Poštovane kolegice zastupnice u Hrvatskom saboru, poštovani kolege zastupnici nastavljamo sa radom. Prema sinoć objavljenom redoslijedu počinjemo sa jedinom današnjom točkom dnevnog reda. To je - a) Izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. srpnja do 31. prosinca 2011. godine; - Izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 01. siječnja do 30. lipnja 2012. godine; Jedno i drugo izvješće dostavila je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog ste primili u pretince. Raspravu su proveli Odbor za regionalni razvoj i fondove Europske unije i Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Oba izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovani Jakša Puljiz, zamjenik ministra regionalnog razvoja i fondova Europske unije. Izvolite poštovani zamjeniče.
Zahvaljujem. Dame i gospodo, uvažene zastupnice i zastupnici. Evo dozvolite samo par riječi kratko o izvješću o korištenju EU fondova. Dakle, predstavljamo 2 izvješća. Dakle, izvješće koje pokriva zadnjih 6 mjeseci 2011. godine i prvih 6 mjeseci 2012. godine. Zašto se išlo sa dva izvješća? Jednostavno zbog toga jer je uslijed promjena u državnoj upravi zbog nove strukture odlučili smo da ipak pričekamo dok se pripreme sve informacije relevantne za izvješće i na kraju smo se odlučili za varijantu da idemo sa dva izvještaja objedinjena tako da na kraju krajeva dobijete i svi jednu cjelovitiju sliku. Međutim, dinamika idućih izvještaja će biti kako je to i predviđeno, dakle hrvatska Vlada će svakih 6 mjeseci slati redovito izvješća o korištenju EU fondova. Ono što je specifičnost ovih izvješća prije svega da naglasim za izvješće koje pokriva drugih 6 mjeseci 2011. godine. To je zadnje izvješće koje spominje prvu generaciju predpristupnih programa. To su CARDS, to su PHARE i ISPA. Dakle, jednostavno sa tim programima je završeno, isteklo je razdoblje provedbe ugovora i unutar ćete znači naći podatke o uspješnosti u korištenju te prve generacije. Također još jedna novina u ovim izvještajima je da se po prvi put u njima spominju pripreme za korištenje strukturnih instrumenata nakon članstva kako u Izvješću za 2011. zadnjih 6 mjeseci, tako i u Izvješću za prvih 6 mjeseci 2012. godine i to će sad postati sastavni dio svih budućih izvještaja. Dakle, namjera nam je da nemamo izvješće samo koje gleda prema natrag, nego isto tako izvješće koje gleda u budućnost što se događa u pogledu pripreme za korištenjem strukturnih instrumenata nakon stupanja u članstvo. Koje su najvažnije poruke izvještaja? Dakle, ja ću jer jednostavno to je i sama bit izvještaja moram spomenuti određene brojke. Kod izvještaja koji se bavi provedbom za zadnjih 6 mjeseci 2011. najvažniji je podatak da je na dan 31.12.2012. stopa ugovorenosti sredstava u odnosu na raspoloživa IPA sredstva iznosila 37,8%. Dakle, od ukupno raspoloživih 668 milijuna eura ukupno je ugovoreno 37,8%. Naravno pri tome je taj stupanj ugovaranja se razlikuje kod pojedinih komponenti. Mora se naglasiti da je bio zabilježen, dakle vrlo je visoki postotak ugovorenosti kod prvih generacija IPA programa. Dakle, govorimo o programu IPA 2007. gdje imamo, za koji zaista možemo mjeriti koliko smo bili uspješni, budući da je isteklo razdoblje ugovaranja. Dakle, radilo se o 92% ukupno ugovorenih raspoloživih sredstava. Naravno za otale IPA programe u prvoj komponentni IPA 2008., 2009., 2010. budući da period ugovaranja još nije završio ti su postoci bili razmjerno niski na 31.12.2011. 34% IPA 2008., 26% IPA 2009. i svega 9% IPA 2010. U komponenti dva bilježe se vrlo visoke stope ugovaranja što je inače karakteristika od početka ovih programa, dakle u prosjeku preko 90%. Nije bilo novih ugovaranja u zadnjih 6 mjeseci već su samo otvoreni novi natječaji. Međutim, u komponenti 3a. vrlo važnoj komponenti koja pokriva područje prometa stopa ugovorenosti je iznosila svega 6% na dan 31.12.2011. odnosno bilo je ugovoreno svega 15 milijuna eura vrijednih projekata. U komponenti tri b koja pokriva područje okoliša situacija je bila puno bolja. Dakle, bilo je ugovoreno ukupno 57% dodijeljenih sredstava što predstavlja iznos od 54,9 milijuna eura. Komponenta 3c 32% postotak ugovorenosti. Komponenta četiri razvoj ljudskih potencijala stopa ugovorenosti iznosi na dan 31.12. 49%. I sad dolazimo do IPARD komponente, zapravo komponente gdje je zabilježena najlošija situacija. Dakle, stopa ugovorenosti je iznosila svega 15%. Međutim zbog čega je bila najlošija situacija? Zbog jednoga podatka koji je isto tako vrlo mjerljiv pokazatelj naše uspješnosti, a to je podatak o automatskom opozivu sredstava. Jednostavno rečeno o sredstvima koja smo vratili u proračun Europske unije u 2011. se radilo o iznosu od otprilike 39 milijuna eura koje smo vratili zbog toga što nismo ugovoriti, potrošiti, certificirati na vrijeme raspoložive iznose. Ako ćemo govoriti o uzrocima takvog rezultata oni su višestruki. S jedne strane je nesumnjivo da je problem bio u kapacitetu ugovaračkih i provedbenih tijela. Međutim isto tako treba istaknuti još određene objektivne probleme. Hrvatska je započela korištenje EU fondova u nizu područja gdje se radilo o srazmjerno složenim projektima, velikim infrastrukturnim projektima. Svi ti projekti su koji su prelazili granicu od 10 milijuna eura morali proći proceduru odobrenja Europske komisije koje su bile vrlo, vrlo duge. Tako da se puno vremena jednostavno izgubilo na čekanju pozitivnoga svjetla iz Bruxellesa. Također, postupak akreditacije hrvatskih tijela je trajao dulje nego što je planirano, a istovremeno je tekao rok ugovaranja bez obzira što nismo bili akreditirani. Dakle, sukus ovoga Izvješća za 6 mjeseci 2011. je srazmjerno relativno niska stopa ugovorenosti od 37% i relativno visoki iznos sredstava koji je vraćen u proračun EU u iznosu od 39 milijuna eura. U 2012. godini su se dogodile određene promjene koje treba spomenuti. Dakle, prije svega administrativne promjene. Osnovano je novo ministarstvo čija je nadležnost koordinacija aktivnosti u pogledu korištenja EU fondova. Te nove promjene međutim nisu izazvale nikakvo usporavanje ili probleme vis-a-vis Europske komisije. Dakle, akreditacija koja je dobivena nije bila ugrožena novim administrativnim ustrojem. Sve su aktivnosti nastavljene kako je to bilo i započeto. Kakvo je stanje nakon 6 mjeseci 2012. godine? Ovdje imamo podatak dakle da je kao što vidite u izvještaju stopa ugovorenosti, isključivo sad govorimo naravno za IPA komponente je na dan 30.06.2012. iznosila 50%, točnije 50,2%, odnosno 12,4% više nego u prethodnom izvještajnom razdoblju. Najnoviji podatak koji imamo koji je od 16.11. govori o stopi ugovorenosti od otprilike 59%. Dakle sa 37% 31.12.2011. trenutno smo na razini ugovorenosti od 59%. Drugi važan podatak koji treba spomenuti su naravno isplate. Dakle nije dovoljno samo ugovoriti projekte, potrebno je projekte provesti po odgovarajućim procedurama. Dakle, kad govorimo o isplatama raspoloživih sredstava stopa isplate je iznosila 31.12. 18,9%, a podatak od 16.11. govori o 30% vrijednosti, dakle stopa isplate u odnosu na dodijeljena sredstva. Međutim, ovaj porast ugovorenosti nije bio ravnomjerno raspoređen po svim komponentama. Komponenta 1. ide jako dobro, dakle tu su značajno porasle stope ugovorenosti. Na primjer IPA 2009. sa 34,1% 31.12.2011. na 94,7% 30.06.2012. itd. Za sve programske godine je zabilježeno određeno povećanje. Ali od ovih velikih programa, dakle velikih u smislu da se bave velikim projektima Komponenta Promet 3a stopa ugovorenosti je porasla sa 16% na 40%, prije svega iz razloga jer su ugovoreni značajni radovi na dionici X. Koridora Okučani – Novska kao i Koridora Zagreb – Rijeka. Dakle, riječ je o projektiranju na Koridoru prema Rijeci. Ono što je naš najveći može se reći uspjeh u ovom razdoblju je porast ugovorenosti i poboljšanje situacije u području IPARD-a. Dakle, kod IPARD-a stopa ugovaranja je iznosila 32,11% što je gotovo dvostruko veći rezultat u odnosu na stanje 31.12.2011. kada je ona iznosila otprilike 16%. Kod IPARD-a ne samo što je bolja stopa ugovaranja i ono što je jako važno da je puno veći interes nego što je dosada i ovo produženje natječaja koje je trenutno u tijeku za Mjeru 301. će sigurno rezultirati daljnjim povećanjem stope ugovaranja. Dakle, očekujemo do kraja godine da ćemo prijeći razinu od 40% stope ugovorenosti za IPARD. Spomenimo još važne komponentne. Komponenta 3c Regionalna konkurentnost u kojoj imamo stopu ugovorenosti 32% na 31.12.2011., stopa ugovorenosti je skočila na 53% u 6 mjeseci. Najslabiji napredak je zabilježen u komponenti okoliša gdje je ugovorenost skočila sa 57% na samo 58%, međutim treba istaknuti da u toj komponenti već relativno visoka razina ugovorenosti je zabilježena u prethodnom razdoblju, a pošto se radi o malom broju velikih projekata do tog pomaka u ugovaranju dolazi u određenim ciklusima koji su i dulji od 6 mjeseci. Ono što je jako važno je pitanje koliki će biti opoziv sredstava u 2012. godini, prije svega u odnosu na 2011. Dakle, u 2011. se radilo o 39 milijuna eura, u 2012. očekujemo barem dvostruko manji opoziv sredstava. Dakle, govorimo o maksimalnom iznosu od 20 milijuna eura. Dakle, usprkos svim naporima još uvijek administracija nije uspjela nadoknaditi sve zaostatke i ugovoriti sva raspoloživa sredstva, međutim ipak će taj gubitak ili stupanj gubitka biti puno manji nego u prethodnome razdoblju. Ono što je isto tako važno naglasiti da su u ovom razdoblju intenzivirane jako pripreme za korištenje strukturnih instrumenata nakon stupanja u članstvo. Dakle, stvoreni su određeni nužni preduvjeti, prije svega zakonski, dakle govorimo o donošenju zakona kojima se regulira institucionalni okvir za korištenje strukturnih instrumenata nakon stupanja u članstvo. Govorim o donošenju uredbe kojom su definirana točno funkcije tijela u sustavu upravljanja i kontrole nakon stupanja u članstvo. Sa ta dva zakonska akta su stvoreni preduvjeti da se krene u izradu niza drugih akata i procedura, a koji čine sastavni dio procesa akreditacije. Radi se o jednom vrlo složenom postupku koji uključuje i izradu niza, niza pravilnika, niza priručnika i tzv. strategija organizacijskog razvoja koji sada treba prilagoditi uvjetima za korištenje strukturnih instrumenata. Jedno od ključnih stvari u cijeloj ovoj priči pitanje je administrativnog kapaciteta. Sve ove brojke o kojima govorimo su dobrim dijelom i posljedica administrativnog kapaciteta pri čemu mislim na broj djelatnika, dakle dugo vremena nas prati i ocjene EU komisije od podkapacitiranosti odnosno nedovoljnom broju ljudi uključenih u rad sustava. Ovdje imamo podatak dakle u lipnju 2012.u sustavu je radilo 815 zaposlenika. Vlada je na temelju procjene potreba za dodatnim zapošljavanjem donijela odluku da se angažiraju dodatna 232 djelatnika do kraja listopada ove godine kako bi se stekli svi uvjeti za dobivanje akreditacije odnosno za rad prije svega bez prethodne kontrole EU komisije u okviru IPA programa i dobivanja akreditacije za korištenje strukturnih instrumenata nakon stupanja u članstvo. Ministarstvo regionalnog razvoja je zaduženo kao ključno koordinacijsko tijelo za praćenje i izvršenje ove odluke. Situacija je takva da trenutno imamo 30 novih zaposlenika u akreditiranim tijelima i da imamo 87 zaposlenika koji su trenutno u postupku zapošljavanja od čega se njih 60 očekuje da će biti zaposleni do kraja ove godine. Dakle radi se o nešto sporijoj dinamici nego što je planirano. Naime, prvi je plan bio da se ti ljudi zaposle internim natječajima odnosno preraspodjelama. Pokazalo se da tako nešto nije moguće provesti u ovako kratkome roku i zbog toga se sada priprema nova odluka gdje će ostatak zaposlenih ići putem javnog natječaja. Smatramo da će se ova 232 djelatnika udovoljiti svim kriterijima koji se traže od nas za dobivanje odobrenja za rad bez prethodne kontrole EU komisije i za početak korištenja strukturnih instrumenata. Međutim sigurno je da će tijekom iduće godine biti potrebno osigurati daljnja zapošljavanja. Naime treba znati da je i sustav takav da jako veliki broj ljudi i napušta sustav tako da je potrebno osigurati kontinuirano zapošljavanje da bi se održala potrebna razina stabilnosti. Još jedan vrlo važan podatak, a on se tiče procesa programiranja. Dakle vi znate da Hrvatska naravno mora pripremiti odgovarajuće programske podloge da bi mogli koristiti sredstva strukturnih programa, govorimo prije svega o operativnim programima. Operativni programi za drugih 6 mjeseci odnosno prvih 6 mjeseci članstva su završeni što se hrvatske strane tiče, upućeni EU komisiji na odobrenje i sada čekamo prve reakcije i komentare EU komisije. U svakom slučaju posao je napravljen dovoljno rano da će sigurno biti odluka odobrenju od strane EU komisije dostavljena najranije čim to bude moguće odnosno odmah po stupanje Hrvatske u članstvo. Istovremeno hrvatska Vlada je započela postupke na izradi programskih dokumenta za novo sedmogodišnje razdoblje 2014.-2020. u travnju ove godine, do sada su napravljene analitičke podloge, ta faza je završena i sada se kreće u fazu definiranja razvojnih prioriteta. Još jedan podatak koji je vrlo indikativan, a odnosi se na jačanje kapaciteta, dakle obrazovne aktivnosti. Intenzivirane su obrazovne aktivnosti kako na razini središnje državne uprava tako i što je vrlo važno na lokalnoj i regionalnoj razini. Dakle samo ove godine očekujemo da će kroz različite obrazovanja na lokalnoj i regionalnoj razini preko 4 tisuće ljudi proći našu izobrazbu, a na centralnoj razini se očekuje da će najmanje 500 ljudi iz središnjih državnih tijela proći specijalizirane obuke prije svega koje se tiču upravljanja i kontrole korištenja sredstava iz EU fondova. Također ono što je jako važno naglasiti i što na sve skupa zajedno muči to je priprema projekata za strukturne fondove. Pokrenuti su posebni programi za financiranje pripreme projekata. Prvi rezultati su već vidljivi samo u portfelju Ministarstva regionalnog razvoja na listi prioritetnih projekata se nalaze projekti vrijedni 600 milijuna eura koji se planiraju pripremati ove godine i iduće godine, neki od njih će biti spremni već 1.7.2013.za pokretanje. Još jedan podatak koji je vrlo indikativan, radi se o nepravilnostima. Dakle koliko sredstava je vraćeno u proračun EU zbog nepravilnosti. U prvih 6 mjeseci 2012.godine je vraćeno 3600 eura što je zaista vrlo mali iznos što pokazuje da je sustav vrlo stabilan da radi kvalitetno, a ukupno od početka korištenja IPA programa je vraćeno svega 0,13% dodijeljenih sredstava što je jedan izuzetno nizak postotak koji pokazuje da sustav kontrola je kvalitetan ali da korisnici respektiraju ovaj IPA sustav i da je razina nepravilnosti zaista vrlo mala. Evo toliko. Hvala na pažnji.
Hvala i vama poštovani zamjeniče ministra. Na vaše izlaganje prijavljene su dvije replike. Prva je poštovana zastupnica Martina Dalić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče, zamjeniče ministra. Pa ja mislim da je ovaj sustav za upravljanje i iskorištavanje europskih fondova sigurno jedan od najvažnijih zadataka koje ima Hrvatska država u ovom trenutku, ne samo u ovom trenutku nego i u prethodnim godinama i one koje dolaze pred nama. Ja bih stoga ustvari željela ovdje predložiti vama, a govorit ću nešto o tome i u svojoj raspravi. Dakle kada govorimo o sustavu da govorimo objektivno, točno i korektno jer govorimo o nečemu što je ustvari bitno za Hrvatsku državu, neovisno o tome tko predvodi Vladu. Tako i ove brojke koje ste iznijeli stavili ste u jedan neobičan kontekst. Kazali ste da je 39 milijuna eura opozvano, od tih 39 milijuna eura opozvano je u smislu gubitka sredstva dodijeljena 2007. za IPARD, ali isto tako učinjene su i uštede koje su opozvane. I znate dakle da u korištenju sredstava su načinjene uštede koje komisija nije dozvolila da se preraspodijele na druge projekte, ali za IPA 2007.-2009. taj je zahtjev komisije promijenjen. Pa vam onda taj opoziv u jednom objektivnom svjetlu izgleda na sasvim drugačiji način nego ono kako ste ga vi opisali. Još imam tu niz sličnih primjedaba. Naravno da se povećalo ugovaranje u prometu sa 16 na 40% kad je jednostavno projekt dovršen. Pa nije se dovršio sigurno u dva mjeseca, pripremao se godinama. Tako da ne bih više duljila nego bih zaključila s tim što sam rekla na početku, ovo su prevažne stvari i ekstremno je važno da administracija bez obzira koja Vlada predvodi administraciju radi na njihovom provođenju u kontinuitetu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku, poštovani zamjenik ministra Jakša Puljiz. Izvolite.
Ovo što ste spomenuli je sigurno bio još jedan od razloga zašto je toliki iznos u pitanju. Točno je dakle da nije bilo moguće realocirati sredstva koja su ostvarena uštedama na postotcima javne nabave, a Europska komisija sa svojim pravilima nije nam dala priliku da ta sredstva iskoristimo na nekim drugim projektima. Tako da ja tu zaista što se toga tiče s vama se slažem, međutim dalje ostaje činjenica da smo jako veliki dio sredstava izgubili. Podsjetimo samo u IPARD-u je riječ o 25 milijuna eura, dakle ja uopće ne kažem da je to bila isključiva odgovornost hrvatske strane, spomenuo sam da dio problema leži u dugim procedurama Europske komisije, pogotovo kod odobravanja velikih projekata. Dio problema proizlazi iz toga što je akreditacija dobivena nakon što su počeli teći za ugovore, međutim nesumnjivo da i hrvatska administracija mora raditi još brže i učinkovitije ako želimo smanjiti ovaj gubitak. A meni je ponavljam jako drago i zadovoljstvo reći da očekujemo puno manji opoziv u 2012. godini. Hvala.
Hvala i vama zamjeniče ministra. I Branko Hrg, poštovani zastupnik, svoju repliku.
Hvala predsjedniče. Dobro jutro svima. Evo gospodine zamjeniče vi ste rekli da se sprema još čitav niz edukacija i priprema i ugovaranja ne znam čega sve ne pa meni malo ovo čudno zvuči obzirom da smo sinoć raspravljali o rebalansu proračuna gdje se na stavci priprema za europske projekte za EU fondove skida od 30 milijuna 20 milijuna kuna. Pa mi je malo to nesrazmjerno ovome što ste vi danas ovdje nama iznijeli i što nam govorite obzirom da ste se vezali na izvješće za prvu polovicu ove godine što je u redu i što je normalno. Ali nekako mi se čini da možda malo prelagano pristupamo ovim programima, ovim projektima i da nismo dovoljno baš sagledali posebno u onom dijelu gdje lokalne samouprave idu u te projekte, obzirom da jedinice lokalne samouprave u principu nemaju sredstava za predfinanciranje, da nemaju za svoju komponentu tako da mislim da bi morali u izvješćima dati i neke naznake rješavanja problema s kojima se srećemo. Znam da ste upoznati s njima i da ima puno problema. Tako da mislim da bi trebali malo čvršće ovo pogledati, taj nesrazmjer, te nelogičnosti koje se ovdje pojavljuju definitivno posložiti i realno gledajući ovi postotci su poražavajući u krajnjem slučaju, i oni prije i ovi poslije jer mi svugdje govorimo o nekim postotcima ako je 50% mi smo jako sretni. Ja dolazim iz grada Križevaca koji ima jako puno projekata prekogranične suradnje. Naša realizacija je negdje oko 93, 94% pa evo mislim da bi Ministarstvo regionalnog razvoja trebalo u tom pravcu ići i na taj način davati izvješće. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. I odgovor na vašu repliku, poštovani zamjenik ministra Jakša Puljiz.
Još jedanput, kada govorimo o objektivnom sagledavanju uspjeha onda to možemo zapravo učiniti tek kad istekne razdoblje ugovaranja, odnosno korištenja EU sredstava. Mi trenutno tek kod … komponenti možemo sagledat na taj način gdje su ti svi rokovi istekli kao npr. u prvoj komponenti IPA-e gdje su postignuti vrlo dobri rezultati od preko 90%. Ja ću vam reći to je naš cilj u ovoj godini, do kraja ove godine cilj nam je stopu ugovorenosti na razini cjelokupnog IPA programa ostvariti na razini preko 60%, a do kraja IPA programa na razini između 85 i 90%. Što se tiče lokalne samouprave naravno da smo jako svjesni problema koji se pojavljuju na terenu u smislu kapaciteta za sufinanciranje. Ove godine smo učinili sljedeće, prije svega sklopili smo dogovor, sporazum s HBOR-om koji je pokrenuo kreditne linije koje pokrivaju sada sve IPA programe. Dakle znate da su sada bile kreditne linije za IPARD program i za komponentu koja se odnosila na bespovratne potpore za poduzetnike, dakle sad imamo sredstva koja su vrlo povoljna, kamatne stope od 3% i koje omogućuju zaista vrlo povoljno zaduživanje za financiranje IPA projekata u svim komponentama. Priprema projekata je kritično, nešto zaista kritično. Realizacija samoga programa nije jednostavna jer procedure javne nabave su nas toliko usporile ove godine da nismo uspjeli do kraja završit ovaj program, međutim iduće godine ne samo što ćemo povećat ovaj iznos u Ministarstvu regionalnog razvoja nego smo mi inzistirali na razini svih ministarstava da se iznos za pripremu projekata značajno poveća i vidjet ćete u državni proračunu, dakle mogli ste vidjet za 2013. radi se o značajnim iznosima imamo sad i sredstva značajna na raspolaganje su nam stavljena iz EU fondova tako da će i lokalne jedinice osjetiti pogotovo u 2013. godini puno veće raspoloživa sredstva za pripremu projekata. Ali ostaje ono ključno pitanje, a to su i kapaciteti same lokalne samouprave da osmisli projekte i da iskoristi ta sredstva za pripremu … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Završili smo sa replikama i odgovorima na repliku. Da li izvjestitelji radnih tijela žele? Ne. Hvala lijepa. Otvaram raspravu. U raspravu krećemo sa predstavnicima klubova zastupnika u Hrvatskom saboru. Prvi je klub Socijaldemokratske partije Hrvatske i poštovana zastupnica Tonka Ivčević. Izvolite Tonka.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Danas su evo pred nama dva izvješća – Izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. srpnja do 31. prosinca 2011. godine, te za razdoblje od prvih šest mjeseci ove godine. Prvim izvješćem obuhvaćena je provedba predpristupnih programa prve generacije CARDS 2004., PHARE 2006. i ISPA koji su završili 31. prosinca 2011., te provedba svih komponenti IPA programa kroz oba izvješća. Hrvatska je u svim pretpristupnim fondovima do sada na raspolaganju imala 970 milijuna eura od čega je iskoristila 67,5% što će se zasigurno još povećati do ulaska u Europsku uniju. U razdoblju od 1. srpnja do 31. prosinca 2011. godine Europska komisija je na račun nacionalnog fonda doznačila 76,14 milijuna eura za program ISPA i sve IPA komponente. U izvještajnom razdoblju je krajnjim korisnicima i ugovarateljima plaćeno 56,88 milijuna eura dok je od početka provedbe ukupno plaćeno 367,85 milijuna eura. Što se tiče izvješća o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2012. Europska komisija na račun Nacionalnog fonda doznačila 20,03 milijuna eura za IPA komponente 3, 4 i 5. Ukupno je u izvještajnom razdoblju krajnjim korisnicima i ugovarateljima plaćeno 33,55 milijuna eura. Vidljivo je iz oba izvještajna razdoblja da Hrvatska ipak nije u dovoljnoj mjeri iskoristila sredstva iako do polovice ove godine bilježimo povećanje od 12% s obzirom na 37% koliko je krajem prošle godine bilo ugovoreno korištenja tih sredstava. Od odobrenih 668 milijuna eura do 30 lipnja ugovoreno je 328 milijuna ili 49%, a isplaćeno je 24% odobrenih sredstava što je povećanje od 5% u odnosu na prethodno izvještajno razdoblje. Istovremeno iskorištenost fondova u zemljama članica Unije je 33%, a ranije je bila 44%. Najveći napredak ugovaranju sredstava ostvaren je u prometu, regionalnoj konkurentnosti i poljoprivredi koja je evo bila najkritičnija kako je to i zamjenik ministra rekao. Zato moram reći da veseli inicijativa ove Vlade da udvostruči iznose za projekte čiji su nositelji organizacije na lokalnoj i regionalnoj razini. Potpora je namijenjena projektima koji se prijavljuju u okviru operativnih programa financiranih iz EU fondova koji se već provode, te onima koji će se tek provoditi. Potrebno je sustavno podupirati pripremu razvojnih projekata kako bi se stvorila naglašavam baza i zaliha kvalitetnih projekata, te usmjeravati nositelje projekta na pripreme razvojnih projekata od većeg značaja za regionalni razvoj. Tijekom izvještajnog razdoblja nastavilo se sa procesima pripreme projekata za razdoblje od 2007., 2013. posebice u sektorima prometa i zaštite okoliša na koje je alociran najveći dio od ukupnih 450 milijuna eura za provedbu kohezijske politike Europske unije u drugoj polovici 2013. godine. Važno je naglasiti da Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova Europske unije kontinuirano priprema i pokreće programe identifikacije. I kako sam već rekla sufinanciranja pripreme projekata sa regionalne i lokalne razine za buduće financiranje iz EU fondova. Ovakvom inicijativom potrebno je omogućiti potencijalnim prijaviteljima projekata iz slabije razvijenih područja dodatne mogućnosti za pripremu projekata. Zato je potrebno konstantno raspolagati dobro osposobljenim kadrovima koji znaju kako raditi na način usklađen sa europskom procedurom. Da bi iskoristivost pretpristupnih fondova bila i u buduće što bolja, potrebne promjene što energičnije, a ulazak u EU transparentniji i jasniji svakako je potrebno staviti naglasak na edukaciju. Zamjenik ministra već je rekao, evo da u lipnju 2012. godine evidentirano 815 djelatnika koji su u sustavu državne uprave, rade na poslovima vezanim u pretpristupne fondove, te da su izrađene analize radnog opterećenja za predstojeće razdoblje. Sve je to pokazalo nedostatnost kapaciteta i potrebu za angažiranje novih djelatnika. Uz jačanje administrativnih kapaciteta potrebno je sustavno provoditi programe edukacije do najnižih razina. Zato je Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU u suradnji sa svim hrvatskim razvojnim agencijama pokrenulo proces edukacije više od 1000 zaposlenika jedinica lokalne i regionalne samouprave za pripremu i provedbu projekata koji će se financirati europskim fondovima. Kroz program jačanja ljudskih potencijala na lokalnoj i regionalnoj razini za učinkovitu pripremu i korištenje fondova EU bit će educirano preko 4000 ljudi i to na različitim segmentima pripreme i provedbe projekata od značaja EU fondova, pa do vrlo specifičnih tema poput javne nabave kod projekata EU i daljnjih procedura koje se koriste u procesu implementacije. Pritom je važna kvalitetna i permanentna suradnja među različitim tijelima državne uprave koja će se morati pokazati korisnom, a svakako i dalje uspješnom u kasnijem korištenju novčanih sredstava iz pretpristupnih fondova EU. Za učinkovito povlačenje sredstava svakako je potrebna i daljnja kvalitetna priprema projekata jer sama sposobnost povlačenja i količina potrošenih sredstava ovisi o svemu navedenom uz napomenu da novac iz Proračuna EU ne dolazi sve dok nije uspostavljena potpuna trajna kvalitetna i veoma dobra organiziranost svih gospodarskih, političkih, socijalnih i institucionalnih struktura. Ovdje je još bitno naglasiti da je kao pomoć jedinicama lokalne samouprave i drugim krajnjim korisnicima otvoren program kreditiranja projekata kandidata za Program IPA od strane Hrvatske banke za obnovu i razvoj. Namjena kredita i financiranje prihvatljivih izdataka koji su dio projekta, a koje nije moguće kandidirati za IPA Program u HBOR-u je osigurano dovoljno sredstava za sve programe i projekte koji budu prihvaćeni. Iz izvješća je vidljivo određen i kontinuirani napredak koji se odnosi na uspješnost, ugovorenost i isplaćenost sredstava iz Programa pomoći EU te je uočen vrlo nizak stupanj nepravilnosti. Zato na kraju pozdravljam sve napore Vlade i Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU da povučemo što više sredstava te da se što bolje pripremimo za korištenje sredstava strukturnih programa pomoći EU. Stoga će klub SDP-a prihvatiti oba navedena izvješća. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovana zastupnice. Na vaše izlaganje poštovani zastupnik Branko Hrg prijavio je repliku. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo uvažena kolegice pa meni je, ja sam zahvalan što smo dobili ovako jedno teoretsko predavanje o tome kako jedinice lokalne samouprave trebaju se pripremiti i što trebaju napraviti da bi mogle privlačiti sredstva iz fondova EU. Spomenuo sam u onoj prvoj replici iz kakve jedinice lokalne samouprave dolazim i meni sad nije jasno stvarno, dorađeno ovo što je i zamjenik ministra maloprije govorio, kad ćemo mi to izeducirati u ovoj godini još tolike ljude, kad ćemo ih toliko pripremiti i kako ćemo mi iz lokalne samouprave vrlo jednostavno dići kredite kako bi pokrili svoju komponentu da bi zadovoljili znači uvjete za ostvarivanje sredstava i projekata iz fondova EU? Ja mislim da to nije dobar put, nemojte nam omogućavati kredite ljudi, nemojte nam omogućavati kredite. Dajte nam fiskalnu decentralizaciju, dajte nam sredstva u lokalne samouprave i mi ćemo sigurno obaviti taj posao jako dobro, izeducirati se, pripremiti i povući novce iz EU. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. I odgovor na repliku, poštovana zastupnica Tonka Ivčević. Izvolite.
Pa evo gospodine Hrg i ja dolazim iz jedne male jedinice lokalne samouprave gdje sam gradonačelnica, gdje imamo samo 4 zaposlena djelatnika ali evo kroz ovu godinu smo educirali 2 ljudi kroz Razvoju agenciju Splitsko-dalmatinske županije i ta edukacija za naše djelatnike je bila besplatna. Oni su sada spremni za pripremu i rad na implementaciji programa EU. Što se tiče decentralizacije sredstava na tome se itekako radi, evo najavljen je porez na promet nekretninama iz kojeg sveukupna sredstva idu jedinicama lokalne samouprave gdje ćemo zasigurno dobivati puno više sredstava. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovana zastupnice. Idemo dalje u raspravu po klubovima zastupnika. Sada je na redu klub HDZ-a i poštovana zastupnica Martina Dalić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Pa ja kao što sam i govorila u kratkoj intervenciji nakon obraćanja zamjenika ministra mi u klubu HDZ-a držimo da je pitanje uspješnosti i kvalitetnog povlačenja sredstava iz fondova EU sigurno jedan od najvećih, osobno mislim i najveći izazov godina koje dolaze. Jer sa sredstvima koja će iz kohezijskog i strukturnih fondova stajati Hrvatskoj na raspolaganju Hrvatska stvarno ima kao što svi zajedno znamo razvojnu šansu sa kakvom se nikada dosada nije suočila. Radi se stvarno o visokim iznosima sredstava. Smatram stoga da ustvari je potrebno mobilizirati i angažirati sve ono u suštini najbolje što Hrvatska ima kako bi se ta sredstva i stvarno iskoristila. A da bi se ona iskoristila mislim to ovisi o nekoliko stvari koje na nekim mjestima jesu međusobno isprepletene, a na nekim mjestima i nisu. Sa jedne strane jest ono što je jednim dijelom iza nas i što će se nastaviti u budućnosti a to je taj administrativni kapacitet. I mislim da stvarno kada govorimo o tim pitanjima mislim da bi stvarno bilo važno definirati i opisati problem točno onakvim kakav je bez ikakvog bojanja toga problema u bilo koje i bilo čije političke boje jer se stvarno radi o nacionalnom interesu. A taj administrativni kapacitet pati od problema od kojih pate i druge naše javne i administrativne službe. A kao što ste i sami spomenuli ljudi odlaze, postoji gubitak znanja koji se stekne, godinu dana rade nakon toga odu. I stoga mislim da bi za ovom govornicom posebno s obzirom da će idući tjedan biti rasprava o proračunu bilo važno točno opisati i definirati o čemu se tu radi. Radi se o potrebi da se u ovome sustavu zaposle kvalitetni ljudi koji znaju jezike koji poznaju posao koji makar nešto poznaju posla od vođenja projekta jer u Hrvatskoj nema osoba koje imaju iskustva u vođenju EU projekata kada je tih projekata do sada po prirodi stvari bilo malo. I opisati taj problem zato jer se radi o nacionalnom interesu, pa onda kada govorimo, a govorili smo jučer o tome da će se smanjiti plaće svih agencija i ujednačiti po svoj državnoj službi izvrsno, ali mi smo u kontekstu poglavlja 22 preuzeli obavezu da ćemo ove ljude bolje platili. Koliko god se mi zavaravali, ljudi rade za novac. Najbolji odlaze dalje ako negdje nađu bolje prilike i zato ljudi napuštaju i ovaj sustav jer u privatnom sektoru nakon godinu, godinu i pol ili dvije dana rada u državnim ministarstvima jednostavno nađu puno bolje plaćen posao u privatnom sektoru. Naravno ljude nosi i želja i elan sve to je ali mi moramo priznati da ljudi rade za novac. I zato sve ovo o čemu govorimo kada govorimo o proračunu o potrebama za štednjom na plaćama ja sam posljednja koja bih se zalagala za povećanje bilo kojeg rashoda. I ponekad mi je ovdje i neobično sjediti i slušati kako raspravljamo o štednji promovirajući pojedine projekte. Posljednja sam koja bi se zalagala za povećanje ikoje kategorije rashoda ali osjećam potrebu u ime kluba HDZ-a i svoje osobno reći, pazimo što ovdje sa plaćama i agencijama činimo jer ljudi koji na ovim projektima rade, rade na ostvarivanju i oživotvorenju nacionalnog interesa, a to je da se sredstva koja jesmo dogovorili koja jesu dogovorena s komisijom koja stoje u našem pretpristupnom ugovoru stvarno i iskoriste, inače će ostati samo mrtvo slovo na papiru i propuštena prilika. Stoga inače mislim, a iskustvo je to iz prethodnih godina da je potrebno puno veću, puno značajniju pozornost u javnosti pa i u ovom Domu pokloniti zbivanjima vezanim uz pripremu projekata. Kazao je gospodin ministar priprema se projekata vrijednosti 600 milijuna eura. Bilo bi puno bolje da se priprema projekata u vrijednosti 2 milijarde eura, zato jer mnogo mnoge za sada u ovom trenutku i neprepoznatljive stvari zbivat će se kada počne provedba. Iznimno je važno da postoje projekti na polici spremni, a spreman projekt ne znači projekt za kojeg su konzultanti napisali neku dokumentaciju, spreman projekt znači projekt sa otkupljenim zemljištem, znači projekt sa riješenim vlasničkim odnosima, znači projekt sa svim mogućim studijama, znači projekt sa pribavljenim dozvolama to je spreman projekt, a priprema projekata u nas traje dugo. Sve one prepreke koje smetaju privatne investicije smetaju i projekte koji se pripremaju za EU. I stoga stvarno mislim da je 45 milijuna kuna na Ministarstvu regionalnog razvoja za pripremu projekata malo. Možda je dovoljno za plaćanje administrativnog, tehničkog, stručnog osoblja izvan državne službe koje je tu važno, ali zasigurno pitanje otkupa zemljišta, pitanja studija, prometnih, tehničkih, ekoloških nisam tu stručnjak zahtjevaju i puno više sredstava i puno više vremena. Zato bih voljela i potičemo sva da ova brojka od 600 milijuna eura projekata koji su u pripremi da u najkraćem roku postane brojka od milijardu 600, 2 milijarde eura projekata jer znači u punoj prvoj godini članstva podsjećam na raspolaganju će biti 2,5 puta više sredstava nego u prvoj godini članstva odnosno 3 puta više sredstava iz fondova nego u drugoj godini članstva. Puno je to novca za kapacitet hrvatske ekonomije. Međutim pred nama je stigla i projekcija proračuna za sljedeće tri godine koja signalizira naravno i očekivanja o povlačenju iz europskih fondova o povlačenju sredstava iz europskih fondova tijekom sljedećih godina. Mnogi ljudi koji proračun gledaju kroz objektivne oči jer analizom njega bave u svom profesionalnom kapacitetu rekli su mi ovih dana pa zar nije to malo planirano. Pa govore nam političari već godinama kako u sljedećoj financijskoj perspektivi nas očekuju milijarde eura 13 milijardi eura, pa zar tako malo u prvim godinama članstva, pa to nije dovoljno ili je jedva dovoljno da pokrije naše uplate u EU proračun. Mislim da u ovom trenutku ne treba oko ovih projekcija praviti veliki problem, ali one i nas i vas upozoravaju i upozoravamo sami sebe koliko je ustvari važan velik projekt pripreme projekata i da se planeri nisu ovdje u ovom trenutku usudili planirati veće brojke. A objektivno nama će u tim godinama biti na raspolaganju puno veći iznosi, posebno već u 2014., a posebno u 2015.godini. iako 2015.sada izgleda vrlo daleko i o čemu mi sada govorimo, ali danas se pripremaju projekti koji će se u 2015.financirati iz fondova EU. Ja bih stoga željela zaključiti ovo izlaganje jednom porukom svima nama da se s obzirom na važnost ovoga problema, s obzirom na utjecaj koji će europski fondovi imati na našu budućnost tome problemu posvetimo ozbiljno i pravilno, bez samozavaravanja prepoznamo sve njegove osobine gdje su slabosti sustava, gdje su jake strane sustava i da se prione na što brže rješavanje tih problema. Nikakvo međusobno raspravljanje tu nam neće puno pomoći jer uvijek će kao što je i do sada bilo na suprotnoj strani stajati komisija na određeni način ili Europske unija koja će jednostavno uvijek imati svoja pravila, svoje procedura, npr. alocirati sredstva ili sljedećih 8 mjeseci neće donijeti uredbu po kojoj možete krenuti u akreditaciju pa će onda reći niste iskoristili, ali to što ja nisam prvu godinu uopće vam omogućila da krenete u akreditaciju to me nije puno briga. Recimo to je slučaj jedan, to je dio slučaja SAPARD. Uvijek će postojati europska pravila, europske direktive, pretpostavke koje će biti nužno ispuniti kako bismo ova sredstva mogli koristiti. Na to treba računati, na to se treba pripremiti i jedini način da se raspoloživa sredstva iskoriste u potpunosti jest da kvalitetno upravljamo vlastitim prednostima, vlastitim ljudima koji na tome rade u koordinaciji između svih razina koje se ovim problemom bave i državne i lokalne jer nećemo puno od drugih tu kao ni do sada dobiti pomoći, a radi se stvarno o nečemu što je naša razvojna prilika. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovana zastupnice. Na vaše izlaganje prijavljene su dvije replike. Prva replika i poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Želim replicirati kolegici Dalić u vezi njezinih konstatacija o gubitku administrativnih kapaciteta. To je činjenica i to je loše jer se to dešava u ključnoj godini prije ulaska u Europsku uniju i na to nas je čak upozorio i gospodin Johannes Hahn kao povjerenik koji se brine o tome i govori nam gospodo u Hrvatskoj gubite novce. Evo i zamjenik ministra nam je rekao da smo u dvije godine samo opozivom ostali bez gotovo 45 milijuna eura, to je gotovo 300 milijuna kuna koje lokalna ili bilo koja druga razina vlasti itekako treba. Postavlja se pitanje hoćemo li se dovesti u poziciju da kao siromašna Hrvatska, siromašna financiramo razvijene europske zemlje svojim uplatama u proračune Europske unije. To je osnovno pitanje i mislim da zaista je vrijeme da svi, a posebno Ministarstvo regionalnog razvoja ovo pitanje europskih fondova shvate najozbiljnije jer ono što je pred nama, a čuli smo 250 milijuna eura u sljedećoj 2013. pa se to povećava na 500 milijuna u svakoj sljedećoj godini. Da li ćemo se dovesti u situaciju da govorimo pa dobro je, iskoristili smo 30 ili 40% jer nije jednako iskoristiti 90% na 6 milijuna dostupnih, to su bili ovi prijašnji fondovi koji su bili puno manje izdašniji ili iskoristit 30 ili 20% na 500 milijuna. To su velike brojke. Kad se igramo s velikim brojkama postoji opasnost da jednostavno mi izgubimo, a da bude na dobitku netko drugi. Hvala.
Hvala lijepa. I poštovani zastupnik Branko Hrg, izvolite.
Evo ja sam danas malo uporan poštovani predsjedniče, ali rekao sam na početku da je ovo prevažna tema da bi samo tako preko nje prošli, vjerojatno smo toga svi svjesni. Pa ja se sa gospođom Dalić slažem u svemu skoro što je rekla, osim u jednom. Mislim da nije sada nužno i potrebno krenut u pravcu da idemo zapošljavat nove ljude, nepotrebno u jednom veliku dijelu, kao što je bilo nepotrebno smjenjivati ljude koji su pripremali Hrvatsku za ulazak u Europsku uniju pa smo si razbili sustav. Danas više ti ljudi su degradirani, negdje postoje u sustavu ali nisu više u poziciji da pripremaju projekte. Zato nije čudno da nam je realizacija ovako slaba. Danas u Hrvatskoj uvjeren sam u svakom gradu postoji jedan do dva službenika koji su spremni i sigurno mogu krenuti u pripreme projekata Europske unije. Danas postoje razvojne agencije po županijama koje mogu pripremati te poslove za općine koje nemaju tih kapaciteta i za manje gradove samo moramo malo presložiti stvari, a ne omogućavati da slažemo administrativni sustav koji onda zapošljava agencije, konzalting kuće koje onda rade projekte pa duplo plaćamo. Ponavljam, dolazim iz grada koji sam radi taj posao. Uz redovni posao gradski službenici obavljaju ove poslove. Imamo izvrsne rezultate, imamo izvrsna iskorištenja, znači može se i u tom pravcu treba razmišljat. Kaže mi imamo previše državne administracije, pa presložimo ju, presložimo tu administraciju, dajmo ljudima po struci i profesiji edukaciju unutar sustava i neka počnu radit projekte.
Hvala lijepa. Idemo naprijed sa raspravom po klubovima zastupnika. Sada je na redu klub HNS-a i poštovani zastupnik Marijan Škvarić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, zamjeniče ministra, uvaženi kolege zastupnice i zastupnici. Pa evo u izvješću o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. srpnja do 31. prosinca 2011. godine te razdoblje od 1. siječnja 2012. do 30. lipnja 2012. godine klub HNS-Liberalni demokrati ne bi htjeli da se sve ovo pretvori što je rečeno u nekakvo teoretsko predavanje. U ovom izvješću koje je definirano zaista ima mnogo podataka, a apsolutno se slažemo u tome da zaista korištenje pretpristupnih programa i fonda EU je itekako bitno da ne bih sam i reko i ključno za razvoj naše države. O tome je bitno također da temeljem zaključka Hrvatskog sabora koji je donesen 6. listopada 2005. godine, da je Vlada Republike Hrvatske obvezna Hrvatskom saboru podnositi redovna izvješća o korišćenju pretpristupnih fondova programa pomoći EU i na polugodišnjoj osnovi. To je razumljivo da zaista Hrvatski sabor, mi moramo itekako kvalitetno raspravljati koji su to resursi, koje su to mogućnosti koje se daju Hrvatskoj od strane Europske unije da ih znamo itekako pravilno i alocirati, pravilno usmjeriti i pravilno koristiti što je najbitnije. Ovdje imamo sada izvješće za cijelo područje … [[Govornik se ne razumije.]] i naravno od ove godine od iduće godine kada se pokreće novi program kad radimo nove programske temelje od 2014. godine do 2020. godine. U tom dijelu je također bitno da jako dobro analiziramo i proučimo što je napravljeno i što nas onda očekuje u idućem razdoblju da te sve greške koje smo napravili, a zaista smo ih napravili da ispravimo i da ta sredstva koja nam se ukazuju a to je 13 milijardi eura do 2020. godine da iskoristimo u najvećoj mogućem veličini, a naročito je bitno da to iskoristimo u razvoj prije svega regionalni razvoj naše države. U tom dijelu što nam je bilo ponuđeno. Ponuđeno nam je od 2005. godine kada su krenuli … [[Govornik se ne razumije.]] program aktivnosti u programu CARDS programa, PHARE programa, ISPA i SAPARD programa. U tom dijelu kada gledamo i dio postotaka ugovorenog u odnosu na odobreni za CARDS 94%, PHARE 94%, ISPA 87% tu zaista možemo reći da smo dosta kvalitetno iskoristili ta sredstva, a možemo reći da ta sredstva niti nisu bila velika u onom dijelu. To su ipak bila sredstva koja su učila nas sve skupa da pokušamo početi razmišljati i učiti što su to sredstva i kako ih kvalitetno po ugovorenim obvezama iskoristiti i naravno u tom dijelu i dobiti sredstva. Onda nam se otvara također i IPA program u tom dijelu koji je po veličini sredstava i po kompleksnosti puno jači, tako da imamo 5 komponenata. IPA prva komponenta pomoć u tranziciji i jačanju institucija, IPA dva prekogranična suradnja, IPA tri regionalni razvoj, IPA četiri razvoj ljudskih potencijala, IPA pet ruralni razvoj. IPARD. I sad kad gledamo u tom dijelu odnose između odobrenih sredstava, ugovorenih i najbitnije plaćenih tu već vidimo da se itekako već velike razlike. Recimo IPA dva za sredstva od 2007, 2008. godine iskoristivost sredstava je bila 93%, a već 2009. godine je pala na 17%. IPA tri imamo iskoristivost sredstava 35%, IPA četiri 49% i IPA pet 15%. Možemo tu reći da u tom dijelu što se tiče IPA četiri i pet zato što jer sad su dalje u postupku ugovaranja i plaćanja, da je zato manji postotak. Ali opet kada analiziramo da IPA tri je regionalni razvoj, IPA pet ruralni razvoj to je ono što bitnije moramo poraditi na tome da te komponente pojačamo aktivnošću i da iskoristimo ta sredstva. I kada definiramo da skoro 40 milijuna eura preko perioda ugovaranja nije završeno, nego smo ta sredstva vratili Europskoj uniji onda također moramo reći da s tim sredstvima da mogli smo ih iskoristiti itekako bi ih mogli ugraditi u razvoj. E sad od razloga zbog čega ih nismo iskoristili u tom dijelu definirano je u ovom izvješću, tako da ima puno subjektivnih što volimo reći, a ima i puno objektivnih okolnosti. Od objektivnih okolnosti možemo reći da Europska komisija usvojila je pravni okvir za provedbu programa IPA tek u srpnju 2007. godine a za Republiku Hrvatsku rokovi su vezani uz provedbu i planiranje i plaćanja računaju se od srpnja 2007. godine. Ali ono objektivno i subjektivno bih posebno istaknuo da smo ipak mi u ukupnom dijelu u ovom periodu izgubili 2 godine. Dvije godine zbog toga što je Hrvatska za provedbu projekata koji su se financirali iz programa 2008. godine i prema načelu N+3 trebalo … [[Govornik se ne razumije.]] da je imala samo jedna i pol godina, a trebalo je imati tri godine. Razlika je to što smo dvije godine utrošili da Agenciju za plaćanje registriramo, a u tom vremenu naravno sredstva koja su bila odobrena su čekala. To je bila čista naša greška i na tome možemo temeljiti novih 39, 40 milijuna eura koje nismo uspjeli iskoristiti. Na temelju tog dijela što smo napravili što smo dobili s jedne strane možemo biti zadovoljni, s druge razine ne smijemo biti zadovoljni. Moramo donijeti zaključke što dalje, kako dalje trebamo nastaviti. U ovom razdoblju naročito tijekom ove godine otvorilo se puno više natječaja. Naravno uvijek ono što sam rekao izgubili smo dvije godine i sada bi u ovoj jednoj godini trebali nadoknaditi te dvije godine i trebali bi puno više sredstava iskoristiti što je praktički zaista nemoguće. Samo da ipak velimo da u ovoj godini je povećan iznos ugovorenih sredstava sa 37% na 59% odnosno povećanje za 20%. I pitanje je u svemu tome što će biti u budućnosti? U budućnosti iduće godine ulaskom Hrvatske u Europsku uniju otvaranjem kohezijskih, strukturnih fondova to su daleko veća sredstva. Sa ovim sredstvima koje smo imali ponašali smo se tako uz ove analize koje smo vidjeli. Što ćemo dalje? Najbitnije ove sve stvari koje smo čuli, koje ćemo još čuti, a to je da prije svega svi mi se trebamo primiti posla. I naravno na primjerima dobre prakse u Hrvatskoj ih itekako ima, čuli smo od mnogih kolega, a ja osobno mogu reći također kao gradonačelnik grada Lepoglave koji je u tom dijelu manjeg grada ispod 10000 stanovnika ograničeni smo svim resursima, resursima prije svega u stručnim resursima koji vjerujte mi su najbitniji i naravno ograničeni smo i financijskim resursima. Ali u tom razdoblju iskoristili smo 8 projekata iz fondova EU. Cijeli jedan gradski proračun i više je dobiveno sredstava iz fondova EU. E pa sad pitamo u čemu je ta razlika u tim stvarima da se neke stvari mogu napraviti ili žele napraviti? Prije svega osobno mislim da nema nikakvih opravdanja da nešto niste stigli ili mogli napraviti, nema opravdanja. Razlika je u tome da si morate postaviti ciljeve, kvalitetne ciljeve, ciljeve koje ste si postavili definiraju da morate osigurati mjere da ostvarite te ciljeve, a u tim mjerama moraju biti najvećim dijelom sadržani ljudski resursi, ljudi koji će to napraviti i u kom vremenskom razdoblju trebate neke stvari napraviti. Kada se to definira, naravno uz puno volje i odricanja onda se mogu i postići rezultati. To je primjer dobre prakse i zaista u Hrvatskoj ti primjeri dobre prakse po meni bi se trebali isticati i pomoći drugim lokalnim jedinicama koje moram reći samo gledaju gdje su problemi, ali nisu puno učinile da mogu krenuti oko dobivanja tih sredstava. Ono generalno na kraju što bismo htjeli napomenuti na što bi trebali staviti naglasak što je ovdje rečeno, ali zaista ključni su nam ljudi. Ljudi koji znaju svoj posao i u tom dijelu te ljude treba i dobro stimulirati. Znači, povećanje administrativnih kapaciteta. Dešava nam se da te ljude koje smo imali, koji su se educirali onda su ti ljudi iz ministarstva otišli u konzultantske kuće. I ista ta ministarstva su onda preko tih konzultacijskih kuća dodatno morala plaćati te ljude da im dalje odrađuju te projekte. Znači, zaista moram reći ljudski resursi su nam itekako bitni i moramo ih koristiti ne već danas nego smo ih već trebali educirati jučer. Naravno itekako je bitno dalje nastaviti sa aktivnostima u obrazovanju na svim lokalnim jedinicama, regionalnim treba imati tim ljudi koji barem znaju ono što sam rekao na početku si postavite ciljeve, a ono što treba i kako napraviti imali li smisla da se u tom dijelu definira. Naravno itekako su i bitna vlastita sredstva za učešće jer kada imate sredstva, imate dobar program vi niste sposobni ući u taj program ako nemate vlastita sredstva. I tu je bitno da onih 15 do 20% učešća itekako je bitno naći. Ovi programi prema HBOR-u i ostalim stvarima koji su se sad otvorili to itekako podržavam. Bitno, ključno je uz manje kamatne stope koje se pojavljuju. I vjerujem da svaka lokalna jedinica u jednom svom segmentu može pokriti taj dio troškova, a ako ne siguran sam da će i ministarstvo i Vlada naći dodatna sredstva, dodatne resurse da to pokrijemo jer ako nije bitno ako vam netko već nudi novac, naš zadatak je da taj novac iskoristimo, uzmemo i na kraju jednostavno velimo hvala. Evo u konačnosti u tom dijelu klub HNS-a poduprijet će to izvješće uz želju da ove ciljeve koje smo postavili da ih što prije počnemo realizirati jer zaista sredstva koja nam se nude su velika, mogućnosti su također velike a velim samo na nama je da znamo da ih iskoristimo. Hvala.
Hvala lijepa. Repliku na vaše izlaganje ima kolegica Nadica Jelaš.
Hvala poštovana potpredsjednice. Pa evo kolega govorili ste o važnosti ljudskih kapaciteta za povlačenje europskih sredstava. Dakle, u situaciji kada nemamo dovoljno vlastite akumulacije za toliko nužan gospodarski rast koji nas jedini može izvući iz ove loše gospodarske situacije, dakle izuzetno je važno povući što više europskih sredstava, dakle europske akumulacije. To je naprosto ovoga trenutka nacionalni interes. Pritom treba voditi računa da europska sredstva imaju svoju cijenu, dakle samo za polovicu sljedeće godine dakle od trenutka kada Hrvatska uđe u EU od 1. srpnja za članarine europskim fondovima trebat će uplatiti milijardu i 700 milijuna kuna. Ako to nije dovoljan razlog zaista da se angažiramo i da ojačamo taj administrativni kapacitet onda ja ne znam što je. Dakle, mi ovoga trenutka imamo 30 tisuća mladih ljudi, stručnih ljudi, ljudi svih mogućih profila na Burzi za zapošljavanje. Ti ljudi ne da razmišljaju, oni se spremaju otići u inozemstvo da bi tamo stvorili uvjete za egzistenciju ili kako to po domaći volimo reći u potrazi trbuhom za kruhom. Dakle, tim ljudima treba dati mogućnost da se zaposle na tim poslovima. Ja ne znam ovoga trenutka je 800 ljudi u institucijama za privlačenje europskih sredstava, planira se u narednom razdoblju zaposliti još 200, 230 koliko ste rekli zamjeniče. Ja ne znam zašto to nije učinjeno već dosada. Dakle, posljednji je trenutak zaista da se učini sve da se kapacitiraju institucije stručnim ljudima i da zaista se ne dovodimo u situaciju da nismo sposobni povući sredstva dapače da ih ne ugovaramo dovoljno pa čak i moramo vraćati zbog toga što nismo bili sposobni iskoristiti ih.
Odgovor na repliku Marijan Škvarić.
Pa evo apsolutno se slažem s vama poštovana kolegice, zaista ljudski resursi su itekako bitni. I isto mogu reći isto iz primjera dobre prakse mi smo baš to napravili, sve zaposlene visokoobrazovane osobe ljude koje su imali pozvali smo, napravili smo edukaciju i nakon te edukacije … [[Govornik se ne razumije.]] ured, ali koji nije u sklopu grada nego je on na tržišnim principima izvan grada. I nakon toga zaista evo možemo reći nakon 8 provedenih projekata imamo preko 20-ak kompletno pripremljenih projekata prema strukturnim kohezijskim fondovima koji se javljaju u tom dijelu i ne samo to nego otvoreni smo za sve usluge tih ljudi, mladih ljudi, pomažemo i svim lokalnim upravama. A evo jučer sam bio i u Sloveniji gdje je zaista preko 10-ak općina sa slovenske strane smo definirali preko 20-ak programa koji nas zajednički vežu. Zaista naglasak je na ljude. Hvala.
Hvala. U ime kluba Hrvatskih laburista – Stranke rada Nikola Vuljanić. Izvolite kolega.
Hvala gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Ovo je Izvješće za drugo polugodište 2011., prvo polugodište 2012. i govori nam dosta toga. neću citirati brojke, brojke su u izvješću. Govori nam o omjeru iskorištenosti onog što je ugovoreno i onog što je stvarno ostvareno. Bilo bi zanimljivo da jedanput vidimo na istom mjestu i omjer ponuđenog i iskorištenog, dakle ono što smo uopće na što smo uopće mogli na neki način aplicirati i koliko od toga smo tražili a koliko od traženog smo dobili. No dobro, negdje sam unutra pročitao brojku iskorištenja ukupnog koja se vrti oko 37% i koja naravno pokazuje da nismo dovoljno dobri. Nismo najlošijih u Europi ima lošijih od nas, ali ima i puno boljih od nas. Što će se dogoditi u sljedećem koraku kada pristupamo strukturnim fondovima EU koji su značajno veći i šireg raspona primjene, ako ostanemo na iskorištenju ajde recimo 35% onoga što nam se zapravo nudi. Nudi nam se 13,7 milijardi eura. Ako iskoristimo 35% to je oko 5 milijardi eura u sljedećem sedmogodišnjem razdoblju ukoliko naravno ostane sedmogodišnji proračun ovakav kakav je bio do sada to bi značilo da ćemo uplatiti otprilike isto toliko ili malo više od onog što ćemo uzeti. Dakle članarina za taj klub bit će veća od koristi što samo po sebi ne mora biti tragedija. Nitko razuman u EU ne ulazi zato da bi ga to netko platio tamo, da bi pobro neke novce koje sam nema. To nije profit koji ćemo mi tamo dobiti, sasvim sigurno. Na neki način nekim putovima platit ćemo sve ono što dobijemo i što uzmemo, što je i pravedno. Ali ćemo u tom procesu nešto naučiti i postati bolji nego što smo danas i to je isto pravedno. Problemi koji se i u ovim izvješćima naglašava jer su prije svega problemi organizacije pa to možete nazvati nekakvi kapaciteti administrativni ili kako god, dakle problem organiziranosti i problem ljudi. Nemamo dovoljno dobrih ljudi koji bi mogli iskreirati projekte, oblikovati ih prema pravilima EU, a ta su pravila vrlo komplicirana ali nisu glupa. Dakle, nemamo ljudi. Ja sam promatrač u EU parlamentu tu zadnjih par mjeseci i mogu vam reći da sam upoznao neke ljude tamo naše dečke i cure koji tamo rade na nekakvim stipendijama od mjesec i pol ili tek traže tako nekako mjesto, mlade ljude koji su završili studije i kod nas i u inozemstvu, govore kompetentno dva, tri jezika, snalaze se u tim poslovima i nude se nama promatračima tamo za buduće asistente ako nekim slučajem budemo izabrani na izborima. To su ljudi koji hoće, mogu i znaju. Zašto ih bivša vlast nije iskoristila? Zašto ih sadašnja vlast ne koristi? Zašto ih ne detektira? Sreo sam jednog dečka koga je preporučio recimo tamo za neku stipendiju rektor Riječkog sveučilišta koji jest ovdje ajde nije direktno u politici ali ima neke političke veze, zašto se takav dečko i 5 takvih dečki sa Riječkog sveučilišta i djevojaka ne bi našli u ekipi koju bi Ministarstvo europskih integracija angažiralo za takve poslove. ima ljudi koji znaju, ima ljudi koji mogu ali naš lijepi običaj partijskog selektiranja dovodi do toga da su u načelu krivi ljudi na krivim mjestima. Rezultat toga je i sporost. Jedna od ključnih stvari na kojima hrvatska diplomacija i Hrvatska država sada trebaju inzistirati u ovom periodu jeste primjena načela N plus 3 dakle da imamo pravo koristiti sredstva koja dobijemo tri godine, a ne uskraćenim rokovima kako bi sada trebalo ispasti. Europska administracija se tome protivi trenutačno jer im to brka neke njihove planove, ali mislim da bi na tome trebalo inzistirati jer ćemo ostati i bez novaca koji su nam odobreni. Europska administracija u načelu je komplicirana ludo. Ali nije komplicirana do zločestoće, a još manje je komplicirana do korupcije. Dakle ako prihvate pravila igre ako savladate pravila igre koja tamo stoje i koja su napisana, onda ćete sasvim sigurno u tom sustavu moći normalno funkcionirati. Situaciju trenutačno složenija je situacija trenutačno jer se i u EU parlamentu i u komisiji a posebno u Vijeću sukobljavaju dva tabora, tabor kohezije i tabor boljeg trošenja. U taboru kohezije su uglavnom premda ne baš svi oni koji inzistiraju na socijalnom jedinstvu Europe i oni koji manje imaju. U taboru boljeg trošenja su ove sjeverne zemlje koje više imaju i koje ta pitanja manje zanimaju. Situacija u Europskom parlamentu je zapravo došla do usijanja i dobacuju se već i grubi komentari, komentari koje čak ne čujemo niti u ovom Saboru, komentari tipa šta ćemo mi na sjeveru pošteno raditi i puno štediti da bi one lijenčine na zapadnom Balkanu ili na Mediteranu mogle trošiti po suncu koliko hoće. Evo rečenica, citat iz jedne jučerašnje desničarske doduše diskusije, ali jedne diskusije u Europskom parlamentu koja isto ocrtava određenu razinu razmišljanja. Borba se vodi oko proračuna za 2013. i sedmogodišnjeg proračuna. Premijer Milanović je danas u Bruxelesu oko te iste teme. Ove zemlje koje inzistiraju na tzv. better spending, boljem trošenju htjele bi smanjiti proračun barem za 100 milijardi eura. Naravno ako se to dogodi čitava stvar se urušava, čitav proračun dugogodišnji europski se urušava. Ono na čemu se inzistira, a jučer je u Europskom parlamentu bila rasprava izvješća auditora revizora, inzistira se da projekti koji se odobravaju imaju novu dodanu vrijednost za europske potrebe. Naravno to uključuje i političku vrijednost i odobravanje tih projekata sasvim sigurno podliježe i političkom ocjenjivanju da li je nešto dobro za političku stabilnost određene regije kao što je naša recimo i tome slično, pa i takve stvari pri kreiranju projekata treba imati na pameti. Naravno ipak se to najčešće radi o dodanoj novoj ekonomskoj vrijednosti koja se onda reflektira i kao dobrobit te regije, te zemlje koja je aplicirala za projekte. Auditori revizori su utvrdili da je u prošloj godini porastao postotak pogrešaka i dvije vrste pogrešaka navode, jedne su mistakes, jedne su frodes, dakle pogreške koje su nenamjerne u koracima i pogreške koje su zapravo prevare. Sve više ima ovih drugih u svim europskim zemljama što znači da se, to je zabrinulo i revizore i Europski parlament jer to znači da se sustav europskih vrijednosti od poštenja do preciznosti svega toga lagano urušava pod pritiskom ove politike, ne štednje jer ne zovu to politikom štednje nego politika siromaštva i politika nedostatnosti i nedostatka, osterity policy. No kako god, i ovo nam izvješće govori što je bilo, bilo je, ne možemo promijenit prošlost u bolju prošlost, iskoristili smo što smo znali i umijeli u situaciji u kojoj smo se našli. I jedna i druga vlast napravila je pretpostavljam koliko je mogla, moglo se sasvim sigurno i više ali onda bi karakter i jedne i druge vlasti trebao izgledat sasvim drugačije, manje bit orijentiran na političku dobrobit i političku podobnost, a više na operacionalizaciju stvarnih poslova. Sad nas čekaju strukturni fondovi koji nose puno više novaca i koji nisu europska akumulacija nego će bit i naša akumulacija unutra, naša akumulacija jedno milijardu i ne znam koliko ispadne 200 milijuna godišnje naše akumulacije. E sad ako nećemo našu akumulaciju trošiti na razuman način i aplicirati na projekte da vratimo to što smo dali nutra onda smo stvarno kao što reče jedan naš vrli političar slučajna država i onda nam se stvari događaju. A nismo zaslužili da nam se stvari događaju, dovoljno smo pametni, dovoljno znamo, imamo dovoljno sposobnih ljudi, da možemo kreirat našu budućnost, ne da nam se događa. Hvala.
Hvala. Repliku ima kolega Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Vuljanić, lijepo ste nam pojasnili koji su omjeri zapravo da bi trebalo gledati omjer ponuđenog novca, potom ugovorenog i na kraju ostvarenog novca. Nama se uvijek prezentira ovo koliko smo ugovorili i koliko smo ostvarili, ne koliko nam je ponuđeno. Rekli ste ponuđeno nam je 13,7 milijardi eura, a mogli bismo ostvariti 5 milijardi mogućih iz fondova. To je zapravo nevjerojatan podatak. Pazite netko vam nudi, daje vam, a vi nećete ili ne znate, a prije svega bih rekao nećete. Zbog čega, upravo zato što ste govorili, imamo dovoljno mladih, pametnih ljudi koji to mogu ali ne želimo njihove usluge. Znači ne želimo taj novac. Zbog čega, upravo što ste zadnje rekli, i jedna i druga Vlada je napravila koliko je mogla, a nije mogla napraviti više zbog toga što nema mlade kompetentne ljude koji bi povlačili novac iz Europske unije. I ako je članarina naša za ulazak, za članstvo u Europskoj uniji jednaka ili veća od koristi koje ćemo izvući iz europskih fondova, prema tome samo si morate zamisliti kakav će biti izvještaj o izvršenju proračuna za godinu dana ili za dvije godine, koliko će onda biti manjak ako ćemo više davati nego što ćemo povlačiti iz europskih fondova. Prema tome ovo je vaše upozorenje na vrijeme, znači trebamo ozbiljno shvatiti ono što nas čeka, trebamo ovo ozbiljno i čim prije reagirati na činjenicu da imamo školovane ljude, što je prije kolegica iz SDP-a govorila, otići će nam ti ljudi van. Imamo školovane ljude ali ne želimo ih koristiti. Zbog čega, zbog vlastitih političkih interesa koji su štetni za državu.
Odgovor na repliku, Nikola Vuljanić.
Hvala. Ma ja inače ljude već iz činjenice da nisam jako mlad ne dijelim na mlade i stare, dijelim ih na pametne i sposobne i one koji to nisu. Savršeno sigurno da je sad pravi trenutak da kako se ono kaže stavimo glave skupa i da uposlimo sve kapacitete u pozicioniranju u Europskoj uniji. Sad dolazimo tamo, dolazimo na otvoreno polje. Prihvaćaju nas dobro vjerovali ili ne. Čak i crni desničari i protivnici Europske unije i oni koji bi ju rasturili prihvaćaju nas normalno kao kolege i kao civilizirane Europljane. Hajmo se i na ovom planu pokazati takvima, pokazat da znamo, možemo i hoćemo. Ima ljudi koji to znaju. Svakodnevno ih susrećemo. Nemojmo vodit računa o partijskim kvotama i o tome da sad naš skojevac mora ići tamo a ne vaš skojevac. I tako nema napred.
Na redu je klub HDSSB-a i kolega Igor Češek. Izvolite.
Poštovana potpredsjednice, zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Klub HDSSB-a će podržati Izvješće o korištenju predpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. srpnja do 31. prosinca 2011. isto kao izvješće o korištenju predpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2012. godine. Iako smatramo da sredstva koja smo povukli nisu dovoljna. Naime, Republika Hrvatska nije u dovoljnoj mjeri iskoristila sredstva predpristupnih programa pomoći Europske unije na dan 31. prosinca 2011. godine od ukupno lociranih sredstava za prvu generaciju predpristupnih sredstava i IPA sredstava, svih 5 komponenti IPA programa, programske godine 2007. do 2011. u iznosu od 965 milijuna 709 tisuća 863 eura Republika Hrvatska ugovorila 53,5%. Promatrajući samo IPA sredstva od ukupno alociranih iznosa za svih 5 komponenti programske godine 2007.-2011. u iznosu od 668 milijuna 480000 318 eura do kraja prošle godine Republika Hrvatska je ugovorila samo 37,8%. U razdoblju od 1. siječnja do 30. lipnja 2012. povučeno je više sredstava ali opet nedovoljno. Iz ovih izvješća se vidi određeni napredak, međutim smatramo da ta sredstva nisu dovoljno iskorištena. Dakle, dobar dio prilika nismo iskoristili. Lokalna samouprava treba veću podršku od ministarstava i razvojnih agencija zbog needuciranih kadrova za izradu projekata i zbog nedostataka sredstava potrebnih za te aktivnosti. Potrebno je dakle između ostalog u većoj mjeri osigurati radionice i ostale djelatnosti kako bi se što veći broj ljudi uključio u edukaciju o projektima koji se sufinanciraju iz fondova EU. Što je naša hajmo reći najveća greška? Pa evo i ministar graditeljstva je najavio besplatnu legalizaciju poljoprivrednih objekata kako bismo upravo bili spremni za ulazak u EU. Pokazalo se da je vrlo slaba iskoristivost sredstava iza IPARD programa. Jer 90% poljoprivrednih proizvođača obavlja svoju djelatnost u nelegalnim objektima i to je jedan od glavnih razloga male iskoristivosti IPARD programa. Govorio sam o besplatnoj legalizaciji, međutim kad se sve stavi na papir to ne izgleda ni malo tako. Tako ispada da legalizacija jedne staje od 350 m2 košta i do bezobraznih 10000 eura. To slavonski seljak nema ta sredstva, on to ne može isfinancirati. Dakle, potrebno je od ministarstva da napravi nekakav konsenzus kako bi se tim slavonskim seljacima dozvolilo nekakav način prave, stvarne, besplatne legalizacije. Svi smo govorili da imamo slab administrativni kapacitet i nedostatak projekata. Nemamo svog kapitala i jedini spas kojeg trenutno vidimo su sredstva iz EU fondova. No, mene ono što me najviše zanima kako će male lokalne zajednice uspjeti iskoristiti te projekte i kako će uspjeti povući ta sredstva iz EU. Moramo raditi na educiranju naših kadrova to je sasvim sigurno, ali država ako uz najbolje mjere štednje bude rezala sredstva za pomoć u razvoju tih projekata zasigurno da nećemo moći povući određena sredstva iz EU a bit ćemo svjedoci što će nam se dogoditi 2013. godine. Svi smo svjesni da moramo platiti milijardu i 700 milijuna kuna EU članarine. Radi se o tome, to je iznos koji ćemo platiti. Koliko ćemo mi biti sposobni izvući tih sredstava nisam siguran. Nadam se uspjehu. Tu ne treba gledati na političku pripadnost. Svi moramo postati Europljani, ne gledati ni na HDZ, ni na SDP, svi moramo zajedno djelovati u jačanju tih naših kapaciteta. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Obavještavam da je sukladno članku 207. stavka drugog Poslovnika isteklo vrijeme u 11,00 sati za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi na redu je kolega Zvonko Milas. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa evo čitajući ovo izvješće moram biti iskren da nisam imao prevelikih iskustava sa pretpristupnim fondovima, ali jasnije mi je da je to jako složen mehanizam funkcioniranja i da iza svih tih projekata koji su iznimno složeni stoji puno pravila, puno procedure i to ih čini dakle još zahtjevnijim ali prije svega hvale vrijednim. Puno puta smo dosada čuli i od ministra, odnosno potpredsjednika Vlade kako je Vlada u vrlo kratkom vremenu povećala iskoristivost, odnosno ugovorenost ako se ne varam za 20%. Malo me to zainteresiralo, a mislim da interesira i javnost pa je to ustvari i razlog zašto sam se ja počeo interesirati oko pretpristupnih programa i uopće oko fondova. I što sam zaključio? Dakle, mehanizam funkcioniranja pretpristupnog programa onako znači način na koji se to rješava je ustvari omogućio Vladi što je dobro, dapače, ali omogućilo je samo da iskoristi razdoblje ugovaranja i to je razlog povećanja stope ugovaranja koju ne treba pripisivati nitko sebi kao svoju zaslugu nego jednostavno kao jedan trenutak kad je došlo sve ono što se utemeljilo, čak počelo realizirati kako bi se reklo na naplatu, dakle na ugovore. To treba tako i dalje raditi. Kako su i moji prethodnici rekli u nekom zajedničkom interesu, dakle bez ikakve stranačke ili bilo kakvih drugih pretenzija. Dakle, nije mi namjera kritizirati ni Vladu niti bilo što drugo nego jednostavno mislim da bi građani, odnosno zastupnici, a prije svega građani trebali biti malo više informirani o cijelom tom kompleksnom upravljanju, odnosno cijeloj toj priči o europskim fondovima. Koliko znam prije nekoliko godina organiziran je sustav edukacije dakle za državne i javne službenike i to čak u nekih 13 programskih cjelina koji je sufinanciran od strane Danske vlade, dakle gdje se službenici educiraju o financijskom upravljanju u europskim fondovima. Dakle, to nam govori isto koliko je to kompleksno područje i kako bi bilo dobro posvetiti što više pažnje informiranju građana. Dakle, ne samo onih kojima je to posao, dakle iz profiliranih poznatih korisnika nego jednostavno široj javnosti o složenosti cijelog ovog mehanizma funkcioniranja. Dakle, razlog tome je što širi krug ljudi, što više zna o tome, dakle o strukturnim fondovima, kohezijskom fondu za ruralni razvoj, socijalnom fondu itd. otvara se veća mogućnost iskorištavanja sredstava. I ja mislim da kako je to krenulo sa novom Vladom da tako treba, dakle treba nastaviti naglašavam riječ nastaviti, ugovarati i provoditi projekte u čemu je i prethodna Vlada možda nije povukla sredstava koliko je mogla ali ima određene zasluge i to jednostavno treba kontinuirano nastaviti, dakle educirati ljude kako bi realizacija i kako bi iskorištavanje tih fondova bilo što bolje. Dakle, vidimo da je u pretpristupnim programima prve generacije uspješno okončano u visokom postotku ugovaranja plaćanja dakle većinom preko 90%, a okosnica toga je bila aktualni Program IPA koji ima 5 komponenata - dakle, pomoć tranziciji i izgradnji, prekograničnoj suradnji, regionalnom razvoju, razvoju ljudskih potencijala i ruralnom razvoju. Svaka komponenta ima svoje zakonitosti u funkcioniranju. U svakoj komponenti imamo različite vrste ugovora, ugovore o uslugama, o dodjeli bespovratnih sredstava, ugovore o radu, o nabavi i moram priznati da za laike, dakle za ljude koji to ne poznaju da tu stvar već se dobrano komplicira, da jednostavno je to teško pratiti. I na koncu se shvati čisto laički da tu postoje 3 osnovne faze u razvoju tih projekata. Dakle, tu je planiranje projekata koje uključuje izradu cjelokupne dokumentacije, ugovaranje i plaćanje. I oko toga se sve vrti. Drugim riječima, ne može nešto biti ugovoreno bez plana, dakle bez natječaja temeljem kojeg će nam pristići prijave koje se nakon toga obrađuju. I nakon obrade tih prijava onda se pristupa odabiru najkvalitetnijih programa koji se nakon toga ugovaraju. Velik porast postotka ugovorenosti je primjetan u 5. komponenti, dakle u ruralnom razvoju odnosno IPARD-u i kad se to bolje promotri vidi se da je tu ustvari primjetan veći broj prethodno pripremljenih, odnosno prethodno izrađenih natječaja koji su sad prošli fazu odabira i jednostavno stigli do faze ugovaranja i to je isto jedan od razloga zašto se u recimo ovih pola godine povećao broj ugovorenih projekata. I mislim da to treba još pojačati. Nikako drugačije nego edukacijom, dakle jednostavno ojačati inicijalnu strukturu koju već imamo. Dakle, strukturu koju je Europska komisija prepoznala. I jednostavno treba dati mogućnost dakle ljudima koji se time bave da što kvalitetnije i što bolje dakle mogu odrađivati posao, dakle ugovore koje danas imamo. Možda ovo bi izvješće koje imamo pred sobom bi moglo biti prikladnije da osim brojčanih numeričkih ne znam vrijednosti, tabela itd. imamo ne znam informacije o kojim se projektima radi konkretno kakvi su dakle neku kumulativnu sliku da vidimo gdje to i na koji način su sve projekti odrađeni u kojim cjelinama u kojim područjima, možda bi to građanima bilo interesantno. U ovom izvješću dakle kako je sve rečeno mislim da je važnije od brojenja zasluga podsjetim se dakle ono što sam rekao već budućnosti za koju nas priprema za koje nas programi pretpristupne pomoći pripremaju. Dakle to bi trebalo biti okosnica ovi programi predpristupni oni su okosnica za zemlje koje će imati mogućnost korištenja strukturnih fondova. Dakle zemlja odnosno njene uprava koja priprema niz strateških provedbenih dokumenata … strukturu itd. nužno je educirati kadar, usvojiti proceduru upravljanja sredstvima i jednostavno je dužna educirati krajnje korisnike kroz niz radionica, konferencija, seminara o načinima apliciranja za dobitak sredstava ali i senzibilizirati javnost odnosno stvoriti što bolju sliku o koristima koje ćemo dobiti pristupom EU odnosno kroz korištenje EU fondova. O strukturnim fondovima i u kohezijskom fondu različitost je u tome što je karakterističan povrat sredstava za razliku od financiranja u principu predujma kod IPA-e. dakle krajnji korisnik će u određenom projektu morati isti financirati vlastitim sredstvima, a temeljem izvješća koje će producirati dobivat će povrat sredstava dakle na godišnjem principu ili drugim riječima više neće biti ubuduće dakle u strukturnim fondovima nema predujma na projekte nego će doći isključivo povrat već uloženih sredstava. Što to govori? Dakle IPA nam služi ustvari kako bi se pripremili za strukturne fondove kako bi znali formirati projekte kako bi što bolje znali jednostavno kako bi što bolje poznavali troškova omjere koristi dakle prvenstveno angažirati kako bi što bolje znali angažirati vlastita sredstva na projektima koji će nam jednostavno omogućiti povrat tih sredstava. Nameće se zaključak da krajnje korisnike sredstava iz EU fondova moramo što bolje educirati moramo ih što bolje naučiti pisati projekte odnosno prezentirati ideje ali ideje mogu biti izvrsne, međutim ako nisu prezentirane u zadovoljavajućoj formi neće ih biti moguće ugovoriti. Dakle prije nego istekne godina provedbe korisnici moraju ova sredstva kojima će pokriti financiranje dosadašnjih projekata koja će im se naravno refundirati jednostavno potrebuje dosta novca u samom početku. I zato je od presudne važnosti povući što više sredstava, odrediti pravila funkcioniranja pojedinih operativnih struktura upravo u onome što zahtjeva veću fleksibilnost znači brzinu reakcije nego što je to kod nas standard. Drugim riječima jednostavno država mora biti brža, fleksibilnije u ugovaranju odnosno dugotrajna čekanja na odobrenje svih tih projekata različitih razina, hijerarhijskih jednostavno [[Upadica: Molim vas privedite kraju.]] ne ide u tome prilog. I konačno ne smijemo zaboraviti da sredstva iz fondova moramo pravilno usmjeravati jel u svijetu koji tehnološki napreduje brzo mi moramo znati da možemo biti konkurenti na tržištu i u proizvodnji hrane i u turizmu ali velim i u tome što kao država možemo … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Imate još mogućnost odgovoriti na tri replike. Prvi je na redu kolega Frane Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjednice. Pa kolega Milas kada ste govorili o educiranju i o potrebi da se što više mladih ljudi uključi u ovaj proces propustili ste reći da sadašnja politička garnitura na neki način demotivira mlade ljude jer one ljude koje su našli u ministarstvima koji su znali taj posao raditi koji su se dovoljno educirali u proteklim godinama su ili degradirali ili su neke od njih morali i napustiti svoj posao upravo zbog odnosa prema njima. I mislim da je to nešto što je zapravo dugoročno šteta za RH da se na takav pristup treba pod svaku cijenu izbjeći jer ljudi koji su godinama pratili i koji znaju na koji način najbolje pristupiti ovom problemu aplikacija i svemu onome što je potrebno da bi se povukla sredstva nažalost, nažalost kažem gube svoje pozicije i jednostavno su demotivirani. Također otvara se problem i odlijeva našeg kadra prema institucijama EU o čemu također moramo voditi računa, ali na ovaj problem je upozorila i EU komisija u izvješću o monitoringu kada je govorila o administrativnim kapacitetima koji nisu dovoljni. I nama se doista može dogoditi da sredstva koja su nam na raspolaganju u sljedećem financijskom razdoblju dakle od 2014.do 2020.gdje se predviđa da možemo povući nekih preko 13 milijardi eura, zapravo da zbog nedovoljne pripremljenosti svih dionika u ovom procesu ne budu iskorištena u toj mjeri ili u najvećoj mogućoj mjeri jel rijetke su one države koje u potpunosti povuču sva sredstva koja su im na raspolaganju. Jedan od dobrih primjera je svakako Poljska koja je poprilično toga uspjela povući međutim poslije i one koje nisu mogle to napraviti. Dakle moramo se usredotočiti, Vlada se mora usredotočiti na jačanje administrativnih kapaciteta, a ne na slabljenje kao što to radi u posljednje vrijeme.
Hvala. Odgovor na repliku Zvonko Milas.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega Matušiću mogu se složiti s vama u ovome što ste konstatirali ali isto tako na tragu onoga što je kolega Vukljanić rekao mislim da u ovom procesu u ovom poslu moramo zaista biti svi jednostavno zaboraviti na stranke jednostavno moramo biti ono što stalno govorimo glave na kup. Pa tako držim da i nije možda najbolje jednostavno najpametnije govoriti kako se za 6 mjeseci na neki čudesan način povećala ne znam iskoristivost za 20%. I tu postaje zanimljivo da jednostavno neke zasluge prethodnika ova Vlada jednostavno svojata dok opet za neke stvari koje ne idu onako kako bi trebalo optužuje prethodnu vladu za lošu situaciju. Dakle u ovoj priči mislim da to trebamo zaboraviti jednostavno svi se usmjeriti onome što će nam donijeti bolje sutra. Hvala.
Sljedeću repliku ima Branko Vukšić.
Poštovani kolega Milas dotakli ste se jedne vrlo važne stvari, a to je rekli ste treba senzibilizirati javnost odnosno informirati građane. Treba informirati građane o europskim fondovima, ali treba informirati građane o Europskoj uniji, što uopće Europske unija jest, što nas čeka u Europskoj uniji. Recimo sad ste postali član Odbor za informiranje, pa je i naša zadaća da se o tome na odboru razgovara. Što bi trebala HRT raditi, a ne radi, bavi se stvarima sapunicama, … programima, a ne ispunjava onu svoju zadaću koja je jasno propisana zakonom, a to je da bude na usluzi javnosti. Javnost treba znati o Europskoj uniji, javnost treba znati o europskim fondovima, javnost nema nikakvih saznanja preko HRT-a jer HRT ne ispunjava svoju javnu funkciju. Prema tome, zadaća je nove uprave i upravo će se nova uprava ocjenjivati za godinu dana i ili će položiti test ili će pasti test upravo na javnim sadržajima, a taj javni sadržaj koji ste vi spominjali je jako važan. Sadašnja ministrica vanjskih poslova i prva potpredsjednica Vlade mi je pričala jednom prilikom kad smo razgovarali, kad još Kukuriku koalicija nije bila na vlasti, oduševila se jednim propagandnim filmom koji su napravili ili Rumunji ili Česi ja se više ne sjećam i bila je oduševljena, rekla je Hrvatska bi tako trebala raditi. Taj film je dobio čak i nagrade, to je film kako su uzeli novac iz pristupnih fondova Europe. Tako bi trebala raditi i Hrvatska. Taj flm je dobio čak i nagrade na filmskim festivalima, znači tolko je bio dobar. Što je ministrica napravila, zaboravila je na film, zaboravila je na HRT, zaboravila je informirati građane o tome što Europa uopće jest.
Odgovor na repliku, Zvonko Milas.
Hvala lijepa. Pa kolega Vukšić, ja se apsolutno slažem s vama i ponovit ću još jednom ono što sam rekao, dakle ne samo oni koji se bave fondovima, ne samo one isprofilirane nego širu javnost jednostavno iz činjenica dakle ljudi moraju znat koji su to mehanizmi kako bi iskoristivost tih fondova, kako bi jednostavno bila veća mogućnost. Ovo što govorite o televiziji kao javnom servisu pa ja ću sad reći nešto možda što će mi netko i zamjerit ali to nije od jučer niti od prekjučer ni od prije godinu dana. Ja mislim da takva situacija na HRT-u traje pa usudit ću se reći zadnjih 12 godina i zato smo, tu i sebe naravno uključujem, zato smo odgovorni svi mi ovdje. I profiliranjem kadrova ne samo na televiziji nego i u tijelima koja su zadužena za praćenje, dakle za kontrolu onoga što televizija, dakle onima zbog kojih postoji … javnoj televiziji, što im prezentira. Tako da evo, ja se nadam da ćemo svi zajedno možda postići jednu drugu priču, dakle usmjerit se u nekom drugom pravcu koji je bio do sada, a ono … što televizija dakle što hrvatska javna televizija mora biti, dakle servis namijenjen onima koji je skupo plaćaju. Hvala.
I zadnju repliku ima kolega Ivan Grubišić.
Slažem se sa predgovornicima u ovoj raspravi. Posebno bih istakao raspravu gospodina Vuljanića i smatram da bi ona trebala biti kao jedan orijentir u raspravi, a nemam ništa protiv ovoga što je rekao gospodin Milas da treba javni mediji više na tome inzistirati i obavještavati javnost i o značenju pretpristupnih ugovora ili … koje treba koristiti. Bojim se da će nam se dogoditi nešto što ne bih želio, ail ima jedna izreka da se mentalni sklopovi najteže mijenjaju. Naš je mentalni sklop zacementiran bojim se, a to je kruha bez motike. Mi smatramo da ćemo možda prevariti Europsku uniju i da ćemo lako doći do fondova i do barem povratka onoga što uložimo, ali ima jedna izreka da kad se radi o mentalnim sklopovima da krive Drine nitko nije, nitko neće i nitko ne može ispraviti. Treba dosta truda, dosta napora svih skupa bez podjela da inzistiramo na najboljim pristupima i da uz obavještavanje javnosti što je važno, a to je zadužena javna televizija koju građani plaćaju, još je važno da se restrukturira uprava i djelatnici u upravama i samoupravama, regijama, da one budu educirane i da budu sposobni napraviti takve programe koji će proći komisiju i gdje će Hrvatska imati više koristi nego štete. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, Zvonko Milas.
Hvala lijepo. Pa evo gospodine Grubišiću, dakle ovo što ste rekli na tragu ovog što je gospodin Vukšić govorio ja mogu se samo složit s tim, dakle da javnost odnosno da mediji dakle javna televizija, radio pa i druge nacionalne kuće moraju što više govorit o tome, moraju što više senzibilizirati ljude, dakle objašnjavati im što to je i na koji način jednostavno možemo pomoći samim sebi. I pritom, vratit ću se ponovo na repliku gospodina Vukšića i na gospođu Pusić, mislim da ne moramo robovati ničijim primjerima, niti Poljskoj niti Češkoj, mi jednostavno nismo isti premda smo slični po mentalitetu i svemu drugom. Dakle Poljska je država od 80 milijuna stanovnika, njihovo jedno vojvodstvo ili kako se već zove je tri puta veće od Hrvatske i mi jednostavno tu ne možemo se uopće komparirat s njima nego isto kao u regiji, dakle mi ne možemo pobjeći od svojih susjeda, ali moramo iskoristit ono što imamo i to ponuditi kao, usudit ću se reći kao brend svima i od toga živjeti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Daniel Mondekar, izvolite.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče ministra. Ovo je meni jedno osobno blisko pitanje, pitanje fondova EU i korištenje istih u RH, ali to je ujedno i jedno vrlo važno stručno pitanje. To je administrativno pitanje. Na kraju krajeva to je i biznis pitanje, pitanje priprema za jedinstveno tržište rada na kojem ćemo sudjelovati mi i naša poduzeća već za godinu dana i to je političko pitanje. U ovom slučaju to je prvoklasno političko pitanje i u ovom Saboru je to bilo tako shvaćano i zadnjih par godina i zaista smo imali izuzetno zanimljive rasprave kada je ova točka dolazila na dnevni red. Ona je izuzetno bitno političko pitanje na razini ne samo Hrvatske nego cijele Europske unije. Rasprava koja sada traje oko proračuna 2014.-2020. koja se vodi oko kako oni kažu okvirnog iznosa jednog trilijuna eura je bitna uprava u onim malim sitnicama hoće li 1,6 milijarda eura odavde tu, hoće li 2 milijarde iz jednog stavka u drugu stavku, jer je i ključno pitanje hoće li to iz kohezije negdje drugdje. I to je sad rasprava koja se upravo vodi. Zato smo se i podijelili u dva kluba prijatelja bolje potrošnje koje mediji zovu, doduše krajnje ne fer europskim škrcima i prijatelja kohezije. Jer je nama bitno, jako bitno hoće li se proračun umanjiti za 40, 60 ili 70 milijardi eura i hoće li se to umanjiti na stavci kohezije. To će se odraziti na Republiku Hrvatsku. Bitno nam je da se raspravlja o … [[Govornik se ne razumije.]] to je bitno političko pitanje, jer uzimajući u statistiku godine i rasta BDP-a u određenim godinama naši susjedi Mađari izgubili su značajna sredstva. I o tom treba isto razmišljati, jer je ukupno računanje iznosa u koji Hrvatska ulazi bitan je i rast BDP-a u određenom statističkom razdoblju iz kojeg se onda računa po formuli koliko će tko dobiti. Jednako tako bitno političko pitanje koje se sad uvodi je pitanje recimo conecting european facilites. Hoće li sredstva koja će ići na taj program izaći opet iz kohezije, jer ako izađu opet će se djelomično odbiti i od hrvatskog iznosa ukoliko naši putovi povezivanja nisu unutar samog programa. Dakle, to je prvoklasno političko pitanje uvijek bilo i ostalo. Ovdje kod nas u Hrvatskoj naše iskustvo izlazi iz korištenja pretpristupnih fondova o kojem se najviše pričalo. Ono proizlazi iz korištenja programa na odlasku, programa Zajednice, programa Unije, sedmog okvirnog … [[Govornik se ne razumije.]] programa … [[Govornik se ne razumije.]] Programa za konkurentnost i inovacije CIP. Dakle, Programa integriranog programa za cjeloživotno učenje. Dakle, radi se fondovima kojima su deseci milijarda eura koji se koriste na razini cijele EU i naravno zahtijevaju velika međunarodna partnerstva što je dobra škola za Hrvatsku. Ali kada pričamo o pretpristupnim programima, iskustvima koje smo tu stekli ja ovu raspravu u Saboru pratim od onog Izvješća iz 2007. godine. I Sabor i politika je tu dosta sazrela. Počeli smo sa blokadom fondova 2007. zbog problema u administraciji, dakle administrativno pitanje kapaciteta 5 godina traje i nemojmo se zavaravati trajat će dokle ima EU i dokle ima fondova EU će biti otvorena pitanja kapaciteta. Nadalje, bilo je pitanje tada 2007. korupcija u korištenju, loših ispravljanja nepravilnosti. Imali smo blokadu fondova. Odblokirali smo, naučili lekciju, počeli smo raditi svoj posao. Ovdje u Saboru te debate su trajale još do prije godinu i pol dana su bile onako dosta kako bi se reklo vruće, politički obojene. I onda prije godinu i pol dana smo krenuli malo hladnije glave. Jer do prije godinu i pol dana kolegice i kolege se uzela jedna komponenta jedne financijske godine a ima 5 komponenti, 5 financijskih godina i ta komponenta, nacionalna komponenta iz IPA 2007. koja je bila iskorištena preko 90% je iskorištena. Jer se kaže da je općenito IPA 90%. I mi smo od 92% u ovom Saboru slušali do negdje prošle godine. I onda je došao gospodin Josip … [[Govornik se ne razumije.]] i rekao a ne, ne, ne 26 prema 30. I to je bilo jedno jako ugodno iznenađenje kada je konačno rečeno koliko se koristilo. Ali i prošla Vlada je shvatila tu problem. Krenuo je Akcijski plan zapošljavanja, krenule su neke promjene, brže programiranje, bilo je kako se kaže touch and go kod IPA 2008, IPA 2009. oko akreditacije. To nas još uvijek u nekim momentima muči, ali Sabor i rasprave u Saboru jesu krenule hladnije glave i profesionalnije. Fondovi EU u Hrvatskoj su prije svega da odmah sad razjasnimo bili priprema Hrvatske za članstvo u EU kao što su fondovi strukturni koji dolaze novci za postizanje ciljeva politika EU, ciljeva politika. Ne novci u zraku koje ćemo uzeti reći ćemo tu, tamo, ovamo. Postoje europske politike, postoji europska konvergentna politika, dakle postoji kohezijski fond. Postoji strategija koja se zove Europa 2020 i postoje fondovi. O tome ću za koju minutu. I naravno ti fondovi su bili prvi dodir naših jedinica lokalne samouprave sa međunarodnim projektima financiranja iz EU fondova. To su bili prvi dodiri i civilnog društva, naše akademske zajednice itd. itd. Dakle, prvo neko učenje i priprema za članstvo. E sada, naravno oni su dali nama i velika međunarodna iskustva kako raditi velike projekte, a za naše poduzetnike o kojima se često ne priča su bili dobra škola što su to pravila javne nabave u kojima će oni sudjelovati danas godinu dana. E sad mi dolazimo u godinu izazova, a 2013. do 2020. su godine izazova za Hrvatsku. Gdje ćemo imati kadrovske izazove, a to sam već malo prije rekao. Uvijek će bit kadrovska pitanja otvorena, jer zaposlit ćemo još 500 ljudi, pa ćemo sljedeće godine sa preko hiljadu apsorbirati IPA-u do kraja i pobrinuti se za 2013. godinu. Ali dolazi 2014. s milijardu i 800, zaposlit još nekoliko stotina. Kolega je dobro rekao imat ćemo sljedeće godine odlazak naših službenika u institucije EU. To treba ukalkulirati isto da treba biti fluktuacija ljudi. I ne možemo na kraju spriječiti, kolegice i kolege, nekoga tko je možda u državnoj upravi radio jedan projekt, dva projekta, tri da ne ode za senior experta na slični takvi projekt u Bosnu ili Srbiju gdje nijedna država EU ne može konkurirati sa plaćom da mu damo 500 eura na dan koliko je recimo ekspertiza. Dakle, mi ćemo se uvijek suočavati dokle god ima fondova ćemo se suočavati sa ogromnom fluktuacijom ljudi koji će odlaziti iz javnog u privatni sektor, možda se na kraju vraćati u javni itd. To je naprosto nešto s čim se moramo suočiti. Drugi izazov je financijski jer bez financija nema projekata. Kao što ćemo morati dati i u EU našu članarinu, mi ćemo naše projekte morati pred financirati, sufinancirati i kad spojite kadrovski izazov sa financijskim dobit ćete zapravo pitanje punjenja project … [[Govornik se ne razumije.]] I to je nama bitno. Ja znam da ćemo mi sljedeće godine imati HBOR-ove mjere, znam da će država imati ponovno Fond za sufinanciranje projekata da možemo iznijeti sljedeću godinu na leđima. I naravno to je i dalje politički izazov jer mi nismo u ovom Saboru pričali, ali veliki politički izazov je pitanje pregovaranja o odnosima M plus 2, M plus 3. Mi znamo da koristimo sredstva dosada po M plus 3 pravilu. Kakve ćemo mi odgode izvući za M plus 2 pitanje je? Sigurno ne svih 7 godina financijskog razdoblja. I moramo se i na to pripremiti kao što se moramo politički pripremiti da Europe 20/20 strategija ulazi u ekologiju i zaštitu okoliša, ulazi u energetiku, ulazi u znanost, ulazi u tržište rada ona ulazi u cijeli niz politika iz svakodnevnog života u našoj Hrvatskoj što znači da će to biti i ogroman financijski napor i za proračun i kroz korištenje EU fondova da Hrvatska postigne sve ciljeve. Dakle, to je ključno političko pitanje. I uspjeh o kojem smo ovdje pričali zadnje 4 godine u Saboru je uvijek bio formula može uspješna biti samo kod jedne ajmo vojni terminom reći opće mobilizacije. Država, jedinice lokalne samouprave, civilni sektor, akademska zajednica, privatni sektor, državne institucije da se sve maksimalno uključe, da se što više sredstava iskoristi jer nama je 2016. godina koja će onda pokazati koliko Hrvatska će moći. Kada nam dođe zadnja godina IPA-e, zadnja godina iz 2013. i dođe nam 2014. Preko 2 i nešto milijardi eura u toj godini pokazat će koliko je na kraju Hrvatska stasala i koliko će uspješno koristiti fondove. Ja sam uvjeren da sa akcijskim planovima, sa sufinanciranjem, sa jačanjem kapaciteta mi hoćemo uspjeti i trebamo jasno reći tko su dobitnici. Dobitnici nisu saborski zastupnici, dobitnici nisu političari ali bit će ako pod uvjetom da svoj posao dobro odradimo poljoprivredni poduzetnici jedinice lokalne samouprave koje cijeli niz svojih infrastruktura mogu riješiti, tržište rada svakako, naši poduzetnici, naša akademska zajednica. Radi njih i mi kao političari moramo dati maksimalni obol u ovom poslu. Hvala puno.
Hvala lijepa. Replika, Frano Matušić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega svakako da je temeljno političko pitanje ono što se trenutno događa u EU koje bi trebalo interesirati hrvatsku javnost. Višegodišnji financijski okvir je tema broj 1. u EU i trebala bi biti sigurno među prioritetnim temama u hrvatskom društvu, ali ona to nažalost nije osim što kao iz prikrajka hrvatsko društvo prati što se događa na tim sastancima. Ali nemojte misliti da ćete zapošljavanjem 500 novih ljudi riješiti problem administrativnih kapaciteta. Vi ne možete novim zapošljavanjem ljudi koji nemaju praksu u tome, koji ne znaju uopće s čime se trebaju susresti ne možete u godinu, dvije ili tri čak riješiti problem administrativnih kapaciteta. Na tome se već radilo godinama. Prema tome, tu treba biti jedan kontinuitet ljudi koji znaju taj posao raditi. Druga stvar treba vrlo jasnu poruku poslati javnosti. Naravno, najviše će koristi imati ovi koji ste spomenuli. Dakle, konkretno i poljoprivrednici i jedinice lokalne samouprave, cijela društvena infrastruktura se može financirati, domovi zdravlja, sportske dvorane, sve ono što se tiče svakodnevnog života svih nas se može financirati naravno iz fondova EU. I naravno da to su ogromna sredstva koja treba znati izvući. I vaše samohvale da se 20% povećalo ugovaranje. Povećalo se na temelju toga što su prije dvije ili tri ili četiri godine započete procedure pa je netko morao ishoditi građevinsku dozvolu. I znate što je sve potrebno da bi ste na pravi način aplicirali? Pa nisu jedinice lokalne samouprave od 1.01. ove godine kad ste vi stupili na vlast počele raditi i aplicirati za ova sredstva. To je napravljeno prije par godina. To je rezultat višegodišnjeg rada, o tome se radi. Zato je rekao, kolega Milas je dobro rekao, nemamo razloga sad ni za kakvu samohvalu trebamo doista svi zajedno sjesti i otkriti probleme koji nas čekaju, a čekaju nas ogromni problemi. Sa zapošljavanjem 500 ljudi nećete uspjeti povući milijarde eura koje su nam na raspolaganju. Treba doista cijelu društvenu zajednicu, prije svega sveučilišta, uključiti vrlo aktivno u ovaj proces.
Hvala lijepa, isteklo je vrijeme. Sljedeću repliku ima … [[Upadica se ne razumije.]] Niste digli pločicu. Davor Ivo Stier, izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice. Evo kolega Mondekar točno ste napomenuli kako treba unaprijediti sustav. Ja bih tome dodao da je izuzetno bitno, a to je i uloga Sabora, spriječiti i pogreške koje će unazaditi i ono što već sada postoji. Evo konkretno u Izvješću Europske komisije se spominje potreba da se ubrza akreditacija Agencije za izravna plaćanja u poljoprivredi. I sami ste spomenuli koliko je to bitno za poljoprivrednike. Izvješće je objavljeno 10. listopada, dan kasnije 11. listopada Vlada ide mijenjati pravila promjenama Zakona o potporama u poljoprivredi. I to je Sabor tjedan dana kasnije i izglasao glasovima vladajuće većine. Da bi se uspostavilo da su barem dvije odredbe u tim promjenama protivne onome što je Hrvatska ispregovarala tijekom pregovora i tu su nastali problemi koji su ne samo da su spriječili ubrzanje procesa akreditacije nego usporili. Dakle uz poboljšanje sustava mi trebamo spriječiti greške koje će taj sustav unazaditi i vratiti nas natrag i zapravo gubiti vrijeme što je najbitnije spriječiti to da dođemo do situacije da ćemo izgubiti priliku povlačenja sredstava iz EU fondova. I tu se moramo puno više skoncentrirati.
Odgovor na repliku Daniel MOnedekar.
Hvala vam puno. Dakle ja sam svjestan poljoprivreda je veliki problem i pitanje akreditacije poljoprivredi se je djelomično sporilo i problemi su uočeni i oni će se sigurno morati razriješiti, nema rasprave. zapošljavanje je čak u tom sektoru čak i odmah krenulo da se povežemo na temu, tu ste upravu. Zapošljavanje novih ljudi koji nemaju iskustva trebat će im neko vrijeme. Tu je ključna stvar da se ispregovara … /Govornik govori engleski./ … koji je u procesu. Za one najbolje da kroz fondove EU dobe ekstra novce da u sustavu ostanu. Matematika je i statistika europska jasna jedan na osam, jedan ekspert sa iskustvom u fondovima 8 novih će naučiti poslu kroz provođenje jednog projekta. … je taj jedan je jako bitan da bude motiviran i ja znam da će se to napraviti sa EU komisijom se na kraju krajeve vi ste započeli pregovore to će se nastaviti jer poslije će biti dovršeni. Mi ćemo imati eksperte koji će učiti nove ljude. Problem koji je ovdje nastao kolega je da se sporo ta lekcija naučila sporo je trebalo da se ta lekcija nauči da se uopće krene to raditi i sada mi imamo ono što se zove … /Govornik govori engleski./ … da dođemo do pozicije da ravnopravno trčimo trku. To će biti jedan naporan posao, ja sam uvjeren da će do 2016.on će biti odrađen. I još zadnja stvar s kojima se mislim svi slažemo, da fondovi su se jako loše komunicirali. EU se komunicirala tako tako fondovi su bili akronimski komunicirali da se priča mi ovdje u Saboru kada smo izglasali Sporazum o ulasku Hrvatske u korištenje programa CIP niti jedna jedina informacija na hrvatskom jeziku o CIP-u nije postojala do tog trenutka. Dakle ja mislim da smo mi neke stvari čak glavom bez obzira radili. Eto hvala puno.
I zadnja replika kolega Zvonko Milas.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega MOndekar evo upravo na tragu ovoga što ste spomenuli u odgovoru na repliku nadam se da ćete se složiti sa mnom da je pretpristupna politika postala jedna od važnijih politika EU obzirom na broj zemalja koje participiraju u fondovima instrumentima pretpristupne pomoći. Pa evo jedno pitanje ustvari više zaključak, ne znam da li ćete se složiti s njim. Ja mislim da stručnjaci dakle ljudi koji se bave izradom projektima u instrumentima pretpristupne pomoći da bi oni mogli postati hrvatski izvozni brend, dakle da bi mogli biti čak bolji nego eksperti iz EU jer EU nije imala IPA program koji bi mogli u zemljama okruženja pa čak i šire upravo biti oni koji će im dakle naše iskustvo i oni sa svojim radom bi mogli biti izvozni brend koji će biti na pomoći njima ali prije svega mislim da bi time mogli ojačati politički položaj Hrvatske u okruženju u kojem jesmo. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku Daniel Mondekar.
Hvala puno. Uvaženi kolega ne da se slažem nego vam mogu reći da se na tome radi i osobno sam za to jako zainteresiran. Sljedeće godine Hrvatska kao 28.članica EU postaje glavni most prema regiji i to je tak. Već sada se velik dio projekata prekogranično radi de facto Hrvatska i zemlje u susjedstvu. Ja vam sada kažem da je jedna od najboljih stvari koje mi možemo ponuditi u regiji je taj društveni kapital. To je društveni kapital. I tvrdim da tu Hrvatska može postati lider u regiji i hoće postati jer iskustva i znanja koje imaju neke naše jedinice lokalne samouprave i neke tvrtke mogu se prodati budimo realni za ozbiljne novce u Bosni u Srbiji u Crnoj Gori u Makedoniji u Moldaviji i dapače po informacijama koje ja imam nekoliko kompanija i nekoliko organizacija civilnog društva to već radi i postali su veliki izvoznici društvenog kapitala u regiju i mislim da je to još jedna od tih niša koje Hrvatska ima u budućnost. S tim da ste tu dobro pitanje pokrenuli Hrvatska će morati kad tada radi sebe same kako tako regulirati konzultantsko i lobističko tržište i unutar granica svoje države. Eto fala.
Nastavljamo pojedinačnu raspravu. Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospođo potpredsjednice, gospodine zamjeniče ministra. Politika proširenja EU je jedna od tema koja se stalno ponavlja na što na plenarnim sjednicama što u tematici odbora u Bruxellesu. Evo jučer i prekjučer bilo je također razgovora o tome pa se spominjala Turska, Izrael, MOldova kako reče MOndekar, pa mi nije jasno nešto iz njegovog govora, a to je društveni kapital. Ja ne znam da postoji društveni kapital. On je ili državni ili privatni a društveni to je valjda iz onih vremena od prije devedesete. No nisam htio sam o tome govoriti. Htio sam govoriti o kadrovskim izazovima o kojima ste vi tako lijepo zborili kako mi možemo biti izvoznici znanja, a u svezi korištenju pretpristupnih i pristupnih fondova u našoj regiji. Pa mi nije jasno kako to ova Vlada koja tako evo vi ste i njen reprezentant u neku ruku raspisuje natječaj za angažiranje konzultantske tvrtke za prodaju Hrvatske poštanske banke ili pak Croatia osiguranja ili davanje koncesije ili kako se kaže fiskalizacije Hrvatskih autocesta. Dakle mi ćemo dati novce, ova Vlada će dati novce konzultantskim tvrtkama pa imaju i pravo se javiti strane konzultantske tvrtke i to desetine milijuna eura kako bi utvrdile pravila igre kod prodaje ovih važnih državnih poduzeća ne društvenih jel, dakle državne Hrvatske poštanske banke, Croatia osiguranja i Hrvatskih autocesta. I sada mi govorimo o postojanju tih građanskih udruga ili inicijativa koje će izvoziti našu pamet za povlačenja iz pretpristupnih i pristupnih kasnije fondova. No Europa se neće širiti do 2020.godine tako da vam odmah to kažem da vam je jasno i to je jučer na plenarnoj sjednici u Strassbourgu rečeno da se ne očekuje pristupanje niti jedne nove zemlje do 2020. godine tako da evo i gospodi iz susjedstva našega, Srbija, Albanija, da im bude jasno da je tako zaključeno na plenarnoj sjednici u Strassbourgu. Kada govorimo o tim kadrovskim izazovima kako vi rekoste pa onda financijski izazovi onda moram reći da postoji ta kohezijska skupina zemalja, 14 ih je u biti, uglavnom su smještene nekako malo južno u odnosu na one koji su u većini slučajeva davaoci novaca u te fondove. I spominjao se jučer na plenarnoj sjednici slučaj Grčke, dakle nije stvar u tome da Europa pomaže Grčkoj u smislu ozdravljenja njenih banaka nego upravo o tome, o korisnom korištenju fondova kohezijskih, strukturnih u Grčkoj. Evo primjera. U Portugalu koji je povukao sredstva za svoju infrastrukturu, dakle za autoceste napravljena je paralelna autocesta. Jedna je dakle beskorisna, netko se vozi ovom, netko onom, dakle u istom smjeru povezuje dva, neću govoriti koja dva grada, napravljena je u blizini. Dakle potpuno su bespotrebno utrošena sredstva europskih poreznih obveznika. E sada, kod nas gotovo svi gradovi, veći gradovi, županije imaju regionalne razvojne agencije ili razvojne agencije ili kako se to u Slavonskom Brodu zove Centar za tehnološki razvoj, ima raznih naziva. Ministarstvo i gospodin Puljiz također namjerava dati nekakav, propisati natječaj kojim će također konzultantske tvrtke pisati projekte pa se pitam što će raditi onda regionalne razvojne agencije, ljudi koji su godinama pisali projekte i povlačili sredstva. Evo primjera Osječko-baranjske županije koje je povukla 100 milijuna eura iz pretpristupnih fondova i najbolja je u Republici Hrvatskoj. Ako ćemo mi dati na nekakvom natječaju onima koji su vični pisanju tome, a to su ljudi iz Europske unije koji znaju propise i pravila, … pretpostavlja se bolje nego mnogi naši, onda što ćemo dobiti. Platit ćemo projekte tim konzultantskim tvrtkama kao što plaćamo desetine milijuna eura tvrtki koja će prodati Croatia osiguranje i HPB i HAC. O tome se radi. A onih 500 o kojima govorite da će se zaposliti u službama, administraciji Europske unije, a Bože moj, svaka ih zemlja ima tamo i dobro je da ih ima i od njih je dobro dobiti informaciju jer su na izvoru i svi oni koji tamo dolaze pa počevši i naša misija koja postoji tamo uvijek se dobije informacija više. Čovjek i magare znaju više nego sam čovjek kako kažu. No kolega Puljiz kad ste već tu, da iskoristim priliku ili prigodu da se osvrnem na ono što nas u Slavoniji posebno boli. Naime, prvo 2011. pa 2012. su bile tzv. reprezentativne godine kada se iskazivalo stanje u poljoprivredi, stanje dakle u poljoprivrednim objektima, legalizacija poljoprivrednih objekata putem kojih bi onda ti poljoprivrednici mogli pisati projekte za povlačenje sredstava. Vaša Vlada je znatno otežala taj put legalizacije naplaćujući kako je rekao Češek silne novce ljudima da legaliziraju svoj svinjac, da ne kažem kokošinjac, farmu ili bilo što. Nimalo obzira niste imali ni ona Vlada bivša HDZ-ova na to kada smo ovdje htjeli predložiti Zakon o legalizaciji poljoprivrednih objekata uz nekakve da kažem minimalne takse koje bi seljak mogao podnijeti. Nažalost, mi ćemo ući u Europsku uniju sa podacima koji su za našu poljoprivredu porazni i to je vaša odgovornost i ona bivše Vlade i ova sadašnje Vlade. Pa podsjećam na vašu doktorsku disertaciju gospodine Puljiz koja je napisana 2009. godine, a naslov joj je "Čimbenici regionalnog razvoja i regionalne nejednakosti u Republici Hrvatskoj", Split 2009. godine pa pod glavom 3.3. imate istraživanje regionalnog razvoja u novim članicama Europske unije. Ova vaša nova podjela, tzv. podjela, statistička podjela na dvije regije je u potpunoj suprotnosti sa vašom doktorskom disertacijom i u kojoj je sasvim jasno da će bez obzira na količinu znanja i broj projekt menadžera, o tome se radi gospodine Mondekar slušajte me. Dakle radi se o formiranju grupacija projekt menadžera u Hrvatskoj koji znaju pisati projekte. A koja je to Vlada do sada uopće poradila na tome? Tko, tko? Nema ih, tu i tamo kažem upravo ove regionalne agencije. A što se tiče ove vaše doktorske disertacije pa potpuno je jasno i vama i nama da će upravo ovakvom statističkom podjelom Republike Hrvatske i upravo iz onih razloga koje ste vi pisali u vašoj doktorskoj disertaciji o nejednakosti regionalnog razvoja, neujednačenosti u Hrvatskoj, Slavonija i Baranja i Srijem zapasti u još veće, doći do još veće razlike u kvaliteti života, u svemu što su argumenti jednog gospodarskog razvoja jedne regije u odnosu na druge. Doći će do još veće razlike između središnje Hrvatske, Zagreba i okolice i Slavonije i Baranje. Vi ste te argumente naveli u vašoj doktorskoj dizertaciji i onda potpuno suprotno tome ste donijeli odluku za podjelu na dvije statističke NUC regije na kontinentalnu i ne znam kakvu primorsku ili kako se zove, jadransku Hrvatsku. O tome da, što je gospodin Stier inzistirao na Agenciji za plaćanje u poljoprivredi pa to je tzv. jedanaesti tihi uvjet. Njega nema u izvješću Stefana Fullea o tome je bilo i jučer riječi u parlamentu u Strasbourgu ali ta Agencija za plaćanje u poljoprivredi mora zaživjeti, ona mora funkcionirati a ne da je samo osnovna agencija na papiru što je vrlo bitno za da kažem trgovinu i sve financijske radnje koje su vezane uz poljoprivredu.
Hvala lijepa. Imat ćete priliku kroz replike. Daniel Mondekar, replika.
Hvala puno. Uvaženi kolega evo samo par odgovora i par informacija. Dakle, prije svega kod društvenog kapitala. Mi kao društvo, kao građani Republike Hrvatske proizvodimo i nešto što nije baš mjerljivo samo u kunama. Mi proizvodimo i neke druge vrijednosti, mi proizvodimo i neko drugo znanje, neko drugo iskustvo. Što na kraju krajeva proizvode volonteri koji volontiraju u staračkim domovima. Po pitanju programa EU vam je kad vam se kaže iznos društvenog kapitala to vam je izvoz prije svega iskustva koje je stečeno ovdje kroz recimo reforme, promjene poput recimo modernizacije ili reforme našeg pravosuđa ili borbe protiv korupcije. Dakle, ono u konačnici se može prodati, ali samo po sebi je vrijednost koja nije u samom startu novčana. Druga stvar. Kad ste spominjali širenje EU da ja se slažem s vama. Mislim da se tu slažemo svi da će širenje EU i daljnje proširenje trajati nešto duže sada. Ali fondovi neće stati, fondovi EU će ići dalje u cijelu regiju. I Hrvatska će imati obvezu po nekim programima sudjelovati u tim programima sa ostalim ovdje zemljama u regiji, a u drugim, ja ću se sad usuditi reći ovako bili bi glupi kad u cijelom drugu nizu fondova i natječaja ne bi sudjelovali sa svježim znanjem, svježim iskustvom pogotovo tamo gdje je obavezan partner i zemlje članice EU. Pa mi smo to za godinu dana. Dakle, možda će se osporit proširenje, ali programi će se nastavit. I ja uopće ne vidim razloga zašto. Pa mi moramo pomagati, mi moramo pomagati. Ja želim da recimo idu masovno projekti u BiH gdje će naše iskustvo se prenositi u Bosnu. Nadalje, tako je Crnu Goru, Srbiju, Makedoniju. Nadalje, kod novih fondova uvaženi kolega i novog, mislim da će me kolega Puljiz reći, a kod novih fondova i novih pravila regionalne razvojne agencije gube komercijalnu uslugu i postaju tijelo nadzora, nadzora i kontrole. Dakle, radi se, kolega će doministar možda bolje reći, ali radi se o nužnoj promjeni u funkcioniranju samih agencija [[Upadica Zgrebec: Hvala lijepa.]] I na kraju ja vam neću ulaziti u pitanje grupacije konzultanata. To se kod nas dogodilo pod utjecajem tržišta. Postoje grupe, postoje grupe, dobre grupe konzultanata [[Upadica Zgrebec: Kolega Mondekar završite.]] i klasteri. Ali Hrvatska generalno mora urediti to tržište još. Hvala.
Odgovor na repliku Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Mondekar, vi ste to replicirali a bez replike zapravo. Uglavnom se slažemo u svemu osim što mi i dalje neće biti jasno što je to društveni kapital, ne znam je li to u ranim radovima Karla Marksa objašnjeno. A volonteri, pa volonteri su naše bogatstvo. Oni su naše bogatstvo, ali to nije društveni kapital. Kapital kao kapital je nešto sasvim drugo. Što se tiče fondova, da točno je da će oni i dalje biti da kažem na stolu ponuđeni, a pogotovo za prekograničnu suradnju sa zemljama koje ostaju izvan ne samo Schengena nego i izvan zemalja EU. I po tome su neke naše županije napravile izvrstan posao već sada i nadam se da će i u buduće te poslove raditi. Pa na primjer kada bi Županija brodsko-posavska se potrudila, pa i država Hrvatska kao vaš ministar Zmajlović koji priznaje nesposobnost kao i Čačić, dakle kada bi se potrudili da riješe filtere u rafineriji Bosanski Brod kao prekogranični projekt onda bi to isto bilo odlično. Na žalost to nikome ne pada na pamet od vas u tome je problem. Nego priznajete da ste nemoćni. Zmajlović kaže da ne može, da je to država. Pa zašto postoje prekogranični projekti? A Čačić priznaje da nema pojma o prodaji HPB-a nego mora tražiti konzultantsku tvrtku i dati joj 30 milijuna eura ili koliko 30 milijuna kuna. Zar to ne mogu urediti stručnjaci u Vladi Republike Hrvatske, u ministarstvima itd. Oni ne znaju o tome ništa, nemaju pojma, pa treba konzultantska tvrtka da bi netko zaradio lovu. Znamo sve već kako se to radi.
Repliku ima Frano Matušić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa radi korektnog izvještavanja zapravo što se događa u Europskom parlamentu kolega treba jasno reći da čujemo mi toga puno u raspravama, ali je najbitnije što donose dokumenti koji se usvajaju. Pa tako i ovo što ste govorili vezano za proširenje. Naime, nije EU odustala od proširenja. Ona će doista biti teško za sve države koje idu nakon Hrvatske. Jer ako je pristupni proces Hrvatske trajao evo 8 godina će biti u 2013. godini, onda je sasvim jasno da će po još strožim uvjetima sljedeći iza nas vjerojatno trajati možda i duže. Ali ta politika proširenja i dalje ostaje živa. Jedna od glavnih politika. Kad ste govorili o financiranju konkretno rekli ste 30 milijuna kuna da će Hrvatska država dati za konzultante. S druge strane za konzultante za prodaju autocesta, Croatia osiguranja i Hrvatske poštanske banke. S druge strane, na žalost danas imamo situaciju da Hrvatska država, Ministarstvo zdravstva oduzima novac roditeljima djece koja boluju od šećerne bolesti. Vi ćete kao stručnjak znati što to znači. Oduzima i njima novac na način da moraju raditi puno radno vrijeme jer ta djeca se navodno mogu sama skrbiti za sebe. Vi dobro znate što dijete sa šećernom bolesti kakve zahtjeve ima i koliko ga roditelji moraju pratiti. Na žalost od 1.1. ove godine politika Ministarstva zdravstva preko HZZO-a je takva da se tim roditeljima oduzimaju ta sredstva i oduzima im se mogućnost da prate tu djecu, a istovremeno kao što kažete sami razbacuju se novcima pa davaju novac konzultantima za prodaju zapravo hrvatskog srebra.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa meni je stvarno žao u svezi ove informacije za djecu koja boluju od tzv. dijabetesa Tip 1 jer to je juvenilni ili dječji dijabetes i za problematiku koju imaju roditelji sa djecom koja boluju od dijabetesa. No, onaj prvi dio o kojem sam govorio dakle radi se o tome da ja nisam rekao da neće biti proširenja. Ne, politika EU u svojoj osnovi ima dalje proširenje ili kako se kaže enlargement jel' tako. Prema tome, ali je točno rečeno i to, i to decidirano i od Barrosa i od dakle Europske komisije i u Parlamentu da nitko prije 2020. godine neće moći završiti pregovore niti ući u EU. … [[Upadica se ne razumije.]] E, a da će uvjeti biti daleko, daleko strožiji. Sve strožiji i strožiji. Evo, hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa kolega Grubišić drago mi je da ste spomenuli područje poljoprivrede jer se stječe na neki način dojam iz rasprava određenih kolega da su u poljoprivredi nesagledive mogućnosti, da će poljoprivrednici dobiti ovo, dobiti ono. A ja odgovorno tvrdim ako se ovaj trend nastavi da poljoprivrednici velika većina OPG-a i poljoprivrednika neće ni dočekati ulazak u poljoprivredu. Svakim danom možemo statistički navoditi podataka koliko hoćemo, koliko OPG-a propada, koliko je pala proizvodnja mlijeka. Ali mi je žao da ste jednu … [[Govornik se ne razumije.]] jednakost odnosa prema poljoprivrednicima sadašnje i prošle Vlade. Netočno je, kolega Grubišiću, nakon napora koji su ulagani u proteklom vremenu o tome svjedoči povećana proizvodnja mlijeka, mesa i svega mi svjedočimo ove godine, ovim katastrofalnim poražavajućim rezultatima. Znači, propadanje OPG-a, pad proizvodnje mlijeka itd. A u utorak će se tek vidjeti što se dalje događa. 500 milijuna je smanjeno još za područje poljoprivrede. Dakle, sada je na djelu jedno takvo stanje koje … [[Govornik se ne razumije.]] napora koji su uloženi i područje poljoprivrede je ispregovarano dobro kvote na neki način. Ali sada da bi bili konkurentni sada ti nažalost poljoprivrednici neće imati mogućnost jednostavno dočekati, a kamoli aplicirati i iskoristiti određene mogućnosti. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Jel' može malo tišine samo ako može? Dakle, kolega Milinković slažem se ja s vama o tome da je iz godine u godinu poljoprivrednicima sve gore, to je točno. Ja sam govorio o Zakonu o legalizaciji poljoprivrednih objekata koje je u svibnju prošle godine klub HDSSB-a htio uputiti u saborsku proceduru i vi ste to odbili. I to smo tražili žurno, a vi ste to odbili kao klub HDZ-a i to nije ušlo u saborsku proceduru. Nadalje, a i ova Vlada ako imamo citat prvog predsjednika ili bivšeg prvog potpredsjednika Vlade da su seljaci paraziti pa što može seljak očekivati od onoga koji tako misli o hrvatskom seljaku? Hvala vam lijepo.
Sljedeća replika i poštovani zastupnik Ivica Mandić. Izvolite poštovani zastupniče.
Gospodine predsjedniče, uvaženi kolega Grubišić drago mi je da ste postavili pitanje legalizacije objekata i da se ne doživi u Slavoniji i ostalim dijelovima RH da jedini zaštitnici hrvatskog sela su … gospodarstava samo vi iz vašega kluba. Kod legalizacije objekata što je u poljoprivredi vrlo bitno je to da ona gospodarstva koja svoje objekte ne legaliziraju neće moći ostvarivati poticaje. Kod ovog delikatnog zakona vrlo je bitno zadržati i jednu pravednost prema onim obiteljskim gospodarstvima koji su izgradili svoje objekte sa potpuno ispravnim dokumentima. Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja uredilo je taj zakon da svi, sva obiteljska gospodarstva u cijeloj RH po vrlo povoljnim uvjetima mogu te probleme riješiti. Ja vas ovdje pitam u onim jedinicama lokalne samouprave gdje vi participirate u vlasti i gdje imate vlast što ste napravili po pitanju olakšavanja tih uvjeta? Ovdje sve vaše priče dolaze da treba platiti Vlada ili netko drugi, a tamo u onim jedinicama lokalne samouprave gdje bi te jedinice lokalne samouprave mogle se uključiti tu vas nema. Pa vas molim da odgovorite i na to pitanje.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Predsjedniče sabora, poštovani kolega ja se nadam da i hvala Bogu da nisam morao moliti vas da klub HDSSB-a i zastupnici HDSSB-a razgovaraju i govore ovdje o poljoprivredi. Pa vi bi nama uskratili i to pravo koliko ste demokratični. Pa evo vi se čudite kako to klub HDSSB-a razgovara, a o čemu će klub HDSSB-a prije svega razgovarati negoli o poljoprivredi i o poljoprivrednicima? A to da ovaj da je seljak parazit pa to nisam rekao ja nego vaši čelnici ili čelnik vaše stranke. Prema tome, džaba, ne možete se oprati od toga. A kada govorite o ovome što ste govorili što to Osječko-baranjska županija koja je jedina u kojoj je HDSSB obnaša izvršnu vlast učinila onda bi vi to puno bolje trebali znati od mene jer vi živite u Osječko-baranjskoj županiji iako ste išli na izbore u V. izbornu jedinicu, dakle u Slavonsko-brodsko i Vukovarsko-požešku jel. Pa onda pitajte gospodina Šišljagića i gospodina Kraljička dožupana koliko je Osječko-baranjska županija uložila u poljoprivredu za razliku od svih ostalih županija u RH. A to vi dobro znate.
Hvala lijepa. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Nemojte,
Stavili smo zakon u proceduru, niste ga prihvatili. Ni vi, klub SDP-a i HNS-a ni klub HDZ-a.
Molim vas.
Jednaki ste obojica.
Niste izabrani u Sabor da međusobno vodite polemiku nego da se obraćate građanima i svim zastupnicima. Molim vas da uvažite tu okolnost. Sada završna riječ predstavnika Vlade poštovanog zamjenika ministra Jakše Puljiza. Izvolite.
poštovani predsjedniče uvažene zastupnice i zastupnici. Evo ja moram istaknuti zadovoljstvo prije svega interesom koja ova tema pobuđuje, mislim da će za uspjeh cijele ove priče biti važan i taj interes i razumijevanje, razumijevanje na svim razinama. Mi se još uvijek borimo i sa razumijevanjem na najvišoj razini i za razumijevanje na onim nižim lokalnim i regionalnim razinama kod važnosti cijele ove problematike. Dakle naravno da je ovaj financijski aspekt jako bitan. Postali smo svjesni svi ovih brojki dakle Hrvatska ima jednu veliku priliku da pokrene svoj gospodarski razvoj s pomoću EU fondova. A trebamo zaista biti temeljito svjesni šta to znači. Trebamo biti svjesni da će zapravo novac iz EU fondova biti ključni izvor financiranja svih javnih investicija u RH, da će velikim dijelom i privatne investicije imati doprinos iz sredstava EU fondova, da će hrvatska znanost temeljiti svoj razvoj na sredstvima iz EU fondova i sukladno tome trebamo se svi onda prilagoditi. To isto tako znači da kod svih a pogotovo sada govorimo o lokalnoj i regionalnoj razini koja nam je apsolutno ključan partner, da je potrebno sada razmišljati na takav način, da je potrebno već sada planirati proračune na način gdje će se akceptirati činjenica da je upravo su EU fondovi taj ključni izvor, a ako se želimo pripremiti da je potrebno i uložiti određena sredstva. Naravno u situaciji kada su fiskalni kapaciteti lokalnih jedinica takvih kakvih jesu uvijek čujemo argumentaciju s druge strane da nema dovoljno sredstava. Nema ali je naš savjet Ministarstva regionalnog razvoja i EU fondova je dobro pretresite svi vaše proračune, svaka kuna koja se može izdvojiti u pripremu projekata je najbolji put i taj će se put onda isplatiti. Mislim da je puno bilo zastupnika koji su zaista pravilno smjestili pravu priču u dugoročni okvir. Ovo je dugoročna priča. Danas se spremamo za projekte 2015., 2016. Moram jednu brojku spomenuti, kada sam govorio o 600 milijuna eura portfelju projekata onda sam govorio samo o projektima u portfelju Ministarstva regionalnoga razvoja. Portfelj koji se sprema ukupno na razini svih ministarstava će biti uskoro poznat jer pripremamo listu prioritetnih projekata sa jasno naznačenim rokovima početka tih projekata i kada će onda biti svima jasno gdje se trenutno nalazimo. Predpristupni fondovi su zaista bili igraonica i jesu i u financijskom smislu ali vrlo važno, važno zbog sticanja znanja i zbog sticanja iskustva kako na centralnoj razini, a pogotovo na lokalnoj i regionalnoj razini. Prekogranični programi u financijskom smislu su gotovo pa beznačajni a istovremeno su bili ključni programi koji su doprinijeli jačanju kapaciteta lokalnih i regionalnih samouprava pogotovo jer su imali jako mali u pojedinim vremenskim periodima izbor programa na koji se mogu natjecati. Ono što mi sada činimo u ministarstvu je sljedeće pokušavamo koliko god je moguće više sredstava uložiti u pripremu projekata zajedno sa našim partnerima na lokalnoj razini. Županijske razvojne agencije koje se spominju su naši prvi partneri. Mi ih zovemo i prepoznajemo regionalni koordinatorima, programe koje dizajniramo, dizajniramo zajedno s njima i oni jesu i ostat će naši partneri. Naravno da tu treba neke stvari regulirati koji se tiču i odnosa prema projektima u smislu da se komercijalne stvari rade na komercijalni način od strane komercijalnih institucija, a ono što je od javnog interesa prije svega trebaju raditi javne institucije. Obrazovanje sam rekao koliko smo toga pokrenuli što se tiče obrazovnih aktivnosti, ulagat ćemo i dalje jer to je ključ. Državna uprava, javna uprava niti na centralnoj razini niti na lokalnoj razini nije dovoljno pripremljena da se nauči tom projektnom pristupu što traže fondovi EU. Zbog toga je jako važno da se ulaže što više sredstava u edukaciju. Mi ih osiguravamo ali opet mora postojati volja s druge strane. Rečeno je iskustvo iz ovogodišnjeg programa gdje pojedine županije nisu niti ponudile dovoljno projekata za financiranje iz EU fondova, nisu iskoristile kvote koje su im bile na raspolaganju, dakle to se ne smije dogoditi, a pogotovo kada je riječ o ovako malim iznosima. Kada uđem imat ćemo puno povoljniju situaciju u pogledu mogućnosti financiranja priprema mogućnosti financiranja obrazovanja, mogućnosti financiranja plaća ljudi koji rade na projektima iz EU fondova. Dakle moramo respektirati i opći financijski trenutak RH on je takav kakav je, zaista nije dobar, nije lako izdvojiti sredstva niti za 10 dodatnih ljudi, a kamoli za 232 ljudi koliko smo identificirali da je potrebno. Međutim to je neophodno hrvatska Vlada se odlučila dakle zapošljavanje ide. Imat ćemo određeni kapacitet na nacionalnoj razini međutim taj protok ljudi mora biti apsolutno cijelo vrijeme takav da sve ono što izađe iz sustav mora biti nadoknađeno sa ulaskom novih ljudi kojima će trebati određeno vrijeme. Vodimo računa o tome zato govorimo i o 500 novih ljudi jer apsolutno prepoznajemo potencijalnu važnost problema, a kroz značajan broj ljudi i sustava koji se bavi EU fondovima završi u Bruxellesu mi to ne vidimo kao problem toliko jer naime ti isti ljudi će koristiti Hrvatskoj i u Bruxellesu. Svi ljudi koji izađu iz državnog sustava i završe na privatnom tržištu opet će koristiti sustavu jer svoje znanje opet koriste za EU fondove, ali mi se želimo pripremiti da unaprijed stvorimo dovoljnu zalihu ljudi koji će osigurati nesmetani kontinuitet poslova u središnjoj državi. Evo hvala vam svima na pažnji. Spomenuta je problematika statističkih regija, mislim da uskoro imamo posebnu temu oko tog pitanja pa ću onda detaljnije oko toga. Samo ću još jednom ponoviti u svakom slučaju i tu je napravljen jedan veliki napredak veliki rezultat, sama rasprava će pokazati o čemu se točno radi ali to ni na koji način ne treba nikoga ugrožavati niti skretat ono što je temu na ono što je najvažnije a najvažnije samo i isključivo priprema projekata. Ovo izvješće koje je vrlo iscrpno ja vas zaista savjetujem da ga dobro pročitate. Možda nedostaje jedan dio a koji ćemo tek sa vremenom moći imati, a to je pitanje efekata. Dakle pitanje efekata i svih ovih ulaganja. Pitanje korištenje EU fondova nije samo pitanje apsorpcije nije samo pitanje koliko smo uspjeli govoriti ili koliko se je sredstava isplatilo kao što pokazuju primjeri zemalja EU koji godinama povlače milijarde eura, a istovremeno su zapale u jednu od svojih najvećih ekonomskih kriza. Ključno pitanje su efekti, koliko će nam EU fondovi pomoći da promijenimo ovu zemlju i njenu gospodarsku strukturu, njene institucije. Ministarstvo regionalnog razvoja si uzima to kao poseban zadatak. Dakle nije samo da gledamo, da lovimo gdje u Hrvatskoj postoje projekti sa dozvolom, istovremeno potičemo sve kroz naše programe, kroz edukaciju da se itekako razmišlja o sadržaju programa, o sadržaju projekata. Samo to može donijeti na kraju onaj uspjeh koji svi priželjkujemo. Hvala vam na pažnji.
Hvala i vama poštovani zamjeniče ministra. Sad imamo seriju replika. Prvi je poštovani zastupnik Andrej Plenković. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani zamjeniče ministra. Mislim da je zadaća koja je na vašem ministarstvu nakon preustroja i transformacije dosadašnjeg ZDURF-a koji je sada povezan sa Ministarstvom regionalnog razvoja izuzetno bitna da identificirate prioritete strateškog razvoja Hrvatske s onim što je vrlo jasno kao strateški razvoj i prioritete na razini Europske unije. Prije svega mislim na koincidenciju rasprave i jučer u Hrvatskom saboru i današnje rasprave o izvješćima sa održavanjem Europskoga vijeća i nadamo se dogovora o višegodišnjem financijskom okvir. Upravo taj dokument glavni je vodič za identificiranje prioriteta Republike Hrvatske. Vidjeli ste koliko je snažna skupina država prijatelja kohezije. Ja sam maloprije došao iz Rijeke gdje su naši prijatelji iz Poljske zajedno sa nekoliko hrvatskih županija u suradnji u vezi jednog prometnog koridora koji bi povezao Baltik i Jadran. Takvih projekata sigurno biti će još. Mislim da je upravo ta poveznica između središnje razine vlasti i županijske razine ključna u identificiranju projekata. Ono što mi se čini da je važno u periodu koji je pred nama, da iskoristimo do 1. srpnja 2013. Spomenuli ste edukaciju, ali to je i nastavak informiranja. Znam da organizirate aktivnosti za županije, čini mi se da u tom pogledu treba napraviti dodatne napore, do sada je puno toga učinjeno. Ja ne mislim da je bilo koja vrsta prekograničnog projekta u financijskom smislu beznačajna. Svi su oni značajni i svi su oni oplemenili rad na lokalnoj i regionalnoj razini i u smislu vođenja projekata i u smislu uspostavljanja kontakata sa odgovarajućim jedinicama u drugim državama, osobito susjednim. Tu će Hrvatska imati važnu ulogu i kao članica Unije upravo prema našem susjedstvu koje neće baš u tako skoroj perspektivi uživati članstvo Europske unije. Zato mi se čini da pokušate učiniti maksimum u ovih nekoliko mjeseci i nastaviti sa jačanjem administrativnih kapaciteta na svim razinama. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Frano Matušić. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Osvrnut ću se na dvije stvari, jedna je fiskalni kapaciteti Republike Hrvatske upravo u ovom sljedećem razdoblju. Jesu li dostatni fiskalni kapaciteti HBOR-a za pratit ove programe, nisu. I jesu li jednaki uvjeti koje nude naše banke onima koji će aplicirati za programe Europske unije, onima u Europskoj uniji? Nisu ni tu i tu smo u podređenoj poziciji. Financiranje projekata mora biti u toj mjeri izjednačeno da jednostavno naši gospodarstvenici i svi oni koji budu sudjelovali u procesu jedinice lokalne samouprave da imaju dovoljno snažnu financijsku potporu za te projekte. Pazite, ako govorimo o 13 i nešto milijardi, govorimo o 100 milijardi kuna koje trebaju biti na raspolaganju gospodarstvu. Mi zato nismo spremni. HBOR nije dostatno jaka financijska institucija koja može pratiti program, o tome treba razmišljati i treba voditi računa. Druga stvar obrazovanje. Uključite aktivno akademsku zajednicu, oni kroz svoje kurikulume mogu simulirati ono što nas čeka u budućnosti i na taj način dajte im mogućnost da već za vrijeme svog visokoškolskog obrazovanja budu aktivni u pripremi za sljedeće razdoblje koje pred nama i za budućnost. To je jedini način kako možete dobiti kvalitetne ljude. Nećete zapošljavanjem 230 ljudi koji nemaju pojma o Europskoj uniji, o fondovima, nemaju pojma o terminologiji, o temeljnoj terminologiji kad govorimo o europskim fondovima. Nećete s njima postići efekt. I konačno taj efekt o kojem ste govorili, koji nije ovdje naveden u izvješću izuzetno bitan. Danas Europska unija ne želi financirati projekte koji nemaju efekte na gospodarski rast i to isto trebamo reći. Dakle svaki projekt mora biti osmišljen na način da osnažuje gospodarski rast države pogotovo jer žele izaći što je moguće prije iz krize.
Hvala lijepa. Treća replika i poštovana zastupnica Ruža Tomašić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo samo za ove ljude koji slušaju i gledaju iz priobalja i sa otoka. Kažete zaposlit ćete nove ljude, jedno je zaposliti te ljude, a drugo je zaposliti ljude sa znanjem. Dakle zanima me kako su ti ljudi obučeni, kako će biti ti ljudi obučeni, da li će njima trebat godinu, dvije, tri raditi, slušati, gledati da se obuče u pripremanju tih fondova, papirologije. I zanima me ove lokalne razine, znači ljudi koji imaju prijedloge, imaju zamisli, znaju što trebaju, znaju sve drugo osim papirologije. Da li imate sada te ljude koji će njima pomagati, gdje se oni mogu obratit jer obično kaže županija nemam ni želje ni volje ni novaca zato. I sad kad im županija to kaže kome će se oni obratit i kako i na koji način. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zamjenik ministra Jakša Puljiz.
Evo kratko da se referiram na pitanje financiranja. Dakle financiranje je zapravo jedan od sigurno ključnih stvari u cijeloj priči, uvijek to govorimo o četiri ključna elementa. Govorimo o programiranju, govorimo o ustroju odnosno ustroj čine akreditirana tijela zajedno sa pravilima i procedurama, govorimo o projektima i govorimo o financiranju. Sve četvero nam treba da bi ostvarili taj uspjeh. Kad je riječ o financiranju, sa HBOR-om smo dogovorili kreditni program za IPA-u koji je apsolutno dovoljan, dakle HBOR odgovara tim svim potrebama IPA programa, a za iduću godinu, odnosno 2014. i 2015. imamo razgovore sa Europskom investicijskom bankom koja će u partnerstvu sa HBOR-om osigurati onda dovoljna sredstva za projekte po vrlo povoljnim uvjetima. Dakle govorimo o kreditnim sredstvima sa kamatom od 2 do 4% Što se tiče kolegice Tomašić i pitanja edukacije već sam rekao. Naši partneri u regijama su regionalni koordinatori, odnosno županijske razvojne agencije. Mi smo ove godine sklopili sa njima sporazum gdje financiramo edukativne aktivnosti na način da financiramo posebne edukativne aktivnosti koje provode same županijske razvojne agencije koje su u mnogim slučajevima najkapacitiranija tijela na lokalnoj i regionalnoj razini sa najviše iskustva u korištenju fondova, gdje oni onda obrazuju one ostale dionike u svojoj županiji koji nemaju dovoljno iskustva. I drugi dio programa koji se odnosi na financiranje stručnjaka izvana za potrebe i županijske razvojne agencije i svih ostalih u onim segmentima gdje niti županijska razvojna agencija nema dovoljno iskustva. Dakle, radi se o programu koji traje, koji trenutno je u provedbi i koji će se nastaviti iduće godine tako da slobodno uputite sve zainteresirane neka se jave prije svega regionalnim koordinatorima. Mi očekujemo od njih da nam daju svoja razmišljanja, svoje potrebe za edukacijom na temelju čega ćemo onda mi dizajnirati programe na nacionalnoj razini.
Hvala lijepa zamjeniku ministra. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine zamjeniče ministra, vi ste dobro rekli da će trebat uvezat, dakle i na nacionalnu razinu županijske, lokalne razine. Međutim, mi smo do sad upravo imali u tome i jest ključ problema što su se projekti pripremali i provodili na lokalnoj i regionalnoj razini, a da u isto vrijeme lokalnu i regionalnu razinu se zaobilazilo, nije ništa ulagano u nju. Znate regionalne razvojne agencije intenzivno rade, ali od strane države dakle s te nacionalne razine osim sporadičnih nekih informativnih događanja nikad se nije planski ili sustavno pristupilo pomoći toj lokalnoj i regionalnoj razini. Vrlo je mali broj jedinica lokalne samouprave koje imaju razvojne timove. To se mora priznati i točno je da su bile organizirane različite edukacije. Ali je isto tako činjenica da niti je bilo dovoljnog interesa od strane potencijalnih polaznika sa te edukacije, niti su organizatori tih edukacija rekao bih bili dovoljno angažirani oko motiviranja zaposlenika jedinica lokalne ili regionalne samouprave za sudjelovanje na tim edukacijama. Još je evo recimo jedna nelogičnost. U zakazivanju institucija Republike Hrvatske s nacionalne razine nije se poduzimalo sve što je bilo potrebno, bilo je tu puno neefikasnosti, tromosti rekao bih pa i nestručnosti. Podsjetit ću na to da su i akreditacije za decentralizirano upravljanje bile ishođene kasno, ne na vrijeme pa su na primjer evo mjera 202. iz IPARD programa za financiranje lokalnih razvojnih strategija bila raspisana tek na samom kraju programa IPA-e. Mislim to nema nikakve logike! Dakle, neće bit dovoljno [[Upadica Leko: Hvala.]] zaposlit 500 novih ljudi ako će oni onda učit te koji će. Pa oni već moraju bit vrhunski majstori da bi mogli obučavati ostale i pomagati svima.
Hvala lijepa. Riječ je o replici, a ne o raspravi deset minutnoj. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Branko Hrg. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, dame i gospodo. Pa evo ja se ponovno javljam ovdje i vezano je naravno uz ovu već puno puta spomenutu činjenicu da treba zaposliti 500 novih ljudi. Trenutna situacija je takova da smo znači u ovoj godini dana ili ovoj polovici godine za koju je dato ovo izvješće uspjeli razbiti već da, solidno posložen sustav kadrova koji su radili na projektima za korištenje sredstava iz Europske unije. Oni su negdje u sustavu ponavljam to. Sada govorimo opet o novom zapošljavanju 500 ljudi. Istovremeno govorimo o tome da imamo viška državne administracije. Pa ja ne vjerujem da u državnim službama nema dovoljno kvalificiranih i obrazovanih ljudi koji su čak i prošli edukacije koje su bile organizirane i da se one jednim preustrojem, preslagivanjem ne mogu uključiti i posložiti kao jedna momčad, kao jedna ekipa koja može pripremati Hrvatsku za korištenje sredstava Europskih fondova. I ono što još to govorim, danas govorimo o iskorištenju fondova pa govorimo o onim pretpristupnim, govorimo o prekograničnoj suradnji ne znam čemu sve ne, a imamo situaciju da nismo iskoristili godinu dana, odnosno da smo uništili godinu dana vremena razbijajući poljoprivredu i selo da nećemo moći ni koristiti čak ona sredstva koja su ispregovarana za poljoprivredu. Pa dajte molim vas ljude reorganizirajte te službe, posložite ljude, mnogi su bili na edukacijama. Mnogi su na tome radili. Imamo siguran teritorij. Nemojmo opet zapošljavat po stranačkim kaputima i opet ćemo imati istu priču.
Hvala lijepa. Ovime zaključujem raspravu. O ovim izvješćima glasovat ćemo malo kasnije, a sada prelazimo poštovane kolegice i kolege, zastupnice i zastupnici na utvrđivanje dnevnog reda.
Izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. srpnja do 31. prosinca 2011. godine i Izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2012.godine. Rasprava o izvješćima je zaključena. U skladu sa prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći EU za razdoblje od 1. srpnja do 31. prosinca 2011. godine. I drugo. Prihvaća se Izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći EU za razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2012. godine. Molim da se izjasnimo. Tko je za predloženi zaključak? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 114 glasova za i 1 suzdržan glas donesen predloženi zaključak. Ovime smo završili i glasovanje. Vidimo se u utorak. Koji je to datum? U 9,30 dvadeset i sedmog ovog mjeseca u 9,30 sa dnevnim redom, odnosno točkom dnevnog reda Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2013. godinu i projekcije za 2014. i 2015. godinu. Prijedlozi financijskih planova Hrvatskih voda, Fonda za zaštitu Hrvatskih cesta, Državne agencije, Agencije za upravljanje itd. Želim da ugodno provedete vikend, da se odmorite i orni krenete naprijed. Hvala.