiti kako razmišljaju poduzetnici i s te točke gledanja pokušati otkloniti one prepreke za investicije i za otvaranje novih radnih mjesta. I s time staviti se u ulogu poduzetnika pa s te točke promatrati one ometače novih investicija i otvaranje radnih mjesta. I tu bi se i složio da Vlada treba pokušati sagledavati stvari iz te pozicije. Ali mislim da bi Vlada i trebala pokušati povremeno sagledavati i stvari sa pozicije hrvatskog građana. Čovjek ponekad malo izgubi mjerila i izgubi realne okvire onog stanja u kojem se ljudi trenutno nalaze. Mislim da bi Vlada stvarno trebala pokušati, onaj tko donosi odluke, sagledavati stvari i sa pozicije investitora, ali se ponekad staviti i u poziciju hrvatskog čovjeka i vidjeti kako on živi i koji su njemu ometači danas uopće preživljavanja. Jedan od primjera koje bih ja naveo kad je riječ o poreznoj presiji, a kad je riječ o građanima to je prijedlog uvođenja poreza na imovinu kao jedan tipični primjer gdje Hrvatska vlada uopće nije i ne stavlja se u poziciju hrvatskog čovjeka i ne sagledava što će to zapravo ako zaista bude uvedeno dogodine značiti za hrvatske ljude. Što će to značiti, evo i gospodin Kajin je povremeno spominjao za mnoge koji imaju djedovinu po selima i seoska imanja, nemaju vikendice samo na moru. To su nekretnine koje danas ništa ne vrijede, a koje će se onda morati prodavati u bescjenje jer će inače koštati. Hvala.
Uvaženi zastupnik Domagoj Milošević odgovorit će na ovu repliku.
Da pa bojim se da me niste možda dobro pratili dok sam govorio. Ja sam na 4 mjesta u svom govoru spomenuo upravo radnike, odnosno zaposlenost i nezaposlenost. Dakle, savršeno je jasno i to nekoliko puta sam već ponavljao dakle da je potrošena, posebno u Hrvatskoj, varijanta rasprave o tome kako sad evo tu su na jednoj strani poduzetnici, na drugoj radnici. Vjerujte mi i iz osobnog iskustva proteklih godina krize jasno je da u ovom trenutku kad se kriza nažalost produbljava, iako smo prošle godine počeli izlaziti iz krize, i to jasno pokazuje statistika, da je nezaposlenost, odnosno zaposlenost usko povezana i uz uspjeh poduzetnika i onih koji danas rade. Dakle, ako potrošnja pada pa ne može netko proizvoditi više u zemlji u kojoj pada potrošnja. Znamo koliko smo zapravo ovisni o relativno malom hrvatskom tržištu svi kao društvo. Dakle, da li se moramo promijeniti? Da, moramo se promijeniti. Da li je ovo put promjene? Mislim da nije. Dakle, povećavanje porezne presije mislim da nije put promjene i neće nam donijeti onu dobrobit nikome, niti radnicima, niti poduzetnicima, niti cjelokupnom društvu.
Zahvaljujem. Sada se za riječ javio ministar poduzetništva i obrta poštovani Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo. Koliko sam shvatio ovo je dosta afirmativna rasprava o zakonu Kluba zastupnika HDZ-a, nisam čuo u samoj raspravi, ali podrška zakonu je definirana. Ako je to tako? Prema tome, evo zahvaljujem i klubovima koji su se javili HDZ-a i HNS-a jer to je na neki način potvrda da je zakon pripremljen na način koji će unaprijediti i investicijsko okruženje i poticanje investicija i da su prepoznate određene mjere i namjere ove Vlade kako u tom području krenuti prema naprijed. Moram se samo na nekoliko stvari osvrnuti jer kao ministra poduzetništva me to već malo i smeta kada čujem antipoduzetnička klima i to slušamo cijelo vrijeme, interesne udruge i to mi je jasno jer kada imate interesnu udrugu kojoj je nešto u interesu pa ako im je Vlada donijela određenu mjera koja im nije po volji pa neće je hvaliti. Ali moramo biti svjesni da postoji jasni pokazatelji šta je to poduzetnička klima i da li su u Hrvatskoj prisutni pozitivni trendovi u poduzetništvu ili nisu. A ja ću vam reći da je u prvih 6 mjeseci ove godine mali i srednji poduzetnici ostvarili rast 1,3% prihoda, 1,3%. Vidimo industrija nažalost pada, neki problemi se nisu rješavali godinama, brodogradnja, građevina, Petrokemija, DINA itd. to je utjecalo na to da BDP u Hrvatskoj padne i to moramo ovdje reći radi hrvatskih građana. Poduzetnici idu naprijed, ostvaruju određeni rast, 13 tisuća više ljudi je zaposleno u poduzetništvu po statistici FINA-e za prvih 6 mjeseci. Znači prošla godina u 6.mjesecu 551 tisuća, ove godine 564 tisuće pa to je također pozitivan podatak. Toga ne bi bilo da je antipoduzetnička klima na djelu u Hrvatskoj, toga ne bi bilo da nismo rasteretili poduzetnike 2% doprinosa na bruto plaće, toga ne bi bilo da nismo podignuli stopu ulaska u sustav PDV-a sa 80 na 230 tisuća kuna. Ima veze zato što ljudi lakše rade. I nije istina da u Hrvatskoj nema pozitivnih pomaka upravo u malim i srednjim poduzetnicima jer podaci govore upravo suprotno. Evo još jedan podatak. Prihodi od prodaje u inozemstvu, izvoz 2 milijarde više odnosno 10% više nego prethodne godine među malim i srednjim poduzetnicima. Znači imamo zbilja pozitivne podatke u tom segmentu. Nažalost rekao sam zbog čeka, kada imate u brodogradnji prihode prošle godine pet puta veće nego ove godine u prvih 6 mjeseci, normalno da će to ostvariti pad, kada DINA ne radi normalno da ćete ostvariti pad, kada imate krizu u Siriji nema prihoda INA-e normalno da ćete ostvariti pad ali nemojte govoriti da među malim i srednjim poduzetnicima da nema poduzetničkog ja bih rekao impulsa da je prisutna antipoduzetnička klima. Mi smo rasteretili gospodarstvo 3 milijarde kuna. Još jedna stvar. Nemojte podcjenjivati i rejting agencije koje analiziraju šta se u pojedinoj zemlji dešava . "Finch" je jedna od agencija koju respektabilnom uzimaju ne samo Hrvatska nego i Amerika, Engleska, Njemačka. Sve te ekonomije na neki način imaju i određene reperkusije kakav rejting dobiju od tih agencija. Pa ne vidim zašto bi to nama bilo nebitno. Nama je to izuzetno bitno ovaj ja bih rekao stabilna pozicija za budućnost je veliki napredak za našu zemlju. To se nije desilo zadnjih ne znam koliko 4, 5 godina da smo imali takvu ocjenu. S druge strane jučer premijer Milanović u Njemačkoj dobija priznanje od kancelarke Merkel za ono što radimo u Hrvatskoj. Pa nemojte vi na neki način manje priznati nego što nam to priznaju velike europske ekonomije. Gospođa Merkel je rekla jučer da radimo dobre stvari u Hrvatskoj i dala je podršku RH posebno u okviru gospodarskih mjera koje radimo. I to je na neki način prepoznato van i zato nam agencije i daju stabilne rejtinge u odnosu na ono što smo dobijali proteklih godina. Znači neke stvari se mijenjaju, neke stvari se dešavaju. Što se tiče prvog kvartala i konkurentnosti, pa normalno da je konkurentnost i ocjena konkurentnosti što smo dobili sada prije mjesec dana da je to građeno na temelju prethodne godine zato što se svi razgovori, sva istraživanja vode početkom godine. pa ne odnosi se to na budućnost, to se odnosi na ono što je bilo do sada, pa to je priznao i vaš kolega iz HDZ-a Ivica Mudrinić. Pa nemojmo tako na neki način obmanjivati ljude konkurentnost je ono i tablica konkurentnosti je rađena na osnovu 2011.godine. Uvjeren sam da ćemo sljedeće godine imati bolju ocjenu. I što se tiče promjena poreznog sustava ići ćemo i korak dalje za male i srednje poduzetnike. Sljedeće godine idu i dalje rasterećenja jer želimo upravo konkurentno hrvatsko gospodarstvo, želimo da se ovi pozitivni trendovi u poduzetništvu pokrenu i nastave i želimo da imamo više ja bih rekao i radnih mjesta i rast tog sektora. A što se tiče konkretno evo kolega Milinković je tu rekao da nema ništa za poljoprivredu. Ima, kako ne bi bilo. Pa poljoprivreda također spada u prerađivačku djelatnost. Možete proizvoditi hranu prerađivati određene proizvode itd. i na osnovu toga možete ostvariti poticaj. Za industriju hrane, za prerađivačku industriju su predviđeni poticaji i mogu se ostvariti, a za ovo što ste vi podrazumijevali poljoprivredom ono što je vezano isključivo za poljoprivrednike se ostvaruju u drugom ministarstvu. Tako da i ovdje je predviđen jedan dio za ono što je nama posebno bitno a to je proizvodnja hrane i na tome ćemo raditi da se ona poboljša narednih godina. Ono šta moram još napomenuti planirana sredstva, netko je rekao da su planirana 15 milijuna kuna ove godine. naravno kada se primjena zakona i pravo na poticaj ostvaruje godinu dana nakon što zaposlite ljude, što ostvarite investiciju. Pa nećete nekome na majke mi dati milijun eura, a on će vam reći otvorit ću 50 radnih mjesta. Pa normalno da sada nisu mogla biti planirana sredstva nego će biti planirana za godinu dana u proračunu 2013., 2014. a kada uđemo u EU hvala Bogu moći ćemo koristiti sredstva EU za regionalne potpore i to će biti još značajniji ja bih rekao poticaj za one koji žele investirati u Hrvatsku. i zato smo opravdano nekada bili i manje konkurentni u odnosu na zemlje koje su već članice EU poput Slovačke, Češke itd. Tako da sve ovo što radimo i drago mi je evo na kraju još jednom da ćemo izgleda dobiti podršku velike većine zastupnika u ovom Domu za ovaj zakon jer se vidi intencija da se širi baza korisnika, da se povećaju potpore. Moramo reći da smo povećali na 9 tisuća eura, a u slučaju dao Bog ako netko otvori i tvornicu koja će imati 500 novih radnih mjesta može dobiti još na tih 9 tisuća 100% znači 18 tisuća eura ukoliko je u manje razvijenom dijelu Hrvatske. To su značajne potpore, to su potpore koje smještaju Hrvatsku ja bih rekao uz bok svim zemljama koje se s nama mogu uspoređivati, gdje će investitori tražiti mogućnost da kada uđemo u Europsku uniju plasiraju određene svoje investicije, uz prednosti koje Hrvatska ima, poziciju, ja bih rekao vrlo obrazovane ljude i sve ono što se otvara kao mogućnost od sljedeće godine od 1. srpnja. Ja sam vrlo optimističan što se tiče i primjene ovog zakona i razvoja situacije u Hrvatskoj. Hvala vam lijepo na podršci i radujem se rasprava i sljedećih klubova. Hvala lijepa.
Hvala vama. E sad ovako. Imamo prijavljenih 10 replika. S obzirom da ste se javljali manje-više istodobno ja ću pročitat svih 10 zabilježenih imena. Ako smo nekoga propustili zabilježiti ja ga molim da se onda javi, nije namjerno, da ne bi bilo nikakvih nesporazuma. Dakle za repliku su se javili zastupnici Domagoj Milošević, Ivan Šuker, Martina Dalić, Gordan Jandroković, Davor Stier, Branko Bačić, Zoran Vinković, Đuro Popijač, Dragutin Lesar i Đurđica Sumrak. Stjepan Milinković i Ante Babić, zapišite. Evo Vinković odustaje. Dobro, sad manje-više znamo tok daljnje rasprave. Prvi za repliku se javio Domagoj Milošević pa mu dajem riječ.
Hvala vam predsjedavajući. Ja se uvijek slažem sa svojim mišljenjem pa onda mislim da je i jasno, i ne samo ja i više kolega iz HDZ-a su izrekli pohvale pa onda pohvala znači i podršku ovom prijedlogu zakona. Ja također razumijem i emocije gospodina ministra Marasa, emocije kad govorimo o poduzetništvu. Međutim, ne razgovaramo s istim poduzetnicima i u istoj državi. Kad ja razgovaram i moji kolege sa poduzetnicima i sa tim interesnim udrugama čiji je interes u ovom trenutku, posebno kad govorimo o srednjima i malima preživljavanje, a o tom govore najbolje brojke koje niste iznijeli o stanju u hrvatskom poduzetništvu, onda očito da postoje nekakve razlike. Ja mislim da ćete teško obraniti tezu da je propoduzetnička mjera porez na dividendu i retroaktivna naplata, čime se dovelo očito u poziciju one koji su ulagali i nisu isplaćivali dobit da naknadno plate dobit. To je briljantno. Dakle reći ćete da je propoduzetnička mjera da kažem gle, ti si bio neću reći glup, ali ću reći nisi planirao dobro da će sljedeća Vlada uvest porez na dividendu pa si nisi isplatio na vrijeme dobit pa ćemo ti mi sad pet godina unazad na to opalit porez. Ako je to nešto što je za poduzetnike dobro i za poduzetničku klimu izvan ove Hrvatske države onda sam ja u šoku. O PDV-u smo govorili svi prije više od pola godine i jasno smo vam rekli da u trenutku krize rast PDV-a će ne samo srušit potrošnju, a Hrvatska je država nažalost 2012. i BDP dominantno ovisi o potrošnji jer mi smo proizvodno izvozno orijentirana zemlja i za tu promjenu će trebat 10 do 20 godina. I jasno smo vam rekli što će se desiti kad dignete PDV, u trenutku kad pada potražnja onda će hrvatski poduzetnici dio tog PDV-a preuzet na trošak svoje marže i trošak svoje dobiti. Dobit je naime nužna da bi se investiralo i da bi se zapošljavalo ljude. Ja mislim da to nisu propoduzetničke mjere. A kad me već vučete za jezik…
Ne, ne, polako. Vremena se moramo držati, isteklo vam je vrijeme. Hvala lijepa. Odgovor na repliku, ministar Maras.
Hvala lijepo. Gospodine Milošević, ne moramo mi razgovarat sa istim poduzetnicima da bi nešto bila istina. Treba pogledati podatke, treba pogledat statistiku koju radi FINA i onda ćete vidjeti da i ovo što govorite da smo destimulirali ljude da investiraju sa tim mjerama nije točno jer je u prvih pola godine investirano preko 300 milijuna kuna više, znači govorim samo o malom i srednjem poduzetništvu, 9 milijardi i 500 milijuna kuna. Znači nije ih to destimuliralo što vi govorite nego ih je stimuliralo to što smo ih oslobodili poreza na dobit ukoliko reinvestiraju svoj novac. I vi ste se uhvatili jedne mjere koja je ja bih rekao možda izazvala kontroverze kod Hrvatske udruge poslodavaca, ali niste spomenuli da su čitav drugi niz mjera pohvalili, od fiskalne konsolidacije do novih kreditnih linija u HBOR-u, do tog da smo smanjili bruto trošak plaće, do toga da će i dalje ja bih rekao to rasterećenje porezno ići. To sve isto tako govore mali i srednji poduzetnici, nego ste uzeli jedan primjer koji govori o tome da želimo više oporezivati kada se isplaćuje dobit nego kada se investira. Pa to je legitimna politička odluka ove Vlade i to će na kraju dati rezultat da ljudi više investiraju, a manje izvlače dobit iz svojih tvrtki. Ja se slažem da to može izazvati kontroverzu, pogotovo kod onih koje je to pogodilo. Radi se o nekoliko. Nažalost, nije ih jako puno imalo dobit. Vidimo kako je pao porez na dobit zadnji 4, 5, 6 godina, ali nam je želja da ljudi investiraju i zbog toga smo donijeli takvu mjeru. A generalno kažem treba razgovarati sa svima, ali se treba držati podataka…
Hvala lijepa, isteklo je vrijeme. Druga replika, zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Ja ću reći nešto ovdje o tome, to sam već rekao i u ime kluba, klub HDZ-a će podržat ovaj zakon, ali ne možemo podržat ovo što priča gospodin Maras, to nema veze s ovim što piše ovdje u zakonu i to je činjenica i vrlo je čudno da jedan ministar nakon ovakve rasprave oporbenog kluba reagira ovako kako reagira. To je naprosto smiješno, politički slijepo, ali dobro, svak' ima svoje. Zar vi gospodine Maras stvarno mislite da ljudi investiraju zbog toga što ćete ih vi osloboditi ovoga poreza na dobit. Pa ljudi investiraju zato što vide nekakvu poslovnu perspektivu, što vide da će nešto napraviti, a ovo je samo nešto što će oni dobiti ovako ili onako. A ne možete reći da netko ne investira zbog toga da bi imao dobiti, da bi ostvario dobit i ako mu vi uvedete porez na dividendu i to retroaktivno, vi ga kažnjavate. I ne možete reći da to ne ide kao antipoduzetnička aktivnost i širenje negativne klime. Istu stvar ste napravili 2000., ukinuli ste zaštitnu kamatu i onda ste iznesli svoju nekakvu formulu za izračun nekakvih koeficijenata zaštitne kamate i znate što je rezultat toga, niz sudskih sporova koje je država izgubila i platila preko nekoliko stotina milijuna vratila ljudima dobiti koju su platili, a nisu trebali platiti. I još nešto, kad govorite kao ministar onda bi se trebali držat činjenica, ali vi imate jednu praksu u ovoj Vladi da volite neke firme bacit u blato da bi počeli pričat o njihovoj privatizaciji. Što je problem sa Petrokemijom? Htjeli ste je poslat 2002. godine u stečaj, ova Vlada je potraživanja prema Petrokemiji pretvorila u vlasnički udio i ako se ne varam Petrokemija je prije godinu dana imala dobit, ali vi je danas ističete kao nešto što ne valja. Očigledno imate nekakve namjere što se tiče privatizacije. I na kraju gospodine Maras, ne možete reći da povećanje PDV-a od 8,7% nije nešto što ste svaljali na grbaču hrvatskih građana. I sve ove vaše mjere itekako krvavo naplaćujete hrvatskim građanima.
Hvala. Odgovorit će ministar Maras.
Pa gospodine Šuker, što je problem sa Petrokemijom bih trebao ja vas pitati. Doduše, hajde zadnjih godinu dana niste bili ministar ali su se i prije toga dešavale čudne stvari da jedna kompanija koja ima tržište, koja ima tehnologiju, koja izvozi nekoliko milijardi kuna dođe u probleme zbog odnosa i sa tvrtkom drugom koja također je u vlasništvu države. Ali tu smo pričali dosta i o INA-i i o cijeni plina i o plinskom biznisu, na povjerenstvima na žalost na kojima vi niste pročitali ono što ste izglasali. Ali ja bih vas mogao pitati zbog čega je propala tako uspješna industrija? Evo odgovorite vi meni. Vi ste bili član Vlade kad se to desilo.
Ministre ovako, zastupnici postavljaju pitanja članovima Vlade, a još nemamo u Poslovniku predviđeno da Vlada postavlja pitanja zastupnicima. Dobro. To je jedna novina, to bi morali uvesti. Iduća replika uvažena zastupnica Martina Dalić.
Hvala lijepo. Pa kao što ste rekli nema toga pravila da ministri pitaju zastupnike, međutim ministar se je sam upitao zašto se stalno govori o antipoduzetničkoj klimi, pa sam ja vama željela u stvari objasniti zašto se govori ne samo od strane zastupnika nego posebno od onih na koje se to odnosi da u Hrvatskoj vlada antipoduzetnička klima i što se pod tim u stvari misli. Nekoliko primjera. Dakle, ovdje već spomenuti porez na dividendu, a što je drugo nego antipoduzetnička klima ako se odredilo oporezovati prinos od preuzimanja rizika, a prinos od nepreuzimanja rizika nije oporeziv. Ne mislim da bi i na koji način trebalo uvesti porez na kamatu. To što se počelo spominjati je samo još bi mogao biti dodatan poticaj da ekonomija nastavi padati. Ali to je poručio porez na dividendu. Ako preuzimate rizik, ako ulazite u poduzetnički pothvat onda ćete platiti pore. Ako novac držite u banci onda nećete, a posebno ćete ga platiti ako ste hrvatski poduzetnik jer oni koji su rezidentni u Europskoj uniji ga neće platiti. E pa, to što se tiče toga. A što je drugo nego poticanje antipoduzetničke klime kada ministri opetovano govore da u ovoj zemlji nitko ne plaća porez. Ta je tema uvedena kako bi se političko demagoškim retorikom mogao u ovom Domu voditi rasprava o tome što su radili prethodni HDZ-ovi ministri ili ovo ili ono, kako bi se mogao narodu zamazivati oči. Ali u ovoj zemlji postoji velika većina, 98 i pol posto poduzetnika koji uredno plaćaju porez [[Upadica Stazić: Hvala.]] Koji kažu pa tko ima pravo nas prozivati javno da mi to ne radimo? Eto tako se stvara antipoduzetnička klima.
Hvala. Evo odgovorit će ministar Maras.
Da, u pravu ste. Većina poduzetnika pošteno radi i plaća porez, ali su nas isti ti poduzetnici upozoravali. Kaže, neki plaćaju, velika većina plaća, ali neki ne plaćaju. I zato smo morali napraviti i to je jedna od stvari koju i javnost ali i poduzetnici pozdravljaju oni pošteni koji plaćaju porez da objavimo i da demistificiramo tko plaća, a tko ne plaća porez. I onda nemojte reći da ta mjera nema rezultata. Pa u mjesec dana je naplaćeno skoro 100 milijuna kuna od tih koji nisu plaćali i koji su bili na listi. Pa ne možemo imati dvostruka mjerila, neke ćemo puštati da ne plaćaju, a velika većina će uredno plaćati i treba plaćati jer je to na neki način stvaranje i njima boljih uvjeta za rad i razvoj društva i to je tako normalno svagdje u svijetu. Ali ne možemo raditi razliku između jednih koji očito godinama nisu smjeli biti ni pitani da plate porez i drugih koji će uredno plaćati do svake svoje zadnje kune porez i na neki način nositi ja bih rekao ovo društvo. Sto milijuna kuna samo u mjesec dana. Pa nemojte mi reći da to nije određeni rezultat. A što se tiče dividende, pa to je politička odluka ove Vlade. Svaka Vlada može odlučiti šta je njoj prioritet. Nekom je bio prioritet u prošlosti da se jedna velika hrvatska mljekarska kompanija proda za 2 milijarde kuna, a da njezin vlasnik ne plati ni kune poreza. To je isto legitimna politička odluka bivše Vlade. Znači, to je tako. Imate pravo zaraditi 2 milijarde kuna od kapitala, ali nećete platiti ništa. Onaj koji radi ili ona koja radi na ja bih rekao blagajni nekog supermarketa će za svojih 2700 kuna plaćati svaki mjesec 800 kuna. I to je tako. To je takva odluka bila. Sada više nije. Ako ćete zaraditi od prodaje i to govorim o velikim novcima, jer postoji granica koju smo postavili za koje se ne plaća porez [[Upadica Batinić: Vrijeme ministre.]] Ali ako ćete zaraditi puno morate nešto malo i društvu vratiti.
Hvala. Evo prije nego krenemo na sljedeću repliku, obavještavam da je sukladno članku 207. stavka 2. Poslovnika isteklo vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta. Sljedeća replika kolega Gordan jandroković, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa i ja sam pažljivo slušao ministra Marasa i pozvao bih ga ipak da bude malo objektivniji. Sve ono što je u prvih 6 mjeseci loše to je nasljeđe HDZ-a, sve ono što je dobro to je rezultat rada nove Vlade. To jednostavno nije moguće. HDZ je završio pregovore. Dakle, sve ono dobro što se nastavlja na te pregovore, sve što se tiče funkcioniranja države rezultat je toga, budimo objektivni. Govorite o tome da je porastao izvoz malih i srednjih poduzetnika za 2 milijarde ako se ne varam. Pa nemojte reći da je to rezultat valjda vaših mjera. To je prvih šest mjeseci niste imali nikakvih mjera. Dakle, nije se to moglo odraziti na rezultate njihovog rada, pa vas molim i to je praksa koju imate općenito u novoj Vladi da pokušavate prikazati sve ono što je ostalo nakon upravljanja zemljom od strane HDZ-a da je loše, a sve ono novo što se događa kao da je dobro. To jednostavno nije korektno i nije fer. Druga stvar primijetio sam da ste spomenuli posjet predsjednika Vlade Njemačkoj i razgovoru sa kancelarkom Merkel. Pa oni koji znaju iščitati diplomatski govor nisu posebno zadovoljni onim što se tamo moglo čuti, jer mi smo očekivali da će Njemačka ratificirati sporazum do kraja ove godine. Onda je bila teza da će ga ratificirati u prva tri mjeseca iduće godine, a jučer čujemo da predsjednica njemačke Vlade kaže da će sačekati i prvo izvješće o monitoringu koje je u 10 mjesecu, ali sada i drugo izvješće o monitoringu ono u proljeće. Dakle, budimo svjesni da Njemačka neće ratificirati ugovor o našem priključenju EU sve do 4., 5. mjeseca. Dakle, Njemačka će biti među zadnjim zemljama koja će ratificirati taj sporazum. To nije dobra poruka. Ona jest rekla premijeru nastavite s reformama, ohrabrujemo vas, ali da su stvari dobre kao što ih vi želite prikazati vjerujte da bi Njemačka ratificirala taj sporazum do kraja ove godine.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, ministar Maras. Izvolite.
Ja sam isto kao i vi to pratio u medijima i činjenica je da će Njemačka ratificirati hrvatski ugovor. Znači ratificirat će i to je gospođa Merkel vrlo jasno rekla. Ja ne znam zašto vi mjerite po danima da li je nešto uspješnije ili nije. Bitno je da ratificiraju sve zemlje, svih 27 i da Hrvatska uđe u EU. A poruke su bile vrlo jasne. Tako izravnu podršku reformama u Hrvatskoj Njemačka nije dala ja bih rekao čitav niz godina i hvala Bogu bi bilo da smo takvu … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] A gledajte, ja to nisam primijetio kada su se dešavali posjeti proteklih godina da je ijednom riječju spomenula reforme u gospodarskom smislu, odnosno u gospodarstvu, u racionalizaciji, fiskalnoj stabilizaciji što je posebno bitno s obzirom na situaciju u kojoj se EU zona nalazi. Tako da ne može vas ne veseliti ako ste ja bih rekao pozorno pratili što je jučer gospođa Merkel govorila.
Hvala. Sljedeća replika Davor Ivo Stier. Izvolite kolega.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo ministre Maras prije godinu dana kancelarka Merkel je bila u Hrvatskoj i istim riječima je pohvalila fiskalnu odgovornost Hrvatske vlade, ali ne samo to upravo zbog takve izjave su se iz tada oporbenih redova i nekih akademika digle ogromne kritike da je to bilo uplitanje u predizbornu kampanju, da je to bila potpora prijateljskom sestrinskom HDZ-u i čak je jedan prof. sa Fakulteta političkih znanosti neovisan tobože, ali evo ova Vlada ga je predložila za ambasadora u Rimu, ali je on neovisan naravno, zbog toga je blokirao i prijedlog da se da doktorat honoris causa kancelarki Merkel koju danas toliko hvalite. Dakle, kada govorimo o tim porukama naravno da je dobro da je kancelarka rekla da Hrvatska ima odgovornu fiskalnu politiku, ali onda kažimo sve. To je isto rekla prije godinu dana, a razlika je u tome što mi danas pozdravljamo sve što je dobro za Hrvatsku bez obzira što smo u oporbi, a što tadašnja oporba to kritizirala i blokirala i nije vodila računa o tome što je u interesu RH. E sad, još 29 sekundi govorili ste i o nekim poboljšanjima u dobiti malih i srednjih poduzetnika. Bili smo zajedno u Samoboru, bili ste u posjeti i to je dobro da dođete kod nas u Samobor, ali vjerojatno ste čuli i tamo i od Obrtničke komore ovih prvih 6 mjeseci zatvaraju se obrti mali, srednji poduzetnici isto imaju velikih komplikacija. Dakle, to je realni život. Zato mi podržavamo i neke mjere koje to mogu pomoći, ali onda govorimo istinu i govorimo sve. Situacija nije dobra, trebamo zajedno raditi da bude bolje.
Hvala. Sljedeća replika, Branko Bačić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ministar Maras je u svom izlaganju rekao kako je pad gospodarskih aktivnosti, pad BDP-a, pad potrošnje rezultat povećanja cijene energenata i želeći time reći kako Vlada na to nije mogla puno utjecati jer je to rezultat međunarodnih okolnosti, cijene nafte na mediteranskom tržištu. To je djelomično točno. Međutim, ono što je Vlada napravila, a što je doprinijelo padu BDP-a, padu gospodarske aktivnosti to smo već i čuli, to je povećanje PDV-a, to je retroaktivno oporezivanje dividende itd. Međutim, pad BDP-a, pad gospodarske aktivnosti u velikoj mjeri je rezultat pada investicija o čemu danas i govorimo u ovome zakonu. Naime, još je u veljači prvi potpredsjednik rekao da će dati ostavku ako do rujna Hrvatsku ne zahvati investicijski tsunami. Od tsunamija nema ništa, dapače nema bave od investicija što bi mi na Korčuli rekli, nema nitijedne investicije. To je bilo u veljači. Krajem travnja mjeseca s Vlade je odaslana poruka da prvi natječaji za velike investicije od ukupnog iznosa od 13,5 milijardi idu u svibnju, a kaže ministar financija Linić a prve lopate već u lipnju. To je doslovno preneseno sa sjednice Vlade 27. travnja. No kako će investicija i biti kad ste ih sami zaustavili? Primjerice u mojoj županiji zaustavljen je projekt Kupari, zaustavljen je projekt izgradnje Županijskog centra za gospodarenje otpadom, usporena je, odnosno u prvih 8 mjeseci zaustavljena izgradnja autoceste prema Pločama, zaustavljena je i odustalo se od izgradnje pristaništa u Veloj Luci, zaustavljena je izgradnja Pelješkog mosta. Ovo što se danas događa sa Pelješkim mostom ovo je farsično da se ponovno ide u izradu Studije utjecaja na okoliš koja je izrađena 2007., da se ponovno govori o studiji koja je izrađena za Pelješki most 2008. godine.
Kolega Bačiću vrijeme.
Prema tome jedan od najvažnijih razloga pada gospodarske aktivnosti je zaustavljanje, odnosno izostanak bilo kakvih investicija.
Hvala. Sljedeća replika, Đuro Popijač. Izvolite kolega.
Gospodine potpredsjedniče tri kratke stvari. Dakle, da se vratimo na ono što je kolegica Dalić govorila. Dakle, istina je da je jedan član Vlade u ovom Saboru govorio da u ovoj Hrvatskoj nitko ne plaća porez. Drugo, govorite o tome da ste uspjeli naplatiti 100 milijuna kuna onih nekih poreznih dugovanja od ranije. Niste ili ne želite reći koliko je novih poreznih dugovanja evidentirano. To ćemo vidjeti kad objavite novu listu. Dalje, zapravo šokantno je da vi kao ministar jednog dijela gospodarstva govorite da je sve normalno što pada u ovoj državi, a to je dakle GDP, to su investicije, to je industrijska proizvodnja, to je rast nezaposlenosti i kako je to sada normalno? Pa nije normalno da imate pad industrijske proizvodnje u svim ovim tvrtkama što ste govorili. Zašto je normalno da Petrokemija ove godine ima gubitak, a prošle godine je imala dobit 140 milijuna? To nije normalno. A isto tako zašto onda nije bilo normalno i lanjsko povećanje, doduše blago, GDP-a? Tada to nije bilo normalno, tada ste se ovdje sablažnjavali naravno od te činjenice da smo ipak uspjeli pokrenuti domaće gospodarstvo. A danas vam je sve normalno što pokazuju svi negativni pokazatelji. Dakle, to od ministra koji je zadužen za jedan dio gospodarstva zaista nije niti bilo za očekivati. A da nadodam još ovoj listi zaustavnih projekata zaustavljena je izgradnja autocesta do Bjelovara, Koprivnice i Križevaca, zaustavljena je zgrada učeničkog doma u Bjelovaru, zaustavljena je izgradnja željezničkog kolosijeka između Gradeca i Križevaca, dakle zaustavili ste sve gotove projekte. Pa o kojim investicijama onda vi na kraju krajeva govorite? Hvala.
Hvala. Imamo odgovor na repliku. Ministar Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Meni je žao da bivši ministar gospodarstva ne zna da smo prošlu godinu završili sa minusom, 0,2, to je malo čudno da niste uspjeli vidjeti taj podatak. Ali dobro, to je tak kada se bavite gospodarstvom a ne znate koliko je završila na kraju godina. Kak je rekao gospodin, pametnom dosta. A što se tiče investicija spomenuli ste ovo prema Križevcima mogu vam reći evo baš sam razgovarao neki dan sa ministrom Hajdaš Dončićem ta će se pruga graditi sredstvima EU. Projekt je ugovoren, projektiranje i bit će gotova vjerojatno do 2015.godine. Što se tiče Pelješkog mosta, evo upozorio me hvala kolegi Mareliću da je zaustavljena gradnja 2010. Pa nismo mi Vlada koja će 5 puta otvarati Pelješki most a da nema ni kune planirane u proračunu. I to je u biti ja bih rekao pokazatelj kako se radilo. Otvaraš 5 puta, nemaš ni kune planirane u proračunu da izgradiš i sada pričam o tome šta je ne, 5 puta se otvaralo gradilište a na kraju sada kada pokušavamo napraviti taj most sa sredstvima EU nadam se da ćemo dobiti vašu podršku, a uvjeren sam da ćemo most na kraju napraviti i da će ove sve priče biti bespredmetne. Ali nećemo slažem se nećemo otvarati 5 puta gradilište za nikaj. Evo hvala.
Hvala. Sljedeća replika Dragutin Lesar. Izvolite kolega.
Hvala. Gospodine ministre ja bih se kratko osvrnuo na ono što ste govorili kao veliko pomak ste spominjali kreditni rejting RH. Usput, ja ću osobno podržati ovaj zakon kao zakon dobrih namjera, što se tiče provedbe kada na hrpu stavimo izjave samih poduzetnika zašto je u Hrvatskoj teže ulagati nemam vremena za to. Ja se s vama slažem da pitanje stabiliziranja ili poboljšanja kreditnog rejtinga u ovom trenutku za Hrvatsku je bio dobar potez. Međutim od jedne od tih agencija i nadam se da me vi nećete poput premijera nakon ove moje replike opet krivo citirati kada o tome govorim. Kreditna agencija ne štiti samo interese država koje ocjenjuje i dalje kreditne rejtinge, ona prije svega štiti financijske interese vjerovnika. S obzirom da je Hrvatska ispucala u ovoj godini planiranu kvotu zaduženja na međunarodnom financijskom tržištu njima je stalo do toga da ostanemo živi, da možemo servisirati svoje obaveze jer da su nam rejting spustili, mi bi bili u kategoriji … ne bi mogli dolaziti do kapitala i vraćati njima stare dugove. I to je bio financijski interes koji je kreditnu agenciju rukovodio činjenicom da nam mora malo krvi još ostaviti da bi servisirali svoje obaveze. Zato kada govorimo o kreditnom rejtingu on često nije posljedica stvarnih ekonomskih kretanja u datom trenutku nego i tih financijskih interesa kod kojih smo se mi zadužili i platili smo kao Hrvatska visoku cijenu stabiliziranja kreditnog rejtinga i gubitkom radnih mjesta, padom zarada kupovne moći i padom roba u trgovini na malo. To je ono što nas kao gospođa Merkel hvali jer smo na teškoj dijeti na vodi.
Hvala. Imamo odgovor. Izvolite ministre.
Gospodine Lesar ovako načelno kada čovjek sluša što ste rekli bi se mogao i složiti ako ne uzme u obzir jednu drugu stvar, a to je da i neke veće zemlje gdje je plasirano puno više novca nego u Hrvatsku su izgubile kreditni rejting. Znači nije to baš tako, kada posudite novac, kada plasirate obveznice sa njima se može također i trgovati ovisno o kreditnom rejtingu one vrijeme manje ili više. Tako da kreditni rejting oslikava ja bih rekao potencijal države da servisira svoje određene dugove, da štiti investitore da li se u Hrvatsku uopće isplati ulagati, da li će za godinu dana biti situacija kao što je primjerice u Grčkoj. Znači ne bih se složio da je isključivi njihov interes odnosno uopće se ne bih složio da zaštiti plasman na naše tržište s obzirom da je ono recimo deset puta manje nego što je grčko. Pa tamo nitko ne štiti niti španjolsko, niti talijansko itd. to je pitanje vjere u ono što Vlada u Hrvatskoj radi i kako će Hrvatska izgledati za godinu, dvije ili tri dana. Pa vidjeli ste pitanje Italije kako se brzo rejting mijenjao iz negativnog u pozitivno, samo na osnovu onoga nije se ekonomije promijenila, nisu se dugovi povećali, nisu firme lošije, samo na osnovu onoga što Vlada i koje poteze radi. I zato nema veze ovo šta ste rekli da netko štiti svoj interes dajući nama bolji rejting. Ne, on štiti interes potencijalnih ulagača u Hrvatsku i kaže da u Hrvatsku se isplati ulagati jer trendovi nisu negativni bez obzira što je rejting relativno loš ali sam uvjeren da ćemo narednih godina taj rejting dignuti. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sljedeća replika Đurđica Sumrak. Izvolite kolegice.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre Maras pa evo ga u vašem prvom dijelu izlaganja i kroz sada pohvalili ste se vašim zaslugama kroz ovaj dio mjeseci kako ste sve fantastično napravili i eto otišao je gospodin Milanović premijer i tamo su ga svi hvalili. Ovaj zakon kao što je rečeno klub HDZ-a će podržati. A zašto? Upravo stoga što je evo bivša vlada tu su i ministri bivši i gospodarstva i financije i ministri vanjskih poslova i potpredsjednici koji su se jako skupa sa bivšom premijerkom zalagali da bi danas kada dođe gospodin Milanović gospođa Merkl mogla reći da vi ćete ući u EU. 20.studenog 2010.donesen je u ovom Hrvatskom saboru sa 81 glasom za i 41 protiv Zakon o fiskalnoj odgovornosti, vi ste ga pljuvali ovdje u Hrvatskom saboru a upravo to je podloga za mjere gospodarskog oporavka. Kažete naplaćeno je 100 milijuna kuna duga poreza, zanima me gospodine Maras da li se gospodin prvi potpredsjednik Vlade posramio ovdje kada se o tome govori jer je upravo on i njegova firma ostala dužna 67 milijuna kuna poreza. Radi se o godinama od '95. do 2004. zamislite taj dug je otišao u zastaru. To je sramotno za jednog prvog potpredsjednika, a vi prozivate dakle bivšu Vladu a ovo ostalo ću vam reći kasnije.
Hvala lijepa. Nemamo odgovora. Sljedeća replika, Stjepan Milinković. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre Maras, rekli ste da poduzetništvo ide naprijed. Pa daj Bože i hvala Bogu i spomenuli ste neke podatke o broju zaposlenih, ali unatoč tim brojkama nezaposlenost nažalost raste. Rekli ste i to da je to zahvaljujući ovoj mjeri od 2%, dakle smanjenje doprinosa, ali ja sam dužan na ovom mjestu upozoriti da zahvaljujući tome gubici u zdravstvu rastu, nažalost. Ali mi je drago jednu stvar, što ste spomenuli poljoprivredu. Prvi put da se u ovoj sabornici netko sjetio poljoprivrede jer uvijek kad ja spomenem poljoprivredu onda svi u čudu gledaju kao da je to zabranjena tema. Rekli ste da će se dati potpore za proizvodnju hrane, a ja vas pitam od čega jer poljoprivrednici navodno mogu dobiti na drugoj poziciji potpore. Pa pitam koliko je osigurano sredstava za elementarnu nepogodu od suše. A OPG su isto na svoj način određeni poduzetnici, ali svaki dan ih jedan dio propada, proizvodnja mlijeka je pala. Dakle u svakom slučaju držim da s ovim mjerama je odrezana jedna grana, zelena grana koja je toliko toga mogla davati, a nažalost sada su poljoprivrednici na koljenima. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imali smo povredu… … [[Upadica se ne razumije.]] Kolega Vinkoviću, najavili ste povredu Poslovnika. Odustajete, hvala. Nemamo odgovora na repliku. Sljedeća replika, Ante Babić. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, rekli ste da je kancelarka Angela Merkel pohvalila ovu Vladu, i meni je drago zbog toga, ali ona je rekla "sie solten sparen und mehr investieren", trebate štedjeti i više investirati, ali ne štedjeti na retroaktivnoj naplati poreza i ne štedjeti na dodatnom oporezivanju dividendi. K tome je još rekla važno je ne biti ovisan o špekulacijama međunarodnih financijskih tržišta, to je izričito naglasila. I još nešto vam želim reći o čemu ste vi govorili. U civiliziranom svijetu se podaci uspoređuju kvartal na kvartal, prošla i sadašnja godina. Činjenica je da i u ovoj godini, u ovom kvartalu pad 2,1%, a u istom kvartalu prošle godine bio je rast. Hvala.
Hvala. Nemamo odgovora. Ovime smo iscrpili popis replika. Nastavljamo s raspravom u ime klubova. U ime kluba Hrvatskih laburista Nansi Tireli. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre, zamjenice, pomoćnici, poštovani kolegice i kolege. Obično kad donosimo neki novi zakon u redu bi bilo da se pitamo što i koliko je on bolji u odnosu na zakon koji imamo, što sa novim zakonom dobivamo. Kada bi danas pitali ministra da li neki potencijalni investitor, poduzetnik da li domaći ili strani da danas dođe u Hrvatsku i pita mogu ulagati, mogu napravit investiciju vjerojatno biste mu rekli da. Dakle imamo postojeće zakone koji i danas omogućavaju određene investicije. Mi danas ovim zakonom opet radimo ja bih rekla jedan novi temelj jedne kuće i mi takvih temelja imamo strašno puno, ali izgleda da ni u jednom kući ne možemo kvalitetno živjeti, nijednoj još nismo napravili krov. Moramo razdvojit čini mi se investicije domaćih poduzetnika i investicije stranih poduzetnika, odnosno stranih ulagača. Prvi potpredsjednik Vlade očito zagovara strane investicije, a koliko čujemo ministar Maras zagovara domaće investicije i investicije domaćih poduzetnika i obrtnika. Te se investicije dakako uvelike razlikuju. Ako bilo koji naš poduzetnik ili obrtnik danas dođe zatražit potencijalni poticaj on bi ga dobio ukoliko udovoljava uvjetima. Ti su uvjeti i ti su kriteriji postavljeni jako visoko što samo znači da malo koji obrtnik i poduzetnik danas uopće može kandidirati na bilo koji poticaj države. Što se pak tiče stranih investitora, oni mogu doći, oni dolaze, oni se raspitaju, međutim postoji određeni problem u samoj analizi njihove poslovne konstrukcije, odnosno njihovog poslovanja, od njihovih boniteta, od njihovih projekata itd. Stvarno ne bih voljela da druge godine ako radimo analizu što nam je ovaj zakon koga danas donosimo donio pa da kažem između ostalog donio nam je 800 milijuna eura stranih investicija koje trenutno sad već imamo u planu što se tiče određene termoelektrane Plomin C. Dakle, da li se ovaj novi zakon tiče tih i takvih investicija, ali ne bih voljela svakako ministre da bude kao rezultat dobrog ovog zakona. Operativnim planom poticanja malog i srednjeg poduzetništva u prošloj smo godini dodijelili ukupno 5400 potpora u iznosu od oko 200 milijuna kuna. Između ostalog dijelili smo i potpore za jačanje konkurentnosti, poduzetništvo mladih, početnika, žena itd. Od 2009. godine pružaju se potpore izvoznicima za izlaske na nova tržišta radi poticanja konkurentnosti i internacionalizacije gospodarstva Republike Hrvatske. Po ovome već dugo godina razmišljamo na koji način poticat konkurentnost i kako da to napravimo. Shvatili smo da je biti konkurentan na globalnom tržištu kojega smo igrači itekako važno i to već radimo u kontinuitetu. Prije pet mjeseci rekli smo da nam treba Agencija za investicije i konkurentnost pa smo je osnovali. Djelatnost agencije je sustavna i operativna provedba upravo politika i mjera za povećanje te iste konkurentnosti hrvatskog gospodarstva, s posebnim naglaskom na poticanje investicija pravnih osoba, a jedan od poslova u okviru te djelatnosti jeste i provođenje proaktivnog pristupa poticanju investicija sukladno Strategiji o poticanju investicija. Naravno, mi nemamo strategiju za poticanje investicija i upravo tu vidim problem. Poduzetništvo je kultura življenja. Mi još uvijek u Hrvatskoj nemamo kulturu poduzetništva, jer sam igrom slučaja radila, trebala odgovoriti na pitanje da li se poduzetnik rađa ili se poduzetnikom postaje. Pa sam između ostalog radila anketu sa djecom od vrtića do srednjih škola i od 5 ispitanika samo je jedno dijete odgovorilo da će biti poduzetnik. Zato što u poduzetništvu vidi nešto bolje. Jučer smo donijeli Zakon o brzom osnivanju poduzeća, tzv. društva ograničenih odgovornosti sa 10 kuna. Sada sa ovim Zakonom o poticanjem investicija kažemo da ukoliko se ta investicija ne revalorizira, odnosno ne isplati da će onaj tko ju je dobio morati tu investiciju vratiti. Pokušajmo složiti jednu situaciju. Poduzetnik koji je već dugo godina na tržištu i koji ima određenih problema on ne može kandidirati za poticaje, ali može kandidirati poduzetnik koji je otvorio poduzeće za 10 kuna. Ima dobar poslovni plan, ima dobru ideju, kandidira se na projekat za poticanje konkurentnosti i dobije određena poticajna sredstva. Nakon tri ili četiri godine njegova se ideja dovoljno kvalitetno ne prodaje na tržištu. On ne ostvaruje zadovoljavajuću dobit, postaje insolventan, nelikvidan. Po zakonu mora proglasiti stečaj. Što onda? Mora vratiti sva poticajna sredstva zajedno sa pripadajućom zateznom kamatom. Postavlja se pitanje od kuda? To je još jedan otvoreni prostor gdje mislim da bismo itekako, o čemu bismo itekako morali voditi računa. Slažem se da investicije trebaju, slažem se da moramo biti konkurentni i definitivno je to ono čemu se moramo u budućnosti postaviti. Međutim, u Hrvatskoj imamo toliko primjera gdje smo mogli biti konkurentni, gdje je naša proizvodnja bila diverzificirana. Znači, bili smo prepoznati na svjetskom tržištu, ali smo takva poduzeća pustili i ostavili da potonu. Najsvježi primjer tome jeste i na žalost i istarski Puris koji je od prije nekoliko dana čijih je 305 radnika na Zavodu za zapošljavanje zato što smo dozvolili da jedna osoba u jednom trenutku napravi protuzakonitu radnju ne razmišljajući o tome koje će to posljedice donijeti. Što mislite od 305 radnika koji su završili na zavodu, od samo tog jednog poduzeća koliko će se njih odlučiti samo se zaposliti, otvoriti svoje privatno poduzeće, napravit dobar poslovni plan i krenut u nekakve nove investicije. Nekoliko smo puta spomenuli na kom smo mjestu vezano za konkurentnost na 81. od 144 zemlje svijeta i od 2008. Kontinuirano padamo s time da smo od 2006. do 2008. bilježili rast. Prema stavovima o globalizaciji nalazimo se na 56 mjestu od 59 zemalja što svakako ne oslikava spremnost Hrvatske za nekakve promjene. Od 20 faktora konkurentnosti poboljšali smo se u produktivnosti, efikasnosti, tehnološkoj infrastrukturi, a pogoršali u tržištu rada, stranim ulaganjima i nezaposlenosti. Što se pak tiče indikatora tu smo puno, puno slabiji. Ali interesantno je da u ovakvim analizama dobivamo, odnosno dobili smo pozitivnu ocjenu u brzini registracije poduzeća. Mi smo jučer pričali nešto sasvim drugo. Kada su Europska komisija i članovi Hrvatske gospodarske komore pregovarali i pokušali utvrditi koji su to indikatori ne ulaženja stranog kapitala na naše hrvatsko tržište detektirali su nekoliko problema. Javna nabava, nedisciplina plaćanja, parafiskalni nameti, carine i carinski sustavi, javna uprava, odnosno birokracija, porezna nesigurnost, dostupnost i cijena kapitala. Sve ovo i o svemu ovome smo danas slušali na konkretnim primjerima. Svaki poduzetnik , strani poduzetnik koji dođe kod nas u Hrvatsku ulaže svoj kapital i temeljno je taj svoj, svatko tko ulaže svoj kapital on za svoj kapital želi određeni povrat i to je tzv. poduzetnička klima, odnosno okruženje i uvjeti u kome će određeni poduzetnik svoj kapital investirati. A svatko tko ulaže i tko investira želi nadprosječnu stopu profita. Da bi stekao nadprosječnu stopu profita mora isplaćivati što niže nadnice, odnosno zaposlenicima davati što manje plaće. Mora imati što jeftiniju komunalnu i komunikacijsku infrastrukturu, mora imati što niže ekološke standarde itd. To su samo neki od parametara koje strani investitor itekako ocjenjuje, itekako na njima radi svu tu analizu i gleda što su prednosti a što su mu nedostaci okruženja u koje ulazi sa svojim kapitalom. Ovaj zakon treba donijeti, ali treba razmišljati i dugoročno što samo znači da moramo i imamo još strašno puno posla da bismo udovoljili svim ovim parametrima koje i strani i domaći investitori traže da ih usvojimo. I samo za kraj, ponukao me je ministar prije kada je rekao svaka Vlada ima svoj prioritet. Točno. Nekoj Vladi je bio prioritet da proda mljekaru za jednu kunu, nekoj Vladi je prioritet da proda osiguravajuće društvo, ceste, banke za ne znam koliko kuna. Ali svi ćemo se generalno složiti da bi svim Vladama trebao biti prioritet najprije domaći čovjek, domaći investitor. Znači čovjek koji je tu, koji će moći stvarati novu dodatnu vrijednost jer će taj domaći čovjek tu novu dodatnu vrijednost za sebe, a i za društvo sigurno stvarati na sasvim jedan drugačiji način sa sasvim drugačijim kriterijima, sa sasvim drugačijim mentalitetom nego što će ga stvarati inozemni investitor. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku, Đurđica Sumrak. Izvolite kolegice.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Tireli, vi ste se jako dobro zapitali zašto strani investitori i koje su to investicije. S pravom ste se to zapitali, zato jer evo prije pet mjeseci je gospodin prvi potpredsjednik Vlade gospodin Čačić postavio svoju viziju projekata koji bi trebali biti. To je Zagreb na Savi. To je njegov jedan od najambicioznijih koje je prvi potpredsjednik Vlade objavio u ovih proteklih 5 mjeseci, pa onda gradnja brane i hidrocentrale na rijeci Savi, pa novi kanal Sava-Sava, pa viseće ceste na Savi i nova zgrada Vlade na obali rijeke. Sveukupno je izračunao da će to koštati 1 milijardu i 200 milijuna kuna. To su naime, kolegice Tireli, sve stari neki projekti koji drže u ladici se po 20 do 40 godina i naravno oni koji razmišljali su oduvijek o tome uvijek se to u nekakve predizborne kampanje vadi vide da je to apsolutno neisplativo. Gospodin Čačić je imao tu naravno i svoje zgradarstvo, odnosno fasadiranje i sve bi to nekako imalo smisla kad bi se s tim moglo pokrenuti gospodarstvo, a svi su ti projekti u stvarnosti građevinski. Pa se sad ljudi jako boje i pitaju za koje je to građevinske firme namijenjeno, da li će se ovim zakonom stvarno voditi briga tko će to dobiti? Da to opet neće biti jedna od pet tvrtki kćeri KONING-a. Pa onda nova Vlada, evo gospodin ministar je ovdje, to sad čeka kad će to izvući te velebne projekte, a dotada ono što je činila Vlada, bivša Vlada gospođe Kosor i projekte, na njima žive i na njima skupljaju poene i vani. Tu žele strani investitori ulagati, tu žele. To je i PLOMIN, to je Zračna luka naravno. Nova Vlada je potpisala samo ugovor koji je pripremila bivša Vlada unazad 2 godine pa rekonstrukcije pa potpora Luci Rijeka, sanacija željezničke pruge Križevci evo u tome je samo problem. Da li će se ovom zakonu pogodovati građevinskim firmama prvenstveno se ljudi u Hrvatskoj boje da su to firme
Vrijeme. Hvala. Kolegice imamo odgovor na repliku. Izvolite.
… [[Govornici isključen mikrofon, ne razumije se.]]
Mikrofon uključite.
Ono što bih voljela jeste zasigurno to da Ministarstvo i gospodarstva i poduzetništva i malog i srednjeg obrtništva i sva ministarstva koja imamo prilikom dodjele bilo kojeg poticaja i raspisivanja bilo kojeg natječaja razmišljaju isključivo o tome koliko će biti dodatna vrijednost za društvo, koliko će se u određenom projektu zaposliti ljudi, koliko ćemo novih radnih mjesta otvoriti i koliko ćemo dakle nešto dobro napraviti za svih koji su u taj projekt uključeni, a time i za zajednicu. I mislim da bi to trebao biti temeljni zadatak svih onih koji su u sve projekte uključeni, od lokalne samouprave do županije, do ministarstva, do investitora i da samo zajedničkim radom i postavljanjem određenih kriterija možemo na kraju imati dobre, odnosno kvalitetne zadovoljavajuće rezultate.
Hvala. Nastavljamo, u ime Kluba zastupnika nezavisnih Ivan Grubišić. Izvolite kolega.
Gospodine potpredsjedniče, ministre i kolegice i kolege. Govorim u ime kluba nezavisnih zastupnika koji se ne opredjeljujemo stranački ni za lijevu ni za desnu opciju uvjetno rečeno nego ćemo podržati uvijek one prijedloge za koje prosudimo da vode izlasku iz naših mnogobrojnih kriza. Jasno u tom smislu odlučit ćemo nakon rasprave svoj odnos prema raspravi današnje sjednice Sabora, a to je pitanje investiranja u Hrvatskoj. Jasno da je to jako važno, ali bojim se da mi rješavamo pojedinačne probleme koje nam život nameće, a ne rješavamo strukturalne probleme, a bez rješenja tih strukturalnih problema bojim se da pojedinačna rješenja neće nas dovesti do izlaska iz krize. Naime, po mišljenju mnogih istrošena je paradigma na kojoj smo ustrajali i ustrojili državu i društvu, to je paradigma onaj okvir liberalnog kapitalizma. Svijet razmišlja o novoj paradigmi i ja smatram isto da je potrebno u Hrvatskoj razmišljati o toj novoj paradigmi koja se tek nazire, a koja je potrebna. Nov zamah i u gospodarstvu i u društvenom životu ljudi danas. Ta nova paradigma traži i novi ustroj svih institucija, agencija, mnogih povjerenstava koje smo osnovali koji su po mom mišljenju ipak rupe kroz koje curi novac poreznih obveznika, a nema ulaganja u proizvodne vrijednosti i nove vrijednosti i nema otvaranja novih radnih mjesta koje donose te vrijednosti. Kad smatramo da treba težiti za novom paradigmom onda nekako mi izgleda da mi u Hrvatskoj moramo započeti jedan novi početak jer ove stranputice kojima smo dosada vodili Hrvatsku državu i društvo nisu nas dovele do nekog izlaska i do nekog svjetla na kraju tunela. Redovito su to promjene kozmetičke prirode koje ne daju vidljive i prepoznatljive rezultate. Kad kažem da su potrebne korjenite promjene u hrvatskom društvu i jedan novi uvjetno rečeno početak onda smatram ponajprije da su nam potrebne strukturalne promjene. Mi ako slikovito uzmemo popravljamo prozore na zgradi hrvatskog društva ili pojedine prozore ili neka vrata ili možda mijenjamo neke crjepove na krovu, ali zaboravljamo da je sama zgrada na lošim temeljima i da je zgradu potrebno sanirati. Pitanje je da li sve rušiti što je napravljeno i početi iznova ili dotrajalu zgradu sanirati kozmetičkim promjenama? Prva promjena, po mom mišljenju, koja bi trebala uslijediti u hrvatskom društvu da bi mogli govoriti o izlasku iz krize su tzv. strukturalne promjene. Mi smo organizirali Hrvatsku jasno kao samostalnu međunarodno priznatu državu i uspostavili smo sve institucije i agencije da bi ona dobro funkcionirala ali očito da to nije dovelo do neke značajnije promjene. Kada kažem strukturalne promjene onda smatram da naše gospodarstvo a danas u njemu je riječ i o ulaganju ne može financirati 270 tisuća državnih službenika, nemoguće je to održati. Potrebno je restrukturirati ustroj Hrvatske i način funkcioniranja Hrvatske. Prvo što bi trebalo učiniti odnosi se na Ministarstvo valjda uprave ali u kojem bi sudjelovala i druga ministarstva pitanje je da ne može Hrvatska opstati na ovakav način i ići naprijed ukoliko ima 530 općina. Naprosto u taj vrući krumpir treba dirnuti i tražiti izlaze. Drugo, mislim da je 20 županija previše [[Upadica: Kolega Grubišiću malo ste se udaljili od teme, molim vas vratite se na temu zakona.]] Vratit ćemo se jer smatram da je izlazak iz krize pa i ova primjena Zakona o investiranja vezana da mi još uvijek više trošimo nego što zarađujem i taj debalans nećemo moći tako lako preskočiti. Potrebno je čak usudio bih se reći dirnuti i u strukturu Hrvatskom sabora da ne bude izrazito polariziran nego da naprosto djelujemo kao narodni zastupnici u interesu općeg dobra i bolje i efikasnije Hrvatske. Upozorio bih na još jedan problem, a to su naša veleposlanstva u svijetu. Ne znam koliko je ovdje Jandrokovića nema, nema ministrice vanjskih poslova, ali mislim da je trošak državne blagajne na veleposlanstva vani na iznajmljivanje zgrada na najmovine na zaposlene izuzetno visok, ne znam koliko to iznosi ali smatram da bi unutar veleposlanstava koliko ih je potrebno da ih bude trebalo uvesti i atašee za financije za gospodarstvo. Bez toga ako oni samo troše, a ništa ne doprinose i da traže investitore za ulaganje u Hrvatsku i tu ništa ne postignu mislim da je to veliki problem i da na to treba odgovoriti. Dakle veleposlanstva da gdje su nužna, ali da imaju i stručnjake za gospodarstvo i marketing i da nastoje da dobijemo investitore koji će ulagati u Hrvatsku. I završavam, kada se radi o ulaganju u Hrvatsku potrebno je smanjiti, što je jučer bilo rečeno, administrativne procedure jer mnogi odustaju kada se suoče koji im sve papiri trebaju, odustaju od ulaganja u Hravtsku. Na taj način bez olakšanje i bez smanjenja administrativnih nameta nećemo moći riješiti problem vanjskih investitora u Hrvatskoj. Eto hvala vam lijepo i poštovanje.
Hvala i vama. Na vašu raspravu imamo prijavljene 4 replike. Prvi se javio Nikola Vuljanić. Izvolite kolega.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Grubišić je rekao da je ovom društvu ovoj državi potrebna nova paradigma. Sasvim je pogodio, pogodio je suštinu stvari. I jučer i prekjučer smo vidjeli pohvalu stare paradigme koju je dala premijerka Merkel, paradigme stisni, stisni, zadavi, upropasti, uguši, onaj koga uspijemo ubiti taj će preživjeti to je otprilike rečeno. Kao i svaka paradigma ponašanja i ova paradigma treba krenuti od osnova komu i čemu služi ova država. Podizanju BDP-a društvene industrijske proizvodnje, ovih i onih statističkih pokazatelja a ljudi lošije žive. Čemu to služi? Odgovor na pitanje kome služi država i društvo zapravo pokriva sve druge odgovore. Za sada dobivamo pohvale iz bijeloga svijeta. Počelo je sa najboljim guvernerom na svijetu našim bivšim guvernerom Narodne banke, najbolji guverner na svijetu a Hrvatska tone. Za koga je on najbolji guverner? Pa za one koji su ga nagradili ne za nas. Oni su ga i nagradili. Za one za koje danas radi za njih je on najbolji guverner ne za hrvatske građane. Slična je situacija sa ovim kreditnim rejtingom. Kreditni rejting smo dobili pozitivan dakle stepeničicu smo se pomakli gore. Kome je to u korist? Pa onom kom smo dužni. Ne nam ne hrvatskim građanima, hrvatskim građanima to ne znači ama baš ništa oni žive iz dana u dan sve gore. A dobit ćemo još jednu pohvalu evo možemo pročitati na portalima da se rasprodaje [[Upadica: Vrijeme.]] istarska, pa i za to ćemo dobiti pohvalu. To je ta stara paradigma.
Hvala. Sljedeća replika kolega Gordan Jandroković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Grubišić pogodili ste u sridu jer u mom mandatu mi smo zaista imenovali 5 komercijalnih atašea dakle uveli smo nešto novo u sustav Ministarstva vanjskih poslova u hrvatsku diplomaciju. Imali smo valjda po prvi puta u povijesti Hrvatske države komercijalne atašee ljude koji su morali imati komercijalno iskustvo. Javilo se na taj natječaj jako puno ljudi, izabrano ih je 5 koji su došli iz biznisa. To su bili bivši predsjednici uprava, velikih firmi, došao je čovjek iz Plive i iz nekih drugih kompanija, otišli su u Austriju, Njemačku, Italiju, Sloveniju i SAD u dogovoru sa Hrvatskom gospodarskom komorom sa hrvatskim izvoznicima. To nisu bili nikakvi stranački ljudi, ja jamčim da je to bio jedan od najpoštenijih natječaja u povijesti vjerojatno Hrvatske države. Ovoga ljeta ti ljudi su dobili otkaze. Dobili su obavijest da ne trebaju hrvatskoj diplomaciji. Meni je to nevjerojatno jer jedna od poruka ove Vlade jest želimo privući kapital izvana. Imali su neovisne ljude, stručnjake, dakle to nisu bili službenici, birokrati to su bili ljudi koji su došli iz biznisa koji razumiju biznis. Nakon 6 mjeseci jer to smo napravili negdje pri kraju mandata nakon pomnih analiza oni dobivaju raskid ugovora, dakle bez da je aktualna vlast proanalizirala što su učinili, da li je to bilo dobro ili loše. Oni su jednostavno bili izbačeni iz sustava, vjerojatno samo zato što su dobili posao tijekom vlade HDZ-a.
Hvala. Odgovor na repliku. Izvolite kolega Grubišić.
Zahvalio bih gospodinu Jandrokoviću na korisnoj informaciji u vezi povlačenja stručnjaka za gospodarstvo iz veleposlanstava.
Hvala. Sljedeća replika, Boro Grubišić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. No kolega Jandroković vi na ovaj drugi dio izlaganja uvaženog zastupnika Grubišića don Ivana niste reagirali. Naime, on je govorio i o zgradama kojima raspolaže Hrvatska država. Evo primjera, tamo sam u Bruxellesu vidio da je na šest adresa imaju raznorazne misije, veleposlanstvo, agencije hrvatske. Dakle umjesto da se racionalno razmišlja i eventualno kupi jedna zgrada u Bruxellesu koja bi se zvala hrvatska zgrada, hrvatska kuća. Probajte zbrojiti najmove tih prostora koje Hrvatska država plaća za sve i vidjeli biste da bi to bilo sigurno možda pola rate nekakvog kredita koji bi Hrvatska država uzela, a imala svoju zgradu, pa čak bi mogla i iznajmljivati dio prostora. Moguće je. Prema tome, to je neracionalnost o kojoj je kolega don Ivan Grubišić govorio, a znam i s obzirom da sam počesto u Bruxellesu da je upravo takvo stanje kakvo je rekao, samo u Bruxellesu, a da ne govorim o drugim zgradama diljem Europe i svijeta. Hvala lijepa.
Hvala. I sljedeća replika Đurđica Sumrak. Izvolite kolegice.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolega Grubišić, vi ste baš, odlično ste to determinirali čemu služi i koliko se troši, pa to je jako važno. Evo vidite, ova fantastična, početak ove nove Vlade i potpredsjednika Čačića počeo je s tim, trebalo je imati naravno nadzor nad energetikom jer je to njega j ako zanimalo, a baš nisu zaposlili i još uvijek je bilo slobodnih ljudi unutar stranke i onda su vam oni osnovali centar za praćenje poslovanja energetskog sektora i najveća investicija u tome bio je javni natječaj za traženje pet luksuznih automobila u vrijednosti 1,8 milijuna kuna. To je najveća investicija bila, ali ti auti nisu mogli biti obični auti nego to su alu felge, grijana sjedala, niski, športski, na što je gospodin …/Govornica isključena./…
Kolegice Sumrak, dajte mikrofon, mikrofon ste zaboravili.
Prvo sebi uzmi što možeš najviše i svojim firmama, a ostalom narodu povisi poreze i ostalo pa nek jauču.
Hvala. Imamo odgovor, kolega Ivan Grubišić. Izvolite.
Nisam u svom izlaganju spomenuo menadžerske ugovore, ali to je zaista sramota da je mnoštvo na kantama za smeće, a da gospodin Vojković treba primiti 7,5 milijuna kuna odštete što je prekinut njegov menadžerski ugovor. To je sramota za cijelo društvo.
Hvala lijepa. Kao predsjedatelju nalaže mi da vas prisjetim, sada ponovit članak 212. uređenog Poslovnika da govornik može govoriti samo o temi o kojoj se raspravlja i prema utvrđenom dnevnom redu. Ne mislim na vas kolega Vinković nego općenito na raspravu jer je rasprava otišla malo u širinu pa evo čisto da se prisjetimo. U ime kluba HDSSB-a kolega Zoran Vinković, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ali to ste mogli i ranije pročitati taj pročišćeni tekst Poslovnika, a vidljivo je kad smo upozoravali kao stranke opozicije gdje će ovakav Poslovnik dovesti. Danas je vidljivo da od 9,30 ni svi klubovi neće do ove stanke ispuniti dakle svoje. Nažalost više nema ni prvog potpredsjednika Vlade ni ministra pa ću evo biti znatno blaži, a obzirom da sam i odustao i od replika i od svega, želeći dati doprinos ne znam da li čujete ove zvižduke tu iza ovoga prozora, pričamo o investicijskom okruženju, uvjetima. Imamo ovdje radnika u onom boxu okruženi policijom i to je evo hrvatska stvarnost. Pričamo o ulaganjima, o malom i srednjem poduzetništvu, pričamo o oporavku gospodarstva. Radnici "Gredelja" protestiraju, prosvjeduju ovdje na Trgu Sv. Marka ispred Hrvatskog sabora, ispred hrvatske Vlade. I ne želim nikog optuživati, ali to što su vani je rezultat rada svih hrvatskih vlada do sada, bez obzira tko je dao veći doprinos ili manji doprinos ovoj katastrofalnoj situaciji u Hrvatskoj. Dakle i držim se itekako teme. Klub HDSSB-a će podržati ovaj zakon, ali ovo je prije svega jedan mali korak, mali korak u razvoju gospodarstva, oporavku gospodarstva, kao što je to bio i onaj jučerašnji zakon Ministarstva pravosuđa. Ali isto tako i ova sredstva bez obzira da li se koristila u ovoj godini, idućoj godini, ona su nešto veća od onoga što hrvatska Vlada daje Srpskom vijeću opština ili općina da bi financirala tiskovine u kojima se napada i hrvatski predsjednik, Vlada, Sabor itd. Dakle ono za što se u svakom slučaju želimo založiti, da ovaj iznos od 7+8 milijuna kuna bude znatno veći jer ovo je doista minimalan iznos ove godine u ovom proračunu kojim bi se trebale zadovoljiti sve potrebe ja ne bih rekao hrvatskog gospodarstva nego i onih koji će ući u poduzetničku aktivnost, za nove poduzetnike, za početnike, ali i za prije svega zadržavanje radnih mjesta. Situacija koja je danas za, ja bih rekao jedan manji dio nije zaslužna ova hrvatska Vlada nego su zaslužne praktično sve hrvatske Vlade jer problem hrvatskog gospodarstva seže tamo u pretvorbu i privatizaciju, onaj kriminal u pretvorbi i privatizaciji. Ali netko je ovdje spomenuo da Hrvatska nije Grčka. Potrošnja na malo je pala iznad 7%, igranjem sa tečajem valute može samo štetiti stabilnosti države. Svjetska banka traži veću učinkovitost rada. Poljoprivreda o kojoj ne govori samo zastupnik Milinković možda sada u zadnje vrijeme govori, ali mi itekako govorimo o poljoprivredi i onome što je učinjeno u poljoprivredi i nečinjenju Ministarstva poljoprivrede da se ta situacija popravi. Poljoprivreda je više socijalna nego razvojna. Vladin plan je smanjenje i koeficijenata plaća, ubrzanje pada. Zemlji ne može pomoći niti turizam. Evo ja nisam sada pričao o Hrvatskoj iako su ove priče identične za Hrvatsku. Pričao sam o Grčkoj. Ali iz svega je ovoga vidljivo, iz svih ovih pokazatelja se postavlja znak ne jednakosti nego identiteta u stanju u gospodarstvu i Grčke i Hrvatske. Sve dakle, hrvatske Vlade i sve dosadašnje mjere u hrvatskom gospodarstvu su dovele do toga da imamo i pad gospodarske aktivnosti, pad bruto nacionalnog dohotka, da imamo povećanje zaduženja, da imamo stalna poskupljenja od struje, plina, goriva, razno raznih naknada, da imamo rast nezaposlenih, da imamo i ogroman pad životnog standarda, da je u ovom trenutku na djelu jedna potpuno neosjetljiv neoliberalni koncept, da se često u medijima daju savjeti za preživljavanje. Manje telefonirajte, manje jedite budite zdraviji itd. itd. Da imamo niz dakle, tzv. ušteda u državnom proračunu od kojih mnoge gospodarske grane su dovedene pred sam slom. Dakle, ovaj zakon obzirom da žao mi je što nema i prvog potpredsjednika Vlade i ministra obzirom da sam i kao gradonačelnik još od 2001. godine bio uključen u razne mjere koje su hrvatske Vlade donosile kako bi pomogle gospodarstvu. Jedna od najuspješnijih mjera je u svakom slučaju bio, bile su mjere poduzetnik jedan i poduzetnik dva. Jedino što se u tim programima pojavio problem visokih kamata koje su bile definirane samim ulaskom u program. I ovo je također jedan od prijedloga HDSSB-a kako bi se i tim mjerama ponovno otvorili jedni takvi programi koji su vezani za kreditiranje ne samo malog i srednjeg poduzetništva nego i čitavog hrvatskog gospodarstva uključujući i poljoprivredu. Obzirom da su mnogi moji prethodnici govorili o mjerama, dakle a i sami podržavamo te mjere ali kao samo jedan mali korak kao naprijed. I ne treba previše očekivati i ovdje izvikivati određene hvalospjeve. Jer evo i stanje iza ovih prozora dovoljno pokazuje kakav je život u Hrvatskoj, dovoljno pokazuje da nam svima zajedno interes, a i glavni zadatak moraju biti nova radna mjesta i oživljavanje gospodarstva. No, bez obzira dakle na ove male korake osnovno pitanje središnje državne vlasti je pitanje stvaranja tog bez obzira što to piše u zakonu, ali stvaranja ne ja ne bih rekao poduzetničke klime nego stvaranje investicijske klime posebno za hrvatske građane, posebno ja ne bih rekao strane državljane nego strani kapital. Ali to je pitanje i makroekonomske politike koju središnja državna vlast mora provesti. Jedno od svakako značajnih pitanja gdje i dalje gotovo sve jedinice lokalne samouprave imaju problem, to je pitanje poduzetničkih, poslovnih zona od koje mnoge zjape prazne upravo radi nedostatka poduzetničkog, ne okruženja, nego jednostavno uvjeta da privučete kapital ne u pojedine općine nego u čitavu Hrvatsku. Jer ruku na srce osim par primjera proizvodnje u Republici Hrvatskoj jedini strani kapital koji je došao su bili strani trgovački lanci i nitko drugi. Otvoreno je nekoliko radnih mjesta, nekoliko stotina tisuća radnih mjesta. Istovremeno su zatvorena mnoga radna mjesta u onim malim obiteljskim trgovinama itd. Ne želeći govoriti o tome što se radi sve u tim trgovačkim centrima gdje prvenstveno roba iz uvoza ima prednost pred hrvatskom proizvodnjom. Dakle, središnja državna vlast mora stvoriti to okruženje i uvjete ne samo za evo svojih 15 milijuna kuna nego sa jednim sveopćim programom. Tu je svakako i pitanje decentralizacije, fiskalne decentralizacije jer ovaj zakon prije svega i sve buduće mjere, mjere ministarstva očekuju i sudjelovanje jedinica lokalne samouprave. No, bez stvarne fiskalne decentralizacije mnoge jedinice lokalne samouprave bez obzira na ovu kratkoročnost i jedan mali dio onih poreznih dugovanja koja su nastala neće uspjeti sa svojim visinama proračuna sudjelovati u tom programu. To je pitanje, dakle i državnog zemljišta. Pitanje AUDIO-a, pitanje Agencije za promet nekretnina koja ne rješava prema jedinicama lokalne samouprave taj postupak traje skoro 8 godina. Evo da ne spominjem Mimozu u Đakovu čije propadanje traje od 2000. godine gdje još uvijek, gdje je država vlasnik, još uvijek nema namjene tog prostora. Tu je svakako i pitanje povlačenja sredstava iz EU. Evo zahvaljujem ministar je ovdje pa bih ga obzirom da je ovo i europski zakon, zakon koji se odnosi, a ovdje vidim i potpise pomoćnika ministra i koordinatora za EU, potpis zamjenika ministra vanjskih i europskih poslova, ukazao bih na, obzirom da nam je doista cilj a nismo imali toliko uspjeha, osim Osječko-baranjske županije, nismo imali toliko uspjeha Istarske županije u povlačenju sredstava iz EU, a obzirom na onu raspravu o teatru apsurda, o teoriji apsurda ovdje na aktualnom satu o neznalicama, polusvijetu, politikantima, o neznanju što je to administrativna, a što statistička regija. Želim evo ukazati obzirom da ovaj zakon ima i oznaku europskog zakona da ovom zakonu usprkos tome što je prvi potpredsjednik Vlade prije nekoliko godina na svojoj županijskoj skupštini donio i Odluku o referendumu koju je tadašnje Ministarstvo pravosuđa poništilo evo na str. 6. gospodine ministre, a ne znam tko je pisao ovaj zakon s obzirom da je predlagač i gospodin Čačić koji je sada vjerojatno na Vladi stoji u karti dakle a to je bitno za povlačenje sredstava iz EU ne znam da li ste pročitali zakon, stoji da karta regionalnih potpora razlikuje tri regije, od kojih za dvije središnja i istočna Hrvatska i jadranska Hrvatska maksimalni intenzitet potpore koji se može dodijeliti na tom području iznosi 50% bruto ekvivalenta potpore te 40% za sjeverozapadnu Hrvatsku za velike poduzetnike. E sad bih ja mogao pričati o apsurdu, mogao bih pričati o prevari svih ovdje zastupnika i odluci Vlade koja evo mimo dakle i ovih potpisa i pomoćnika ministra vanjskih poslova vjerojatno mimo vašeg znanja jer vi ste između ostalog predlagač ovoga zakona donijela Odluku o podjeli Hrvatske na dvije statističke regije. Ja znam što su administrativne i donijela umjesto na tri regije donijela je jednu takvu odluku koja je otišla u Bruxelles. I na taj način i dodatno i zapostavit će Slavoniju i Baranju. Osobno, obzirom da se očekuje doista veliko sudjelovanje lokalne samouprave u programima oživljavanja ovog gospodarstva, ja bih evo zamolio da prenesete i na Vladi želju, ali isto tako i zahtjev većine jedinica lokalnih samouprava, ali i većine hrvatskih građana da se konačno i prevede i provede fiskalna decentralizacija jer ovo što imamo sada ustvari fiskalna centralizacija. A osobno bih vas zamolio da evo drugi put kad kao ministar budete dolazili u Đakovo da ne održavate tribinu SDP-a nego da dođete u grad Đakovo. Jedno vrijeme smo kako je to rekao
Vrijeme kolega Vinkoviću.
Završavam, jednu rečenicu. Kako je to rekao predsjednik Milanović surađivali. Ja ne jedem SDP-ovce nego prije svega želim surađivati s Hrvatskom vladom kao svi mi u Slavoniji i Baranji, a između ostalog to je i vaš posao da ne provodite stranačku politiku nego da prije svega radite u interesu svih građana RH.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo prijavljena 3 replike. Dražen Đurović prva replika. Izvolite.
Evo hvala. Evo zastupniku Vinkoviću bih replicirao nešto, zanima me njegovo mišljenje da li se on slaže oko toga, dakle zakon predviđa dodatne bonuse u obliku dodatnih sredstava po radnom mjestu sukladno postotku nezaposlenosti u određenim županijama. I razlikuje kategorije do 10%, 10 – 20%, preko 20% nezaposlenosti. To je i pitanje predlagatelju da li je samo kriterij županije kriterij nezaposlenosti najbolji mogući kriterij za utvrđivanje potrebe da se još dodatno pojačaju bonusi koji se daju investitoru? Zašto to spominjem? Zato što imamo jedan kriterij BDP-a po županijama koji se također prati. Vidimo da je taj kriterij BDP-a kriterij koji se primjenjuje pri utvrđivanju određenih boniteta u regionalnim fondovima. Zašto nismo ili predlagatelj zašto nije promišljao da dade bonitete prema kriteriju BDP-a u županijama, a ne prema kriteriju stope nezaposlenosti? Stopa nezaposlenosti je samo posljedica stanja, ona sama po sebi ne govori ništa o tom stanju. Dok bi recimo kriterij BDP-a kao kriterij bio jako poticajan za razvoj onih regija koje imaju najniže stope BDP-a. Evo kao jedan lajtmotiv. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolega Vinković. Izvolite.
Pa slažem se ja kolega Dražene s vama i upravo evo i ovdje, dakle upravo ovo što sam govorio o statističkim regijama, dakle ne o administrativnim. Inače klub HDSSB-a zalaže se i za 5 statističkih, ali i 5 administrativnih regija, a obzirom da znam da je davno, davno prije u programu SDP-a bila također jedna od značajnih stvari regionalizacija Hrvatske pa čak mislim upravo na tih 5 regija ne vidim doista razloga, a postoji opravdana bojazan da upravo evo zahvaljujući zakonu gdje se nalaze tri statističke regije, gdje jedan ministar kao što je ministar Grčić sudjelovao u stvaranju te studije Ekonomskog instituta da evo preko noći, dakle u zakonu, a ima vjerojatno još niz takvih zakona gdje je donesena odluka da se ide u tri statističke regije i na taj način više povlači sredstava. Dakle, posebno ovim nerazvijenim dijelovima Hrvatske. Nažalost, to je danas Slavonija i Baranja ne zahvaljujući meni i vama nego zahvaljujući radu svih dosadašnjih hrvatskih vlada da evo na taj način praktično dovedemo do teorije apsurda sve zastupnike ovdje u Saboru, sve građane bez obzira što je premijer Milanović neki dan na jedan ja bih rekao i njemu nepriličan način razgovarao i ubjeđivao hrvatske građane kako žive bolje i kako će im ovom podjelom na dvije statističke regije biti daleko bolje i gdje će npr. Đakovo, Slavonije i Branja, Osijek povući više sredstava ako su spojeni sa Zagrebom i Varaždinom nego da su sami jer imaju znatno niži BDP. To je slučaj s BDP-om.
Hvala lijepa. Sljedeća replika kolega Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa zahvaljujem kolega Vinkoviću što ste mi dali mogućnost da ponovno kažem dvije riječi o poljoprivredi. Ja si ne umišljam da sam ja jedini pozvan u ovoj sabornici govoriti o poljoprivredi ali držim da je potrebito reći i upozoriti na okolnosti koje se događaju jer zasigurno ste svjedoci da niti u jednom području se nije takav udar i toliki udar dogodio kao u tom području i u odnosu prema selu. A drugo, ja sam govorio o poljoprivredi i ranije i u ranijem sazivu. A možda se sjećate ali možda i ne ja sam svojevremeno dao onu izjavu o plugu i oranju. Onda je to izazivalo određenu sablazan. Pa što ima u tome loše? A iz oranja i pluga se stvara hrana i to je za pozdraviti svakog onog časnoga seljaka. A treću stvar, ja poljoprivredu živim, ja živim sa tim seljacima i ja svjedočim njihovim naporima i u ovim teškim uvjetima, ovoj suši i vrućini kako mukotrpno rade. I onda odjedanput kaže se za sušu nema, ništa nema ne može se. A nije samo problem u tome, problem vi možda poznate više područje ratarstva itd. ali to što se dogodilo u stočarstvu to je neoprostivo. Ja sam se veselio nekada i onim uspjesima operativnih programa u govedarstvu, 500 i više staja je napravljeno od kojih danas svaka druga, treća svaki dan jednostavno prestaje sa radom. Pada proizvodnja mlijeka a sukladno tome i proizvodnja mesa. U dogledno vrijeme će to biti veliki problem, uveze se telad iz Rumunjske itd. pa vidite šta će se dogoditi sa proizvodnjom mesa a vidite kako cijene hrane idu u nebo. Dakle, u ovom dijelu stječe se dojam da se o poljoprivredi ne može govoriti i da je selo na neki način opisano. To je moje razmišljanje. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo odgovor na repliku kolega Zoran Vinković. Izvolite.
Pa dobro ja se mogu složiti s vama. Nije stanje u poljoprivredi bilo bolje i u onim prijašnjim mandatima. Bilo je za razliku od ovog je bilo u svakom slučaju. No želim prije svega upozoriti npr. na neke nelogičnosti obzirom da nisam okružen njujorčanima ili ovima iz Las Vegasa nego također živim i sa poljoprivrednicima i sa malim i srednjim poduzetnicima, običnim građanima. Ja želim podsjetiti npr. da imamo prvenstvo orača u Biogradu na moru ne želeći nikoga uvrijediti. Evo sada u mom prijateljskom gradu Sinju, a da u Slavoniji vjerojatno radi ove elementarne nepogode rijetko se viđa i ministar osim kada dođe sa određenih putovanja. Pa ja predlažem onda Ministarstvu poljoprivrede obzirom da imamo takve tendencije a i radi razvoja kontinentalnog turizma da npr. organiziramo prvenstvo izlova tune u Kopačkom ritu. To bi također bilo zanimljivo za gledati. No vratimo se problemu malog i srednjeg poduzetništva i onoga što definitivno tvrdim. Dakle ja tražim od ministra odgovor, podržavam ovaj zakon, podržavam ove mjere, rekao sam čak i da ovaj iznos od 15 milijuna kuna nešto viši od ovoga što financiramo Srpsko vijeće opština ili općina za izdavanje onih tiskovina o kojima se napada i prvi i drugi i treći hrvatski predsjednik itd. ali zanima me što ovo ministarstvo kaže o podjeli na dvije statističke regije i ovome što piše u ovom zakonu koji su potpisali pomoćnik ministrice Pusić gdje su uvedene tri statističke regije. Dakle, tko vara ove zastupnike da li je to premijer i prvi potpredsjednik Vlade ili ministar Maras?
Hvala. Sljedeća replika kolega Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Vinković dobro ste učili da u 6.članku ovog zakonskog prijedloga, a u stavku 8.piše da je karta regionalnih potpora razlikuje tri regije. E sada najvjerojatnije se radi o prepisivačkoj djelatnosti pa je onda umjesto ove nove odluke koju je Vlada donijela da budu dvije regije u kojoj je utrpala Slavoniju i Baranju zajedno sa Zagrebom, Varaždinom i ostalim došlo do nekakve zabune. Da ne bi bilo smiješno i da ne bi ispadali smiješni u svojim pisanijama oni su evo uložili amandman, traže ko Pandek zastupnik saborski SDP-a u kojem upravo se dakle u jednom dijelu svog amandmana upravo je amandman uložen na članak 6.stavak 8. Kojim se želi popraviti neznanje ili ne znam ni ja što ovog zakonskog prijedloga. Kada ste govorili o usporedbi sa Grčkom onda zaista treba reći da je najcentraliziranija država Europe Grčka. Ove odluke Vlade i politike koju ona provodi dakle upravo teže da postanemo Grčka dakle jednako centralizirana ako ne i više nego Grčka. Pa i zbog toga se bojim da i ne završimo kao Grčka. Govorili ste i o makroekonomskoj politici koje nema. Iako smo dobili na inauguraciji novog premijera i nove Vlade smjernice Vlade RH od kojih nema ni S a kamoli smjernica. Ponekad bilo bi potrebno da svaka Vlada ima i viziju i strategiju razvoja Hrvatske i gospodarstva Hrvatske u nekakvom periodu, razdoblju vremenskom 5. 10 godina ali ovo su samo vatrogasne mjere kojim se pokušava malo potaknuti jednostavno zagušeno gospodarstvo, malo i srednje poduzetništvo.
Hvala lijepa.
Hvala lijepa i vama.
Imamo odgovor na repliku. Kolega Zoran Vinković. Izvolite.
Pa upravu je kolega Grubišić jer mjere pomoći gospodarstvu treba gledati sveobuhvatno. Dakle jedna od mjera svakako a ne vjerujem da je gospodine ministre jučer predsjednica Vlade Savezne Republike Njemačke pohvalila ovu Vladu zato što je podigla PDV sa 23 na 25% iako je u planu, a to su imali i ovi da će smanjiti PDV pa ga onda povećali, da ga je pohvalila kao mjeru oporavka hrvatskog gospodarstva jer da je to dobro tada bi njemačka vlada i Angela Merkl povisila PDV a ne bi ga spustila. Dakle, to treba prije svega gledati kao jedan zakon spojenih posuda. Manja cijena utječe na veću potrošnju, a veća potrošnja utječe na veću proizvodnju. A ovo što tražim, dakle i ovo o čemu je pričao gospodin Boro, a činjenica je da SDP ne može priznati da je najvjerojatnije bio ucijenjen od strane prvog potpredsjednika Vlade i HNS-a da podijeli Hrvatsku u dvije statističke regije. Ne može to priznat kao SDP Hrvatske nego stavlja jednog zastupnika da da amandman i to nakon jučerašnjeg istupa. A također predsjednik Vlade Zoran Milanović treba ovdje doći, ispričati se za ono što je neke nazivao nenarodnim zastupnicima, polusvijetom, neznalicama, politikantima. Ili je za to kriv ministar Maras jer u zakonu kojeg predlaže pa čak i prvi potpredsjednik Vlade Čačić stavlja u tri statističke regije. Gospodine potpredsjedniče, to je skandalozno. Ja ne znam da li vi čitate sve zakone, ali Vlada Republike Hrvatske je poslala u Bruxelles podjelu na dvije statističke regije. Zamjenik ministrice Pusić potpisuje ovaj zakon gdje su tri statističke regije. I netko je još digao novce za tu studiju.
Hvala. Vrijeme je isteklo.
To je skandal. A ljudi su nam tu pod prozorima.
Sljedeći u ime kluba SDP-a kolega Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, gospodo iz Ministarstva, uvažene zastupnice i zastupnici. Postoje neke rasprave na koje kad god da dođete ne možete zakasniti. Ono što je važno možda reći da vidimo di smo je nekoliko samo statističkih podataka koji su ne baš zadovoljavajući, rekao bih porazni. Izvoz per capita u Hrvatskoj je 2000 eura, u Sloveniji 10730, znači pet puta više, u Danskoj 13285, da ne idem dalje na Irsku i na još neke razvijene zemlje. Znači bez izvoza definitivno nismo u poziciji uopće razmišljati o bilo kakvom oporavku. U 2010. komparacija jedne zemlje koja je duplo veća od nas, u 2010. Češka duplo veća. Direktnih stranih investicija 5 milijardi, preko 5, Hrvatska 300 milijuna eura. Znači razlika velika. Filozofija ekonomske misli, šta se u biti događalo u Hrvatskoj i kako će se ikada desiti i to onda se dogoditi oporavak. Znači mi smo stranim novcem, stranim zaduženjem financirali domaću potražnju i to je suština priče. A treba bit obrnuto, domaćim kapitalom financirati inozemnu potražnju. I dok se ta bazična struktura i razmišljanja, a onda i usmjeravanja sredstava ne promijeni sigurno neće biti sreće ni za razvoj hrvatskog gospodarstva, a onda ni za bilo kakav gospodarski oporavak. I stoga ja ne volim riječ reforme niti riječ reforma volim upotrebljavati. To je nešto mistično, to je nešto što znaju samo oni koji su pisali, to je nešto što se teško uklapa u realan život. Ono o čemu mi danas razgovaramo i ono o čemu treba razgovarati i na tome raditi je uklanjanje prepreka, odnosno barijera. Uklanjanje barijera raznoraznih, administrativnih, fiskalnih, parafiskalnih, ali i onih barijera u glavama, to je možda i najvažnije. I stoga ovaj prijedlog zakona vidim kao pokušaj da se napravi nešto za razliku od ništa, pokušaj da se napravi nešto za razliku od ništa i vidim ga kao pokušaj da se u uspavani hrvatski organizam ubrizga sa adrenalinskom injekcijom da se probudi i pokrene. Sasvim sigurno je daće tih injekcija trebati još dosta i ovo je tek jedna od njih i sigurno je da nećemo izazvati adrenalinski šok. Ja bih volio da izazovemo adrenalinski šok u pozitivnom smislu i da hrvatski organizam bude brz, propulzivan i u hrvatskom krvotoku da bude puno više energije nego što je sad. Ali ovaj zakon vidim upravo kao pokušaj da se ubrizga ta jedna doza adrenalina koja će omogućiti buđenje hrvatskog gospodarstva, a to vidim u tri ključne stvari koje predviđa ovaj zakon. Prvi je zato što se odnosi na puno više poduzetnika nego do sada koji žele investirati, na puno više poduzetnika. Drugi je što su potpore po zaposlenom čak tri puta veće. To znači da će za jednog novozaposlenog u Slavoniji svaki novozaposleni će dobit od države potporu 9 tisuća eura u najnerazvijenijim dijelovima. Ovo je dobro za Slavoniju, ovo je dobro za nerazvijene dijelove Hrvatske. I treće, za one naj radno intenzivnije, za one koji zapošljavaju 100, 200 i 500 radnika potpore će biti veće jer upravo te radno intenzivne djelatnosti u Hrvatskoj pa kao i u Europi su možda danas najugroženije zato jer imaju veliku konkurenciju cijenom rada u azijskim zemljama i to je jednostavno realnost i to je nešto što treba priznati. Također jedna od dobrih stvari ovoga zakona je ta što potiče proizvodnju odnosno poduzetnike koji se bave … tehnologijama. Nama je velik i ogroman problem što u Hrvatskoj u strukturi ulaganja u istraživanje i razvoj u odnosu na europski prosjek debelo zaostajemo, šest puta. 3% je ulog u istraživanje i razvoj u Hrvatskoj, za razliku od prosjeka Europske unije gdje je to na 18%. Sad ako ćemo separatno pogledati svaku pojedinu zemlju onda je vjerojatno taj pokazatelj za Njemačku, određene skandinavske zemlje, zemlje visoke tehnologije, zemlje visokog izvoza puno, puno veći. I jedino što je u biti važno je da i taj postotak dignemo, odnosno da pokušamo iz domaćeg kapitala kojeg ima, iz domaće štednje koje ima, otklonit mu barijere kako bi se potakao izvoz, odnosno inozemna potražnja. To je paradigma čitave ekonomske misli, ravnanje platne bilance. Bez toga neće biti moguće financirati, odnosno uravnotežirat … bilancu, odnosno financirati zaduženje i to je ključno. I zato ovaj zakon upravo vidim kao pokušaj da se u hrvatski organizam koji je uspavan ubrizga adrenalinska injekcija i da se on probudi i pokrene i stoga Klub zastupnika SDP-a će ga podržati. Hvala lijepo.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo evo sada i četvrtku repliku prijavljenu. Prvi se javio Dujomir Marasović. Izvolite kolega.
Štovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Replika na gospodina Bernardića. On je rekao filozofija ekonomske misli. Da je to razlog zašto u nekim državama je bio veliki izvoz, a u Hrvatskoj je bio mali izvoz i ostali parametri uz to. Ja bih rekao da je filozofija ove Vlade, filozofija ekonomske misli ove Vlade nestručna, neznalačka i potpuno kontra svim onim mislima iz svjetske, stručne literature koje preporučuju zemljama u recesiji za rješenje ekonomske krize. Dakle, svakome pučkoškolcu kaže se za riješiti gospodarsku krizu i tako. Smanjiti poreze, smanjiti trošak države i povećati potrošnju. To je samo jedan od elemenata. Ne mogu u ovoj replici sve. Što je ova Vlada napravila? Upravo slijepo povećala dakle i poreze na sve moguće načine. I ne samo to, nego filozofija te misli da porezima ubije svaki obrtaj novca, ne mogu sad, nemam vremena i to se je dogodilo i to će se događati kroz sljedećih nekoliko godina i neće pomoći novi zakon. Dakle, ona je povećala poreze, ona je povećala trošak države i mada se ovdje skriva u zdravstvu je ka fol smanjila 4 milijarde pa se išao u Berlin pohvaliti da je to smanjeno. Doći će to na kraju godine 5 milijardi u zdravstvu naplate i deficit ove države će biti oko 15, 16 milijardi kao i prošle godine a i nešto više. Znači, povećala je deficit, a smanjila je u stvari potrošnju, a trebalo ju je stimulirati na različite načine ne smanjivanjem plaća medicinskim sestrama nego smanjivanje troška u zdravstvu. Jer smanjujući plaće smanjili su potrošnju i na taj način sve ostalo u državi. Hvala.
Hvala i vama. Imamo odgovor na repliku, kolega Bernardić. Izvolite.
Ma zapravo sam razmišljao nešto reći, a možda nema smisla. Ne znam, evo hvala lijepa.
Hvala i vama. Sljedeća replika Martina Dalić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bernardić, rekli ste da je potrebno domaćim kapitalom financirati inozemnu potražnju i rekli ste također da je potrebno poticati inozemnu potražnju. Kolega Bernardić, financirati inozemnu potražnju domaćim kapitalom znači davati kredite od strane hrvatskih rezidenata inozemnima da bi se tamo organizirala neka proizvodnja ili znači imati investicije hrvatskog kapitala u inozemstvu kako bi se tamo otvorile onda hrvatskim kapitalom neka radna mjesta. Kolega Bernardić to znači financirati inozemnu potražnju. Dajte se malo koncentrirajte i nemojte koristiti ekonomske termine ovako kako vam se čini da vam se zgodno uklapaju u vaš govor, jer govorite nešto što nema veze. A ako to mislite, onda je možda i moguće naći i neke dokaze da je to u stvari smisao vaše politike, da kapital odlazi u inozemstvo, da se tamo realizira proizvodnja i da se tamo realizira radna mjesta. Pa onda možda ste i stoga zato uveli porez na dividendu kako bi poduzetnici hrvatski ovdje platili porez za poduzimanje gospodarskih i ekonomskih aktivnosti u Hrvatskoj. Jer naravno, oni koji su rezidentni u Europskoj uniji to neće. Tako da ja sam sada u potpunosti shvatila jedan sasvim drugi aspekt vaše politike. Porez na dividendu, antipoduzetnička klima koja se ovdje stvara očigledno ima za cilj ovo što vi kažete – financirati inozemnu potražnju, a to je da kapital odlazi iz Hrvatske bilo kroz kreditne instrumente, bilo kroz to da se investicije obavljaju u inozemstvu a ne u Hrvatskoj [[Upadica Batinić: Hvala.]] A ovaj zakon koji je ovdje valjda bi trebao potaknuti investicije koje će se realizirati u Hrvatskoj.
Hvala lijepa. Imamo odgovor na repliku. Kolega Bernardić, izvolite.
Evo hvala vam na vašem ovom profesorskom diskursu iz počela ekonomije sa nerezidentima i rezidentima. Pa mislim da sam bio vrlo i dovoljno jasan za sve koji su me shvatili. Vjerojatno ste me shvatili i vi, ali možda to nije sad oportuno ovdje priznati. Dakle, činjenica je da bez poticanja inozemne potražnje, a to znači izvoz da ljudi koji žive u inozemstvu kupuju hrvatske proizvode, ali koji su nastali hrvatskim kapitalom nema promjene modela ekonomske politike i to je naša politika zadnjih 20 godina. Tu politiku ste prakticirali i vi. To je to. Tu se zapravo nema previše šta dodati. Ja vjerujem da ne razumijete. Ali činjenica je da možda zbog pojedinačnih razloga za ovu repliku morate se ponašati kao da me ne razumijete. I ja vam to opraštam.
Hvala. Sljedeća replika Nikola Vuljanić. Izvolite kolega.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bernardić se prvo na početku pitao da vidimo di smo, eto citiram navodnici. To da vidimo gdje smo vidi se odnosno čulo bi se kad ne bi bilo izolacije na ovim prostorima, na ovim prozorima. Tu smo. Fučkaju nam pod prozorima. Prošećite po Gornjem gradu, po kontejnerima se skupljaju. I tu smo. Nismo u ovim statističkim brojkama. Te statističke brojke su samo ilustracija nesposobnosti, jedne, druge i treće Vlade. Strani kapital treba doći u naše gospodarstvo da bi podiglo naše gospodarstvo. To je krasno i to je istina. Međutim, šta je sa hrvatskim kapitalom. Postoje krupni polozi u hrvatskim bankama koji bi savršeno dobro mogli pokrenuti novi investicijski ciklus kad bi taj hrvatski novac imao povjerenje u hrvatsku vlast ili kad bi te hrvatske banke pod navodnicima bile hrvatske. Taj novac se opredmečuje negdje drugdje zato što nemamo svoje banke. Upravo se spremate prodati zadnju. Mogu reći da tu paradigmu kao što reče kolega Grubišić tu paradigmu zaista ne razumijem. Govorili ste isto tako o istraživanju i razvoju, istraživanje i razvoj su na najnižim razinama u Hrvatskoj u usporedbi sa najvećim dijelom zemalja u Europi. To je namjerno napravljeno. Bili smo svjedoci toga devedesetih godina. Jedan od prvih koraka uništavanja suvereniteta Hrvatske bio je uništavanje, zatvaranje i rasprodaja razvojnih instituta od Plive do Končara itd.
Hvala lijepa. Imamo odgovor na vašu repliku. Kolega Bernardić, izvolite odgovorite.
Ma evo, poštovani zastupniče Nikola dvije stvari. Spomenuli ste i ovo što se vani događa. Dakle, tu imate dvije opcije stečaj sa likvidacijom ili stečaj sa restrukturiranjem odnosno … [[Govornik se ne razumije.]] i samo jedno pokušava spasiti radna mjesta i nema tu izbora. Ja ne znam da li vi to razumijete? Tu jednostavno nema izbora samo jedno pokušava spasiti radno mjesto. Evo, hvala.
Hvala i vama. I zadnja replika, kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Dakle, kolega Bernardić je rekao ustvari u ime kluba SDP-a jednu veliku istinu, istinu koju su neuspješno jutros pokušavali prikriti prvi potpredsjednik i ministar, a ona je da je pokušaj da se nešto učini. A znate vi što znači pokušaj, osobito u gospodarstvu? Kad možete očekivati rezultate? Proći će i dana i dana dok će rezultati biti. No ono što vam je kolegica Dalić rekla vi ste i danas u svojoj raspravi u principu otkrili i koja je SDP-ova politika i ne možete s obzirom da ste u Gradu Zagrebu ne možete nikako reći da se poduzetnicima u Zagrebu i okolici pomaže sa povećanjem cijene grijanja od 37% ako im dignete osnovne energente, a to su plin i struja, 20 i 30%, ako im u PDV-u ukinete mogućnost da naprave povrat PDV-a i onda kažete da ste im dali pomoć kroz smanjenje doprinosa 2%. Znate što to znači sve ovo skupa za jednu veliku kompaniju u Zagrebu koja zapošljava recimo jedno 5 ili 10 tisuća ljudi? To vam znači na kraju godine saldo u minusu od 300 milijuna kuna. Kad zbrojite ovo što ste im navodno dali i kad zbrojite ovo sve skupa što ste im natovarili na grbaču. No, ja sam rekao da ćemo mi u HDZ-u podržati ovaj zakon iz jednostavnog razloga što svaka ideja koja ide ka tome da se pomogne poduzetnicima je vrijedna toga da se podrži, ali meni je drago da ste vi u ime kluba najjače stranke u kukuriku koaliciji imali ovakvu raspravu. Raspravu koja je jasno rekla mi ne znamo što raditi, pokušavamo nešto napraviti. Samo zaboravili ste da je već kraj 9. mjeseca i da ono što mislite raditi sljedeće godine je već moralo biti sve pripremljeno, sve doneseno sa bankama, sa potencijalnim investitorima osigurana sredstva jer vi ovih 9 tisuća eura za novo radno mjesto ćete teško osigurati u proračunu sljedeće godine ako se budete držali Zakona o fiskalnoj odgovornosti i ako budete izvršavali sve svoje obveze.
Hvala. Imamo odgovor na vašu repliku. Izvolite kolega Bernardić.
Evo pa ja ću vas iznenaditi malo. Ja ću se složiti sa vama. Složit ću se sa vama. Ovo je zaista pokušaj da se nešto napravi ne' i sigurno da rezultati neće doći preko noći. Ali bilo je i vremena 8 godina tako da će nam i vaše iskustvo i podrška zadnjih 8 godina koji ste također pokušavali da se nešto napravi, a rezultati se vide, također pomoći u ovom i ja vam na tome od srca zahvaljujem. Hvala.
Hvala. I u ime Vlade ministar. Izvolite ministre Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Evo nakon rasprave po klubovima mali osvrt na neke od njih. I prvo da kažem da sam ushićen što će svi podržati ovaj zakon jer vide dobre namjere Vlade i na neki način ideju i unapređenje ja bih rekao cjelokupnog sustava poticanja investicija i okruženja što znači da možemo se složiti ako su ideje dobre i da kao takav ovaj zakon treba i promatrati. Evo neke stvari koje su se spominjale po klubovima, prvenstveno evo krenut ću HDZ sam već iskomentirao pa ću, laburisti su, odnosno gospođa Tireli, je pričala nešto i postavila pitanje da li se može ostvariti poticaj za PLOMIN? Znači u načelu javna poduzeća, javne investicije ne ostvaruju poticaje. Ovo je usmjereno privatnim inicijativama, poduzetnicima koji će investirati i vrlo jasno je ovdje rečeno ukoliko ima primjerice može se postaviti i neka druga inicijativa u kapitalnu investiciju tu se može ostvariti potpora, ali se ne može ostvariti kada se radi o javnom poduzeću. Ovdje se radi o HEP-u tako da tu potpore neće biti. Što se tiče gospodina Grubišića koji je rekao da je u biti ovo dobra inicijativa, ali da je naš problem strukturne, da trebamo raditi strukturalne promjene u gospodarstvu. Upravo to mi i radimo i upravo na neki način svi ovi problemi koji se dešavaju proteklih dana to jesu. Mi neke stvari moramo reći vrlo jasno što je bijelo, a što je crno. Što se može dalje raditi, što se ne može. Nemamo ništa od toga da odgađamo donošenje odluka pa generiramo još i veće probleme što je bio nažalost slučaj u Hrvatskoj proteklih godina. Kada govorimo i o brodogradnji, kada govorimo i o nekim drugim industrijama i o odgađanju donošenja odluka koje su nepopularne, ali koje su nažalost nužne i koje moramo donijeti jer nažalost neke stvari više ovako ne mogu ići. A sve sa preduvjetom da stvorimo ja bih rekao normalnu situaciju da se Hrvatska može razvijati. I tako će to biti što se tiče ove Vlade, nećemo odgađati odluke kao što je radila protekla Vlada 2, 3, 4 godine i nadajući se da ih nikad nećemo donijeti. Mi ćemo odluke vrlo jasno donositi i provoditi i uvjeren sam da će rezultati takve politike se vidjeti. Što se tiče komentara Kluba zastupnika HDSSB-a gospodina Vinkovića i ovoga ja bih rekao ne bih rekao da on nije svjestan što se tu desilo nego malo pokušava potencirati i radi uživo prijenosa opet aktualizirati temu tri regije, dvije regije, ali ovdje je Vlada vrlo jasno rekla i premijer je neki dan rekao nitko neće izgubiti nitijedne kune nego upravo suprotno kako nitijedna od zemalja koje su se našle u našem iskustvu proteklih godina nije iskoristila maksimalni dio europskih fondova, odnosno potpora koje su se mogle povući ovdje samo povećavamo apsorpcijski kapacitet Hrvatske da cijelo područje Hrvatske može koristiti te fondove. I ono što je još također premijer rekao pod uvjetom da hrvatski BDP raste narednih godina 7, 8% po kineskom modelu mi za 10 godina možda sa jednom regijom bi i prošli 75% prosjeka EU, ali i u toj situaciji koja se nažalost najvjerojatnije neće desiti možemo u budućnosti mijenjati statističke regije i opet prilagoditi to tome da se naši dijelovi Hrvatske kojima je pomoć potrebnija mogu razvijati ja bih rekao na najpogodniji mogući način. Znači, nikome nije niti kuna uskraćena, svi imaju istu šansu. Dapače, država će i Ministarstvo regionalnog razvoja posebno poticati razvoj onih dijelova Hrvatske koji su manje razvijeni sa pomoći i tehničkom i novčanom da se uopće može aplicirati za određena sredstva, to već i sada radimo. Ako hoćete iz mog ministarstva mogu sad spomenuti Slavoniju i dva grada u kojima gledajte čuda nije SDP na vlasti nego je HDZ, to je termit sa ne zna gdje je gospodin Lucić i ne znam jel Huška još uvijek gospodin zastupnik, gradonačelnik, znači dva grada koja su aplicirala za svoje poduzetničke zone za sredstva EU dobila 7, 8 milijuna kuna, javila se na natječaj u moje ministarstvo i država sufinancira da mogu koristiti ta sredstva EU. Znači može se i u Slavoniji može se napraviti projekt, država će pomoći tamo gdje eventualno nema novaca jedinica lokalne samouprave da se kvalitetni projekt realizira ali nitko i to moramo reći, ja vas molim da ne zbunjujete ljude jer zbunjujete ljude time da govorite da je sada zbog nekoga netko uskraćen. Nije. To jednostavno nije istina. Svi će moći koristiti sredstva EU kao što Hrvatska najvjerojatnije će vrlo teško iskoristiti sav nova koji joj je na raspolaganju, dao Bog da to bude moguće a ovako smo ostavili mogućnost da koriste novac i u sjevernoj Hrvatskoj koja gospodarski možda je nešto malo razvijenija ali nije još uvijek onako razvijena kako bismo mi htjeli da se razvija. I ja sam uvjeren da ćemo upravo sa tom administrativnom podjelom na dvije odnosno ne administrativnom nego statističkom podjelom na dvije regije dovesti do toga da Hrvatska bude uspješna u korištenju sredstava EU fondova. I ono što je još posebno bitno a to me raduje da smo po upućivanju ovog zakona u Sabor kada to još nije bilo na neki način dogovoreno na razini Vlade, naravno tu smo uvrstili ovako kako je bilo planirano ranije ali se tu vidi ja bih rekao pristup zastupnika koji su to odmah uočili i evo danas već imamo amandman na stolu koji govori o tome da se usklađujemo sa ovom situacijom koja je danas na djelu i mogućim situacijama izmjena koje će se dešavati u budućnosti, tako da će Vlada prihvatiti ove amandmane kolege zastupnika Draženka Pandeka koji je ispravio ove stvari. Ali da otklonimo sumnju u zavjeru kod kolege Vinkovića nitko nije tu nikoga prevariti niti muljati, jednostavno zakon je bio pripreman prije nego što je Vlada odlučila se za ovaj statističku podjelu Hrvatske, koja opet na kraju naglašavam je nešto što je najbolje u ovom trenutku za korištenja fondova EU za Hrvatsku generalno, a i za Slavoniju. Ima još primjera Slavonija definitivno treba pomoći i ja sam jako puno prisutan u Slavoniji rekli ste i sami da sam bio i u Đakovu, evo da se zahvalim javno ovim putem sestrama Sv. Križa, Dvorane Florentini gdje sam imao čast održati tribinu da su me ugostile tamo i opet ću vrlo rado doći. Žao mi je što vas nije bilo, bili su drugi zastupnici iz Đakova njih čak dvoje tako da kada god budem u prilici moći ćemo razgovarati. A što se tiče kriterija nezaposlenosti on je noramalno tu uveden također zbog toga da pomogne slabije razvijenim županijama, među kojima su nažalost dosta često županije iz Slavonije i Baranje. Tako da ćemo najveće potpore po ovom zakonu vjerojatno uplaćivati na tom području. I druga stvar najveću korist zbog novog zapošljavanja u županiji Osječko-baranjskoj ili Vukovarsko-srijemskoj će upravo imati lokalne jedince jer će se ljudi zapošljavati i nešto će više novca ostajati jedinicama lokalne samouprave. znači ovaj zakon je upravo tome i usmjeren da se pomogne manje razvijene županije jer će svatko kom je svejedno da li investirao primjerice u Zagrebačku županiju ili Požeško-slavonsku zbog tih 50 ili 70 km se odlučiti otići tamo jer ću dobiti duplo veću potporu za zaposlenog. I to je intencija ove Vlade. A pokušaji i promašaji znate kako je to u životu. Netko pokušava 8 godina nije uspio u ničemu, a mi ćemo s ovim pokušajima vjerojatno biti uspješni. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo prijavljeno 7 replika. Prvi se javio Dujomir Marasović. Izvolite.
Štovani gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre vi ste rekli da je ova Vlada poznata po tome što donosi odluke za razliku od prethodne koja nije donosila odluke i to se nekako provlači kao light motiv iz usta svih vaših kolega u vlasti i u Vladi mislim u Saboru i tako, mislim da bi trebalo s tim više prestati. A ja ću vam reći ja ću vam pomoći da shvatite kakve ste vi odluke donijeli. Niste vi ovdje 9 mjeseci na vlasti, vi ste ovdje skoro godinu dana jel u 9 mjeseci dijete se začme i rodi i skoro samo što ne počne hodati odnosno smijati se. To je jedan cijeli novi život se u 10 mjeseci se skoro godinu dana rodi. Što ste vi, koje ste odluke donijeli? Donijeli ste jednu jedinu odluku katastrofalnu da zaustavite sve investicije što je prošla Vlada radila ili što je prošla Vlada planirala i to je tragično za ovu državu, a ništa niste od svojih investicija imali u vidu ili imali spremni da bi ubacili u pogon i da bi Hrvatsku pokrenuli i da bi nadoknadili to. Uzmimo samo jedan primjer da argumentiram ovo što kažem. Zaustavili ste Pelješki most, ne samo što treba ljubiti svaki centimetar tog mosta jer spaja Hrvatska od dva dijela pravi jedinstvenu Hrvatsku. svaki centimetar tog betona treba svaki Hrvat ljubiti. Ali postoji ekonomska logika da bi taj most treba biti i nastaviti graditi i prije sada EU koja će biti tko će znati kada. Zašto? Prodavao bi se cement plaća se PDV, splitski škver bi radio željezo, radnici imaju što raditi plaćaju PDV, a vi ste inaugurirali da ćete nekada u budućnosti inakartavati fasade koje će te fasade i inkarat s tim fasada otpasti za 5 godina. I što ćemo imati? Ništa. Znači jeftinije i bolje je bilo napraviti Pelješki most nego raditi fasade koje za 5, 10 godina gdje teren malo vlažniji neće ni biti. Eto to je vaša logika i to je vaša odluka. Nikakve druge odluke niste donosili koje bi bile u funkciji pokretanja hrvatskog gospodarstva.
Hvala. Sljedeća replika Nansi Tireli. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ma evo samo da otklonimo ovu sumnju u nerazumijevanje investicijskih ulaganja. Nisam pitala da li će se po ovom zakonu ulagati odnosno davati poticaji za termoelektranu, ja sam samo rekla da ne bi voljela kada druge godine budemo odnosno Vlada bude radila analizu učinjenog na temelju ovog zakona o investicijama kojeg smo danas donijeli da u toj analizi bude i 800 milijuna eura investicija u termoelektrani, dakle to su dva različita pojma. Evo samo da to razjasnim. I na tragu ovoga što je rekao kolega Marasović, nije dovoljno donijeti odluku, odluku treba sprovesti kao takvu i odluka može imati pozitivne i negativne rezultate. Nadam se da će sve odluke koje se donose imati pozitivne rezultate. Hvala.
Hvala. Zoran Vinković, replika. Izvolite.
Zahvaljujem. Ovo je bila tribina SDP-a gospodine ministre na koju ja nisam bio pozvan, ali evo ja vas pozivam kao gradonačelnik kad budete drugi put dolazili u Grad Đakovo slobodno dođite u Ured gradonačelnika. Ponavljam, ne jedem SDP-ovce i ne jedem prijatelje. S druge strane, ova priča o dvije i tri statističke regije danas pomalo izgleda otužno. Svih ovih godina, od velike brige za Slavoniju, da je bila toliko velika briga Slavonija danas ne bi bila ovdje gdje je, od nekad najbogatije regije najzaostalija regija. Sredstva europskih fondova ovim načinom, a svjesni ste i sami da će većina tih sredstava završiti u javnim poduzećima, ne u lokalnoj samoupravi. Grad Đakovo je jedan od onih koji ima potpisan program u ISPA-i 37 milijuna eura za pročistač i kanalizacije itd. Dakle, radi se o tome da je ovdje prije svega rađen projekt na tri statističke regije, a na kraju se Vlada odlučila na dvije, isključivo i znamo mi razlog politički, to je prvi potpredsjednik Vlade i strah da Varaždin neće moći povući sredstva, jer ne bi on prije nekoliko godina raspisivao referendum. I budući da smo prije svega zastupnici, narodni zastupnici, ja koristim ovu priliku i čestitam hrvatskoj Vladi što je danas donijela odluku o vraćanju pravne osobnosti đakovačkoj ergeli, a zahvaljujem svim građanima Grada Đakova koji su na inicijativu grada i ovog gradonačelnika se borili i izborili za tu pravnu osobnost ergele. S tim da još imam jedan prijedlog, da Hrvatski centar za konjogojstvo nije trebao ići pod Agenciju za plaćanje nego biti sastavni dio Državne ergele Đakovo.
Hvala kolega.
I zamolio bih vas kao pomoć gospodarstvu, samo jedna riječ o ljudskoj sudbini, podsjetite ministra Jakovinu obzirom da evo ima jedan poduzetnik koji ima poljoprivrednu apoteku, ministarstvo mu je u ovom trenutku dužno 120 tisuća kuna pa evo da uplati da može ljudima isplatit plaće.
Hvala. Sljedeća replika Dinko Burić. Izvolite kolega. Isprika, odgovor, ministar Maras. Izvolite ministre.
Ovako, ja ću samo vrlo kratko, neću o poljoprivrednoj apoteci i Đakovačkim vezovima, ergeli itd. Ono što je meni fascinantno, zašto ste vi protiv da ljudi u sjevernoj Hrvatskoj, u Varaždinu mogu koristiti fondove Europske unije. To jednostavno ne mogu shvatiti. Zbog čega ste vi protiv toga? Zašto mi ne bi omogućili da ljudi iz sjeverne Hrvatske također mogu participirat u projektima koje nudi Europska unija, pogotovo zato što nećemo imati kao ni sve druge zemlje, najuspješnije ekonomije, najorganiziranije zemlje u Europi nisu iskoristile sav novac koji imaju na raspolaganju. I zašto ste vi protiv to je jednostavno neshvatljivo. Država će, ono što sam vam rekao, država će omogućiti da oni koji su podkapacitirani, koji ne mogu pisat projekte, koji nemaju ljude ili educirane ili to nisu radili do sada, nemaju svoja sredstva ako su općine nerazvijene pa ne mogu sufinancirati 20% europskih projekata, država će tu pomoći i pomagat će upravo tamo gdje je to najpotrebnije, a to je Slavonija, to je ja bih rekao dole dio Dalmacije, Zagora koji je nerazvijena itd. Tamo ćemo pomagati. I zašto ste vi onda protiv da ako neko može aplicira i iz Čakovca, Varaždina, Krapinsko-zagorske županije. Pa to nije, usudit ću se sad tu reći, u interesu Hrvatske. Ovo što vi govorite nije u interesu Hrvatske. U interesu Hrvatske je da iskoristimo najviše što možemo i da to iskoristimo na području što većem i da se što bolje infrastruktura u Hrvatskoj razvija i regionalni razvoj. I to je interes i zbog toga smo to napravili, ne da bi zakinuli Slavoniju jer ćemo upravo Slavoniju najviše pomagati. A to što se to nije radilo proteklih godina obratite se tu kolegama sa lijeve strane, za to nažalost ne možemo odgovarati. A koliko su bili bitni mostovi, centimetri, da, napravilo se jedno 100, 150 centimetara pristupne ceste za Pelješki most u 10 godina.
Hvala. Hvala ministru Marasu. I imamo repliku, evo kolega Burić izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, odmah ću vam reći vezano za ovu vašu zadnju konstataciju. Nemojte bit, neću reći sada samo demagoški, nemojte bit niti drski kad idete konstatirat nešto što nikad nitko od nas nije rekao. Nismo mi protiv toga da bilo tko drugi iz Hrvatske povlači sredstva iz europskih fondova nego smo protiv toga protiv čega je bio i današnji prvi potpredsjednik Vlade Republike Hrvatske prije pet godina gospodin Čačić, da kraj, regija poput Zagreba ulazi bilo kome drugom i remeti mogućnost korištenja sredstava. Ne ni tri ni dvije nego pet regija, to je bit svega. Tada bi, da je Zagreb zasebna regija i Varaždin i Čakovec, cijelo Međimurje i cijela Slavonija i Baranja bili u mogućnosti vući sredstva koja su namijenjena iz europskih fondova uistinu siromašnima i nerazvijenima. I mi smo protiv toga da Zagreb postane i u onom dijelu što je bio i u one tri podjele zajedno sa Varaždinom i Čakovcem, da bude pet regija, Slavonija i Baranja jedna, SZ Hrvatska druga, imamo Dalmaciju, imamo Istru, Primorje itd. i Grad Zagreb i sva priča bi bila riješena. Ali samo da vam kažem još jednu stvar. To su teška izvrtanja teza. Kad kažete neće Slavonija izgubit nijednu kunu, ma nemojte pričat. Imat ćemo na raspolaganju milijardu i 350 milijuna eura kad budemo ušli u Europsku uniju. Pa već na prvi potez kad ste napravili podjelu na dvije statističke regije već tada je izašlo u novinama da Zagreb i samo Holding imaju spremnih projekata za milijardu i 200 milijuna kuna. Oni imaju novce za participaciju svojih 20%.
Hvala kolega.
A Slavonija i Baranja nema. I vaša zadaća je trebala bit osigurat fond za sufinanciranje sredstava za sve krajeve koji nemaju svojih 20%.
Kolega Burić završili ste, hvala.
A umjesto toga što ste napravili.
Imamo odgovor na repliku, ministar Maras izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]]
Dobro, onda ste me malo zbunili u raspravi kolege Vinkovića koji je rekao da je zbog prvog potpredsjednika to mijenjano jer Varaždin ne bi mogao koristiti. Onda se morate između sebe dogovoriti na kaj ste mislili. … /Buka u dvorani./… Ne, ne, tako ste rekli, ja se ispričavam… … [[Upadica se ne razumije.]] Ali postavit ću...
Kolege iz klupe nisu dobili riječ.
Tako ste rekli da ne bi Varaždin mogao koristiti zbog tog sam morao reagirati, ali sad ću postaviti pitanje a zašto imate protiv da i Zagreb koristi? Pa ne možemo iskoristiti niti jedna zemlja [[Upadica Batinić: Kolege molim vas, niste dobili riječ.]] Ne znam da li ste me dobro čuli, niti jedna zemlja, pa zemlje poput Bugarske, Rumunjske su koristile 15, 20% sredstava koje im je Europa stavila na raspolaganje i više su plaćali članarinu nego što su imale koristi od europskih fondova. Da, to su zemlje koje su sad članice Europske unije. Rumunjska, Bugarska vrlo nerazvijene zemlje kada gledamo infrastrukturu itd. najvjerojatnije kako nisu ni najbolje organizirane zemlje iskoristile sav novac teško ćemo ga iskoristiti i mi, tako da sa te strane Zagreb neće uzeti niti jedne kune Slavoniji i Baranji i to ljudi moraju znati. A ovo što ste vi rekli da treba pomagati pa mi to i radimo. Sad sam vam rekao dva projekta gdje iz mojeg ministarstva sufinanciramo novac. Evo tu je gradonačelnik Pleternice došao je, može potvrditi za Europski fonda za poduzetničku zonu gdje će moje ministarstvo uplatiti taj novac koji treba lokalnoj jedinici da bi se taj projekt realizirao. Tako će biti i dalje. Kolega Grčić ima posebni fond za pisanje programa, natječaja i gdje će to koristiti? Pa naravno tamo gdje infrastrukture nema, gdje ljudi nema. I za pripremu projekata ne morate se bojati. Ja vas molim, ja sam ponekad na granici da se bojim da možda vi to razumijete ali nećete prihvatiti. Znači, svi na području Republike Hrvatske će moći koristiti pa tako i Slavonija i Baranja.
Hvala lijepa. Kolega Burić, izvolite što tražite?
Gospodine potpredsjedniče, s obzirom na sve ove demagoške izjave [[Upadica Batinić: Ja vas molim koristite Poslovnik.]] Tražim u ime kluba stanku od 10 minuta, eto [[Upadica Batinić: Tražite stanku ovako.]] Stanku da bih objasnio, da bih razuvjerio hrvatsku javnost zbog svih ovih demagoških izjava kojima se pokušava diskreditirati zastupnike HDSSB-a kako smo mi protiv bilo kojeg kraja u Republici Hrvatskoj, tako i protiv Zagreba. Prema molim stanku od 10 minuta.
Ovako, ja ću utvrditi stanku i nastavljamo u 15,00 sati.
Kad god hoćete. Nije važno da li će to biti direktan prijenos ili ne.
Hvala lijepa.
Stanka, ali gospodin ministar da ostane tu.
Ne, ne. Replike ćemo sačekati kasnije. Utvrđujem stanku do 15,00 sati. Kolega Šuker vi ste se nešto javili? Tražite stanku? Odlično. Nastavljamo u 15,00 sati. Hvala lijepo. Kolegice i kolege nastavljamo sa radom. Evo u ime kluba HDSSB-a kolega Dinko Burić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Evo nema nam ministra zbog kojeg smo i tražili stanku no nije niti najvažnije. Najvažnije je javnosti radi i to radi javnosti cijele RH ne samo Slavonije i Baranje kako je to možda netko mislio. Dakle, vrlo su opasne izjave koje smo mogli čuti od ministra Marasa o tome zašto ste vi iz HDSSB-a ili zašto ste vi iz Slavonije protiv toga da i Varaždin dobije novce, protiv toga da i Zagreb dobije novce. Dakle, jasno i glasno ću ponoviti ono što smo uvijek govorili nismo mi niti protiv toga da Zagreb živi dobro, niti protiv toga da Varaždin živi dobro, niti protiv toga da Čakovec živi dobro, niti protiv toga da Istra živi dobro, niti protiv toga da se živi dobro u Dalmaciji ili bilo kojem drugom dijelu RH, ali smo protiv toga da nitko nema razumijevanja na djelima osim na riječima za siromaštvo i nerazvijenost kojom žive građani u Slavoniji i Baranji. I korištenje europskih fondova ulaskom RH u EU jedna je od idealnih prilika i za cijelu RH, ali i za Slavoniju i Baranju da se ova nepravda prema građanima Slavonije i Baranje ispravi. I kada smo se uistinu ponadali da će RH iskoristiti pravu svrhu europskih fondova, a ona je pomoći nerazvijenim krajevima u svakoj državi članici da bi stigla one razvijene, pomoći siromašnima da bi stigla bogate to je svrha europskih fondova, onda smo dobili situaciju prvu da je umjesto na pet regija kako bi bilo pošteno, od kojih bi bile 4 plus Grad Zagreb, došlo do podjele na tri regije. Rečeno je zašto ste, da li ste vi protiv toga da Zagreb dobiva novce? Postavljam pitanje iako ga nema ovdje, ali evo i svima iz vladajuće koalicije, da li to znači da je i današnji prvi potpredsjednik Vlade RH gospodin Čačić bio protiv Zagreba i građana Zagreba kada je prije 5 godina prijetio referendumom zato što je Zagreb pripojen sjeverozapadnoj regiji? Ne, stvar je u tome da su fondovi namijenjeni siromašnima, a ne bogatima. I nismo mi krivi što je stopa razvijenosti u Gradu Zagrebu 125%, a u Slavoniji i Baranji 36%. I nije normalno, mi nismo protiv toga da se napravilo sa tri regije na dvije regije, sa tri regije na pet regija to bi bilo pošteno nego sa tri regije na dvije regije je time se pomoglo Varaždinu, ali ne na uštrb Zagreba nego na uštrb Slavonije i Baranje. Novci iz europskih fondova o kojima mi pričamo nisu namijenjeni onima koji prelaze 75%. I ovo je na štetu i Varaždina, ali najviše na štetu Slavonije i Baranje. Prema tome toliko oko toga. … [[Upadica se ne razumije.]] O regionalnim fondovima pričam. Prema tome govoriti kako je zato što se borimo da sredstva dođu u kraj u kojem živimo koji je objektivno najsiromašniji, da je to protiv bilo kojeg drugog kraja je politika ne politika uravnoteženog i ravnomjernog razvoja RH svih njenih dijelova nego je to politika razdora i podjela među pojedinim dijelovima RH. I zato sam imao potrebu odreagirati na ovu demagošku izjavu koja je i opasna i neumjerena i neumjesna. I još jednom podcjenjivačka i uvredljiva za građane Slavonije i Baranje. Umjesto da ste učinili ono što smo mi očekivali da će Vlada ako je bila iskrena kada je premijer Milanović od početka govorio da će Slavonija imati poseban tretman. Trebali ste napraviti sve da se napravi jedan fond iz kojeg će financirati sredstva koja dolaze iz Slavonije i Baranje jer nećemo imati sredstava da sufinanciramo svojih 20 ili 25% koliko će biti potrebno za razliku od grada Zagreba koji će imati. I završit ću s ovim. U čemu je opasnost toga da zajedno budu i Slavonija i Baranja i Zagreb i Varaždin i Čakovec? U tome što je već čim je najavljena ta podjela na dvije statističke regije sutradan je izašlo odmah u medijima kako Zagreba i Zagrebački holding imaju projekte u vrijednost samo ta dva subjekta, u vrijednosti od milijardu 200 milijuna eura a mi ćemo imati ukupne kapacitete za povuć milijardu 350 milijuna eura. Sada zamislite što će ostati ostalima?ž [[Upadica: Vrijeme kolega Buriću.]] Nema za nas. Evo završavam gospodine potpredsjedniče. Hvala što ste mi dali vremena da i ovoliko kažem. Radi hrvatske javnosti nitko iz Slavonije i Baranje nije protiv toga ali tražimo i od svih ostalih da imate razumijevanja za situaciju u kojoj se nalazimo i ako RH nije mogla iznać sredstva da nam pomogne nemojte nam uzimati ni ono što nam pripada od strane EU. Hvala.
Hvala. U ime kluba HDZ-a kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Žao mi je što nema ministra Marasa, ali mislim da već kada smo uspjeli danas nekako nakon burnog početka usmjerit raspravu k tome da svi govorimo o zakonu na kraju krajeva i rekli smo da ćemo svi zakon podržati gospodinu Marasu očigledno to nije bilo dovoljno i krenuo je u nekakve podjele. Hrvatsku je dosta podjela i Hrvatsku nitko ne treba dijeliti, međutim isto tako u ovom Visokom domu ne treba naprosto prešutjeti neke činjenice. Da li je najbolje 5 ili 3 regije o tome smo razgovarali prije dvije godine. napravili ste te tri statističke regije da nam ne bi opet netko rekao da ne znamo o čemu govorimo i onda je netko naprasno preko noći napravio nekakvu drugačiju podjelu. Međutim najveća je tragedija da netko uvjerava da niko neće ništa izgubiti a da će svi sve dobiti. Ajmo to na jednu prostu matematiku pučkoškolsku tamo u prvom i drugom razredu kada djeca imaju one male skupove pa reć recimo da bi Slavonija dobila 50 ova regija središnje Hrvatska u kojoj bi bio Zagreb i Zagrebačka županija i Varaždinska i Krapinsko-zagorska bi dobila 20 ili 30 a ova dolje jadranska bi dobila isto negdje oko 50. I sada gledajte, mi spajamo ovo od 50 i 20, 50 i 30 i tvrdimo da onaj tko ima pravo dobiti 50 da će u cijeloj priči dobiti 50. Neće, naprosto neće. I ne bih više želio govoriti o tome nego naprosto radi činjenice i istine s ovakvom podjelom definitivno oni koji su došli u taj skup koji su slabiji će dobiti manje. Pa nitko niti će Zagrebu priječiti, a Zagrebu zbog svoje gospodarske moći ga niti ne može zaustaviti, na kraju krajeva ja sam iz praktički neposredne blizine grada Zagreba i Zagrebačke županije i sigurno si ne bih dozvolio ako ništa drugo zabiti politički autogol govoriti ovako ali neke činjenice zbog Hrvatske ne smijemo prešutjeti. I umjesto kada danas govorimo o ovim poticajnim sredstvima za poduzetnike i kada smo već došli do takve teme oko statističke podjele Hrvatske na tri regije ali to isto pokazuje jednu ne znam kako bih rekao a ne bih htio upotrijebiti tešku riječ ali najmanje Vlade koje nema osjećaja jer ako ste postali zakon i u zakonu vam stoji tri regije, ako se u međuvremenu nešto promijenilo pa bilo bi logično da se danas na klupama našao amandman Vlade kojim se kaže da se članak taj i taj mijenja i da neće biti dvije nego tri regije, zapravo tri nego dvije regije. I ako smo već danas htjeli govoriti o tome pa od ministra je bilo za očekivati da će Vlada reći na koji način i kojim kreditnim sredstvima će pomoći siromašnijim jedinicama lokalne samouprave da dođu do sredstava da mogu platiti onu vlastitu komponentu. Na kraju krajeva smisao Vlade u ovoj cijeloj priči oko europskih fondova jer to jedinice lokalne samouprave ne mogu same napraviti je da naprave administrativne i programske kapacitete za sve u Hrvatskoj. I oni koji su intelektualno jači i oni koji su intelektualno slabiji ali upravo zbog toga da ti fondovi se iskoriste za ono za što su namijenjeni a to je ravnomjerniji razvoj RH. Jer kada ta Hrvatska bude ravnomjernije raspravljena onda mi o ovim temama o kojima danas govorimo nećemo više razgovarati. I govorimo o tuđim novcima i koja je to tragedija za nas sve skupa u Hrvatskoj mi se svađamo oko tuđih novca, nismo u stanju ni podijeliti tuđe novce i onda ćemo koristiti onu narodnu neka darove dijeli onaj tko ih donosi, a ako nam ih budu dijelili oni iz Bruxellesa nećemo dobiti ništa. I to je istina. I mislim da zbog svega ovoga i da se ove rasprave ne vode na ovakav način više u Hrvatskom saboru mislim da bi resorno Ministarstvo regionalnog razvoja trebalo napraviti jedan cjeloviti materijal sa svim izračunima, predočit ga zastupnicima u Hrvatskom saboru i da jednostavno skinemo ovo kao točku s dnevnog reda iako po meni Vlada ovakvu odluku bez jedne široke rasprave sa gradonačelnicima, načelnicima i županima a isto tako i saborskim zastupnicima nije htjela i nije smjela donijeti. A kažem nije mi jasno zašto ministar Maras nakon jedne rasprave koja je bila i tolerantna i da tako kažem pozitivna cijelo vrijeme je cijeli dan težio da ide u nekakve sukobe. Na kraju smo završili tamo gdje praktički nema veze sa ovim zakonom ništa. Hvala.
Hvala i vama. Nastavljamo s replikama na osnovno izlaganje Jakša Baloević. Izvolite kolega. Ustvari replika je bila na ministra Marasa. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, gospođo zamjenice ministra, gospođe i gospodo zastupnici. Ma evo mislim da ne treba sumnjati u dobre namjere glede ovog zakona kada se radi o poticanju investicija a ja ću navesti samo jedan primjer u tom smislu. Jedan moj dobar prijatelj poduzetnik ovog ljeta je dobio pet ponuda i što se dešava? Izašla je informacija na TV-u da idu porezi na nekretnine. U roku pet dana onih svih pet je odustalo glede njegovog angažmana u tom jednom projektu. Taj projekt je bio vrijedan 5 milijuna eura. Tako mislim da bi bilo dobro da Vlada s obzirom da će vjerojatno uskoro do naše klupe doći taj zakon … oporezivanje nekretnina, da zaista tu oprezno se ide s time i da se detaljnije upozna svo pučanstvo naše. Onda bilo je danas riječi i o kamatama. Isto ovako kroz priču sa prijateljima, poznanicima uvijek se nameću razne priče pa kaže ovako, ako dođe porez na kamate mi ćemo onda dignut novac sa banke i onda ćemo kupit apartman recimo u … kvadrat košta 500 eura. Znači sve ove informacije koje idu ovako u javnost mislim da treba bit dosta oprezan i da malo detaljnije glede tih zakona koji će najvjerojatnije uslijedit vrlo skoro, da se obavijesti pučanstvo. Hvala.
Hvala i vama. Ovime smo završili raspravu po klubovima na osnovno izlaganje. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva se javila Martina Dalić. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo. Ono što sam i tema na koju sam ja željela usmjeriti svoju raspravu se na određeni način provlačila kroz rasprave klubova tijekom prijepodneva, ali i kroz izlaganja predlagača i to i gospodina Čačića i gospodina Marasa, a to je da li će ovaj zakon koji ima i koji se zove Zakon o poticanju investicija u suštini riješiti problem blokiranosti investiranja i pada investicija u Hrvatskoj. Da li on donosi tu suštinsku promjenu, da li je on sastavni dio mozaika koji će preokrenuti taj negativni trend. Stoga su prethodni govornici dosta često se koristili izrazom pokušaj, na određeni način signalizirajući da su i sami svjesni da koliko god financijski poticaji investicijama bili važni da to možda i nije srž problema. Stoga kao i jučer kada smo raspravljali o Zakonu o trgovačkim društvima držim da koliko god su ove namjere dobre, koliko god je dobro imati poticaje za investicije to ne cilja u srž problema i nije u suštini dovoljno odlučna i dovoljno snažna, ako hoćete i dovoljno radikalna mjera da se počne stvarati zaokret. A zašto to govorim, zato jer jedno od pitanja koje se potaklo u jednom društvu, a u povodu ovoga zakona, ovdje našem saborskom je bilo pa daj mi reci pa tko će to platit, kako nitko ne govori, pa zamislite koliki su to troškovi. Pa zato jer ustvari kada dođete u poziciju da koristite ove poticaje onda je ustvari najgore iza vas. Ono što je držim značajan problem investiranja u Hrvatskoj je ono čime se ovaj zakon ne bavi, a to su prepreke složenosti administrativnih postupaka, svega onoga što investitor treba savladati da bi mogao investirati. I uopće ovdje ne ulazim u pitanja o kojima se voli ovdje raspravljati kako bi se ustvari izbjegla rasprava u suštini tko je kriv i tko nije kriv. Jasno je da različite vlasti koje su obnašale različite političke opcije jesu vjerojatno propustile tu riješiti neke od temeljnih pitanja, ali to ne znači da zato i dalje trebamo zatvarati oči pred očiglednim i samo se baviti kao što sam jučer rekla glađenjem po površini, jer konkurentnost Hrvatske pada, nesporno je. Ali isto tako i u tom izvještaju o padu konkurentnosti Hrvatske se na određeni način krije i odgovor zašto to konkurentnost Hrvatske pada. Pa onda postoji i ovaj tu graf i postoji ova tu tablica koja jednostavno kaže i sadrži odgovor poduzetnika zašto to i što ih to najviše smeta u Hrvatskoj. Pod točkom 1 to je niska učinkovitost javne uprave, pristup izvorima financiranja, restriktivno radno zakonodavstvo, porezne stope pa tako dalje, pa porezna regulativa, kriminal i prijevara itd., itd. Dakle, meni se čini logičnim da nakon dugog vremenskog razdoblja jednom počujemo svi zajedno što ti poduzetnici govore, što ih to smeta i da se usmjerimo na otklanjanje onoga što ih smeta. Malo je investicija iz Hrvatske otišlo, bez obzira dokazivali to znanstvenim ili anegdotalnim dokazima, zato jer im poticaji nisu bili dobri. Ali ih je mnogo otišlo zbog neučinkovitosti javne uprave, zbog kompleksnosti postupaka, kompleksnosti procedura itd., itd. Pa i sam je potpredsjednik Vlade Čačić danas rekao zanimljivu stvar. Kaže on, citiram: evo ja okupim osam ministara i onda pitam kako ide onaj projekt, veli ne ide. Dakle promijenila se politička garnitura, novo je političko rukovodstvo, a i gospodin Čačić opaža da ne ide. Dakle i sam, Vlada shvaća da je problem negdje drugdje, ne nužno u ovim financijskim poticajima, a upravo takve stvari kao što je učinkovitost javne administracije zahtijeva jednu upornost, zahtijeva i jednu dosljednost u vođenju politike koja će onda promovirati i načelo odgovornosti te javne administracije i nekakvog nagrađivanja prema učincima rada i nekakve stabilnosti javne administracije, a to je ipak suprotno nekim potezima koji su učinjeni na početku mandata ove Vlade. Stoga bih ja ustvari zaključila svoju raspravu ponovo prijedlogom i zalaganjem da se s obzirom na duljinu, dubinu i težinu krize s kojom se suočava Hrvatska usmjeri na one stvari koje su bitne, koje su u srži problema jer rješavanje samo površine pojavnih oblika, dozvoljavanjem da se sada društvo osnuje za 10 kuna, ali bez da se iza toga riješe stvari koje odbijaju u suštini onoga tko otvara društvo da krene u poduzetnički poduhvat uvođenjem stvarno darežljivih financijskih poticaja za nova radna mjesta, za investicije, ali bez da se tome investitoru pomogne da stigne do tog krajnjeg cilja. Mislim da se neće ostvariti ono što je u biti barem želje predlagača onako kako je ja razumijem, ali mislim što je i u biti i želje svih onih koji se u Hrvatskoj bave javnim poslom bez obzira kojoj stranci pripadaju, a to je da pomalo počnemo izlaziti iz krize. Jer s jedne strane imamo znači mjere kojih je sastavni dio i ovaj zakon koji svi nekako razumiju baš ne pogađaju u bit problema. Sa druge strane imamo niz mjera o kojima smo i danas govorili a koje je poduzela Vlada koje u suštini pogoršavaju situaciju, pogoršavaju poduzetničku klimu i stoga se onda i ne trebamo čuditi zašto se svi gospodarski trendovi jesu negativni i nastavljaju svoj negativan tijek. I jučer sam rekla, oni podaci koji su dostupni za treći kvartal da bi se moglo dogoditi sa visokom vjerojatnošću da i u trećem kvartalu se nastavi pad gospodarstva. Stoga, koliko god je ovaj prijedlog prihvatljiv, koliko god može biti poticajan za brojne probleme sa kojima se investitor, poduzetnik suočava ovo bojim se neće donijeti bitnu prevagu. Da je važno se pozabaviti bitnim pitanjima i bitnim preprekama investiranja važno je što zbog toga ne idu državne investicije, važno je što zbog toga stagniraju privatne investicije, a sa svim tim problemima suočit će se i ove investicije iz europskih fondova. Jer puno smo riječi potrošili i o statističkim, administrativnim regijama, podjelama. Sve je to vrlo važno. Ali ti projekti morat će se provesti i dovršiti u roku od tri godine. Ako ne otklonimo suštinske prepreke investiranju bez obzira kako i u koje regije Hrvatska bila podijeljena europska sredstva neće biti na zadovoljavajući način iskorištena. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo. Na izlaganje uvažene zastupnice Martine Dalić imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice Martina Dalić. Slušao sam pozorno vaše izlaganje i ono što ste govorili u svezi i onog jučerašnjeg Zakona o osnutku tvrtki za 11 odnosno 10 kuna. Tu smo se također složili u svezi neučinkovite ili spore javne administracije kao i u pitanju zapravo provedbe ovoga zakona ukoliko jasno on dobije, a u to ne sumnjam većinu u Hrvatskom saboru. Naime, to me je i asociralo da se nekako sjetim ovog Memorijala Hanžeković gdje se trči 110 metara sa preponama. Tako i ovih 50000 eura ali sa puno više prepreka za one koji će se pojaviti kao kandidati za korištenje tih sredstava negoli što se to na trci u disciplini 110 metara sa zaprekama. Pitamo se i očito i vi i ja koliko će godina i koliko Vlada doći i proći da se napokon ustroji i da se napokon može reći da je naša javna administracija učinkovita, efikasna. Ali zaista će izgleda puno još vode Savom proteći dok to bude. Hvala lijepo.
Na repliku će odgovoriti uvažena zastupnica Martina Dalić.
Da, tako je, u pravu ste. Postavili ste pitanje koliko će godina proći i koliko će vode proteći ili na drugi način može se reći koliko će se Vlada sa različitim političkim orijentacijama izmijeniti a da se ovi problemi počnu rješavati. Zbog toga ja mislim da je upravo pitanje načina funkcioniranja državne administracije, načina funkcioniranja lokalne samouprave, koordinacije i na određeni način usklađenosti onoga što se zbiva na razini lokalne samouprave i onoga što su državni ciljevi centralno pitanje hrvatskoga razvoja i da o tome treba na ozbiljan način raspravljati i u Saboru i na to usmjeriti svoju energiju. Stoga dozvolite mi osobno reći dikcija, način rasprave i ton rasprave koji smo u ovom Domu vidjeli protekla dva dana, a posebno na aktualnom satu tome ne pridonose. Jer se pitanje na primjer učinkovitosti javne administracije kako je postići i kako je održati proteže i prenosi preko mandata različitih Vlada. I jedno je od pitanja na koje zasigurno treba doći i do nekih minimalnih standarda i minimalnih kriterija na političkoj razini. Ali do njih je teško doći ako se u ovom Domu razgovara na način kako se i razgovaralo pred dva dana. Hvala lijepo.
Sljedeća pojedinačna rasprava biti će ona uvaženog zastupnika Borisa Blažekovića.
Hvala gospodine potpredsjedniče, o samom zakonu i suštini zakona u ime HNS-a govorila je kolegica Natalija Martinčević, a ja bih pozdravio ovaj zakon koji smatram da je jedan od važnih instrumenata koji će, jedan od instrumenata koji će omogućiti razvoj gospodarstva razgovaraju na jedan malo drugačiji način. Odgovor na pitanje o ulozi države načelno je vrlo jednostavan. Uloga države je da svojim građanima život učini jednostavnijim, kvalitetnijim, sigurnijim i sretnijim. No, vođenje države je jedan izuzetno zahtjevan i složen posao koji osim na mandatu dobiven je od građana mora biti utemeljen i na znanju, kompetenciji. Osim toga, vođenje države mora biti utemeljeno i na viziji, kreativnosti, svakako na etičkim načelima, te silnoj energiji koja je neophodna u želji da se realiziraju programi, projekti za tzv. opće dobro odnosno da se kroz vrlo složene procese, kroz brojne institucije građanima učini život sigurnim, jednostavnim, kvalitetnim i sretnim. Vođenje države je izuzetno zahtjevan i složen posao. Jedan od apsolutnih preduvjeta da bi država mogla obavljati svoju funkciju jest uređenost tj. uređena država. Današnja Vlada je odlučna i današnja koalicija jest odlučna u tome da uredi državu. I brojna su područja koja treba urediti i to traje i za to nažalost treba vremena. U području gospodarstva jedan od najvažnijih segmenata jesu investicije. Ovaj prijedlog zakona jest jedan od važnih instrumenta u snažnom poticaju gospodarstva. Osobno sam istinski zagovornik privatnog poduzetništva i što manjeg do nikakvog udjela države u poduzetništvo. Država je loš gospodar. To je posebno u Hrvatskoj zorna istina, a iskustva su desetljećima skoro stoljetna. Ovaj prijedlog zakona je jedna od mjera koja potiče privatno poduzetništvo koje će nadam se u vrlo skoro vrijeme znatno nadići državno. Bitno je privatno poduzetništvo, bitno je da privatno poduzetništvo nadjača državno poduzetništvo. I sad na koncu nekoliko riječi o kako se to voli nazvati poduzetničkoj klimi u Hrvatskoj. Smatram da je neophodno pozitivno poticati privatno poduzetništvo te raznim, rekao bih svim mogućim mjerama i alatima pomoći živućim poduzetnicima da njihov rad bude što efikasniji, kvalitetniji i na zadovoljstvo svih sudionika, od poduzetnika, radnika pa do društva uopće. Za to je odgovorna i to jest posao države. Posao države je poticanje građana da se okuraže i krenu u svijet privatnog poduzetništva. To država radi isto tako raznim poticajnim programima, projektima, propisima, oslobođenjima. No na puno širem spektru društva je podizanje i poticanje tzv. pozitivne poduzetničke klime. Poduzetništvo je u svojoj suštini jedan neopisivo uzbudljiv, potencijalan i intelektualno izazovan posao. Ujedno to je posao koji čovjeku donosi osjećaj samopoštovanja i opće društvene vrijednosti. I svako privatno poduzetništvo je jedino područje gdje se čovjek može stvarno istinski legalno obogatiti. Jedino u normalnim okolnostima jedino privatno poduzetništvo moguće je postati materijalno bogata osoba. I bogatstvo pojedinca poduzetnika je dobro i blagodat cijelog jednog društva. Smatram da je i cilj dobrog, zdravog i pozitivnog društva mora biti što više bogatih građana. A to bi trebali poticati svi i politika i političari na svim nivoima i svi mediji, naprosto svi. Hvala.
Hvala lijepo. Na vaše izlaganje imamo dvije replike. Prvo uvaženi zastupnik Branko Vukšić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Kolega Blažeković je izrekao jednu tvrdnju s kojom se ne slažem, a ta tvrdnja glasi: "Država je loš gospodar." Država je loš gospodar tamo gdje je loša vlast. Država je loš gospodar u onim situacijama kada vlast u toj državi formira javna poduzeća na način uprave javnih poduzeća da su u njima poslušnici, a ne oni ljudi koji su stručnjaci na području kojima se trebaju baviti. Niz je slučajeva u državama u kojim vlada kapitalizam ne od '90-e godine kao u Hrvatskoj nego stotinama godinama gdje se dokazuje da država dobro rukovodi javnim tvrtkama, državnim poduzećima. Ne znam zbog čega jedan Deutsche Telekom koji je državno vođen zbog čega on dobro funkcionira, dobro radi? Zbog čega državna poduzeća u skandinavskim zemljama odlično rade? Zato što su im dobre Vlade, zato što te Vlade ne postavljaju i ne uzimaju za jedini kriterij, za jedinu svjedodžbu člansku iskaznicu stranke na vlati. Prema tome neistinita je tvrdnja da je država loš gospodar. Država je loš gospodar kada su loši direktori, a odličan je gospodar kada se postavljaju direktori, odnosno uprave, menadžeri u državna poduzeća po kriteriju znanja. Kako može čovjek koji zna loše raditi u državnom poduzeću? Sasvim sigurno ne. Ili kako čovjek koji loše radi u državnom poduzeću kad dođe u privatno poduzeće radi odlično? Hvala.
Hvala lijepo. Na repliku će odgovoriti uvaženi zastupnik Blažeković.
Trebao bih ući u dulju raspravu oko toga gdje, tko, zašto i kako u zapadnim demokracijama gdje funkcioniraju određena državna poduzeća, a o poduzećima o kojima ja govorim i situaciji o kojoj ja govorim jest Hrvatska i njeno iskustvo od 1945. do danas.
Hvala lijepo. Sljedeća replika uvaženog zastupnika Bore Grubišića.
Hvala lijepo. Država loš gospodar – to je jedna floskula liberalnog kapitalizma koji nas je i doveo do ovdje dokle smo došli. Kako je naveo kolega Vukšić u svojoj replici dakle ne mora biti sasvim izvjesno da je država loš gospodar i naveo je i primjere. Pa evo mi smo svjedoci da promjene, dakle one koje su trebale biti nabolje ili dovesti nabolje upravljanje u državnim tvrtkama recimo u HEP-u da će dovesti do poboljšanja rada, do smanjenja kriminala i svega onoga što je opterećivalo HEP da ne kažem još od Mravka i Buljubašića i svih ostalih, no evo smo svjedoci da i pored pune državne kase ili riznice, pored dobrog punjenja državnog proračuna evo struja poskupljuje, cijena struje poskupljuje za 37%. Što je u pitanju? Nadalje, ako sam dobro čuo kolega Blažeković rekli ste da ovaj zakon će biti pomoć živućim poduzetnicima. Ovaj pridjev živući me zaista zanima je li on zapravo sinonim za preživjele poduzetnike ili postoje i neki drugi poduzetnici koji su u kontra značenju sa živućim?
Odgovor na repliku.
O državnom poduzetništvu ćemo kroz ovih par godina koliko nam je još ostalo u ovom mandatu jako puno govoriti i barem ću se ja često o tome javljati i iznositi svoja uvjerenja i stavove, a ovo radi javnosti da ne bi bilo zabune i dobro je slušati i točno što tko govori ću pročitati još jednom ono što sam govorio, a to je smatram da je neophodno pozitivno poticati privatno poduzetništvo te raznim da ne kažem svim mogućim mjerama i alatima pomoći živućim poduzetnicima da njihov rad bude što efikasniji, kvalitetniji na zadovoljstvo svih sudionika od poduzetnika, radnika pa do društva uopće i onda sam još nastavio i rekao posao države i poticanje građana da se okuraže privatnicima i krenu u svijet privatnog poduzetništva.
Hvala lijepo. Sljedeća rasprave će biti ona uvaženog zastupnica Srđana Gjurkovića.
uvaženi potpredsjedniče, poštovana zamjenice pomoćniče ministra, kolegice i kolege. Dakle dosta smo čuli o ovome zakonu naravno još ćemo i čuti ali ono što je ključno on pokazuje i dokazuje jedan potpuno drugačiji odnos Ministarstva gospodarstva i ove Vlade prema poduzetnicima. I napokon ono što su svi očekivali a to je poduzetnička klima i biti prijatelj i partner investitorima. Ovaj zakon naravno, imali smo mnogo zakona koji su bili dobri ali nisu se provodili pa nismo imali efekta zato je rađen i u paketu mjera instrumenata da bi bio provediv i da bi bio u pravom trenutku raspoloživ svima. Ono što nije zamijećeno u dosadašnjoj raspravi a to je da ovaj zakon nakon izlaska u Narodne novine moći će se primjenjivati odmah a moći će ga primjenjivati i oni koji su sada krenuli u investicije koje su u tijeku. Oni potpore neće moći koristiti za onaj dio koji su odradili zaprimili fakture za određene radove u investiciji ali za sve ono što budu dalje radili i nadograđivali u svojoj investiciji bit će dio ovoga zakona, bit će dio ovoga projekta i bit će stimulirani na način kako je ovaj zakon definirao. I to je bitno i ključno jer ovaj zakon stupa na snagu odmah i oni koji su već u tijelu investicije čak se i oni mogu prijaviti i uključiti. To je ono bitno životno, to je ona politika Ministarstva gospodarstva i Vlade RH o realnoj ekonomiji, ekonomiji koja apsorbira sve probleme koje postoje danas u gospodarstvu i u društvu. Centar za investicije i konkurentnost, HAMAG investicije, jamstva, HBOR, sve je zaokruženo. Usluga vladinih agencija, ministarstava apsolutno su na raspolaganju da prate investitore i da rješavaju sve one problem koje je kolegica navodila kada je nabrajala sve one negativnosti zbog čega jesmo došli u situaciju da smo najnekonkurentnija ili među najkonkurentnijim zemljama svijeta. Poduzetnici su kičma gospodarstva, to ova Vlada prepoznaje jasno ali osim prepoznavanja što je nadasve bitno za ovu Vladu ona zna na koji način i da reagira. Sama činjenica da poticaju kreću i za mikropoduzetnike za veća ulaganja od 50 tisuća eura, da im se porezna dobit umanjuje za 50% u pet godina i ukoliko zaposle barem tri osobe je nešto što do sada nismo imali i nešto što zaista osigurava mogućnost da svi oni i najmanji poduzetnici mogu se uključiti u projekt. Podsjetit ću u 6 mjeseci ove godine 34,7% investicija investirali su mali poduzetnici. Mali poduzetnici koji zapošljavaju 405 tisuća radnika ili 48% ukupno zaposlenih u proizvodnju odnosno nejavnom sektoru. Ukupni prihodi su im 31,3% to je u 6 mjeseci. To su samo pokazatelji koliko ova Vlada se okreće ne samo stranim investicijama koje su dapače dobrodošli i kroz održavanje rejtinga i kroz ove zakone pokazat će se vrlo brzo da smo postali konkurentna zemlja jer će krenuti investicije. Ali ono što je ključno domaće gospodarstvo malo i srednje poduzetništvo koji su kičma ove zemlje oni su ti koji moraju pokrenuti investicije. I zbog toga ovaj zakon i sve mjere i instrumenti koji postoje ne zaboravimo HBOR-ove kredite od 1% su ti koji će osigurati mogućnost da se brzo krene kroz privatne investicije neovisno o javnom sektoru i potrebama u energetici i ostalim segmentima željeznice itd., itd. Ovaj zakon osigurava da za veće investicije domaće i strane Vlada RH može donijeti uredbu koja osigurava da Vlada proglasi projekt od nacionalnog interesa kako bi ubrzala sve one barijere koje svi dobro znamo koji se non stop nabrajaju i govore ako je ključno da projekt dinamizira apsolutno nacionalni interes i nacionalni razvoj. Ono što je bitno za naglasiti, a vezano je za stimulacije kod zapošljavanja kod investicija 18% je stopa nezaposlenosti u Hrvatskoj, 13 hrvatskih županija je iznad 18%, neke su čak na 32,2%. I to je još jedan dodatni pokazatelj koliko se vodilo računa o zapošljavanju, o ravnomjernosti razvoja i pomoći svima koji su zatečeni u ovoj situaciji koja je nastala znamo ne samo zbog opće krize nego i zbog nesposobnosti bivše vlade. I par riječi o rejtingu koji je spominjan par puta u raspravama. Šta znači rejting Hrvatske zadržavanje ili poboljšanje? To nije samo povjerenje nekakvih stranih agencija ili podrška stranih vlada ili EU. To je jasan pokazatelj da je politika Vlade jasna, odlučna, konkretna. Zadržavanje rejtinga znači da nam cijena kapitala, cijena kamata neće rasti nego nam može i padati. Ono nam osigurava da nam život direktno ne poskupljuje svima i poduzetnicima i građanima i državi i osigurava nam taj prostor da mi zaista možemo ovaj zakon implementirati odmah kao što sam rekao kada izađe u Narodne novine i onima koji su već u investicijama. PDV nije direktan trošak tvrtkama, PDV je porez na dodanu vrijednost, da podsjetim, a ono što je ova Vlada već učinila da je smanjila namete odnosno direktne troškove poduzetnicima 0,5% šume, 0,5% vode, odnosno 50% cijene se smanjilo i 2% doprinosa na zdravstvo. Nemojmo to zaboraviti. Porez na dividendu također je ovdje spominjan. Pa jasno u svakoj ekonomskoj teoriji da bi se ulagalo, da bi se investiralo cilj je da se smanji izvlačenje novca iz poduzetništva, da se smanji izvlačenje novca i spremanje u banku, štednja, a da se ulaže u investiranje i u razvoj. Porez na dividendu je stimulacija razvoja, a ne sankcija prema poduzetnicima. To su čiste, jasne i stare ekonomske mjere. Naravno, podržavam ovaj zakon i drago mi je da je većina kolega i klubova također tog stava. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Ovaj zakon će sada raspraviti uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospođo zamjenice ministra sa suradnicima. Pa ja ću svoju raspravu počet sa citatom članka 6. stavka 8. Htio sam počet sa ocjenom stanja, ali sa citatom ovog članka ja mislim da ću ponudit odgovor što je najveći problem hrvatskih poduzetnika, jer ako u jednu rečenicu strpate 91 riječ, smjestite je na 10 redaka i onda tražite da to porezni obveznik razumije, to se vraća na onu priču oko administrativnih prepreka. Pa ja ću citirati ovaj članak, a vi poslušajte pa da vidimo da li će itko razumjeti kako to izgleda. Dakle veli: "Ako se iznos potpore izračunava kao postupak opravdanih troškova investicije ili opravdanih troškova za otvaranje novih radnih mjesta predstavlja bruto ekvivalent od 40%, odnosno 50% opravdanih troškova investicije za velike poduzetnike, uvećan za 10% bruto ekvivalenta potpore u slučajevima poticanja ulaganja srednjih poduzetnika, odnosno uvećan za 20% bruto ekvivalenta potpore u slučajevima poticanja malih poduzetnika, a sukladno karti državnih potpora te predstavlja gornji prag ukupnih kumulativnih potpora, odnosno zbroj poticajnih mjera iz ovog zakona, uključujući i potpore iz drugih izvora, a sukladno pravilima o regionalnim potporama i karti regionalnih potpora.". E sad mi nađite postojećeg i budućeg poduzetnika, uz puno poštovanja, da ne bi nekoga uvrijedio, tko će ovo razumjet, ja mu skidam kapu. I oni bi dakle temeljem ovog trebali znati kakve su im potpore i onda i ako im nakon toga servirate da je Hrvatska podijeljena u tri statističke, a ne administrativne, da ne bi ispalo da ne znamo što je, regije a u ovom trenutku je to dvije, onda uzmite u kakvim su problemima hrvatski poduzetnici. I to je problem hrvatskih poduzetnika. Ili možemo se vratit stranicu prije. Ja bih predstavnike ministarstva pitao u kojem to hrvatskom zakonu, u kojoj to hrvatskoj terminologiji, u hrvatskom jeziku postoji amortizirajuća imovina. U kojem to zakonu postoji i kako će poduzetnik koji vodi dvojno računovodstvo sukladno Zakonu o računovodstvu, međunarodnim računovodstvenim standardima, znati što je ta amortizirajuća imovina. Ili, da li želimo stvarno pomoći malim poduzetnicima ako nam je bitno da li fizička osoba tj. obrtnik plaća porez na dobit ili porez na dohodak. Jer vi dobro znate da do nekog iznosa prometa obveznici mogu plaćat ili porez na dohodak ili porez na dobit, za što se odluče. Ali iznad nekog iznosa oni su obvezni voditi dvojno knjigovodstvo i plaćat porez na dobit. Da li je to diskriminirajuća odredba? Dakle, ove dvije-tri stvari jasno govore što je najveći problem poduzetništva u RH, birokracija i administracija. I ono što je kolegica Dalić rekla, ona niti počinje s jednom vladom niti završava s jednom vladom. To je jedna kontinuirana borba Vlade koja želi pomoći poduzetnicima sa tom administracijom koja egzistira, koja piše i koja na kraju uvijek pita gdje sam tu ja. Pa ako toj administraciji skrešete regres, skrešete božićnicu, ako im najavljujete da ćete smanjit plaće onda bi ova rečenica u sljedećoj zakonu mogla imat bar 120 riječi i bit napisana na 12-tak redaka. Dakle to je jedna stvar. Međutim, u ocjeni postojećeg stanja ovdje je ocjena napisana koju bi mogli pročitat da sad uzmete bar 10-tak europskih zemalja koje su u situaciji kao Hrvatska ili bliske i našli bi vrlo slično objašnjenje postojećeg stanja. Međutim, postojeće stanje u RH je da mi već devet mjeseci ili treći kvartal zaredom imamo negativni trend, imamo pad BDP-a, imamo povećanje broja nezaposlenih, smanjenje broja zaposlenih, imamo smanjenje industrijske proizvodnje, imamo smanjenje potrošnje, imamo smanjenje izvoza i to je ocjena stanja. I to je razlog zašto postojeći zakon mijenjamo sa novim zakonom, da bi jednostavno pokušali zaustaviti ove trendove, ali onda to treba i napisat negdje u obrazloženju ovog zakona, da se ovaj zakon donosi zbog toga, jer očigledno onaj postojeći zakon koji postoji, ne možemo ga negirat da ne postoji, nije postigao rezultate koji su se željeli postići s njima i definitivno i ovaj zakon. I svi ovi zakoni prije njega potvrđuju jednu činjenicu, jednu ekonomsku teoriju s kojom će se složiti većina ekonomskih analitičara i ekonomista je da porezni poticaji nisu uvjet i preduvjet da bi se netko bavio nekakvom djelatnošću, jer on u principu tako i tako i dobiva nakon određenog perioda. Daleko je bitnije da mi tim poduzetnicima omogućimo da dođu do kredita, jer ako ste čitali izvješće HBOR-a pa ako ste čitali analizu onog modela A, pa A+ i modela B i C onda ste vidjeli da ključni model hrvatskog gospodarstva i hrvatskog poduzetništva je struktura hrvatskog gospodarstva, niska kapitaliziranost trgovačkih društava koja naprosto nisu u stanju podići kredit, nisu ga u stanju dobiti i automatski ne mogu pokrenut djelatnost. Međutim isto tako, nije činjenica i nije točna izjava da PDV je neutralan porez što se tiče poduzetnika, naprosto nije istina, jer kad poduzetnici nešto prodaju ili učine nekakvu uslugu ona kad dođe do krajnjeg proizvođača ili krajnjeg kupca na nju se obračunava 25% PDV-a. Ako je taj PDV za 8,7% viši nego što je bio do početka godine onda je logična stvar da jedan broj ljudi koji su trebali određenu uslugu i željeli kupiti jedan proizvod neće kupiti taj proizvod i neće kupiti tu uslugu i logičan refleks tog povećanja stope PDV-a je smanjenje potrošnje u Republici Hrvatskoj, smanjenje potrošnje u Republici Hrvatskoj. Ili ne možemo reći da za poduzetnike je neutralno povećanje cijene 20%, cijene struje 20%, cijene plina 30%, benzina u prosjeku 25 do 30% kako u kojem trenutku i na kraju grijanje od 37%. To je sve trošak njihovog poslovanja. Jer gledajte, vi imate, tvrtkama je osnovni energent koji koriste električna energija i plin. Prema tome, ako tu cijene odu gore 20% on si ih mora ukalkulirati u cijenu proizvoda i ta cijena proizvoda ide gore. Tako toj cijeni proizvoda temeljem tako povećane cijene dodate još i 8,7% povećanje PDV-a onda vam je jasno kako to itekako negativno utječe na gospodarstvo na one koji u ovom trenutku rade. I to su činjenice koje mi naprosto ne smijemo zanemariti. U svemu što smo rekli svi ovdje da ćemo podržati ovaj prijedlog zakona i da je dobro da je napravljen, da su neke stvari modificirane, da su neke stvari se prilagodile trenutku u kojem se nalazimo. Ali naprosto ne smijemo žmiriti pred ovim činjenicama. Zašto? Zato jer ove činjenice o kojima ja sad govorim guše i gase postojeće poduzetnike i obrtnike. Svatko od nas živi u realnom svijetu. Nitko se nije odvojio od tih ljudi. I vidite, prijatelje, kolege susjede kako svakodnevno jedan po jedan ili otpuštaju radnike ili zatvaraju obrte ili poduzeća. I to je razlog zašto ovaj zakon i drugi zakoni trebaju biti ovakvi kakvi jesu. Porezna politika. Ja sam prilikom izmjene onih poreznih zakona rekao da izmjena PDV-a, izmjena poreza na dohodak, uvođenje poreza na dividendu za jednu tvrtku veću u Zagrebu znači ovisno da li ima 5 ili 10000 zaposlenih u konačnici bez obzira na smanjenje doprinosa od 2% u konačnici je minus od 200, 250 milijuna kuna. Jer kad uzmete sve one troškove na koje su imali pravo odbiti pretporez, a nisu ga odbili, dakle s tog iznosa im se je povećala praktički rashodi. Kad uzmete stopu povećanja PDV-a koju su morali dići cijenu ili ako nisu digli onda ide na vlastitu, na trošak vlastite potrošnje. Kad uzmete porez na dividendu i sve ostale porezne promjene onda to nisu poticajne porezne mjere nego destimulativne porezne mjere, a ne stabilnost porezne politike. Jer imali ste priliku čuti danas hoćemo imati porez na promet nekretnina ili porez na imovinu, a sutra ga nećemo imati. Šta vi mislite da je to neutralno na tržište nekretnina koje je u ovom trenutku tako i tako u Hrvatskoj praktički mrtvo? Nije. Prozivanje ono što je kolegica Dalić danas govorila poduzetnika da ne plaćaju porez naprosto nije istina. Ja ovom Visokom domu već nekoliko puta govorim da prosječna naplata poreza u Hrvatskoj prijavljenog i utvrđenog, dakle onog što su porezni obveznici prijavili i što je inspekcija u nadzoru utvrdila u proteklih 8 godina ne računajući 2009. koja je bila krizna je 98 i pol posto. Evo završit ću s tim gospodine potpredsjedniče. Dakle, samo s tog osnova nitko ne može reći da poduzetnici u Hrvatskoj ne plaćaju porez. Ali sa takvom porukom i sa nekim drugim porukama budete sigurni da strani investitori će zaobići Hrvatsku, a to je ono najgore što nam se može dogoditi jer na žalost u ovom trenutku u Hrvatskoj ovo što govori kolega Blažeković nema dovoljno svježeg privatnog kapitala koji bi bio inicijator gospodarskog oporavka. Jer Hrvatska neće imati značajniji gospodarski oporavak sa investicijama koje se vežu na državni proračun i iz državnih poduzeća koje će sutra netko staviti u konsolidiranu bilancu države, jer onda će kolega Srđane rejting agencije reći država je previsoko zadužena, vi ste prerizični i skinut ću vam kreditni rejting. I to je razlog zašto opasnost investicija iz državnog proračuna je takva kakva je. Mi smo takav model imali od 2004. do 2007., 2008. gdje je gospodarski rast bio temeljen na tome. Naprosto, vrijeme je za novu ekonomsku politiku, vrijeme je na uklanjanje barijera privatnom kapitalu i to je jedini način da se Hrvatska gospodarski oporavi.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku. Uvaženi zastupnik Gjurković.
Uvaženi kolega Šuker, dakle i bez investicija u javni sektor i bez jakih investicija privatnog sektora Vlada Republike Hrvatske je uspjela zadržati rejting. Ovaj zakon i sve ovo što se pripremilo i što se priprema sigurno će stvoriti uvjete da poduzetništvo ide naprijed, te da nama kreditni rejting ne da se zadrži nego da ide prema boljemu.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Kolega Gjurković ja ću vam reći jedinu pravu istinu. Hrvatska u trenutku završetka pregovora kreditni rejting morao porasti i to je činjenica i to je istina od koje nitko u Hrvatskoj ne može pobjeći. Taj isti Fish i slični su nas godinama ucjenjivali sa kreditnim rejtingom i plaćali smo relativno visoku kamatnu stopu zbog toga što postoji opasnost kad ćemo završiti pregovore za ulazak u Europsku uniju. Vrlo interesantno, da ako su nam to stavljali kao problem proteklih 4, 5 godina zašto u trenutku kad smo završili pregovore nam nisu to dali kao bonus i povisili nam kreditni rejting. Nego tu je vaša politička greška. Nasjeli ste na priču da trebaju nam očuvati kreditni rejting umjesto da nam povise kreditni rejting. Jer pogledajte, Slovenija je imala daleko veći kreditni rejting od Republike Hrvatske i neke druge zemlje mogu pogledati. Pogledajte gdje su oni danas, a gdje je Hrvatska danas. I to je istina i to je činjenica i nemojte se zanositi sa uvjetnim kreditnim rejtingom. Ovo što je Fish napisao to je jako uvjetno, a vi dobro znate da nismo završili pregovore. Nismo, jer to je sve naše da se razumijemo da ne bi ispalo krivo. Nisu završeni pregovori sa sindikatima. Pitanje je šta će biti sa određenim uštedama u proračunu. Pitanje je što će biti sa zdravstvom, jer vi ste zdravstvu doslovno uzeli 2 i pol milijarde kuna. Prema tome, to je sve još veliki upitnik. Ali ja ponavljam, prema Hrvatskoj je izvršena velika nepravda i možda je tu politička greška i ove Vlade, jer u trenutku završetka pregovora nama se morao povisiti kreditni rejting. Onaj faktor sigurnosti ili kako ga vi hoćete nazvati Hrvatska je imala između tri i četiri, a Slovenci i drugi koji su ušli sa njima u Europsku uniju imali su ga 0,70 a to vam je 2 i pol postotna postotna poena veća kamatna stopa koju smo mi plaćali zato što smo bili u fazi pregovora. I to je činjenica i to je istina i to treba reći hrvatskoj javnosti. Nismo rebali plakati pred rejting agencijama, nego smo trebali reći ako nam je nešto bio minus u proteklim godinama dajte nam to honorirajte ako smo završili pregovore i ako smo ušli u Europsku uniju.
Hvala lijepo. Sljedeća rasprava će biti ona uvaženog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Evo ja ću također nešto reći o zakonu. On je u skladu sa dosadašnjom praksom otišao u hitnu proceduru. Naravno kad je donošen na Vladi imao je i jaku medijsku pratnju koja je tih dana mislim tamo negdje početkom kolovoza vrištale su naslovnice "Svako radno mjesto poticat ćemo sa 9000 eura". Naravno da to zaintegrira svakoga pa i poduzetnika. I u razgovoru sa jednim poduzetnikom pitam ga evo Vlada ide sa novim mjerama 9000 eura za novo mjesto. On mi kaže da, ovim novim poduzetnicima dajemo sve, a nas postojeće ogulimo do kraja. Rezultat svega toga bit će da neće biti ni novih, a ni nas starih. No evo ja ću nešto više i o samom zakonu jer je ovaj zakon jedan specifičan u dijelu kako je složen nomotehnički. Moram priznati da sam vidio dosta zakona dosada, međutim ovakvu nomotehniku rijetko. Ovo je prvi zakon u kojem vidim da zakonodavac ozakonjuje cilj ovog zakona pa u članku 4. navodi sljedeće: "Cilj, odnosno svrha poticanja investicija i poticanja unapređenja investicijskog okruženja je poticanje gospodarskog rasta i ostvarenje gospodarske politike RH itd." Imamo cilj, naravno uz taj cilj nemamo i kaznene odredbe jer što ako se taj cilj kroz ovaj zakon ne ostvari? Nikome ništa kao i kroz sve zakone dosada. Mislim da nije potrebno u potpunosti prvih 5 članaka uopće biti u ovom zakonu jer oni su već opisani u ovom uvodnom dijelu koji je nomotehnika svakog zakona koji dolazi u ovaj Sabor. Mislim da su bili bespotrebni i da nisu donijeli ništa osim zabune koju je izazvao članak 6. u točki 8. koju je već maloprije pročitao gospodin Šuker. Naravno da tu ima još ovih interesantnih riječi pa ću evo sad pitati uvaženu zamjenicu, ali nema je, da mi objasni što to znači bespovratna potpora koju moram vratiti? Da li je to nešto novo u hrvatskom zakonodavstvu jer kad daješ valjda bespovratnu potporu normalno je da je ne treba vratiti. Što ta riječ bespovratno uopće čini uz tu riječ potpora? Da li je bilo dovoljno napisati samo riječ potpora pa u slučaju da se nešto i krene mimo zakona da se nađe načina da se to vrati. Ovako daješ bespovratnu potporu, a onda je moraš vratiti u slučaju da si bio kriv. A tih riječi u ovom zakonu ima negdje oko 80-ak koliko sam puta pročitao. Ne znam što to znači u ovakvom obliku zakona. Bespovratna potpora koju treba vratiti. Ali dobro, kažem s obzirom da su ovaj zakon radila dva ministarstva, dva ministra moguće je da u toj koordinaciji dosta toga je ispalo. Ono što još želim reći mislim da je dosta važno je priča oko podjele koja je ovdje nespretno vidimo uvrštena, a činjenica je da se i brzalo s ovim zakonom jer već imamo ispravak kroz amandmane jednog zastupnika SDP-a, to je priča o karti regionalnih potpora koja razlikuje tri regije. Prethodne vlasti kad su donosile i kad su krenule u priču o statističkim regijama najprije su napravile pripremu. Ta priprema se financirala iz pretpristupnih fondova i ta priprema je trajala gotovo pune tri godine uz široku javnu raspravu. Nakon tri godine donesena je i prva odluka kojom se obvezalo jedino tijelo koje je moglo donijeti takvu odluku, a to je Državni zavod za statistiku koji 2007. donosi Nacionalnu klasifikaciju prostornih jedinica za statistiku. Znači jedini službeni dokument kojeg je ovlašteno donijeti donio je Državni zavod za statistiku, a temeljem široke rasprave i odluke Vlade. Nakon toga 2008. donosi se karta regionalnih potpora. 2010. Strategija regionalnog razvoja u ovom Visokom domu gdje je Hrvatska podijeljena na tri statističke regije. Nakon toga 2010., krajem 2010. Zakon o regionalnom razvoju koji prepoznaje tri statističke regije. Što mi imamo danas? Na koji način su se donijele odluke o dvije statističke regije? Nađu se dva ministra, sjednu, porazgovaraju, odu do Bruxellesa dogovore, dođu u Hrvatsku i kažu od danas dvije statističke regije. A u svim dokumentima, jedinim važećima koji se koriste za prikupljanje statistike, to nije ništa beznačajno, to je vrlo važno jer i danas život teče, i danas se dijele potpore iz svih ministarstava i sad ja pitam vlast na koji način ćemo mi izračunati onaj bruto ekvivalent moguće potpore po našim statističkim regijama. Ne postoji. Imamo vakum i odnos između tri i dvije statističke regije. A život teče dalje, do kraja godine isplaćivat će se potpore. Nijedan oficijalni službeni dokument u ovom Hrvatskom saboru na tu temu o dvije statističke regije. Da li je to ozbiljno, da li je to odgovorno prema poduzetnicima o tome neka kažem prosuđuje javnost. Mi smo rekli u HDZ-u da ćemo podržati ovaj zakon, osobno ću ga podržati. Mislim da je dobro što je evo konačno i turizam, iako smatram da zaslužuje ispravke, evo došla je zamjenica pa joj sad ponovno ponavljam nije slušala što to znači bespovratna potpora koju treba vratiti? Ali to ćete mi reći kasnije. Drago mi je da je ušao segment turizma u ovo poticanje, međutim nije mi drago što ste to ograničili na 4 zvjezdice ili 5 zvjezdica ili 4+ zvjezdice kako sam jučer čuo na saborskom odboru. Mislim da je to sužavanje mogućnosti da mi nemamo previše destinacija na hrvatskoj obali i otocima koji mogu ponuditi 4 zvjezdice ili više u smislu smještajnih objekata jer možemo mi napraviti hotel, mini-hotel, obiteljski hotel ili veći hotel sa 4 zvjezdice na nekoj destinaciji međutim ako uslužni dio i sadržajni dio te destinacije nije prilagođen takvoj strukturi turista, ljudi koji dolaze u Hrvatsku oni će doći jedanputa i sljedeće godine njih nema. I zato mislim da je dobro da 3 zvjezdice da bude također dio koji se može poticati jer to danas čini 90% hrvatskih smještajnih kapaciteta. I tu se tek daje prava potpora. Mislim da sa ove 4 zvjezdice nećemo učiniti ništa. A što je razlog tome, zbog čega ja to mislim? Je činjenica koju je danas osporio prvi potpredsjednik Vlade koji je rekao da mi dosada nismo imali poticajnih mjera u turizmu. Imali smo prvi i najuspješniji program, a to je tzv. poticaj za uspjeh koji je u 10 godina provođenja sa svega 300 milijuna kuna subvencija iz državnog proračuna otvorio 3 700 radnih mjesta, stvorio 15 000 novih smještajnih jedinica i preko 500 objekata kategorije 3, 4 i 5 zvjezdica u smislu znači kuća, hotela, apartmana i kampova. Taj program je nažalost prekinut radi nedostatka subvencija iz Ministarstva turizma i mislim da je to jedini kvalitetan pomak koji se desio upravo u turizmu i da upravo taj program treba ponovno rehabilitirati jer je kažem sa svega 300 milijuna kuna otvoreno preko 3700 radnih mjesta, a cijeli ostali dio je bila investicija privatnog kapitala. Zašto sam još skeptičan prema ovom zakonu? Vidimo da ga prati svega 15 milijuna kuna u ovoj godini za ove bespovratne potpore i kad to pretvorite u radna mjesta i nekakav prosjek od 6 tisuća eura ajmo reći od ovih 9, 6 i 3 tisuće pa podijelimo na tri to je neki prosjek 6 tisuća eura vi možete u ovoj godini subvencionirati ili pomoći bespovratno 300 radnih mjesta. Što je to u brojci koju imamo evo za 9.mjesec 301 tisuće 583 nezaposlena na kraju 8.mjeseca 2012. Godine. Mislim bez obzira na to što smo svi za mjere da hrvatski gospodarstvenici mogu doći do nekakvih mogućnosti da pokrenu taj svoj biznis da nešto naprave da će nam bez obzira na sve zakone koje imamo do sada a pokazale su i mjere ministra Mrsića da što ih je više da nam nezaposlenost raste da će nažalost i nakon ovoga zakona u 2012.godini zasigurno broj kojeg smo imali na kraju 12.mjeseca prošle godine a bio je 319 tisuća na kraju ove godine biti preko 330 i 40 tisuća na Zavodu za zapošljavanje. Evo mislim sam u kratko vrijeme pokušao reći ono što je osnovno i da bez obzira na sve podržat ćemo ovaj zakon ali mislim da nije dorečen i da nije do kraja riješio ono što je najvažnije jer moguće je da će uz sve ove mjere kojih ima puno doći do zlouporabe a onda se kasnije teško može vraćati to što se zlouporabilo uglavnom sve to završi na sudu. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Replicirati će uvažena zastupnica gospođa Ana Lovrin.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Boriću spomenuli ste nomotehniku pa bih ja tu nešto nadopunila. Naime i vi ste rekli da ćete podržati ovaj zakon i klubovi su se izjasnili da će ovaj zakon podržati evo kao što je to rekao predsjednik kluba SDP-a kao jedan pokušaj da se nešto učini za promjenu gospodarske slike u Hrvatskoj. Ali kada ćemo već podržati donošenje ovog zakona onda bismo stvarno trebali donijeti zakon koji je i provediv. Neka me gospođa zamjenica ministra ispravi ako imam krivo, ali ovaj temeljni tekst zakona u članku 8.kada govori o maksimalnim potporama po regijama zapravo dobro rekao jer je krenuo od odluke od karti regionalnih potpora kakva je sada na snazi. Ja sam u pauzi pregledala Narodne novine i nisam nigdje našla da je donijeta nova odluka o karti regionalnih potpora. Stoga se zakona i ovaj amandman ne poziva na oznaku akta jer toga akta očito još niti nema. Kako je ministar Maras rekao da će podržati amandman Vlada će podržati amandman zastupnika Pandeka, a on se poziva isključivo na kartu regionalnih potpora ne navodeći ni broj ni klasu ni akt ni datum od kada dakle ne zna se koja. Premnijeva se postojeća. Međutim postojeća na današnji dan a vjerojatno na dan donošenja ovoga zakona je na snazi odluka o karti regionalnih potpora iz 2007.koja se poziva na nacionalnu klasifikaciju prostornih jedinica za statistiku i poziva se na tri prostorne jedinice. U međuvremenu je donijeta nova nacionalna klasifikacija koja određuje dvije jedinice na drugoj razini dakle dvije statističke regije ali sukladno tome nije donijet posljedično akt odnosno odluka o karati regionalnih potpora. Stoga se ne zna na koju karatu ako se prihvati ovaj amandman koja će to karta biti, a ako bude koja je jedino moguća a to je postojeća ona će se pak pozivati na ukinutu klasifikaciju jedinica za statistiku.
Hvala lijepo. Odgovor će dati uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Mislim da smo više-manje i ja i gospođa Lovrin objasnili o čemu se tu radi i naravno da to sada svima jasno izgleda neorganizirano i nedobro pripremljeno. Jer činjenica jest da mi još uvijek službeno imamo tri statističke regije i da će proći dosta vremena da se to ozakoni kroz potrebne akte. Međutim ovaj akt već derogira sve ostalo što imamo prije doneseno. No ja bih još htio dodati kada imam još malo vremena ono što sam možda i zaboravio reći da bez obzira na sve zakone koje smo do sada imali činjenice govore sasvim suprotno i osnovni problem je negdje dolje na terenu to su jedinice lokalne samouprave i bez obzira kakve mi akte donosili ovdje i zakone i poticaje i široku lepezu mogućnosti za poduzetnike mi imamo kočnicu dolje na jedinicama lokalne samouprave, neka se ne uvrijede gradonačelnici i načelnici ali ima primjera reći ću primjer sa svojeg otoka gdje jednostavno gradsko vijeće donese odluku da vi ne možete napraviti gospodarski objekat veći od 300 metara kvadratnih pa vi sada tamo pokrenite proizvodnju pokrenite bilo kakvu gospodarsku aktivnost i na temelju svih zakona koje mi do sada imamo. Jednostavno nemoguća misija. Slažem se s time da možemo imati široku lepezu mogućnosti međutim ako se taj problem ne krene rješavati s donje razine iz baze imat ćemo puno odlazaka kao zadnji odlazak u Labin da bi se pokušavalo nagovarati jedinice lokane samouprave da prihvaćaju investicije da bi ih se tjeralo da to rade a rezultati će biti za 5, 10 iil 15 godina bojim se da će to tada biti kasno. Hvala
Hvala lijepo. Sada će nas sa svojom raspravom upoznati uvaženi zastupnik Ante Babić.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovana zamjenice ministra. Danas sam pozorno pratio izlaganje prvog potpredsjednika Vlade gospodina Čačića i ministra Marasa pa je gospodin Čačić između ostalog rekao pozvali smo sve relevantne ulagače i subjekte i na povećanju ulaganja se to ne događa. Razgovarao sam i upravo sam završio neke sastanke za navodnjavanje, mi moram pojačati suradnju prema investicijskim centrima, noviteti. Znate imamo dvije investicije od 100 milijuna USA dolara od Plive i on je stajao, stajao, stajao i stoji i sada već 9 mjeseci. A onda je ministar Maras još dodao da će ovaj zakon dramatično poboljšati situaciju valjda kod ulaganja. Mi smo destimulirali ljude kod ulaganja a oni samo štede. U svom ekspozeu je to realno i objektivno prikazao gospodin Domagoj Milošević koji je rekao da je globalna kriza koja je pogodila i RH da nitko ne ulaže da je pad konkurentnosti ali da treba misliti i na one koji su tu da prežive. Isto tak je rekao da skoro ulazimo u EU i da moramo paziti odnosno da ćemo bitno osjetiti odljev visoko obrazovanih ljudi a mislim da će to najviše osjetiti ministar zdravlja Ostojić. Unapređenju investicijskog okruženja u Republici Hrvatskoj ne doprinose samo i isključivo određena zakonodavna rješenja sa svim poticajnim i financijskih mjerama, odnosno taj tzv. normativni optimizam. Mislimo da ćemo sve riješiti određenim zakonskim rješenjima te da zapreka za investicije, određena zakonska rješenja pa ih često i ad hoc mijenjamo. Naprotiv, negativnom investicijskom okruženju upravo doprinose ta pravna nesigurnost, nefunkcioniranje i sporost pravosuđa te česte i nepredvidive promjene poreznog sustava i porezne politike, o čemu se ponekad daju ishitrene i kontradiktorne izjave od strane vladinih dužnosnika. Ove se zapravo vladine odluke ponekad odnose sa retroaktivnom primjenom. Sjetite se samo dodatnog oporezivanja dividende koje potencijalnim investitorima šalju veoma negativne poruke za uvjete pod kojima bi krenuli u određene investicijske projekte, a u investicije to svi znamo idu zbog kapitala, zbog dobiti. To jest logika kapitala, što manje uloženog, a što veće dobiti. Nitko investitorima ne pruža nikakva jamstva da su uvjeti pod kojima su krenuli u određene investicijske projekte i iste završili te počeli ostvarivati određenu zaradu poštujući sve propise Republike Hrvatske da jednog dana, budući da su se obogatili, nekome zbog toga ne postanu suspektni i da im se nekim budućim poreznim škarama kroz tzv. dodano oporezivanje bogatih ne uzme cjelokupna zarada koju su ostvarili kroz takvu investiciju. To je prirodan strah investitora jer je ovo već viđeno u Republici Hrvatskoj. Uostalom, to nije nepoznata činjenica. Poznato vam je od svih susreta kako s gospodarstvenicima u Republici Hrvatskoj i s onima iz inozemstva. O tome vam govore i studije respektabilnih međunarodnih institucija. To ne govore samo vama u Vladi, to govore i nama saborskim zastupnicima koji se susrećemo sa potencijalnim investitorima gotovo svakodnevno i koji nam s obzirom na postojeće uvjete i najave promjene uvjeta se žale o dodatnom zahvaćanju poreza na dohodak, dodatnom oporezivanju isplaćene dobiti, kontinuiranom spekuliranju o Zakonu o porezu na imovinu ili kako to voli reći ministar Linić Zakonu o nekretninama, kao da to nešto bitno mijenja. Pa recite mi molim vas, koji će to normalni investitor doći u državu u kojoj se stalno mijenjaju porezni zakoni, uvode se nove porezne stope i ulagati svoj kapital. To po logici može biti samo onaj sumnjivi kapital. U takvim uvjetima onima koji imaju kapitala najsigurnije je svoj novac držati u banci jer porez na kamate nitko ne spominje. Dapače, Vlada i Vladini dužnosnici kategorički odbijaju moguće uvođenje poreza na kamatu što nije dobro. I po sve sudeći, i oni koji imaju kapital najsigurnije je novce uložiti u banku. Ovo nije reklamiranje banaka, to je ono što najmanje želim, a sad mislim na investitore. S obzirom na politiku kamatnih stopa u Hrvatskoj je to jedino najsigurnije. Njima je time zajamčena kakva takva dobit, a ulaganje u bilo kakvu investiciju nosi sa sobom velike rizike pa i one rizike o kojima sam ovdje unaprijed govorio. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku. Uvaženi zastupnik Dražen Đurović.
Zastupniče Babić, u moru poreza koji su uvedeni evo vi još sad na kraju zazivate i porez na kamate na štedne uloge. Pričekajte dok prođe porez na nekretnine, dok se rasprodaju nekretnine i dok se novac od nekretnina pospremi u banke, doći će i porezi na kamate na štedne uloge. Ali nemojte ga zazivati, već imamo dovoljno poreza. Više nema što nije oporezovano, još zazivati porez na kamate. Doći će on, nažalost doći će ali mislim da ga nemamo potrebe zazivati. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeća za raspravu je uvažena zastupnica gospođa Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Poštovana zamjenice ministra, kolegice i kolege. Evo nakon više od osam mjeseci rada ove Vlade i ovog Sabora konačno možemo reći da u rukama imamo jedan konkretni zakon koji bi trebao pokrenuti investicije i dugo očekivani investicijski bum prvog potpredsjednika Vlade, gospodina Radimira Čačića. Pohvalila bih poticajne mjere koje su obuhvatile i male, tzv. mikropoduzetnike, a uključile i projekte investiranja i jačanja konkurentne sposobnosti i u turističke aktivnosti, investicije u hotele, turistička naselja, kampove, zdravstveni, kongresni, nautički ili kulturni turizam. Međutim, pišete da će se ovim zakonom između ostalog osigurati potrebni pravni okvir za ravnomjerni regionalni razvoj Republike Hrvatske. Složila bih se sa svim onim što je rekao kolega Borić i kolegica Lovrin, ali dozvolite samo jednu rečenicu. Smiješno je da ste u kolovozu kad ste ovaj zakon dostavljali Saboru predlagali tri, mjesec dana nakon toga sada dvije regije, a možda u listopadu svi budemo jedna regija. Ja bih nešto više rekla o članku 9. i zapošljavanju. Ovaj zakon bi trebao osigurati potreban okvir i za veću zaposlenost i sigurno da će se omogućiti nova zapošljavanja. U prvo vrijeme zaposlit će se i arhitekti, građevinari, električari, vodoinstalateri, a potom i proizvodni i turistički djelatnici. Međutim, prilikom donošenja ovog zakona ne bi trebali biti previše euforični jer treba vidjeti što će od toga ostati za koju godinu. Ovim zakonom obvezujemo se investitorima koji ulože do milijun eura stopu poreza na dobit umanjiti za 50% na 10 godina uz uvjet otvaranja svega 5 novih radnih mjesta. Za investicije od 1 do 3 milijuna eura smanjenje od 75% na 10 godina za svega 10 radnih mjesta. Čak 100%-tno oslobađanje poreza na dobit za investiciju preko 3 milijuna eura, ponovno na period od 10 godina za 15 radnih mjesta. Čak se obvezujemo i na porezne poticaje i onima koji neće otvarati nova radna mjesta. Ovim zakonom omogućavamo veliki investicijski bum sad i odmah, čak i zapošljavanje, a potom. Treba znati da je danas 305 tisuća 685 nezaposlenih. Čak i u kolovozu u tijeku turističke sezone broj novo prijavljenih je bio za gotovo 3000 osoba veći nego broj zaposlenih u istom mjesecu. Broj nezaposlenih je bio za 5,7% veći nego u kolovozu prošle godine iako je aktivnom politikom zapošljavanja zaposleno 21000 osoba. Zato bih voljela da je uz prvog potpredsjednika Vlade, bar u onim prvim satima gospodina Čačića i ministra poduzetništva i obrta gospodina Marasa bio i ministar rada gospodin Mrsić. Jer ovaj zakon nas i obvezuje. Što će se dogoditi u narednim godinama? Jednom stečeno pravo više investitoru ne smijemo oduzeti. Treba znati da ako se ovaj zakon usvoji da tada za sve ove investitore ne smije biti nikakvih promjena. Sada se obvezujemo osloboditi ih u sto postotnom iznosu poreza na dobit za narednih 10 godina, a podsjetimo porez na dobit je razlika prihoda i rashoda i mnogi uspješni poduzetnici kako bi izbjegli plaćanje poreza na dobit povećavali su svoje rashode ili bolje reći investirali, trošili. Sada to neće činiti kad ih država oslobađa tog poreza. Uz to će nam izostati i prihod poreza na dobit, izostat će i neki drugi prihodi po nekim drugim osnovama. Za 10 godina zbog poreznog poticaja bit ćemo uskraćeni za porez na dobit, a zbog tog manjka prihoda imat ćemo svega 5, 10 ili 15 više zaposlenih, a mogli smo ih imati i više. Odredbe ovog zakona članka 9. ovi porezni poticaji nisu sadržaj odredbi propisa Europske unije što znači da ih možemo sami kreirati. I tako iako stoji da su sredstva potrebna za provedbu ovog zakona osigurana u državnom proračunu u 2012. u iznosu od 15 milijuna kuna mislim da je puno značajnije vidjeti koji će nam iznosi trebati u proračunima 2013., četrnaeste i narednih 10 i više godina s obzirom da će poticaji za sadašnje investicije imati financijske učinke na proračune i tih godina. Da li ćemo ova današnja obećanja i za 10 godina moći pratiti i u ovom obliku mislim da ostavljamo obveze nekim budućim generacijama. I na kraju, jako je dobro zamišljeno uklanjanje administrativnih zapreka za pravovremeno ostvarivanje investicijskog projekta u roku od 45 dana. Najčešće zapreke su prostorni i urbanistički planovi, a za njihovu izmjenu lokalna samouprava prema Zakonu o javnoj nabavi samo za raspisivanje natječaja i ugovaranje pod pretpostavkom da su sredstva predviđena proračunom treba više od 45 dana. Da li će tada za ove investicije važiti i neki drugi zakon ili će ovi rokovi biti puko slovo na papiru.
Hvala lijepo. Sljedećih 10 minuta o zakonu će, o prijedlogu će raspravljati uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo zamjenice ministra. Pa ja ću se u svojoj raspravi uglavnom usredotočiti na ono što nije ovim zakonom riješeno. U jednom dijelu nije ni u djelo,krugu i obuhvatu ovog zakona. Zbog toga mislim da, premda jest namjera i tekst zakona prilagođen potrebama poticanja investiranja u Republici Hrvatskoj, bez sređenog pravnog okvira u cijeloj državi ovaj zakon može ostati mrtvo slovo na papiru pogotovo ako je riječ o greenfield investicijama. Naime, pod tim sređenim pravnim okvirom u Hrvatskoj podrazumijevam sve one pretpostavke koje omogućuju poticanje ulaganja, brzo ulaganje koje ako nisu sređene u svakom slučaju destimuliraju investitora i bilo kakvu investiciju. Naime, radi se o nesređenim katastarskim i zemljišnim knjigama. Poznato je da je 90% Republike Hrvatske uglavnom oslonjeno na katastarsku izmjeru koja je vršena prvom polovinom 19. Stoljeća i na temelju te geodetske izmjere izrađena je zemljišna knjiga, odnosno gruntovnica. I to je u najvećoj mjeri prepreka ne samo stranim investitorima i ulaganjima koja vrše strani investitori. To je prepreka i domaćim investitorima, a to je praktično prepreka i kad mnogi od hrvatskih građana žele graditi vlastite stambene objekte. Prema dinamici kojom je vršena nova izmjera u Republici Hrvatskoj od stvaranja neovisne Hrvatske do danas trebalo bi još negdje oko 200 godina da bismo mogli izvršiti novu geodetsku izmjeru i katastar nekretnina. Jer u Hrvatskoj ima 3 i pol tisuće katastarskih općina, a u proteklih 23 godine tek je svega 3% odnosno od 100 katastarskih općina izvršena nova geodetska izmjera, izrađena nova zemljišna knjiga što je vrlo, vrlo velika prepreka bilo kakvom ozbiljnijem ulaganju, odnosno bilo kakvim greenfield investicijama. Pored toga jasno tu dolaze i još uvijek veliki broj nedonešenih prostornih planova na razini jedinica lokalne samouprave pa onda jasno uz nesređenu zemljišnu knjigu, uz nesređeni katastar, uz nedonešene prostorne planove teško je očekivati veliki investicijski zamah u Republici Hrvatskoj. Ono što također želim reći da smo u prošlom sazivu donijeli zakon o turističkom zemljištu. Taj zakon je bio također jedan od zakonskih akata koji je trebao potaknuti ulaganja postojećih hotelskih kuća na zemljištu kojim se u ovom trenutku koriste. I postavljam si pitanje nama, a prvenstveno Ministarstvu turizma i AUDIO-u da li je i u kojoj mjeri se taj zakon provodi, kada će početi koncesioniranjem turističkog zemljišta za hotelske kuće. I da li je još uvijek ova Vlada stoji na tom zakonu jer smo ovih dana čuli da se u Ministarstvu turizma razmišlja i o izmjeni tog zakona na način da se turističko zemljište koje je prema postojećem zakonu trebalo ići u koncesioniranje, da se razmišlja ozbiljno o prodaji najvrjednijeg građevinskog zemljišta u Republici Hrvatskoj hotelskim vlasnicima, vlasnicima hotela, hotelskih objekata koji su, odnosno turističkih objekata koji su na obali. O tome smo već nešto čuli, a mislim da bez sređivanja turističkog zemljišta nema većih ulaganja upravo na prostoru, na najvrednijem prostoru a to je obalno zemljište koje u pravilu i čini turističko zemljište na kojemu se događa 90% hrvatskog turizma. No, ono što također želim reći to sam rekao jutros u replici gospodinu ministru da je pad gospodarskih aktivnosti u Hrvatskoj u velikoj mjeri uvjetovan i izostankom bilo kakvih investicija, a posebno onih investicija koje su već bile otvorene neke u vrlo visokoj fazi realizacije. Pa onda svakako da to doprinosi daljnjem urušavanju hrvatskog gospodarstva, u prvom redu građevinskog sektora. Ja sam samo za Dubrovačko-neretvansku županiju nabrojao nekoliko projekata kao što je projekt Kupari koji je vrlo usko povezan sa onime što sam maloprije govorio o Zakonu o turističkom zemljištu i provedbi Zakona o turističkom zemljištu. Govorio sam da je Ministarstvo zaštite okoliša i prirode zaustavilo izgradnju Županijskog centra za gospodarenje otpadom iako smo u pregovorima oko zatvaranja Poglavlja – Okoliš prihvatili se obveze da 2018. godine zatvorimo sve otvorene deponije, izgradimo županijske, odnosno regionalne centre za gospodarenje otpadom mi u Dubrovačko-neretvanskoj županiji ne znamo koji i na kakav će način Vlada nastaviti sa aktivnostima oko omogućavanja zbrinjavanja otpada na području Dubrovačko-neretvanske županije. Nadalje, spomenuo sam i autocestu do Ploča. Meni je neshvatljivo da evo autocesta koja je trebala biti gotova pred sezonu 2012. godine prema stanju radova na autocesti do Ploča neće biti završena ni do početka iduće sezone i ne znam na koji način evo Vlada ima namjeru i Hrvatske autoceste priključiti krajnji hrvatski jug na mrežu autocesta u Hrvatskoj. Spomenuo sam jutros i Pelješki most, onda mi je ministar replicirao kako je taj most pet puta otvaran. Ja bih molio gospodina ministra ako mi može dostaviti datume tih pet puta otvaranja Pelješkog mosta i mene bi to živo interesiralo, ali ono što u ovom trenutku ja doista ne znam to je kakav je stav Vlade kad je u pitanju Pelješki most. Je li Vlada doista misli raditi Pelješki most ili je ova studija koju bi trebali u iznosu od 200 tisuća eura financirati iz EU opravdanje za apsolutno odustajanje od Pelješkog mosta? Naime, nije rečeno da će se izrijekom nije rečeno, nije kazano da će se Pelješki most graditi nego ovisi o studiji koja bi trebala ukazati je li opravdanije graditi Pelješki most ili je opravdanije graditi koridor kroz područje, kroz prostor Neuma. Da je bilo raditi prije izgradnje autoceste Zagreb-Split studiju o opravdanosti izgradnje ili prije početka gradnje autoceste prema Osijeku, prema Đakovu, da je bilo izraditi prema Sisku ili prema bilo kom hrvatskom gradu koji je spojen na mrežu autocesta nitijedna studija ne bi pokazala opravdanost jedne izgradnje autoceste jer se niti jedna investicija u cestogradnju ne može mjeriti samo njezina opravdanost utvrđivati samo na temelju prometa na toj cesti. Autocesta i svi javni infrastrukturni radovi po svojoj kompleksnosti potiču sve moguće gospodarske grane i ne bi Hrvatska bila lider na Mediteranu kad su u pitanju turističke sezone da nema ovakve izgrađenosti autocesta, a da je bilo čekati opravdanost koju bi pokazala studija te se autoceste nikada ne bi gradile. Na nama je u hrvatskoj politici, u Hrvatskoj vladi da kažemo hoćemo li spojiti krajnji jug Hrvatske mostom preko svog vlastitog teritorija ili ćemo zauvijek biti oslonjeni na koridore, ceste koje prolaze preko tuđih država. I evo jučer je čini mi se u Bruxellesu naša ministrica vanjskih poslova obavila razgovore sa ministrom vanjskih poslova Lagumdžijom BiH u kojemu se ponovno otvorilo pitanje visine Pelješkog mosta je li i kad je Hrvatska pregovarala sa BiH o Pelješkom mostu, a onda je u jednom od središnjih Dnevnika sinoć rečeno kako ministarstvo nema u arhivi bilo kakvih sporazuma sa susjednom državom. Pa evo ja ovim putem želim jasno ministru poručiti da u ministarstvu ima taj predmet, ima ta usuglašena bilješka sa BiH, ovdje je i klasa 080-01/06-01/22 ur. broj 530-01-06-1 od 15. veljače 2006. Upravo u tom predmetu postoje cjelokupna korespondencija, zapisnici sa svih sastanaka koje smo održali sa susjednom državom i sa kojom smo utvrdili sve bitne elemente Pelješkog mosta. Stoga me čudi zbog čega sada evo se ponovno razgovara o nečemu što je već dogovoreno, utvrđeno, a siguran sam da susjedna država neće odstupiti od onoga što je potpisano prije nekoliko godina. Prema tome s time ću i završiti, bez investicija, bez sređenih prostornih planova, bez sređenog katastra, bez sređene zemljišne knjige ovi su zakoni dobrodošli, ali će kad su u pitanju greenfield investicije ostati mrtvo slovo na papiru. Pogotovo će ostati mrtvo slovo na papiru tamo gdje sada već postoji veliki interes, a to su turistička zemljišta koja nisu do kraja dovršena, koja nisu uređena, koja nisu koncesionirana i koja ne onemogućuju ulaganje na tom najvažnijem, odnosno najvrjednijem prostoru u RH.
Hvala lijepo. Očito je ovo izlaganje uvaženog zastupnika Branka Bačića pobudilo veliki interes jer imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Mladena Marelića.
… [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]] i potaklo me izlaganje kolege Bačića. Mislim da netko zaboravlja tko je osam godina bio na vlasti, bio je u izvršnoj vlasti. Moram ga podsjetiti jer imam osjećaj da nešto brzo zaboravlja. Ako se prisjetimo da je Pelješki most koji ima dosta priče o njemu započeo Ivo Štrlje i plakati su davno bili kad su nam se izrugivali sa tima plakatima na njemu je bio Ivo župan koji povezuje. Tad se HDZ sa svojim partnerima ismijavao na tome. A da ne bude tako ugovor koji je počeo raditi napravljen je, vrijednost mosta milijardu 945 milijuna 383 tisuće i 829 kuna. Do danas, odnosno do 5.06.2010. kad je HDZ zatvorio gradnju mosta investicija je napravljena 3,85%. Znači 3,85% građevinskih radova, odnosno 75 milijuna građevinskih radova. Da još bude bolje konzorciji koji su radili te radove zatražili su odštetu 119 milijuna. Da ne bude to sve priča o povezanosti naše županije. Ja vam mogu reći da sam na predzadnjoj skupštini pitao župana koji projekt od cesta, autocesta, brzih cesta imamo danas u županiji? Odgovorio je ja ne znam, to nije moj posao. Tako radi jedna župan a tako rade i kolege jer nijedan projekt ceta na području Dubrovačko-neretvanske županije autoputa brze ceste ili bilo što ništa nije napravljeno tako da ni metra nije projektirano ni ikakvu tehničku dokumentaciju nema [[Upadica: Vrijeme.]] Evo to je danas stanje na tom dijelu. A da ove drugo stanje što je govorio o trajektima to su pokušali spustiti ali nije uspjelo. Hvala.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo ja sam i očekivao da će mi gospodin Marelić replicirati pa ću mu vrlo rado odgovoriti. HDZ je svoj rad dobar ili loš prošla na dva testa 2007. i 2011. godine prema tome hrvatski su građani o tome rekli ono što su mislili i to vama ne može biti opravdanje u 9. ili 10. mjesecu obnašanja vlasti da svoje neuspjehe još uvijek provlačite kroz rad hrvatske Vlade koju je vodila HDZ-a. Što se tiče inicijatora oko izgradnje mosta onda gospodine Mareliću ja ću vas podsjetiti da je Hrvatski sabor donio Strategiju prostornog uređenja RH 1999.godine i već tada je u tom pogledajte malo strategiju a tada je na vlasti bila također HDZ kada je ta strategija donesena, a strategija je rađena dvije godine tako da je 1998. godine u Hrvatskom saboru i tu ću izvaditi stenogram sa sjednice Hrvatskog sabora kada je gospodin Luka Bebić predložio gradnju mosta i tada je bilo određenih problema i u samom klubu HDZ-a. Treća stvar, nije točno da je potrošeno 30, 40 milijuna. To mogu govoriti samo ljudi koji ne znaju pojma nemaju o mostu. U most je uloženo 330 milijuna kuna, 15% investicije ta su sredstava uložena na geomehanička mjerenja, istraživanja na prostoru gdje će se most graditi. Uloženo je u davanje avansa hrvatskom konzorciju, uloženo je nadalje u izradu studije utjecaja na okoliš, uloženo je na cjelokupnu projektu dokumentaciju a to ćete se složiti jer najzahtjevniji projekt u RH. Mi smo … financiranje za 2012.godinu predvidjeli u prvih 4 mjeseca 75 milijuna kuna što je za cijelu godinu iznosilo 330 milijuna kuna. Hrvatske ceste te novce imaju a nemaju gdje potrošiti i onda su i sporazumom dostavili ŽUC-u jer Županijska uprava za ceste ta sredstva mogu trošiti jer imaju projekte a nažalost Hrvatske ceste te novce nisu imali gdje utrošiti. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeći se za repliku javio uvaženi zastupnik Ante Babić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Bačiću rekli ste da izgradnjom autocesta došlo do velikog gospodarskog razvoja hrvatskog juga što je točno i tome sam svjedok. No znadete li da je ove godine na autocestama RH u odnosu na prošlu manje 400 tisuća automobila a hvalimo se dobrom turističkom sezonom. Zbog čega? Došlo je do povećanja putarina, a time smo napravili zaustavljanje gospodarskog razvoja a i sigurno novih investicija. Hvala.
Na repliku će opet odgovoriti uvaženi zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine Babiću. To sam rekao u svom uvodnom izlaganju da su Hrvatske autoceste praktički bile glavni hrvatski izvozni proizvod jer su omogućile da Hrvatska već godinama ima rekordnu turističku sezonu jednu za drugom. To prvenstveno trebamo zahvaliti izgradnji mreža autocesta u RH i nije dobro da u vremenima kada hrvatska Vlada nema mogućnosti ulaganja u druge projekte da nije nastavila sa izgradnjom autocesta. Primjerice, mi danas u Dubrovačko-neretvanskoj županiji nemamo ni milimetra autocesta a postoji kompletna dokumentacija, postoji i trasa utvrđena u županijskom prostornom planu da se izgradi autocesta od Doli prema Osojniku i na taj način konačno i Dubrovnik bude imati tu mogućnost da bude spojen na mrežu autocesta. Prema tome ako bi očekivali da studije opravdanosti izgradnje omoguće ili budu potpora izgradnja autocesta nikada se u Hrvatskoj ne bi izgradila niti jedna autocesta. Stoga i danas u ovim vremenima krize i recesije tako veliki javni radovi sigurno bi potaknuli i spasili bi hrvatsko građevinarstvo koje je u ovom trenutku doista na koljenima gdje je preko 40 tisuća zaposlenih u građevinarstvu ostalo bez posla.
Hvala lijepo. Sljedeću repliku ima uvaženi zastupnik Božidar Kalmeta.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolegi Bačiću da potvrdim ono što je on kazao i da malo nadopunim i da kažem ustvari zašto je tada dogovoreno i potpisano sa BiH stranom visina mosta 55 metara. Jasno da je što je most niži da je njegova cijena i niža. I da je bilo moguće da on bude 20 metara visok ovako ili 30 međutim BiH ima pravo po Međunarodnom pravu mora tzv. neškodljivog prolaza iz Neuma iz onog akvatorija oni hoće ići na otvoreno more oni zemlja preko čije … oni moraju proći mora im osigurati tzv. pravo neškodljivog prolaza. U tom smislu smo mi razgovarali sa Vijećem ministara BiH, a Vijeće ministara BiH je formiralo jednu ekspertnu skupinu koja je s našom ekspertnom skupinom u kojoj je bio kolega Bačić i još neki drugi kolege eksperti razrovali oko toga. I ono što se moglo dogovoriti i na što su BiH strana pristale bila je visina 55 metara jer su oni rekli da to njih onda zadovoljava da mogu unutra ulaziti ne znam u posjet strani ratni brodovi, cruzeri itd. i odatle ta visina od 55 metara i to je potpisano i taj dokument postoji i ako se bude uspjelo u pregovorima koji očito slijede ta visina spustiti dapače. Ja ću prvi to podržati jer će sigurno onda cijena mosta biti niža jer je onda lakši temelj itd., itd. ali činjenica je da mi ono što smo mogli uspjeti i što je BiH strana popisala to je visina mosta 50 metara. Evo hvala lijepa.
Hvala lijepo. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Tako je kolega Kalmeta. Sve ovo što mi danas ovdje govorimo napisano je u prijedlogu rezolucije o načelima prometnog povezivanja Dubrovačko-neretvanske županije u funkciji uspostave ustavnopravne jednakosti svih građana Republike Hrvatske. No nažalost u dnevnom redu je za sada predviđena kao 60.-ta od 65 točaka. Ona će kako budu druge točke dolazile bit pomaknuta tako da bi se možda prije nagradio Pelješki most nego što ćemo mi o njoj raspraviti. Ali kad već govorimo o Pelješkom mostu i o osam godina HDZ-ove vladavine onda moram reći da je Pelješki most u građevinskom smislu jedna od najzahtjevnijih investicija koje su ikada projektirane na području Republike Hrvatske. Kada je 2004. godine počelo se razmišljati ozbiljnije o izgradnji Pelješkog mosta tada o mostu nije bilo niti … rješenja niti je bilo ičega. Mi smo, ono što je maloprije spomenuo gospodin Kalmeta, 7. prosinca 2006. godine nakon godinu dana pregovora sa BiH tek utvrdili osnovne parametre mosta, a to je njegova visina 55 metara i 200 metara širine plovnog puta koji bi osigurao neškodljivi prolaz BiH u/iz luke Neum. Prema tome, tek 2006. se moglo početi razmišljati i to krajem 2006. o izgradnji Pelješkog mosta ozbiljnije, nakon čega je rađeno jedno rješenje, na temelju njega Studija utjecaja na okoliš zajedno sa bosanskom stranom zbog prekograničnog utjecaja izgradnje tako velike građevine. Nakon toga kad je i to utvrđeno izvedbeni projekt, studija opravdanosti izgradnje Pelješkog mosta, nakon toga natječaj i kad se sve to završilo prošlo je 5,5 punih godina od prvog trenutka kad je napravljeno prvo idejno rješenje. Prema tome, o tome kako je netko gradio, 8 godina bio na vlasti a nije uspio napraviti most trebao bi znati što znači pripremiti u građevinskom smislu takvu jednu veliku investiciju, a da ne kažem koliko je vremena potrošeno da bi se ispitali temelji mosta s obzirom na kompleksnost morskog dna u tom prostoru.
Hvala lijepo. Sljedeću repliku ima uvaženi zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Čini mi se da smo malo i ako je povezano sa ovom točkom dnevnog reda ali smo malo otišli na Pelješki most tako da je jasno da je i to vrlo važno. Ono što je gospodin Bačić rekao da je nesređeni katastar i gruntovnica jedan od glavnih uzroka i mogućih kočnica provedbe ovoga zakona to je sasvim točno. No kada se ova Vlada formirala onda je prvo prepisala europske namjere o investicijama i to investicijama u obnovi fasada zgrada sa energetskim onim, u smislu energetski štedljivih zgrada. To se u Europi priča već godinu, dvije dana, nikakva novina nije niti je nešto što je ova Vlada izmislila sama od sebe i objekti u energetici. Dakle to se priča i u Europskom parlamentu, na odborima Europske unije i to je jednostavno prepisano kod nas. Kakav je uspjeh izgradnje i obnove fasada u tom smislu energetske štednje znamo i sami, nikakav. Koliko je zgrada do sada potpisano, koliko je na taj način izgrađeno, ja koliko znam vrlo, vrlo, vrlo malo. Nadalje, ono što je Hrvatskoj potrebno to je također i investiranje upravo u infrastrukturu i to u smislu upravo poticanja graditeljstva, a graditeljstvo i je točno da je Pelješki most jedna od investicija koja bi mogla biti kotač, zamašnjak našem graditeljstvu, ali isto tako i kanal Dunav-Sava o kojem ova Vlada više kako je stupila u siječnju ili kad, prije Nove Godine, prije Božića, nijedne riječi nije prozborila. A sušu imamo, govorimo o štetama od suše, govorimo o domaćoj proizvodnji hrane, govorimo o poskupljenju, o inflaciji zbog poskupljenja hrane…
Vrijeme.
Međutim o kanalu Dunav-Sava niti jedne jedine riječi, nitko ne spominje. Suglasan sam s time da se Dubrovačko-neretvanska županija, počevši od Vitaljine, Dubravke, Grude, Molunta, Popovića, Cavtata i nadalje prema sjeveru, SZ, poveže sa maticom zemljom, sa ostatkom Hrvatske…
Vrijeme.
Jer zaista tada bismo bili država koja ima na svakom svom djeliću, dakle ima neprekinuti tok, neprekinuti tijek prometa. I nikakva BiH nema pravo niti se na to treba pozivati da zaustavi gradnju Pelješkog mosta.
Vrijeme.
O Škojima ili kako ono kaže netko iz Vlade o kamenčićima, zanimljivi izraz kamenčićima i o polutok Kleka, o tome da ne pričamo.
Premašili ste značajno vrijeme.
Jesam, ispričavam se gospodine potpredsjedniče i kolega. Evo malo sam se dao u raspravu.
Hvala lijepo. Evo odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Slažem se s vama kolega Grubišić da je ažurirana zemljišna knjiga i katastar preduvjet bilo kakvom investiranju i točno je kako ste sami rekli da je Vlada prije par mjeseci najavila grandiozan projekt uređenja fasada radi podizanja energetske učinkovitosti javnih zgrada u RH i taj je projekt doživio potpuni fijasko. S obzirom da nema puno zainteresiranih ja predlažem Vladi da onda možda uredi fasadu Sabora i Vlade jer su doista kad se pogledaju fasada i Sabora i Vlade zahtijevaju ulaganje. Ali bih htio samo još jednu stvar reći, a to je da predlažem Vladi da, vrlo brzo ističe rok važenja Zakona o postupanju i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja, a taj zakon je polučio veliki uspjeh jer bitno smanjuje proceduru ishođenja građevinskih dozvola za zgrade preko 400 kvadrata i za poljoprivredne objekte preko 600 kvadrata kako ne bi mnogi ljudi koji upravo, mnogi investitori koji tim zakonom se koriste doista došli u poziciju da se i njima odugovlače postupci izdavanja akata za vađenje bilo građevinskih dozvola bilo rješenja za gradnju.
Hvala lijepo. I zadnju repliku ima potpredsjednik ovog doma, gospodin Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Evo samo bih se kratko osvrnuo na navode kolege Bačića, sređivanje zemljišnih knjiga, prostorni planovi. Bilo je još tu nekih govora o građevini kao možda najkvalitetnijem potencijalu što se tiče investicija, ali i poznavajući stanje u našem građevinskom sektoru. Naime, i sam kao gradonačelnik susretao sam se sa tim problemima u dva mandata. Bilo je teško. Sređivanje gruntovnih knjiga, prostornih planova, pogotovo što se tiče ishođenja suglasnosti nadležnih ministarstava kad smo morali čekat po godinu i pol, dvije. Nadam se da se takve stvari neće ponavljati sada. Ali isto tako hipotetski, nije mi završio ali možda hoće iduće godine ako ne bude po dobru, da netko drugi dođe na kormilo mojega grada ili ako ja nastavim, nebitno. Ako dođe netko drugi i sjedim u gradskom vijeću i negativno govorim o tome kako netko nije uspio za 6 mjeseci, za 9 mjeseci srediti nešto što ja nisam uspio srediti za 2 mandata ili 3 ili još i više. Amnezija, da li da, da li ne. No, ono što je pozitivno to je što ovaj prijedlog zakona nadograđuje ono postojeće što su prethodne Vlade radile. Vidjelo se što je dobro, gdje bi mogli biti neki novi pomaci pozitivni itd. Naravno, kao i svaka diskusija o svakoj temi u Saboru ona se širi, dispergira na razne. Ja samo evo da omogućim kolegi Bačiću repliku kad se govori o Pelješkom mostu, kad se govori o otoku Pelješcu nije se spomenuo još pitanje Kleka i državnih granica. Toliko. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo vi ste potpredsjedniče Batinić potvrdili ono što sam i ja rekao a to je da pretpostavka za realizaciju ovog zakona u onom dijelu koji se odnosi na greenfield investicije je sređeni katastar, sređena zemljišna knjiga i doneseni prostorni planovi. Meni je jedna stvar žao, evo kad ste već mi omogućili da repliciram to što je u novom Zakonu o postupanju sa nezakonito izgrađenim objektima izbačen jedan dio koji je predvidio da se iz naknade koju bi vlasnici bespravnih objekata platili državi za zadržavanje stanja u prostoru. Dio tih sredstava u visini od jedne trećine bio upotrijebio za izradu nove geodetske izmjere u Hrvatskoj i obnovu zemljišne knjige. Mi smo smanjili sa novim Zakonom o postupanju sa nezakonitim objektima, zgradama smanjili smo naknadu i ovaj dio koji je bio namjenski, koji je bio uprihođen od te naknade i koji bi bio omogućio jedan zalet u novu geodetsku izmjeru i katastar nekretnina i time sredio u imovinsko-pravnom stanju Hrvatsku je izbačen možda zbog populističkih razloga, možda zbog nekih drugih. Ne znam, žao mi je što smo propustili šansu da kroz legalizaciju 200, 300000 objekata osiguravamo novu geodetsku izmjeru u Hrvatskoj, novi katastar, novu zemljišnu knjigu i time poduprli novo investiranje u Hrvatskoj. Jer bojim se da ćemo ovakvim intenzitetom za našeg života doživjeti ozbiljniju novu geodetsku izmjeru u Republici Hrvatskoj.
Hvala lijepo. I sljedeće će biti izlaganje uvaženog zastupnika gospodina Draženka Pandeka.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana zamjenica ministra sa suradnikom, uvažene kolegice i kolege. U prethodnim godinama kako je gospodarska kriza eskalirala učestalo smo imali prilike slušati kako investicijska i poduzetnička klima u Hrvatskoj izuzetno loša. Svjedočili smo kako u pogledu, dakle privlačenja investicija pogotovo onih proizvodnih greenfield investicija ne ostvarujemo gotovo nikakve rezultate pogotovo uspoređujemo li se sa zemljama Srednje Europe. Dok se primjerice u Slovačkoj, Mađarskoj otvarale tvornice automobila i zapošljavale tisuće ljudi u Hrvatskoj su najznačajnije investicije bile u trgovačke centre. Konkurentnost Hrvatske za privlačenje investicija je bila na značajno nižoj razini od zemalja u okruženju. Zakon o poticanju investicija, unapređenja investicijskog okruženja je po mom mišljenju alat pomoću kojeg ćemo takvo stanje nadam se promijeniti i to upravo u onim segmentima na kojima smo do sada bili baš iznimno deficitarni u proizvodno-proizvođačkim aktivnostima, u raznim inovacijskim aktivnostima, aktivnostima poslovne podrške i aktivnostima usluga visoke dodane vrijednosti. Zakon prvenstveno usmjerava svoje djelovanje na poticanje otvaranja novih radnih mjesta, te tako iznosi poticaja predviđeni ovim zakonom značajno rastu ukoliko se dakle investicijom otvara više radnih mjesta. Ispravno je uočeno i da je potrebno jače djelovati poticajima na otvaranje radnih mjesta u regijama u kojima je nezaposlenost veća, tako da u županijama u kojima registrirana stopa nezaposlenosti iznosi preko 20% maksimalan iznos poticaja može iznositi i 18000 eura što predstavlja moramo se složiti značajno olakšanje investicije i trebalo bi upravo ciljano pogađati regije gdje je i najteža situacija poput recimo Osječko-baranjske županije. No u svezi regija u članku 6. točka 8. kao što je primijećeno navedeno je da karta regionalnih potpora razlikuje dakle tri regije. Kako se na taj način ne akceptira mogućnost dakle promjene, karte regionalnih potpora u budućnosti a koje definiraju maksimalne intenzitete potpora za regionalne potpore mišljenja sam da bi u tu odredbu valjalo intervenirati na način da se izostavi izrični navod o razlikovanju tri regije, te da se iznos potpore iz članka 6. točke 8. veže uz pravila o regionalnim potporama iz … [[Govornik se ne razumije.]] dakle regionalnih potpora kakve će važiti u određenom trenutku. Na taj način bi se otklonila potreba za kasnijim dodatnim izmjenama i dopunama zakona u slučaju promjene karte regionalnih potpora, te bi se na taj način u biti olakšalo da se dodatno ne komplicira investitorima traženje poticaja. Ovaj zakon djeluje dakle u dva smjera, izravnim potporama te oslobođenjima od poreznih carina premda se vjerojatno mogu očekivati kritike na porezne olakšice koje … [[Govornik se ne razumije.]] sto posto u određenim slučajevima, a imali smo ih prilike ovdje čuti. Treba istaći da svaka nova investicija koja će otvoriti značajan broj radnih mjesta znači veće prihode od doprinosa i poreza na dohodak kao i povećanje potrošnje i prihoda od PDV-a ako ih ne bi bilo bez na taj način poticanih investicija. U tom smislu ovaj zakon predstavlja značajnu promjenu, širi raspon mjera za investicije na osam sa prijašnjih šest, snižava ulazne pragove za korištenje poticajnih mjera, omogućava većem broju poduzetnika ulazak u sustav investicijskih poticaja, potiče jači razvoj regija sa većom nezaposlenošću, te stvara preduvjete za korištenje sredstava iz strukturnih fondova EU. Ovim zakonom rekao bih postajemo znatno privlačnija zemlja za ulaganje kako strancima tako i domaćim ulagačima, premda je glavna intencija zakona poticanje otvaranja novih radnih mjesta uzete u obzir i značaj modernizacije tehnološkog procesa, a bez dakle zapošljavanja novih radnih mjesta. Ali se ispravno ocjenjuje da svakako treba poduprijeti ulaganje u tehnologiju koje je uvjet za postizanje veće konkurentnosti naših proizvođača na tržištu. Kod podupiranja ulaganja u tehnologiju ipak valja uočiti, premda ovaj zakon izričito konačnu pažnju daje i mikro poduzetnicima, te se uvode i poticaje za njih mora se naglasiti da se u članku 8. koji se odnosi dakle na mikro poduzetnike ne navodi mogućnost kakva postoji u članku 9. stavku 4. koji se u biti odnosi na male, srednje i velike poduzetnike. Dakle, radi se o mogućnosti da podnositelj prijave za korištenje poticajnih mjera može dobiti odobrenje za porezni poticaj bez otvaranja novih radnih mjesta uz uvjet da provodi modernizaciju tehnološkog procesa postojeće proizvodne linije ili pogona uz uvjet očuvanja dakle jednakog broja radnih mjesta koje je imao u trenutku podnošenja prijave, ali ne kraće dakle od tri godine od početka korištenja poticajnih mjera iz ovog članka. Mislio sam da se ipak u pogledu tog prava trebala bi osigurati jednakopravnost mikro poduzetnika u odnosu na male, srednje i velike poduzetnike i u tom smislu je i podnesen amandman. U prošlim vremenima često smo imali dakle prilike slušati kao što je već rečeno o antipoduzetničkoj klimi u Hrvatskoj u kojoj su potencijalni investitori bili prisiljeni obijati vrata raznih birokrata pogotovo na lokalnoj razini ne bi li uspjeli realizirati zamišljenu investiciju. Nekad su prepreke investitorima stvarane zbog možemo pretpostaviti nedovoljnog znanja, educiranosti službenika koji su u biti trebali pomoći ostvariti investiciju, ali nažalost često je tu bila riječ i o nedostatku profesionalnosti pa možda usudio bih se pretpostaviti i zloj namjeri pojedinog službenika ili možda čak dužnosnika. Zato bih posebno pozdravio odredbe zakona koje se odnose na poticanje unapređenja investicijskog okruženja gdje se predviđa da nadležne agencije koordiniraju aktivnosti ostvarenja investicijskog projekta u suradnji sa investitorima i nadležnim tijelima državne uprave, lokalne i područne, dakle regionalne samouprave te s drugim pravnim osobama uključenim u projekte. Te odredbe predstavljaju nadogradnju postojećeg sustava i po mom mišljenju korak su u pravom smjeru, karika koja je nedostajala u dosadašnjem sustavu poticanja poduzetništva. A moram konstatirati da se i dosta zastupnika složilo sa ovom konstatacijom. Investitoru bi djelovanje posebnog tima za podršku trebalo znatno olakšati i ubrzati realizaciju investicijskog projekta, ali i spriječiti da pojedini nesavjesni ili zlonamjerni kao što smo rekli službenik ili čak dužnosnik otežava ulagački pothvat. Za kraj moram naglasiti vrijeme što ovaj zakon pokazuje za promjenu da tako kažem paradigme u odnosu prema potencijalnim investitorima. Nužno je zauzeti maksimalno proaktivan pristup u uvjetima kad je poticanje otvaranja svakog novog radnog mjesta veliki uspjeh, nema mjesta pasivnosti i čekanju. Ovaj zakon, mišljenja sam, omogućava upravo takav pristup. Hvala.
Hvala lijepo. Na vaše izlaganje imamo dvije replike. Prva je ona uvažene zastupnice gospođe Ane Lovrin.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Pandek moram polemizirati s vama oko ove odredbe članka 6. točke 8. na koju ste vi uložili amandman. Naime, naša zajednička zadaća mora biti da donesemo zakon koji je onda moguće i primijeniti. Na ovaj način u tekstu koji je predložen možda bi se i mogao kroz neko vrijeme primijeniti pa bi ga trebalo onda i izmijeniti. A tvrdim da je ovako neprimjenjiv ukoliko me gospođa zamjenica ministra ne ispravi, a ja sam pregledala sve objave Narodnih novina da je možda donijeta neka nova Odluka o karti regionalnih potpora. Ako bi se prihvatio, a ta karta regionalnih potpora ne govori samo o tome koliko je regija na drugoj statističkoj razini nego govori i o tome odluka točno da prostorna jedinica sjeverozapadna Hrvatska doseže 53 i 58 prosječnog BDP-a po stanovniku i maksimalni intenzitet regionalne potpore od 40 itd., ona druga regija maksimalni intenzitet od 50 i temeljem toga je Vlada i predložila zakon. Ja bih ovo sve razumjela možda da ovaj zakon predlaže neki klub zastupnika drugi, primjerice laburista ili koga god ili HDZ-a, a da ovu odluku treba donositi Vlada. Ali Vlada predlaže ovaj zakon, Vlada zna da je izmijenjena Nacionalna klasifikacija prostornih jedinica za statistiku i ne donosi odluku. Prema tome u ovom trenutku ukoliko bi se po vašem amandmanu primijenila Odluka o karti regionalnih potpora ona pak ne bi odgovarala aktu na koji se sama poziva, a to je Nacionalna klasifikacija. I zato se tu radi o jednoj ajde najblaže da kažem nespretnosti ili neusklađenosti u djelovanju Vlade. Dakle, ja apeliram svakako jer smo rekli da ćemo podržati ovaj zakon da onda on bude u tekstu i s pratećim dokumentima da se može i primijeniti.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi zastupnik Pandek.
Zahvaljujem. Mišljenja sam bez obzira na vaše kritike da, mislim ovaj zakon naravno još nije stupio na snagu, naravno mišljenja sam da ovako prijedlog koji sam dakle predložio da će bolje anticipirati promjene koje se mogu događati u tome nego predloženi tekst koji bi dakle stavio podjelu na tri regije i prilikom svake promjene te karte regionalnih potpora one bi se moralo intervenirati ponovno u zakonski tekst i na taj način bi se otežavalo pojedinim investitorima da dakle ostvaruju pravo na ove poticaje. Mislim da je ovo znatno brže i isplativije rješenje. Naravno da je potrebna nadogradnja nad zakonom, ali velim u slučaju da ostane ovakvo rješenje kakvo je sad predloženo zakonom mislim da bi to iskompliciralo i otežalo apliciranje poduzetnika za ostvarenje poticaja.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Boro Grubišić je izrazio želju za replikom, ali ne znam hoće li je reći.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Naime, sam amandman gospodina Pandeka i članak 6. stavak 8. jasno govori da se tu radi o blago rečeno propustu. Ja sam to čak nazvao latinskom izrekom lapsus cerebri, ali možda ne baš toliko drastično i dramatično. Naime, radi se o utvrđivanju ili ustanovljenju karte regionalnih potpora koja kaže prema ovome predloženom zakonu da se razlikuju tri regije. Pa je onda i maksimalni intenzitet potpora drugačiji. I lijepo piše da je intenzitet potpora za tzv. Panonsku Hrvatsku koju ni HDZ-ova Vlada, a ni vi nikada nećete da nazovete Slavonijom, Srijemom i Baranjom kao da je to nešto gadljivo, kao da je to nešto gubavo pa nikada nijedne riječi i spomena Slavonije, Srijema i Baranje. A dakle ta vaša Panonska Hrvatska, istočna Hrvatska ili kako god hoćete dakle intenzitet potpora bi bio do 50%. Za sjeverozapadni dio Hrvatske, to je ono po vama sada bivšu ili ne znam ni ja kakvu regiju, je intenzitet potpora do 40%. Kako vašim amandmanom, ja sam ga čitao iako mi još uvijek nije dovoljno jasno, razriješiti to samo govori to da zapravo ono što je gospodin Burić izrekao ovdje kada je počeo popodnevni dio rasprave, dakle kada ste ujednačili potpuno i spojili tu regiju sjeverozapadna Hrvatska sa vašom tzv. Panonskom regijom gdje je zaista se potvrđuje da je upravo Slavonija, Srijem i Baranja dakle zakinuta u ovom smislu jer zapravo se mora to, taj postotak maksimalnog intenziteta potpora za investicije ujednačiti. Je li tako? Dakle, Slavonija je na gubitku i to evidentnom. Upravo argumentirano upravo ovim člankom 6. stavak 8. koji govori o tri regije a zapravo će službeno biti dvije jel tako.
Hvala lijepo. Odgovor će dati uvaženi zastupnik Pandek.
Dakle ovdje u ovom amandmanu se u biti ne govori o dvije regione anticipira moguću promjenu statističkih regija. One mogu biti dvije a mogu biti kasnije i tri ili četiri ili pet. znači ne prejudicira se koliko bi trebalo biti tih regija. Najvjerojatnije možemo složiti da će biti dvije prema sadašnjem stanju stvari. Ali ne bih se složio evo Slavonija i Baranja da će biti zakinute. U prvom redu kao što sam rekao u svojoj raspravi Osječko-baranjska za investicije u Osječko-baranjskoj županiji čak će se moći dobiti do 18 tisuća eura po zaposlenom, da. Znači da se i gledalo u tom smjeru i da se to prilagođavalo upravo prema ajmo reći možda čak i Osječko-baranjskoj županiji. Tako da ne bih se složio sa tom konstatacijom da bi se na taj način zahtijevalo. Upravo se išlo pogodovati regijama među kojima je nažalost Osječko-baranjska županija u kojima je takav postotak nezaposlenosti takav nažalost je.
Hvala lijepo. Sljedeći govornik biti će uvaženi zastupnik Goran Beus Richebergh.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođo zamjenice, gospodine pomoćniče, kolegice i kolege. Možemo reći da već 20 godina u RH traje rasprava o tome kako unaprijediti investicijsko okruženje. Već 20 godina svim vladama puna su usta bila tvrdnji, želja, mjera i po toj logici da su sve vlade jednako dobro radile na tome danas vjerojatno ne bi uopće raspravljali o ovome zakonu. Već bi davno sustav bio sređen a ambijent takav da bi se podrazumijevalo da je u Hrvatsku dobro doći, da je dobro uložiti i da se isplate investicije. Nažalost propušteno je jako puno vremena. Napravljeno je čitav niz promašaja. Naša praksa i rekao bih već sada tradicija otjerali su mnoge ljude. Sjetite se samo čuvenoga projekta u Valpovu. Kada je čovjek rođen u Hrvatskoj okupio veliki konzorcij koji je za one prilike a radi se o sredini devedesetih godina trebao uložiti nekoliko stotina milijuna tadašnjih maraka kada ga se istjeralo kao zadnjega lopova iz Hrvatske. I to nam nisu oprostili mnogi. Kasnije se sudskim postupcima ustanovilo da se radilo o klevetama koje su nanijele velike štete. Sjetimo se čitavoga niza slučajeva gdje su ljudi čak i iz naše dijaspore tu mogu spomenuti samo onaj čuveni Klub 100, molili, tražili, predlagali da se investicijsko okružje poboljša jer da i oni žele uložiti. Neću reći rijetki ali ne mnogi su doista izdržali te trnovite pute, uložili su razvili su poslove i na kraju su uspjeli u svome poslu. Ali činjenica da ova Vlada počinje jedan posao po treći puta iz početka. A to je npr. osnivanje Agencije za investicije i konkurentnost jer su prva dva neslavno propala i svela su se na institucije koje su samo baratale šarenim katalozima, bez konkretnih mogućnosti da se pojedini projekti riješe svjedoči da zadnjih 20 godina hodamo vrlo sporo. I zato svaki napor koji ide u tome pravcu da se investicijama olakša put ali ne mimo reda ne mimo zakona nego da se naprosto uklone barijere koje su suvišne koje suvremeni poslovni svijet ne razumije jer nisu logični i da se stvori takvo okružje u kojemu će se svačija investicija u eurima, u kunama ili u bilo kojoj drugoj valuti vrednovati jednako jer donosi novu vrijednost stvara nova radna mjesta stvara nove mogućnosti za razvoj. Dakle tu još uvijek ima jako puno posla. Pogotovo kada znademo da nije jedini akter u tom procesu Vlada, nisu jedini akter u tom procesu državne institucije. Ne možemo ovu cijelu priču kao što reče kolega Bačić izdvojeno gledati od sustava recimo pravosuđa odnosno pravosudnog dijela vlasti pod kojim su katastri i gruntovnice, potpuno nesređeno stanje i to u čitavim zonama Hrvatske u nekima nerealizirane promjene još od Austro-Ugarske. Ne možemo to izdvojeno gledati od pozicije, prakse i politike lokalne i regionalne samouprave gdje katkad kaprici ali i čvrsti lokalni interesi stvaraju barijeru. Činjenica je i Hrvatska je bila mjesto na koje su dolazili različiti probisvijeti pokušavajući oprati prljavi novac i nadali su se da će kroz procedure proći kao kroz masu kao što je to moguće u nekim zemljama. Hrvatska više nije država u kojoj nema uređenog sustava. Naš sustav je sve više i više prilagođen onim sustavima koji funkcionira u EU i mnogi investitori osobito oni koji dolaze izvan EU se pomalo čude toj stabilnosti, čvrstoći i propisanosti sustava. Ali u nekim stvarima smo mnogo, mnogo tvrđi nego što treba biti, mnogo nefleksibilniji i treba nam puno više vremena da se usuglašavamo, dogovaramo, definiramo razvojne interese. I onda smo od svega također i u stanju napraviti skandal. Toliko je investicija zaustavljeno samo zbog toga što je nečiji partikularni interes izbio u prvi plan i dobio pravo građanstvo u nekim medijima i od toga se stvorila afera. Učiniti nam je sve što možemo i mi sa ove razine u Saboru i Vlada osobito bez obzira radilo se o Agenciji za investicije i konkurentnost, radilo se o Centru za energetiku i investicije, radilo se o HAMAG investu, radilo se o svima onima koji su pozvani da pomažu ili se radilo niže regionalnoj i lokalnoj razini mi moramo naprosto shvatiti da razvoj RH prije svega se temelji na znanju novim tehnologijama i idejama i da ono što nemamo mi imaju drugi i da su mnogi među njima voljni ovdje doći i uložiti i živjeti i s nama dijeliti budućnost ne samo zbog naših ljepota nego i zbog činjenice da ćemo od 1.7. sljedeće godine biti dio jednog velikog integralnog tržišta. Početkom ove godine 27 europskih veleposlanika i veleposlanik Europske unije predali su ministru gospodarstva i prvom potpredsjedniku Vlade jedno pismo, jednu vrlo pomno napravljenu analizu koju su mjesecima radili njihovi trgovinski atašei i ekonomski predstavnici u Zagrebu, prije svega utemeljeno na iskustvima koje imaju obzirom da se investitori koji dolaze iz njihovih zemalja najprije javljaju njima. Opisane su mnoge poteškoće, strukturni problemi, zakonske poteškoće, ali i konkretni slučajevi s terena gdje se vidi da stvar ne funkcionira zbog nečijeg kaprica ili birokratske prepreke ili jednostavno manjka dobre volje. Ministarstvo gospodarstva koliko znam, vjerojatno će nam nešto o tome reći i zamjenica, u tom smislu odmah je počelo djelovati i pokušava skinuti s dnevnog reda sve te probleme, što može izmjenama zakona, a što može direktnim asistencijama oko konkretnih slučajeva. Zašto ovo spominjem? Stvara se u javnosti jedan pogrešan dojam da se pokušava samo isključivo ostvariti progres, odnosno pokretanje proizvodnje novih investicija pa i rast BDP-a preko velikih infrastrukturnih, skupih projekata, ali činjenica je također da tisuće i tisuće malih projekata također su iznimno važni. Oni zapošljavaju, oni brže se realiziraju, oni manji imaju investicijski ciklus, brže se isplaćuju i ta asistencija je podjednako važna. Osobito u slučajevima kad se radi o investicijama koje su počele kao postupak gdje su ljudi s konkretnim novcem, s konkretnim novcem, s konkretnim projektom već negdje na trećini ili sredini puta i treba im asistencija da dođu do kraja. Također, moramo znati da potpore, poticaji, ono što definiramo ovim zakonom prvi put od danas, odnosno od dana kad usvojimo ovaj zakon će se odnositi na turizam. Do sada nažalost turizam za kojega smo godinama govorili da je jedna od važnih razvojnih poluga nije bio u sustavu o kojemu se ovdje govori, a to je poticanje stranih ulaganja, poticanje investicija. Zašto je to važno reći? U turizmu ovog časa ima nekoliko stotina kvalitetnih projekata koji čekaju neku od faza svoje realizacije. Tu je moguće napraviti jako mnogo, ali podsjetit ću ponovno na ono što reče kolega Bačić, dva su zakona koja nam u tome smislu bitno otežavaju daljnje realizacije tih projekata. Prvi je Zakon o turističkom zemljištu, drugi je Zakon o pomorskome dobru. Ministarstvo turizma najavljuje izmjene Zakona o turističkom zemljištu i jedva ih čekamo jer moramo dobiti zakon kojega je moguće primijeniti, za razliku od ovoga sada koji izaziva brojne konflikte i neriješene situacije. Jednako tako, iznimno je važno početi raditi na novom Zakonu o pomorskome dobru. I to nam je ministar obećao i čekamo do konca godine draft. Sve to zajedno će nam pomoći da poboljšamo, unaprijedimo investicijsku klimu i naš je zadatak da vidimo koliko je to kompleksno područje i da budem spremni i svjesni da je na nama koji pišemo zakone, odnosno koji ih usvajamo iznimno velika odgovornost. U tome smislu i kao predsjednik Odbora za turizam pozdravljam što je konačno turizam ušao u ovaj sustav i s druge strane najavljujem i potporu ovakvome prijedlogu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Vaše izlaganje izazvalo je dvije replike. Prva je ona uvaženog zastupnika Tomislava Ivića.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Beus Richembergh, govorite o stvaranju antipoduzetničke ili antiinvesticijske klime. Naveli ste takav slučaj iz ranih '90.-tih godina u Valpovu te rekli da je zbog toga čovjek koji je htio ulagati u Valpovo protjeran praktički iz Hrvatske što jednostavno nije točno. Činjenica je da je tada bilo riječi prije svega o kršenju najblaže rečeno brojnih propisa pravnih i od strane poduzetnika, ali i od tadašnje općinske vlasti u Valpovu što je rezultiralo jednom velikom prije svega političkom, a onda i poduzetničkom krizom u Valpovu i to je riješeno. Dakle nije riječ o tome da je netko protjeran iz Hrvatske zbog antipoduzetničke ili antiinvesticijske klime nego zbog nekih drugih razloga. Činjenica je da je često puta u raznim sredinama postojala takva klima, ali je činjenica i ovo drugo što sam rekao, da su pogotovo rane '90.-te po Hrvatskoj se motali kojekakvi tipovi želeći loviti u mutnom i želeći oprat novce i toga ima i danas.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi zastupnik Beus Richembergh.
Vrlo rado ću odgovoriti jer se radi o jednom eklatantnom slučaju čovjeka koji je bio ni manje ni više nego savjetnik predsjednika Republike i to za strana ulaganja, koji je okupio konzorcij kako bi definirao najprije projekt, a onda isfinancirao nešto što je trebalo koliko se ja sjećam vrijediti nekoliko stotina milijuna maraka. Točno je, čovjek nije protjeran iz Hrvatske ali mu je zalijepljena etiketa od koje se godinama morao braniti na sudu i na koncu se obranio i dokazao se ne samo da on nije bio dužan nego da su bili dužni njemu. I s druge strane, šteta učinjena tada je zapravo velika jer osim njega koji je sa svojim kapitalom ostao i sagradio u Valpovu poslovni centar svi drugi članovi te grupe su se razbježali jer nisu htjeli ulagati u takvim okolnostima. Ne dao Bog da nam se više ikada dogodi situacija u kojoj ćemo uopće o tome morati razgovarati, ali eto to je jedna epizoda gdje je jedna lokalna ili regionalna vlast pokazivala mišiće na jedan iznimno neprihvatljiv način. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Druga je replika ona uvaženog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo. Pa evo ne bih se ja složio sa uvaženim gospodinom Richemberghom kad je govorio o turizmu i tome da je ovo prva mjera koja konačno ide prema turizmu. Ja sam u svojem izlaganju govorio da smo mi do sada već imali jako dobru mjeru, a zvala se poticaj za uspjeh i trajala je punih 7 godina, počela je u vrijem još koalicijske Vlade 2003., pravo ostvarenje imala je 2004., '05. i '06. godine i završila sa 2009. kad dolazi recesija i umanjuju se iznosi Ministarstvu turizma. S tom investicijom otvoreno je ukupno 3700 novih radnih mjesta, sa svega 300 milijuna kuna subvencija od strane države napravljeno je 15150 novih visokokategoriziranih ležajeva i tih 500 objekata, malih hotela, kampova i kuća danas su jedan od nositelja turizma u svim dijelovima RH, i na kontinentu i na obali i na otocima. I mislim da je vrijeme da se ta mjera vrati, da se pokuša vratiti, da će biti puno aktivnija od ovog. Jer četiri zvjezdice je problem za svaku destinaciju osim Dubrovnika, Hvara, Korčule, Raba, Opatije i nekih istarskih gradova koji mogu pružiti hajmo to tako reći uslužne djelatnosti, koje prate smještaj na nivou četiri zvjezdice i više. I zato sam tražio da u ovaj prijedlog zakona uđu i tri zvjezdice. To bi tek onda moguće bio poticaj da se ljudi odluče. Jer razlika između tri i četiri zvjezdice nije u opremi, nije u kvaliteti i onom vizualnom dijelu smještaja već u površinama. I puno je lakše ljudima raditi manje objekte sa više smještajnih jedinica gdje mogu ostvariti veći profit nego velike objekte sa malo smještajnih jedinica gdje jednostavno ne mogu naći klijentelu koja će to koristiti, a pogotovo raditi tokom cijele godine. I dolazimo do neisplativosti i problema u financiranju samog projekta. Zato sam tražio tri zvjezdice kao nešto što bi nam moglo pomoći svima. Ovako kažem, dok nema poticaja za uspjeh, mislim da ovo neće polučiti također veći uspjeh od ovoga. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Na repliku će odgovoriti uvaženi zastupnik Beus-Richembergh.
Kolega Borić, ja se načelno mogu složiti sa vama. Međutim, predlagatelj zakona imao je u vidu ono što je jedna od negativnih karakteristika koje krase strukturu smještaja u hrvatskome turizmu, a to je kad se usporedimo sa konkurencijom iznimno veliki deficit kvalitetnih smještajnih kapaciteta tzv. dodane vrijednosti odnosno sa 4 i više zvjezdica. Činjenica da vi ovoga časa na Jadranu našemu ne možete na više od 5 mjesta organizirati relevantan međunarodni kongres je porazna. Činjenica da ne možete na više od dva mjesta organizirati kongres sa više od 1000 sudionika je još gora. Dakle, radi se o tome da moramo definirati nekakve razvojne točke na kojima ćemo realizirati i kongresne centre i velike centre ovakve kvalitete jer to su centri koji funkcioniraju i imaju iznimno visoku iskorištenost tokom čitave godine za razliku od standarda kojega smo naslijedili uglavnom sa 2 i 3 zvjezdice koji je bio bitno sezonalan. Podsjetimo se samo situacije u Istri koja je do prije 10 godina praktički imala takvu situaciju da nije imala ni jednog hotela sa 5 zvjezdica. Kada se promijenio pristup strateškome promišljanju turizma u Istri u roku od nekoliko godina bitno se počela mijenjati ta struktura, a to je bilo moguće samo ako se, dakle na jednoj višoj razini procijeni strateške, razvojne interese i ako se onda stimulira u tom pravcu. U tom smislu je predlagatelj išao i u ovom zakonu, dakle da se dade naglasak na ono čega nemamo dovoljno i što nam doista treba kao jedan deficitarni prostor. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. A sada će svoju raspravu iznijeti uvaženi zastupnik Dražen Đurović.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora, zamjenice ministra, zastupnice i zastupnici. Pa i klub, naš predstavnik kluba HDSSB-a rekao da mi podupiremo ovaj zakon i ja ga osobno podupirem. Mislim zakon je stvarno solidno napisan. Donosi cijeli niz mjera koje su smislene i nadamo se da će pripomoći u određenoj mjeri tom nekakvom investicijskom zamahu. Ja bih se sad zapravo osvrnuo na ono što se meni čini kao moguće primjedbe ili prijedlozi zapravo oko tog zakona i naravno pitanje hajde te hitnosti možda se to moglo još malo razrađivati, pa ne bi morali ovako preko zastupnika slati vlastite amandmane na doradu prijedloga zakona. Dakle, u jednoj replici sam spomenuo taj kriterij, postoji kriterij još dodanih bonusa s obzirom na postotak nezaposlenosti. I još ću jedanput ponoviti, dakle postotak nezaposlenosti nije slika stanja. Ono je nekakva ogledalska projekcija nečega, ali tu ne gledamo zapravo u stanje već u ogledalu gledamo na sliku nečega što nam otprilike izgleda da je problem. Prema tome, ako je riječ o županijama mislim da bi BDP po županijama bruto društveni proizvod bio puno bolja slika stanja po županijama i puno bolje bi onda mogli u nekim kategorijama recimo BDP-a po stanovniku mogli umjesto da ima kategorija nezaposlenosti imati kategoriju BDP-a, a sad ću to pokušati prikazati primjerima. Dakle, BDP bruto društveni proizvod u Republici Hrvatskoj je trenutno oko 10700 eura, prosječni. Bruto društveni proizvod u gradu Zagrebu je trenutno po glavi stanovnika 18000 eura. Prosječan u Europskoj uniji cijeloj je 16000 eura. Trenutni BDP u Požeško-slavonskoj županiji iz koje ja dolazim je 6000 eura po glavi stanovnika i isti je toliki praktički u par sto eura gore, dolje i u Virovitičko-podravskoj i u Vukovarsko-srijemskoj i u Brodsko-posavskoj županiji. Taj postotak BDP-a je, dakle veliki je nesrazmjer i u odnosu na prosjek i u odnosu na primjerice grad Zagreb. Prema tome, predstavlja puno bolju sliku realnog stanja gospodarstva nego što predstavlja stopa nezaposlenosti koja je manje-više ujednačena po cijeloj Hrvatskoj izuzev Istre i Grada Zagreba gdje je nešto ozbiljnija, manja nego u ostatku Republike Hrvatske. Nadalje, kad je riječ o drugim prijedlozima evo primjerice članak 12. Članak 12. predviđa bespovratnu novčanu potporu za troškove usavršavanja povezane sa investicijskim projektima. Dakle, uz potporu koju dajemo za kapitalnu investiciju, uz potporu koju predviđamo dati i za svako radno mjesto pa još uz bonus mi predviđamo još dodatnu potporu i za razne vrste usavršavanja i vezanih i nevezanih za radno mjesto. Pa evo ja bih se upitao i da li smo mi zaista, hoćemo li mi imati i sredstava da još možemo financirati i takve vrste usavršavanja. I vezanih za radno mjesto i općih usavršavanja. Pa ja mislim netko tko investira u neku tehnologiju najčešće uz tu tehnologiju provodi edukaciju za korištenje te tehnologije. Dakle, to je primjerice dakle i posebno usavršavanje i opće usavršavanje. To je cijeli članak 12. se odnosi za razne oblike potpore za usavršavanje u različitim postotcima da ne duljim. Dakle, da li smo mi zaista i hoćemo li mi zaista imati toliko novaca da još provodimo i razna usavršavanja uz prilično izdašnu potporu koja se daje kako za kapitalnu investiciju tako i za novo otvoreno radno mjesto. Dalje, članak 13. u članku 13. se predviđaju poticajne mjere za razvoj inovacijske aktivnosti i aktivnosti poslovne podrške te aktivnosti usluga visoke dodane vrijednosti. U točci A., znači to su razvojne inovacijske aktivnosti koje utječu na unapređenje i modernizaciju proizvoda, proizvodnih serija, proizvodnih procesa i proizvodnih tehnologija. I to je vrlo dobra poticajna mjera gdje je povećana potpora za izravno proizvodne procese po svakom radnom mjestu. Ali u B. to su aktivnosti poslovne podrške. Dakle, to je nadogradnja kako god okrenemo to je nadogradnja nečemu. To su call centri. Dakle, mi ćemo posebno stimulirati sa 25% na onaj bonus za svako radno mjesto i još zapošljavanje svakog djelatnika u call centrima, u multimedijskim kontaktnim centrima, u pozivnim centrima. Dakle mi ćemo poduprijeti razvoj jedne industrije koja će nas okolo nazivati i nudit nam robu. Pa mislim da li su to zaista, tu treba biti fokus na call centre? Ja ne znam. I na logističko distribucijske centre isto. I dalje treća stvar koju sam tako primijetio to je nefokusiranost mjera na bilo kakve djelatnosti. Dakle, osim industrije, industrijskih postrojenja i novih tvornica koje se spominju eto tu je sad dodana ta ugostiteljsko-turističko djelatnost, odnosno ugostiteljsko-turistički objekti. Dobro, ukoliko je to nekakvo opredjeljenje i ukoliko zaista postoji interes RH onda će tome biti tako. Gdje su zapravo, bilo je danas puno govora i o toj investicijskoj klimi i o problemu administracije, ali ja sam htio na nešto drugo poentirati. Da, postoji nepovjerenje hrvatskih građana u razne investicije i nepovjerenje ne samo administracije prema investitorima postoji i opravdano nepovjerenje ljudi prema razno raznim investicijama koje su se ovoj državi događale u brojnim prethodnim godinama. I ljudi su opravdano skeptični. Nisu oni skeptični zbog lopovluka koji se događa. Ja ću sad izraziti svoju skepsu prema jednoj evo sad trenutno investiciji. Dakle, kad pročitam da Holdin Đuro Đaković kupuje dionice INGRA-e koje danas ništa ne vrijede za 80 i nešto milijuna kuna Đuro Đaković koji jedva drži nos iznad vode kupuje dionice INGRA-e koje nitko neće kupiti trenutno, a da mu bankarsko jamstvo daju dvije jake banke, jedna se zove CROATIA banka, a druga CENTAR banka. I jednu je nedavno država dokapitalizirala jer više nije mogla preživjeti, u drugu je prethodno upumpavala 100-ne milijuna kuna onda bi zaista bio, a ta INGRA za sobom vuče teret od 750 milijuna kuna dugova onda bi prema takvim investicijama zaista bi se bojao da će tih 750 milijuna kuna koji su trenutno vlasništvo da tako kažem svih onih privatnih dioničara postati za godinu, dvije vlasništvo nas građana RH preko tog Đure Đakovića koji je u pretežitom državnom vlasništvu. A imamo i primjer ovih ljudi vani koji su danas prosvjedovali iz Gredelja. Dogodila se jedna sjajna investicija gdje je to sve otišlo Gradu Zagrebu za 600 milijuna kuna, 13 hektara zemljišta u središtu Grada Zagreba, potom sagrađen novi pogon, uloženo još par stotina milijuna kuna državnih i na kraju sve zajedno završava s prosvjedom na Markovom trgu i vjerojatnim stečajem. Prema takvim slučajevima zaista nije čudo da su onda hrvatski građani toliko skeptični da se pribojavaju investicija. A poučak koji imaju iz prošlosti zove se Kutlin poučak koji govori o tome da se može dogoditi što god se dogodi, ali da manje-više se ništa procesuirati neće. I da će sve završiti u nekoj magli. Ja bih pozvao na Maddofov poučak. Čovjek se zvao Bernard Maddof, uhićen je krajem 2008. godine u SAD-u zbog najveće financijske malverzacije u povijesti SAD-a. Vrijednost te piramide krađe je bila oko 50 milijardi dolara, krajem 2008. je uhićen. Optužnica je podignuta u 3. mjesecu 2009., u 6. mjesecu 2009. sedam mjeseci nakon uhićenja osuđen je na 150 godina zatvora. I završio je proces. Mislim da u hrvatskom sudstvu bi se nekoliko generacija sudaca izmijenilo, a taj proces vjerojatno ne bi završio. Hvala.
Hvala lijepo. Na vaše izlaganje imamo jednu repliku, uvaženog zastupnika Srđana Gjurkovića.
Uvaženi kolega je spominjao brutoproizvode i pitanje realnog rasta gospodarstva, ja se s tim po tom pitanju slažem da postoje neka pitanja kod realnog rasta gospodarstva jer bilo je u raspravama spomena kako je 2011. bila puno uspješnija od 2010. godine HDZ-ove vlasti, a zaboravili su jednu činjenicu, a to je da je kao novostvorena vrijednost književna nadoknada izvlaštenja imovine koja je pretvorena u pomorsko dobro kod brodogradilišta. To je cca bilo nekih 6,5 milijardi kuna čime se pokazuje se administrativnom odlukom u biti povećavaju bruto proizvodi i novostvorena vrijednost. Tako da slažem se kolega s vama realni rast gospodarstva, a posebno 2011. je vrlo upitan. Hvala.
Hvala lijepo. I sada ćemo čuti uvaženog zastupnika gospodina Jasena Mesića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo već dosta dugo traje ova rasprava vezano uz ovaj zakon i probat ću govoriti vrlo konkretno na konkretnim primjerima. Već smo čuli evo i u raspravama u ime kluba da HDZ podupire ovu ideju donošenja ovakvog zakona. Našim diskusijama ga nastojimo poboljšati. Slažem se i s kolegicama i kolegama koji su rekli da je možda još bitnije od zakona kako će se društvo, službenici i na lokalnoj upravi i na državnoj razini ponašati prilikom investicija ne samo potencijalnih stranih investicija nego i domaćih investicija, ali i onih investicija koje su najavljivane upravo kao potencijalno vrlo bitne upravo u ovom prvom razdoblju mandata ove Vlade, a to su investicije od strane države. Zašto to govorim? Zato što ovaj zakon kaže da su sredstva osigurana, a sve skupa je osigurano 8 + 7, dakle 15 milijuna kuna. E sada kolegice i kolege u Ministarstvu kulture postoji stavka koja ima barem 4 puta više sredstava. Radi se o stavci vezanoj za obnovu nepokretnih kulturnih dobara. Nakon preuzimanja vlasti to sam vam rekao u replici i molim vas da obratite pažnju na ovo i ako ne vjerujete provjerite. Kada je preuzeta vlast od strane kukuriku koalicije određeno je novo vijeće, imenovani su novi stručnjaci i krajem veljače su bili odredili prioritete u visini od 60 i nešto milijuna kuna, to se nikad ne određuje do kraja zbog toga što se ne zna kolika će biti spomenička renta koja se tome pridaje. Ti prioriteti stoje nepotpisani do 6.mjeseca. u Ministarstvu kulture postoji lista od više od 400 registriranih tzv. licenciranih obrta koji se mogu baviti tim poslovnika obrtnika, malih poduzeća ovo koji čekaju te novce da bi preživjeli. Čitavo proljeće se ništa. Osigurana sredstva određeni prioritet nitko ne ulazi u to kako su određeni da o tome ne polemiziramo. Vijeće koje je odredila nova vlast i 4 mjeseca nemate objave ni na web stranici ni … i sada mi govorimo o poboljšanju investicijske klime. Pa dajte molim vas. I to obrti koji ovise o toj djelatnosti. Gdje će drugdje bravarski obrt, da li znate koliko ima obrta postojećih u ovome gradu koji mogu raditi zaštitne zahvate na ovom Saboru koje je kulturno dobro na Crkvi Sv. Marka? Znate li koliko ljudi zapošljavaju ti obrti? Koliko je tu naloženo znanje? Kroz desetljeća. Ja sam nekoliko puta na to upozoravao, muk po čitavoj Hrvatskoj. Šta se desilo? Ugovori su krenuli krajem 6.mjeseca ušli smo u turističku sezonu u priobalju to će se tek početi ugovarati na jesen, prema tome mi smo praktički ovu sezonu izgubili. Govorim to zato, zato što ovaj zakon između ostalog tretira i nešto što ja naravno podupirem da se ovdje našlo, dizajn, audiovizualna djelatnost, informacijske tehnologije, pa aktivnosti u području arhitekture dizajna, različitih oblika medijske komunikacije, interesantno, promidžbe, izdavaštva, kulture kreativne industrije, to bih volio gledati da mi netko pobliže malo definira što je to kreativna industrija i drugih aktivnosti u području umjetnosti. Dakle, mi pišemo posebni zakon za poboljšanje investicija koji sve skupa ima 15 milijuna kuna a na stavci za obnovu nepokretnih kulturnih dobara koji čeka 4 mjeseca potpis imate više od 60, 4 puta više. Super. Istovremeno ću vam drugi primjer reći. U ovom Saboru smo prošle godine imali Audiovizualnu strategiju i izmjenu Audiovizualnog zakona. Govori se o onom povratu dijela onoga što strane filmske ekipe kada snimaju u Hrvatskoj imaju pravo na 20% povrata investicija koje su potrošili u Hrvatskoj prilikom snimanja filma. Nemate budžetskih stavki uopće. Kada smo raspravljali o budžetu upozoravao sam na to. Skoro smo izgubili snimanje od 80 milijuna kuna u Dubrovniku "Igre prijestolja" 80 milijuna kuna. I sada mi čitav zakon donosimo radi 15 milijuna kuna. 80 milijuna kuna imao godišnje samo preračunato Jadranfilm u koprodukcijama ostvarenih investicija stranih u Hrvatskoj jer su se ovdje snimali filmovi, jer nam je jednostavno Bog dao takvu klimu i takva mjesta kojima to ljudima odgovora. Mogu se snimati filmovi, naš filmski djelatnici su dobri, dobro obrazovani, imali su HRT koja im je davala određenu logistiku i nikom niš. Super investicijska klima da čovjek odmah dođe snimati film. Da ne govorim da smo tada donijeli ovdje jednoglasno. Ja zahvaljujem svima koji su to tada podržali. I do danas nemamo niti stavke u budžetu. Čuo sam dobio sam neka neslužbene informacije da će to biti riješeno na drugi način, toplo se nadam da hoće jer će to biti dobro za Hrvatsku. Ponovno još jedan primjer postoji strategija koja se zove Gospodarsko korištenje kulturne baštine. Nju je radilo više desetaka stručnjaka iz različitih političkih stranaka inclusive iz HNS-a i SDP-a. ta strategija je napravljena na sljedećem principu. Ako npr. u Hrvatskom zagorju imate 10 baroknih dvoraca, jedan je izuzetno važan ne smijete ga taknuti, na tri možete intervenirati unutra ali ne smijete vani a kod ostalih 7 koji su manje povijesno bitni možete ići sa svim vrstama privatnih investicija sa svim vrstama privatnih investicija da ih privedete nekoj novoj namjeni jel inače kao takvi propadaju. Ta strategija trebalo je samo odrediti stručne prioritete, stoji evo 10 mjeseci na stolu. Ni zarez se nije pomaknuo. Investicije nema a ja ću vam dati primjer jednog španjolskog poduzeća koji je zainteresiran da … 60 ljetnikovaca uz obalu koja bi od njih napravila ekskluzivni turistički rezort. Žao mi je da ovdje nema kolege Beusa možda zna za to. Zareza nismo pomakli. Pa gdje je tu prijepor? Ne razumijem gdje je prijepor? Gdje je tu politički problem? znate gdje je problem? u znanju. Zato što su ljudi koji su za to zaduženi o tome pojma nemaju zato što se bave revizijom provedenih projekata. A znate zašto se bave revizijom provedenih projekata gdje su već investicije ostvarene? Zato što njihovi arhitektonski radovi na tim natječajima nisu prošli. To odgovorno tvrdim. Zato se bave revizijom tih projekata i love vještice. E to nije poboljšanje investicijske klime. Ja vas lijepo molim kolegice i kolege na vlasti, nastojte na ovo utjecati jer stvarno nikakvog prijepora nema, nema. Radi se po strategiji koju smo donijeli jednoglasno. Radi se izmjena Audiovizualnog zakona kojeg smo donijeli jednoglasno, prema tome svi smo bili za to i radi se vjerovali ili ne od 4 ili 5 puta, ne znam kolika će biti spomenička renta na kraju ove godine jer smo je ponešto smanjivali, privremeno smo imali mjeru pa nemam osjećaja koliko će biti ubrana ali radi se o iznosima od više desetaka milijuna kuna osiguranih u proračunu, izglasanih, određeni prioriteti sa više stotina specijaliziranih obrta koji od toga žive i na temelju toga dalje obrazuje ljude. 4 mjeseca muka. A istovremeno prvi potpredsjednik Vlade kaže upravo ja naš plan da u ovo vrijeme prvo idemo sa jakim državnim investicijama da održimo nekakav rast da nemamo pad i da održimo nekakvu aktivnost, radna mjesta itd., itd. pa ja ne znam tko je tu lud. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. I na kraju u ime Kluba zastupnika HNS-a dakle pet minuta izlaganje… A pardon, uvaženi zastupnik Đakić ima repliku. Oprostite.
Gospodine potpredsjedniče. Pa evo replicirat ću kolegi Mesiću koji je dobro ustvrdio da za ovu godinu u ovom prijedlogu zakona je samo 15 milijuna kuna osiguranih sredstava. Kao što piše ovdje u osiguranim sredstvima za provođenje ovog zakona 7 milijuna kuna na poziciji Ministarstva gospodarstva i 8 milijuna kuna na poziciji Ministarstva poduzetništva i obrta. S ovim se sigurno ne mogu kolega Mesiću riješiti one poticajne mjere koje bi bile proizvodno-prerađivačkim aktivnostima, razvoj u investicijskim aktivnostima, aktivnostima poslovne podrške, aktivnostima usluga visoke dodane vrijednosti. Sa 15 milijuna kuna ne mogu se napraviti nekoliko projekata, sa 15 milijuna kuna sigurno se ne može unos nove opreme i suvremenih tehnologija, veća zaposlenost, izobrazba zaposlenika, razvoj proizvoda i usluga, više dodane vrijednosti, povećanje poduzetničkih konkurentnosti, ravnomjerni regionalni razvoj RH. Kad govorimo o ravnomjernom regionalnom razvoju dolazimo ponovo do onoga što je sporno u cijelom ovom momentu, da li su tri statističke regije ili su dvije. Zašto u ovom prijedlogu zakona govorite o tri kad ste donijeli odluku o dvije. Zašto se govori da je karta regionalnih potpora razlikuje tri regije od kojih su dvije središnja i istočna, panonska Hrvatska i jadranska Hrvatska. Gdje je SZ Hrvatska? Kakva je to regionalna podjela? Otkud ste sada iščupali SZ Hrvatsku i 40% za potpore u SZ Hrvatske. Da li je to samo Varaždin i Međimurje. Ne znam o čemu govorimo. Ja bih htio znati da li je to stvarno Čačićev projekt koji će bit jednak onomu koji je bio za JPP i za sudske procese koji s vode te za stečaj u kojem je nominirano 178 milijuna kuna iznosa priznate i uvjetno priznate tražbine. Ako su to takvi projekti koji će biti 100% skuplji nego što su realne cijene na tržištu investicija i izgradnje, kao što je izgradnja dvorana u Međimurju ili u Varaždinu za koju se iz županijskih sredstava izdvaja 3 milijuna kuna. 3 milijuna kuna, a ona sama košta 20 milijuna kuna realne procijenjene vrijednosti ako je … dvorana. Ili u Koprivnici … škole od 750 učenika koji je napravljen sa dvoranom, jedan takav u Virovitici je napravljen za 28 milijuna kuna, a u Koprivnici košta 280 milijuna kuna. Ako su to takvi projekti u kojima će se legalno po ovom zakonu prati novci onda ćemo doći na ništa, a pogotovo nećemo vidjeti u vašoj vlasti ono što se zove zapošljavanje s obzirom da je ovim zakonom predviđeno da se tek nakon tri godine nova radna mjesta moraju se otvoriti u roku od tri godine nakon završetka radova ili investicija. Pa mislim pa ovo su demagoške floskule koje se stavljaju u ovaj zakon, koje nemaju veze sa stvarnim poticanjem investicija, a pogotovo sa ovih 15 milijuna kuna koji su pripremljeni. Možemo reći da je jednaki, ovaj zakon je jednak JPP koje je završilo na području županije Varaždinske, Međimurske kao i Koprivničke, sa dubokim dubiozama županija kao gradova i općina.
Odgovor na repliku dat će uvaženi zastupnik Mesić.
Uvaženi kolega, vi možda mene niste dobro razumjeli. Nisam ja govorio o poticanju ulaganja u proizvodne procese, govorio sam o članku 13. koji explicite kaže hotel Baština druge vrste smještajnih objekata nastalih obnovom kulturno povijesnih objekata. Kolegice i kolege, da li postoji ijedan kulturno povijesni objekat, ja recimo imam u džepu 20 milijuna kuna i hoću ga obnoviti. Recite mi gospodo da li postoji ijedan pripremljen na listi prioriteta gdje ja mogu ga obnoviti. Hoćete da vam odgovorim? Ne postoji nijedan, nijedan jedini. I sad mene zanima tko sad tu mene podupire da ja to obnovim, o tome ja govorim uvaženi kolega Đakić, ne znam jel me slušate. I isto tako govorim da se ovdje u članku 13. navodi izdavaštvo, kultura, kreativne industrije i druge aktivnosti u području umjetnosti, a istovremeno postoji natječaj zajedno Ministarstvo gospodarstva i Ministarstvo kulture, zove se tzv. poduzetništvo u kulturi …. Mi već imamo isti iznos koji se ne povećava, gdje ima puno više aplikacija i zainteresiranih koji bi željeli tom prilikom povući novce da dalje razvijaju svoje aktivnosti, upravo ove koje se ovdje navode. I da još jednu stvar kažem, nemojmo u ekonomskom oporavku kulturu zanemarivati. Gotovo 5% zaposlenih u Europskoj uniji radi u sektoru kulture, gotovo 4% BDP-a Europske unije je sektor kulture. To vam je više od brodogradnje u Europskoj uniji. Hvala.
Hvala lijepo. Klub zastupnika HNS-a zatražio je stanku. Proglašavam stanku od 10 minuta. Hvala.
Ja bih samo evo htio bih razloge zašto tražimo stanku. Naime, kolega Đakić je u svojem izlaganju spomenuo nešto i tu se osjećam prozvanim i da kažem i kao zastupnik i kao gradonačelnik grada i kao onaj koji donosi odluku o gradnji škola, dvorana po modelu JPP u Varaždinskoj županiji. Osjećam se na neki način prozvanim i omalovaženim, ne samo sebe nego i svoje gradsko vijeće i županijsku skupštinu koja je donijela tu odluku i na tragu toga tražim stanku od 10 minuta. Hvala.
I klub HDZ-a traži stanku od 10 minuta. Odobravam. Evo budući da je prošla stanka ja bih dao onda riječ predstavniku kluba HNS-a, potpredsjedniku ovog Viskog doma. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Naime, zatražio sam stanku kao što sam i kazao vezano za dio rasprave kolege Đakića, a vezano za model JPP odnosno dogradnju škola, dvorana po modelu javnog privatnog partnerstva gdje se osjetio jedan negativan stav prema tome načinu kako je to rađeno. Ne bih sad želio ulaziti u ovome dijelu što se tiče samog tehničkog elementa. Naime, puno se govorilo o tome i u navodima da je to puno skuplja gradnja nego što je gradnja kada imaš novac kada jednokratno platiš. Možemo o tome debatirati, međutim tu postoje određene brojke, postoje određene statistike, izvješća i u konačnici da taj model znači nije ga izmislila Varaždinska županija, nije ga izmislio sadašnji prvi potpredsjednik Vlade tada župan, nego je jednostavno model koji je primijenjen, koji je preslikan, znači nije trebalo izmišljati toplu vodu prilagođen makar u vrijeme kada se počelo sa gradnjom i osmišljavanjem toga projekta u Hrvatskoj nije bilo Zakona o javno-privatnom partnerstvu koji je donesen naknadno. Naime, želio bih istaknuti pozitivne modele. Da li je bilo skuplje ili nije bilo skuplje o tome se može debatirati. Inače, svi znamo koji smo manje-više da li sa lokalne uprave ili po nekim drugim osnovama upoznati sa načinom gradnje da možete graditi kvadrat nečega, kvadratni metar po 800 eura, možete po tisuću, po tisuću i 200, možete čak i po 2000 eura po kvadratnom metru graditi stambeni prostor ovisno je što se gradi i kako se gradi. Znači, to možemo raspravljati od nemila do nedraga. Ono što je rezultiralo time to je prije svega bila zaposlenost građevinskog sektora. Druga stvar učenici. U Varaždinskoj županiji svega još ne znam vrlo mali postotak ide u dvije smjene. Velika većina ide u jednoj smjeni, a pogotovo ono što je bitno da se povećao broj upisanih u srednje škole uspjeh a da ne govorim o jednostavnosti i kvaliteti rada kada su napravljeni ti objekti novi. Mnoge škole koje do sada osnovne nisu imale sportske dvorane što to znači za samo obrazovanje srednjoškolaca i osnovnoškolaca. Dovođenje čitavog projekta koji je kasnije mislim da je 2008. donesen Zakon o JPP-u koji je praktički na neki način blagoslovio ono postojeće što je bilo napravljeno. Makar isto tako bio sam sudionik sastanka kod ministra Primorca u 9 mjesecu 2005. godine kao gradonačelnik. Radilo se o mojoj školi i dvorani kada smo išli prezentirati taj model tadašnjem ministru Primorcu i njegovim suradnicima. Tadašnja Vlada tada nije naišla na odobrenje Vlade, ali o.k. Zakon je donesen daleko kasnije. Ono što se može iščitavati ja mogu razumjeti političku retoriku, napadanje političke razine itd. Možda nekakav animozitet prema nekome osobno, međutim mislim da to ne treba se kroz ovu raspravu pogotovo o ovom zakonu koji se danas donosi, znači poticanje ulaganja, stvaranja povoljne poduzetničke klime dovoditi nešto što nema negativan kontekst nego upravo pozitivan kontekst. Upravo ovo govorim radi javnosti prije svega, a isto tako ono što mogu mediji pisati slažem se mediji su nužni da prate, da objektivno izvještavaju ali da prije svega pišu istinu a ne da to budu neke kolumne jer isto tako i svjedoci smo da postoje određene tiskovine koje su zna se pod čijom paskom odnosno čijim patronatom. Ono što bih još želio istaknuti ovdje vezano zašto sam se još javio, znači gospodin Čačić ne treba odvjetnika u meni. Ali velim, javio sam se prije svega jer sam i sam sudionik od 2005. godine, od prvoga mandata. U drugom mandatu također smo bili tražili, znači od 2009. godine da se Vlada tadašnja uključi po modelu javno privatnog partnerstva što se tiče gradnje i dogradnje škola, dvorana jer još nisu sve izgrađene konkretno. Matična osnovna škola kod mene u Ivancu sada će krenuti u dogradnju. Znači, pozitivno ono što je u strukturi cijene koštanja kvadrata tu je bilo prijepora i na gradskim vijećima i na Županijskoj skupštini kad pogledate da je to financiranje na dugi period na 25 godina konkretno, da je cijena kapitala 30 i ne znam jedan, dva posto. Nemojte me hvatat točno za riječ. Samo ako uzmete aproksimaciju da kupujete auto na 7 godina plaćate veću kamatu, odnosno više novca utrošite na kamatu, znači nekakvih 36, 37% nego što se plaćao kapital tada koja je kamata bila ugovorena po javno-privatnom partnerstvu. Cijene građevina bile su na natječaju, znači sve je bilo javno, sve je bilo transparentno, ništa nije bilo ispod žita kao što se tu želi imputirati. Ovo odgovorno tvrdim, a isto tako uputio bih svakoga tko želi diskutirati o tome ukoliko netko želi dobiti konkretne informacije svaki gradonačelnik, načelnik ima ugovor iz kojega je vidljivo i financijski i da se vidi što to znači taj JPP. Evo vidim da mi je vrijeme isteklo, morao sam reagirati i hvala na vremenu.
Hvala lijepo potpredsjedniku Batiniću. U ime kluba HDZ-a uvaženi zastupnik Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo nužnost intervencije ispred kluba HDZ-a s obzirom na aplikacije koje sam iznio i usporedbe koje sam dao o mogućnosti fijaska ovog zakona jednako tako kao JPP-a u Varaždinskoj županiji pa i u nekim drugim županijama koje su radile takvim modelom. Usporedba i bojazan da se može dogoditi ista sudbina kao što se dogodila gospodinu Paripoviću da bude pritvoren i nekim poduzetnicima koji će participirati u ovom zakonu to je bojazan koju sam izrazio i Klub zastupnika HDZ-a izražava bojazan da se ne dogodi. A kad ste već opravdavajući poteze koji su bili u tom javno-privatnom partnerstvu zbog istine ću navesti ono jednako tako što zna svaki čovjek u županiji Varaždinskoj da je varaždinska dvorana sagrađena javnim-privatnim partnerstvom na 24 godine otplate uz 3 milijuna kuna mjesečno otplate i godišnje 36 milijuna kuna. Zamislite si kakva ta dvorana mora biti. Pa to ja mislim da je skuplje od Arene ili skuplje od zadarske dvorane. Trodjelna dvorana, športska trodjelna dvorana. U ovim prilikama građevinske krize posla, pada cijena i svega ostaloga po meni i po mojoj županiji i po cijenama koje su licitirane za … dvorane u županiji nije prelazila 7 milijuna kuna. Ako još dodamo pola toga, nek je 10 metara više, sa dvije svlačionice više sa tri kabine više pa ne može koštati još 7 milijuna kuna. Ali ne može koštati ni ovoliku masu novaca koja je isplaćena. I vaša županija kada ta grupa dođe u probleme prebacuje na kćer od dotičnoga 21-godišnjakinju i njezinu novo osnovanu firmu koja ima garanciju samo 20 tisuća kuna pologa temeljnog kapitala i naravno sav prihod koji se plaća za najam ide toj novoosnovanoj tvrtki, a stečaj i stečajnom upravitelju potraživanja od 178 milijuna kuna. U tome je problem kako je fijasko doživjelo javno-privatno partnerstvo baš u vašoj županiji i kako je županija s kojim pravom i tko je potpisao, dal' župan, predsjednik skupštine? To što skupština nije odlučila, netko je potpisnik tko je odgovorna osoba da je dao prijenos na firmu koja nema nikakvo pravo. Da paradoks bude još veći sagradili ste i zgradu županije za koju također se plaća 104 tisuće kuna na 20 godina. I sada županija Varaždinska ima obaveze 33 milijuna kuna plus mjesečni manjak od 4,8 milijuna kuna i ne plaća više ni najam za javno-privatno partnerstvo. I naša bojazan da je to model koji je u ovom zakonu tako lijepo opisan, a neprovediv. Jer nisu osigurana sredstva kao prvo u državnom proračunu, ni ovdje nisu navedena sredstva osim tih 15 milijuna kuna za provođenje zakona. Provesti zakon ne možete pa to jedan velebni projekt košta 15 milijuna kuna, a kamoli sve drugo. Ne znam što ćete financirati i kad ćete pokazati napredak gospodarski razvoj, zaposlenost, poticaj investicija ako samo sa papirom ili sa člancima ovog zakona želite potaknuti rad poduzetništva, sigurno nećete bez konkretnih injekcija koje će značiti napredak i razvoj nema sigurno boljitka. A ova demagoška floskula u ovom zakonu koji moj klub podržava načelno s obzirom da ima dobrih stvari, ali nisu osigurana sredstva. Stvari su dobre ali nema sredstava. Gdje u državnom proračunu, idemo napraviti rebalans proračuna pa 15 milijardi kuna uložiti kao injekciju poduzetništvu i obrtništvu. Onda je to već posao. Ovako je mrtvo slovo na papiru i ja se ne mogu složiti da će to donijeti nova radna mjesta, a naročito ih čekati naredne tri godine. To je apsolutna demagogija koja sigurno će proći jednako kao javno-privatno partnerstvo.
Hvala lijepo. I kao zadnji govornik u ime kluba HNS-a 5 minuta uvaženi zastupnik Srđan Gjurković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovana zamjenice, pomoćnik ministra, kolegice i kolege. Evo završno mislim da potpora koju je ovaj zakon dobio je zaista ono što se kaže skoro pa jednoglasna jer se shvaća i dobra namjera, ali ono što je najvažnije sve one mjere koje ovaj zakon obuhvaća, sve one instrumente koje ovaj zakon obuhvaća i cijeli onaj sustav koji ova Vlada postavlja da bi ovaj zakon bio provediv. Naravno ne mogu ne spomenuti 15 milijuna kuna koji su par puta spominjani. Pa sasvim je jasno da ni potpore ni poticaji ne mogu biti 15 milijuna za realizaciju velikih projekata, ali kad se malo podrobnije pročita zakon onda je sasvim jasno da ovaj zakon ne osigurava avanse za poticanje nego po realizaciji određenih projekata ulazimo u novu proračunsku godinu, ali ulazimo u novu fazu strukturnih fondova EU. Znači, ovo je jedan od ključnih zakona fiskalnih i gospodarskih mjera kojima se stvaraju preduvjeti za olakšavanje investicija, poticanje investicija koji su glavni pokretač razvoja i rasta gospodarstva i zapošljavanja. Apsolutno za povećanje konkurentnosti, povećanje izravnih stranih ulaganja i ono što je ključno za našu kičmu gospodarstva, za malo, srednje i veliko poduzetništvo ostvarivanje i realizaciju zapošljavanja i poticanje porezno poticanje koje ide do 100% ako su ulaganja više od 3 milijuna eura, 100% oslobađanje poreza na dobit. Rečeno je, ali treba ponoviti, ulaganja koja su su otvorena prema turizmu za poticanje posebno za onaj dio i onaj sektor koji je vezan za 4, 5 zvjezdica za onaj dio koji je potreban koji fali hrvatskom gospodarstvu, hrvatskom turizmu. Poticaj za mikropoduzetnike za ulaganja od 50 tisuća eura pa naviše, a nemojmo zaboraviti HBOR, nemojmo zaboraviti HBOR sa svojim projektima programima, HBOR kao investicijsku hrvatsku banku koja prati i može pratiti sve projekte. Ovdje se radi o kapitalnim troškovima investicijskog projekta kojima se daju potpore novčane do 20%, poticaj za radno-intenzivne investicijske projekte, posebno se potiču ulaganja u tehnološko-inovativnu infrastrukturu do 100%, troškovi za nova radna mjesta do 30% iznosa opravdanih troškova za radna mjesta. Prema tome ovo je ključni zakon jedan od ključnih zakona i fiskalnih zakona kojim se definitivno klima poduzetnička u Hrvatskoj okreće na stranu poduzetnika i istinski ova Vlada ova koalicija, Ministarstvo gospodarstva postaju partner koji će stvarati timove da prate investitore u svojim projektima dok ne riješimo sve birokratske, a ne možemo riješiti jer postoje problemi u lokalnim samoupravama. Država će biti ta koja će to lomiti umjesto poduzetnika i država će preuzeti određene projekte i proglasiti od interesa RH odnosno Vlada RH kako bi ubrzala razvoj i kako bi pokazala da ova država funkcionira a mislim da smo to već pokazali. I još na kraju zaključnog izlaganja, klub HNS-a podnio je amandman. U članku 6. točka 10. novootvorena radna mjesta usavršavanja povezano sa ulaganjem, taj amandman je vezan za uklanjanje ograničenja obveze zapošljavanja samo osoba sa Hrvatskog zavoda za zapošljavanje, osoba koja se prvi puta zapošljavaju i vezano je za dobna ograničenja kojim ovim amandmanom bitno se povećava potencijal broja korisnika ove mjere. Na taj način zakon se čini dostupnijim, fleksibilnijim za njegovo korištenje. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Jasena Mesića. Svi ćemo podržati odustajanje. A sada bih molio u ime predlagatelja zamjenicu ministra da nam da završnu riječ.
Evo zahvaljujem. Posebno me raduje što imam nekakvih 30 minuta za završnu riječ što ćemo maksimalno iskoristiti. Šalim se. Zahvaljujem zaista na kvalitetnoj raspravi na raspravi ovog zakona a vratila bih se na neki način na onu notu opće podrške koju u ovom zakonu i onim namjerama, ciljevima na temeljima i važećeg Zakona o poticanju ulaganja i onim naporima koji su i do sada ulagani dakle koji predstavlja jednostavno i korak dalje odnosno reakciju na neku povratnu informaciju sa terena. Ta investicijska klima i opća percepcija Hrvatske koju smo na neki način i sa kojom se suočavamo zaista jedno duže vrijeme, ne možemo to naprosto negirati kada je potpredsjednik Čačić jutros rekao možda među prve tri stvari koje su ga dočekale na stolu i prva tri razgovora koja je uopće imao kada je postao potpredsjednikom odnosno ministrom uistinu bio je sastanak sa šefom delegacije EU u ime veleposlanika svih 27 država članica. I tom prigodom je nama dana jedna lista, jedna lista zamjerki odnosno lista polja u kojima investitori koji dolaze iz država članica EU vide kao područja koja se moraju pomaknuti koja se moraju unaprijediti. Jednostavno su predali jednu listu, jedan sažetak onoga s čim se oni u svojim svakodnevnim nastojanjima da ostvare svoje investicijske projekte susreću u srazu sa nama sa administracijom. Kada uvaženi zastupnik Babić kaže vama to govore, vi čitate, mislim da u ovom segmentu i da je ovaj zakon jedan od takvih gdje nama nas i vas, jer je stvar percepcije zemlje, stvar percepcije Hrvatske kako nas netko izvana promatra. To je hrvatska administracija, to je način na koji mi dočekujemo investitore bilo oni strani ili domaći. U ovom slučaju se radi o listi koji su sastavili strani investitori ali to smo mi, to je naša zemlja, to je ono ozračje, ona atmosfera, onaj osmijeh ili manjak osmijeha s kojim dočekujemo odnosno ne dočekujemo nekoga tko dolazi u Hrvatsku. i tu nema vas i nas to su naša nastojanja i naša odgovornost bilo da se radi o lokalnoj jedinici i nekim kapricima o kojim smo čuli na razini lokalne zajednice bilo da se radi o nama na centralnoj razini koji jednako u sinergiji moramo dočekati dobar investicijski projekt. Loši investicijski projekti i razno razne i o tome se povela rasprava i o ljudima koji su možda htjeli iskoristiti situaciju i nastupili muljatorski uvjetno rečeno, nije primjeren rječnik ispričavam se ali bilo je i takvih, dakle takvim sigurno se ne daje prioritet. Ovaj zakon mislim da je konsenzus svih nas koji živimo u ovoj zemlji koji ovise o kapitalu bez obzira domaćem ili stranom jer taj kapital otvara naša radna mjesta nama na kraju krajeva daje plaću i to su naša zajednička nastojanja, bez obzira o kome se radi. I zato mislim da u ime Vlade mogu samo ponoviti zadovoljstvo što ipak nakon cjelodnevne rasprave ovaj zakon je konsensualno podržan u Saboru od strane pretpostavljam svih stranaka. I mi moramo reagirati na tu listu ne samo zato što je lista stavljena na stol pa eto kao u školi moramo dati domaću zadaću. Moramo to zaista napraviti biti samokritični, pogledati sami u sebe, vidjeti da li procedure koje traju 60 dana uistinu moraju trajati 60 dana pa neko se 48.dan uključi u struju i počne nešto raditi, ja ga moram nužno pitati što si radio prvih 48 dana. Dakle taj jedan mentalitet da se sve može staviti malo sa strane, pa kako ćemo, pa lako ćemo, pa sve nam je teško to ovaj zakon ne može promijeniti mentalitet se neće promijeniti zakonom. Ja sam na jednoj konferenciji šaleći se poslije mi je možda bilo i krivo ali nisam sigurna da sam bila u krivu, rekla da bi nam prvo trebao zakon o ljubaznosti i brzini. I to je taj prvi afekt kojim mi dočekujemo ljude, dakle dojam da nam nije teško da ih ne percipiramo kao lopove da je činjenica da žele zaraditi apsolutno legitimna. Ako je njima dobro i nama je dobro iz niza razloga. I zato mislim da ovaj pokušaj jednostavno nastavka tog trenda privlačenja investicija, objašnjenja da je Hrvatska dobro i pogodno mjesto za investicije, dakle u paru sa ovim zakonom, sa agencijom, sa nizom operativnih mjera, brzih, ljubaznih ljudi koji će to shvatiti kao i svoju odgovornost da je to jedan win-win. Naravno, bez fokusa na prioritete, bez jednog strateškog fokusa gdje ćemo usmjeravati te investitore, ovo ostaje nedovršena priča i mislim da ćemo i kroz novi proračun gdje će biti osigurana znatno veća sredstva za provedbu ovog zakona, da će se vidjeti ti efekti i da će ljudi iz te strukture vidjet tu pozitivnu poruku. Da, ove godine zaista je osigurano malo sredstava, samo 15 milijuna kuna na poziciji dvaju ministarstava ali to su projekcije koje su temeljem važećeg zakona jednostavno stavljene u izračun proračuna za ovu godinu. Ali nemojmo zaboraviti da financijski efekt ovog zakona nije samo keš koji dajemo nego olakšice koje investitor ne mora platit u prvim godinama poslovanja. Dakle, činjenica da on neće dobit keš, ali isto tako neće dat keš za doprinose ili za poreze u određenim postocima je već olakšica na njegovoj strani koja mu luči u njegovom RDG-u također financijski učinak. Tako da nemojmo sve promatrati samo i jedino kroz novac koji ćemo mi dati investitoru za njegove projekte. Tako da na neki način evo zaključno, pozdravljajući činjenicu da ovaj zakon uvažava podršku i da naravno je on živi organizam koji se mora prilagođavat tržištu i prilagođavat naprosto našoj realnosti i stvarnosti, pokušajmo dakle i sa ovim mjerama, pokušajmo kroz sebe i sa promjenom i načina kako mi percipiramo investitore, dajući im jednu kritičnu točku koja će se njima zaista bavit, koja će se razrješavat na terenu apsurdne situacije kao što su dva tijela, dvije institucije koje donose dva upravna akta o istoj stvari na dva različita načina. To su situacije koje se nama ne smiju u Hrvatskoj dogodit, bez obzira o kome se radi, bez obzira jesmo li to mi ili vi, ali mi ne smijemo imat situaciju u kojoj ćemo imati dva rješenja, dva tijela o istoj materiji na različiti način, a to je samo jedan izolirani primjer. Dakle to nam se ne smije događat, to je pravna nesigurnost koja naprosto odbija ljude. Tako da evo zahvaljujem još jednom na raspravi. Ministar Maras je već prihvatio u ime Vlade jutros amandman, u međuvremenu je došao još jedan amandman. Zahvaljujem na eto jednoj jezičnoj sugestiji koja ne radi razliku što se tiče zaposlenika koji se prvi put javljaju, odnosno prvi put stavljaju u radni odnos. Tako da u ime Vlade zahvaljujem na amandmanu kojeg ćemo prihvatiti. Hvala još jednom.
Hvala lijepo. S time smo završili raspravu o Prijedlogu zakona o poticanju investicija i unapređenju investicijskog okruženja, s konačnim prijedlogom zakona, po hitnom postupku, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 152. Ovime bih završili današnju sjednicu. Sutra ćemo početi sa radom u 9,30 i prva točka će biti Prijedlog nacionalne strategije razvoja zdravstva 2012.-2020. Hvala lijepo.
Konačni prijedlog zakona o poticanju investicija i unapređenju investicijskog okruženja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 152. Rasprava je zaključena. Predstavnici predlagatelja prihvatili su amandmane koje su podnijeli zastupnik Draženko Pandek i Klub zastupnika HNS-a. Dajem na glasanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Ima li netko protiv? Ima li suzdržanih? Nema. To će biti jednoglasno. Sad ćemo vidjeti sa kojim brojem glasova. Nadam se više od 88. 129 glasova za. Time smo završili s postupkom glasanja. Zahvaljujem svima na strpljenju i sudjelovanju. Poštovane kolegice i kolege, počinjemo sa radom. Raspravit ćemo 7. Prijedlog Nacionalne strategije razvoja zdravstva 2012.-2020. Predlagatelj Nacionalne strategije je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Kod donošenja strategije primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu je proveo Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog. Oprostite ministre, samo vidim tu da zastupnik Šuker traži riječ. Da čujemo o čem se radi.