Poštovane kolegice zastupnice, poštovane kolege zastupnici Hrvatskom saboru. Prije prelaska na dnevni red 12. plenarne sjednice Hrvatskog sabora, pristupili bi davanju prisege jedne kolegice zastupnice. Prisega se daje na način da predsjednik pročita tekst prisege, a nakon toga zastupnica kada je prozvana ustaje i izgovara, priseže. Tekst prisege glasi: "Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno, da ću se u svom radu držati Ustava i Zakona i poštivati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske". Poštovana zastupnica Vesna Škare-Ožbolt.
Prisežem.
Čestitam. Dobrodošla među naše redove. Želim uspjeha u radu na dobrobit Hrvatske i hrvatskih građana.
Hvala lijepo.
Sada ćemo u skladu sa utvrđenim dnevnim redom prijeći na raspravu o - a/ Izvješće o radu Programskog vijeća HRT-a i provedbi programskih načela i obveza HRT-a utvrđenih Zakonom o HRT-u i ugovorom iz članka 13. Zakona o HRT-u; b/ Izvješće o radu Nadzornog odbora HRT-a i Izvršnog odbora o provedbi nadzora zakonitosti rada i financijskog poslovanja HRT-a za razdoblje od 21. veljače 2011. do 8. svibnja 2012.; c/ Izvješće o poslovanju HRT-a za 2012. godinu; d/ Godišnje izvješće Programskog vijeća HRT-a za razdoblje 19. studenoga 2012. do 31. prosinca 2013.; e/ Izvješće o radu Nadzornog odbora o provedbi nadzora zakonitosti rada i financijskog poslovanja HRT-a u 2012. godini; Raspravu bi vodili objedinjeno, s time da bi klubovi imali 20 minuta za raspravu u ime kluba, a predstavnici predlagatelja 20 minuta za svoje uvodno obrazloženje. Vidim ruku poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Dakle klub HDZ-a se protivi objedinjenoj raspravi iz nekoliko razloga. Točka a i b su došle u ovaj Visoki dom u travnju prošle godine, 2012., a točka c i d su došle u prosincu i siječnju ove godine. Nikada nitko sa klubovima nije razgovarao da se ove točke objedine što je nekako uobičajeno pravilo ako želimo složiti točke i da ne gubimo vrijeme ako su točke tematski povezane, ali točke čak kada gledamo, s obzirom i na promjene i na tematiku koja se njima obrađuje, nisu toliko niti povezane, a s druge strane kada pogledamo mišljenje Vlade RH, onda je mislim u potpunosti jasno kad pogledate ta mišljenja, da se o ovim točkama mora raspravljati odvojeno. Jer ako Vlada za jedan period ne da povoljno mišljenje, a za drugi da, onda ne možete raspravljati o tim periodima u isto vrijeme. Naprosto, mislim da ovo u Visokom domu, tim više što građani RH izdvajaju godišnje skoro milijardu i 300 milijuna za javnu televiziju, moraju znati što se to Vladi ne sviđa u financijskom poslovanju za period prije nego što su izvršene smjene na HRT-u, a što se to dogodilo tako naglo dobro pa se daje pozitivno mišljenje za drugi period. Ovako ako ćemo raspravljati kao što ste vi predložili, mislim prije svega da ponižavamo građane RH kojima je mnogima nekada mjesečno i teško dati pretplatu jer imaju i mirovine i plaće ili su ostali bez plaća u međuvremenu, teško im je to dati, mislim da naprosto iz poštovanja prema njima, mislim da ne smijemo raspravljati o ovome i ja vas lijepo molim da raspravljamo o njima kao što su uvrštene. One nisu uvrštene ovako, a, b, c i d zato što sam rekao da u travnju 2012. su ove dvije točke uvrštene posebno, a ove točke dvije c i d su došle u prosincu i u siječnju u trenutku kada je bila pauza i onda je to uvršteno ovako i ja vas lijepo molim gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora da raspravimo točku po točku jer one su tematski različite. Na kraju krajeva ponavljam, Vlada RH nas je uputila da na takav način moramo raspravljati jer … u suprotnom su njihova mišljenja u izvješćima.
Hvala lijepa. Razumijem problematiku o kojoj govorite, ali ja bih se sada samo odredio vezano za Poslovnik Hrvatskog sabora. Ovako predloženi dnevni red je usvojen na početku sjednice, nije bilo u skladu sa Poslovnikom nikakvih prigovora i sada ne možemo ni revidirati na taj način dnevni red. Unatoč svih obrazloženja predlažem ovako kako jeste u dnevnom redu da nastavimo sa radom. Može, izvolite poštovani zastupniče.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, s obzirom na novonastalu situaciju, s obzirom da kolege iz kluba HDZ-a su koncepcijski pripremile svoje raspravu po ovim točkama dnevnog reda, ja vas molim u ime kluba HDZ-a stanku od pola sata.
Dobro. Tko se još javlja? Hrvatski laburisti, HDSSB.
Iz istih razloga tražimo stanku.
Razumijemo, razumijemo to. Odredit ćemo stanku, 10 minuta je dosta. U 9,50. Hvala lijepa, vidimo se u 9,50. STANKA U 9,38 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,50 SATI]] Poštovane kolegice zastupnice, poštovani kolege zastupnici isteklo je vrijeme za stanku koju su tražili klubovi zastupnika pa da čujemo što su odlučili. Klub HDZ-a i poštovani zastupnik Jasen Mesić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Nekoliko puta smo u ovom Visokom domu upozoravali da je dnevni red kontra Poslovnika promijenjen i prerađen. Dakle 2012.godine u travnju su na dnevni red za raspravu ovog Visokog doma uvrštene dvije točke Izvještaj Programskog vijeća HRT-a za 2011., Izvještaj Nadzornog odbora HRT-a za 2011. I ako pogledate zadnji službeni pročišćeni dnevni red u prosincu 2013.te točke su eksplicite kao posebne dvije točke navedene. U vrijeme saborske stanke došla su nova izvješća o poslovanju HRT-a, Izvješće Nadzornog odbora HRT-a za 2012., Izvješće Programskog vijeća za 2013.godinu. U stenogramu kada su one jedino mogle biti uvrštene na dnevni red, a vi ste vodili sjednicu gospodine predsjedniče Sabora, niste nigdje naveli nadopunu tih točaka niti ste dali novu prerađenu točku na glasovanje i kao takovu je uvrstili na dnevni red. U stenogramu koje su napravile stručne službe Hrvatskog sabora to ne postoji. I ovaj dnevni red koji nam se onda našao početkom nove godine na klupama jednostavno je to sve odjedanput postala jedna zajednička točka dnevnog reda. To je protiv Poslovnika, to je protiv prakse Hrvatskog sabora, to je prevara svih onih koji su upozoravali godinu i pol dana da moramo raspraviti izvješća od 2011., a bilo bi logično da smo ih raspravili prije nego što smo mi radili izmjene i dopune Zakona o HRT-u jer su ta izvješća trebala biti platforma i podloga za eventualne rasprave oko izmjena i dopuna zakona. I prošli put kada su došle te točke na dnevni red nismo imali mišljenje Vlade što dovoljno govori o ozbiljnosti Vlade RH koja nije bila dva mjeseca praktički u stanju dati mišljenje o jednom od najvećih javnih poduzeća u RH pa i danas kada smo mišljenje dobili treba nam poseban tumač koji će nam rastumačiti da li se radi o pozitivnom ili negativnom mišljenju o poslovanju jer jednostavno to u mišljenju Vlade ne piše. Podsjećam isto tako da su izvješća za 2011.godinu koja su pristigla u Sabor u travnju 2012.rađena sukladno Zakonu o HRT-u iz 2010.godine, da su Programsko vijeće i Nadzorni odbor imali drukčije zakonske ovlasti i zakonska zaduženja za razliku od ovih izvješća sada koja se rade po izmjenama i dopunama Zakona o HRT-u koji su bile donesene u srpnju 2012.godine. Dakle po ovoj objedinjenoj točci bi mi trebali raspraviti izvješća koja se odnose na dva zakonska rješenja, istodobno imamo 4 mišljenja Vlade od kojih je jedno i pol pozitivno, a dva su negativna i na neki način bi time trebali zadovoljiti potrebu da u ovom Hrvatskom saboru progovorimo o HRT-u, gdje je glavni ravnatelj dobio faraonske ovlasti, gdje imamo čistke i smjene urednika, gdje imamo potpuno kaotično stanje, gdje se ljudima brani ulazak preko porte, gdje pada gledanost, gdje se ukidaju nenajavljeno prijenos Sabora, gdje se sustavno favorizira vladajuća većina i što na kraju krajeva rezultira nalazom nezavisnih reportera bez granice koji su vrlo jasno rekli, da je zbog političkog pritiska Hrvatska pada na ljestvici medijskih sloboda. Gospodine predsjedniče Sabora, kada i kojom gestom je ovaj Visoki dom formirao ovu točku dnevnog reda koja je ovako navedena i koju ste danas najavili kao prvu za raspravu? Na koji način i kojim se to mađioničarskim trikovima ta točka uvrstila u ovom obliku kakvo je i gdje su nestale dvije točke iz pročišćenog dnevnog reda iz 13.prosinca 2013.godine? Hvala lijepa.
Poštovani zastupniče na sva pitanja ovako ću vam odgovoriti, a to je moja dužnost da vam odgovorim. Ovaj Dom dakle Hrvatski sabor na početku zasjedanja 12.sjednice, to je ova sjednica, je utvrdio dnevni red. U dnevnom redu su ovako sastavljene točke dnevnog reda kao što je ovdje sada i predloženo da se raspravlja. Na takav utvrđeni dnevni red nije bilo primjedbi. Time je taj dnevni red u skladu sa Poslovnikom, donesen od Hrvatskog sabora. Mi smo poštovali tu odluku. Što se tiče stajališta Vlade, mišljenja Vlade Republike Hrvatske, ne utječe na formiranje dnevnog reda. Vi ćete dobiti hvala Bogu priliku da o tome raspravljate kad se bude raspravljalo o meritumu. Što se tiče standarda, čak na ovoj sjednici smo imali raspravu o izvješćima za dvije godine. To su izvješća recimo bila o otocima, prema tome nismo ništa promijenili što se tiče standarda utvrđivanja dnevnog reda. A sada molim poštovanog Branka Vukšića u ime Hrvatskih laburista. … [[Upadica se ne razumije.]] Nema više, sad je gotovo.
Ja bih vas lijepo molio jer ovo naprosto ne odgovara činjenicama.
Ma ne možete moliti, ja sam završio. Poštovani zastupniče možete poslije tražiti nešto, a sad smo završili ovu temu i vaše stajalište kluba. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne možete, oprostite ali ne možete po Poslovniku raspravljat sa predsjednikom Sabora.
Ali vi kao predsjednik Hrvatskog sabora u svom obrazloženju ste morali koristit činjenice iz akata koje je usvojio ovaj Visoki dom. Dakle mi smo ovo…
Oprostite ali nisam vam dao riječ i nemojte se služiti… … [[Upadica se ne razumije.]] Onda dozvolite da nastavimo raditi. Tražite druge mogućnosti po Poslovniku. Imate kad završimo opet možete tražit stanku u okviru rasprave o točci dnevnog reda, ali nemojte sada.
Gospodine predsjedniče, ali nama to nije u interesu. Nama je u interesu da ovaj Sabor radi po aktima koje smo mi usvojili, a mi nažalost tako ne radimo. Ja sam na Predsjedništvu Sabora rekao prije početka proljetnog zasjedanja da klub HDZ-a neće prihvatit objedinjenu raspravu o HRT-u. To sam rekao.
Poštovani kolega, vi znate dugo ste u politici i dugo ste zastupnik, imali ste pravo i obvezu pisati prigovor na dnevni red ako vam ne odgovara. Drugo, ako vam moje obrazloženje nije točno ili se ne slažete s njime koristite se Poslovnikom, obratite se nadležnom radnom tijelu ali nemojte zlokoristiti Poslovnik… … [[Upadica se ne razumije.]] Da, da, naravno, to je praksa, uopće nije sporna praksa. Prema tome, molim vas lijepo nastavimo s radom. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne možemo više… … [[Upadica se ne razumije.]] Ne mogu vam dopustiti. Nije stvar pogađanja ovdje. Oprostite zastupniče, oduzimam vam riječ. Ne mogu dozvoliti da se koristite govornicom kad vi hoćete. Ovdje za sada ja vodim sjednicu. Molim vas onda dozvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas dozvolite da nastavi zastupnik Hrvatskih laburista. Izvolite poštovani zastupniče.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Što je najspornije u ovoj prvoj točki dnevnog reda? Mi raspravljamo o HRT-u sa tri godine odmaka, raspravljamo o HRT-u o onome što se događalo u 2011. godini. Ono što kolege iz HDZ-a traže meni je sasvim logično normalno s njihovog stanovišta, ali je nelogično hrvatskim građanima da sada raspravljamo nešto što se događalo prije tri godine, a danas se na HRT-u događaju stvari o kojima bi trebali raspravljati tri dana ovdje u Hrvatskome saboru. Smatram da je HRT, to sam rekao nekoliko puta, to su me kolege pitale zbog čega ta tvrdnja, uz HNB najznačajnija institucija u Hrvatskoj. Tko vlada informacijama, vlada svijetom ili ovom malom Hrvatskom. HRT je i s druge preznačajna institucija, nju financiraju hrvatski građani i da tri godine Hrvatski sabor ne raspravlja o HRT-u usprkos tomu što je svakoga dana po nekoliko incidenata, od onih programskih do onih korupcionaških do kadrovskih, mislim da si taj luksuz ne smijemo dopustiti. Praksa da se preskaču pojedine godine i preskaču pojedini izvještaji pokazala se i na izvješću Državnog odvjetništva. U 2013. godini nismo raspravljali o radu Državnog odvjetništva pa smo jednu godinu pauzu napravili pa smo to napravili u 2014., a za to nije bilo razloga, kao što nije bilo razloga da se o HRT-u u 2012. godini raspravlja o 2011., u 2013. o 2012. i tako godinu za godinom. Umjesto toga i kad je Kukuriku koalicija došla na vlast nije reagirala na vrijeme. Recimo na traženje vijeće, bivše vijeće programsko se bavilo time kako smijeniti novog predsjednika Odbora za medije. Ni tada se nije reagiralo. I kad je gospodin Mesić govorio da se favoriziraju vladajući, ja moram samo konstatirati a kasnije imat ću prilike i kao predsjednik odbora govoriti u ime kluba i pojedinačno, ništa se nije na HRT-u promijenilo. Na HRT-u su se oduvijek kako postoji favorizirali jedino vladajući. Tako je bilo i u vrijeme HDZ-a.
Hvala lijepa. U ime kluba HDSSB-a poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Dok mediji pa i elektronski, a tu računamo i televizije i komercijalne ali i HTV, opširno pišu o bahatoj potrošnji ove hrvatske Vlade u iznosu od oko 300 milijuna kuna kupovinom 1500 automobila. I dok se neki ministri žele voziti kočijom, mi raspravljamo o Izvješću Hrvatske televizije iz 2011. godine. Dakle, s 3 godine odmaka. Čak je ta godina, godina posljednja godina dakle Vlade HDZ-a i njegovih koalicijskih partnera. A već je dvije godine i prošlo od Vlade, statusa kada je Kukuriku koalicija došla na vlast. I sad ćemo mi o 2011. godini. Potpuno nesuvislo, pa čak i smiješno. Točno je da je Sabor u obvezi da raspravi Godišnje izvješće Hrvatske televizije za svaku godinu. Ali je potpuno nesuvislo da u 2014. razmatramo 2011., pa možda bi bio prijedlog dobar i za HDZ da možda preskočimo tu godinu, da idemo na 2012. A u raspravi koja će uslijediti sasvim će sigurno biti događanja i događaja koji će, koji su se dogodili i u 2013. godini. Jer je djelovanje Hrvatske televizije i radija sveobuhvatno, ono je kontinuirano poglavito od kako je Kukuriku koalicija na vlasti gdje je zapravo Hrvatska televizija ili dalekovidnica kako to netko kaže, a dalekovidnica je u tom smislu što netko misli daleko da će ova Kukuriku koalicija ostati na vlasti za dugo i za daleko. Pa u tom smislu su pokušali promijeniti i svijest Hrvatskog naroda, njegovo povijesno razmišljanje, njegovu tradiciju. Navest ću samo neke primjere koje sam mislio istaći u raspravi, ali reći ću ih sada. Dakle, počevši od komentara sočnih gospodina Šprajca, pa onda od prikazivanja upregnuća u kola gospodina Ostojića kada je zbog štrajka liječnika prikazan film, novi film "Vegetarijanac ljudožder", pa onda film "Bjegunac" gdje se šiba liječnička, dakle liječnici i ukupno liječništvo u svijetu, ali u Republici Hrvatskoj. Dakle, to je jedan medijski gulag liberalno-komunistički i takav gulag je trebalo odavno mu dati mišljenje ovdje na Hrvatskom saboru, ovdje u raspravi hrvatskih zastupnika, a ne ovako odgađati iz godine u godinu i onda sad imamo jednu hrpu prijedloga, izvješća itd., Nadzornog odbora, Programskog vijeća, Hrvatske televizije itd. No, s obzirom da je predsjednik Sabora obrazložio i da smo možda promašili onaj optimalni timing da uložimo prigovor svi skupa ovdje, a to se dogodilo raspravit ćemo dakle i o ovim točkama, o svim kadrovskim i korupcijskim problemima, o samoubojstvima na Hrvatskoj televiziji koja su se dogodila prošle godine. Dakle, samoubojstvo. O tome se jedan dan govorilo i zašutilo, ali nije vrijeme za šutnju. Vrijeme je za promjenu ovog gulaga komunističko-liberalnoga u nešto drugo, a i u samu promjenu Vlade. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Navedene akte primili ste od ovlaštenih predlagatelja, dakle primili ste i mišljenje Vlade RH. Raspravu o materijalima proveli su Odbor za informiranje, informatizaciju i medije, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ovih radnih tijela ste primili. Žele li … Izvolite.
U ime kluba HDZ-a tražim stanku zbog načina vođenja ove sjednice kako bi klub Hrvatske demokratske zajednice zauzeo stav kako će dalje sudjelovati u raspravi u Hrvatskom saboru. Hvala. Od 10 minuta.
Sa zadovoljstvo da raspravite kako se vodi sjednica. Izvolite 10 minuta. U 10,20. STANKA U 10,06 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,20 SATI]] Stanku je tražio klub HDZ-a kako bi se očitovao o predsjedniku Sabora i njegovom vođenju sjednice pa da čujemo predstavnika HDZ-a. Poštovani zastupnik Jasen Mesić.
Uvaženi gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Gospodine predsjedniče, ovu stanku smo tražili zato što je i klub HDZ-a glasovao za vas. Glasovao za vas kao prvoga među jednakima, kao nekoga u koga imamo povjerenje da će voditi sjednice Hrvatskog sabora na najbolji mogući način i poštovati uzuse parlamentarizma. Isto tako glasovali smo za vas kao osobu zaduženu za red u kući Hrvatskog sabora. Uvažene službe Hrvatskog sabora lijepo su nam pripremile stenogram prve sjednice u ovoj godini gdje ste točno eksplicita naveli 8 novih točaka koje se uvrštavaju u dnevni red. U tih 8 točaka nema Izvješća nadzornog odbora HRT-a za 2012., nema Izvještaja o poslovanju i nema Izvještaja o programskom vijeću za 2013. Ne postoje. To je jedna stvar. Druga stvar, gdje su nestale točka 42. i 43. iz pročišćenog dnevnog reda od 13. prosinca 2013., tko ih je skinuo s dnevnog reda kada i kojim postupkom u ovom Visokom domu? Toliko što se tiče procedure i poštivanja nekih stvari. Kada nam kažete gospodine predsjedniče da možemo uložiti prigovor, da možemo pisati, podsjetiti ću vas gospodine predsjedniče na slučaj iz srpnja mjeseca koji vidimo da se ponavlja izgleda ne slučajno. Kada smo 05. srpnja pisali u ime kluba HDZ-a i prigovorili da prilikom glasovanja nije bio adekvatno utvrđen kvorum u sabornici, na to ste nam vi 16. srpnja odgovorili da ste utvrdili da je sve bilo u redu, mi ne želeći to breme odgovornosti stavljati na vas jer možda ne možete izbrojati svakog zastupnika, zatražili smo od vas 18. srpnja da formirate povjerenstvo svih parlamentarnih stranaka koji bi putem snimki i fonograma utvrdili da li je stvarno bilo kvoruma ili nije bilo kvoruma. Na to nam do danas poštovani predsjedniče niste odgovorili. Kome da pišemo i što da radimo kada se ovakve situacije u Hrvatskom saboru dešavaju, a ne sa željom da napravimo ništa drugo nego da o tome adekvatno raspravljamo gospodine predsjedniče? Složit ćete se, vjerojatno i sve kolegice i kolege da HRT zaslužuje raspravu i to u realnom vremenu kada se problemi rješavaju, a ne da sada raspravljamo izvješća iz 2011. godine koja tavore godinu i pol na dnevnom redu i onda se još tome dodaju nove točke kako bi se situacija zamaskirala i napravio od izvještaja kupus, a ne adekvatan predloženi dokument o kojem bi ovaj Hrvatski sabor trebao zauzeti stav. Jedan od najvećih javnih poduzeća u RH na koji Vlada nije sigurna dal donosi pozitivno ili negativno mišljenje. Gospodine predsjedniče to je nešto o čemu moramo vrlo ozbiljno raspravljati. Ako u stenogramu ne postoje točke koje sam eksplicita nabrojao da su uvrštene u dnevni red, onda ih treba uvrstiti kao posebne točke i isto tako bi u stenogramu trebalo postojati da su negdje nestale točke 42. i 43. iz zajednički izglasanog dnevnog reda 10. sjednice Hrvatskog sabora iz prosinca 2013. godine. I još nešto. Ako ćemo već slijediti vaš savjet da pišemo kao što smo pisali u srpnju za utvrđivanje kvoruma želeći poboljšati rad ovog Visokog doma, a onda vas lijepo molimo da nam bar odgovorite ako već ne možete prihvatiti naše prijedloge da zajednički sve parlamentarne stranke i njihovi predstavnici utvrde da li je u sabornici bilo kvoruma ili nije bilo kvoruma.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Hvala vam što ste glasovali za mene. Mislim da je u redu da ste glasovali i mislim da je u redu da ja vodim sjednicu ne prilagođavajući se onima koji su glasovali za mene nego onako kako piše u Poslovniku. To je jedna stvar. Druga stvar što se tiče pisama oko utvrđivanja kvoruma to znate kako se radi, vi ste vrlo iskusan klub, vodili ste državu 4 mandata i kad bih sada bio u mogućnosti da ja prođem kroz zapisnike i utvrdim standarde koje ste vi uveli u ovaj Dom onda bih mogao zaključiti da je problem u tome što se ne možete naučiti da ste u opoziciji pa ne možete uvijek kreirati svoj interes. Treće što želim reći. Kada se pozivate na stenogram, u ovom stenogramu piše da je u pozivu za sjednicu predložen dnevni red, a da na taj dnevni red nije bilo primjedbi pa se dnevni red smatra usvojenim. Poštovani zastupniče, osim toga želim, a to sam provjerio, vaš mandat je završio, a da je ostalo u dnevnom redu 40 točaka dnevnog reda, a od toga 20 i nešto izvještaja pa bismo radi korektnosti među nama trebali respektirati činjenice kakve su bile. Naravno da nitko ovdje ne zastupa da je dobro imati izvještaj o Hrvatskom saboru star dvije godine i kada se promijeni odgovornost za to vrijeme. To je 2012.-2011.izvještaj. Ali zato smo i objedinili raspravu jer problematika HRT-a i inače kontinuitet HRT-a je važno za sagledavanje stvari u cjelini. I na tu tako složenu točku dnevnog reda nije bilo pisanog u skladu sa Poslovnikom prigovora i ja mislim da je i za vas i za nas i za hrvatsku javnost jasno da se ovdje radi o nečem drugom, a ne o Poslovniku. To je uredu, respektiram da koristite političku govornicu za političke govore, ali je vrlo važno da se držimo činjenice. Hvala vam lijepa. Izvolite poštovana zastupnica Nansi Tireli.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime Hrvatskih laburista-Stranke rada tražim stanku od 10 minuta vezano za otvaranje stečaja u poduzeću Mirna u Rovinju.
Da li još netko želi oko toga govoriti?
Gospodine predsjedniče u ime kluba IDS-a također po istoj temi tražim stanku od 15 minuta.
Šuker za istu stvar? Dobro. Damir Kajin i Silvano Hrelja. 5 klubova je zatražilo stanku. Dajem stanku u 10,40 se vidimo ponovo. STANKA U 10,28 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,40 SATI]] Poštovane kolegice i kolege zastupnici u Hrvatskom saboru. Klubovi zastupnika zatražili su novu stanku kako bi nešto progovorili što je politički možda opravdano, ali u praksi odgađamo raspravu koju smo tražili o HRT-u, o Mirni Rovinj. Hrvatski laburisti i poštovana zastupnica Nansi Tireli.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo sve što se govori u ovom Visokom domu je važno, ali mislim da je važno i ovo što se dogodilo sa tvornicom ribe u Rovinju, odnosno sa Mirnom. Predstečaj u tvornici u Mirni je trajao punih 210 dana ili 7 mjeseci. 13.2. nad Mirnom je otvoren stečaj iz jednog jednostavnog razloga što Ministarstvo financija nije prihvatilo, odnosno odbilo je Plan financijskog restrukturiranja. Žalosno je u cijeloj toj priči da Ministarstvo financija u svih tih 7 mjeseci dok se vodio predstečajni postupak nije smatrao za potrebnih da se odazove ročištima koji su prije toga bili, da se sjedne s ljudima za stol i da se dogovori što sa više od 250 zaposlenih u tvornici, što sa više od 50 kooperanata ribara pogotovo iz Istre koji posluju sa tvornicom u Rovinju i kako i na koji način spasit proizvodnju. Ovaj slučaj tvornice u Rovinju na najbolji način pokazuje svu apsurdnost predstečajnih nagodbi i za što uopće predstečajne nagodbe služe i za što nam trebaju. Dugo već vremena upozoravamo na to da poanta predstečajnih nagodbi nije onakva kakva je bila prezentirana kada se Zakon o predstečajnim nagodbama donosio, koga smo svi podržali u dobroj vjeri i u dobrom uvjerenju da će te predstečajne nagodbe pomoći svih gospodarstvenicima koji su se našli u problemima. Tri dana prije ročišta u Ministarstvu rada bio je sastanak sa predstavnicima Mirne, sa Ministarstvom rada, Ministarstvom poljoprivrede i Ministarstvom financija, Nagodbenim vijećem i tri dana prije samog ročišta dogovoreno je da će se sa Mirnom riješit problemi u predstečajnoj nagodbi. Na sam dan predstečajne nagodbe Ministarstvo financija ne prihvaća Plan financijskog restrukturiranja. I ono što me osobno najviše zabrinjava jeste da smo na početku ove 12. sjednice ovdje bili svjedoci da je kolega Sponza kao gradonačelnik Rovinja ministru Liniću postavio i sam pitanje vezano za predstečajne nagodbe i sada da odmakom od nekoliko dana shvaćamo da je odgovor ministra Linića na pitanje bio neistinit jer je rekao da se u predstečajnoj nagodbu ukoliko bude financijski plan restrukturiranja takav kakav je predložen da Ministarstvo financija ne može prihvatit jer da se svim vjerovnicima omogućavaju bolji uvjeti nego što se to omogućava Ministarstvu financija, što nije točno. Dakle Uprava i Krizni menadžment Mirne koji je odradio savršeno svoj posao predložio je u svom Financijskom planu restrukturiranja iste i transparentne uvjete za sve. Postavlja se pitanje zbog čega nam je u predstečajnim nagodbama izuzetno stalo do toga da opraštamo dugove uslužnim djelatnostima, da opraštamo dugove određenim pojedincima, a da ne predstečajne nagodbe koristimo za ono za što smo rekli da ih donosimo, a to je da bismo sačuvali svako radno mjesto i da bismo pomogli pogotovo proizvodnji. Svjedoci smo da se radi nešto drugo i mislim da svi zajedno moramo o tome glasno progovorit i da je konačno došlo vrijeme da se svi iznosi koji su bilo kome oprošteni u predstečajnoj nagodbi javno objave da svi znamo kome se pogoduje, zašto i zbog čega. Bilo bi najbolje da se ročište koje je održano 13.02. vezano za predstečajnu nagodbu za Mirnu poništi, da se održi novo ročište i isto tako da se poništi i sam stečaj koji je za Mirnu otvoren i da se još jedanput svi zajedno dogovore u cilju toga da se zadrže sva radna mjesta i da se zadrži tvornica koja evo vrlo uspješno radi i koja više od 70% svojih proizvoda izvozi na strano tržište. To bi bio cilj, to bila dobra poruka da uistinu u predstečajnim nagodbama želimo spasit gospodarstvo. Ukoliko ostane ovakvo kakvo je sada smatram da ćemo svi biti svjedoci da su predstečajne nagodbe samo za nekoga.
Hvala lijepa poštovana kolegice. Na redu je klub IDS-a i nezavisnih zastupnika Furia Radina. Poštovani zastupnik Giovanni Sponza u ime kluba.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Evo kao što jesmo maloprije imali priliku čuti, prije pet dana u četvrtak nije postignut dogovor u postupku predstečajne nagodbe čime se zapravo agonija rovinjske tvornice Mirna nastavlja i čime sudbina radnika, kooperanata i svih članova njihovih obitelji postaje još neizvjesnija. Obzirom da i jesam gradonačelnik grada Rovinja i da se tiče rovinjske tvornice Mirne, zasigurno ima i onih koji očekuju od mene da i sa ove govornice nekoga prozove. U ovih nekoliko prethodnih dana, pa i ovom prilikom to neću učiniti i to iz nekoliko osnovnih razloga. Prvo, jer problem Mirne nije nastao jučer, nastao je zapravo onog trenutka kada je netko odlučio i na žalost učinio nad Mirnom pretvorbu i privatizaciju na hrvatski način. Drugo, zato što jesam uvjerenja da je građanima doista puna kapa političkih prepucavanja bez konkretnih rezultata. Treće da treba znati da se promijenilo 17 uprava u Mirni i treba znati da ne sve, ali da dobar dio uprava je koristio financijski inženjering temeljem kojeg je isključivo isisavao novac iz Mirne. I kao četvrto i zapravo što držim najvažnijim da treba biti odgovoran prema radnicima, kooperantima i svim članovima njihovih obitelji. Obzirom da je danas u Hrvatskoj najveći problem nezaposlenosti, a da danas u Mirni radi 250 ljudi i da je za Mirnu direktno vezano 350 kooperanata. Obzirom da je danas jedan od velikih problema u Hrvatskoj nedostatak industrijske proizvodnje, a da tvornica Mirna punih 135 godina bez prekida je dio ribo-prerađivačke industrije tada jesam uvjerenja da doista nikome u Hrvatskoj i svima onima koji o tome odlučuju ne smije biti svejedno kakva će sutra biti sudbina rovinjske Mirne. Rješenje vidim za stolom, rješenje vidim u dijalogu i to otvorenih karata i iskrenih namjera gdje svi oni ključni dionici moraju doći do zajedničkog dogovora i rješenja. Za zajednički stol moraju sjesti predstavnici radnika, predstavnici grada, predstavnici županije i predstavnici Vlade Republike Hrvatske i sve isključivo samo sa jednim ciljem da Mirna se spasi, da nastavi sa radom, sa proizvodnjom, sa prodajom i da se konačno krene prema putu ozdravljenja, a to sutra podrazumijeva rast i razvoj. Kada bi danas državna razina, regionalna razina i lokalna razina izvršne vlasti dali sebi u zadatak da otvorimo novu tvornicu, zaposlimo 250 ljudi, da ih veže za taj biznis dodatnih novih 300 kooperanata, tada moramo razmišljati ipak i o njihovim članovima obitelji da se to tako možda grubo ali slikovito izrazim da je riječ o 1500 ustiju, da si damo zadatak da otvorimo novu tvornicu da se bavi proizvodnjom, da pronađemo tržište, da osiguramo da svi proizvodi budu prodani, da isti budu naplaćeni. Držim da bi to tada bio Sizifov posao. Zato ono što je živo vrijedi uložiti napor da se to tada i spasi. Bezbroj puta do sada i jesam kao gradonačelnik Rovinja govorio i to sa ove govornice također po prvi puta želim kazati. Svima onima poručujem da je nama u Rovinju dosta svih onih koji Mirnu vide kao biznis rentanja i biznis nekretnina. Mirna se nalazi na važnom strateškom području našega grada, u sjevernom dijelu grada, uz akvatorij koji nudi razvojne programe i projekte stoga moramo i mi kao saborski zastupnici o tome razmišljati da se ne bi dali uplesti da sutra netko uđe unutra a da zapravo svoj biznis bazira na biznisu nekretnina. Nama u Rovinju je toga dosta, to proći neće i ja im vrlo jasno poručujem prste daleko i čao od Mirne. Istrijani jesu pitomi, Istrijani jesu mirni, ali nama je puna kapa svega. Ako netko bude ušao sa takvim namjerama neka tada jako dobro razmisli jer mi onda tada pokazujemo i drugu čud i drugu narav. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Klub Hrvatske demokratske zajednice i poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Pa kad pročitate pokazatelje da je Mirna digla proizvodnju dnevnu na 200000 konzervi ili godišnju na 22,7 milijuna konzervi i da 75% od toga izvozi, da zapošljava 254 čovjeka i da preko 400 kooperanata ovisi o toj tvrtci postavlja se jedno elementarno pitanje je li to baš ono ključno zašto je donesen Zakon o predstečajnoj nagodbi. Kad bi gledali ove pokazatelje onda je to bio razlog zašto smo mi u prvom čitanju svi glasali za taj zakon. Ali nismo glasali za onih 40 izmjena članaka koja se dogodila tjedan dana iza toga. A tih 40 izmjena članaka je upravo dovelo do toga da netko može reći da usprkos ovakvih pokazatelja u trenutcima kad Hrvatska ima 380000 nezaposlenih i u trenucima kad je struktura hrvatskog gospodarstva sve samo ne proizvodnja naprosto si nismo dali truda da spasimo jednu proizvodnu tvrtku koja je po svim pokazateljima, jedino ako netko smatra da ovi pokazatelji nisu točni neka to javno kaže da nisu točni. Međutim, ima nešto drugo kolegice i kolege. Tamo davne 2008., 2009. gledajući ovakve stvari tko je s kim povezan, tko je s kim uvezan, kako se ne može ući u trag je donesen Zakon o osobnom identifikacijskom broju iz jednostavnog razloga kad ukucate OIB jedne tvrtke onda vidite lepezu svih onih koji su i fizičkih i pravnih osoba koji su vezani na tu tvrtku. Meni iskreno govoreći nije jasno zašto se na tom projektu stalo, jer kad bi se ukucala Mirna Rovinj i njeni vlasnici ili oni koji su sudjelovali prije vrlo brzo bi se otkrila lepeza i vidjelo bi se da li ta lepeza ima pozitivne ili negativne namjere. Jer nije logično, dakle da temeljem ovih pokazatelja i kad slušate obrazloženje Ministarstva financija da je predstečajna nagodba odbijena. Ako je Ministarstvo financija smatralo da strateški partneri nisu ti koji ulijevaju povjerenje ili nisu donesli bankarsku garanciju onda mislim da su ovo bili argumenti da Vlada sa svojim potraživanjima i sa poslovnom bankom koja je praktički u vlasništvu Republike Hrvatske izglasa predstečajnu nagodbu koja će garantirati opstanak ove tvrtke. A onda se ovi problemi mogu rješavati dalje. Međutim, ključna su dva pitanja. Tko je doveo do ovoga? A o tome sam govorio kada sam rekao nešto o OIB-u. I druga stvar kome je u interesu stečaj? Kome je u interesu stečaj, jer stečaj je možda za hrvatsko gospodarstvo u protekle 23 godine bio daleko pogubniji od pretvorbe i privatizacije. U stečaju su nestajale tvrtke koje su sa određenim restrukturiranjem, određenim prilagodbama na novonastalu situaciju imale itekakvu priliku opstati. Ali očigledno onaj tko je pokretao stečaj interesirali su ga samo sitni detalji da li je to nekakav stroj ili nekakva nekretnina i nikoga nije zanimalo zašto su nestale tisuće radnih mjesta. I sad je možda vrijeme da se kaže da tako priča naprosto više ne može proći i ne može netko gurati jednu tvrtku koja po svim pokazateljima ako ti pokazatelji nisu došli neka to javno kaže, ima nadu za opstanak osobito u Hrvatskoj u trenucima kad proizvodnje praktične uopće nemamo. Da li je izgradnja neke marine na zemljištu do marine vidite isto ime samo dijametralno suprotna gospodarska aktivnost razlog zašto netko gura nekoga u stečaj. Da li je možda Mirna bila prilika da se i okrupni jedan dio prehrambene proizvodnje u RH, možda se na takav način moglo razmišljati, da li je Mirna možda bila primjer mnogima koji pune police trgovačkih lanaca u RH da se i Mirnom nađe metar ili dva prostora u svakom trgovačkom lancu pa tako da se i prodaje u RH, jer ako stranci kupuju 75% onda isti ti stranci će kada dođu u ljetovanje u Hrvatskoj potražiti isti taj proizvod. Dakle, niz pitanja međutim ključna je priča tko je doveo ovoga, ukucajte OIB, uključite se na Visoki trgovački sud pa ćete vidjeti visoku povezanost ovih ili oni pa vidjeti koji su njihovi interesi, ali kažem, ja si postavljam pitanje kome je bilo u interesu da zaustavi projekat OIB-a drži ga na nekakvoj da kažem polu primitivnoj razvijenoj razini. Zašto nije razvijen do kraja i kome je u interesu da se naprosto ne vidi ta imovinska krvna slika u RH, pa da vidimo tko su ti igrači koji su godinama igrali ispod pulta, koji su godinama ovako uništavali firme i otvarali nove tvrtke. Igraju ljudi utakmicu, počnu košarku, završe sa rukometom a u produžetku igraju ragbi i onda obično nekome pucaju kosti i glava a nažalost hrvatski građani ostaju bez posla.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Na redu je Klub liste nezavisnih zastupnika i poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani predsjedniče, gospodo zastupnici. Da Mirna ne smije stati jer nema razloga da ona stane. Netko je već malo prije rekao tamo ima 254 radnika tu je 140 godina tradicije, to su atraktivna zemljište, tu je negdje oko 400 kooperanata, izvoz u ovom trenutku 70 ili 75% od onih 200 tisuća škatoleta koje se dnevno u toj tvornici prerade ili proizvedu. Oni su na današnji dan likvidnosti, što će biti sa solventnosti, o tome se može razgovarati ali isto tako prema nadležnom ministarstvu duguju negdje oko 40 milijuna kuna. točnije je da oni imaju jednu fantastičnu poziciju, bolju poziciju od Mirne u Rovinju vjerojatno u ovom trenutku samo ima opća bolnica s kojom se ili gdje se također dešavaju određene čudne situacije i gdje DORH protiv određenih osoba diže određene kaznene prijave. Činjenica je isto tako da je pred Europske izbore, netko, bivši župan nudio jednom sveučilišnom profesoru tu opću bolnicu, to se uspjelo zaustaviti, on je to odbio i mislim da slična situacija kada je riječ o nekretninama ne smije se primijeniti i na Mirnu. Činjenica je isto tako da je Mirna odbila strateškog partnera ili bolje rečeno odbila ovaj Podravku. Još jedanput ću reći da Mirna mora preživjeti ovo razdoblje jer može naprosto živjeti. Tko je Mirnu doveo u situaciju da državi duguje preko 40 milijuna kuna, ali dugovali su i drugi pa su završili evo u tim nekim predstečajevima, da li bi otpis potraživanja trebao biti i za Mirnu obrazac kao što je za možda neke druge tvrtke u RH, da li to, na tu kombinaciju računaju i neke medijske i trgovačke kuće u samoj Istri, bilo bi najbolje da netko dođe iz Vlade i da nam objasni ovu situaciju. Istra kao i svi u Hrvatskoj ima silnih problema, imamo 13 tisuća nezaposlenih na današnji dan od 380 tisuća koliko ih je u Hrvatskoj. Reći ću samo jedan podatak da 2002.godine Istra je bila 18% ili imala 18% veći bruto društveni proizvod od Primorsko-goranske županije, pred dvije godine taj bruto proizvod bio je veći svega 4%, danas ispod 2%. Što se to dešava, tko je za to odgovoran? Bilo bi isto tako bolje da lokalna vlast koja izdvaja 10 milijuna kuna za medije korumpirajući novine, radioemisije, televiziju, taj novac izdvoji za sanaciju gospodarskih subjekata u Istri kao što bi bilo isto tako poštenije da država ne kupuje tih 1600 automobila za 270 milijuna kuna i da ta sredstva uloži u hrvatsko gospodarstvo. Ako su im bili Audiji dobri do sada mogu biti i od sada. Mi moramo imati na umu činjenicu da je Hrvatska u zadnja tri mjeseca izgubila 74 865 radnih mjesta. Istra je u zadnja tri mjeseca izgubila 3000 radnih mjesta, sa ovih 250 u Mirni to može biti i preko 3200 ili 500. Hrvatska je izgubila u zadnja tri mjeseca 4741 obrt. U Istri se u tom periodu zatvorilo oko 300 odbora, pardon tih obrta. Ja se sjećam da sam koncem 90-tih godina i to u nekoliko navrata pa i tamo nakon 2000 pokretao i određena istražna povjerenstva za Mirnu, zašto? Upravo radi ove situacije gdje se izmijenilo 17-tak uprava i gdje jednostavno bilo je ili išlo je kako je išlo. Ja se slažem kao što je kolegica rekla da se objave sve predstečajne nagodbe, uspjeli smo kroz njih nelikvidnost, gospodarstvu svesti sa 45 milijardi kuna na 32 milijarde kuna, ali s druge strane imamo 300 tisuća građana sa blokiranim računima čije obveze premašuju 26 milijardi kuna. Ako je netko isisavao novac iz Mirne, a je, gdje je ovdje DORH. Imali smo slučaj imunološkog centra koji je izbjegao stečaj u Zagrebu i na isti način može se postupiti i sa Mirnom. Podravka se javila, ja ne znam da li je Podravka kao jedna od najvećih kompanija u Hrvatskoj najbolje rješenje za Mirnu, ali o tome treba zasigurno razgovarati. I umjesto u aute i medije, uložiti u gospodarstvu.
Hvala lijepa. HSU i poštovani zastupnik Silvano Hrelja u ime kluba.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Mi govorimo o jednom djeliću rovinjske obale od 70 tisuća kvadrata koji zauzima Mirna Rovinj, jedne prekrasne uvale gdje će za mjesec dana biti svjetski događaj "Red Bull" pa vas pozivam, kao pretpostavljam i gradonačelnik da dođete u Rovinj pa da sve to vidite. … [[Upadica se ne čuje.]] Avioni, da, Red Bull, avioni. Ok, avioni. Nešto što ću danas reći ne priliči saborskim zastupnicima ili bar nije uobičajeno da saborski zastupnici govore sa ove govornice, a radi se da ova situacija u Mirni Rovinj danas ide na dušu Visokom trgovačkom sudu. Naime, 2002. godine nad Mirnom je otvoren stečajni postupak, trajao je 6 mjeseci zato što je Mirna d.d. bila u stečaju, a uredno je do tada, a i poslije Mirna poslovala preko poduzeća kćeri što je opravdano za zadržavanje radnih mjesta, ali nije opravdano da se jedna situacija ne razrješava. Dakle, nakon 6 mjeseci kada je stečajni upravitelj, a imali smo stečajnog upravitelja izvrsnog čovjeka, čovjeka koji je počeo osporavati tražbine i počeo je rješavati ono o čemu je kolega Giovanni govorio, a to je financijski inženjering u Mirni. Nakon početka takvih pokušaja, nakon 6 mjeseci otvorenog stečajnog postupka Visoki trgovački sud je donio odluku da se stečaj obustavlja i sve je nastavljeno po starom. Sve je nastavljeno po starom. Naravno poslije ni Vlada nije ponovno pokretala postupak ni koalicijska ni HDZ-ova jer svi elementi za pokretanje stečajnog postupka cijelo vrijeme su postojali i došlo je sada ovo vrijeme da se to pokuša riješiti predstečajnom nagodbom zato što, naravno država i je najveći vjerovnik jer kroz sve ove godine se svega toga nakupi i naravno da treba danas cijeniti više nego ikada 250 radnih mjesta i nastavak proizvodnje i jedino je to opravdanje da se to da strateškom partneru koji će nastaviti proizvodnju, sve drugo je nastavak priče o nekretninskom biznisu. Još je u vrijeme Valentićeve Vlade u ovoj luci gdje je bolnica, malo grada pa slovensko odmaralište pa željeznička stanica pa Mirna, maštalo se o najvećoj marini na mediteranu. Ovih 70 tisuća kvadrata vrijedi najmanje 200 eura po kvadratu, najmanje. Prema tome, znate o čemu je riječ. Ja sugeriram svima u Hrvatskoj Vladi da ostave mirnu kao zaštitni znak Rovinja, najstariju tvornicu Rovinja da radi ono što najbolje zna, da se sa gradom Rovinjem i sa radnicima dogovori oko mogućeg izmještaja i da se nađu za taj prostor željena rješenja. Siguran sam da ova marina više nije moguća, vremena su se promijenila, vremena megalomanskih projekata su prošla, ali da na jednoj tradiciji, da na egzistenciji radnika netko radi nekretninski biznis je nedopustivo. Nedopustivo je i mislim da Mirnu treba u ovom trenutku dobiti ona tvrtka čija je prehrambena proizvodnja core bussines i da sve ostalo treba ostaviti vremenu i razgovorima između zaposlenih, između nove uprave i između grada i tražiti željena rješenja. Opet još jednom ću ponoviti, imali smo priliku pred 12 godina riješiti problem na ispravan način, nismo ga riješili i ovako izgleda kada se problemi stavljaju pod tepih. Sve ovo što sam rekao možete provjeriti jer argumentacija za stavljanje Mirne u stečaj 2002. postoji i vjerujte da nije postojao niti jedan valjani razlog da Visoki trgovački sud poništi odluku o stečaju, odnosno stečajni postupak. Hvala lijepa.
Hvala. Hvala lijepa. Poštovane kolegice i kolege, mi smo ovime završili problematiziranje akutnog društveno ekonomskog pitanja stečaja jedne tvornice, ali svi zastupnici nisu bili u ravnopravnom položaju. Dakle, neki imaju informacije, a neki nemaju informacije. Samo malo da završim zašto to govorim. To je praksa Hrvatskog sabora i možemo je nastaviti, ali mogućnost da se tema problematizira u Saboru predviđena je Poslovnikom ili zastupničko pitanje ili prijedlog točke dnevnog reda. U ovakvoj situaciji, oni koji su odgovorni ili u čijem je djelokrugu rješavanje ovog pitanja nisu bili u prilici da se očituju. Ne govoreći ni tko je u pravu, ni što je u pravu samo bi bilo puno rekao bi serioznije da temu zatražimo od onih u čijem je djelokrugu ovaj postupak. Pa molim one koji su inicirali ovo neka u skladu sa Poslovnikom to i zatraže. Završili smo i ovu temu. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Poštovane kolegice i poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru, nastavljamo nakon stanke po zahtjevima klubova zastupnika. Da čujemo klub Liste nezavisnih zastupnika i poštovanog zastupnika Damira Kajina, razloge za stanku.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodo zastupnici. Pred nama je drugo poluvrijeme oko Mirne i Istrijani, prije svega oni ali i hrvatska javnost nakon onoga jučer mora čuti istinu. Mirna ne smije niti može stati. 140 je tu godina tradicije, tamo radi 243 radnika, … kooperanata, počeli su izvoziti. Prema državi duguju gotovo 40 milijuna kuna, to je otprilike ekvivalent za 20 tisuća mirovina ili onoliko koliko recimo moj Buzet u godinu dana dobije mirovine. Što je na djelu? Tvrdim zamjena teza. Ide se s tezom da netko želi naše nekretnine, a istina je da ih žele pojedinci iz FIMA grupe i da im država otpiše 60% od ovih 40 milijuna kuna i da to bude kasnije obrazac za neke medijske kuće i trgovine u Istri. Tko je ta famozna FIMA grupa? Prije svega da kažem da oni imaju neki Pluris i Valibus u stečaju, pa imaju Mils, to je ona mljekara u Splitu u stečaju, pa Mirnu u stečaju, pa Genesu iz Pleternica hoteli u predstečaju, pa Hotele Vis u predstečaju i Helios Faros d.d. u Stari gradu na moru, dole također u stečaju. Pa idemo onda sada naprosto redom. U slučaju stečaja dosadašnji vlasnik biti će najviši gubitnik, a predsjednika uprave Sašu Krobota, bivšeg direktora Genese koji je isforsirao Genesino preuzimanje Mirne u suradnji s gradom Rovinjom, protiv volje države kao ključnog vjerovnika i po planu koji je mimo zakona zamijenit će stečajna uprava. Tvrdim da je stečaj apsurd za sve. Zašto? Jer Mirna ima strateškog partnera prije svega u Podravci. Znači interes za Mirnu ponajprije je iskazala Podravka, ne samo stoga što je svojedobno kreditirala FIMA grupu sa 80,6 milijuna kuna zbog čega ima upisano založno pravo na 54% dionica Mirne, a za još 10% traje spor već i radi činjenice da su i prošle godine pokušali dogovoriti poslovnu suradnju zakupom proizvodnih kapaciteta. Podravka je godišnje, to nisam ni sam znao, s 3000 tona najveći izvoznik škatoleta riba ili tih prerađevina pod brandom Eva. Nemaju vlastita postrojenja, već proizvodnju ugovaraju kroz uslugu pa su lani kroz tender za 2000 tona pokušali dogovoriti suradnju kroz koju je Mirna mogla dodatno popunit kapacitete, povećati zaposlenost, pojačati poslovanje itd., itd. E sad idemo dalje kako treba izgledati ta predstečajna nagodba. Genesin menadžment u suradnji s upravom osmislio je geniozni plan preustroja i preustroja i predao ga FIMA-i osam dana prije roka na način da država oprosti 60% duga, a da oni ulože 3,5 milijuna kuna u idućih godinu dana te da u temeljni kapital unesu 4,6 milijuna kuna potraživanja. Naime, tih 3,5 milijuna kuna trebala je biti dokapitalizacija sredstvima same Mirne. U planu su naveli i da je Mirni hitno potrebno 11,5 milijuna kuna investicija kako bi mogli izvoziti na tržište Europske unije uz nužno, pazite seljenje proizvodnje. Znači ostaju nekretnine prazne, oni sele proizvodnju negdje drugdje, nekretnine vrijede 30, 40, možda više milijuna naprosto eura. Jasno da je priča izuzetno duga, priča je izuzetno složena, ali ja ću isto tako reći da je Istrijanima puna pipa lokalne mafije koja uz kontrolu lokalnih medija pljačka Istru na široko i dugačko. Pred godinu dana pokušaj je bio nešto slično sa općom bolnicom doktor Horvat u Rovinju, ono im je bio preveliki zalogaj, sad su zagrizli za Mirnu, ali bez obzira na sve mislim da se proizvodnja neće upropastiti. Ovo je posao za DORH, kooperante treba imati na okupu, treba spasiti radna mjesta i želim vjerovati u poštene namjere svih onih koji su pokušali na taj način zaštititi onaj 140. godišnji supstrat jedne tvrtke koja je pokrenula industrijsku obnovu Istre.
Hvala lijepa. A sada je na redu klub Hrvatskih laburista u Hrvatskom saboru i poštovana zastupnica Nansi Tireli. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo najprije kolega Kajin, ja mislim da nema dana u ovom Saboru da vi ne prozivate istarsku mafiju i da ne prozivate istarske građane, pa se malo drogiramo, pa malo šmrčemo, pa malo krademo. Ja bih vas stvarno molila u interesu istarskih građana i u interesu svega ovoga što ste sad govorili ovdje za ovom govornicom, ukoliko imate saznanja o toj lokalnoj mafiji koja je očito u dvije godine toliko narasla da joj se više ne vidi kraja, da sve te mafioze prijavite onome koje smatrate da ih treba prijaviti i da u konačnici se izborite kao saborski zastupnik za to da se te mafijaše zatvori i da ih se kazni. Što se tiče Mirne Rovinj, slažem se s vama kad kažete da proizvodnju u Mirni Rovinj treba sačuvati, da treba sačuvati radna mjesta 250 radnika i svih onih kooperanata koji žive od Mirne Rovinj, ali isto tako tvrdim da što se tiče predstečaja na žalost kriteriji za svih u ovoj državi nisu isti i mislim da bi prvenstveno kao saborskom zastupniku trebalo biti stalo do toga da konačno u provedbi jednog zakona, u ovom slučaju Zakona o predstečajnoj nagodbi ustanovimo i ustvrdimo po kojim kriterijima se sprovodi predstečajne nagodbe, tko ima pravo ući u predstečajne nagodbe i na koji način se te predstečajne nagodbe odbijaju ili na kraju se dozvoljavaju da se i kao takve izvrše. U slučaju Mirne Rovinj mi smo svjedoci da kriteriji nisu isti, da očito nam nije stalo do proizvodnje za što se zaklinjemo. Mi sad imamo u najavi evo i strategiju proizvodnih djelatnosti a u ovom kontekstu zatvaramo 250 radnih mjesta ili uopće ne smatramo za potrebnim da bimo trebali kao država i kao najveći vjerovnik, ne vjerovnik odnosno ne potražuje država svih 47 milijuna kuna koliko ste rekli, potražuje manje. Sve piše u financijskom planu restrukturiranja. Vi ste sada pročitali ono što je pisalo u jednom dnevnom listu jučer ili prekjučer, ne znam više kada. Dajte si malo truda, pogledajte plan restrukturiranja Mirne, imate na stranicama FINA-e izuzetno lijepo složeno. Nije istina da se samo od države traže da otpiše 60%, traži se od svih vjerovnika isto. Traži se reprogram u pet godina i ono sa godinom dana počeka i ono s čime se slažem sa vama jeste samo sljedeće. Mirna treba ostati raditi, proizvodnja se u Rovinju treba sačuvati i svi, ama baš svi i lokalna zajednica i mi ovdje u Saboru i Vlada i ministarstvo resorno moraju napravit sve da se uspijemo dogovoriti na koji način ćemo to uspjeti zadržati. Sve ostalo van toga samo su prazne i isprazne priče koje ne dovode do nikakvog rezultata. Vi pričate o Podravci kao strateškom partneru, s druge strane u toj Podravci i naša država ima određene uvjete. Ja se samo pitam da li je netko iz Ministarstva financija koji potražuje toliko milijuna s osnove dugovanja Mirne sjeo za stol i rekao moramo napraviti tako, tako i tako da bimo 250 radnih mjesta sačuvali. Ili je taj netko koji potražuje toliko milijuna iz Mirne jednostavno rekao niste prihvatili određene stvari, mi se sa tim ne slažemo i Mirna ide u stečaj. Dakle, to su ti različiti kriteriji koje jednostavno ne možemo više u ovim predstečajnim nagodbama gutati i koji ne vode ničemu dobrom. Jer dolazimo do situacije da jedne dnevne novine opraštamo milijune i milijuna kuna, onda nam nije problem oprostiti nekome 9 ili 10 milijuna kuna. Ali nam je isto to vrijeme problem jednoj proizvodnoj tvornici koja radi i koja zapošljava ljude problem oprostit isto toliko milijuna kuna i jednostavno pitanje koje postavljamo na kraju jeste zašto i zbog čega. Tu treba tražiti krivca i treba tražiti jednostavni odgovor na pitanje zbog čega se nekome oprašta, a drugome ne? Hvala.
Hvala i vama. Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Najprije me gospođa Tireli vrijeđa, pa ja sam rekao da je stečaj apsurd. Dvije godine ste mi se smijali oko droge, pa je pohapšen cijeli Odjel za borbu protiv ovisnosti Županije istarske [[Upadica predsjednik: Poštovani zastupniče.]] Da li ima netko pravo bez jedne kune preuzeti 50 milijuna eura?
Nemojte kolege gubiti iz vida da ste pred hrvatskom javnošću i da nastupate u ime svojih građana, a ne u svoje osobno ime i njihova prava štitite, pa nemojte zloupotrebljavati Poslovnik kako biste se ovdje prepirali oko svojih vlastitih stavova. Ovo tako i tako nije rekao bih u duhu poslovničkom. Ovo je u duhu prakse Hrvatskog sabora. Da, nije povrijeđen nikakav Poslovnik to sam već rekao. Smatram ovo jednostranim pristupom dnevnoj problematici. Kolege koji nisu upoznati, a trebali bi biti upoznati jer se govori ispred njih i oni moraju šutjeti o tome jer ne znaju, a niti drugi sudionici u, ili zainteresirane pravne osobe pa pak i država nema stajalište o tome. Molim kolege bez obzira što kolegica Dalić nije govorila u ime kluba da svoja zastupnička prava koriste u skladu sa Poslovnikom i zatraže raspravu o dnevnoj temi kao što je ova ili o nekoj drugoj. Time će potvrditi svoju vjerodostojnost, a ne alibi, političku raspravu. Molim da se držimo toga, pa očekujem da će o Mirni Rovinj doći inicijativa ili iz kluba ili pojedinog zastupnika kako bismo dobili odgovore od državnih institucija šta se događa. Ispričavam se. Poštovana zastupnica Martina Dalić u ime kluba HDZ-a u Hrvatskom saboru.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani kolegice i kolege. Pa evo danas smo imali priliku u dnevnim novinama čitati da je ministar financija komentirajući situaciju i razrješenje predstečajne nagodbe u slučaju Mirne kazao da se Zakonom o predstečajnoj nagodbi se nalazimo na tragu i idemo tragom da pokušavamo spasiti radna mjesta i da tim tragom također idu i neke druge europske zemlje. Međutim, ono što tako zorno pokazuje slučaj Mirne Rovinj jest da u stvari ova izjava ministra koji nas i dalje uvjerava da je cilj toga zakona spašavanje radnih mjesta na žalost nije točna. I da na žalost u provedbi ovoga zakona izgubio se njegov duh i izgubio se onaj cilj koji je predlagač zakona ovdje pred svima nama objašnjavao i tumačio kada smo zakon donijeli. A upravo taj cilj tada je predlagač zakona tumačio kao spašavanje radnih mjesta. Nažalost Mirna pokazuje da se predlagač zakona ne rukovodi kriterijima radnih mjesta u provedbi zakona, da se ne rukovodi niti proizvodnim djelatnostima, da se ne rukovodi niti proizvodnjom o kojoj se tako često i tako rado u našem i javnom prostoru a i ovom Saboru govori. Stoga mislim da upravo zaključenje i odbijanje predstečajne nagodbe za Mirnu na isti dan kada je usvojena predstečajna nagodba za jednu medijsku kuću pokazuje još jedanput zorno da primjena Zakona o predstečajnoj nagodbi ne valja, da nije dobra i da taj zakon zahtjeva i cijeli taj proces zahtjeva duboke promjene, duboke promjene prije nego što iz njega nastanu još veće štete jer smatramo da su štete od provedbe zakona o predstečajnoj nagodbi već nastale i to velike. Kolege, ako bih ja mogla se možda koncentrirati na govor u ime Kluba HDZ-a bilo bi mi drago. Štete koje su nastale od ovoga zakona mjere se ustvari u nebrojenom broju radnih mjesta izgubljenih upravo u malim i srednjim poduzećima. Ono što ne vidimo i ono što u prvi mah ne vidimo kada ministarstvo financija kaže da je kroz predstečajne nagodbe spašeno 14 tisuća radnih mjesta ne vidimo koliko je radnih mjesta izgubljeno u malim poduzećima koje su u predstečajnim nagodbama ostale bez svojih tražbina, od malih vjerovnika koji su u tom procesu stavljeni u isti koš, u isti položaj sa velikima odnosno u podređeni jer jednostavno morali su slijediti velike vjerovnike i zasigurno ono što vidimo, ono što doznajemo od malih poduzetnika jest da u tome segmentu Zakon o predstečajnoj nagodbi je uzrokovao veliki gubitak radnih mjesta a držimo i uvijek ponavljamo da su mala i srednja poduzeća kičma hrvatskog gospodarstva. Drugo, vidimo također da se odredbe Zakona o predstečajnoj nagodbi namjerno zloupotrebljavaju. U taj proces namjerno ulaze tvrtke koje su donedavno bile i likvidne i solventne. Vlada ne može zatvarati oči pred takvim pojavama i smatramo stoga i ponavljamo Zakon o predstečajnoj nagodbi zahtjeva duboke promjene, zahtjeva da se proces predstečajne nagodbe proslijedi i provodi pred sudom. Ono što sigurno u njegovoj provedbi nije dobro i ono što u originalnoj verziji zakona kojeg je usvojio ovaj Sabor nije pisalo a to je da cjelokupan taj proces će u potpunosti biti izvan sudske kontrole i izvan nadzora odgovarajućih sudskih institucija. Stoga kao što ste gospodine predsjedniče Sabora vrlo dobro primijetili predlažemo u kontekstu događaja u Mirni da se u Hrvatskom saboru provede detaljna i opsežna rasprava o posljedicama, o rezultatima zakona o predstečajnoj nagodbi i predlažemo da se hitno donesu izmjene ovoga zakona koje će spriječiti daljnje štete za Hrvatsko gospodarstvo i daljnje sumnje da se ustvari u kontekstu Zakona o predstečajnoj nagodbi odvijaju, da se tako izrazim sumnjivi dogovori, sumnjive nagodbe koje imaju elemente koruptivnih aktivnosti. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru. Nastavljamo sa plenarnom sjednicom 12.sjednicom Hrvatskog sabora sa već utvrđenim dnevnim redom i objavljenom točkom dnevnog reda u prošli petak. Prije nego što prijeđemo na raspravu, vidim ruke u zraku. Poštovani zastupnik Damir Kajin.
Pa poštovani gospodine predsjedniče, u dogovoru sa predsjednikom kluba don Grubišićem, zatražio bih stanku od nekoliko minuta da bi se moglo samo referirati na nove okolnosti vi za vi Mirne odnosno Arene, trikotaže iz Pule. Prokletstvo kao što svi znamo i Mirne i Arene je ono što bi trebala biti njihova prednost a to je lokacija nekretnina uz more, pohlepna uprava na štetu jasno s jedne strane radnika a s druge strane naroda.
Poštovana zastupnica Nada Turina. Isto, tu Zakon o radu. Silvano Hrelja.
Tražim stanku vezano uz teme koje je načeo gospodin Kajin.
Sada ćemo prijeći na iznošenje stajališta klubova zastupnika koji su tražili stanku radi situacije u "Mirni" Rovinj treći put. Idemo po redu. Poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani predsjedniče, ministre, zastupnici. Zašto ne? Što se mene tiče može se prolongirati ovaj zakon. Ali samo prvo rečenica oko Arene dole iz Pule. Sa Arenom Istra gubi vjerojatno još jedan simbol, još jednu firmu sa kojom se prepoznaje, sa kojom se identificira daleko više nego sa tartufima jer ne znam tko si to danas može priuštiti ili tko si je to mogao priuštiti jučer ili s nekim imaginarnim projektom Brijuni Riviera od kojeg neće biti ništa. Prokletstvo i Arene i Mirne, tih starih istarskih firmi, firmi simbola je ono što bi trebala biti njihova prednost a to je prije svega smještaj i ja ću reći vrijednost njihovih nekretnina. Pa idemo redom. U slučaju "Mirne" neki kažu trebala se dogoditi pljačka stoljeća. I nije slučajno DORH danas u "Mirni". Jasno "Mirna" sa nešto iznad 250 radnika treba nastavit proizvodnju i mislim da to nije upitno. Ali ću reći i to, ako jedan Plomin ili jedan i dva mogu funkcionirati uz more pa valjda bi to trebala i "Mirna" Što se onda dogodilo, idemo nekako redom. Mirna d.d. je u blokadi i ona mora u stečaj. Ali ima društvo kćer, Mirnu ribolov preko koje idu plaće, naknade kooperantima i druga davanja. Mirna d.d. duguje državi nekih 40 milijuna kuna, Podravka ima založno pravo nad 54% Mirne itd., ali Mirna tu je to prokletstvo ima i vrijednu imovinu od 30 i više milijuna eura i to je bit. Mirna je bila u problemima i to priznajem. Dolazi pred dvije godine Geneza iz Pleternice čiji jedini član i to je bitno i direktor gospođa Valentina Ljubešić. Prema nikome nemam ništa i moramo priznati da je Geneza digla prihod Mirne sa 51,4 milijuna kuna na 66,2 milijuna kuna u 2013.godini. No, za to je Geneza itekako dobro plaćena. 2012.isplaćeno joj je 0,57% prihoda ili 369 tisuća kuna a 2013.čak 0,83% prihoda ili 555 tisuća kuna, ukupno nekih 919 tisuća. Znači, oni su plaćeni, oni ne rade za lijepe oči, ali a tu sad vidim jednu varaždinsku firmu FIMU i zbog toga je pretpostavljam DORH danas u Mirni, to im je bilo malo i nanjušili su da im se bez kune uz pomoć lokalne politike de facto može dodijeliti cijela Mirna ili te nekretnine. I tu sad kreće predstečaj i tu se javlja Ministarstvo financija. Osobno smatram ispravno kroz predstečaj uz pritisak lokalne politike jer nitko nije mogao zamisliti da će tvrtka završiti u stečaj iako uz dobar stečajni plan, to je ono što zovemo kako ono restrukturiranje, stečaj nije kraj, dapače, ali tu kroz taj predstečaj Mirnu je bez kune trebala dobiti GENEZA tj. njena vlasnica i jedina direktorica Valentina Ljubešić. To je suština priče. Rekoh dubioze Mirne su 40, 50 milijuna kuna ali imovina vrijedi 200 milijuna kuna i imaju kupca, imaju strateškog ulagača itd. za nekretnine i slično. Proizvodnju su čak trebali preseli u jedno staro, povijesno istarsko, ribarsko mjesto doduše iz doba paleolita ili krede kad je more sezalo do Pazina, Buzeta i Sv. Petra a to je Sv. Petar u šumi a neko je prodajom nekretnina mogao staviti u džep 20 ili više milijuna eura i priključit se onoj grupi od 280 hrvatskih milijunera. Za kraj Mirna mora živjeti ali što želim postaviti, zašto bi jedna GENEZA koja je došla prije dvije godine u Mirni, koja je i pomogla Mirni morala imati više prava na to poduzeće nego radnici, umirovljenici, lokalna samouprava i tome slično. Zbog toga su moji bivši drugovi na jednom skupu, tamo ih se negdje 30, 40 našlo, galamili, da mene i Bruna Poropata treba baciti u more. Ali i danas i bace u fojbe ja im poručujem da iz fojbe bi se čuo glas dosta pljačke, dosta da se u Istri ništa kada je riječ o nekretnini ne može pošteno odraditi.
Hvala lijepa. U ime Kluba HSU-a u Hrvatskom saboru, poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjene kolegice i kolege, gotovo je nemoguće ne povezati ove dvije teme radi koje je tražena stanka. Ja ću samo jednu rečenicu reći ako mi dozvolite. Vrijeme krize nije vrijeme pregovora i razgovora, vrijeme krize je vrijeme za dogovore oko izlaska iz određene situacije i to mora biti imperativ za sve sudionike u socijalnom dijalogu. Isto tako se traži rješenje za Mirnu. Ja vas molim nemojmo više, ja neću, molim vas, nemojmo više otvarati ove teme ispred klubova jer možemo naštetiti firmi, možemo naštetiti radnicima koji tamo rade. Pustimo ih da rade i da institucije sustava rade svoj posao. O čemu se radi? predstečajna nagodba nije uspjela, koji su sljedeći koraci, FINA treba pokrenuti stečaj zbog razloga koji su postojali i 2002.godine. otvara se zatim prethodni postupak gdje se utvrđuju činjenice i tek onda će sud odlučiti da li će se otvoriti stečaj ili neće. Mirna Rovinj cijelo vrijeme kao i do sada može raditi, ja se nadam da nikome neće pasti napamet da zabrani rad ne znam zbog kakvih pravila ili pravilnika. Prema tome, čuvajmo radna mjesta, nemojmo od toga raditi, dramatizirati, ljudi su radili deset godina u ovakvim uvjetima, nek rade dok sud kaže svoje. A što se naravno da nekretninski biznis je u pitanju i da je to u žiži interesa mnogih jer se radi o izuzetno kvalitetnoj lokaciji. Isto tako se radi o lokaciji ali tu nije, nije to blagodat u Areni Pula nego je to prokletstvo. Da se razumijemo, firma koja je nekad bila gigant, koja je zapošljavala 7 stotina ljudi, koja je bila poznata na tržištu bivše države smještena je u nekretnini od 6 tisuća kvadrata a treba im objektivno tisuću kvadrata. I sve su učinili da opstanu. Druge njihove ajmo reći sestrinske firme, odnosno firme koje su se bavile istom djelatnošću već davno ne proizvode, već više od 10 godina ne funkcioniraju. Dakle, sve s učinili da smanje i broj radnika, da povećaju odnosno da kupe nove tehnologe i sve su rješavali na način koji je dostojan čovjeka, na način da su osigurali i li riješili radnike kroz mirovine ili kroz otpremnine koje naravno u tekstilu nikad nisu bile velike. I vlasnici su bivši radnici, radnici i rukovodstvo u najvećem slučaju i pokušali su se prodati, prodati tu veliku nekretninu, samo more na Pulskoj rivi i znate koji je problem? Kada su se i gotovo dogovorili, onda su naše institucije rekle koje građevinske uvjete moraju postići na tim objektima. Naravno, svaka daljnja priča je otpala i svaki pokušaj da zamjene tih 6 tisuća kvadrata sa nekih 1000 na nekoj novoj lokaciji je propala i nažalost sve je to rezultiralo sa 6 mjeseci neimanja i ne primanja plaće iako doista su samoorganizirani, unutar sebe su imali svoju internu banku, zatvarali, imaju trgovine po Hrvatskoj, itd., zatvarali u tom djelu i imaju jedno od najkvalitetnijih tkanina, uostalom tko je jednom kupio, vidi da to je nešto skuplje, ali je i vrlo kvalitetno. Žao mi je da država nikako ne nalazi nikakvo rješenje za tu svoju kvalitetnu proizvodnju, da i možda i grad ne pomogne da se taj problem oko preseljenja i oko ekonomičnog poslovanja riješi. Dakle oni jednostavno ne mogu izaći na kraj sa svojim snagama, sve su svoje mogućnosti jednostavno iscrpili i Arena Pula treba pomoć, ali ne treba sažalijevanje, treba pomoć u svakom smislu da se zaštiti ta proizvodnja i da se nastavi raditi i da taj proizvod ima jer ima mjesta po kvaliteti na hrvatskom tržištu da i dalje imamo tog jedinstvenog tekstilnog proizvođača. Ja se zalažem da što manje, kažem, otvaramo ovakve priče jer uvijek kad nešto kažemo, možemo i nekoj od tih tvrtki i napraviti i štetu u njihovom izlaženju iz situacije, iz nalaženju mogućnosti, prema tome dužnost nam je, ali ostanimo vrlo korektni, nemojmo suditi unaprijed. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče, ovo je treći put da razgovaramo o istim temama, ja ću ponoviti treći put molbu. Dakle, pozivam na zastupničku odgovornost da se politička govornica ne koristi za jednostrane ocjene u postupcima, bilo da je riječ o stečaju, predstečajnoj nagodbi ili nečem trećem, to neće pomoći jer se stvari ne sagledavaju u cjelini nego jednostrano, ali to je nažalost praksa Hrvatskog sabora pa je pozivanje na odgovornost jedina mogućnost. Sada ćemo prijeći po utvrđenom dnevnom redu.
Sada ćemo u skladu sa utvrđenim dnevnim redom prijeći na raspravu o - a/ Izvješće o radu Programskog vijeća HRT-a i provedbi programskih načela i obveza HRT-a utvrđenih Zakonom o HRT-u i ugovorom iz članka 13. Zakona o HRT-u; b/ Izvješće o radu Nadzornog odbora HRT-a i Izvršnog odbora o provedbi nadzora zakonitosti rada i financijskog poslovanja HRT-a za razdoblje od 21. veljače 2011. do 8. svibnja 2012.; c/ Izvješće o poslovanju HRT-a za 2012. godinu; d/ Godišnje izvješće Programskog vijeća HRT-a za razdoblje 19. studenoga 2012. do 31. prosinca 2013.; e/ Izvješće o radu Nadzornog odbora o provedbi nadzora zakonitosti rada i financijskog poslovanja HRT-a u 2012. godini; Raspravu bi vodili objedinjeno, s time da bi klubovi imali 20 minuta za raspravu u ime kluba, a predstavnici predlagatelja 20 minuta za svoje uvodno obrazloženje. Da li predstavnici radnih tijela Hrvatskog sabora žele iznijeti izvješće o temi koja je na dnevnom redu? Da. Odbor za informiranje, informatizaciju i medije poštovani zastupnik Branko Vukšić, predsjednik odbora.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi ravnatelju HRT-a, predsjednice Programskog vijeće, predsjedniče nadzornoga odbora, uvažene kolegice i kolege. Vrlo kratko ću samo pojasniti radi onih koji prate sjednicu Hrvatskog sabora o čemu se uopće radi i koja su izvješća na dnevnom redu. Vjerojatno su i saborski zastupnici zaboravili na dva izvješća koja smo raspravili 22.studenog 2012.godine, znači o njima se ovdje danas vodi rasprava. Ne znam tko će u ime predlagatelja odnosno iz HRT-a govoriti o tome. To su Izvješća o radu Programskog vijeća i izvješće klasično o poslovanju HRT-a. Znači odbor je imao na sjednici 22.studenog 2012.godine ta izvješća. I imamo još tri izvješća koja smo raspravili jučer na sjednici Odbora za informiranje, informatizaciju i medije i to je prvi puta se dogodilo da u jednom izvješću nema decidiranog stava Vlade jeli izvješće pozitivno ili negativno, nismo shvatili iz onog izvješća. Uglavnom u tom izvješću ima više negativnosti nego pozitivnih ocjena. Zaključka nema na kraju što vjerojatno za nas saborske zastupnike nije presudno. Tako da su izvješće o poslovanju HRT-a za 2012.godinu većinom glasova je prihvaćeno, 6 glasova za, 2 glasa protiv. Onda prihvatilo se Godišnje izvješće Programskog vijeća HRT-a za razdoblje studeni 2012.do 31.prosinca 2013.i to s 5 glasova za, 3 glasa protiv. I prihvaća se Izvješće o radu nadzornog odbora isto tako većinom glasova. Tako da pitali su jučer na sjednici nadzornog odbora kolege sa HRT-a o čemu će se danas raspravljati, raspravljat će vjerojatno najviše o programu što nam omogućuje i Poslovnik jer je izvješće o radu programskog vijeća za 2013.godinu i mislim da to treba pohvalu dati Programskom vijeću HRT-a zbog toga što je promptno reagirali i što je dalo izvješće i što to izvješće ima smisla. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Da li predsjednici i predstavnici drugih radnih tijela žele iznijeti izvješće? Ne. Da li predstavnik predlagatelja želi? Da. U ime HRT-a ravnatelj Goran Radman.
Uvaženi predsjedniče, poštovani zastupnici Hrvatskog sabora. Zahvaljujem na pozivu i prilici da vam se obratim. Pred vama je Izvješće o poslovanju HRT-a za 2012.godinu. uz to izvješće dobili ste također i uvid u integralne dokumente Državne revizije za 2012.godinu i prethodno razdoblje te izvješće Komercijalnog revizora koji po zakonu je dužan revidirati izvješća prije nego ona budu odnesena Hrvatskom saboru. Time su stečeni svi zakonski uvjeti da vam se tako izvješće dostavi i nadam ste da ste ga imali prilike pročitati, proučiti i da ćete imati prilike to i komentirati. Kao što vidite iz izvješća poslovnu godinu 2012. HRT završila je sa gubitkom od nešto manje od 29 milijuna kuna. To nije prva godina, dapače 6.godina u niz kako HRT poslovala sa gubitkom. Razlozi za stvaranje gubitka su strukturne naravi i bez obzira na nastojanja i pokušaje prijašnjih uprava da se sa tim problemom nosi, evidentno je da HRT mora proći kroz ozbiljnije restrukturiranje. U 2012.godini razlozi za taj gubitak su kako na strani nedostajućih prihoda, tako i na strani povećanih rashoda. Plan za 2012.godinu podrazumijevao je ili predviđao veće prihode po osnovi pristojbe, uvećanja pristojbe do čega nije došlo, a isto tako se i očekivali da će se trend razvijen u prethodnim godinama razvoja komercijalnoga tržišta oglašavanja u elektroničkim medijima nastaviti u 2012.godini što se također izjalovilo. Regulator je predvidio i značajna ograničenja u raspoloživom vremenu za oglašavanje na HRT-u što je sve omogućilo jedan značajniji pad prihoda od komercijalne djelatnosti HRT-a u tom segmentu. Na strani rashoda planirane su uštede po osnovi troškova rada do čega nije došlo, a 2012.godina bila je produkcijski intenzivna godina što je donijelo i povećane rashode te na kraju uzrokovala da u bilanci HRT-a nastane ovaj gubitak od nešto manje od 29 milijuna kuna. 2012. godina bila je po svemu jedna vrlo nestabilna poslovna godina za HRT. Podsjećam Hrvatski sabor da je tijekom 2012. su se na čelu HRT-a izmijenile tri uprave, odnosno tri sastava upravitelja HRT-om. Najprije uprava po starom zakonu iz 2010. godine, zatim vršitelj dužnosti glavnog ravnatelja od srpnja do studenoga i na kraju same godine imenovan glavni ravnatelj HRT-a u ostatku godine. Također, 2012. godina bila je godina promjene zakona. U srpnju 2012. godine Hrvatski sabor donio je izmjene i dopune Zakona o HRT-u koje su na značajno izmijenjen način uredile upravljanje i nadzor nad funkcijama HRT-a, što je također ostavilo posljedice po dinamiku upravljanja i ostvarivanja poželjnih produkcijskih i poslovnih ciljeva. Isto tako, u 2012. godini došlo je do značajnijeg reduciranja i kontrakcije tržišta, posebno onog dijela tržišta o kojem ovisi HRT. U segmentu komercijalnih prihoda drastično su pali komercijalni prihodi po osnovi oglašavanja, a kao što sam rekao i regulator je smanjio mogućnosti korištenja vremena za to. Bez obzira na to, HRT u 2012. godini većim je dijelom ispunila svoje programske obaveze predviđene privremenim ugovorom između Vlade i HRT-a te ostvarila jedan niz programskih produkcijskih projekata koji su značajnije obilježili 2012. godinu. Podsjećam da je to bila olimpijska godina, dakle godina u kojoj su intenzivno rađeni prijenosi sportskih događanja na olimpijadi u Londonu te također godina Europskog nogometnog prvenstva koja je donijela sa sobom i obilje novog programskog sadržaja, ali i značajnije povećanje produkcijskih troškova. 2012. godinu obilježilo je i povećanje broja programskih kanala. Dotadašnji HRT+, televizijski programski kanal namijenjen inozemstvu pretvoren je u HRT3 i od rujna 2012. godine kontinuirano kao specijalizirani program za kulturu i obrazovanje nastavlja emitirati. U prosincu 2012. godine pokrenut je i 4. televizijski kanal, vijesti, informativnog sadržaja koji je i danas aktivan i djeluje,. Da kratko rezimiram, 2012. godina bila je vrlo nestabilna godina koja je donijela svoje posljedice kako po poslovanje tako i produkcijsku i programsku aktivnost HRT-a, potvrdila da je ovaj dom bio u pravu kada je Zakonom o HRT-u iz 2012. godine zatražio da HRT pokrene aktivan program restrukturiranja koji je u međuvremenu i pokrenut, a u narednim godinama se konsolidirao i okvir programski i regulatorni kojeg danas HRT ispunjava. Zahvaljujem vam na pažnji. Bit ću na raspolaganju odgovoriti na vaša pitanja i eventualno kasnije se uključiti u raspravu.
Hvala lijepa poštovani ravnatelju HRT-a. Poštovana Nina Obuljen Koržinek, predsjednica Programskog vijeća HRT-a. Izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče. Poštovane zastupnice i zastupnici. Na početku željela bih reći da je ovaj izvještaj koji dajem u ime Programskog vijeća HRT-a zapravo privremeni izvještaj. Naime, u skladu sa zakonom naša osnovna funkcija je dati mišljenje o izvještaju HRT-a o ispunjavanju ugovornih obveza. Kako u 2012. godini nije podneseno takvo izvješće, a još uvijek nije podneseno izvješće za 2013., mi smo se odlučili dati ovom Visokom domu naše privremeno izvješće kako bismo ispunili zakonsku obvezu da moramo izvijestiti najmanje jednom godišnje, ali očekujemo da ćemo sa cjelovitim izvješćem pred ovaj dom doći kroz 2 ili 3 mjeseca kada HRT podnese svoj izvještaj. Uvodno željela bih reći da je od početka mandata ovog Programskog vijeća, dakle od studenoga 2012. godine i Programsko vijeća ali i Ravnateljstvo HRT-a radilo u iznimno teškim okolnostima, došlo je do promjena zakona, ostavljeni su iznimno kratki rokovi za usvajanje vrlo važnih dokumenata. Tu u prvom redu mislim na potpisivanje ugovora s Vladom, na program rada HRT-a i u tom smislu vijeće je dalo punu podršku glavnom ravnatelju i dalo pozitivno mišljenje na te dokumente iako je iznijelo cijeli niz primjedaba. Međutim, nismo željeli dovesti HRT u situaciju da zbog nepotpisivanja ugovora eventualno dođe do pitanja legaliteta i legitimiteta pristojbe. Potrudili smo se da napravimo neke iskorake u osiguravanju javnosti rada Programskog vijeća. Svi naši dokumenti za raspravu, svi zapisnici objavljuju se na web stranicama HRT-a i mislimo da je to važno kako bi javnost koju mi zastupamo mogla imati uvid u ono što radimo jer naravno medijski izvještaji sa vijećem nisu uvijek nužno odraz onoga što se tamo događalo. Istaknula bih da je uz naše izvješće priključen i izvještaj povjerenika za usluge HRT-a koja je jedna jako važna funkcija. On je kao jedan pravobranitelj gledatelja i slušatelja HRT-a pa evo skrećem pažnju i na taj dio izvještaja. Tu se nalaze neke zanimljive primjedbe i opservacije. Programsko vijeće smatra da bi HRT morao više uzimati u obzir ta mišljenja koja priprema i prikuplja povjerenik. U izvješću je posebno naglašeno pitanje ostvarenja zakonskih obveza u programima HRT-a za razdoblje 2013./2014. godinu. Vidjet ćete o tome smo raspravljali, produljilo se to zapravo kroz nekoliko mjeseci. I s tim u vezi dali smo neke ozbiljne primjedbe kako na način planiranja, kako na opseg dokumenata koji su nam dani na uvid, a posebno na činjenicu da zapravo za niz pitanja koje je Programsko vijeće upućivalo HRT-u nismo dobili kvalitetne odgovore ili nismo uopće dobili odgovore. Pa smo u tom kontekstu posegnuli i za instrumentom koji nam je stavljen na raspolaganje u zakonu, a to je pisano upozorenje Programskog vijeća HRT-a vezano uz potrebu ispunjavanja određenih zahtjeva Programskoga vijeća, priložili smo kako to pisano izvješće, pisano upozorenje tako i odgovor HRT-a. Vijeće se u svom radu od samog početka odredilo da želi zapravo tematski raspravljati o pojedinim dijelovima ugovora, da sada nismo zadovoljni dinamikom kojom HRT priprema materijale za naše rasprave ali nadajmo se da će se to u budućnosti popraviti, pa smo u tom kontekstu do sad uspjeli razmotriti ispunjavanje ugovornih obveza vezano uz dramski i dokumentarni program, raspravljali smo o provedbi članka 11. i posebno nabavci europskih dijela neovisnih proizvođača. I u razdoblju nakon ovog izvještaja, razdoblja dakle prije nekoliko tjedana dobili smo prvi izvještaj HRT-a o arhivi HRT-a i upravljanju tim po nama jednim od najvažnijih resursa u budućnosti. U sljedećih nekoliko mjeseci planiramo na sličan način tematski raspraviti i neka druga pitanja. Što se tiče praćenja ispunjavanja obveza HRT-a koje su definirane ugovorom i zakonom Programsko vijeće redovito na svojim sjednicama postavlja niz pitanja koja se odnose na vrlo konkretne primjere po našem mišljenju poštivanja ili nepoštivanja zakonskih i ugovornih obveza. To je detaljno dokumentirano u zapisnicima Vijeća koja smo priložili uz izvještaj. Spomenula bih više rasprava o kadrovskim pitanjima uz napomenu kako Programsko vijeće u okviru svog djelokruga nema nikakav utjecaj na bilo koje imenovanje na HRT-u. Možemo ih samo primiti na znanje i post festum o njima dati svoje mišljenje. Dakle, spomenut ću još jednom to pitanje kvalitetnog izvještavanja Vijeća, pitanje ocjene nove programske sheme. Isto tako, u našim zapisnicima vidjet ćete i niz pohvala Vijeća posebno u odnosu na treći program Hrvatske televizije i pokretanje tog specijaliziranog programa, ali i neke druge primjere vrlo vrijednih javnih sadržaja koji se pojavljuju na HRT-u i koji se projiciraju ili prikazuje. Uočeni su brojni propusti u funkcioniranju informativnog medijskog servisa. To se dijelom može povezati sa čestim kadrovskim promjenama, odnosno jednim dugim razdobljem, nizom v.d. imenovanja, odnosno rješenja na HRT-u. Međutim, ono što moram istaknuti je da Vijeće vidi ozbiljni problem u načinu na koji su u novom ustroju HRT-a definirane uredničke odgovornosti. To se ne odnosi samo na IMS, dakle na informativno-medijski servis nego na sve programske sadržaje. Mi smo sigurni da ovo rješenje sa 7 glavnih urednika programskih kanala doista omogućuje lociranje uredničke odgovornosti za svaki sadržaj koji se prikazuje na HRT-u, a to nam se čini neobično važnim. Počeli smo o tome raspravljati sa HRT-om, sa Ravnateljstvom i sa v.d. ravnateljicom programa. Nemamo do sada usuglašene stavove, vidjet ćemo kako će se to dalje razvijati. Ali u našem izvještaju vidite da smo posebno ukazali na taj problem. Na kraju vezano uz položaj Programskog vijeća u ovom zakonodavnom okviru dužna sam izvijestiti ovaj Visoki dom koji nas je izabrao, a to smo spomenuli u našem pisanom upozorenju na problem neadekvatnog angažmana stručnih službi HRT-a u pripremama materijala za sjednice i između njih. Izmjenama i dopunama Zakona o HRT-u ovlasti Programskog vijeća značajno su sužene u odnosu na prijašnje zakone. Međutim, članovi i članice Vijeća smatraju da kao tijelo HRT-a ustrojeno zakonom imaju prava i obveze vezano uz nadzor programa. Uzimajući u obzir činjenicu da se uloga Programskog vijeća definira kao glas javnosti, a da bismo mogli svoj posao obaviti stručno i profesionalno članovi Programskog vijeća traže od Sabora koje ih je imenovalo da upozori Ravnateljstvo HRT-a da je dužno Programskom vijeću staviti na raspolaganje sve tražene podatke i odnositi se prema Programskom vijeću s dužnim profesionalnim poštovanjem kao jednim od tijela HRT-a kojemu je, baš kao i drugim tijelima HRT-a važno omogućiti osnovne uvjete za rad, tj. da imamo pravodobni pristup podacima koje trebamo kako bismo mogli ispuniti svoju ulogu. Naravno spremna sam odgovoriti ako bude bilo kakvih pitanja. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo prijavljenu jednu povredu Poslovnika. Poštovani zastupnik Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Smatram da je prekršen članak Poslovnika 121. i 122. U članku 121. stavku 1. se kaže: "Vlada određuje člana Vlade i zamjenika ministra za svoje predstavnike u Saboru povodom rasprave o prijedlogu zakona i drugih akata." I sad dalje govori da Sabor ako smatra da ne, to je stavak tri, ako na raspravi nije nazočan predstavnik Vlade i u stavku 1. ovog članka Sabor ili radno tijelo može i smatra li da je nazočnost predstavnika Vlade nužna raspravu prekinuti i odgoditi. I članak 122.stavak 2. Zatražena mišljenja stajalište i prijedloge Vlade u slučajevima kad ono nije predlagatelj Vlada je obvezna dostaviti Saboru te odrediti svog predstavnika. Dakle, Vlada je u ovom izvješću o kojem smo sad čuli izvješće u zadnjem djelu mišljenja dala za svoje predstavnike koji će u svezi s iznesenim mišljenjem biti nazočni, podvlačim ovo nazočni na sjednici Hrvatskog sabora i njegovim radnih tijela Vlada odredila profesoricu doktoricu Andreju Zlatar Violić, ministricu kulture, profesora Berislava Šipuša, zamjenika ministra kulture te Tamaru Perišić i Vesnu Jurić Bulatović pomoćnicu ministra kulture. Dakle Vlada je ovdje sama napisala za predstavnike koji će u iznesenim mišljenjima biti nazočni na sjednici Hrvatskog sabora. To je mišljenje Vlade koje je potpisao predsjednik Vlade, gospodin Milanović i kad tome dodate ove članke 121., 122.onda gospodine potpredsjedniče mislim da smo mi prekršili poslovnik, zapravo onaj tko presjeda sjednicu.
Ja se s vama mogu složiti da bi bilo puno bolje da je predsjednik Vlade ovdje, ali mi imamo mišljenje Vlade i mislim da možemo provesti raspravu i bez predsjednika Vlade. Javlja se Jasen Mesić, zašto se sad vi javljate?
Poštovani potpredsjedniče, s obzirom da ovdje imamo 4 mišljenja Vlade koji se raspravljaju u sklopu rasprave u ovoj točci od kojih su dva negativna a jedno i pol je pozitivno odnosno jedno ne možemo dešifrirati da li je pozitivno ili negativno.
Gledajte, javljate se potpuno izvan Poslovnika, dajem vam riječ, vi možete sad ili tražiti stanku.
O.k. onda tražimo stanku u ime Kluba HDZ-a od deset minuta.
Stanka deset minuta za Klub. Stanka deset minuta. STANKA U 11,31 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,41 SATI]] Evo isteklo je vrijeme za stanku za Klub pa molim poštovanoga Jasena Mesića da dođe za govornicu. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Kao što je rekao uvaženi potpredsjednik kluba HDZ-a gospodin Šuker, zatražili smo ovu stanku da protestiramo, izrazimo krajnje negodovanje prema tome da nadležno ministarstvo nije u stanju poštivati ono što potpiše predsjednik Vlade a predsjednik Vlade je u mišljenju Vlade RH eksplicite potpisao da će nazočne na sjednicama Hrvatskog sabora i njegovih radnih tijela biti ili ministrica Zlatar Violić ili gospodin Berislav Šipuš a na odborima gospođa Tamara Perišić ili gospođa Vesna Jurić-Bulatović. Ta ignorancija i nepoštivanje Hrvatskog sabora i svojih obaveza od strane nadležnog Ministarstva kulture koje je osnovalo poseban novi odjel za medije, zaposlilo nove ljude i nove stručnjake da ne nalazi za shodno pojaviti se na sjednici Hrvatskog sabora gdje se raspravljaju izvješća o HRT-u od 2011.godine pa zaključno s krajem 2013.godine što se odnosi Izvješće programskog vijeća. S obzirom da je to u toj objedinjenoj raspravi imamo 4 mišljenja Vlade od kojih su dva negativna, jedno je pozitivno a jedno je neartikulirano, odnosno u njemu ne piše niti da li je pozitivno da li je negativno, nemoguće je bez objašnjena ljudi iz Ministarstva kulture zaduženih da budu prisutni na sjednice Sabora razumjeti što se želi reći. Kad pogledate mišljenje iz lipnja 2012.godine o izvješću programskog vijeća HRT-a za 2011.godinu koje je odbijeno i mišljenje o radu Programskog vijeća do kraja 2013.godine onda se nameće pitanje da pitate predstavnike Ministarstva kulture po kojim kriterijima su ovo izvješće prihvatili a ono odbili i zbog čega jer su jedna i druga dobro urađena i solidno urađena i po kojim kriterijima je odbijeno Izvješće o radu Nadzornog odbora u listopadu 2012.za 2011.a sada se prihvaća. Koji su to kriteriji i po kojoj metodologiji je to učinjeno i po kojim konkretnim pokazateljima i zašto Vlada nije napisala da li je mišljenje pozitivno ili negativno. Jednom prilikom kad smo već razgovarali ovdje u Hrvatskom saboru o medijskoj politici uvaženi kolega Igor Dragovan je zavapio. Ima li to ministarstvo ministricu, pa ako već ministrica ne može, gospođa Zlata Violić, ima li zamjenika gospodina Šipuša koji inače redovno dolazi u Hrvatski sabor braniti zakonske prijedloge. Pa ako već nema ni toga zamjenika pa barem netko od zaduženih pomoćnika. Ovo je sramotno kolegice i kolege da nakon što raspravljamo praktički o razdoblju od tri godine da u Hrvatski sabor se nije u stanju pojaviti nitko od navedenih iz Ministarstva kulture dodatno obrazložiti ova mišljenja i odgovoriti na jedno pitanje zastupnice i zastupnika bilo iz pozicije, bilo iz opozicije. Istovremeno se otvorio novi odjel, kreira se neka medijska strategija od koje naravno još nema niti tragova i istovremeno nemate koga pitati po kojim kriterijima je doneseno jedno, drugo, treće, četvrto ili peto mišljenje. To ne mogu odgovoriti niti glavni ravnatelj niti predsjednica programskog vijeća niti predsjednik Nadzornog odbora. U tom smislu je ovo krajnje ignorantski, krajnje neodgovorno a na kraju krajeva i potpuno dezavuira onoga koji je potpisao to mišljenje u ime Vlade a to je predsjednika Vlade Zorana Milanovića. S obzirom da je on eksplicitan na sjednici Vlade rekao da se oko programa neće interesirati ali da ga jako zanima financijsko stanje na HRT-u pa me jako zanima zašto nema članova njegove Vlade koje je zadužio da budu prisutni i da eventualno o tome i o svom mišljenju dodatno odgovore na pitanja zastupnice i zastupnika. Hvala vam lijepa.
E sad ovako. Vi prigovarate da na raspravi nema predstavnika Vlade, rasprava još uopće nije otvorena. Nitko nije otvorio raspravu. Druga stvar, zamjerate što ovdje nema ako nema ministrice i zamjenika barem pomoćnika, pomoćnik ne može ovdje braniti mišljenja Vlade. Treće, sve i da dođe predstavnik Vlade ne može reći drugo nego ono što piše u izvješću Vlade i on to izvješće i mišljenje Vlade ne može ovdje na sjednici mijenjati. I četvrto ako imate kakva pitanja za ministricu, zamjenika ili bilo koga ja vas upućujem imamo u Poslovniku uređen institut zastupničkog pitanja, ono može biti usmeno postavljeno na početku sjednice a možete u svako doba poslati i pisano pitanje pa pitati ministricu zašto danas nije ovdje. Tada će vam ministrica morati odgovoriti. Za raspravu nije potrebna nazočnost predstavnika Vlade, prošli tjedan smo raspravili čitav niz izvješća bez predstavnika Vlade isto o važnim temama ali smo ih raspravili i na glasanju usvojili. E sad ako vi hoćete ponovo tražiti stanku za sjednicu kluba, mi tako možemo do uvečer ali mi ćemo danas ove točke raspraviti pa makar ih raspravili do pet ujutro. Ako hoćete opstruirati rad parlamenta nastavite, izgubili smo dva sata i 15 minuta a da još nismo apsolvirali uvodna izlaganja ali gledajte ovo javnost prati, ocjenjuje moj rad kao i vaš. Sad prelazimo na replike, a još jedno izlaganje imamo, a gdje smo mi od replika, još smo mi daleko od replika, da čujemo sad i treće uvodno, poštovani Viktor Gotovac, predsjednik nadzornog odbora HRT-a. Izvolite.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora, vrijedne saborske zastupnice i zastupnici, dame i gospodo. Prije svega započeo bih sa isprikom cijenjenim članicama i članovima Odbora za informiranje, informatizaciju medija Hrvatskog sabora, naime zbog prethodno zakazanih obaveza jučer u Šibeniku ja nisam mogao nazočiti jučerašnjoj sjednici odbora. Primite zbog toga moju ispriku, ali također ukazao bih na to da je poslovanje i djelovanje HRT-a, barem po mome mišljenju važno pitanje koje zaslužuje da kada se zakazuju sjednice vrijednog sadržaja na dnevnom redu da to ne bude u ovako kratkom roku. Pred vama je Izvješće o radu i provedbi nadzora zakonitosti rada i financijskog poslovanja HRT-a u 2012. godini izrađeno sukladno obvezi i vama dostavljeno temeljem odredbe članka 23., stavka 5 Zakona o HRT-u. Sadržajno radi se o izvješću koje objedinjava 2 saziva nadzornog odbora HRT-a koji podnosi drugi saziv imenovan u Hrvatskom saboru dana 30. studenog 2012. godine. Ono u sebi u formalnom smislu sadržava i Izvješće o radu nadzornog odbora HRT-a i provedbi nadzora o zakonitosti rada i financijskog poslovanja HRT-a za razdoblje od 21. veljače 2011. godine do 08. svibnja 2012. godine. Način na koji smo podnijeli ta oba izvješća u jednom formalnom sadržaju za cjelokupnu 2012. godinu izraz je naše želje da prekinemo sa dosadašnjom praksom koja je poslovala na HRT-u. S obzirom na kratko vrijeme našeg mandata u 2012. godini, naše je izvješće je kratko, govorim o ovom izvješću koje se tiče drugog saziva nadzornog odbora. Ono pregledno sadržava određeno razdoblje izvještavanja, tijela upravljanja HRT-a, članova nadzornog odbora, zakonski temelj nadzora, nadzor poslovanja HRT-a i to u ova oba razdoblja, znači do 29. studenog 2012. i u razdoblju do kraja 2012. godine. Mi smo sadržajno imali tri sjednice, prva koja je bila u svojoj naravi konstituirajuća, druga koja je bila prije svega tehničke i normativne naravi i tek treća, posljednja sjednica u 2012. godini na kojoj smo počeli postavljati elemente nadzora zakonitosti u onom dijelu kako to propisuje zakon. U privitku izvješća također nalazi se Izvješće o radu nadzornog odbora HRT-a i provedbi nadzora zakonitosti rada i financijskog poslovanja u razdoblju od 21. veljače do 08. svibnja, potom pregledi dnevnih redova sjednica prvog saziva Nadzornog odbora HRT-a, drugog saziva nadzornog odbora koje je djelovalo na kraju 2012. godine i pregled zaključaka sjednica drugog saziva Nadzornog odbora HRT-a za 2012. godinu. Napominjem da smo financijski izvještaj za 2012. godinu usvojili u listopadu 2013. te ćemo ih obraditi u izvještaju za 2013. godinu kojeg očekujemo usvojiti ubrzo nakon 30. lipnja 2014. godine. Toliko, da vam ne oduzimam vrijeme za raspravu.
Hvala lijepa. Sada opet imamo prijavljenu povredu Poslovnika. Poštovani kolega Davorin Mlakar, izvolite. U čemu smo povrijedili Poslovnik?
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, kolega Mesić govorio je u ime kluba HDZ-a, vi ste našli za srodno ispravljati dobar dio onoga o čemu je on govorio, ali ste u svojoj ispravci povrijedili Poslovnik na koji se tako često pozivate da ga se trebamo držati. Radi se o članku 246. Poslovnika u kojem vam piše, a ja vas pozivam da se uputite u te norme, kada počinje rasprava o pojedinoj točki dnevnog reda, nakon utvrđivanja dnevnog reda. Koliko mi znamo dnevni red je utvrđen i nije bilo nikakve potrebe da kolegu Mesića ispravljate zbog opravdanog zahtjeva da predstavnici Vlade budu nazočni raspravi jer su za to eksplicite bili navedeni u mišljenju Vlade u ovoj točki dnevnog reda. Pa kad se već pozivate na Poslovnik, probajte ga se i držati.
Da, da, pozivam se na Poslovnik i Poslovnik primjenjujem. Nakon uvodnih izlaganja otvara se rasprava i tada se počinje uopće mjeriti vrijeme za prijavu za raspravu, kao što vidite sat još nije uključen, prema tome nisam pogrešno primijenio Poslovnik. Nema rasprave sa predsjedavajućim. Nema rasprave sa predsjedavajućim kolega Mlakar. Imate prava, ako mislite da sam povrijedio Poslovnik, obratite se Odboru za Ustav. A što je sada ovo povreda Poslovnika?
Članak 246. Poslovnika, stavak 1, nakon utvrđivanja dnevnog reda prelazi se na raspravu o pojedinim temama dnevnog reda i to redom koji je utvrđen u dnevnom redu. Za vašu informaciju.
To bi značilo da kada utvrdimo dnevni red da smo otvorili raspravu za svih 50 točaka, vi tako tumačite Poslovnik. Svaka čast [[Upadica Mlakar: Ja vam čitam ono što ste napisali u Poslovniku.]] Prelazimo na replike kojih je valjda 12. Prvi se javio poštovani, na uvodno izlaganje gospodina Radmana se javio Jasen Mesić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Javio sam se repliku na govor glavnog ravnatelja kada je govorio o financijskom stanju i gubitcima u 2012. godini. Istine radi, mislim da je bilo potrebno reći da su gubitci bili planirani u 2012. godini na 7 milijuna kuna, međutim da je na kraju godine su oni bili preko 20 milijuna kuna i to ponajviše zahvaljujući privremenom ravnatelju i privremenoj upravi koja je bila od srpanja mjeseca do kraja godine, kada su povećane za preko 4% planirane stavke za troškove osoblja, kada su se počeli dijeliti koeficijenti i određena urednička mjesta kako je to dotičnoj postavi koja je vodila HRT tada odgovaralo i da se zbog toga došlo do ovoga gubitka. Da je ostala stara uprava, gubitak bi vjerojatno bio 7 milijuna kuna. Točno je da su se gubici gomilali kao što ste vi rekli već 6 ili 7 godina, ali isto tako je točno da su oni od 2011. godine počeli se smanjivati i isto tako je trebalo to biti u 2012. godini. Naprasnim smjenama, odnosno izmjenama zakona iz srpnja kada je imenovana vd upravu odnosno vd ravnatelj, ta situacija se drastično pokvarila i bez ikakvih kriterija i po onom određenom diskrecionom pravu su povećani troškovi za koje ste rekli pa se tako došlo do gubitka od 20 i nešto milijuna kuna koje ste spomenuli. Hvala.
Druga replika Zvonko Milas.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo moja replika je otprilike ista kao i replika gospodina Mesića. Gospodin ravnatelj je u svom izlaganju koje se odnosilo uglavnom na 2012.što mi je logično i jasno obzirom da prije nije bio u mandatu čak je ako se ne varam dva mjeseca 2012.svega u mandatu, rekao da je poslovni plan za 2012.bio opterećen različitim događanjima turbulentne godine koji su imali direktan utjecaj na HRT s čim se ja slažem. Dapače, neka i ne događanja ili nečinjenja su imali svoj utjecaj na HRT direktno ne provođenje zakona za koji odgovornim držimo ovaj Dom, ali je u svom izlaganju jučer rekao da misli da je poslovni plan bio nerealan. Pa evo istine radi ja ću isto osvrnut se na 2012.i reći da je u prvih 6 mjeseci 2012.za ustaljen pad gledanosti odnosno HTV je od tri nacionalne kuće sa trećeg mjesta po gledanosti došao na prvo, povećao javni sadržaj po broju minuta u prime timu a HTV je u tom periodu došao među 8 najgledanijih televizija Europe i što je vrlo važno povećao je prihod od marketinga u odnosu na 2011.godinu. Dakle to govorim o periodu naglašavam još jednom prvih 6 mjeseci uprave koja je u srpnju 2012.donošenjem novog zakona maknuta kao i sve drugo što je do tada bilo na rukovodećim mjestima na HRT-u. Drugim riječima, možda je plan bio i realan ali jednostavno u uvjetima koji su došli i svemu što se događalo nije ga bilo moguće ostvariti. Hvala lijepa.
Treća replika Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo. Za gospodina glavnog ravnatelja HTV-a prva poslije za gospođu Koržinek. U objašnjenu financijskih rashoda za 2012.godinu kao ja bih rekao alibi i objašnjenje naveli ste da su bili povećani troškovi zbog među ostalima i Svjetskog prvenstva u nogometu i prijenosa utakmica sa Svjetskog prvenstva u nogometu. Živim u Slavonskom Brodu gdje mogu putem TV signala hvatati i Federalnu televiziju BiH i OBN i PTPC, Radioteleviziju Republike Srpske koji su u istom opsegu prenosili svjetsko prvenstvo. Pa s obzirom na siromaštvo tih televizija da kažem siromaštvo uvjetno rečeno i njihove prihode nije mi jasno da su te televizije za razliku od HTV-a upravo Svjetsko prvenstvo u nogometu i druge sportske događaje našli upravo u tom objašnjenju za povećane rashode u 2012.godini. Mislim da se više radi o ovom što je gospodin Mesić rekao raspodjela koeficijenata i raspodjela uredničkih mjesta, reorganizacija koja je dovela do povećanja rashoda od ne 20-ak milijuna nego skoro 30 milijuna kuna gubitaka u 2012.godini. Pristojbe HTV-a dakle oni koji plaćaju građani Hrvatske su da napomenem dva puta veće negoli one u BiH bez obzira radilo se o Federaciji ili tzv. Republici Srpskoj.
Replika, Goran Marić.
Hvala lijepa. Slušajući 7 minuta obrazloženje Izvješća o poslovanju HRT-a za 2012. i analizirajući to izvješće stekao sam dojam da se radi o nekoj beznačajnoj državnoj instituciji koja zapošljava dvoje, troje ljudi i ima prihod godišnji otprilike 100-njak tisuća kuna. ali radi se o jednoj od najvažnijih državnih institucija i smatram nedovoljno obrazloženim izvješće i nedovoljno objašnjenjim. Izostalo je objašnjenje zašto je trebalo toliko vremena da se sastavi ovako pojednostavljeno izvješće. Nije uopće bio zahtjevan to posao niti je opsežan posao. Zašto se niste očitovali o nalazima Državne revizije odnosno zašto niste pojasnili nalaze Državne revizije kada su u pitanju primjedbe njihove na agencije za marketing gdje su se davali popusti za agencije koja su imala dugovanja prema HRT-u što nije sukladno zakonu? prema tome to je primjedba bila Državne revizije. Imali su primjedbe i na rashode na plaće, da su se stimulativni dio plaća davala glazbenoj proizvodnji, a zato nije bilo osnove. To isto piše u nalazu Državne revizije. Izostalo je i objašnjenje o javnoj nabavi da je tri milijuna kuna nabavljeno mimo propisa o javnoj nabavi. Izostalo je objašnjenje i o rezultatima poslovanja i o samom obrazloženju pojedinih stavki. Kaže u strukturi potraživanja od kupaca marketinga najveći su kupci ti i ti, a ne zna se koliko duguju. Pa bar da se navede koliko tko duguje. Zašto su kratkoročne obveze prema bankama uvećane za 70 milijuna kuna u 2012.godini? nema ni riječ o suicidu i otkazu zbog suicida internoj revizorici na HRT-u koja je ukazala na nepravilnosti. A i voljeli bismo čuti ima li sukoba interesa na HRT-u. Hvala lijepa.
Slijedi replika Ivana Šimunovića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Proučavajući financijsko izvješće o poslovanju HRT-a zapitao sam se kako je moguće da uz prihode od radiotelevizijske pretplate i prihode od komercijalnog oglašavanja HRT posluje u minusu. Međutim proučavajući i čitajući pogotovo nalaz Državne revizije shvatio sam da se radi o nekontroliranom curenju novca. Proračun HRT pušta na sve strane i nije čudo da taj brod tone. Očigledno kako je potrebna temeljita strukturalna reforma HRT-a upravo je pokazala nekakve naznake da pokušava spasiti stvar no čini se kako se radi o metodi pokušaja i pogrešaka. Jedan tako kompleksan sustav neće se izvući iz problema nasumičnim rezanjem i ukidanjem dopisništava koja su kvalitetno i kvantitativno izvještavala i doprinosila javnoj HRT-u. Ukidanjem manjih dopisništava doprinosi se centralizaciji programa HRT-a i postavlja se pitanje je li to više uopće javna televizija i trebaju li građani nastaviti plaćati pretplatu. Građanima s područja koja su bila pokrivena iz manjih dopisništava šalje se poruka kako su nebitni. Postoji bojazan kako bi se praksa ovakvog rezanja mogla nastaviti pa da se na HRT-u na kraju svede na zgradu na Prisavlju, a ostatak Hrvatske bude potpuno otuđen od njegovog programa. Jel to računica koja stoji iza ovakve politike? Hvala.
Sad ćemo čuti repliku Dragana Crnogorca. Izvolite.
Hvala. Pa evo pošto smo mogli čuti da i u izvještaju Programskog vijeća HRT-a je na neki način primjedba da ravnatelj ima prevelike ovlasti i da nije uvažio neke primjedbe, ja bih podsjetio istini za volju da je Zakon o HRT-u donesen ovdje u Saboru. Predložilo ga je Ministarstvo kulture resorno u onom dijelu kad je gospodin Mesić bio ministar kulture, a na kraju će se vratiti da je sadašnja predsjednica Programskog vijeća bila državni tajnik u Ministarstvu kulture za medije koja je sve to da tako kažem prihvaćala prijedloge i na kraju kao takvo je to izašlo i takav je zakon donesen. Iako smo mi tada govorili da ga treba mijenjati, davali smo amandmane vezano i za prihodovnu stranu što se tiče komercijalnih stvari, sada se neke stvari zaboravljaju. Dakle mi smo tada govorili da te stvari ne valjaju. Sada predsjednica Programskog vijeća vidi da te stvari se ne mogu provesti preko Programskog vijeća u praksu. Što se tiče komercijalnih rashoda, to je negdje 40-tak milijuna kuna, nije puno, što se smanjio marketinški prostor. Mi smo rekli da treba veća minutaža da se da HRT-u, no međutim opet se uzima od građana, dakle opet se uzima, najveći je prihod i on drastično raste od pretplate. I što se toga tiče, ja bih volio glavnog ravnatelja da nam objasni, iako ne znam koliko je bio u ovom mandatu radio na tom pitanju, pitanje famozne firme Orfej koja je u stečaju. Sad nije ispunjen stečajni plan itd., a on je isto napravljen od sredstava koja su uplatili građani, a građani o tome ne znaju ništa. Kako se taj stečaj provodi, hoće li se već jednom završiti i što ustvari Orfej radi sada? Hvala.
Sad slijede replike na dio uvodnog izlaganja poštovane Nine Obuljen Koržinek. Ivan Domagoj Milošević, izvolite. Nema ga. Ante Babić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa zapravo u uvodnom izlaganju se krenulo sa izvješćem za 2012. godinu i rečeno je bilo da je to produkcijski bila intenzivna godina, a onda je i gospođa Obuljen da je Ravnateljstvo dužno dostaviti sve podatke iz programskih načela HRT-a pa ću vas podsjetiti između ostaloga da je HRT dužan o tim programskim načelima koja definiraju sadržaj i funkciju javnih usluga HRT-a. Između ostalog stoji da je dužno osobito između ostalog proizvoditi i objavljivati programe namijenjene informiranju pripadnika hrvatskog naroda izvan Republike Hrvatske, kao i programe namijenjene javnosti u Republici Hrvatskoj koji se odnose na život, događaje i probleme Hrvata koji žive izvan Republike Hrvatske. Pretpostavljam da vam je poznata činjenica da temeljem ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Državnog ureda za Hrvate izvan Republike Hrvatske se svaki mjesec za proizvodnju emisija, dviju polusatnih, tjednih emisija isplaćuje 1,3 milijuna kuna mjesečno, odnosno 16 milijuna kuna godišnje. Dojam je zapravo da su te emisije s obzirom na njihovu gledanost i termine u kojima se objavljuju zapravo nužno zlo za HRT, o čemu vi zapravo niste ništa govorili. Hvala.
Slijedi replika Josipa Đakića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo gospođa predsjednica Programskog vijeća jasno je naglasila da su članovi Programskog vijeća negodovali o programu i da se nisu suglasili sa programskim shemama koje su im prikazane. Ja bih samo htio nadopuniti da su rekli puno riječi koje aludiraju na to da su čuli od svega ništa i da od programa im nije prezentirano bilo ništa konkretno nego sve u frazama te su se zapitali puno puta da li se nalaze na sjednici centralnog komiteta ili se stvarno nalaze na sjednici Programskog vijeća HRT-a. S obzirom da je upotrjebljeno puno grubljih riječi na toj sjednici pa je povedena i rasprava oko sukoba interesa i kažnjavanja gospodina ravnatelja sa 15 000 kuna od strane Povjerenstva za sukob interesa, to je prešućeno i nije o tome ništa rečeno. No kad govorimo o Programskom vijeću i raspravi, čuli smo danas od vas da postoji 7 glavnih urednika na HRT-u pa ako oni ne ispunjavaju norme, ako nisu precizno napravili programsku shemu i dostavili je Programskom vijeću, ja ne znam što bi trebali oni radit više. Vjerujem da tih 7 glavnih urednika je kao 7 sekretara SKOJ-a pa po partijskoj liniji i prave program. Vjerujem da bi to trebali spriječiti, bez obzira bili u Programskom vijeću plavi, crni, crveni ili bilo koji, jer tako hrvatska javna televizija ne može raditi, praviti program, a niti praviti ono od građana što nitko danas više ne želi: jednu programsku shemu koja govori o svemu i svačemu, samo ne o onom što se događa u Hrvatskoj.
Posljednja replika, Sunčana Glavak.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospođo Obuljen. Ako sam ja dobro razumjela, zapravo vi ste pozvali danas i zastupnike u Hrvatskom saboru da pomognu članovima Programskog vijeća jer očito nemate dvosmjernu komunikaciju sa Ravnateljstvom Hrvatske radiotelevizije. Da li to znači da Ravnateljstvo, iako su vaše to znamo svi mi zakonske ovlasti i donošenja novog Zakona o HRT-u malo sužene, da li to znači da vas ravnatelj, odnosno Ravnateljstvo HRT-a ignorira u propitkivanju onoga što je vaša zadaća, dakle ispunjavanju programskih obveza. Ispunjava li se ugovor između Vlade i Hrvatske radiotelevizije, da li se poštuje zakon, da li se govori o važnim temama na primjer o Domovinskom ratu, da li se ispunjavaju obveze vezane prema dramskom programu, prema HAVCU-u itd. I želim vas pitati još jednom što je sa dokumentarnom serijom "Zločini komunizma u Hrvatskoj" koji su iz nekog nepoznatog razloga trebali biti još koji puta pregledani. U javnosti je poznato bilo, govorilo se o tome. Međutim, da li doista nešto što je rađeno u produkciji Hrvatske radiotelevizije ili u koprodukciji, u što je uložen novac stoji negdje u bunkeru i da li ima neku zabranu emitiranja. Imate li kakvih saznanja o tome i dakle na kraju da li je moguće da Ravnateljstvo HRT-a ignorira vaše zahtjeve, vaše naputke, a tako barem je razvidno u vašem izvješću. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. A sada dovoljno glasno i dovoljno jasno da me svi mogu čuti i razumjeti otvaram raspravu. Prvi se u ime kluba Laburista javio Branko Vukšić. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi glavni ravnatelju, predsjednice Programskog vijeća, predsjedniče Nadzornog odbora, kolegice i kolege. Sad treba govoriti malo o suštini, puno vremena smo potrošili. Prije svega, bilo bi jako dobro da je Hrvatska radiotelevizija, govorim o 2012. o financijskom izvješću dužna 29, da je poslovala s minusom od 29 milijuna kuna, 28 i nešto. U 2012. godini gubitak je bio negdje oko milijardu kuna. O čem se radi? Preneseni gubitak je 334 milijuna kuna. Gubitak u 2012. je 29 milijuna kuna. 360 milijuna kuna dug bankama, obveze prema dobavljačima 137 milijuna kuna i obveze za porez, doprinose i pristojbe je 175 milijuna kuna. To je zapravo stvarnost o financijama na Hrvatskoj radioteleviziji u 2012. Za 2013. ćemo vidjeti neki su kratkoročni krediti koji će vjerojatno biti otplaćeni i nadam se da će situacija što se tiče financija biti puno bolja u 2013. godini. Međutim, sada ću citirati gospodina predsjednika hrvatske Vlade Zorana Milanovića koji je kazao da ga kao premijera zanimaju samo financije i financijska konsolidacija Hrvatske radiotelevizije. Citiram: "Ne želim utjecati na program već očekujem financijsku konsolidaciju HTV-a. O kvaliteti ima svatko svoje mišljenje, financije me interesiraju kao premijera i prema tome ću se orijentirati." Što je Hrvatska radiotelevizija? Je li to neka novčarska institucija ili je to javna televizija, televizija koja treba ispunjavati itekako velike obveze prema građanima koji pune proračun te televizije sa milijardu i 200 milijuna kuna. Kada bi Hrvatska radiotelevizija poslovala bez gubitaka, kada ne bi imala dubiozu od 29 milijuna kuna za 2012. godinu, kada ne bi imala niti kunu kredita, kad bi bilo sve plaćeno a da ima program kakav ima ona je vrlo neuspješna institucija. Onaj saldo koji mi gledamo ako to samo premijera, ako misli premijer da je jedina njegova briga financije na Hrvatskoj radioteleviziji, ne njega, nego Vlade onda je to pogrešan pristup. Javna televizija ima veliku obvezu prema građanima Republike Hrvatske, prema javnosti i njezine su funkcije prije svega informativnog karaktera, zabavnog karaktera, obrazovnog karaktera. Nitko od građana Republike Hrvatske ne brine o tom, o poslovanju. Njega zanima kad upali televizor što će vidjeti na Hrvatskoj radioteleviziji. To je pogrešan pristup. Pogrešan pristup čini mi se je i restrukturiranju Hrvatske radiotelevizije. Što će se restrukturirati? Financije. Hoće li se restrukturirati program? Ovdje je predsjednica Programskoga vijeća rekla da je teško utvrditi odgovornost urednika za pojedine segmente programa. Ako bih tražio u jednoj rečenici definiciju programa Hrvatske radiotelevizije rekao bih da je program trenutačno Hrvatske radiotelevizije bez karaktera. Ima jedna televizija strana koja se reklamira da je to televizija sa karakterom. Ovo je televizija bez karaktera u kojem se ne zna odgovornost, u kojem se napravio medijski servis. I sad je pitanje je li taj medijski servis na usluzi građanima ili je na usluzi pojedinim klanovima na Hrvatskoj televiziji ili na usluzi tek ispunjavanja kao što su, kao što je rekao prije glavni ravnatelj Hrvatske radiotelevizije gospodin Radman ostvarene su programske obveze iz ugovora Vlade, statistički gledano one su vjerojatno ispunjene. Ako se iščita pažljivo izvještaj programskoga vijeća ali ne samo onih prvih nekoliko stranica. Ako se iščita izvještaj sa sjednica, sa svih sjednica tada se vidi sa čime se sve programsko vijeće borilo, borilo se da uspostavi suradnju sa upravom i sa glavnim ravnateljem HRT-a. Jučer nam je gospođa Koržinek Oguljen rekla da su uspjeli se dogovoriti i da se nada boljitku. Jedna od najvećih pogrešaka koje su se dogodile a sada govorim o programu jer je programsko vijeće dalo izvješće za 2013.godinu su upravo bile kadrovske pogreške. Kada su se birali urednici koji ili nisu imali kvalifikacije pa su morali odstupiti s toga posla ili su lažirali podatke ili su jednostavno nedorasli poslu koji je bio pred njim pa su davali ostavku. Sasvim sigurno da za to svu odgovornost ne može snositi glavni ravnatelj ali Zakon protiv kojega su Hrvatski laburisti bili, protiv kojega čini mi se da je bila cjelokupna opozicija je dao sve ovlasti u ruke jednom čovjeku i tada sam rekao sjetite se neću spominjati ime kakav taj čovjek mora biti da ne bude naglasak raspon upravo na nekom crtiću. Kaže se jučer je predsjednica vijeća rekla da su članovi vijeća pomalo frustrirani neispunjavanjem obveza iz ugovora. Morate znati da gospođa Oguljen Koržinek vrlo biranim riječima i ovdje ali jučer na Odboru rekla zapravo da je taj ugovor s Vladom zapravo prepisan, stari ugovor s tek nekim malim izmjenama i da do dana današnjega nismo doživjeli nove izmjene odnosno amandmane na taj ugovor koji bi trebao biti ponuđen Vladi jer sad je prošlo dovoljno vremena. Programsko vijeće je s pravom pristalo se složiti sa tim načinom rada jer bi bilo dovedeno u pitanje financiranje HRT-a godinu i nešto dana je prošlo od potpisivanja čini mi se ili godinu dana sa Vladom ugovora i amandmani na ugovor su se mogli već dati. Jedna od najporaznijih činjenica ove Vlade i HRT-a je izvješće reportera bez granica koje se ne smije prešutjeti. Često smo bili nepravedni prema HDZ-u kada bi na svaki takav pad kriknuli do neba a ovdje je naslov i Srbija bolja od Hrvatske i prije svega i Srbija je bolja od Hrvatske u medijskim slobodama zbog HRT-a. Kaže se ovako. HRT je kritiziran zbog nedostatka nezavisnosti nakon reformi koje je provela vlast premijera Zorana Milanovića, šefa HRT-a i članove nadzornog odbora imenuje Sabor što vladajućoj stranci omogućava političku kontrolu nad sadržajem emitiranja. Neki čitao sam u pojedinim tiskovinama analizu gostovanja političara u udarnim informativnim političkim emisijama na HRT-u u razdoblju od nekoliko mjesece nije bilo niti jednog oporbenog političara. Mislim da se to na HRT-u rijetko kada događalo, je li to slučajnost vjerojatno će na to odgovoriti predsjednica Vijeća, mislim da je čak jedan član vijeća sam istraživao pošto nije mogao dobiti podatke na HRT-u jer HRT valjda nema takvih podataka pa je zvao osobno saborske zastupnike, znam jer je zvao i mene i pitao koliko puta sam gostovao u dnevniku HRT-a. I u izvješću programskoga vijeća u raspravi je navedeno točna brojka koliko puta je opozicija gostovala u dnevniku HRT-a a koliko puta vlast. Jedno, mislim da je tek … [[Govornik se ne razumije.]] spomenuti tu jedna činjenica o kojoj moram progovoriti na koju su me upozorili novinari i urednici na HRT-u a to je strah. Mnogi koji samnom razgovaraju traže sastanak ali ne u Saboru jer se ne usude doći u Sabor jer će ih netko vidjeti, traže sastanak i mole moramo obećati da njihovo ime neću spominjati ovdje za govornicom kao što sam spominjao neka imena prije ako se sjećate, prije nego što je došla nova uprava na HRT-u od Maje Sever, svih ovi ljudi koji danas rade na HRT-u imaju svoje emisije, kad su bili šikanirani. Ja sam ih spominjao. Sada me mole da ne spominjem niti jedno ime, taj strah s obzirom na neke otkaze koji su se dogodili, s obzirom na način komunikacije s novinarima meni se čini vrlo opravdanim. Sada bih nešto govorio o gledanosti. Netko je prije rekao da je HRT bila kao javna televizija u Europi u vrhu gledanosti, peta, šesta. Ovako za podatak jedan, 2000.-tih godina HRT je bila po gledanosti odmah čini mi nisam siguran nemojte držati za riječ iza Poljske televizije, dakle jedna bivša istočna televizija. Tad sam ja polemizirao sa tada isto visoko pozicioniranom gospođom Marijom Nemčić na HRT-u da to nije dokaz da HRT ispunjava svoje osnovne zadaće koje joj nalaže zakon. Gledanost nije najvažniji uvjet relevantnosti javne televizije. Morate znati da BBC nije na prvom mjestu po gledanosti u Ujedinjenom Kraljevstvu nije ni blizu prvoga mjesta, ali morate znati da je BBC najuglednija televizija, ne samo u Ujedinjenom Kraljevstvu, nego jedna od najuglednijih televizija u svijetu. I nikada se BBC nije natjecao sa komercijalnim televizijama u gledanosti. HRT čini upravo suprotno, natječe se u gledanosti sa komercijalnim televizijama, gubi bitku u komercijalnim sadržajima jer su u tome Nova Tv i RTL vještiji, a izgubila je bitku tamo gdje jedino nije smjela izgubiti bitku. HRT bi trebala biti prepoznatljiva po informativnom programu, tu je od tri nacionalne relevantne televizije na posljednjem mjestu i to debelo na posljednjem mjestu, trebala bi biti prepoznatljiva po dramskom programu, po obrazovnom programu i po zabavnom programu, ali domaćem. Znamo što su proklamirali utemeljitelji BBC-a, znači utemeljitelji prve javne televizije, na koji, što treba činiti javna televizija. Dramski program HRT-a od 2006. do 2012. godine nije proizveo niti jedan televizijski film, niti jednu dramsku seriju, ali je zato u tom razdoblju proizvedeno 5 sapunica, 6 sitcoma, to su komedije, situacije. A kako se radilo nekada? Sjetite se, tu su bili Gruntovčani, Mejaši, Malo misto, Velo misto, U registraturi, Kiklop, Povratak u Vučjak, Prosjaci i sinovi, Kuda idu divlje svinje, Kapelski krjesovi, Mačak pod šljemom, ali vrlo su važni, tu je Krleža, Marinković, Horvat, pisci, domaća baština. Što se baštini na HRT-u? Sapunice, neću spominjati imena jer ne zaslužuju, tko piše …, scenarije za te sapunice. Oni su danas zamjena za Marinkovića i Krležu i to na HRT-u. Na sreću ta praksa je napuštena u 2013. godini, ali čini mi se da još i dalje nemamo niti jednu dramsku seriju. Jesu li, kažu u izvještaju Programskoga vijeća, zapravo u raspravi dramske serije se ne mogu na HRT-u snimati jer su preskupe. Kako to da nisu bile skupe 70-ih, 80-ih godina? Dramske serije koje su se reprizirale 10-ak, 15-ak puta su najisplativiji proizvod HRT-a, one su donijele najviše ugleda nekada Zagrebačkoj televiziji danas HRT-u. Postojale su u ladicama i danas vjerojatno postoje scenariji za srednjeeuropske koprodukcije koje su prijašnje uprave, govorim, ne sadašnja, a tiče se ovog izvješća i prijašnjih uprava, odbile iz nama nepoznatih razloga. Kada je glavni ravnatelj dolazio na HRT, mislim da sam čuo iz jednog njegovog izlaganja da nije nužno reformirati HRT na način da se otpuštaju ljudi nego je važno zaposliti ljude. Svi oni kadrovi koji su na HRT-u, koji znaju raditi, to su novinari, prekrasni, HRT ima najbolje novinare, HRT ima odlične urednike, HRT ima snimatelje kakve treba tražiti svijećom, HRT ima odlične montažere i ona treba proizvoditi programe koji se mogu prodati. BBC živi na prodajama. Zašto mi ne bismo mogli prodavati? To je isto kao da kažete da, ne znam, hrvatski poduzetnik ne može prodavati NATO paktu šljemove. Može i prodaje ih, tako može HRT proizvoditi program koji se može prodavati, međutim za to trebaju talentirani, sposobni ljudi, vizionari i oni ljudi kojima će biti omogućeno da to rade. Međutim, kao što se pokazalo u ovih nekoliko posljednjih mjeseci, godinu i pol dana, kada govorimo o novoj upravi ili v.d. upravi, talent nije najbitniji, to se pokazalo iz više primjera. Zamislite da na komercijalnoj televiziji netko od urednika, glavni urednik ili ravnatelj te televizije kaže vlasniku da neće nešto ispuniti ili da radi nešto s čim se vlasnik ne slaže. Sjetite se samo povika iz dijela Kukuriku koalicije kada je HDZ bio na vlasti, kada se promijenio termin prijenosa sjednica Hrvatskoga sabora. Sada su sjednice Hrvatskoga sabora šutkom pale u četvrti program koji ima gledanost 1%, ako ima 1%. Druga stvar je ne znamo koliko ima gledanosti jer HRT ne obavještava svoje gledatelje koliko su gledane te emisije. Mi smo zapravo, HRT, uprava HRT-a je stjerala parlament u ilegalu. Gledatelji zovu, pišu, dobivam na desetke mailova zbog čega se sjednice Sabora prekidaju vijestima na četvrtom programu. Sada pazite, sjednice Hrvatskog sabora su se prenosile, važne teme i cijeli dan na drugom programu, sada kada HRT ima četiri programa, sada se ne mogu sjednice prenositi jer nema prostora, a u 8 sati navečer ili malo kasnije imate video stranice. Video stranice su bile poznate 80-ih godina, najprimitivniji oblik televizije su upravo video stranice. HRT na četvrtom programu upražnjava taj oblik. O tome se upozoravalo i na programskome vijeću. Na HRT-u postoji višak zaposlenih, oni koji su zaposleni po političkim vezama koji su bez talente, koji ne rade svoj posao, koji su povezani sa HRT-om samo platnom listom. Postoje redatelji koji nisu proizveli godinama nijedan film, a na velikim su plaćama, ne velikim koeficijentima na HRT-u. I na samome kraju, sasvim sigurno da gospodin Radman, Programsko vijeće, Nadzorni odbor koji se primio gotovo sizifovog posla uništavanja 20 godina HRT-a, negativne selekcije nema čarobni štapić, ne može kucnuti u drvo i napraviti preko noći gledanu ne treba biti najgledanija i poštovanu citiranu televiziju. Međutim sve ovo što se do sada napravilo je presporo i ne daje nadu da će se na HRT-u na Prisavlju baviti onim čim se treba kao što je rekao premijer, njemu su najbitnije financije, gledateljima je najbitniji program.
Prelazimo na replike, prvo poštovani Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Vukšić jedna od teza je bila, a ponovili ste je u vašoj raspravi da je program na HTV-u bez karaktera. Tako ste doslovce rekli i ponovili još. A poslije ste raspravljali o javnoj televiziji kao televiziji koja i nije nezavisna kakva bi trebala biti nego je pod političkom kontrolom nalogodavca. A bih samo dodao na vaše izlaganje da je televizija bez karaktera upravo kao i njegov nalogodavac. Zapravo je to dirigirana ili bolje rečeno s obzirom da se radi o televiziji teledirigirana transmisija mišljenja vlasti na HTV, a objasnit ću kasnije u svojoj raspravi o čemu se zapravo tu radi. Recimo serijal koji je snimljen Zločini komunizma se ne emitira, a umjesto tog serijala se emitira američki dokumentarac Rut 66, … /Govornik govori engleski./ … kako se to kaže. Kada će biti emitirano ono što je snimljeno i što postoji serijal? Doduše bile su 4 emisije, sada 3 navodno to nitko ne zna, ni programsko vijeće ni nadzorni odbor, a možda zna glavni ravnatelj. Ne znam.
Na repliku odgovara Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Grubišić, to da je program bez karaktera ja govorim na primjeru informativnog programa. HRT ima sve preduvjete, odlične urednike, odlične novinare, ima mrežu dopisnika koja jest okljaštrena ali o tome ćemo govoriti o ukidanju 11 dopisništava i o tzv. video novinarima koji sasvim sigurno da je jedna od većih pogrešaka HRT-a. Međutim pitanje je toga svaki urednik kada uređuje Dnevnik ima svoju koncepciju, svoje kriterije. Na HRT-u ne mogu reći da postoje crne liste, ali postoje bijele liste. Postoje liste onih ljudi koji su preferirani. To ne znači ako je neki događaj u privredi da će najrelevantnija osoba u privredi gostovati u dnevniku ili govoriti o bilo kojoj drugoj informativnoj emisiji ili da će ako se nešto na političkoj sceni dogodilo da će najrelevantniji toga dana političar ili onaj tko je to izazvao ili o kome se govori ili koga se napada da će on gostovati u Dnevniku. Deseto lice. Koliko puta sam ovdje u Hrvatskom saboru govorio, postoji čovjek koji je tri puta promijenio onu titulu ispred. Prvo je bio stranački strateg, nakon toga je bio analitičar, a radi u jednoj tvornici u upravi i HTV non-stop zato što je član jedne stranke, non-stop i na to sam upozorio. Urednike pismeno upozorio sam ovdje na odboru sam upozorio nismo dobili odgovor. Prema tome, ovo što ste govorili o Zločinima komunizma, rasprava je na sjednici Programskog vijeća provedena o tome. Jedni su se pitali jeli to cenzura, drugi su tvrdili da HRT što se slažem, dugo sam bio godina urednik, ima pravo jednostavno provjeriti činjenice ne cenzurirati, ima pravo na uredničku intervenciju ne na cenzuru. Ali ako to stoji kao što ste vi rekli mjesecima u bunkeru treba dati objašnjenje.
Nova replika, poštovani Jasen Mesić. Izvolite.
Poštovani kolega, slažem se sa većim dijelom vašeg izlaganje kojeg ste govorili. Posebno se slažem sa vama u onom dijelu vezano za informativni program i evo kao što je to Programsko vijeće i predsjednica Programskog vijeća konstatiraju da ne mogu utvrditi odgovornost pa i u našim raspravama pa i sa glavnim ravnateljem kada mu upravo na taj dio ukažete pozornost i sugerirate odgovor dolazi da su za to odgovorni urednici. Bez obzira što je ovaj novi zakon apostrofirao glavnog ravnatelja kao praktički odgovornu osobu na HRT-u pa na neki način odgovoran i za rad urednika jel ih je na neki način on postavio. Poštovani kolega, na prvom i drugom programu više nema niti jedne emisije gdje se određeni politički oponenti mogu u bilo kojoj temi razmijeniti mišljenja pred hrvatskom javnosti, govoriti o bilo kojem problemu od gospodarstva, znanosti, zdravlja ili bilo čega, ne postoji. Na trećem kanalu HRT-a koji inače ima dobrih emisija, nikada nije gostovao nitko iz opozicije. Kada na to ukažete onda dođe odgovor da je koncepcija trećeg kanala takva da ne gostuju političari. Ali onda gle čuda, odjedanput se u intervjuu sama sa novinarkom pojavi ministrica kulture gospođa Zlatar Violić. Prema tome taj princip vrijedi za neke, a za neke ne vrijedi. Prema tome, činjenica je da javna televizija i njen informativni dio ne ispunjava obaveze koje bi javan medijski servis trebao ispunjavati.
Na repliku odgovara Branko Vukšić.
Evo sada ću napraviti jedan grijeh. Pazite, kad ja se pozivam na Hloverku Novak-Srzić, bila su dobra vremena kad smo mi imali emisije poput "Otvoreno" u kojem su jednako gostovali i opozicija i vlast i oni koji nisu u Saboru i oni koji su bili relevantni na političkoj sceni, intelektualci, kada se iskrilo na HRT-u. Danas smo, kažu kad raspravljamo i o tome na sjednicama Programskog vijeća, rekli smo to smo stavili na 4. program. Pazite, gledanost je upitna 1. programa, a zamislite kakva je gledanost 4. programa. To da je HRT napravila sve da taj 4. program bude prvi program preko kojega se hrvatska javnost informira nitko ništa ne bi imao protiv, međutim ja tvrdim i dalje da je taj program gotovo u ilegali. Čak se ne zna izreklamirati na svojim stranicama pa neki članovi vijeća su u zabludi pa kažu dajte vi osigurajte da u tiskovinama se objavljuje i 4. program i 3. Novine objavljuju privatne što ćele objavljivati, prema tome oni nemaju obavezu, oni to rade zbog svojih čitatelja, a pošto znaju da 3. i 4. program nisu gledani, s tim da je 3. daleko bolji i ima svoju svrhu, 4. je program koji se traži. Nažalost, gaji se tendencija da treba ljude koji ima što kazati, a prije svega to su oni neovisni intelektualci, to su ljudi koji imaju što reći, treba maknuti od mikrofona, treba maknuti od kamera kako bi se lakše vladalo.
Nova replika, poštovani Zvonko Milas. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Vukšić, u jednom dijelu svog izlaganja rekli ste da gledanost za HRT-u nije bitna, da je ne bi trebalo niti ganjati niti dostizati. S ovim drugim dijelom mogu se složiti i slažem se s tim da je HRT servis koji svojim sadržajem mora biti dostupan svim kategorijama gledateljstva, dakle u svakom smislu. Međutim, to opet ne može značiti da gledanost nije bitna. Spominjete tu BBC, govorite o serijama koje su stvarane u bivšoj državi, koje doista jesu kultne, koje i danas gledamo, ali postavljam pitanje da one nisu tako dobre odnosno da nisu gledane da li bi bile reprizirane, da li bi ih danas imali priliku gledati. Govorite o informativnim emisijama, da su one bitne. Ali nisu li upravo informativne emisije, ako su dobre i gledane, da li gledanost jednostavno kriterij koji određuje da li je nešto dobro ili loše. Recimo film koji dobije 5-6 milijuna potpore, a gleda ga 200 ili 300 ljudi u kinima, da li znači da je to umjetnost koju velika većina ljudi ne razumije, ustvari tko je taj tko postavlja kriterije ako ne gledanost. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Branko Vukšić.
Kolega Milas, reći ću pogrešno ste me razumjeli. Ja sam rekao da gledanost nije najvažnija i da je HRT, pogledajte si stenogram, izgubila bitku gdje ne smije izgubiti a to je upravo u informativnom programu jer ima sve preduvjete da ima najbolji informativni program. Ima mrežu dopisništava, ima odlične novinare, ima odlične urednike, ima resurse. Koliko god su stare kamere, čuo sam da je glavni ravnatelj rekao da ima jedan od snimatelja natpis gore na kameri kupio Radman u ono vrijeme '80.-tih, krajem '80.-tih godina kameru, znači to su kamere koje su za muzeje i na tim kamerama oni znaju proizvesti odličan program. Prema tome, gledanost je važna ali nije najvažnija za javnu televiziju. Vi ne možete ako emitirate opernu seriju ili bilo što iz kulture, očekivati veliku gledanost. Normalno da BBC ima najveću gledanost, pa tamo su proizvedene Mućke, serija koja je poharala svijet. Kad ćemo mi proizvoditi takve serije, a za srednjoeuropski prostor smo proizvodili itekako relevantne serije, kada ćemo sada na HRT-u imat ćemo veliku gledanost u Hrvatskoj, a moći ćemo izvoziti. A druga stvar, nudile su se televizije Austrije, Mađarske, Češke, trebalo je po čini mi se vivegovom predlošku napraviti jednu seriju što je HRT propustila pa će sad raditi Slovenija, jednu dramsku seriju. Prema tome stvar je u tome hoće li se tražiti posao, hoće li se tražiti povezanost HRT-a sa ostalim radiotelevizijama srednje Europe ili Europe šire i hoćemo li proizvoditi kvalitetan dokumentarni program. Uostalom, znamo da se jedna serija emitira na itekako poznatom svjetskom kanalu, dokumentarna, dokumentarno-igrana serija našega gospodina Burića čini mi se. Prema tome mi imamo autora, mi imamo talentiranih ljudi, samo im treba dati priliku.
Jadranka Kosor, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolega Vukšiću, malo ste po mom mišljenju idealizirali hvaleći naravno kadar, sve one koji rade na HRT-u pa ste rekli da to ima apsolutno su najbolji novinari i druge ste spomenuli, ali ja spominjem novinare, u odnosu na druge televizije. Dakle i HRT po mom mišljenju ima odlične novinare, dobre novinare i loše novinare, kao što imaju i druge televizije. Dakle ima sjajnih i ima onih koji manje dobro rade. Međutim, ono što je problem o kojem ste i vi zapravo posredno govorili što po svemu sudeći HRT ima, kad govorimo o novinarima, najviše novinara. Međutim jedni rade puno, jedni malo, a ima i onih koji ne rade gotovo ništa. Dakle to je ono što jest jedan od problema o kojem bismo trebali vrlo otvoreno razgovarati. Što se tiče prijenosa, rasprava u Hrvatskome saboru i oko toga će biti i dalje puno prijepora. Meni se čini da neke rasprave bolje da se i ne prenose, s obzirom na kvalitetu, na razinu i na poruke koje se iz sabornice šalju. Dakle nije uvijek najvažnije da baš ljudi sve vide što ovdje govorimo, važno je da mi donosimo dobre zakone i važno je da šaljemo prave poruke u ovom trenutku koji je iznimno težak za Hrvatsku.
Odgovor na repliku, Branko Vukšić.
Pa mislim u tome se slažemo. Prvo nisam idealizirao, rekao sam da ima i loših novinara, loših redatelja koji ne rade, koji primaju plaću, koji su povezani sa Hrvatskom radiotelevizijom samo platnom listom. Ali gledajte, Hrvatska radiotelevizija je rasadnik kadrova Mislav Bago, Iva Gačić, Andrija Jarak, Ivana Petruš. Sve su to kadrovi Hrvatske radiotelevizije koji rade po drugim televizijama. To ne smijemo zanemariti. Sve je to odškolovala Hrvatska radiotelevizija, u njih je uložila i to je dobro. Oni su ostali na ovom prostoru, rade i to je sasvim normalno. I na Hrvatskoj radioteleviziji ima među mladim novinarima isto tako potencijala. Stvar je u tome kako tko vodi, tko su tih 7 glavnih urednika, prepoznaju li talente ili ne prepoznaju talente i jesu li pravi ljudi u emisijama, vode li pravi urednici dnevnike, odnosno vijesti ili vode oni dnevnik koji imaju najgori akcent u Europi i svijetu i koji uporno se stavljaju za voditelje itd. To je pomanjkanje kriterija. Zato sam rekao da je to televizija bez karaktera. A to ne znači, da imaju i loše novinare kao što imaju i druge komercijalne televizije loše novinare. Ali ja sam govorio da Hrvatska radiotelevizija ima potencijala kadrovskog, ima kadrovskog potencijala. Ali na žalost urednici su oni koji imaju bijele, crne liste i to je uvijek tako, uvijek. To nije sada. U prvom redu kad sam razgovarao sa novinarima na Hrvatskoj radioteleviziji. Kažu kod nas je problem autocenzura jer su nas učili da mora vlast biti ta koja je u prvim redovima. I sada neka glavni ravnatelj pogleda, neka analizira strukturu dnevnika, strukturu vijesti, način na koji se pristupa. Točno se vidi u dnevniku tko je ljevičar, tko je desničar, tko pripada ovima, tko pripada onima. To se na Hrvatskoj radioteleviziji ne smije osim u komentaru, komentar je dopustiv. Ali ne smije se vidjeti u strukturiranju vijesti i u načinu kako se razgovara sa pojedinim, kad kaže voditelj gostu koji je desničar vodi te ljevičar "Ne, neću vam dopustiti govoriti." I to je bilo na Hrvatskoj radioteleviziji.
Branko Hrg, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Vukšić, vi ste rekli da je Hrvatska radiotelevizija stjerala Parlament u ilegalu. Ja se s tim nikako ne slažem. Mislim da je Hrvatska televizija samo jedan od alata onih koji su izabrani većinom u ovom Saboru, koji su stjerali isti taj Sabor u ilegalu. Jer jasno je već svima danas da je vrlo teško govoriti o HTV-u kao javnoj televiziji. I vi ste sad to malo prije u odgovoru na repliku također potvrdili. Dakle, radi se definitivno o državnoj televiziji koja drži da tako kažemo štangu onima koji odlučuju, onima koji njome upravljaju.
Odgovor na repliku, Branko Vukšić.
Slažem se, dopunili ste moju misao, s tim da sam ja tu misao sto puta ponovio ovdje u Saboru da Hrvatski sabor je smokvin list, on jest u ilegali i on je pokriće samo, odluke se donose s one strane Markova trga. HRT ne bi učinio ono što je učinio da je netko iz vlasti rekao to ne možete činiti, jer ipak predstavljaju vlasnika. Da li je to jedanput prije dvije godine možda imam nešto malo manje je rekao jedan od ministara vi se borite za svoju sliku na ekranima, za pet minuta slave. Recite koji političar ne želi da njegove poruke stignu do svojih glasača? Ti političari lažu kad kažu da to nije važno. To je itekako važno. Važno je da ljudi znaju kako mi radimo u Parlamentu i tko se za što bori. I to je važno. To lažna skromnost ne pali čak ni kod glasača.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a vrijeme će podijeliti Jasen Mesić i Sunčana Glavak. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, poštovani ravnatelju, poštovana predsjednice Vijeća, Programskog vijeća, poštovani predsjedniče Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije, kolegice i kolege. Evo nakon silnih apela nas iz opozicije konačno imamo na dnevnom redu raspravu o Hrvatskoj radioteleviziji. U tu raspravu je objedinjeno pet razno raznih izvješća, jedno četiri do pet mišljenja hrvatske Vlade, tako da je zapravo jako teško i onima koji gledaju, a i onima koji prate vidjeti zapravo za koje vrijeme se koji komentari upućuju i vidjeti zapravo tko je za koje vrijeme odgovoran. Zašto je to tako? Vratimo se zakonu iz 2010. godine koji je počivao na političkom konsenzusu i dogovoru pozicije i opozicije u Hrvatskom saboru. To govorim više puta i ponavljam više puta zato što su oni reporteri bez granica isto tako to razmatrali kad su govorili o poboljšanju medijskih sloboda u Republici Hrvatskoj koji danas govore da medijske slobode padaju. Izvješće Programskog vijeća iz 2011. godine kada ga je vodila gospođa Nada Zgrablić-Rotar po mom mišljenju jednako je dobro kao i Programsko vijeće koje danas imamo za 2013. godinu. Nikad ju nitko nije pozvao da o tome kaže svoje mišljenje. U nadležno ministarstvo kada je promijenjena vlast nakon parlamentarnih izbora 2011. godine nije bila pozvana. U vrijeme, u to vrijeme namjerno je nadležno Ministarstvo kulture i većina u ovom Hrvatskom saboru su opstruirali popunjavanje Programskog vijeća jer nisu raspisivali natječaj što su po zakonu bili dužni. Isto tako su opstruirali popunjavanje Nadzornog odbora i to je istina i to vam mogu argumentirati gdje god hoćete i kad god hoćete. Nakon toga, nakon što se izazvala kriza u instituciji išlo se na izmjene i dopune zakona u sedmom mjesecu 2011. godine koji su dokinuli politički konsenzus i uspostavili vladavinu većine pa izvješća sad imamo međunarodnih organizacija kakve imamo. Te izmjene i dopune su donesene protiv mišljenja Europske komisije gdje je Europska komisija upozorila da će nove zakonske izmjene biti gore. Tada se prozivalo i upravo na HRT-u i ljude u programskom vijeću i nadzornom odboru. Podsjećam samo da je nadzornom odboru tad bio nedugo prije to i gospodin Orsat Miljenić, sadašnji ministar, prozivani su za kriminal, a gle čuda, dvoje ljudi, jedno dvoje odgovornih ljudi upravo za taj dio poslovanja HRT-a su čim je došla nova vlada unaprijeđeni pa je tako jedan postao ravnatelj Agencije za investicije a jedna gospođa danas vodi Hrvatsku gospodarsku komoru odnosno tamo je privremeno došla nakon poznate situacije s gospodinom Vidoševićem. Dakle, ono što su nas onda 2011., 2012.kada se išlo u izmjene i dopune zakona uvjeravali da su nekvalitetni ljudi i da su loše vodili televiziju, unaprijeđeni su kad je došla nova vlast. Nakon što je to promijenjeno do onda podsjećam da su eksplicite ljudi koji su danas vode Ministarstvo kulture bili protiv uvođenja trećeg kanala na HRT-u i protiv uvođenja četvrtog kanala. Mogu vam citirati izjave. Danas kada pogledate mišljenje Vlade upravo to hvale kao najveći pozitivni iskorak. To nije bilo nešto što je smislila nova uprava ili glavni ravnatelj. To je bila propisana zakonska obaveza. U 2011.godini tako je formiran prvi privremeni ugovor sa Vladom RH koja je potpisano na razdoblje od godinu dana zato što je bilo u godini pred izbore i nije se time željelo ostavljati teret nekom koji dolazi. I stvarno zaista kada krajem 2012.godine bude izglasan glavni ravnatelj stvarno se desi određeni zietnot i bilo je stani pani na koji način pripremiti novi petogodišnji ugovor s Vladom RH kako bi se obranilo pravo na pristojbu HRT-u. Je li jedino taj ugovor daje šansu HRT-u da ubire pristojbe jer se radi o državnoj potpori za koju za uzvrat HRT treba proizvesti određeni provedbeni dio programa. Zato je tužno da je u prvom naletu smijenjeno 40 ljudi bez ikakvog objašnjenja, zato je tužno da danas u izvješću programskog vijeća kada kažemo da se ne može utvrditi odgovornost pojedinih urednika a ima ih nikad više, zato je tužno danas na HRT-i da se pojedinim urednicima i novinarima dižu koeficijenti pa onda imamo interne peticije koje nastoje to zaustaviti, kojim urednicima, kojim novinarima, po kojim kriterijima. Po kriteriju poslušnosti. Zato je tužno kad se ukidaju dopisništva i onda se nanovo raspisuju natječaji da se izaberu novi novinari na terenu, po čijem nahođenju, po kojim kriterijima. Zato je tužno što izvješće programskog vijeća moramo vidjeti da nisu mogli dobiti podatke mada su njih pismeno tražili, zato je tužno da vidimo da nisu ispunjavane produkcijske obaveze prema dramskom programu, prema hrvatskom audiovizualnom centru i postavljamo pitanje ima li još takvih obaveza koje se ne ispunjavaju. Zato je tužno da se ukidalo mjerenje gledanosti pa je onda nakon šest mjeseci je bilo vraćeno mjerenje gledanosti koji je jedan relevantni pokazatelj da li program javne televizije, radio televizije ide u pravom smjeru. Zato je tužno što smo informativnom programu morali gledati i privatiziranje javnog servisa gospodine ravnatelju kada su uslijedile optužbe vijeća za sukob interesa pa se onda informativni program HRT-a koristio za izjave za ili protiv. Dal to netko drugi u Hrvatskom saboru pa ili okolo u hrvatskom društvu ima tu privilegiju, mislimo da ne. Zato je tužno znati da je u početku 2013.se dižu krediti od više stotina milijuna, zašto? Koji su trebali biti iskorišteni vjerojatno za opremu koja je prema planu i programu bila planirana u petom i šestom mjesecu 2013.godine. Da li je to učinjeno ili nije? Ono što je najveći problem od svega je da i danas urednička struktura nimalo ne snosi odgovornost za ovo što radi na HRT-u. Kako je moguće gospodine ravnatelju da urednici koje ste vi postavili i koji odgovaraju jedino vama i s kojima jedino vi možete i trebate razgovarati a ne nitko od nas ne procijene da trebaju izvijestiti iz Sabora kad kompletna opozicija traži saborsku stanku upravo vezano za HRT. Kakav je to javni servis koji može u informativnom programu naći vremena da glavni ravnatelj kaže da li je ili nije u određenom sukobu interesa a ne može izvijestiti iz Hrvatskog sabora kad to traži kompletna opozicija. Di su tu kriteriji i ravnopravnost svih prema javnom medijskom servisu. Ne moramo onda se čuditi poštovane kolegice i kolege ovo što je uvaženi kolega Vukšić rekao da je državna radiotelevizija HRT. Pazite ne govori se o javnim medijskim servisima, nego državno radio televizija HRT na udaru kritika zbog nedostatka neovisnosti nakon provedbenih reformi pod Vladom lijevoga centra premijera Zorana Milanovića uzgred budi rečeno ne zanima ga program pa ga vjerojatno ne zanima niti ovo izvješće, ne zanima ga vjerojatno ni pad gledanosti, ne zanimaju ga vjerojatno ni deseci poziva novinarki i novinara sa HRT-a koji traže bukvalnu zaštitu. Da li zbog toga što se njihove emisije skidaju s programa, da li zbog toga što su ostali bez posla, kao u svim dopisništvima, ili zbog toga što se njihova riječ i rad ne uvažava.S obzirom da u Hrvatskom saboru nam se može desiti da izvješće o poslovanju za 2013. godinu raspravljamo tamo negdje 2016., želimo upozoriti unaprijed i upozoravamo unaprijed. Poštovani gospodin ravnatelj je 31.11. izvijestio da u 2013. godini je ostvareno preko 90 milijuna kuna pozitive. Pozivamo financijski nadzor u HRT jer ako je to točno onda sukladno Zakonu o ispunjavanju financijskih obaveza moralo je biti izvršeno plaćanje u roku od 30 dana, osim ako to nije posebno ugovoreno ugovorom, onda u roku 60 dana. Ako je na 31.11.2013. HRT kao što je to izvijestio gospodin ravnatelj u plusu od 90 milijuna, tražimo da financijski nadzor utvrdi da li se ispunjavaju sve financijske obaveze u roku od 30 dana kako to propisuju zakoni u članku 12. i članku 86c zbog toga što vrlo lako postoji mogućnost da o ovome ćemo moći raspravljati tek 2016. godine. Hvala lijepa.
Nisam vas htjela prekinuti, ali vi uopće niste o izvješćima koja su na dnevnom redu raspravljali.
Gospodine glavni ravnatelju, gospođo predsjednice Programskog vijeća, gospodine predsjedniče Nadzornog odbora, govoreći o izvješćima koja su pred nama, nekoliko stvari. Dakle financijska konsolidacija HRT-a, financijskog konsolidacijom je popravljen tijek novca za 190 milijuna kuna, smanjen je rok plaćanja sa 120 na 34 dana prema dobavljačima, smanjena je vanjska suradnja za 400 vanjskih suradnika, zaustavljen je tada pad gledanosti i isplatilo se oko 150 milijuna kuna poreznih potraživanja. Ono što svi mi jasno moramo reći, što zna čitava hrvatska javnost, kolegice i kolege, HRT najveći je korisnih državnih potpora u RH s milijardu 300 milijuna kuna godišnje od pristojbe. Preko 95% građana RH mora plaćati pristojbu HRT-u. Zamislite koliki je to novac kada bismo usporedili sa bilo kojim drugim segmentom našeg društva, da ne govorimo o poljoprivredi, da ne govorim o brojnim umirovljenicima, da ne govorim o preko 380 tisuća nezaposlenih. Kako zapravo štedi HRT? Kažu, 25 urednika u posljednje vrijeme dobilo je povišice, plaće su skočile i do 18 tisuća kuna. Za usluge čišćenja HRT u 9 mjeseci prošle godine potrošio je 4 milijuna 800 tisuća kuna ili će ih realizirati. Za tjelesnu zaštitu jer očito ih je trebalo od nekog štititi milijun 800 tisuća kuna. Mislim i oni daleko od Vlade, nabavili su i oni nova vozila kao i Vlada RH pa se nadam da ćemo dobiti objašnjenje zašto je kupljen monovolumen više klase za gotovo 3 milijuna kuna ili operativni leasing karavan vozilo srednje klase za 4 milijuna 300 tisuća kuna. Jednako tako zašto je plaćeno 2 milijuna 200 tisuća kuna agenciji koja je provela usluge za privremeno zapošljavanje? I na kraju oko ovih brojaka u kojima ćemo se pomalo i izgubiti, gotovo 260 milijuna kreditnih zaduženja. Jesu li ove brojke, primjerice za čišćenje ili Agencija za zapošljavanje novih ljudi ipak mogle biti preusmjerene u ono o čemu smo već govorili? A to je, kao što kaže ravnatelj, nije to ukidanje, to je restrukturiranje ili racionalizacija dopisništva u RH ili dopisništva u Sarajevu i Mostaru. Kada govorimo o kvaliteti javnog servisa, kvaliteta javnog servisa, kolega Vukšić je ranije rekao, nije bitna samo gledanost, bitan je informativni program pa kada govorimo o informativnom programu, dakle možemo reći o nekakvom prime time-u, HTV je treći prema posljednjim istraživanjima relevantnim u 2013. godini. Nova Tv, RTL pa HTV prvi program, prime time, dakle informativa. HTV je prestao biti citiran i vjerujem da su najžalosniji zbog toga svi oni kvalitetni kadrovi i novinari koji postoje na HRT-u. Ukinute su brojne emisije, nedopustivo je da vi na HRT-u više ne možete čuti kvalitetan politički dijalog, što ne možete čuti dvosmjernu komunikaciju, sučeljavanje drugačijih, drugih mišljenja, ne, samo jednosmjerna, ukinute su sve takve emisije. Što se tiče gledanosti ili što se tiče gostovanja, reći ću vam nekoliko podataka. Prošle godine u 10 mjeseci od 49 gostovanja, 38 gostovanja bilo je gostiju iz Kukuriku koalicije, 6 nezavisnih apolitičnih, 2 iz HDZ-a i to predsjednik. Treći dnevnik od srpnja do listopada Kukuriku 19 gostovanja, HDZ 3, ostali 67. Je li to omjer zastupljenosti političkih stranaka u RH? Je li to ono što mora biti javni servis? Što mora raditi po zakonu u krajnjem slučaju? Javna televizija u europskim zemljama je brend, kod nas HRT je financiran javnim novcem i još jednom kažem, 95% građana plaća pristojbu i u vrhu je javnih servisa u Europi s najvećim udjelom plaćanja, a vjerojatno s najmanjom mogućnošću da se govori i o politici, o politici koja obično utječe na sve što se događa u našoj zemlji na život svakog našeg građana. Nitko ne spominje Hrvatski radio, kolegice i kolege, naravno televizija je najmoćniji medij još uvije, međutim Hrvatski radio je objektivan, brz i na visokoj profesionalnoj razini i nije uredu što nitko ne govori o Hrvatskom radiju. Radio je nešto što je s nama i u automobilu, nešto što možemo čuti kada trebamo trenutnu informaciju za razliku od HTV-a. I u ime kluba HDZ-a želim pohvaliti novinare koji objektivno rade svoj posao i trude se zadržati dvosmjernu komunikaciju iako mislim da će im to biti sve teže. HRT je sve manje gledan s izrazitom tendencijom smanjenja kvalitete programa, očitim upravljačkim problemima i HRT ima krizu identiteta. Ono sve što se događalo na javnoj televiziji u posljednje vrijeme seks skandali, smjene, nadziranje, mobing, praćenje SMS-ova, interna komuniciranja tko s kime komunicira putem maila, mobing, sukob interesa to je kontekst nažalost o kojem se najčešće govori kada govorimo o HRT-u. Zbog svega ovoga i brojnih problema vidjet ćemo može li se koncepcija promijeniti. Zakon koji je donijela vladajuća koalicija ravnatelju je dao takve ovlasti. Što će on s njima? Vidjet ćemo. I ne znam zašto već ne možemo raspravljati i o izvješću za 2013.godinu. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Sat i pol smo razgovarali kako ćemo raspraviti pet izvješća, a sada ne raspravljamo o nijednom od njih. I vi kolegice ste raspravljali o 2013.godini. ali ajmo mi na replike. Najprije na izlaganje kolege Mesića. Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite, repliku.
Kolega Mesiću, u svom uvodnom govoru rekli ste, djelomično bih se mogla složiti, da kakvi komentari se daju na ovu temu po izvješćima ovisi o kojem vremenu govorimo i s koje strane. I to je sasvim točno. Ako se prisjetimo i mislim da ne treba i zaboraviti i devedesete godine i to sam jednom rekla i ponovit ću kada je uništavana industrija sada se ponovo o tome govori, kada je HRT u to vrijeme pozvala radnike i svi su pljeskali kada se rušila jedna tvornica, a za to isto vrijeme u to vrijeme HRT je postao jedina teška industrija. Prošlo je dosta vremena, vi kažete da reporteri odnosno novinari bez granica, bilježe zabrinjavajuću situaciju slobode medija u Hrvatskoj što svakako takvim izvješćem ne možemo u cijelosti biti zadovoljni jer tamo stoji ali netočno ste prikazali jer za prošlu godinu za ovu godinu to se stanje poboljšalo za 4 indeksna poena u odnosu na nekoliko godina ranije. Ali kada govorimo o slobodi medija, što se svakako onda tiče i same HRT-a, treba u svakom slučaju istaknuti da puno ovisi o tome koliko je njihova sloboda u donosu pa i na urednike, a da ne govorimo i na vlasnike kada govorimo o nekim drugim medijima o čemu ste vi također govorili odnosno spomenuli. A u tom smislu čini mi se da će biti najvažnije u ovom teškom poslu kojeg ima današnje vodstvo donijeti prije svega sistematizaciju i da ljudi novinari kojih ima daleko manje nego možda urednika, njih nedostaje za razliku od urednika, budu približno jednako plaćeni za jednako određeni posao.
Odgovor na repliku Jasen Mesić.
Što bi rekla uvažena potpredsjednica Sabora, ne raspravljamo o ovim izvještajima nego upozoravamo unaprijed, a vi govorite o devedesetim godinama. To je nešto što smo 2010.godine kada smo zajednički donosili zakon u ovom Visokom domu vjerujem ipak prerasli. Mi smo ovdje učinili nekoliko koraka nazad. Šteta, velika šteta. Ako ne vjerujete nama iz opozicije, onda ću vam ponovno predočiti dopis Europske komisije koji se jasno očitovalo o izmjenama i dopunama zakona gdje ih je proglasila puno gorim i da su u smislu demokracije i pravne slobode na javnom medijskom servisu puno gori i ponovno pročitajte onaj dio koji definitivno govori o ovome. Ne treba biti opterećen prošlošću, treba gledati u budućnost i nastojati u budućnosti napraviti čim je moguće bolje. Ovo što vi govorite branite nešto što je neobranjivo što ne vjerujete samo i pa ste u stanju zapravo optužiti reportere bez granica da valjda prepisuju ono što im govori HDZ ili druge kolegice i kolege iz opozicije. A oni govore vrlo jasno da se radi o političkoj kontroli nad programom na državnoj HRT-u i to nakon reformi koje je provela vlada Zorana Milanovića.
Branko Vukšić, replika.
Uvaženi kolega Mesić, kada smo raspravljali o izmjenama i dopunama Zakona o HRT-u tu smo se složili. Taj zakon je nekoliko koraka unatrag. Nisam se slagao ni s onim zakonom koji ste vi donijeli, bio je kompliciran, ali je bio bolji. Ruku na srce, bio je puno bolji od ovog. Ovaj zakon je loš po tome što ima samo jednu zapovjednu liniju, sve ovlasti ima glavni ravnatelj. Mi smo predlagali podsjetit ću vas, nadzorni odbor je biran u Hrvatskome saboru, nadzorni odbor bira ravnatelja, programsko vijeće je birano u Saboru i programsko vijeće bira urednike. I daleko veći kamo li sreće da je ovo programsko vijeće bralo urednike bili bi daleko kompetentniji ljudi izabrani na urednička mjesta. Međutim ne treba zaboraviti, ja sam bio taj i Hrvatski laburisti su bili ti koji su tražili promjene na HRT-u jer se prije toga radilo loše po našem mišljenju. Gospodin Novinić nije radio dobro kao što ne radi ni sada u ovoj agenciji u koju je otišao, radio loše. Radila je loše ona uprava, v.d.-ova je bilo dovoljno, međutim mi nismo zadovoljni ni danas pa to jasno kažem da nismo zadovoljni. Ali nemoj idealizirat ono što je bilo prije. Da, Hrvatski radio, nažalost na Hrvatskom radiju se isto tako ako čitate izvješća koja je Programsko vijeće dalo jako puno primjedbi na Hrvatsku radio upravu zbog toga što se ukidaju emisije koje se ne smiju. Recimo ukida se …, ukidaju se neke emisije koje se nisu smjele dirnuti jer su došli nadobudni. I ne slažem se s vašom kolegicom, malo zlokoristim, na Hrvatskom radiju su se dogodile neke negativne promjene, bilo je dobro a napravilo se loše. I Hrvatski radio je daleko, daleko iznad u profesionalnosti iznad HRT-a još uvijek, ali dira se u svetinju koju se ne bi smjelo dirati.
Odgovor na repliku, Jasen Mesić.
Slažem se uvaženi kolega ovo vezao za Hrvatski radio, neće dugo kolega nažalost. Kao što ste spomenuli, ukidaju se emisije koje se ne smiju ukidati, dešavaju se stvari da se recimo objedinjavaju pod jednom osobom koja je za to odgovorna dramski program na radiju i dramski program na televiziji, bojimo se da ćemo izgubiti tako jedan i drugi kao što je već upozorilo Programsko vijeće kad govori da obaveze prema proizvodnji dramskog programa nisu ispunjene. Poštovani kolega, tvrdim da je zakon iz 2010. bio značajan iskorak prema poboljšanju stanja. Naravno da sve nije bilo idealno, ali postojala je određena platforma na kojoj se to moglo graditi i kako se dalje moglo baviti sa HRT-om. U ovoj situaciji kada se ukidaju emisije da više nikoga ne morate pitati, kad tu radimo stanke u Hrvatskom saboru, protestiramo zbog takvih stvari, a nitko o tome ne izvijesti niti jedne jedine rečenice, onda je to stanje kudikamo koraka više nazad nego ovo. A što se tiče ovoga što vam sad govorim, pa vi sami kolega ste nažalost zato što ste imali vjeru došli u situaciju da se morate ispričavati na koji način ste glasali pred hrvatskom javnošću na koji način ste glasali. Ja vjerujem ako prođe još neko vrijeme da ćete doći i po pitanju zakona iz 2010. na pozicije koje zastupa HDZ.
Marin Jurjević, replika.
Kolega Mesiću, vidim da stalno govorite o tome kako se javnost nije obavijestila o stankama. Kad bi prenosili stanke HDZ-a HRT bi ustvari cijeli dan prenosio praznu dvoranu. Toliko stanki bi pa vi ne date radit od tih stanki to je čudo jedno. Vi ste stranka stanki, ne znam ni ja kako bi. Što se tiče ovih novinara bez granica koje stalno spominjete… … [[Upadica se ne razumije.]] Reportera bez granica, evo tu piše novinara ali nek su reporteri bez granica ili novinari. Gledajte, tu lijepo piše da je Hrvatska prije nekoliko godina bila na 68. mjestu, a sada je na 64. Vidite, to se zove napredak za četiri mjesta, to nije teško shvatiti i nisu to strašne brojke. Drugo, tu se radi o svim medijima, dakle tu su i tiskani mediji i normalno inter, a tiskani mediji su 95% privatni u Hrvatskoj. Što se tiče televizija ima ih puno više nego šta je samo to HRT, internetski portali itd. Dakle oni govore o ukupnoj situaciji. I ja bih rekao, mi se ovdje svađamo tko kontrolira medije, pa ljudi moji ne kontroliramo ih ni mi ni vi nego mediji kontroliraju nas. Pa zar vam to nije jasno? Sad govorimo o sveukupnosti medija, a ne o HRT-u. Pa dok se mi tu svađamo oni kontroliraju nas, to vam je istina. To vam je istina koja postoji u našoj dragoj i lijepoj državi. Ja sam bio član vijeća HRT-a vidite '95. pa dalje i dobro znam kako je to izgledalo, nemojte mi govorit o državnoj televiziji molim vas. Državna televizija je bila roža fjori prema onome šta je to tada bila, a o HRT-u bit će vremena govoriti, pa dajte recite nešto da History Chanel prenosi, daje ustvari seriju Hrvatski kraljevi, da je to HRT snimio, da su bile dvije izvanredne igrano-dokumentarne serije o Smoji i Tijardoviću pa makar ih netko smatra ljevičarima.
Hvala lijepa. Hvala. Odgovor na repliku, Jasen Mesić.
Najviše govorimo o HRT-u jer dobiva preko milijardu kuna novca poreznih obveznika. Kad bude ovo tema što ste spomenuli vi vezano za druge medije, pitanje vlasništva njima i ostalo slažem se da će tu biti materijala za raspravu. Mediji ne gospodare našim vremenom u HDZ-u, možda vašim u Kukuriku koaliciji. Naime, zbog toga što ste zauzeli 90% vremena na javnom medijskom servisu pa vam je lijepo kolegica Glavak rekla i citirala da od 46 gostovanja u prvih 10 mjeseci 30 je bilo iz Kukuriku koalicije. Tako da vjerujem da u tom smislu mediji gospodare vama jer jednostavno ne možete stići popuniti sav medijski prostor gdje vas ljudi na to zovu. To je broj 1. Broj 2, što se tiče ovog rasta za mjesta, poštovani kolega ovo što ste vi rekli je točno, ali se odnosi na razdoblje od prije 2010. godine. Zakon od 2010. godine je bio ključan i za svoje poglavlje vezano za pristupanje Europskoj uniji i ocijenjen je kao izuzetno pozitivan iskorak što postoji kompletna dokumentacija Europske komisije. Prema tome, bili smo tamo gdje ste vi rekli na 68., nakon toga smo skočili a sad smo opet pali. U tome je problem kolega. Bilo bi dobro da idemo stalno prema naprijed, a ne da idemo unaprijed pa da padamo nazad.
Damir Rimac, replika.
Poštovani kolega Mesić, ja mislim da je demokratsko pravo svakog pojedinca da kritizira pa tako pogotovo pojedinca koji je u opoziciji. Dakle pokušao sam u vašoj raspravi stavljat nekakve natuknice na koje ću pokušati odgovoriti. Dakle vaš nastup je po mom skromnom sudu bio vrlo elokventan, vrlo teatralan kakav ste imali i na jučerašnjoj sjednici saborskog Odbora za medije i informiranje. No, dobrim dijelom bez uporišta. Postavili ste pitanje da je glavni ravnatelj Hrvatske radiotelevizije smanjio broj uposlenih ili smijenio ih 40 bez nekakvog obrazloženja, četrdesetak. Obrazloženje je proces restrukturiranja. Ne mogu se oteti dojmu da se i na jučerašnjoj sjednici Odbora jednostavno pokušali usmjeriti raspravu kolegice predsjednice Programskog vijeća kao da nešto toliko ne štima. Dakle, zapisao sam, gospođa Obuljan je jučer rekla da je formirana, ispravite me možda sam krivo shvatio, da je formirana i radna grupa između Ravnateljstva i Programskog vijeća koja zapravo pokušava riješiti nedoumice koje postoje. Dakle, to je prvi korak ka uklanjanju one hajmo je tako nazvati nekomunikacije koja je uvjetno rečeno u početku postojala. Spomenuli ste kriterije i što bi Hrvatska radiotelevizija trebala prenositi. Kolega Mesiću nemojte se baviti uređivačkom politikom i kao zastupnik ako ste to radili kao ministar kulture. S druge strane, odgovorite mi na pitanje koliki je vaš doprinos i da li se vi osjećate dijelom krivim za krizu upravljanja, krizu nadzora i općenito krizu rada Hrvatske radiotelevizije koja je zatečena i isto tako u Izvješću smo dobili podatak od 29 milijuna kuna dubioze.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Jasen Mesić.
Kolega ovaj gubitak odnosi se na 2012. godinu. Rekao sam koga smatram odgovornim. Apsolutno se smatram jednim dijelom odgovoran za situaciju 2011. godine. Apeliram na ovaj Visoki dom da o tome raspravljamo već godinu i pol. Postavite mi koje god hoćete pitanje. Što se tiče predsjednice Programskog vijeća da ju malo bolje poznate znali bi da se na nju ne može utjecati, niti da mi je to ikad palo na pamet i zbog toga je predložena na mjesto koje je i to se iz kvalitete izvješća i vidi poštovani kolega. Što se tiče teatra. Kad smo raspravljali o izmjenama i dopunama Zakona o kazalištima bilo bi mi draže da ste onda replicirali na ovakav način. Kolega, ovo mu je možda postajao ovdje teatar ali prije svega drama i tragedija što nam se dešava. A kažem vam ovaj dio što sam smatrao di sam bio odgovoran. Što se tiče ovog gubitka odnosi se na 2012. godinu, pa to pitanje molim vas lijepo proslijedite ministrici kulture gospođi Zlatar Violić koje danas ovdje nema bez obzira što je premijer Zoran Milanović potpisao, potpisao u mišljenju Vladi da će nazočiti prilikom ove rasprave. Nadam se da sam vam odgovorio na dio replike.
Zvonko Milas, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega Mesić, vi ste u svom izlaganju osvrnuli se na zakon donesen 2010. godine, odnosno govorimo o Izvješću za 2011. o kojem ovdje skoro nitko ne govori. A i čemu, to je bilo pa već smo i zaboravili kada i to je postalo mrtvo slovo na papiru. I danas se prepucavamo što je bilo, odnosno što je. A ja ću samo podsjetiti u vrijeme donošenja zakona 2012. za koje je Europska komisija čuli smo od predlagatelja rekla da je samo malo lošije od tada postojećeg zakona. Uopće nismo našli za shodno upravo Izvješće 2012. poslušati, nismo imali za shodno vidjeti poslovanje, nego smo paušalnim ocjenama govorili u to vrijeme o močvari, ne znam o financijskim dubiozama za koje sam između ostalog što mislim da je korektno našao u Izvješću o poslovanju da je u stvari priča koja je stvarna od 2002. do 2008. recimo porezni dug. I nije mi jasno da li ćemo sutra kad budemo donosili eventualno opet neki novi zakon o izvješću koje … [[Govornik se ne razumije.]] tom zakonu govoriti ne znam tri, četiri ili pet godina nakon toga. Dakle, stvara se dojam da onaj tko dolazi na vlast HRT gleda jednostavno kao svoj plijen, kao produženu ruku kojom će moći ne znam korigirati, upravljati. To jednostavno mislim da nije dobro. I mislim da bez obzira koliko pričali o jednima ili drugima, koji jesu vodili odnosno koji vode televiziju da mi ovdje kao Hrvatski sabor moramo prije svega biti ti koji će tražiti izvješća i koji će prema izvješćima, odnosno prema poslovanju i svemu onom što se događa donositi nekakve procjene i sudove. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, Jasen Mesić.
Poštovani kolega, slažem se s ovim što ste replicirali. Na kraju krajeva i vi ste sudjelovali u radu tijela na Hrvatskoj radioteleviziji i dobro vam je ta problematika poznata. Dobro je poznato recimo reći da i sadašnji ministar Orsat Miljenić isto tako sudjelovao u radu Nadzornog odbora neko vrijeme. Prema tome, stvarno se trudilo da se u tim tijelima ispoštivaju predstavnici različitog segmenta hrvatskog društva, različitih političkih rakursa i stvarno se željelo s idejom krenuti u dobrom pravcu kako bi se smanjila dugovanja koja su nastala kad su nastala što ste vi točno spomenuli. I kako bi se na bazi nekog političkog konsenzusa konačno krenula ta institucija jačati i razvijati. Međutim, to je sve naprasno prekinuto, pa čak nitko niti predstavnike Programskog vijeća koje je onda vodila gospođa Zgrablić-Rotar, pa niti predstavnike Nadzornog odbora nije našao za shodno priupitati, pozvati na razgovor da se ta izvješća izanaliziraju i da to bude platforma za neke nove izmjene i dopune zakona. Nego se kršio zakon od strane nadležnog ministarstva i od strane većine u Saboru jer se tijela nisu popunjavala namjerno da bi se izazvala kriza i da bi se reklo gledajte ovakav sustav ne može funkcionirati i zbog toga smo prisiljeni ići na izmjene i dopune zakona kako bi većinom, ne dvotrećinskom kao što su to neke kolegice i kolege predlagali nego običnom većinom izglasali glavnog ravnatelja kojem su praktički date sve ovlasti. To je problem kolege što nam ta Izvješća ne samo da ih nismo dobili, nego nitko ni one ljude koji su sastavljali nije pozvao na jedan suvisli razgovor i procijenio da li imaju pravo ili nemaju pravo.
Krešimir Bubalo replika.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Mesiću, pomislio sam kad ste počeli raspravljati o izvješću HRT-a da ćete i pohvaliti razdoblje posebno za ovaj koji se odnosi za nadzor, za razdoblje od 21.veljače 2011.do svibnja 2012.jer ono se odnosi upravo na razdoblje iz vremena HDZ-a ne plaćanje PDV-a doprinose itd., glavnica 44 milijuna kuna, kamata 77, ukupno je moralo se knjižiti 121 milijun kuna gubitka no razdvojio bih vaše izlaganje na dva dijela. Prvo je ovo financijsko o kojem se ima šta reći i sigurno su velike dubioze a drugo je ono programsko. U drugom čak bi se i složio djelom s vašom raspravom da je programski dio pod političkom kontrolom. To najbolje mi vidimo iz Slavonije i Baranje kad vidimo bivšeg SDP-ovca sad Hrvatskog laburistu a u potpisu je dolje neovisni analitičar Jaroslav Pecnik koji je ovih dana nakon referenduma govorio o puzajućem fašizmu u RH, da je Hrvatska mala i neugledna i zatucana nacija. Onda su to pitanja koja treba otvoriti u Hrvatskom saboru, da li jedna takva osoba može biti neovisni analitičar u potpisu koji je itekako ovisni analitičar jer znamo da je bio član SDP-a, danas Laburista. Prema tome takvi neovisni analitičari u ovom programskom djelu nisu sigurno neovisni.
Odgovor na repliku Jasen Mesić.
Poštovani kolega, razdvojio bih vašu repliku na dva djela, jedan dio s kojim se apsolutno slažem da jednostavno se po ne znam kojem ključu i kako pozivaju pojedini gosti na HRT-u i na to smo upozoravali i nekoliko puta i na ovaj drugi dio gdje vam je vrlo jasno naznačeno da su ti dugovi o kojima govorite nastali u 7 ili 8 godina prije toga. Pa je to čak i glavni ravnatelj u svom izlaganju rekao i to nije jednostavan problem i on stvarno traži i restrukturiranje i veliki napor. Zašto sam te neke cifre spomenuo danas u govoru je upravo to da danas upozorimo šta bi se eventualno moglo dešavati sljedeće godine ili dvije godine iza da preveniramo stvaranje novih dugova, da budemo dosljedni i ispravni u knjiženju troškova, da se fakture prema dobavljačima ili prema uslugama plaćaju u roku od 30 dana i da se jasno iskazuju podaci o poslovanju i da se jasno navede zašto je dignut recimo kredit od 120 milijuna kuna u koju svrhu i do kada je on trebao biti utrošen. To će sigurno glavni ravnatelj ili prilikom rasprave za 2013 reći ili predsjednik nadzornog odbora koji bi o tome trebao biti itekako dobro upoznat. Dakle, čak smo više na neki način digli i ruke rasprave oko programa jer znam da nas neće poslušati, znam da će nas se i dalje ignorirati kao opoziciju jer ako tako ne bude bit će opozvani, bit će opozvani, smijenit će ih, postavit će nekog drugog koji će nas jednako tako ignorirati a to je problem.
Još ćemo saslušati replike na izlaganje kolegice Sunčane Glavak. Ante Kulušić izvolite.
Kolegice Glavak, govorili ste o povećanju plaća, o čišćenju, o novim vozilima o tri milijuna kuna za jedno vozilo, o kvaliteti političkog dijaloga, o zastupljenosti, i govorili ste da je u europskim zemljama javna televizija brend. Šta je kod nas? Kod nas sve je a nije javna televizija. Mislim da bi bio interes svih nas ovdje koji sjedimo i svih nas koji se bavimo politikom da javna televizija bude objektivna prema svima nama ali ovo što je kolega Mesić rekao ne može biti javno iz razloga jer će onaj tko je vodi biti smijenjen ukoliko ne sluša gazdu. A reći ću samo jedan primjer iz vlastitog iskustva kad te pozovu na televiziju onda sat vremena prije dnevnika kaže snimi to pet minuta i onda tih pet minuta izreže što ih je volja i onda ispada da te zvalo da govoriš o morskim ribama a tamo oni snime, izvuku kao da si govorio o riječnim ribama, to je jadno, tužno i žalosno i točno se zna kako i zbog čega se to tako radi. Al nama bi trebalo biti svima interes da to nije tako, da svi budemo jednako zastupljeni, da svi možemo kazati što mislimo i da milijarda kuna koja ide za Hrvatsku televiziju svake godine da ne ide uludo, a ovako nažalost ide u ludo.
Odgovor na repliku, Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa kolega Kulušić, vi ste očito jedan od onih sretnika koje je zvalo na HRT. Pa valjda morate biti zbog te činjenice eto zadovoljni jer eto došli ste do HRT-a. Međutim, ovo što ste rekli niste jedini doživjeli i mislim da je to vrlo opasno što se događa. Dakle, nedopustivo da se zovu gosti, da se napravi razgovor s njima i da se nakon toga prekroji onako kako nekom novinaru odgovora. Mislim da bismo ukoliko se tako nešto još ponovi a i pozivam eto ovdje i predsjednicu Programskog vijeća ukoliko se uopće takve stvari da je to apsolutno kršenje novinarskog kodeksa svih etičkih načela i mislim da bi bilo dobro da se i glavni ravnatelj ukoliko nije upoznat s time upozna s time. Jednostavno to je presedan, netko je govorio o autocenzuri čini mi se kolega Vukšić da li je doista moguće da li novinari ili urednici koji imaju priliku uređivati središnju informativnu emisiju ili treći dnevnik, dakle informativni program oko kojeg se najčešće lome koplja kada spominjemo hrvatsku televiziju su do te mjere skloni autocenzuri. To je nedopustivo da vas netko iskroji onako kako njemu odgovara. Moj prijedlog je kolega Kulušiću da više ne idete na snimanje nego da pristanete samo ako vas budu zvali na gostovanje uživo jer je to jedino relevantno što se tamo možete izboriti da se čuje ono što se doista i htjeli reći. Hvala lijepo.
Damir Rimac replika.
Kolegice Glavak, u svojoj raspravi ste upozorili na rastrošnost na HRT-u i to ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Vrlo je interesantno da predstavnica HDZ-a upozorava na rastrošnost ispred stranke koja je opljačkala ovu državu, to je vrlo interesantna činjenica i mislim da ju treba opetovat nekoliko stotina puta u ovom Visokom domu da javnost to shvati. Također spomenuli ste krizu identiteta HRT-a, kvalitetan politički dijalog, nitko se do sada nije u svojoj raspravi, niti vi niti kolega Mesić, ali vama repliciram, dotaknuo dubioze od 29 milijuna kuna koja nije nastala u jednoj godini dana. Taj projekt uvlačenja u dubiozu HRT-a traje nekoliko godina. Imam osjećaj da je strahovit pritisak na glavnog ravnatelja HRT-a kao da taj čovjek ne želi nešto promijeniti. Spominju se u vašim diskusijama faraonske ovlasti. Pustite čovjeka da nešto radi. Koliko ja znam, a bio sam uglavnom prisutan i na tematskoj sjednici i na svim sjednicama saborskih odbora, kad god je glavni ravnatelj HRT-a bio pozvan, on je došao. On je došao. Dakle, kada se donose poslovne odluke u poslovnome svijetu, a HRT iako spada u servis javne ustanove, odnosno javnog servisa, poslovne odluke se mora donijeti odmah i sada, a to čini mi se da glavni ravnatelj upravo i radi.
Odgovor na repliku, Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolega Rimac u kojoj ste ono vi stranci? Jeste li vi na vlasti trenutno? Jeste li vi kupili nove automobile za 270 milijuna kuna? Jeste li to vi? Je li SDP na vlasti? Nemojte docirati, nemojte docirati. Govorimo o HRT-u koji dobiva najveće potpore u RH. Ponovit ću vam ako ne znate, milijardu 300 milijuna kuna i svi mi imamo pravo pitati što se događa s tim novcem. Kolega Rimac budite oprezni sa željama, uvijek vam se mogu ostvariti. Podsjećam, jeste li to vi u SDP-u koji ste kupili automobile za 270 milijuna kuna kada je 380 tisuća nezaposlenih u RH i zapitajte se koliko je ljudi otišlo na burzu samo u protekle dvije godine ili možda niste znali?
Ante Babić, replika.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice. Kolegice Glavak, govorili ste o ukidanju dopisništava u RH, vjerujem da ste mislili na ukidanje dopisništava u BiH, vama za informaciju i hrvatskoj javnosti, osim Glasa domovine i Glasa Hrvatske proizvodi se još jedna emisija od 2013. godine, a to je Pogled preko granice Hrvatima u BiH. Uglavnom, ta emisija bude posluživana od naših dopisništava negdje oko 80%, sada gašenjem tih dopisništava vjerojatno će se ugasiti i ova emisija. Ono što želim još kazati da i ova nedavna događanja u BiH su zapravo pokazala štetnost ukidanja ovih dopisništava gdje je HRT zapravo iznajmljivala privatnike kako bi mogli izvještavati iz Tuzle, iz Sarajeva, iz Mostara i iz drugih krajeva BiH što sigurno nije dobro. A nije dobro da nakon popisa stanovništva u BiH gdje je oko 560 tisuća Hrvata, recimo jedna Al Jazeera, televizija Republike Srpske jača dok se HRT gasi, odnosno njena dopisništva. Gospodin Radman je to obrazlagao i na odborima, ispričavam se, da će se zapravo uvesti video novinari, a ti video novinari me zapravo podsjećaju na one video novinare sa vjenčanja ili sa sprovoda.
Odgovor na repliku, Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Slažem se kolega Babiću s vama, znate tek će se raspisati javni poziv ili ne znam, glavni ravnatelj će reći da li je to u tijeku pa ćemo izabrati, popularno se to kaže, recimo 22 … tako bismo to mogli reći, ljudi koji će dakle raditi u dopisništvima koja su restrukturirana u RH ili ova dva u BiH. Točno je, bilo je pomalo nelagodno gledati s obzirom na ritam informativnih emisija koliko nije bilo kvalitetno odrađeno javljanje za ovih posljednjih događanja u BiH. Kada će se moći realizirati ili hoće li se zapravo moći realizirati regionalni program u ovim dopisništvima koja su ukinuta? Dakle, kada ćemo mi dobiti te ljude koji će zapravo to raditi, kada će se oni obučiti, kada će dobiti novu opremu, neće li sve to biti zapravo van onoga što nalaže ugovor Vlade i HRT-a. Međutim meni se postavlja još jedno pitanje, a to je zašto se je zapravo počelo sa ukidanjem dopisništava, zašto se nije počelo možda sa smanjivanjem administrativnog osoblja i zašto se to zapravo počelo u sredinama koje su, ajmo tako reći, udaljene od Zagreba? Zagreb nije Hrvatska, Zagreb je važan, ali Zagreb nije Hrvatska. Zagreb je i Međimurje i Zagorje i Slavonija i svi imaju pravo jednako tako kao i naši Hrvati u BiH, pravo na informaciju. Ne znamo što se zapravo događa sa tim administrativnim osobljem u poslovnoj jedinici poslovanja, prema nekim podacima njih od 249 čak 190 izostaje s posla više od 10%, mislim da će možda predsjednik Nadzornog odbora znati o čemu govorim, izostaje s posla i ništa se ne događa. Dakle, možda bi trebalo vidjeti što je sa viškom administrativnog osoblja.
Josip Borić, replika. Kolega Borić.
Kolegice Glavak, vi ste u svojoj raspravi spominjali da, o nekakvoj zastupljenosti u informativnim emisijama, pa ste rekli 39 prema 2 ako sam dobro zapamtio Kukuriku koalicija-HDZ to je … pa toga nikad nije bilo na takav način. Jer recimo to meni sugerira da nema gospodina Radmana da bi Milanović sa ovim rezultatima svoje Vlade već davno bio u oporbi i tako treba gledati tu situaciju na HRT-u. A žalosti to da Hrvati sve više gledaju televizije koje ne plaćaju, a sve manje ovu koju itekako plaćaju. I to sigurno treba promijeniti jer kolege iz SDP-a kažu da mi njega ne puštamo da on radi. Netko ovo očito radi i nije to slučajno. Jer ako ste gledali recimo središnji Dnevnik u subotu u Zagrebu nije bilo prosvjeda, facebook prosvjeda, bili su u Podgorici i bili su u Sarajevu. Onda pogledate druge informativne emisije i kažu da je u Zagrebu bilo prosvjeda. To je to što se sugerira hrvatskim građanima. I jednostavno oni očito nemaju pravu sliku situacije u RH. Mene jedino što veseli, veseli ona izreka da ništa nije trajalo, a da nije prošlo. Mislim da je ovo isto jedna epizoda koja traje ali će sigurno proći. A kada će proći uvelike ovisi i o gospodin koja sjede ispred nas.
Sunčana Glavak, odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega Boriću citirat ću vam dakle govorili smo o tome gospodin Radman rado dođe u Hrvatski sabor, on dođe tu kaže nam sve što ima za reći u svom jednom lijepom obraćanju referatskog tipa. Tako je bio i na tematskoj sjednici kada smo razgovarali o HRT-u i sada ću citirati, on je rekao "a njezini programski sadržaji zadovoljavaju i čak su obima i vrijednosti za javni novac koji se u njih ulaže". Kolega Boriću znate o kojem iznosu govorimo. Dakle zapravo još smo dobro prošli. Za novac koji damo još imamo super program, tako bi to ispalo ako želimo relativizirati neke pojmove. Međutim kolega Boriću nešto je još zabrinjavajuće, gledatelji sve više razotkrivaju što se događa na HRT-u. U 2013.godini osim što su je počeli sve manje gledati, oni zamjeraju nevjerodostojnost urednika i cenzuru na HTV-u. To nije nešto što sam ja rekla, to su relevantna istraživanja, Vijeća za elektroničke medije odnosno Agencija za elektroničke medije o stanju između ostalog i na javnom servisu.
Određujem stanku do 15,00 sati, a prvi na redu će biti Klub nezavisnih zastupnika. Hvala. STANKA U 13,43 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. 15 sati je. U ime Kluba zastupnika Nezavisnih Grubišić-Kajin. Izvolite kolega Kajin.
Evo nakon hiljadu stanki više nema nikoga iz HDZ-a. Osim što su nam vrijeme prijenosa televizijskog oduzeli, ali drago mi je da je ovdje ravnatelj pa samo da ga podsjetim da je nekada bio dogovor, a ovdje je gospođa Blažević pa to može potvrditi, da se svi organski zakoni, zakoni kada se raspravlja o promjenama Ustava, HRT-u itd., prenose 24 sata, bolje rečeno koliko te rasprave traju. Drugo, kad smo već danas kod ovih auti mene isto živo zanima, pa zapravo me i ne zanima to, ali sa kojima automobilima šef HRT-a sa suradnicima došao do ovoga Sabora, da li je došao sa svojim, da li je došao sa službenim ne znam ovim javnim prijevozom, Audijem 6, BMW-om, Berlingom ili nešto slično. Osobno smatram da je apsolutno neprimjereno da se u ovo vrijeme sa 271 milijunom kuna obnavlja vozni park bilo kojega ministarstva ili državu u cjelini. Drugo, što reći, ja osobno smatram da je HRT još uvijek najbolja televizija. Međutim ono što nikada neću prihvatiti, da pojedinci na toj televiziji rade "pro bono". I doista postavljam si pitanje što je sada to, ti isti koji u Istri ne rade za ništa ni kada zastupaju recimo Montegiro, to je naš … odnosno pogrebno poduzeće, groblje, vas gospodo na HRT-u zastupaju bez kune. Vi znate na koga ja ovdje aludiram i nemojmo prodavati jednostavno tu demagogiju. Vi isto tako gospodo na HRT-u jako dobro znate da je svojedobno premijer rekao ne PR agencijama u javnim poduzećima i tu kreće ja bih rekao njegov progon od tih istih PR agencija koje su ranije iz tih javnih sustava isisavali milijune, da ne kažem desetine milijuna kuna. Tim PR agencijama ostala je Istra, Zagreb, lokalne vlasti, Istra gdje se sa gotovo 10 milijuna kuna godišnje uplaćuje ili isplaćuje, kako da se već izrazim, za financiranje lokalnih medija. Ja ću gospodine ravnatelju još jedanput ponoviti, za mene osobno HRT je najbolja televizija, međutim ni vi ni bilo tko drugi u tim javnim sustavima nemate potrebe za uslugama PR agencija. Netko tamo na "vašoj" televiziji radi bez kune, zašto, samo da bi utjecao na program HRT-a. Za HRT je to možda nebitno, za nas koji jesmo u jednom takvom položaju u kakvom jesmo to je izuzetno bitno. HRT mora biti neovisna televizija, HRT mora biti objektivna televizija. Ona ne smije biti ni HDZ-ova ni SDP-ova, ne smije biti moja, vaša, jednom rječju ona mora biti naša. Jasno je da je ključan dokument izvješće o radu Programskog vijeća, međutim položaj medija ili bolje rečeno zaposlenika u medijskim kućama nije bio nikad teži. Ovih na državnoj televiziji, on je još mila majka prema onima koji rade na privatnim televizijama. Država, moj je sud, ne moram biti u pravu, na njih ne utječe ali lokalna samouprava u velikoj mjeri medije doslovce zakupljuje i pritom mislim na lokalne medije, a i mnogi sa HRT-a su od krvi i mesa, jer da tome nije tako ne bi bilo toliko kaznenih prijava protiv urednika ili urednica sa HRT-a. Jasno da mislim da HRT ne smije ukidati dopisništva i želim vjerovati da se to neće dogoditi, koštalo to koliko koštalo koga, poreske obveznike kroz ovu televizijsku naknadu. Ovdje gledam u ovim materijalima, recimo tu seriju Počivali u miru, 12 epizoda, 10,6 milijuna kuna, da li ide ili ne ide ne znam, ali zašto to govorim? Zato jer su mnogi ovdje spominjali neke zločine komunizma, ok, prikažite i sve to, apsolutno, jer znam da barem ljudi u ovom Saboru ili Vladi sa time nemaju ništa, barem ne ova generacija političara. Što se tiče financijskog izvješća HRT-a, ovdje vidimo na strani 13 da su poslovni prihodi 2011., pa možemo reći i 2012., milijardu i 420 milijuna kuna, prihodi od pristojbi milijardu 180 milijuna kuna, prihodi od promidžbe 130 milijuna kuna. Oni su 27 milijuna kuna manji no što su bili 2011. godine. Ostali poslovni prihodi 107 milijuna kuna, tu su oni veći negdje oko 28 milijuna kuna no što su bili 2011. godine, a financijski prihodi također su veći za nekih 10 milijuna kuna, ali tu je znači riječ o ovim zaduženjima. Ono što je interesantno, da odvjetničke naknade iznose 41 milijun kuna. Rekoh prihodi od pristojbe su milijardu i sto milijuna kuna. I upravo to obvezuje. Međutim, još jedanput ću reći ove odvjetničke naknade na strani 14. 41 milijun kuna. To je otprilike 3% ukupnog prihoda Hrvatske radiotelevizije. Ja si stvarno postavljam pitanje da li je to potrebno vjerujući da i vi imate itekakvu pravnu službu koji te poslove može odraditi. Tu postoji evo sada u zadnje vrijeme možemo čitati i moment da se pretplata kao jedan parafiskalni namet smanji za 5%. Ja mislim da bi to bilo pošteno, jer u krizi svi na neki način trebamo snositi zajednički taj teret. Niti treba još jedanput ću reći kupovati automobile za 271 milijun kuna, niti lokalna samouprava treba toliko novaca uplaćivati za financiranje medija, niti ja ne znam. Evo zastupnica HDZ-a je govorila o nekim automobilima, monovolumenima za dva, tri ili pet milijuna kuna. Strana 16. govori se o otkupu koprodukcije 48 milijuna kuna. Pa valjda bi koprodukcija trebala biti vrednija od odvjetničkih usluga. Što se tiče izbora o kojem govori ovaj materijal na Hrvatskoj radioteleviziji to treba priznati oni se provode bez zamjerki. Problem je što, što neki plaćaju medije prije svega na lokalnoj razini. Rekoh u mojoj županiji to je između milijun i milijun i pol eura godišnje. I onda normalno ti odrađuju 365 dana kampanju za one koji ih pod navodnicima plaćaju. I onda televizije, lokalne televizije pretvaraju se u kućne videe, a novine se pretvaraju u foto albume. Jasno i to ću reći. Nema većeg utjecaja u Hrvatskoj od Hrvatske radio televizije i ostalih televizija. I zato vas doista molim za jedno pošteno, za jedno korektno izvještavanje, a ne da PR agencije, tobože probono koje rade na toj televiziji mogu slobodno utjecati na pod navodnicima političke emisije. Od ovih milijardu i 16 milijuna kuna za pristojbu za zaposlenike se izdvaja 332 milijuna kuna. To znači svaka četvrta cirka kuna i zato profesionalnost mora biti conditio sine qua non. to jasno treba protegnuti na lokalne medije, a ne da oni odrađuju posao samo za one koji su na vlasti kao da oni troše svoje novce. Troše novce svih poreznih obveznika. Ako neka županija rekoh kao moja za promidžbu, tj. županija izdvaja 2 i pol milijuna kuna, a gradovi njih 10 plus 31 općina još 5 milijuna kuna sve to bez natječaja onda čovjek očekuje da se mediji ponašaju odgovorno, profesionalno a ne da žmire bilo na pljačku, bilo održavanje bilo koje opcije na vlasti. Oni znači mediji svima moraju osigurati adekvatan prostor. Ako vas šikaniraju ili ako izbjegavaju pojedince, ako vam ne daju prostor e onda ne bi smjeli imati prava niti na novac. Ja ću reći još jedanput da je Hrvatska radiotelevizija po mom sudu najbolja televizija. Daleko od toga, Hrvatska radiotelevizija ili ljudi koji tamo rade nisu sveci, ali ni jedan prostor nije što god mi mislimo otvoreniji od Hrvatske radiotelevizije. Na strani 15. ovog Izvješća između ostalog govori se o prihodima od promidžbe. Prihodi od promidžbe, već sam ih spomenuo malo prije 2012. 16,7% su manji od prihoda koji su ostvareni 2011. godine. Ili bolje da ili da citiram: "Tijekom 2012. od promidžbe je ostvareno 16,7% manji prihod u odnosu prema 2011. godini, 1,6% manji od plana." O.k. Znači planirano je to. U 2012. u skladu sa zakonom smanjen je broj minuta raspoloživih za oglašavanje u udarnom terminu koji je najskuplji termin i u ukupnom prihodu sudjeluju sa oko 60% svih televizijskih prihoda. Jasno tu je pod navodnicima učinjena svojevrsna nepravda prema Hrvatskoj radioteleviziji, ali rekoh da se to kompenzira s druge strane sa televizijskom naknadom ili pretplatom. Ono sa čime se ja isto tako slažem da sjednice Sabora treba vratiti na drugi program. One koji nemaju posla na Hrvatskoj radioteleviziji treba zaposliti. Ne mogu kako je rekao Branko Vukšić njihove veze sa Hrvatskom radio televizijom biti samo preko platne liste. Ne mogu isto tako druge televizije ili urednici na drugim televizijama raditi tri puta više od ovih na Hrvatskoj radioteleviziji. Da još jedanput, emitirajte već jedanput te "Zločine komunizma" da nema primjedbi ovdje u Saboru ili ne znam gdje. Da i sa Hrvatske radiotelevizije ljudi će i dalje odlaziti u druge televizije. Ne može ih se ni na koji način platiti kao što ih se plaća ili kao što se plaća to na komercijalnim televizijama. Princip nagrađivanja možda po gledanosti i slično možda bi trebao biti neki temeljni princip. Ali slažem se, Hrvatska radiotelevizija je javna televizija. Vani je to normalno, ali ovdje kod nas imamo taj neki princip da plaća ne znam recimo nekog urednika ne može biti viša ili veća od ministra. I što će se dogoditi? Oni najbolji sutradan mogu jasno otići kamo? Na konkurenciju ili prema konkurenciji. Iako vjerojatno nikad ova prava iz rada itd. neće imati tako uredno regulirana kao što imaju regulirana u javnim tvrtkama samim time i na Hrvatskoj radioteleviziji. Kad govorimo o nekim pojedincima na HRT-u ima nekoliko optužnih prijedloga pod navodnicima za privatizaciju ne HRT-a nego nekih emisija i to sigurno onda ruši cjelokupnu vjerodostojnost tim medijima. Zbog jedne rečenice koju sam ja ovdje izgovorio i zato to spominjem malo prije, za ovom saborskom govornicom da se gotovo svaka emisija na HRT-u može kupiti, jedno četiri, pet godina sam se gubio po sudovima neću reći koliko to košta, o.k., ali želim reći da HRT mora biti medij koji mora čuvati, koja mora štititi slobodu riječi a ne bilo koga tužiti, pogotovo ne vi za vi onoga što se izgovara ovdje u Saboru za ovom govornicom zbog ovakvog ili onakvog mišljenja. I zato sam protiv rada, pro bono savjetnika na HRT-u. Ja znam da je to postola valjda normalna stvar u Hrvatskoj, odvjetnici rade pro bono, moš si mislit kako rade pro bono. Pijar stručnjaci na HRT-u rade pro bono, ex župani rade pro bono za najveće kompanije jer na taj način pomažu razvoju lokalnih vlasti i tome slično a ja vidim da od svega toga jedinu stvarnu korist imaju ti pro bono bilo odvjetnici, pijar stručnjaci, župani ili političari. Toga jednostavno ne može biti ili ne smije biti a toga ima previše u Hrvatskoj i to gospodo nije dobro. Ja se usuđujem kazati da ova televizija je manje državna televizija, govorim o HRT-u jer to je njihovo izvješće no što je ikada bila i to je dobro i ova vlast na HRT-u ima ili ova vlast na HRT-i bolje rečeno ima manji utjecaj no što je imala bilo koja vlast do sada. Ali ako i ima pa makar taj utjecaj bio i minoran treba ga jasno onemogućiti i kao što su ovdje mnogi rekli i ja ću jasno završiti pohvalama kada je riječ o Hrvatskom radiju. A što se tiče, a o tome su govorili gospodin Jurjević, gospođa Marinović-Antičević, da imamo mi još uvijek problem sa slobodom medija ali Hrvatska je po slobodi medija doslovno citiram šta sam si zapisao donekle napredovala u odnosu na godinu prije i treba jasno isto tako priznati da je sa 68 mjesta danas negdje na 64 mjestu. Kad govorimo o medijima onda ne mislimo samo na HRT nego mislimo na sve ovo ostalo. Na prvom mjestu jedna Finska, zatim Nizozemska, Norveška a da bi to mogli dostići e puno će nam naprosto trebati i za kraj možda samo još jednu rečenicu, pojedinci kad govorimo o Mirni iz Rovinja trebaju pogledati vlasničku strukturu i vidjeti u kojoj su poziciji ti vlasnici prema hotelima Vis na Visu, Helios farov u Starom gradu itd. ali o tome jednom drugom prilikom. Sve o svemu izvješće je takvo kakvo je, ja, to je skup suhoparnih podataka i bez obzira na sve ja mislim ne daj Bože kada bi ova država ostala bez HRT-a.
Hvala. Prelazimo na replike, Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Kajin, samo ukratko budući da ste hvalili iznimno HRT-u i rekli da nekoliko puta da je to najbolja naša televizija, rekla bih da je slabo gledate pa ne znam na temelju čega izvlačite te zaključke. Naime, među ostalima ste spomenuli seriju Počivali u miru iz ovoga izvješća i koliko košta i tako redom i pitali kad će to biti na programu a ja samo kažem, želim reći da je ta serija davno emitirana, dakle prošle godine, negdje krajem, početkom prošle godine završena i počiva u miru i ta serija, tako da mi je čudno da evo niste vidjeli i da niste o tome imali informaciju. Što se tiče Hrvatskoga radija svakako slažem se s vama, sve pohvale. Međutim, ono što primjećujem, pa sam evo rano jutros jednu pojavu koja me zabrinjava, sve više novinara koji primjerice potpuno krivo naglašavaju riječi, dakle kao da su došli s mađarskog govornog područja a to je nešto što je isto bila tradicija Hrvatskog radija i vjerujem da će se na tome raditi. Hvala.
Odgovor, izvolite kolega.
Pa dobro, ajde sad ne znam da li sam ja gledao ovu seriju Počivali u miru, mene stvarno zanimaju ovi zločini komunizma da vidim šta je ali znam da jednostavno nitko od ove generacije sa time nije imao ništa. Ali što želim reći, i još jedanputa ću ponoviti, HRT je mila majka spram nekih lokalnih televizija jer se naprosto korumpira taj medijski prostor vi za vi one naknade koju ti ljudi moraju dobiti ako žele opstati. Ja njih ne krivim za ništa ali krivim one koji naprosto jednostavno onda stavljaju prostor bilo kome drugome na tom pod navodnicima političkom prostoru ili bolje rečeno tržištu. To je nešto što je prevršilo svaku mjeru kada se radi o mojoj županiji i to je nešto čime će se jednog dana netko morati naprosto i pozabaviti. Na taj način nitko ne može si uzurpirati ovlasti ili bolje rečeno vlast. Ne može se bez javnih natječaja nekome dodjeljivati milijune kuna, ako se već to radi e onda oni moraju biti dovoljno odgovorni i davati svima jednak ili jedinstven prostor. Ako se to ne dogodi onda i sami sudjeluju u nečemu što možemo slobodno podvesti pod ne znam ni ime korupcija i ja s ovog mjesta pozivam te u Istri, od Tv Nove preko drugih portala da sad ne spominjem njihova imena, ali i mogu, da jednostavno vode računa u koje su se klupko upleli jer će im se sve to sutradan možda obiti o glavu. Tako se jednostavno ne radi, na taj način se jednostavno ne može trošiti javni novac. To nije novac ovoga ili onoga gradonačelnika, župana ili nekoga pročelnika, to je novac svih poreznih obveznika za koje i onaj koji daje i onaj koji ga prima mora odgovarati.
Hvala. Branko Vukšić, replika.
Uvaženi kolega Kajin, ja ću krenuti od one vaše, mislim da je pretposljednja rečenica, ne daj Bože da nemamo HRT, u potpunosti se slažem s tim. Hrvatska televizija, kao što i recimo HNK mora biti mjerilo kvalitete tako i Hrvatska televizija mora biti mjerilo kvalitete i rasadnih kadrova, dobrih kadrova. Međutim ne slažem se s vama kad ste rekli da je napravljena nepravda prema HRT-u zbog smanjenih minuta reklama. Kakva je tek nepravda napravljena na BBC-u zbog toga što nema reklama, kakva je tek nepravda napravljena drugim javnim televizijama koje nemaju reklama u prime time-u odnosno u najgledanije vrijeme. Po meni treba voditi HRT u kojoj neće biti reklama, u kojoj neće novinari se skanjivati, pisati, govoriti, kritizirati velike tajkune, njihove firme jer im urednici kažu da im plaće ovise o prihodima iz marketinga. Marketing nije samo smanjen zbog minuta, najmanje je zbog minuta, zbog dampinških cijena, a dampinške cijene su zbog toga što je program loš, što godinama se rušio program tako da ne bi sada sve drvlje i kamenje na ovu upravu. Ova uprava je zatekla jedno stanje kakvo je stanje, negativnu selekciju 20 godina u kojim se politički kadroviramo. Cijene su smanjene jer su emisije manje gledane, tko će dati prije dnevnika visoku cijenu na HRT kad ima dnevnik na drugoj televiziji duplo gledaniji? Pa moraju se smanjiti cijene reklama, tako se rapidno smanjuje i prihod od reklama, ali velim, ja sam od onih koji se zalaže da se u dogledno vrijeme maknu prvo reklame iz najgledanijih termina, a zatim da se uopće maknu i da HRT svojim kvalitetnim programima počne zarađivati.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime Kluba nezavisne zastupnice Jadranke Kosor i HGS-a, gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine ravnatelju, predsjednice i predsjedniče Programskog, odnosno Nadzornoga vijeća, kolegice i kolege. U ovoj raspravi dakako o ovim izvješćima koja su brojna i u kojima se zaista i teško snaći, teško se vračati u prošlost, mi bismo se trebali danas baviti onim što je danas na HRT-u, ali kroz cijelu ovu raspravu naravno mi raspravljamo i o puno široj temi, a to je utjecaj politike na medije, želju političara da utječu na medije, vezu između medija i politike, uspješnosti i neuspješnosti politike i činjenica je da se mediji i politika vole tajno, a mrze se vrlo često javno, prava je činjenica i prava je istina da mnogi političari žele utjecati na medije, ne samo na HRT, ne samo na televizije, općenito medije jer im to, pogotovo lokalne medije jer im to omogućava mnogo toga, dakle promociju vlastitih programa, ali i često puta i peglanje, odnosno prikrivanje grešaka i to su činjenice o kojima ne treba šutjeti. Naravno da je uvijek bilo onih u politici i danas je to tako i s lijeva i s desna i odozgo i odozdo koji žele osobito utjecati na rad HRT-a. Zašto? Još uvijek je nadam se, da me nitko tko radi na drugim televizijama neće krivo razumjeti, ali je još i danas, mi smo ipak jedno tradicionalno društvo i ovo što se nije dogodilo u dnevnicima ili Dnevniku, osobito središnjem Dnevniku HRT-a, kao da se nije dogodilo. Tako da taj pritisak nikad neće prestati i zato ja mislim da bismo se danas ovdje u sabornici trebali jako kloniti pojedinačnih rasprava o pojedinačnim slučajevima, o tome koliko smo osobno ili naše opcije bili zastupljeni u određenim emisijama, koliko nas je bilo, gdje nas se preskakalo, gdje smo smatrali da smo oštećeni zato što to nikada neće prestati, zato što je to uvijek zatvoreni krug. Uvijek se, naime svakome od nas i svakoj političkoj stranci čini da je premalo i loše prezentirana u programima, osobito HRT-a. A što se tiče ovih izvješća, kada ih sve dobro pročitate, kada se vratite zapravo u nekima i do 2011., kada to obuhvatite u jednom jedinom izvješću, a to je kakvo je stanje na HRT-u ili kakvo je bilo, sa svim onim usponima i padovima, primjerice u Nadzornom odboru, odlascima, dolascima, nedolascima, rušenja kvoruma, ne sazivanje, u jednom dijelu tog izvješća, onog davnog piše da su se neke odluke dogovarale i u domovina nekih vodećih ljudi. Problemima u Nadzornom odboru HRT-a koji su doveli do čak i nekih velikih afera i privatnih afera i ljubavnih afera i kada to sve stavite na kup, dođete do jednog dobro sinopsisa za jednu dobru domaću sapunicu koja se nadam se neće nikada snimiti i nikada prikazati na HRT-u. Ono što nas naravno treba zanimati i što treba stajati u središtu pozornosti ove rasprave jesu veliki prihodi HRT-a dakle tu govorim i o izvješću o poslovanju veći od milijarde i 100 milijuna kuna, smanjenje prihoda od 16,7% dakle u 2012.godini od reklama taj prihod je bio negdje na razini od 135 milijuna. Isto tako evidentiran u tome izvješću veliki dug kako piše prema Poreznoj upravi i naravno pitanje gdje je HRT danas u tom smislu. Jel se taj dug vraća ili se vratio? O tome ću nešto kasnije malo više. Ne ispunjavanje zahtjeva iz revizije, vezano među ostalim i na činjenicu kako piše da je gotovo 3 milijuna 800 tisuća kuna potrošeno na usluge bez javnoga natječaja ili bez javnih natječaja. Pitanje o kojem moramo raspravljati i koje moramo stvarno otvarati jest plan restrukturiranja. Mnoge vlade i prethodna vlada pokušavali su sa HRT-om dogovoriti jedan suvisao plan restrukturiranja. Činjenica da ima puno zaposlenih, činjenica o kojoj treba otvoreno govoriti da ima sasvim sigurno viška zaposlenik i kada tome pridodate sve one koji su honorarci odnosno koji nisu stalno zaposleni, sve oni koji su zaposleni a ne rade ili rade vrlo malo, jednom mjesečno onda dolazimo do temelja za plan restrukturiranja koji će HRT-u omogućiti rad na temeljnu Zakona o HRT-u jer je to za sad jedina televizija čiji je rad stavljen u okvire zakona oko kojega ili oko kojih uvijek postoje prijepori. Gdje? U političkom prostoru. Oko ovog izvješća gospodine ravnatelju vezano za poslovanje, imam na početku naizgled malu primjedbu ali važnu kada se radi o tako važnoj kući. Naime ovdje se kaže u samome uvodu da je Sabor RH razriješio upravu itd. dakle izvješće koje dolazi iz tako važne kuće mora u svome uvodu sadržavati pravilan naziv ove institucije Hrvatskoga sabora. To je važno, ovo je Hrvatski sabor. Ovo već dugo nije Sabor RH, možda će se činiti da sitničarim ali ovo je dokument za povijest. A kako od novinara i urednika na HRT-u očekujemo da govore u skladu sa hrvatskim i normama hrvatskog jezika onda mislim da je to važno i da ćete tu primjedbu prihvatiti. Ovdje se također govori o tome da su u 2012.se stekli zakonski uvjeti za povećanje pristojbe na 82 kune da se to nije ostvarilo, međutim povećani su prihodi za 13 milijuna kuna, dakle povećani su prihodi upravo s te osnove što jasno kaže, a uvijek je na svaku vladu uglavnom pritisak odnosno na parlamente da se poveća iznos pristojbe da zapravo realnih razloga za povećanje pristojbe nije bilo. Jer iako se nije povećala prihodi su povećani za 13 milijuna kuna. I što se tiče navoda vezani za dugovanje Poreznoj upravi, tijekom 2012.piše u ovom izvješću pokrenuti su pregovori s Poreznom upravom o rješavanju velikog poreznog duga koji se kumulirao u razdoblju od 2002.do 2008.godine. Točno je da se taj dug kumulirao od 2002.do 2008.ali nije točno da su tek 2012. počeli razgovori o vraćanju toga duga. Oni su počeli prije i ja želim spomenuti da je Vlada još 2011.ovrhom sjela na 38,5 milijuna kuna toga duga, 78 milijuna je dogovoreno da će se rješavati otplatom, a za 220 milijuna kuna se HRT žalila. Tako da vjerujem da će nas gospodin ravnatelj na kraju ove rasprave upoznati sa stanjem toga duga. Mene osobno to možda čak i najviše zanima zato što ako nitko od nas i nijedna bakica koja živi u selu, koja ima mirovinu možda tisuću kuna i duguje HRT-u pristojbu naravno neće proći nekažnjeno u smislu da će to morati platiti onda moramo znati što je sa tim dugom Poreznoj upravi odnosno Ministarstvu financija odnosno državi odnosno svim poreznim obveznicima. Rashodi su porasli u 2012.i ja pretpostavljam da jedan dio rashoda na troškove putovanja, odnosno na troškove vanjske suradnje koji su porasli znatno i na troškove prava prikazivanja i prijenosa. Taj trošak je porastao gotovo za 100% da je to vezano za prijenos među ostalima Olimpijskih igara, ali to je moj zaključak jer ovdje se to ne vidi pa evo molim da nam se to objasni jeli to tako. Prihodi s osnove naplate troškova i po ovrhama, evo vidite oni su veći gotovo su 3 milijuna i 300 tisuća kuna što jasno govori da je HRT u tome uspješna. I čini mi se preveliki iznos u toj godini za reprezentaciju vremenima štednje on je veći od milijun i 400 tisuća kuna. u vremenima kada se moram racionalno ponašati, naravno kada nam nije potrebno kupovati tako skupe automobile i da se ja malo očešem automobila, sasvim sigurno da je važno da sve institucije koje su vlasništvu države, a ova jest, racionalno troše novac poreznih obveznika. Što se tiče izvješća Nadzornog odbora, dakle to su izvješća koja sežu i u 2011. godinu, neću o tome puno. Meni samo ostaje jedno pitanje, budući da je ovaj Nadzorni odbor imenovan 30. studenog 2012. godine, 31. prosinca prošle godine dobili smo izvješće Nadzornog odbora dakle tog novog izabranog koji konstatira da izvješće za 2012. godinu još nije moglo biti sačinjeno pa ćemo to tek dobiti. Meni se čini da je to bilo dovoljno vremena, dakle više od godinu dana da se i to izvješće Nadzornoga odbora pripremi za raspravu u Hrvatskom saboru. Dakle to je jednako tako načelna primjedba. I što se tiče Programskog vijeća, odnosno izvješća Programskog vijeća, mislim da je ono zaista dobro strukturirano, govori i o propustima u informativnom programu, o gomilanju urednika, o tome je i predsjednica nešto rekla u uvodnom slovu. Naime, što više šefova to manje odgovornosti, dakle to je uvijek tako kad imate u strukturi puno onih koji bi trebali biti odgovorni, na kraju odgovoran nije nitko. Tako da u tom smislu mislim da ima zaista jako, jako puno prostora i da je Programsko vijeće u ovom izvještajnom razdoblju dobro radilo. Vjerujem da će to biti vijeće koje će nastaviti tim pravcem. Naime, imali smo u nekim proteklim razdobljima situacije da su sjednice vijeća zapravo bile neke male estradne prigode gdje se uvijek nešto događalo što je opet zauzimalo središnje minute Dnevnika HRT-a. Mislim da to nije bilo dobro. Ovaj stil i način rada mi se apsolutno više dopada. Mislim da je to dobro, dakle ustrajno u tišini i miru raditi i pokušavati dogovoriti ono što je najbolje za program u cjelini. O tome imamo li mi na to primjedbe, naravno možemo raspravljati u nekom drugom kontekstu, ali sada zaista i ja mislim da je važno iz ove rasprave izvući zaključak jesu li temelji u radu HRT-a takvi da možemo s mirom makar gledati na budućnost te institucije koja je iznimno važna, ona je od nacionalnog interesa i propitivati ispunjava li HRT svoje zakonske odredbe, dakle i u onom smislu dramskog programa, promicanju nacionalnih vrijednosti, ravnopravnosti spolova, jednakosti pred zakonom, dakle u konačnici na kraju promicanju najviših i najvećih ustavnih vrijednosti. Mislim da je HRT upućena upravo na to. Hvala lijepa.
Hvala i vama. U ime Kluba zastupnika SDSS-a Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani glavni ravnatelju, predsjednice Programskog vijeća i predsjedniče Nadzornog odbora, poštovane kolegice i kolege. Povodom ovih izvještaja objedinjenih u jednu raspravu mi iz Kluba zastupnika SDSS-a bismo htjeli ponoviti ono što smo kazali i u vezi sa izvještajem državnog odvjetnika, a to je da ovaj Sabor bi trebao dobivati ovu vrstu izvještaja na vrijeme jer ne vidimo nikakvog razloga niti ikakvog opravdanja da se čeka sa podnošenjem ovakvih izvještaja ili pak sa raspravama o ovakvim izvještajima, jer to pobuđuje nepotrebno sumnje u to zbog čega se čeka s jedne strane. A s druge strane, Sabor se onemogućava u njegovoj osnovnoj funkciji, bilo kao osnivača, bilo kao onoga koji je dužan nadzirati realizaciju programa i naravno rada kada je posrijedi HRT kao javna ustanova i u tom smislu mislim da je iznimno važno da ovaj Sabor s ove rasprave donese jasan zaključak o tome da se ovakva praksa više ne bi smjela ponavljati. Drugo što bih htio kazati tiče se samih izvještaja od kojih jedan dio nema karakter izvještaja, bar nema formu izvještaja. Ima formu zbirke dokumenata koje mi zastupnice i zastupnici trebamo čitati, što dosad nije bila uobičajena praksa da čitamo zapisnike Programskog vijeća ili bilo kojeg drugog radnog tijela. To nije naša obaveze niti je to nešto što je potrebno. To treba biti dostupno svakome tko je zainteresiran za tako nešto. Ali ono što mi kao zastupnice i zastupnici trebamo jest cjelovit izvještaj iz kojeg se vidi ukupna programska filozofija i način rada Programsko vijeća, Nadzornog odbora, ali ne nužno i izvještaju. I u tom smislu bismo zamolili da kada se ubuduće rade ovakvi izvještaji za Hrvatski sabor da onda to nema ovu vrstu forme. Što se tiče samoga sadržaja, on će se ticati u prvom redu Programskog vijeća više negoli poslovanja HRT-a. Programsko vijeće je sastavljeno od respektabilnih pojedinaca, tu nema nikakve sumnje da sastav vijeća jamči ili trebao bi jamčiti vrlo kompetentan i uspješan rad. Međutim iz ovih fragmenata izvještaja koje vidimo, to se uvijek ne slaže sa onim što bi sastav ovoga vijeća mogao dati od sebe što sugerira da Programsko vijeće zapravo se bavi ponekad detaljima, a ne programskim vrijednostima i programskim ciljevima HRT-a. To gdje je koja emisija, kada će biti, zašto nije i sl., ja mislim da je to primarno stvar uredništva i urednika. Programsko vijeće je primarna stvar programskih vrijednosti za koje je ovaj Sabor osnivao Programsko vijeće. Sada mi dozvolite da kažem nekoliko stvari o programskim vrijednostima. Prvo što se tiče jezika hrvatskog radija i hrvatske televizije, uključujući i jezik ovog izvještaja. On je katastrofalan. To što neki misle da je hrvatski, time što će propitivati da li je riječ žulja u nazivu emisije "Što vas žulja" dovoljno hrvatska ili nije, to ne pokazuje nikakvu brigu ozbiljnu o stanju hrvatskog jezika i jezika na HRT-u. Vi, ne znam zašto i ne znam kako, gospodine ravnatelju, dopuštate da na ekran dolaze ljudi, bilo kao izvjestitelji, bilo kao spikeri koji ne znaju javni jezik koji je kod nas u upotrebi. Svaki drugi izvjestitelj pa i spiker će reći radnika, političara s ovim čudnim "šva" na kraju koji nije dio našeg fonetskog sistema niti fonološkog sustava hrvatskog ili bilo kojeg drugoga jezika koji je zajednički u fonološkim osnovama. Zašto ih netko tome ne poduči? Zašto ih netko ne pripremi? Zašto nije moguće da se sastave kompletne rečenice koja ima sve potrebne dijelove i kod onih koji izvještavaju i kod onih koji vode emisiju? To nije nemoguć posao. Ja te djevojke i mladiće, žene i muževe ne optužujem, ali nekada u onome, kako se ovdje vrlo često govori, ne narodnom režimu i onoj ne demokratskoj televiziji to nije bilo moguće. Tamo je svatko izgledao onako kako je trebao izgledati i svatko je govorio onako kako se u javnom prostoru mora govoriti da bude uzor svima drugima, a ovdje nema gotovo ponekad razlike između jezika kojim ljudi govore na ulici, koje novinari ponekad intervjuiraju ili u poplavama koje ponekad intervjuiraju i onoga kako sami novinari govore. Ali čitajući vaš izvještaj mene i ne čudi što je to tako. I nemojte se ljutiti gospođo predsjednice odbora, ovo nije ništa osobno niti vama gospodine ravnatelju, ali kada bih ja ocjenjivao, a onda naravno to ne mogu raditi ovdje, da to mogu eventualno raditi na nekom drugom mjestu za koje sam plaćen, jezik ovoga izvještaja, on ne bi mogao dobiti prolaznu ocjenu. U ovom izvještaju se ne zna da postoje zamjenice u hrvatskom jeziku i da se programsko vijeće i da se planovi za '14. godinu zamijeniti sa zamjenicom ona, koji, ovaj ili bilo što drugo nego se to ponavlja kao da je riječ o ljudima koji ne znaju hrvatski. O drugim suptilnijim razlikama, suptilnijim elementima neću govoriti prema tome ako to ne rade neki drugi mediji portali zbog profita, hrvatska televizija kao javni medij dužna je čuvati kulturu hrvatskog jezika. Ne samo u tzv. riječima koje će biti dovoljni indikatori da je hrvatski, u svemu, u onome u čemu je jezik. Hrvatstvo hrvatskog jezika ako se ne čuva u onome u čemu je hrvatski jezik jezik, a ne samo u onome što neki misle da treba indikator hrvatstva, neće ga nikada sačuvati nego će ga uništiti kao što ga uništavate vi sada. Jedan moj kolega je kazao, kao što je nekada bilo previše dakanje, tako je, nemojte me krivo shvatiti, ali u vašem tekstu toliko kakanja da je to nepodnošljivo. Prema tome to je vrijednost kojoj treba posvetiti pažnju, a ne samo da li je naslov "Što vas žulja?" ili "Što vas svrbi?" ili "Što vam se mili?" u skladu sa hrvatskim jezikom ili nije. Naravno da jeste. Pitanje je samo stupnja kolokvijalnosti kojeg ćemo imati u javnom govoru, ali ne da li je nešto hrvatsko ili nije. Ali ova druga pitanja u pravom smislu te riječi, dakle elokventnosti, izvrsnosti Programsko vijeće treba o tome posvetiti računa. Siguran sam da imate ljude koji o tome mogu vodit računa. Drugo pitanje je pitanje vijesti. Zašto gospodine ravnatelju većina naših vijesti na Hrvatskoj radiju ili Hrvatskoj televiziji najprije počinju komentarom, pa onda eventualno znamo što se dogodilo, gdje se dogodilo, kad se dogodilo, tko je sudjelovao u događaju i zašto se događaj dogodio. Zašto nije moguće u skladu sa profesionalnim zahtjevima i zašto u skladu sa etikom novinarskom nije moguće najprije odgovoriti na ovih pet pitanja što, kada, gdje, tko i zašto pa tek onda eventualno komentar. Kod nas je upravo obrnuto. Najprije komentar ili same kuće ili samih novinara. Zar ne može tu biti reda? Zar nije to gore nego prodavati neku ideologiju? Zar smo mi gledatelji neuki pa nam najprije treba netko reći kako treba stvar ocijeniti pa tek onda šta se zapravo dogodilo a to jeste stanje televizije neovisno o tome tko je ravnatelj. Vi ste to naslijedili, ali to treba promijeniti. I po tome će HRT biti bolji i drugačiji od ostalih jer mu je to obaveza. Ja želim znati što je stajalište oficijelne televizije? Ali ono se uvijek izriče suptilno u svim ozbiljnim javnim, televizijskim i medijskim kućama. Isto vrijedi i za novinare. Danas je to kod nas tako da mi znamo što kuća misli, ali ne o svim stvarima, a to će biti treća tema. Neke stvari se ne komentiraju. Kad je u pitanju tolerancija, odnosno netolerancija, kad su u pitanju predrasude, kad su u pitanju mržnja tu nema komentara. To dolazi tek nakon tri, četiri dana ako dođe. I nedavno je bila utakmica između dva košarkaška tima u kojem se savršeno navijalo kao što kaže naš izvjestitelj i pratilac s pravom, ali prešućuje da se uzvikivalo ubi, ubi Srbina. Isto tako se krasno navijalo u pobjedničkoj utakmici, ali da se vikalo "za dom spremni". To naravno nitko nije primijetio osim nas koji smo gledali. Zašto? To je odgojna funkcija HRT-a? To je u skladu sa zaključcima koje smo imali, a to je da će se utakmice prekidati ili prijenos prekidati. Ako već neće organizatori prekidati onda će televizija prekinuti. Ili će barem televizija komentirati ne u pitanju pristojnosti, jer to nije pitanje pristojnosti. Pristojno je da li kopate nos ili ne, a da li kažete ubit nekoga ili ne to nije pitanje pristojnosti. Nadam se da se razumijemo u pogledu ovoga jezika. Ili je i pitanje ubijanja pitanje bontona ovdje i za Hrvatsku televiziju. Prema tome, ja bih sad ovdje mogao pobrojati u protekloj 2013. godini drugi mjesec, treći mjesec, treći mjesec je bio jako bogat. Devetog, petnaestog, dva puta sedamnaestog, dva puta osamnaestog, dvadeset drugog, trideset prvog, četvrti mjesec nekoliko puta itd. To je posao Programskog vijeća gospođo Obuljen, jer nema potrebe da vas ja tome učim. To je vaš posao. To su temeljne vrijednosti hrvatskog Ustava. O tome se ovdje ne govori. U ovom Izvještaju o tome nema riječi, kao naravno kad spiker Ćosić izvještava također nema riječi o tome šta se događa. Eventualno se govori o tzv. neprikladnom navijanju. Pa nije riječ o neprikladnom navijanju. Četvrta stvar o kojoj želim govoriti je prije svega za vas, ali isto tako i za Programsko vijeće jer o tome ovisi program, mogućnost realizacije programskog sadržaja jeste takozvani outsorcing. Magična riječ hrvatskih reformskih poduhvata Vlade koju ja podržavam i koja mi je politički bliska. Pa onda je ono tko je jamio jamio bilo poštenije od ovoga. Koliko god je tragično da je u tom tko je jamio jamio sva politička i ekonomska filozofija Hrvatske u devedesetim godinama, da na žalost jeste, toliko je i ovo sofisticirano na engleskom izrečeno i rogobatno adaptirano na potrebe našega jezika. Outsorcing također nastavak destrukcije javnih institucija i otvaranje prostora za sumnjive ekonomske aranžmane. Što to znači kad je u pitanju znanstveni program Hrvatske televizije? Što to znači kad je u pitanju kulturni program Hrvatske televizije? Što to znači kad je u pitanju zabavni program Hrvatske televizije? Što to znači kad je u pitanju informativni program nakon odluke o racionalizaciji dopisništva koja je usput budi rečeno po svemu onome što znamo nisu bila iskorištena ni 50% u svojim kapacitetima a mogla su. Koja unatoč mnogo većoj brojnosti nego što ih imaju neke komercijalne televizije uvijek je kasnila ako ne dva dana, onda barem dva sata iza njih. Zašto? To će se riješiti outsorcingom? Neće. Kao što se neće riješiti pitanje bolnica, kao što se neće riješiti pitanje škola, nego ćemo samo urušavati dodatno javni medijski servis, javne bolnice i javne škole, rušiti njihovu kvalitetu, rušiti njihovu funkciju i rušiti njihovu ulogu. Ako možete reducirajte to. Zašto? Pa jasno je nama da kod nas poslovni svijet jedino još razumije državu kao kravu muzaru s kojom može napraviti dobar posao. Pa da u međusobnom poslovanju i poslovanju svijetu to baš ne ide tako a ako ide onda država mora biti dvostruki faktor koji će kompenzirati uspjeh poslovanja. Da nam se ne bi dogodilo da se politikom ausorsanjem to baš jako dobro zvuči zapravo ostanemo bez ičega u ovoj državi pa onda i bez mogućnosti, bez ozbiljne mogućnosti da imamo nacionalno sveučilište, da imamo nacionalne medije i da imamo zdravstvo koje će biti dostupno i školstvo koje će biti dostupno ljudima koji to neće moći sami platiti nego je država dužna osigurati da im bude dostupno. Ako to ne uspijemo napraviti i ako ne zaustavimo tu vrstu politike onda to bih htio kazati mojim kolegicama i kolegama iz SDP-a nešto više nego kolegama i kolegicama iz HNS-a onda će se teže pamtiti i duže pamtiti, to je što je s tom politikom učinio SDP nego što je tokom 90.-tih učinio HDZ sa svojom politikom privatizacije koja je bila najgora koju zamisliti možemo. I zato smo mi iz Kluba SDSS-a protiv toga a vas molimo da ovo prihvatite kao ozbiljne prigovore ukoliko ne želite da HRT za pet godina ne bude kostur koju će netko htjeti kupiti a to će se nama zastupnicima reći evo došao je netko tko nudi spas za HRT kao što nude i za druge stvari.
Hvala. Prelazimo na replike, Đurđica Sumrak, izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega, osvrnut ću se na ovaj dio vaše rasprave o hrvatskom jeziku na HRT-u i slažem se s njom. Međutim, mislim da treba još i napomenuti, drago mi je da je tu i gospodin ravnatelj i ostali predsjednici odbora. Što se tiče terminologije a osobito se to odnosi na osobe sa invaliditetom. Dakle, još 2003.godine Schengejskom deklaracijom ali i Konvencijom o pravima osoba s invaliditetom usvojena je terminologa osobe s invaliditetom i djeca s teškoćama u razvoju uporno na HRT-u ali uporno voditelji emisija koriste krivu terminologiju i mislim da je vrijeme da zaista se educiraju i da počinju koristiti pravu terminologiju. Ono drugo što sam zapazila jest to, nazvala bih to rodna diskriminacija. Radi se o tome da i voditeljice i voditelji na HRT-u kad predstavljaju profesoricu govore gospođa profesor, gospođa ne znam logoped, gospođa ta, pa mislim da je došlo vrijeme a puno o tome govorimo posebice na svojim saborskim odborima za ravnopravnost spolovima različitim izvješćima pod jedan da se usvoji terminologija što je normalno. Smatram da su novinari na HRT-u educirani i da bi trebali barem onda proći edukaciju ako nisu, a drugo evo i tu rodnu diskriminaciju da se i to poštiva.
Zahvaljujem. Sljedeća replika Jasen Mesić. Izvolite.
E uvaženi profesore, posao programskog vijeća sukladno izmjenama i dopunama zakona je u prvom redu da prati programski ugovor sa Vladom RH. Naravno da i na programskom vijeću mogućnost da čuva vrijednosti ali tek nakon što se nešto desi, nakon, bilo kakav neprimjerena izjava tek nakon, dakle tek nakon sukladno ovom zakonu koji ste izglasali zajedno sa kolegama iz Kukuriku koalicije odnosno izmjenama i dopunama zakona. Posao onoga na što vi upozoravate i s pravom je nadležnog urednika u tom trenutku kojeg je postavio glavni ravnatelj, kog je izglasao ovaj Sabor, sukladno zakonu koji je dokinuo politički konsenzus. To je njegov dio posla. Programsko vijeće o tome može raspravljati post festum, može tražiti očitovanje kad bi programsko vijeće znalo od kog će tražiti očitovanje s obzirom da imamo jedinstveni slučaj da ne može programsko vijeće utvrditi nadležnost urednika zbog toga što po Zakonu o medijima medij ima glavnog urednika a ovdje imamo situaciju da su uredničke ovlasti spremiještane pa imaju kanali glavnog urednika. Fantastično. Što se tiče analize jezika, mogu se složiti, jako respektiram vašu stručnost u tom području ali onda smo to dužni u Hrvatskom saboru reći za sve, pa možda i za ostala izvješća koja primamo u ovom Hrvatskom saboru, ne mogu se sjetiti da vas sam čuo da o tome na taj način govorite. Pa recimo i o mišljenju Vlade koje smo dobili na stolu. Hvala.
Odgovor izvolite kolega Pupovac.
Poštovani kolega Mesiću ja se sa dobrim dijelom onoga što vi govorite u svojoj replici slažem osim u jednome. Briga o programskoj shemi i realizacija programske sheme sigurno jeste briga Programskog vijeća, ali ne tako da se zapostave programske vrijednosti i javni interes. Prema tome, ako u izvještaju Programskog vijeća ima dosta mjesta i u zapisnicima i u sažetku o tome kakav je odnos između HRT-a i Hrvatske biskupske konferencije onda bi valjda bi trebalo biti i o tome kakvo je pitanje ustavnih vrijednosti RH i šta je s tim kada je posrijedi program i realizacija programa. Ja ne znam ja neko smatram da ako nisam najbolji u razumijevanju toga što se kaže na našem jeziku ali onda spadam u prosječne ljude koji mogu razumjeti nekoga tko govori hrvatskim ili tko piše na hrvatskom da ga mogu razumjeti. Ali iz ovoga teksta nisam sasvim siguran da sam shvatio pa bi molio da mi se objasni, da li je istina da se za religijski program izdvaja više nego što se izdvaja za kulturu. Zvuči mi nevjerojatno. Ali slušajući Hrvatski radio ne zvuči mi nemoguće. Ja razumijem gospodine ravnatelju da vi niste u situaciji da to činite, ja razumijem da tamo program uređuje malo crkva, malo službe, malo tajkuni, malo partije da vama ne ostane previše, ali mi smo vas birali tamo da vodite računa o javnom interesu.
Vrijeme. Hvala. Sljedeća replika Branko Vukšić. Izvolite.
Uvaženi kolega Pupovac, potaknut jednom vašom raspravom prije nekoliko godina u Hrvatskom saboru upravo o HRT-u napisao sam jednu širu analizu pod naslovom "Razlike i sličnosti između komercijalnih i javnih televizija", ona je bila jednako tako nadahnuta kao i ova danas. Slažem se s vašom raspravom, prije vas sam u ime klub govorio o tome da su na ekranima caruju voditelji koji imaju dikciju neprimjerenu HRT-u neprimjereno javnom mediju. O toj dikciji ste govorili, mislim čak i o istom čovjeku na kojeg mislimo ali nećemo ovdje prozivati i vi u Hrvatskome saboru, međutim kriteriji onih ljudi koji postavljaju voditelje Dnevnika su vrlo čudni. Hrvatski jezik treba čuvati, treba čuvati HTV hrvatsku baštinu, svjetsku književnu baštinu u dramskom programu međutim to se ne događa. Umjesto čuvanja baštine umjetničkih vrijednosti mi se susrećemo sa programima koji nisu primjereni za HRT. A glede tolerancije o kjoj ste vi govorili, trebalo bi istog trenutka one sportske voditelje koji su tolerantni prema netoleranciji, oni koji ne postupaju onako kako smo i ovdje u Saboru se dogovorili. Zatim bi trebalo prozvati ministra MUP-a koji ne prekida utakmice kada utakmice treba prekinuti. Svaki puta kada se neki incident dogodi mi ovdje u Saboru raspravljamo opet iznova.
Hvala. Odgovor kolega Pupovac. Izvolite.
Meni je žao što nisam čuo vaše izlaganje ali mi je drago što upućujete na isti problem koji postoji kada je posrijedi javni medij Hrvatske televizije i Hrvatskog radija. a to je da iz dana u dan jezik Hrvatskog radija i Hrvatske televizije sve gori, kako kod onih koji ga koriste u usmenoj formi, tako i kod onih koji ga čitaju, nažalost. I to je razlog više da Programsko vijeće, a isto tak i ravnateljstvo ako je potrebno pozove u pomoć institucije obrazovne, istraživačke kojih u Hrvatskoj ima. Ja radim ja jednoj takvoj instituciji izvan ovoga Sabora i postoje kolege koji su dovoljno kompetentni, bilo na kroatistici bilo na fonetici da mogu taj posao obaviti. To bi bilo mnogo isplativije nego ovo autsorasanje o kojem govorimo koje je na djelu već jako dugo u različitim oblicima i vidljivim i nevidljivim. A što se tiče tolerancije, nažalost kada se slavi Boži u Borovu Selu ili u Trpinji tu komentara ne nedostaje. Kada se dogodi incident u Krki komentara je bezbroj. Ne znamo što se dogodilo od silnih komentara. Ali kada se događa ovo sa utakmicama, kontinuirano, pred milijunskim gledalištem e tu komentara nema.
Vrijeme, hvala. Ante Babić, replika. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ono o čemu ste vi govorili kolega Pupovac sigurno zavređuje jednu posebnu raspravu govoreći o analizi jezika i kao stručnjak za fonetiku i meni nekada smeta kada čujem na Hrvatskoj televiziji Italija umjesto Italija, Varaždin umjesto Varaždina i ne bih volio da se tako govori na HTV-u. Svakako i taj stupanj kolokvijalnosti u javnom prostoru o kojem ste vi govorili zapravo, jezik ulice koji dolazi na televiziju svakako nije dobar i o tome treba voditi računa. Međutim, govorili ste nadalje o vijestima, uređivanju vijesti, odnosno samim novinarima pa sam mislio možda da ćete iskoristiti tu prigodu da evo i svekolikoj hrvatskoj javnosti govorite o etičkom kodeksu HRT-a, posebno članku 24. koji zapravo kaže da novinar mora na temelju prikazanih bitnih činjenica, stajališta i mišljenja omogućiti gledatelju i slušatelju da oblikuje vlastita stajališta i mišljenja. Istodobno nije dopušteno miješanje forme vijesti ili izvještaja s komentarom za temu od posebnog interesa javnosti, dopušten je osvrt ili komentar u kojem novinar može profesionalno prosuđivati činjenice, stajališta i mišljenja ali pod uvjetom da je prethodno potpuno točno i objektivno prikazao sve činjenice relevantne za neku temu. I onda ste na kraju naravno spomenuli i događaje koji na nogometnim utakmicama, aludirajući možda na dio govora mržnje prisutan u tom javnom prostoru. Mislim da biste bili vjerodostojni da ste to komparirali recimo i sa događajima koji su se dogodili u Vukovaru na onom prvenstvu za košarku pa mislim da bi to izgledalo kudikamo drugačije. Jednostavno svakako nije dobro odgovoriti ovdje u Saboru. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Najprije što se tiče košarke u Vukovaru. Kada već ne bi bilo reakcija i osuda unaprijed u kojima nema prostora da znamo što se stvarno dogodilo, onda bi moje reakcije bile nesumnjivo vrlo žestoke. Ali kako se kod nas u pravilu na takve događaje svali cijela lavina komentara, u pravilu osuda, onda je za mene osnovno pitanje ima li prostora da se na to reagira? Dakle vrlo rado ću vam se pridružiti u tome. Što se mene tiče, bez obzira od koga dolazili, od Hrvata ili Srba, od bilo kojih ekstremista, bilo koji tip govora mržnje za mene ima isti status. Da li od socijalista ili od konzervativaca, isti status. Ali ono što je bitno jeste da se stekne odgovornost na HRT-u kada je to posrijedi, da se zna što je iskaz koji je u skladu sa Ustavom a koji nije, koji je u skladu sa zakonom a koji nije, koji jeste za javni prostor a koji nije za javni prostor. Što pripada javnom jeziku, što ne pripada javnom jeziku. A kad je posrijedi sam jezik i sama sposobnost komuniciranja jer ovdje se ne radi samo o samom jeziku nego se radi o vještinama komunikacijskim koje su razvijene kod onih koji taj posao obavljaju, dakle o stupnju razvijenosti. Nažalost, ni jedno ni drugo nije razvijeno. Ne samo za kolokvijalan tip komunikacije, ne samo za javni tip komunikacije nego nažalost ni za kolokvijalni tip komunikacije.
Hvala. I posljednja replika, Davorin Mlakar. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Pupovac, slažem se u onom dijelu kad ste govorili o ulozi javne televizije u očuvanju kulture, očuvanju jezika i o tome da je to danas na HTV-u palo na vrlo niske grane i potpisao bih sve što ste vi o tome imali za reći. Možda imali ste sreću da proširite svoje izlaganje i na 2014., jer čini mi se da su poplave iz ove godine, govorili ste o novinarima koji su se javljali, možda ovaj odmak povijesni, razmak od tri godine u kojem mi raspravljamo o izvješćima dobar. Šteta da nije i duži vremenski period, mogli bismo govoriti o službi koju je nekad vodila gospođa Jasmina Nikić kada je govor na HTV-u bio uzorom, a ne ovo što imamo danas. Rekli ste da to radi ova Vlada koju vi podržavate i u tom dijelu sam replicirao. Ova Vlada je poslala na jedno od prvenstava svog pomoćnika ministra koji je 15 dana komentirao isto tako jadno književnim jezikom koji je mogao domisliti utakmice, a onda su se izgubili u tumačenju da li je on to radio volonterski ili profesionalno. To isto možda ne potpada u ove godine o kojima razmišljamo. Ali više bih se veselio da ste se zadržali govoriti o jeziku na javnoj televiziji i da ste osudili i navijače koji urlaju krajnje neprimjerene parole, ali na svim je utakmicama i u svakom trenutku. Bez obzira, nemojte uvijek uzet samo primjer kada su se derali protiv Srba, uzmite i primjere kada se deru protiv svih naroda ili nekih drugih skupina jer mislim da je to ono što je bitno i što treba pokazati u javnom servisu kao zaštitu prava svih.
Hvala. Odgovor, izvolite kolega Pupovac.
Pa prvo što se tiče stanja kulture govora, što se tiče stanja jezika i komunikacije na hrvatskim javnim medijima. Ta stvar je krenula naopako i nizbrdo i počela se unazađivati ne unatrag zadnje tri godine kolega Mlakar, niti unatrag zadnje dvije godine, to je posao koji traje unatrag više od 20 decenija. A drastične oblike toga vidimo zadnjih 10-tak godina kada su oni koji su još čuvali kvalitete jezika i kvalitete iskaza javnoga postepeno odlazili za ekrana ili imali sve manji utjecaj kada je posrijedi postupak edukacije i postupak selekcije. Prema tome, ja to ne bih stavio na dušu sadašnjoj Vladi koju podržavam, ne bih stavio ni na dušu sadašnjem Ravnateljstvu ako je spremno nešto poduzeti. Ali ako nije spremno nešto poduzeti onda bih mu stavio jako na dušu i Programskom vijeću jer to treba zaustaviti. Jer ovo je sramota! Ovo je sramota! Ljudi ne znaju elementarni akcenatski sistem, ljudi ne znaju elementarne fonološke jedinice unutar našeg jezika, ne znaju sastaviti rečenicu. Sve se to može naučiti u kratkom vremenu. Onaj tko ne može mora raditi drugi posao. I to je jednostavno kao i u svakoj drugoj stvari. Ovdje ima ljudi koji su to nekad radili i koji predstavljaju primjer kako se to može činiti i danas. I iz tog razloga, a što se tiče osuda drugih nož, žica srebrenica ili ubi tovara što se mene tiče to je isto.
Hvala. I posljednja replika Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Pupovac, otvorili ste jako važnu temu pogotovo zato što se radi o Hrvatskoj radioteleviziji koja je u vlasništvu države. Dakle, o prešućivanju predrasuda i mržnje. Mislim da upravo u toj instituciji moraju postojati jasno određena pravila postupanja u svakom slučaju od izravnoga prijenosa do priloga u informativnim emisijama ali i svim drugim. Dakle, izričiti nalog o tome kako se postupa u takvim situacijama kad se pojavi mržnja, predrasude. Zašto? Zato što je to jasno uokvireno u članku 6. Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji koji kaže da u ostvarivanju programa HRT je dužan pridonositi poštivanju i promicanju temeljnih ljudskih prava i sloboda, tolerancije, razumijevanja, poštivanja i tako redom. Dakle, to je zakonska obveza. Ne možemo raspravljati ni o čemu drugom, nego o zakonskoj obvezi koju su se svi urednici i novinari Hrvatske radiotelevizije dužni pridržavati. Ali ne samo kad se govori o prešućivanju ne smije se predrasuda niti mržnja niti poticati pogotovo na sofisticiran način. Kako sam doživjela u jednom dokumentarcu nedavno na tragu završenog referenduma o braku, gdje smo imali dvije obitelji naizgled sve je bilo odlično. Jedna je bila protiv, jedna je bila za. Ova koja je bila za je bila jedna obična, sjajna, krasna hrvatska obitelj sa dvoje mladih supružnika, djecom koja su rođena prirodnim putem [[Upadica Batinić: Vrijeme.]] a ova druga koja je bila protiv sredovječni ljudi koji su nakon dugih godina došli do svojih blizanaca uz pomoć pomognute oplodnje i naravno mnogih drugih okolnosti koji su ukazivali [[Upadica Batinić: Hvala.]] sofisticirano da je ta druga pogrešna.
Odgovor kolega Pupovac.
Poštovana kolegice Kosor, hvala vam što ste podsjetili na odredbe zakona u kojem se jasno govori što su obaveze Hrvatske radiotelevizije, a time i obaveze Programskog vijeća, time i obaveze Ravnateljstva odnosno informativnoga programa i drugih programa. To isto vrijedi i za kolegu Babića kojem sam dužan zahvaliti na citiranje druge odredbe zakona koji se tiče profesionalnosti i koji se tiče obaveze prema javnosti, prema gledateljima i prema slušateljima. Ja nemam tome što dodati. To je više nego jasno. I ne razumijem, mislim razumijem zato što je na žalost to tako i u drugim slučajevima. Sve dok budu postojale vrijednosti koje su veće od samih zakona, sve dok budu postojali osjećaji koji su vredniji od samih zakona u ovoj državi neće biti zakona. I sve dok se u Hrvatskom radiju ili Hrvatskoj televiziji i badava će profesori podučavati pravo na Pravnom fakultetu i badava će profesori na Filozofskom fakultetu podučavati kako pisati i kako govoriti ukoliko to neće imati svoju cijenu tamo gdje se to treba realizirati, a to su medijske kuće. Ali ako ćemo mi uništavati sveučilišta i pretvarati ih i davati ih privatnicima koji će voditi računa samo o zaradi kao što vode i ako ćemo javni medij također davati samo privatnicima pa onda prodajmo i državu, autsorsajmo je. Sutra možemo i ovaj Sabor autsorsati. Sigurno ima onih koji misle da mogu to i trebaju bolje raditi.
Hvala. Molim vas kolegice i kolege nastavljamo sa raspravom. U ime Kluba nacionalnih manjina Veljko Kajtazi. Izvolite kolega.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ravnatelju sa suradnicima, poštovani kolegice i kolege. U ime Kluba nacionalnih manjina želio bih se osvrnuti na izvješće o radu Programskog vijeća HRT-a i provedbi programskih načela i obaveza HRT-a utvrđenih zakonom i ugovorom. Također bih želio izraziti i svoje nezadovoljstvo Izvješćem o radu Nadzornog odbora HRT-a. Ne treba potrošiti previše vremena kako bi stekao uvid u nedostatke kako programske tako i financijske prirode koji iz godine u godinu generira ova javna ustanova financirana iz proračuna i direktno od strane građana Republike Hrvatske. Porazno je da iz godine u godinu HRT unatoč velikim sredstvima koje dobiva generira enormne gubitke, te u usporedbi sa 2010. godinom gubitak povećan za enormnih 64% Radi se o ukupno 3%, radi se o ukupno 28 936 tisuća kuna. Kao zastupnik nacionalnih manjina više ću pažnje posvetiti programskom djelu izvješća s obzirom na važnost koju javna ustanova HRT ima za pripadnike nacionalnih manjina u RH. O izvješću zbog niz razloga negativno ocijenili kako Odbor za informiranje, informatizaciju i medije tako i Vlada RH i to zbog niz razloga. Programske su obaveze u odnosu na broj emisija godišnje zastupljenost pojedinih sadržaja uglavnom zastupljene. Međutim i sam HRT uočava i priznaje nedostatke vezane za neravnomjernu zastupljenog sadržaja od javnog interesa. Unatoč zadovoljavanju kvantitativnog opsega kvalitet program javne televizije i radija ostaje upitan. Iz izvješća se teško očitava u kojoj su mjeri ispunjene obaveze koje za HRT proizlaze iz Zakona o HRT-u. Ukoliko se osvrnemo na probleme is perspektive nacionalnih manjina situacija izgleda ovako. Manjine su u RH zastupljene na javnom, tv i radio programu s obzirom da se raspravlja o HRT-u kao javnoj kući mislim da je bitno da se bavimo emisijama te ustanove koje se prikazuju na teritoriju čitave RH. Prizma kao emisija, HRT pokriva manjinske sadržaje ali bitno je da se boljem sadržaju intermimima približi i ne manijskom stanovništvu. Takav pristup djeluje pozitivno sa suživot i kulturu raznolikost naše zemlje. Ukoliko manjinske programe gleda samo manjinsko stanovništvo onda oni uistinu ne doprinose suživotu i učenju i kulturi nacionalnih manjina. Prilozi i vijesti koji se prikazuju često puta su kratke, zastarjele te ne sadržajne što ne smatram doprinosim kvalitetnom informiranju građana o važnim događajima nacionalnih manjina u RH kojih uistinu ima jako puno. Isto tako smatram kako se manjinski sadržaj nikako ne smije ograničiti na dvije manjinske emisije Prizme i Manjinski mozaik. S obzirom da se manjine mogu prikazivati i zastupati i na drugačiji način, HRT-ov program primjerice otvara nove mogućnosti za prikazivanje emisija i filmova dokumentarnog karaktera a koji bi mogli prikazivati momente iz tradicije, kulture te drugih vrijednosti koje donose manjinsko stanovništvo u RH. Isto tako smatram kako je ključno članove manjinske zajednice uključiti u stvaranje programa primjerice u izradu tv priloga i slično. Nekoliko primjedbi također je vezano za manjinske sadržaje a to se prvenstveno odnosi na informativne programe. Kad su pripadnici nacionalnih manjina spominjano u kontekstu negativnih događanje stigmatiziraju se svi pripadnici nacionalnih manjina. Tako primjerice vijesti započinju sa Romi iz Karlovca ili Čakovca napravili su nekakvo kazneno djelo dok je ime i prezime te osobe kriminalca sasvim nebitno. Na takav način etikiramo sve članove zajednice kao kriminalce a što svakako ne doprinosi suživot te boljoj integraciji u društvu. Često puta kad sam pokušavao utjecati na predstavnike medije o povećanju zastupljenosti manjinskog programa dobio sam odgovor kako je najveći problem financijske prirode. Međutim, moguće je poboljšati zastupljenost i bez velike potrošnje sredstva. Smatram kako je potrebno povećati broj direktnih prijenosa događanja od značaja za nacionalne manjine u RH. S obzirom da dolazim iz Romske zajednice mogu spomenuti primjerice svjetski dan na sjećanje na romske žrtve Holokaust ili pak svjetski dan romskog jezika. Medijska zastupljenost tih događanja malena je dok recimo Đurđevdan koji predstavlja vjerski praznik itekako medijski popraćeno. Na dane tih važnih događaja također je moguće prikazati neki dokumentarni film o pripadnicima te nacionalne manjine. Takvom gestom obilježili bi taj dan što bi puno značilo pripadnicima manjina dok bi se većinski stanovništvo upoznalo sa drugačijom tradicijom, kulturom i jezikom. To sve zajednički doprinosi bogatstvo našeg društva u cjelini. Na takav način gradimo tolerantnije, demokratičnije i bolje društvo. Možda nepotrebno ulazim u dubinu problema ali mislim kako su mediji jako odgovorni za sve što se događa u našem društvu, stoga je jako bitno kakav program gledaju naši građani te ono najbitnije, kakve se vrijednosti promiču kroz taj program. Mediji značajno mogu doprinijeti informiranju građana o nacionalnim manjinama te o destigmatiziranju određenih vrijednosti koje se za manjinu vežu. Stoga se nadam da ćemo u narednom periodu vidjeti napredak programa o ovim smjernicama. Hvala.
Hvala i vama. Imamo dvije replike, Jasen Mesić.
Poštovani i uvaženi kolega Kajtazi apsolutno se s vama slažem da bi trebalo biti više programa vezano uz nacionalne manjine na HRT-u. Već sam u ovom Hrvatskom saboru i rekao što je rekao gospodin Tolauer kada je zaprijetio da će pozvati manjine, pripadnike manjina u RH da ne plaćaju pretplatu zbog toga što se sustavno ignorira njihovo pravo na HRT-u da budu adekvatno zastupljeni u programu. Međutim, kolega s obzirom da pripadate istoj stranci kao i ministrica kulture koja je koliko sam informiran potpisala programski ugovor sa Vladom RH na razdoblje od pet godina promašili ste adresu za apel i žaljenje. Što je navedeno u ugovoru to je zakonska obaveza televizije i ovo sve ostalo vam je isključivo dobra volja pojedinog urednika ili uredništva. Ako niste izlobirali da to uđe u programski ugovor al ja ne znam dal je ušlo ili nije ušlo, trebalo bi vidjeti, onda jednostavno toga sljedećih pet godina neće biti ili će biti u onim postocima kako je propisano programskim ugovorom. I to je to. I možete vi svaki puta apelirati ponovno da nisu zastupljeni može gospodin Tolauer na to ukazivati, mogu kolege iz SDSS-a na to ukazivati ali će jednostavno biti tako kao što piše u ugovoru. To što je ugovor tako donesen, da, da zato što o tome ovisi preplata bez obzira što kolega Crnogorac klima glavom, ali moram reći da nije u pravu. Neka pročita pravila o državnim potporama pa će mu možda biti oko toga jasnije.
Odgovor, kolega Kajtazi.
Meni je jako žao prvo što to ranijih godina nije tako uočeno. Ali duboko vjerujem imajući u vidu da smo u Odboru za ljudska prava i prava nacionalnih manjina pokušavao na sve moguće načine upravo to postaviti, mislim da u ovih dvije godine. ja sam duboko uvjeren da će ministrica to upravo učiniti i da ćemo na HRT-u imati određenu minutažu i da program kao što sam napomenuo u svom izlaganju kao što se radi priznao je i Mozaik da neće biti u vremenu kada najmanje većinsko stanovništvo gleda te emisije nego da ćemo dobiti adekvatno pa i ranijih godina gdje program nacionalne manjine većinsko stanovništvo bilo u većim postocima nego što je sada. Hvala.
Hvala. Nenad Stazić potpredsjednik. Izvolite.
Kolega Kajtazi govoreći o programu za manjine vi ste sada došli do biti problema, do srži problema. Po čemu je javna televizija javna televizija? Po tome što ispunjava neke javne funkcije. Komercijalne televizije i sa nacionalnom koncesijom niti imaju niti trebaju imati emisije za nacionalne manjine jer to je javna funkcija. Zato HRT ima pravo prikupljati pristojbu. Da radi one sadržaje koji nisu osobito gledani i koji neće privući marketing, ali da ne bi propao zato ima pristojbu. Tih javnih sadržaja je na HRT-u premalo. Jer šta je HRT napravio? On je ušato u utakmicu s komercijalnim televizijama u komercijalizaciji programa u populizmu koji se njeguje danas u Hrvatskoj jer to što ste veći populist to imate dulju minutažu i bolju poziciju u dnevnim informativnim emisijama bez obzira što je sadržaj toga u informativnom smislu bezvrijedan. E sada ako bi se to tako nastavilo ako ne dođe do zaokreta, ako ne dođe do tog da se shvati što je to javni servis onda se mora razmisliti o ukidanju pristojbe pa svi na tržište po istim uvjetima jer jedini razlog za pristojbu je javni interes jedini drugog razloga nema. Ne dobija HRT pristojbu zato da je vama lakše poslovati tamo ili da imate 3,5 tisuće zaposlenih nego da ispunjavate javni servis. E a ako ćete se takmičiti sa ovima, a onda budite u istom položaju kao i oni. Prema tome, vrijeme je da se ovakvim emisijama na koje vi Kajtazi upozoravate ozbiljno razmisli ina HRT-u i svim uredništvima. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Odgovor kolega Kajtazi.
Htio sam skrenuti isto tako pozornost, zahvaljujem se, imajući u vidu da zemlje u regiji kada su u pitanju nacionalne manjine daleko veću minutažu imaju nego nacionalne manjine u RH. Neka nacionalne manjine čak imaju svoju televiziju što za razliku od nas nacionalne manjine ne možemo još to. Ja duboko vjerujem da će možda u dogledno vrijeme također imati kao i ove ostale nacionalne manjine koje imaju u regiji. Hvala.
Hvala i vama. Nastavljamo u ime Kluba zastupnika SDP-a Ivan Račan. Izvolite.
Kolegice i kolege. Raspravljamo danas o nizu izvješća o HRT-u od 2011.do 2013.te s time potreban i kratak povratak u povijest. 2011.godinom HRT je nastavila niz negativnih poslovnih godina u kojima je poslovala s gubitkom u kojima se nije ulagalo u opremu i modernizaciju, program je gubio na gledanosti a međuljudski odnosi i sukobi na Prisavlju su postojali sve češće tema u raznim medijima. Izvješća Nadzornog odbora HRT-a za 2011.godinu koje obuhvaća razdoblje od 17.veljače 2011.do 8.svibnja 2012.nije usvojio ni sam Nadzorni odbor HRT-a. to izvješće je napisala tadašnja predsjednica nadzornog odbora i ona je u njemu navela temeljni razlog za neuspijevanje obavljanja funkcije nadzornog odbora u tom periodu, opstrukcije od strane samog HRT-a i vanjskog konzultanta koji naprosto nisu radili na način koji se mogao nadzirati. Tada je to bilo evidentiranje javnih od nejavnih prihoda u poslovnim knjigama koje nije bilo odvojeno. Dakle sama HRT tada nije uspijevala poštivati važeći Zakon o HRT-u. taj zakon koji se ovdje često spominje je zakon iz 2010.godine, koji je donesen konsenzusom. To je bio uspjeh ali nažalost taj zakon je HRT odveo u kaos. Usudit ću se reći da je postojao konsenzus o potrebi za promjenu tog zakona ili barem intencija namjera svih političkih čimbenika da je potrebna promjena tog zakona kako bi se stanje na HRT-u promijenilo, ali o samim promjenama nije bilo dogovora i tu su kolege iz HDZ-a u pravu. S obzirom na kontinuirane financijske gubitke HRT-a pad gledanosti te generalno loše stanje na Prisavlju uzrokovano od blokiranim procesima odlučivanja, aktualna koalicija na vlasti se odlučila na izmjene Zakona o HRT-u s namjerom izvođenja te kuće iz krize. Izmjene i dopune Zakona o HRT-u Hrvatski sabor je usvojio 6. srpnja 2012. godine. Tim izmjenama je umjesto uprave uvedena funkcija glavnog ravnatelja kojem je povjereno upravljanje HRT-om, a preuređene su ovlasti i odgovornosti Programskog vijeća i Nadzornog odbora. Izvješće o poslovanju HRT-a za 2012. godinu je evidentirao nastavak niza gubitaka s novih 29 milijuna kuna minusa. U godini dana prije minus je bio 26,5 milijuna kuna i to je niz koji traje dakle u ovom trenutku 7 godina. Niz gubitaka. Krajem 2012. godine HRT je dobila glavnog ravnatelja te novo Programsko vijeće i Nadzorni odbor s misijom konsolidacije i restrukturiranja HRT-a. Izvješće Nadzornog odbora za 2012. godinu sadržava samo pregled tri konstituirajuće sjednice i tako napokon dolazimo do prošle 2013. godine. Nažalost, u ovoj objedinjenoj raspravi o izvješćima HRT-a iz 2013. godine imamo samo izvješće Programskog vijeća, a i ono je u ovom trenutku nepotpuno, odnosno Programsko vijeće se obavezalo dopuniti ga u formi dodatnog izvještaja do kraja prve polovice ove godine. Vjerujem da ćemo do tada dobiti i izvještaj Nadzornog odbora HRT-a za 2013., kao i izvještaj o poslovanju te nas čeka sigurno još jedna rasprava o HRT-u ove godine. Programsko vijeće, aktualno Programsko vijeće je konstituirano 19. studenog 2012. U punom sastavu s članovima iz reda novinara i zaposlenika konstituirano je 25. travnja 2013. Iz izvješća je vidljivo kako Programsko vijeće svom radu pristupa vrlo odgovorno i kako u neslaganju s ravnateljstvom umjesto sukoba i javnih istupa izabire dijalog kao pokušaj postizanja kompromisa ili traženja najboljih rješenja. Time Programsko vijeće, a i sama HRT pokazuje pozitivne pomake u odnosu na sukobe koji su se dešavali na toj televiziji do tada. Pohvaljujem takav pristup i vjerujem da najbolji put za razvoj HRT-a u ovom trenutku, a u ovom trenutku je nužan preduvjet za uspješan proces restrukturiranja. Otvorenih prijepora ili pitanja iz izvješća Programskog vijeća je vrlo malo i to je dobro. To su plan ostvarenja zakonskih obaveza o programima HRT-a do kraja 2014., zatim ispunjavanje zakonom i ugovorom s Vladom definiranih obaveza u dramskom programu HTV-a te ocjena Programskog vijeća da HRT kasni sa zakonski definiranim uplatama Hrvatskom audiovizualnom centru. Oko ovih stvari se danas dosta govorilo ovdje, međutim nismo čuli ništa konkretno od Programskog vijeća niti od ravnatelja. Da li su ti problemi i dalje otvoreni, da li je bilo promjena otkad je izvješće sastavljeno do danas. Moram reći da je jučer na sjednici Odbora za medije, informatizaciju i informiranje i predsjednica Programskog vijeća i glavni ravnatelj su izjavili, izrekli, izjavili i najavili svu spremnost za rješavanje svih otvorenih pitanja u daljnjem radu. To je opet jedna razlika od situacije koja je postojala na HRT-u prije ove strukture. Neki problemi u radu sadašnjeg Programskog vijeća su uzrokovani prekratkim rokovima u kojima se moralo donijeti ključne dokumente i akte, ali najveći dio problema proizlaze iz nažalost godinama devastirane kuće. Iz izvješća Programskog vijeća je vidljiva i posvećenost tog tijela ispunjavanju javne funkcije HRT-a, no tu moram reći nešto drugo, nešto više. Hrvatska se nalazi u teškoj gospodarskoj situaciji, kriza traje sada već 5 godina i socioekonomski uvjeti u društvu dovode do olakih radikaliziranja i ozlojeđenih stavova. Ni ova dvorana toga nije pošteđena. Vjerujem da su i Programsko vijeće i Nadzorni odbor i glavni ravnatelj svjesni težine situacije u kojoj se nalazila HRT kad su krenuli u svoje mandate i vjerujem da rade svoj posao s najboljim namjerama. Hrvatska medijska scena treba stabilnu i pouzdanu HRT i to je njihov posao i to je dalje njihova odgovornost. Mi iz SDP-a im želimo da budu uspješni i s nestrpljenjem čekamo dopunjeno izvješće Programskog vijeća, kao i izvješće Nadzornog odbora te izvješće o poslovanju u 2013.godini. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku. Branko Vukšić, izvolite.
Uvaženi kolega Račan, ma vrlo kratka replika. Zapravo slaganje sa dijelom vaše rasprave kada ste govorili o Programskom vijeću i ono što ste primijetili u potpunosti se slažem iz ovih izvješća i izgovara predsjednice Programskog vijeća i danas ovdje u Saboru i jučer na Odboru za informiranje, informatizaciju i medije. Vidi se ono što ste rekli da je konstruktivno, da je umjesto sukoba ponudilo dijalog i suradnju što je sasvim sigurno rješenje i to jest put kako bi HRT i svi segmenti vrlo složenoga procesa stvaranja televizije trebali surađivati na … radioteleviziji i neka to bude primjer i Upravi Hrvatske radiotelevizije i Nadzornom odboru, a znamo da smo imali ono što ste vi govorili u svome izlaganju iz prijašnjih razdoblja. Najviše tenzije su zapravo išle s vrha kuće iz Nadzornoga odbora kad zapravo kuća nije mogla funkcionirati upravo zbog toga što oni koji su trebali najozbiljnije shvatiti posao su bili neozbiljni.
Hvala. Odgovor kolega Račan.
Hvala kolega Vukšić na ovom slaganju. Reći ću pomalo trivijalno, ali to je suština svakog političkog procesa bilo upravljačkog, bilo političkog. I morali bismo mi u Hrvatskom saboru također malo više obratiti pažnju na dvostranu komunikaciju, na više razumijevanja i uvažavanja. Jer naprosto je nevjerojatno da apsolutno nitko iz opozicije nakon svega što se zadnjih 8 godina dešavalo na Hrvatskoj radioteleviziji nije rekao nešto pozitivno. Dakle, to je naprosto previše bacanja crnilom, to je čisto strančarenje koje u političkom životu ove zemlje neće pomoći, niti će bilo kome pomoći da nešto napravi na Hrvatskoj radioteleviziji. Ponavljam uz sve što je bilo nije moguće da se sada ne dešava barem nešto pozitivno s obzirom da godinama nije bilo niti pokušaja da se nešto napravi. Hvala.
Hvala i vama. U ime kluba HSU-a Željko Šemper, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovani ravnatelju, predsjednice Programskog vijeća, predsjedniče Nadzornog odbora, kolegice i kolege. Gospodarska kriza i česte upravne promjene otežale su realizaciju programskih zadaća i poslovne planove HRT-a. Tako se kaže na početku Izvješća o poslovanju HRT-a u 2012. godini. Izmjene Zakona o HRT-u, razrješenje Uprave HRT-a, izbor glavnog ravnatelja, članova Nadzornog odbora i Programskog vijeća HRT-a obilježile su poslovanje HRT-a. Programski gledano u 2012. godini HRT je imao dva velika sportska događaja kojima je mogao povećati gledanost, a to su ljetne olimpijske igre i Europsko nogometno prvenstvo. U 2012. godini proradila su i dva nova specijalizirana televizijska kanala HRT 3 i HRT 4. Ocjena je da je povećan obujam ali ne i kvaliteta proizvedenog i imitiranog programa koja bi trebala biti u interesu gledatelja jer oni plaćanjem pristojbe to i očekuju od HRT-a. Bez obzira na krizu pristojbe od jedne milijarde sto osamdeset milijuna su bile glavni i siguran prihod HRT-a, štoviše bio je veći za 13 milijuna odnosno 1,1% u odnosu na 2011. godinu. Iz strukture prihoda i načina prikupljanja vidi se kako dobar dio građana posebno umirovljenika teško podmiruje tu obvezu prema HRT-u. Gotovo sto milijuna kuna prikupljeno je putem opomena HRT-a i odvjetnika, a 109 milijuna prikupljeno je putem ovrha. Da bi se ostvario i naplatio prihod od pristojbi na opomene i sve troškove odvjetnika i ovrha utrošeno je čak 120 milijuna kuna ili gotovo 10% ukupnih prihoda. Postavlja se i pitanje isplativosti kontrolora gdje se za prihod od 14 milijuna napravio trošak od 19 milijuna kuna. U nekim županijama ima siromašnih općina kao što je primjerice Zrinski Topolovac, gdje se gotovo jedna prosječna mirovina od 1100 kuna izdvoji za godišnju pristojbu od 960 kuna. Kad se uzme u obzir bruto društveni proizvod u Republici Hrvatskoj po glavi stanovnika pristojba od 80 kuna najviša je u Hrvatskoj u odnosu na visinu pristojbi u drugim državama EU. Tako je Republika Hrvatska uz broj korisnika invalidskih mirovina i u visini tv pristojbe vodeća sila u EU. Prema članku 35. stavku 2. Zakona o HRT-u pristojba od 80 kuna izračunava se kao jedan i pol posto na prosječnu neto plaću u Republici Hrvatskoj iz prethodne godine i trebala je biti 82 kune, ali je Vlada Republike Hrvatske odlučila da se ne povećava, pa je ostala 80 kuna. Kad se pogledaju primanja umirovljenika onda na prosječnu mirovinu od 2266 kuna prema Zakonu o mirovinskom osiguranju pristojba iznosi 3,6%, na prosječnu obiteljsku mirovinu 4,3%, a na prosječnu najnižu mirovinu gotovo 6%. Ovo su glavni razlozi što ima veliki broj ovrha, jer umirovljenici s nižim primanjima to ne mogu plaćati. Iako su nezaposleni i umirovljenici u najtežoj situaciji do sad se nitko s HRT-a ili iz Nadzornog odbora koji utvrđuje visinu pristojbe, a ni iz Ministarstva kulture nije sjetio da se predloži novi sustav plaćanja pristojbi primjeren mirovinskim primanjima hrvatskih umirovljenika. Prema popisu stanovništva iz 2011. godine u Hrvatskoj ima ukupno milijun i 519 000 privatnih kućanstava, a od tog broja 349000 ili 23% su isključivo umirovljenička kućanstva. Bilo bi normalno i pravedno da se isključivo tim umirovljeničkim kućanstvima u kojima živi umirovljenik samac ili više njih jedan i pol posto pristojbe obračunava na prosječnu mirovinu koja je dva i pol puta manja od prosječne plaće. Kod HRT pristojbe čak nema popusta za one čija su primanja ispod dohodovnog cenzusa kao što je to primjerice kod polica dopunskog zdravstvenog osiguranja. Bez obzira na princip da ista usluga mora imati istu cijenu za sve građane ipak je krajnje vrijeme da se nakon pet godina krize onima koji teško preživljavaju ukine ili barem smanji ovaj namet sukladno njihovim primanjima. Za takvu odluku postoje drugi razlozi, HRT više nije kao nekad jedina pa ni najgledanija televizija kojoj smo plaćali pristojbu i smatrali to normalnim. Već nekoliko godina postoji jaka konkurencija više komercijalnih televizija koje i prema podacima iz ovog izvješća u večernjim satima imalo veću gledanost od HRT-a. Nekad je dnevnik HRT-a imao gledanost i od 40% danas je tek na trećem mjestu s 10%. Od 19-23 sata na drugim televizijama u najgledanijem terminu ženski dio gledateljstva gleda hrvatske, meksičke ili turske serije dok muški dio gledateljska šalta na desetak sportskih programa s direktnim prijenosima utakmica i svih sportova. Od 7-15 sati HRT najviše gledaju oni koji su u to vrijeme kod svojih kuća, a to su opet umirovljenici i tu je HRT pokazala svoje nerazumijevanje prema toj populaciji gledatelja pa im je u jesenskoj shemi prošle godine ukinula jednu tv emisiju Treća dob a ista radijska emisija je izgubila stalan termin srijedom. Posebno je pitanje problem malih prihoda od promidžbe gdje su prikupili tek 9% svih prihoda što je čak 16% manje u odnosu na 2011.godinu. HRT ovaj pad objašnjava smanjenjem minuta za oglašavanje udarnim terminima kao i osjetnim smanjenjem budžeta velikih oglašivača s obzirom na gospodarsku krizu. A možda je uzrok pada ove vrste prihoda i pitanje gledanosti pojedine televizije. Što se tiče rashodovne strane uočljiv je podatak da se na troškove osoblja odnosno plaće zaposlenih troši 33% dok na proizvodnju programa ide 23% proračuna i HRT-a. Iz računa dobiti i gubitaka vidimo i rezultat poslovanja HRT-a za 2012.godinu gdje je iskazan gubitak od 29 milijuna kuna. Ovih dana Ministarstvo kulture najavljuje skori završetak izrade medijske strategije koja bi prije svega bila usmjerena na podizanje profesionalnih medijskih standarda koja neće donijeti nove poreze u obliku povećane HRT pristojbe. I EU u analizi medija stavlja naglasak na vlasnička pitanja a bit će ponuđena i tri modela naplate HRT pristojbe pa se nadamo da će biti uvaženi prijedlozi HSU-a. I na kraju nešto o nadzoru poslovanja HRT-a gdje temeljne ovlasti nad poslovanjem ima nadzorni odbor a on je na temelju izvješća odijela interne revizije još u studenom 2011.godine utvrdio kako nije bilo moguće provesti nadzor zakonitosti korištenja sredstava pristojbe i drugih prihoda. Nakon toga u svibnju 2012.godine predsjednica nadzornog odbora HRT-a je u izvješću u Hrvatskom saboru konstatirala da navedene manjkavosti do danas nisu ispravljene. Drugi saziv nadzornog odbora konstatirao je u prosincu 2012.godine na kompleksna pitanja, računovodstvenog razdvajanja javnih i komercijalnih prihoda te javnih, komercijalnih i zajedničkih rashoda. Prema nalazu Državnog ureda za reviziju i ocjeni stanja na HRT-u proizlazi kao da nema računovodstvenih metoda po kojima se transparentno vode prihodi i rashodi. I što reći nakon konstatacija Nadzornog odbora o kontroli trošenja više od milijardu kuna prikupljenih pristojbi i Vlada RH je u o svojem mišljenju upozorila na nužnost provedbe programa restrukturiranja na HRT-u jer svako odlaganje može još više pogoršati sadašnje slabe financijske pokazatelje. Umirovljenici nas često pitaju zašto moramo plaćati za njih previsoku pristojbu javnoj televiziji kad u razno vrsnoj ponudi drugih televizija najmanje gledaju HRT jer na HRT-u nema najvažnije sporedne stvari na svijetu a to je nogomet pa nije čak prije dvije, tri godine prenašano ni finale KUP-a Hrvatske. Posebno je zabrinjavajuće nefunkcioniranje sustava unutarnje kontrole na temelju kojeg ni Nadzorni odbor ne može iskontrolirati trošenje značajnih sredstava HRT-ove pristojbe. Zbog svih ovih razloga zastupnici Hrvatske stranke umirovljenika će glasovati prema svojoj savjesti. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Imamo repliku, Silvano Hrelja.
Uvaženi kolega Šemper, osvrnuo bih se na dva detalja iz vašeg izlaganja. Pokušao bih pojasniti jer je HSU svojevremeno uputila u saborsku proceduru jedan Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o HRT-u vezano uz tv pretplatu. Da budemo skroz jasni, mi ne tražimo iako je nekad u zakonu pisalo da se može netko osloboditi HRT pretplate, danas to više ne piše, mi samo tražimo da oni koji imaju ispod cenzusa zbog kojeg su oslobođeni plaćanja zdravstvenog dopunskog osiguranja da oni koji zajedno ili samostalno imaju primanja manja od tog cenzusa da im se veže pretplata uz prosječnu mirovinu. to nije 360 tisuća umirovljeničkih kućanstava, to je po našoj procjeni negdje oko 150 tisuća naravno i to bi trebalo dokazivati. Drugu stvar koju želim reći umirovljenicima izuzetno smeta kad se mijenja shema emisije treća dob, vrijeme emitiranja emisije bilo na radiju bilo na televiziji, sadržaji koji se emitiraju. Idemo sasvim suprotno od recimo talijanske javne televizije Rai uno koja svojim umirovljenicima dakle voditeljima umirovljenicima itd. dozvoljava da uređuju emisije jer ljepše izgleda kada starija osoba o starijoj osobi priča vic ili našali se nego kada to neko učini od mlađih, znate. Mi na neki način eliminiranjem starije populacije njih milijun i 200 tisuća iz društvenog života pa i medija na neki način podupiremo nešto što je nepoželjno a to je ejdžizam ili ageizam ili netrpeljivost prema starijima a to nije dobro za hrvatsko društvo.
Hvala. Odgovor kolega Šemper.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Navodno da je to veliki problem s obzirom na veliki broj kućanstava gdje su uglavnom samci od 350 tisuća umirovljeničkih kućanstava oko 240 tisuća su samci gdje je prosječna mirovina ispod 2000 kuna i za njih je 80 kuna preveliki izdatak. Posebno stoga što smatraju da su zaslužili svojim radom da imaju barem tjedno jednu emisiju od sat vremena, a ne da uvijek se nešto radi na brzinu jer to su jedine emisije gdje se oni mogu informirati što se događa u mirovinskom sustavu i da budu zadovoljni sa tim. Za mene je frapantan podatak koji sam vidio ovdje gdje je prikazana efikasnost naplate pristojbe. Velik broj pristojbe se prikupi ovrhama. Za 109 milijuna prikupljene ovrhe HRT potroši 60 milijuna troška i velik dio koji se provodi ovrhama to su umirovljenici. I mi smatramo da bi bilo pošteno i pravedno da osnovica za izračun te pristojbe bude prosječna mirovina. Pa neku nadu daje nam i nedavno medijska vijest da će Ministarstvo kulture predložiti tri modela pristojbe i tu se nadamo da bi tu moglo biti nekog poboljšanja za ovu populaciju. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani kolega. Nastavljamo sa raspravom po klubovima zastupnika. Na redu je klub HDSSB-a u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine Radman sa predsjednikom nadzornog odbora i programskog vijeća predsjednicom da. Ja ću morati s obzirom na dužinu vremena koje imam, bojim se da će mi biti malo 20 minuta pa ću možda ovako jedan rafalno pomalo izgovoriti neke stvari pa vas molim da se i ne ljutite ali nadam se i odgovorima. Dakle počet ću od toga da je 88% financiranja HTV-a iz pristojbi koju plaćamo svi u istom iznosu na HTV a onih 12% iz marketinškog programa. No govori se o 2012.i deficitu manjku od 29 milijuna kuna a zapravo onaj dug i stari dug koji potiče iz vremena i HDZ-a je nije cijeli ali je oko milijardu kuna. o tome je uglavnom prešućeno. E sada kada je već tako onda se pitam, zašto u vrijeme krize koju proživljavamo svi HTV kupuje serijal Osamdesete godine Igora Mirkovića koje po epizodi koštaju milijun kuna? dakle sveukupno 12 epizoda, 12 milijuna kuna. valjda zato što ste zajedno gospodin Radman i gospodin Mirković zajednički prijatelji predsjednika Josipovića. Nadalje, gasi se 8 dopisništava u RH pa će valjda i smanjuje se broj osoblja koje se priključuju onim koji ostaju dopisništva pa će valjda Hrvatska vidjeti kao što se neki vole vidjeti sa Zagrebačke katedrale koliko se vidi Hrvatske toliko će biti i emisija o Hrvatskoj. Nadalje, koliko košta postavljanje brojeva na parkirnim mjestima u HTV-u? nemamo informaciju o tome ali su postavljena. Nadalje, Vukovar, ovo je sada programski 18.studenog delegacija državna imala je HRT-ovog snimatelja koji ih je pratio od bolnice u Vukovaru do Ovčare. Snimljene su 4 kazete materijala. Pitam vas svih troje, gdje su kazete toga materijala da se vidi da je bila jedna kolona, a ne dvije kao što se uporno tvrdi na HTV-u i ne prikazuju oni bitni momenti kada je došlo do stajanja i odlaska jednog dijela ili začelja te kolone u drugom smjeru? 4 su kazete snimljene materijala, voljeli bismo vidjeti te materijale na HTV-u ali oni se uporno u bunkeru i ne prikazuju su i zbog čega je došlo zapravo objektivno do onoga što se dogodilo u Vukovaru. Što je gospodin ravnatelj HTV-a radio u Vukovaru par dana prije 18.studenog prošle godine? Zašto je išao u Vukovar i kakvi su bili naputci glavnog ravnatelja HTV-a u Vukovaru? Koji je to bio cilj puta odlaska kada su snimatelji HTV-a izvrsni i odlični i ne treba im soliti pamet u svezi stručnog rada na HTV-u? Koliko je ljudi dovedeno i zaposleno u HTV za vrijeme vašeg mandata? Neki od njih su čak i otpušteni, neki su smijenjena nekakva druga mjesta ali koeficijent i plaće su mnogima ostali. I to su troškovi koji se uopće ne prikazuju, to su troškovi koji enormno opterećuju proračun HTV-, koliko takvih ima? Nadalje, HTV je prekršila sporazum između Hrvatske biskupske konferencije i HRT-a. Zašto, zato što je emisije vjerske imala udjela u samom sadržaju i Hrvatska biskupska konferencija, sada to više nema. Sada to uređuje isključivo HTV, bez konzultacija sa HBK, iako postoji ugovor i potpisan ugovor između HBK-a i HTV-a. Zašto je kupovina jednog serijala od 10 epizoda "Heroji Vukovara" koštala 3 milijuna i 600 tisuća kuna, a to je prikazano prije nekoliko godina a drugog serijala, onog koji je prikazan u studenom prošle godine, dakle 10 epizoda ukupno je koštalo 350 tisuća kuna, dakle 10 puta manje. Dakle tih 350 tisuća kuna je i objektivna cijena zapravo toga. Kažu da je to zato što je ovaj već prikazivan po drugim televizijama pa eto sad to ono kao duplikat pa jeftinije, ali eto dobro je znati sve. Zašto, zašto, pitam vas, zašto u vrijeme počinjanja liječničkog štrajka se emitira novo hrvatski film koji je star možda svega ni pola godine-godinu dana, a sad gledamo još Kozaru i bitke ne Neretvi i Sutjesci, to su super filmovi iz rakursa i pogleda ovog novog vodstva HRT-a. Dakle zašto se na početku štrajka liječnika prikazuje film "Ljudožder vegetarijanac" a 15 dana nakon toga i film "Bjegunac" sa Harrisonom Fordom u kojem se isto plete po zločestim liječnicima. Zašto se na HTV-u prikazuje posjet, dobrodošli i posjet gospodina Milanovića poplavljenom području i u prvim vijestima u središnjem dnevniku on kaže kako je stanje teško, ali ne tako teško kao u Velikoj Britaniji. Nakon toga više nigdje u vijestima se ta činjenica ne ponavlja, to je izbrisano. Zašto se na HTV-u prikazuje premijer koji kaže da je u Mostaru dvonacionalni sastav stanovništva i da su opasne demonstracije. Dobro da je otišao u Mostar, pozdravljamo i mi to također, ali to što je izrečeno dvonacionalni također se više nigdje ne ponavlja, a znamo da je u Mostaru tronacionalni sastav. Ne znam koga je zaboravio Hrvate, Srbe ili Muslimane, Hercegovce, ne Bošnjake. Dakle, imam puno pitanja. Zašto više nema u HTV-u subotom TV kalendara, zašto je TV kalendar skraćen, zašto je drugačiji koncept TV kalendara. Zašto je TV kalendar drugačiji nego radioemisija Dogodilo se na današnji dan. Potpuno drugi događaji, slušam ujutro u 6,45 Dogodilo se na današnji dan, nakon toga gledam TV kalendar koji je potpuno drugi događaji. Zanimljivo. U posljednjih mjesec dana slušam isključivo o revoluciji protiv Romanova gdje se spominju, rekao sam već prije ovdje, Lav Trocki, Staljin, Lenjin, Diego Rivera itd. … [[Upadica se ne razumije.]] Znam ja zašto.
Nemojte sugerirat, zna kolega.
Znam, ja odlično znam zašto. Zašto se ne emitira serijal koji je snimljen, dakle postoji, koji se zove Zločini komunizma? Zašto se umjesto tog serijala emitira serijal Ruth 66, dakle o cesti koja spaja istočnu i zapadnu obalu SAD-a, odabrao Đelo Hadžiselimović. Dakle, zašto se na HTV-u zapošljavaju kadrovi, ne gotovo isključivo ali prvo po kumovskim, rođačkim, a onda i po partijskim udjelima odnosno sudjelovanju u radu SDP-a Hrvatske. Hoćete da vam navedem primjere, imena da vam ovdje iščitam ili ću to u replici? Počevši od onog nesretnog Rogošića, urednika Nedjeljne Dalmacije a nije, nije ni bio, pa nadalje. Zašto je 30-godišnjak, sa kakvim referencama i preferencama postavljen za glavnog ekonomskog stratega i upravlja sa milijardu i 300 milijuna kuna novaca hrvatskih građana, a znamo da je sa 21 godinom bio savjetnik za prodaju u DTR-u, u Tvornici košulja Zagreb koja znamo kako je završila. Hoćemo još dalje? Zašto se ubila samohrana majka koja ima dijete sa posebnim potrebama prošle godine? Zašto postoji silni mobing i strahovlada u HTV-u? Zašto ljudi dršću, zašto ne smiju reći, zašto im se prisluškuju mobiteli, mailovi im se čitaju. Službeni se prisluškuju. Imaju plaćeni službenici koji to rade, dvojica, na HTV-u, na HTV-u koju mi plaćamo, koju mi dajemo 88% sredstava putem onih 80 kuna koje se plaćaju. Onoga najurili iz ZG Holdinga pa je čovjek našao mjesto u Agenciji za legalizaciju koju je osnovala neka druga …, mora da je promijenio stranku pa je dobio posao nakon što je slao slikice svakojakog sadržaja o kojima je govorila gospođa Sunčana Glavak, dakle o onim aferama. Znamo o kome se radi. Dakle zbrinjavanje, briga o svojim partijskim drugovima je enormna na HTV-u i takav je program. Rekao sam jutros kada sam u uvodnom izlaganju dao repliku gospodinu Radmanu, da je zapravo HTV postala medijski liberalno komunističko pa čak i jugoslavenski gulag. … [[Upadica se ne razumije.]] Upravo tako. A reći ću vam i zašto i podastrt ću vam zašto pa se vi onda smijte, ali neće dugo trajat to. Svaka sila za vremena, svaka sila za vremena, polako. Dakle, kada sam počeo govoriti o samoubojstvu, žalosnom samoubojstvu jedne žene, onda samo taj događaj bio bi mi dovoljan gospodine Radman i svi ostali koji a čiji su kadrovi prouzročili mobing koji je doveo do tog samoubojstva a to je sve na hrvatskoj policiji, a hvala Bogu kako već je dakle sve je to još u fazi da kažem nekakve prašina se malo slegla na taj slučaj. Dakle, ja osobno ne bih imao mirnu ni čistu savjest. Teško bih izišao pred ovo da kažem, pred ovaj Visoki dom sa takvim slučajem. Kakve bih poteze povukao nakon toga to sam ja znam. Sud, pustite sud, imate vi savjest ne sud. Dakle i na kraju ovog našeg tv kalendara ono kratko jedna od urednica ili novinara tv kalendara je smijenjena. Hvala Bogu našla je posao, nije bilo problema jer kvaliteta uvijek ispliva na površinu. Još ću vam jedno u svezi tv kalendara iscitirat ću vam jedno pismo koje ste gospodine Radman dobili od gospodina Dragiše Buhe iz Republike Srpske. Kaže ovako. "Ono što bi trebalo da bude objektivno prezentiranje istorijskih činjenica u tv kalendaru je zlurado senzacionalističko mrziteljsko agresivno i proizvoljno plasiranje mržnje protiv svega što u korijenu ima lijevu ideju, svega što je srpsko ili jugoslovensko, rusko, talijansko ili venecijansko. Dakle, protiv svega što je nekada u daljoj ili bližoj povijesti navodno ugrožavalo Hrvate ili katoličanstvo. Glas muškog spikera pazite ovo je krajnje neprijatan i agresivan i muški spiker je u tv kalendaru neugodan čak sa svojim glasom. Sve u svemu instant povijest na senzacionalistički nesnošljivoj razini pravljena je za duboku zatucanu gorštačko dalmatinsko-slavonsku provinciju hercegovačkog podrijetla. Pazite koja kombinacija i svjetonazore. Iza svega se nazire, pazite ovo Josip Jurčević i njegova klika povijesnih revizionista pred kojima demokratska lijevo orijentisana i građanska Hrvatska, tako piše citiram, ne smije da poklekne. Vodite li se vi ovim pismom kojega ste dobili od Dragiše Buhe. Možda je on potomak Boška Buhe, ja ne znam ali ima isto prezime. O ovom Krmpotiću neću to sam već rekao čovjek se zaposlio u Agenciji za legalizaciju. Nisu znali eto da je on bio taj koji je nešto napravio na Hrvatskoj televiziji, pa ga zaposlili. Sad će on naći treći posao. Još kandidira na jednom mjestu. Zakon o radu. Ovaj tjedan ćemo možda imati i Zakon o radu. Komentiran je on i na Hrvatskoj televiziji. Komentiran i kritički i pomalo hvala Bogu, ipak su socijalisti socijalisti i Zakon o radu i radništvo je njihova briga reklo bi se tako, iako nije baš tako. Ali nitko ne kaže da kada već primjenjujemo europske standarde u Zakonu o radu, kada uvodimo Zakon o radu po europskim načelima hoće li i plaća biti po europskim načelima. Pristaju radnici raditi po europskim načelima, pristaju radnici na Zakon o radu samo neka budu i plaće europske, ništa više. Pristaju oni raditi to. Hoće li plaće biti? O tome se šuti. Pa dajmo to recimo na kraju krajeva. Da, na kraju krajeva voditelj Dnevnika referendum na kojega je izišlo milijun i 400 tisuća građana od toga je skoro milijun glasovalo za, 300, 400 tisuća protiv. Ne znam točno, nemojte me hvatati za riječ. U glavnom udarnom središnjem Dnevniku Hrvatske televizije na prvom programu proglašava referendum homofobnim. Sad više nije valjda, dobio je nagradno putovanje za šefa informativne službe. O fonetici na Hrvatskoj televiziji kada sam neki dan slušao jednu od voditeljica emisija koja govori, koja ne zna glas č da postoji, nego govori ć. Pa za Blanku Vlašić kaže da je skakačica. Pa Bože sačuvaj! To se ne može slušati. Mi koji smo podrijetlom ili barem rođeni u dinarskim područjima vrlo dobro evo zna gospodin Leko razlikujemo č i ć, pa i mnogi drugi. Dakle, nama, nas bole uši od toga kada govori žena sve sa ć. Pa tko je nju tamo postavio? Tko je nju postavio za spikericu na Hrvatskoj televiziji? Kakvim vezama je, ja moram odmah posumnjati da jedino znači da je došla vezom, jer za nju glas ć ne postoji. Ili bolje da ide u Sarajevo. Tamo će pasati sa ć sve u redu. Ja ne znam šta se tu događa, a o naglasku, o tome da je zagrebački sleng i naglasci zagrebački većinom u uporabi to je već normalna pojava. Ili kad kaže jedan od sportskih komentatora kaže napravio je ne dobar potez. Valjda misli da je loš njemačka riječ, pa kaže ne dobar. Pa gdje ima pridjev ne dobar? Pa toga nema u hrvatskom. Ima dobar i loš, a nema ne dobar. Ali kod nas je to uobičajeno kod sportskih novinara na Hrvatskoj televiziji da govore ne dobar pas prema Modriću ili ne znam ni ja što. Strašno! To je strašno! Ma tko postavlja te ljude da tamo rade? Ili su to opet te tzv. rodjačke, kumovske i partijske sveze. Nadalje hrvatski dnevnik, pardon dnevnik na Hrvatskoj televiziji, središnji dnevnik traje od pola 8 do 8. Na TV Novoj, a neću spominjati ime, na jednoj komercijalnoj televiziji počinje u 7 i 15 a traje do 8 i 5 dok ne počne Dila ona turska serija. Ja pogledam, samo malo. Ja pogledam dnevnik na HRT-u i prebacim se a dnevnik na toj komercijalnoj još uvijek traje. Koliko je informativnija ta emisija na toj drugoj televiziji u odnosu na cenzurirani dnevnik Hrvatske televizije, cenzurirani kažem jer je 40% vijesti više na onoj drugoj komercijalnoj televiziji nego li na Hrvatskoj u središnjem dnevniku. Emisija je informativnija, ona daje daleko više i bolji je ugođaj onome tko sluša a Hvala Bogu ove sam dane operiran pa moram sjetiti kod kuće i ležati pa slušam i gledam tu televiziju ili dalekovidnicu jel i imam priliku štošta. Gospodine Radman, vi se sigurno informirate tko je Marko Francišković i da je šest mjeseci u zatvoru i na psihijatriji, kad je Hrvatska televizija i jednu riječ rekla. Znate na osnovu čega je zatvoren, na osnovu facebook prijetnji jednome ministru. Je li facebook virtualni dakle medij dovoljan razlog da se nekoga zbog prijetnji stavi u bajbukanu šest mjeseci a da o tome Hrvatska televizija pored svih udruga i baba onih nesretne Sanje Sarnavke koja o tome govori nikada ni jednu riječ ne kaže. Pa bilo bi zanimljivo ako nije vama zanimljivo jer ja znam zašto vam nije zanimljivo ali bilo bi zanimljivo hrvatskoj javnosti čuti što je to bilo, zašto je on u zatvoru, zašto je onaj koji je propagirao obljetnicu u Gvozdanjskom u Hrvatskom Alamu zatvoren i ne samo to nego i niz drugih stvari zatvoren prvo u zatvor a onda i u Popovači i znamo i tko je ravnatelj ustanove u Popovači i u kakvoj je svezi sa Vladom RH, nekim članovima Vlade RH.
Poštovani kolega, vrijeme je isteklo.
Al rekao sam da bi trebao, al to je 15 minuta možda, 20, a joj šteta.
I ako mi dozvolite nisam vas upozoravao da se držite teme, dozvolite mi da onda kažem zašto. Mogu li to reći?
Č i ć?
Ne č i ć, to je kod nas apsolutno dva slova i dva glasa. Ali nisam vas pozivao da se vratite na temu jer vaša rasprava je bila apsolutno maštovitija od svih programa u hrvatskom televizijskom prostoru. Ali nije bilo to veze puno sa samim materijalom. Nije. Ali takva je mogućnost saborske rasprave pa nećemo oko toga raditi velike probleme. Idemo na replike, prva replika, poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Slažem se s vama da je rasprava kolege Grubišića bila puno zanimljivija nego brojni programi na HRT-u. No bez obzira naravno da ima kvalitetnih emisija i kvalitetnih novinara. Ali kolega Grubišić vi ste da se vratimo na temu rekli da se ukida 8 dopisništava. Nažalost ukidaju se dopisništva HRT-a, među njima i ono u Metkoviću i sasvim sigurno da ta ukidanja neće značajnije doprinijeti smanjivanju financijskih gubitaka HRT-a pa se doista onda postavlja pitanje koji je razlog takvim postupanjima i takvim potezima. A s druge strane me zanima i prodaja imovine HRT-a. Naime u Dubrovniku postoji dvije vile, jedna je vila Čingrija u kojoj je smještena televizija a druga je vila koja mislim Banac bivša koja je u vlasništvu radija Dubrovnik, dakle u sklopu HRT-a. Najave su da će se i jedna i druga vila prodati i doista me zanima, posebice ova koja se odnosi na radio Dubrovnika koji je vrlo značajnu ulogu imao u Domovinskom ratu i ta zgrada doista je na neki način i simbol i obrane grada Dubrovnika kad govorimo o vremenima 91. i Srbo-četničkoj agresiji na grad Dubrovnik zajedno s Crnogorskim snagama. Dakle, ta zgrada doista predstavlja jedan simbol obrane i digniteta i bila je zapravo jedina javna institucija koju su Dubrovčani imali prilike čuti. I doista postavlja se pitanje koji su razlozi prodaje te imovine s kojom opet vjerujem da se neće značajnije smanjiti gubici HRT-a a posebice neće se ni zadovoljstvo odnosno nezadovoljstvo građana Dubrovnika umanjiti.
Sada ćemo najprije oprostite čuti povredu Poslovnika poštovane zastupnice Jadranke Kosor.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Digla sam povredu poslovnika zbog toga što smatram da ste kao predsjednik Hrvatskog sabora trebali upozoriti gospodina Grubišića da nam ne čita pismo ili mail, svejedno koji je netko iz Republike Srpske poslao gospodinu Radmanu. Naime, ovdje smo u Hrvatskom parlamentu i to što netko iz Republike Srpske misli o programu HRT-a nas se ne treba previše ticati jer se od tamo ne plaća ni pretplata a tim više što je to pismo koje je gospodin Grubišić pročitao poticalo nesnošljivost. I drugo smatram da ste ga trebali upozoriti jer je gospodin Grubišić naravno prekršio i Ustav i nekoliko hrvatskih zakona govoreći o jednoj nevladinoj udruzi i njezinoj predsjednice, rekao da je to jedna eto nesretna baba dakle udruga se tako i zove što mislim da je potpuno neprimjereno u Hrvatskom parlamentu 2014. godine.
Što se tiče argumentacije poštovana zastupnice to je izbor zastupnika i govori o njegovom shvaćanju kako treba argumentirati svoje tvrdnje pa makar bile iz drugih zemalja, drugih iz područja znanosti ili drugih medijskih prostora. U to ne bih ulazio to je zaista, a ovo što ste rekli za udrugu babe zaista nisam čuo taj termin nesretni. Ako to stoji zaista ste pogriješili kolega Grubišiću i tu zaslužujete opomenu za govor i kvalifikacije jedne civilne udruge. Prema tome to stoji opomena, slažem se, a za ovo drugo ne prihvaćam da je bilo. A sada poštovani zastupnik Boro Grubišić odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Vi sa gospođom Kosor o meni komentirate, a da ja nemam pravo riječi to je stvarno vrlo nelagodno. Ali to da je gospođa Sarnavka predsjednica Udruge "B.a.B.e" to je točno. Kako bi ja izreko to b a b e ili sa točkama ili bez točaka kako bi rekao. Dakle što se tiče gospodina Matošića i njegovog pitanja to valjda rješava … /Govornik govori engleski./ … ravnatelj poslovanja HTV-a sa ogromnim iskustvom, … pa će on to raspravljati kako bi HTV bolje poslovala. Iako na HRT-u postoje vrlo loši poslovni potezi koji da su bolji mogli bi biti iz bez toga ukidanja dopisništava i rasprodaje imovine. Naime, loši poslovni potezi marketinga Hrvatskog radija od ajd sada ovo se radi o 2013.su ukidanja termina HR Mreže u 21,55 i u 12,55 kao i količinskog popusta na HR Mrežu, dakle ukidanjem sponzorstava, dakle ukidanjem sponzorskog količinskog popusta i ukidanje pokroviteljstava. To je dovelo do toga da je Hrvatski radio imao prihode manje za oko 3,5 milijuna kuna u 2013.u odnosu na 2012. Dakle govorim opet o 2012.da ne kažete da sam izvan teme. I to je ono što nije dobro i valjda se to misli namirivati nečim drugim kako je in kako to kažu na HTV-u rasprodavati hrvatsku imovinu onda će valjda i to napraviti, ne znam.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Jasen Mesić, replika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega stvarno ste i mali nadahnutu, ispričavam se gospodine predsjedniče. … [[Upadica se ne razumije.]] Spomenuli ste plaće na HRT-u, spomenuli ste situaciju pa evo vrlo nedavno koliko sam dobio informacije insajderske informacije što ovi koji se boje pa se ne usuđuju nazvati sa službenih telefona da su vrlo nedavno povećane plaće urednicima i novinarima u Informativno-medijskom servisu ali ne svima nego pojedincima i to po ne znam kojem kriteriju, nakon čega je uslijedila interna peticija protiv toga i nakon čega je to povučeno. Bilo bi vrlo stvarno interesantno vidjeti kolike su plaće kada govorimo kod toga. Što se tiče vaše lijepe rasprave i nadahnute i interesantne koja je interesantnija od velikog broja programa na HRT-u nećete biti preneseni kolega. Prema tome hrvatska javnost koja plaća pretplatu neće moći vidjeti taj vaš nastup evo koji je toliko čak i potaknuo predsjednika Sabora da kaže ponešto tome. S obzirom da i vi i ja u ovoj hrvatskoj sabornici radimo po principu dajmo da čuju, a ne ajmo zakucati, ali to nismo uvijek u prilici i nisu uvijek u prilici svi čuti ovakve rasprave jer se jednostavno sustavno cenzurira program na što ste i vi poštovani kolega upozorili.
I odgovor na ovu repliku poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo kolega Mesiću. Ja se i ne trudim da me ne prenese HTV bolje ne biti na njoj. Ali kada sam ja govorio kada je vaša vlada bila HDZ-ova o tome da ne treba potpisivati ugovor sa Slovenijom onda nitko ni u hrvatskoj, ni one komercijalne ni HTV to nisu prenijele. Međutim Slovenska televizija je cjelokupan govor od 15 minuta u ovom Saboru moj govor prenijela, što je jako velika čast da su Slovenci prenijeli taj antigovor potpisivanja sporazuma kojim ćemo izgubiti dio mora sa Slovenijom, to je potpuno jasno. A što se tiče različitih plaća, dakle nije to Uranilovka kao kod liječnika oni svi imaju iste, dermatolog i kirurg crta plaća, evo na HTV-u je očito jako dobar primjer da oni neki imaju malo veću, a neki valjda malo manju. Valjda se ne drži one demagoške kako je bila ona uzrečica, svima a ne samo njima, očito ni drugačijima.
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović, replika.
Kažete kolega, zapravo cijeli vaš govor bila su pitanja jer to je bila jedna određena dramatika. Tisuću zašto je bilo. A na tih tisuću zašto treba dati samo jedan zato. Postavljate pitanje zašto ovo, zašto ono, zašto je ona emisija emitirana, a zašto ona nije. Zašto u Vukovaru je prikazano ovo, a zašto nije ono i tako ste došli do toga nekih individualnih vrlo osjetljivih stvari što mislim da nije baš ni mjesto ni vrijeme da se o tome govori i spočitavate ovdje gospodinu Radmanu savjest. Ja mislim da to nije dobro niti je lijepo. Mi smo ovdje domaćini, možemo se s nekim slagati ili ne, možemo ga kritizirati i predlagati sve mislim da je to poželjno ali odricati nekome eto da nema možda tu nema suda ali nema ni savjesti nije primjereno. Nije primjereno ni radi nas ovdje ni radi naših ovdje gostiju. Međutim potpuno ste u pravu što se tiče hrvatskog jezika i tu bi se s vama složila i na to mi upozoravamo godinama i onda ste sigurno kao vrsni poznavatelj jezika i hrvatske književnosti čitali Vjekoslava Majera koji je uključen u slavnu Ediciju "5 stoljeća hrvatske književnosti" koji daje odgovor na ovo vaše tisuću zašto. Mala jedna pjesmica dječja, a sa jednom velikom porukom za odrasle i za svijet odraslih, a naročito narcisoidnih mnogih kod nas političara koji ne vide svoju sliku na televiziji i odmah televizija ne valja. A pjesmica je "Sjedi zeko u kavani i novine čita i svu je štampu dva put pročitao ali nigdje o zečjem svijetu nigdje niti retka." Prema tome, evo vidite na što nas to svodi. Mi bismo, što bismo mi htjeli biti, urednici? E kada bismo mi bili urednici, koliko god smo nezadovoljni s televizijom stavljamo primjer … [[Govornik se ne razumije.]] s jedne i s druge strane, onda mislim da je televizija na pravom putu da ima svoju politiku i da zaista bude u službi građana a ne ove ili one političke opcije. I ono što sam vam htjela reći, kada biste vi bili urednik, a očito biste vi to sve bolje, ili bilo tko od političara, onda vjerujte da bi sigurno možda u studiju bilo više gostiju nego gledatelja.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Poštovana kolegice Ingrid, ja, dakle ja nisam nastupao ili u nekim institucijama kao što je Hrvatski sabor ili neki drugi parlament da bi dospio na televiziju u tako velikom broju snimaka kao što su mnogi ljudi gledali neke naše zastupnike, ne samo u hrvatskom parlamentu. Dakle, a što se tiče same savjesti, ja sam samo rekao to, ako ste dobro slušali da smrt jedne žene, samohrane majke, zaposlene tamo u onom restoranu na Hrvatskoj televiziji, pod okolnostima koje su se dogodile, dakle telefonski pozivi, prijetnje itd., tako svjedoci kažu i imam takve izjave svjedoka koji su dane na policiji, dakle, u svakom bi slučaju zabrinule svakoga. Pa ja mislim da bi trebalo i vas zabrinuti to, da ste i vi osjetljivi na majku, samohranu majku sa svoje djece od kojih je jedno čak evo i sa teškoćama u razvoju. Tako da evo ja sam samo apelirao na ljudskost i na ljudsku svijet i savjest. Da nekoga ja osuđujem, pa neka svatko sam sebi sudi.
Tko sam ja da im sudim.
Tko sam ja da sudim.
Da. Poštovani zastupnik Marin Jurjević, replika.
Pa kolega Grubišić, nakon vašeg zaista, moram kazati jako čudnovatog izlaganja ja sam zaključio da je ovdje nazočan gospodin Goran Radman gori terorista od Osame bin Ladena i da je tu ispred mene nekakve urotnička trojka iz nekog, kako bi vi rekli komunističko, liberalno, jugoslavenskog gnijezda. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne, ne, ovo je gnijezdo. Gulag je nešto drugo. Spominjao je i tu sintagmu. Ali zaista sve što ste govorili sliči na nekakvu teoriju urote a glavni urotnici su u Hrvatskoj televiziji, evo ovdje nazočna gospoda. A onda se pokušavate osvrnuti evo i na uređivačku politiku pa govorite i o filmovima. Po vama je prikazivanje filma Ljudožder vegetarijanac u okviru nekakve urote vezane za određene štrajkove itd.. Mislim jedno beskrajno kvalitetnog glumca Renea Bitorajca dovodite u situaciju uspoređujući ga sa Harison Fordom, što njemu samo služi na čast. Dakle, ali dovodite ga u situaciju da mi moramo sada postavljati pitanje što je taj glumac, što je taj režiser htio kazati. To je glumac. I ovaj koji je glumio u Metastaza ničije zemlje, pa do evo Ljudoždera vegetarijanca, mislim u izvanrednim filmovima, koja na svu sreću Hrvatska televizija prikazuje. Ja ne znam odakle vi te urote. Vama u TV kalendaru smeta što se spominje Trocki Lav … [[Govornik se ne razumije.]] Trocki bez kojega nije ama baš moguće nikako shvatiti niti 20. stoljeće, niti 21. stoljeće, niti ono što se … [[Govornik se ne razumije.]] u suvremenoj političkoj povijesti, koji je eto ubijen u Meksiku 20. kolovoza '40.-te godine. A čini mi se i Diego Rivera da ne govorim, najveći muralista. Mislim to je nevjerojatno koga ste sve strpali [[Upadica: Dobro mislite pa završite.]] koga ste sve strpali u teroriste i pomoćnike tih terorista koji se preko televizije obrušili na nas.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo kolega Jurjević, početi ću od kraja, Diego Rivera nije najveći humanist, po vama je Castro najveći humanist, da Castro je, Fidel Castro je po vama najveći komunist, ovaj, pardon, humanist, ispričavam se, otelo mi se. Nadalje, kada govorimo o vašim trojkama, vi ste naučili na trojke, raditi u trojkama, to je stara udbaška metoda. Dakle, ja sam govorio o tome da Hrvatska televizija da kažem u ovom sastavu uredničkom i ostalom pokušava mijenjati svijest hrvatskoga naroda u totalu. Pokušava nametnuti nešto što većini hrvatskoga naroda neću reći da ne odgovara nego i ima određenih primjedbi. Ja sam ih stavio, otvoreno, jasno za saborskom govornicom. Dakle, ja sam te primjedbe iznio. A što se tiče Bitorajca, pa evo baš je taj film Vegetarijanac ljudožder dobio oskara pa evo tako, to je super značajan film. Hvala lijepo.
Hvala i vama, poštovana zastupnica Sunčana Glavak, replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa kolega Grubišić, iako ste bili jako nadahnuti rekli ste, upozorili ste ponovno zapravo na neke stvari koje smo i mi propitkivali prije svega i na tematskoj sjednici kada je bilo riječ o Hrvatskoj radioteleviziji a jednako tako i na brojnim sjednicama odbora. Izrekli ste i zastrašujuće stvari, neću ih sada ponavljati, točno je i članovima odborima dolazila su pisma i anonimna i potpisana o tome što se i kako se radi na Hrvatskoj radioteleviziji od straha od praćenja mailova, sms-ova i drugo što ste spominjali. Međutim, odgovor koji ste vi postavili a postavljali smo i mi prošle godine u 10. mjesecu a do danas nismo dobili odgovor na ta pitanja jest koliko je zapravo novozaposlenih na Hrvatskoj radioteleviziji. U tom trenutku kada je gospodin glavni ravnatelj govorio na tematskoj sjednici bio je ponosan jer je rekao da je tada smanjio broj zaposlenih za 25. Međutim, nismo dobili odgovor na pitanje koliko je novozaposlenih ljudi, koliko je HTV izgubio sudskih sporova, koliko to iznosi u svima razumljivim hrvatskim kunama. I spominjali ste neke programe, odnosno neke emisije kojih više nama i dijelom se dotakli programa. Da ne bismo mi kreirali ovdje program niti je to naša uloga, ali reći ću samo da je uloga HRT-a među ostalim i odgojna pa kad se već ovdje počelo recitirati neke pjesmice iz djetinjstva koje su neki možda već zaboravili, a neki se nisu možda ni rodili, onda ću ja samo parafrazirati nešto. A to je ako loše dijete stavite pred TV ekran da gleda loš program televiziji se neće ništa dogoditi, ali to loše dijete ako gleda loš program moglo bi postati još lošije.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Teško je kolegice Glavak naći odgovor na repliku kad se zapravo slažemo potpuno u vašem tom izričaju, ali evo citirat ću u svezi kadroviranja na HTV-u, imam ovdje citat gospodina Radmana koji kaže u jednom intervjuu: "Vodili smo računa o kompetencijama onih koji će nositi naš razvoj, da budu ne samo profesionalci nego i vjerodostojno kvalificirani da rukovode ljudima i projektima." To je bio kriterij za prosuđivanje, a o situaciji na HTV-u nakon ovakve izjave sve znamo. Nadalje, kad ste govorili o samom programu i tome, još nisam stigao jer me gospodin Leko prekinuo, prijepore koje je izazvala jedna emisija u kojoj se spominjao Vinko Nikolić, hrvatski pjesnik, kolega naš saborski zastupnik koji je došao iz Argentine, vratio se u Hrvatsku gdje je od nekih ocijenjen dakle potpuno da ne kažem fašistom, ustašom itd., iako je bio sasvim nešto drugo. Ali eto to je tako.
Poštovana zastupnica Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega, vaša rasprava je bila zaista zanimljiva, zaista sa puno zašto i na njih ima jednako tako puno zato. Ja sam se javila u svojoj replici da vam ispravim jedan netočan navod, ali sami ste ga ispravili, rekli ste ponovo u jednom svom odgovoru da se radi o djeci sa poteškoćama u razvoju, a ne o djeci s posebnim potrebama. Upravo sam na to ukazivala. Međutim, htjela sam vam još nešto reći. Spomenuli ste dokumentarne serije koje potpisuje odnosno odabire gospodin Đelo Hadžiselimović. Mislim da su to daleko najbolje serije. Ono što zaista ste dobro kritizirali, ne zbog kvalitete možda u ono doba kad smo svi te partizanske filmove gledali, nego zaista to više nikog živog ne zanima. Nema nikakvu edukativnu ni bilo kakvu drugu odgojnu ulogu u životima ne samo nas više nego i naše djece. Dakle, a ukinute su neke emisije koje su govorile o mladim ljudima koji su uspješni. Ja ne znam točno kako se zove gospodin, ali znam da je mladi gospodin … to vodio i te više emisije nema. Zatim puno se govorilo i hvala Bogu da se nije desilo, to je "Pola ure kulture", zaista srijedom jedna od najboljih emisija kad se radi o kulturi. Pa tako bih se ja založila da zaista danas se nešto i pohvali, ali zaista da vam kažem isto. Mi svi koji plaćamo to je javna televizija, nas ne zanima uopće ideološko opredjeljenje bilo kakvog urednika ili bilo koga drugoga, kao što niti moje ideološko vjerojatno ne zanima vas niti tog urednika, ali nas zanima konkretna realna argumentirana vijest. Pa stoga više se nitko ne poziva i dobro ste rekli na HTV 1, dakle nije relevantno nego nažalost na jednu komercijalnu televiziju koju mi uopće ne plaćamo, a najčešće te vijesti se gledaju. To je žalosno.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Kolegice Sumrak, HRT je javni servis, dakle javna ustanova od javne, državne, nacionalne važnosti. Kada govorimo o programu HTV-a onda imam osjećaj, kako god to tko shvatio, da se pokušava nametati stalno jedan svjetonazor, a znamo da u Hrvatskoj ima i više svjetonazora. Prema tome, navijački nastupati i emisije poglavito u informativnom dijelu stvarati tako da one idu npr. filmovi u filmskom programu, pa da je taj Bata Živojinović i Ljubiša Samardžić da su bili živi u Drugom svjetskom ratu Švabe bi izgubili rat za dva dana. To je toliko mrtvih da je to strašno. Tako da prikazivanje toga svega je na kraju krajeva, ne znam što ste vi još mene htjeli pitat ali mislim da se slažemo.
Objektivna stvarnost se ne vidi iz vlastitog dvorišta nikada. Poštovani zastupnik Ante Babić, replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Grubišiću, govorili ste o emisijama, filmovima, prilozima, dokumentarcima i zapravo postavlja se desetke upita zašto i pretpostavljam da na te upite zašto očekujete i one odgovore od ravnatelja Gorana Radmana za to. Pa evo zbog objektivnosti možda ili nenamjere niste spomenuli dva slučaja koja su se dogodila, a to je ukidanje emisije "Slika Hrvatske" za Hrvate izvan Hrvatske vrlo bitna emisija koje više nema, a isto tako i davanje otkaza 2.siječnja ove godine gospođi Nadi Prkačin, a bilo je vezano za dva dokumentarca "Lov na Gotovinu" i "Časni sude nisam kriv", a u samom otkazu je bilo da je ona neosnovano i neovlašteno koristila i bez odobrenja koristila materijale sa HRT-a. Iako je etičko povjerenstvo jednoglasno odbacilo tu prijavu, naravno njoj je otkaz uručen pa je bilo dobro da i ova dva slučaja uz one sve koje ste napomenuli ste spomenuli. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Kolega Babić, vrlo sam rado gledao emisiju, dakle onu koja je bila namijenjena Hrvatima u inozemstvu, poglavito u BiH. To je bilo negdje oko 8 ujutro, subotom. Sad kad dođem imam vestern nekakav od prije sto godina, samo što nije nijemi film. A što se tiče Gotovine, generala Gotovine, ne gotovine nego Gotovine volio bih znati, opet moram upitno postaviti rečenicu kakav je film bio pripremljen drugostupanjske odluke u Haagu. Dakle, voljeli bismo znati svi kakav je to film bio priređen očekujući ili razmišljajući o tome da odluka suda u Haagu bude negativna za generala Gotovinu ili loša za generala Gotovinu, a onda bi bio udruženi zločinački pothvat prikazan na Hrvatskoj televiziji. To je problem.
Hvala lijepa. Iscrpili smo replike i odgovore na repliku. Kolega Hrelja je odustao. A sada idemo dalje u raspravu po klubovima zastupnika. Klub Hrvatske narodne stranke u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine glavni ravnatelju, predsjednice Programskoga vijeća, predsjedniče Nadzornoga odbora. Dobro vas je vidjeti da u punom sastavu pratite ovu raspravu, jer kao što znadete Hrvatski sabor je osobito 2012. godine nekoliko puta raspravljao o stanju u Hrvatskoj radioteleviziji. Ali evo na plenarnoj sjednici do sada nije imao prilike obratiti se vama, odnosno razmotriti vaša izvješća. Kad smo 2012. godine mijenjali Zakon o Hrvatskoj radioteleviziji, kada smo nakon tih izmjena zakona donijeli odluku da se imenuje i vršitelj dužnosti ravnatelja HRT-a u to doba to sigurno nije rađeno zbog toga što Hrvatski sabor nije imao šta pametnije raditi, nego je to bila posljedica i reakcija tadašnjega stanja na Hrvatskoj radioteleviziji koje smo i tada i ranije ocjenjivali vrlo teškim. Nije dobro kad se hrvatski Parlament mora baviti javnom televizijom, a niti je dobro kad se drugi mediji moraju baviti javnim servisom, a nije dobro niti kad se javni servis mora baviti sam sa sobom. Tada je konstatirano da su uvjeti koje zatičemo na Hrvatskoj radioteleviziji loši, da postoje izrazito narušeni međuljudski odnosi na radioteleviziji, tehnološka zaostalost, naslijeđeni i stečeni i stvarani godinama dugovi, s jedne strane organizacijska nefunkcionalnost, s druge strane i u konačnici loš program. Loš u odnosu na ono što se očekuje od javnoga servisa, loš u odnosu na ono što kaže ugovor. Tada smo tražili da se provede restrukturiranje Hrvatske radiotelevizije, da se osigura tehnološka obnova, da se zaposle svi raspoloživi kapaciteti Hrvatske radiotelevizije, da se omogući kadrovska obnova i edukacija, obrazovanje, stalno osposobljavanje kadra, da se vrati vlastita produkcija kao cor biznis, kao ono po čemu je Hrvatska radiotelevizija, osobito Hrvatska televizija bila desetljećima poznata i da se na toj tradiciji, na modelu kojega poznajemo, na know how, na ljudskim resursima, na tom ogromnom kapitalu koji Hrvatska radiotelevizija ima, da se javni servis gradi odmaknut od potreba koje nameće komercijalizacija prostora zato jer postoji pristojba koja jamči Hrvatskoj radioteleviziji poslovnu stabilnost. I da se preko Hrvatske radiotelevizije ostvare i naši neki nacionalni interesi polazeći od činjenice da u našoj regiji dvadesetak milijuna ljudi govori ili razumije jezik kojim se govori i stvara na Hrvatskoj radioteleviziji. I nacionalni interes je, da Hrvatska radiotelevizija bude medij preko kojega će se vrijednosti koje zastupa Hrvatska, obrazac hrvatskoga društva političkim ciljem konkretne razvojne politike predstavljati i prema vani i tražiti u tom poslu saveznike i one koji će nas poštovati. Jesmo li uspjeli u tome? Kad se sve zbroji, oduzme evo prošle su gotovo dvije godine, godina i pol. U međuvremenu glavni ravnatelj s izuzetno visokim ovlastima kako su to definirale odredbe kojima smo promijenili Zakon o Hrvatskoj radioteleviziji predstavio se Hrvatskome saboru, izložio svoj program. Upravo na tragu ovoga, ovih potreba za restrukturiranjem, kadrovskom obnovom, tehnološkim unapređenjem i vraćanjem tzv. stare slave kroz proizvodnju vlastitoga, najkvalitetnijeg, kroz proizvodnju onoga gdje konkurencija nije u stanju parirati. Da li je u tih 16 mjeseci koliko je prošlo od trenutka kad je glavni ravnatelj preuzeo svoju dužnost, da li je donijelo neke kvalitetne pomake, trendove, promjene? Vjerojatno jest. Nema nikakve sumnje da se mi ne bismo bavili, da bismo se bavili ovih 16 mjeseci temom HRT-a da se tamo nešto ne događa, da je to neka žabokrečina, močvara, gdje je zatečeno stanje betonira, vjerojatno se nešto događa sad je samo pitanje što. Da li se to vidi iz ovih izvješća u poslovnom smislu, reorganizaciji, unapređenju međuljudskih odnosa, boljem korištenju ljudskih resursa, većoj proizvodnji programa, većem utjecaju na javno mijenje i tako redom. Informativni medijski servis kao nova platforma odnosno nova matrica na kojoj se razviju informativne platforme HRT-a bio je predstavljen kao novi model preko kojega će se ostvariti nova moderni model informiranja, ostvarivanja jednog od najvažnijih elemenata javnog servisa. Upravo informativnom medijsku servisu i ms-u dogodilo se najviše rotacija, promjena smjena, ostavki, odlazaka, dolazaka i nakon svega evo obaviješteni smo vrlo friško, model koji je postavljen doživljava svoje bitne promjene. Dakle, nije zaživio takav kako je zamišljen, on se već sad korigira. Dobro da je takav, da je fleksibilan, a šta bismo da je tako postavljen da ga je nemoguće mijenjati, ali što je posljedica. Jesmo li mi dobili bolji informativni program na HRT-u? To treba prije svega pitati gledatelje ali činjenica da ovo ravnateljstvo funkcionira u stalnoj napetosti sa programskim vijećem s jedne stvari a s druge stvari s nadzornim odborom govori da se nisu uspostavile suradničke, da se nije uspostavila suradnička atmosfera. Bit ću slobodan ustvrditi da je postojeći sastav programskoga vijeća HRT-a vjerojatno najkompetentniji do sada. Oni po prvi puta za razliku od ranijih sastava nisu opterećeni onim pitanjima koji su prostor politizacije, nadmetanja, nadmudrivanja, natezanja oko upravljanja jer je programsko vijeće zadnjim izmjenama zakona dobilo svoju poziciju koja je potpuno fokusirana na procjenu kvalitete programa, ispunjenje ugovora između HRT-a i Vlade RH. I u takvim okolnostima programsko vijeće ima vrlo ozbiljne primjedbe. Već dugo vremena vrlo ozbiljne poruke šalje glavnom ravnatelju, traži određene promjene, korekcije, to u ovom izvješću je ono što i Odbor za informiranje primijetio masnim slovima napisano bez obzira što se radi i o privremenom i o preliminarnom ali to je činjenica. Činjenica je također da nadzorni odbor je 4 ili 5 puta vraćao prijedlog plana restrukturiranja glavnome ravnatelju, po onome što ja vidim iz bilješki sa tih sastanka bez ikakvog kaprica nego čak što više sa čitavim nizom konkretnih prijedloga što bi trebalo u taj plan unijeti. Dakle, nema kaprica tipa ne prihvaćamo ali nećemo ti reći što zapravo treba, nego prihvaćamo taj model funkcioniranja odnosno razmišljanja uz uvjet da se riješi to, to i to da to bude preglednije, konkretnije i u konačnici mjerljivije. Vlada RH je taj plan restrukturiranja prihvatila sa zadrškom, Ministarstvo kulture, Ministarstvo financija dali su vrlo opsežne primjedbe na taj plan. Prema tome, Vlada koja je zadužila glavnoga ravnatelja odnosno HRT da u roku od 45 dana korigira određene stvari u tom planu restrukturiranja je imala određeni kritički stav. Implementacija plana restrukturiranja provodi se preko posebnoga interesorskoga tijela. Jesu li zadovoljni, dobili smo očitovanje Vlade. Jedna od posljedica odnosno promjena koje smo dobili osobito eskalirana u drugoj polovici prošle godine je nažalost stalna tema u medijima, povlačenje HTV-a, konkretnih ljudi, konkretnih ljudskih sudbina, skandali, primjedbe na rad superiora odnosno više nadrđenih, otkazi, policijske intervencije. Osobe koje su bile angažirane na vrlo skupljivim ugovorima u međuvremenu su otišle s tih pozicija, s tih dužnosti ali su sve ostale u radnom odnosu i to na vrlo visokim, dakle istim plaćama. Dakle, nastavio se jedan loš običaj da svi bivši postaju savjetnici visoko pozicionirani po plaći koji u uglavnom ništa ne rade. Nisam siguran da je to dio plana restrukturiranja, nadam se da nije, jer je to privremeno. U sklopu reorganizacije najavljene su ukidanje malih dopisništava i dopisništava u Sarajevu i Mostaru. Meni je potpuno razumljivo da iz financijskih tehničkih razloga postojeći model je neodrživ, ne samo kod malih nego i kod velikih dopisništava ali dali se kreće s pravoga kraja, odnosno s prave strane, nije li bilo valjda bolje usuđujem se sada govoriti na taj način, nije li bilo bolje zapravo osposobiti sve te ljude koji će sutra preuzeti funkciju dopisnika na jedan novi multifunkcionalan način pa tek onda ići zapravo rezati ono što postoji sada, a ne najavljivati rušenje svega sa nekim in spe obećanjem da će zapravo biti osposobljeni ljudi koji će zamijeniti funkcije tih dopisništava. Što se time dobilo? Samo isključivo nezadovoljstvo ljudi, nezadovoljstvo lokalne samouprave, nezadovoljstvo velikog broja ljudi na terenu koji preko tih dopisništava kako tako dospijevaju sa svojim porukama u javnost. Oni se boje da to već ubuduće neće moći više imati. Ja sam jutros polazeći na ovu sjednicu, na ovu raspravu na svom facebook profilu otvorio ovu temu i pitao sam sve zainteresirane što oni misle kakav je program HRT-a i što bi poručili glavnome ravnatelju? Komentari, angažirani komentari, dakle ljudi koji su se javili, iznimno su loši. Njihove ocjene su bliže jedinici nego dvojci i to sa konkretnim primjedbama, čitav niz njih, neću ih navoditi, ali spočivata se da kvaliteta koju dobivaju za RTV pristojbu nije adekvatna, da u mnogo čemu od komercijalnih pružatelja sličnih usluga dobivaju više, a ne plaćaju. S druge strane da oni koji rade neposredno u programu kao voditelji, spikeri imaju lošu dikciju, govore lošim jezikom, loše naglašavaju, to je nešto što su i neki drugi kolege spominjali. Dakle da ona čuvena škola, jezična škola gospođe Jasmine Nikić više očito ne funkcionira. Jednako tako da se i kroz informativni program HRT-a stalno širi očaj, beznađe, crnilo, huškanje, da se tendenciozne poruke šalju, da više nema političkog interaktivnog programa sa različitim mišljenjima, sa raspravama u studiju, da se zapravo nameće, bez obzira kakvo, ali mišljenje novinara, a ne činjenice. Kažu da nedostaje dokumentarnog i obrazovnog programa za kojega tvrde da je ono što se može zvati kvalitetnim i najkvalitetnijim na HRT-u. Mjerilo svega na HRT-u jest i bit će zadovoljstvo gledatelja programa. Program je najvažnija stvar, njega stvaraju živi, kreativni ljudi, njega ne stvara neposredna administracija koja je tamo nabujala i kojoj se slabo pristupilo škarama restrukturiranja, njega stvaraju rekreativci, ljudi s idejom, ljudi s odgovornošću i ljudi koji znaju svoj posao. Bilo bi dobro da sve ono što se radi na HRT-u uvijek ima za jedan cilj stvaranje boljega programa, izgradnju građanske odgovorne svijesti i stvaranje boljega društva. Hvala lijepa.
Hvala i vama, poštovani zastupniče. Sada imamo jedan set replika. Idemo po redu. Poštovani zastupnik Jasen Mesić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega, sve one kriterije koje ste nabrojali da bi trebali krasiti javni medijski servis i koje bi trebale biti mjerilo uspješnosti u protekle dvije godine padaju. Ali to ne čudi zbog toga što smo izmjenama zakona iz 2012. odsjekli jednu od dva glavna stupa javnog medijskog servisa, a to je ono što su izvijestili i reporteri bez granice. Onaj sustav prije je bio puno manje osjetljiv na politički utjecaj biranja glavnih ljudi, puno manje i danas da imamo taj sustav vrlo jasnije bi mogli i glavnog ravnatelja pozvati na odgovornost u nekim stvarima. Nakon toga, nakon imenovanja v.d.-a uslijedila je jedna neselektivna sjeća svega što se našlo na putu, promijenilo u dva tjedna 40-ak ljudi i to sve bez ikakvih kriterija. I podijeljene su emisije, onim ljudima koji su došli upravo u tom trenutku i to u unaprijed dogovorenoj špranci. Točno znamo sobu gdje su dogovorene te šprance, mogu vam poslije i reći u kojoj sobi. Imate situaciju danas kakvu imate na HRT-u i bojim se da situacija neće biti bolja, da će biti još gora i gora, da će još biti otkaza, da će još biti ljudi koji će dolaziti u vaš ured tražiti zaštitu zbog toga što smo napravili. Napravili smo takvu grešku koja više teško će se moći ispraviti u ovom Hrvatskom saboru. Pitam se samo da li će ikada više biti moguće postaviti politički konsenzus ili ćemo samo imati akciju i reakciju?
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh.
Kolega Mesić, vi i ja se često slažemo, ali iz potpuno različitih motiva. Pa i sada, recimo. Vi iznosite neke ocjene koje bih ja mogao potpisati, ali uopće ne smatram da im je uzrok isti kao i onaj koji smatrate vi. Naime, ja doista mislim da smo mi odličnu stvar napravili što smo zakon promijenili u 2012., ja doista mislim da smo odličnu stvar napravili što smo tada imenovali vršitelja dužnosti koji je zapravo sa tom ekipom, što vi kažete nagla sjeća, po zakonu je trebalo postaviti vršitelja dužnosti, tako je zakon nalagao, koji je donio potpuno novi jedan duh. Tih 40-ak ljudi stvorilo je takvu sinergijsku snagu koja je tamo funkcionirala još mjesecima. Prema tome, moj i vaš pristup cijeloj toj stvari potpuno je različit. Hoće li biti gore? Čujte, tko je čitao Mešu Selimovića znade dobro da i od gorega ima gore.
Poštovani zastupnik Ante Babić, ima svoje dvije minute i repliku.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Holega Beus Richembergh govorili ste zapravo završili ste o tome da će gledatelji ocijeniti rad HTV-a, a i na svom facebook profilu ste rekli ono što ste postavili da su to jako negativno ocijenili ocjenom 1 otprilike ako sam to dobro čuo. A onda ste vratili malo povijest pa ste rekli onaj zakon koji je bilo potrebno donijeti 2010.godine, donio je se ali donio se tada konsenzusom, a 2012.godine se to nije dogodilo i sjećam se baš vaše rasprave gdje ste vi to onako kolokvijalno rečeno branili rukama i nogama taj zakon. možda bi bilo dobro pročitati taj stenogram iz toga vremena pa vidjeti što je oporba i na što je oporba ukazivala i to se danas događa. Međutim, čak i Hrvatsko novinarsko društvo koliko se sjećam čijeg vodstva, a to moramo priznati onako ideološki blisko vladajućoj garnituri na HRT-u, a i sadašnjoj vladajućoj nomenklaturi u RH konstatiralo odnosno žalilo što je sadašnji Zakon o HRT-u možda i najlošiji u posljednjih 20-ak godina jer daje svu moć na HRT-u u ruke jednog jedinog čovjeka tj. njegovog ravnatelja, a o tim lošim potezima koji se događaju na HRT-u evo svjedočimo danas gotovo 6 sati. Hvala.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh.
Poštovani kolega to što vi govorite na prvi pogled ovako je dopadljivo i čini se potpuno istinito, međutim znate mi koji malo dulje pamtimo znademo dobro što je prethodilo izmjenama zakona 2012. Tada je opća ocjena javnosti bila da je program katastrofalan, tada je opća ocjena javnosti bila da je postojeće stanje tada na HTV-u neodrživo. To je bila ocjena ljudi koji tamo rade i gledatelja i čitave javnosti. Što se tiče konsenzusa, pa znate za konsenzus vi morate imati pristanak drugih strana da biste mogli nazvati konsenzusom. HDZ 2012.u ovome pitanju postavila se tako isključivo da je nemoguće bilo postići konsenzus jer je upravo ona zadržala poziciju ili će ostati sve kako jest ili konsenzusa nema, dakle upravo je tako bilo. A to što su se neke procjene što se sve može loše dogoditi, pokazala je točnima. Pa znate nije vam teško baš gatati kada je riječ o HRT-u imate samo dvije varijante da će biti bolje i da će biti gore. Dakle mogućnosti su vam fifty-fifty da pogodite.
Poštovana zastupnica Sunčana Glavak, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa kolega Richembergh ne moramo gatati i gledati u staklenu kuglu. Pozivate se na ono što je bilo prije donošenja novog zakona, rekli ste da je tada opća ocjena bila da stanje na HRT-u nije dobro i da je neodrživo. Pa u proteklih 6 sati ja mislim da smo ustvrdili upravo identične stvari. Prema tome, podsjetit ću vas samo vi ste se gorljivo zalagali da dođe do promjene zakona, imali ste voje argumente međutim sada s vremenskim odmakom mislite li doista da nije uništen cor biznis na HTV-u, da gašenje dopisništva ne znači gašenje dodane vrijednosti HRT-a koja ima u odnosu na komercijalne nakladnike odnosno na komercijalne televizije? D ali milite da to što se ne ispunjavaju kriteriji iz ugovora ili ono što je potpisano ugovorom, a na što stalno upozorava Programsko vijeće, a ne može si apsolutno ništa pomoći jer upravo je tako definirao zakon za koji ste se gorljivo zalagali da se donese, da li doista mislite da je to dobar put? Rekli ste nešto o planu restrukturiranja pa ću sam vas podsjetiti da je Ministarstvo kulture dalo primjedbe na 20 stranica, Ministarstvo financija dalo je primjedbe na 7 stranica. Dakle nešto ozbiljno tu nije bilo uredu. I Vlada RH bila je suzdržana prema tom planu restrukturiranja. Prema tome, ja vas molim da mi samo kažete što mislite o rečenici koja se nalazi u programu restrukturiranja koji je naslovljen kao poslovna tajna pa ga vjerojatno ne smijemo čitati, gdje se kaže "u takvom okruženju može se očekivati da će se politički subjekti na vlasti koji su sami izabrali vodstvo koje predlaže i provodi promjene, naći u negativnom kontekstu koji će se stvoriti u vezi sa HRT-om". Dakle politika nas je postavila, mi smo tu, žao nam je ako će oni biti malo u nezgodnoj situaciji jer ćemo mi nešto krivo napraviti.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh.
Pitali ste me o konkretnoj rečenici ja je procjenjujem vrlo objektivno. Ako se nešto promijenilo na bolje, a sada ću vam reći što je, to znači da se ipak nešto miče. Ja se mogu s vama složiti da je stanje na HRT-u teško, loše zato uspoređujemo sa prošlim vremenima. Ali znate što se promijenilo? Kada bi Tomislav Sauha predstojnik Ureda premijera i gospođa Ivana Grljak glasnogovornica Vlade danas nazvale gospodina Špoljara za kojega mislim da vodi IMS, u roku od 48 sati morali bi podnijeti ostavku što se nije dogodilo ni vama ni gospođi Banić koji ste zvali na dnevnoj osnovi urednike Dnevnika HRT-a dok ste bili glasnogovornica HDZ-a odnosno glasnogovornica hrvatske Vlade. To se promijenilo. Dakle vama tada se nije moglo dogoditi ništa u političkom smislu, a onima koji bi slučajno nazvali i utjecali na to što smije biti objavljeno u Dnevniku HRT-a, tko smije gostovati a tko ne, dakle kada ste vi to radili to je bio jedan par rukava, a kada bi danas palo na pamet da to netko učini njegova politička karijera bi trajala između 40 i 48 sati, sve ovisi o tome u koliko vremena uspiju izaći dva izdanja novina.
Povreda Poslovnika poštovani zastupnica Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, naš poslovnik nam dozvoljava da se pozovemo na njega. Kolega Beus je iznosio neistine. Kolega Beus, ako niste znali to je bilo u svim medijima, gospodin Saucha je nazvao osobno i prijetio uredniku na HTV-u. A što se tiče moje karijere, morali ste možda pomnije pratiti što se događalo osim ako niste imali neke druge metode slušanja ili praćenja HDZ-ovih glasnogovornika u to vrijeme. Hvala lijepa.
To je klasična zloupotreba instituta povrede Poslovnika. … [[Upadica se ne čuje.]] Klasična, klasičan primjer. Dovoljno ga je uzeti kao primjer, ne opomenu, nego dovoljno ga je uzeti kao primjer. Ima poštovani zastupnik Stjepan Mesić novu ideju povrede Poslovnika. Jasen Mesić, ispričavam se.
Gospodine predsjedniče, povrijeđen je članak 238.
Tko ga je povrijedio?
Vi gospodin predsjedniče.
Dobro.
Gospodine predsjedniče, uzimate si na pravo i za pravo s mjesta predsjedatelja ovoga Sabora i predsjednika ovoga Sabora svako malo komentirati naše istupe. Ali ako već imate toliku volju govoriti o ovoj temi ja vas pozivam da date nekome od potpredsjednika da predsjeda, da izađete za govornicu da i mi vama možemo dati repliku na vaše izlaganje koje ćemo sasvim sigurno sa pozornošću pratiti. I stalno nam to radite i nemamo mogućnost na to reagirati.
Poštovani zastupniče, vi ste povrijedili Poslovnik, vi ste povrijedili Poslovnik. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne, ne, ne isplate se opomene davati uvijek. To treba biti posebna prigoda za opomenu za ljude koje smatram da uvažavaju upozorenja, radije razgovaram putem upozorenja nego formalnih opomena. Pa tako nisam ni vama kolegice izrekao opomenu a jeste zloupotrijebili Poslovnik i to mi je bila dužnost da kažem. Tako i kolega Mesić, poštovani Jasen Mesić, ali i kolega Mesić, tako ste isto to učinili sa željom da zaštitite i kolegicu Glavak, a i da poentirate da sam ja zloupotrebom obrazloženja zašto nisam dao repliku, ovu kako se zove, opomenu povrijedio Poslovnik. Pa nećete valjda odlučivati vi kada ću ja koristiti se pravom da vam dam opomenu, ili obrazloženjem šta se dogodilo. Dozvolite da ja to radim. A što se tiče moje rasprave ja znam kada želim raspravljati i o čemu želim raspravljati i na koji način želim raspravljati također. Hvala vam na savjetu ali ne vidim tu svoju povredu Poslovnika nego vidim vašu ali opet vam neću dati opomenu [[Upadica: To nije u redu.]] Je, to je u redu, jer je to moje diskreciono pravo. Hvala lijepa. Idemo dalje sa replikama, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskoga sabora, ja mislim, baš suprotno da ste danas u formi, meni ne smetaju vaši komentari sa mjesta predsjednika. Gospodin Beus Richembergh, u potpunosti se slažem sa vašom ocjenom programskoga vijeća da je ono kompetentno, temeljito. I za razliku od ova dva izvješća koja smo pročitali o poslovanju, zapravo mi o pet izvješća danas govorimo, ljudi nisu shvatili o kojim izvješćima ali nije bitno i u raspravama ga o tome zapravo nema rasprave, govori se samo o programu, što je i logično jer program ne valja. Program je puno lošiji o financija. Mada je HTV milijardu kuna dužan. Programsko vijeće je obavilo svoju zadaću. Ozbiljnost programskog vijeća ne daje izvješće nego daje onaj prijepis njihovih rasprava. Ima tek nekoliko bizarnosti u tim raspravama, jezičnih nekih što nije bitno. Međutim, vrlo je važno to što ste vi posrnuli, imali se dobre želje, posrnuli ste na zakon. Zakon je katastrofalan, nedemokratski. Zakon daje despotske ovlasti. Zakon je deset koraka unatrag, zakon daje sve u ruke jednome čovjeku. U početku se ministrica složila sa konceptom koji sam iznio, laburisti su predložili zakon i vi ste se čak složili, ali to nema veze jer nećete reći da, tako je. U 33 godine novinarstva 15 godina sam bio tv kritičar, 10 godina sam bio na televiziji pa gospođa Antičević neće reći da bi mi uređivali program. Ja sam ga uređivao. Nažalost nisam čuo za većinu urednika sa Hrvatske radiotelevizije koji nisu tako mladi. To je problem Hrvatske radiotelevizije negativna kadrovska kadroviranja [[Upadica: Hvala vam lijepo.]] A stvar je u tome što ti ljudi onda ne znaju izabrati talente koje Hrvatska televizija ima.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh.
Da, dakle ponavljam, mislim da je sadašnji sastav programskoga vijeća najkompetentniji u zadnjih nekoliko i da za razliku od prijašnjih programskih vijeća gdje se ne samo bizarno govorilo nego suludo govorilo, ponašalo, dovodilo do granice dobroga ukusa, stvaralo skandale, ovo programsko vijeće doista jest koncentrirano na program i na pokušaj uspostave stalne komunikacije sa ravnateljstvom, odnosno koji naravno zastupa kuću, odnosno redakcijama koje odgovaraju za program. Da se ono što je uočeno ispravi, da se ono što je nedovoljno ispoštivano iz ugovora sadržanoj popuni. I ja tu vidim jednu vrlo konstruktivnu ulogu programskog vijeća kao što vidim konstruktivnu ulogu i nadzornoga odbora. I meni se čini da to nastojanje nadzornoga odbora da katkad fitilji na nekim detaljima svjedoči samo da oni znaju svoj posao. Jer tamo se govori o konkretnim stvarima ne o prodaji jaja na tržnici, nego o konkretnim izvješćima, dokumentima, pregledima, planovima, odgovornosti za poslovanje. Baš onako kako piše u samome Zakonu o HRT-u gdje Nadzorni odbor HRT-a snosi odgovornost za određene stvari, pa kad tamo ljudi sjede onda tu odgovornost ozbiljno i shvaćaju. Nije ih nitko poslao tamo da šute i klimaju glavom. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Josip Đakić, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa kolega, kažete da politički konsenzus je dobra stvar kad ga ima, kad je on u funkciji onih koji su ga inzistirali, tražili, željeli. Zadnji put ga 2012. godine kod uvođenja novog zakona nije bilo i ne zato što je HDZ bojkotirao nego zato što ste nametali pravila igre koja ne vrijeme u nikojoj demokratskoj zemlji. Pravila igre koja govore o tome da ovakvom izolacijom i jednostranim donošenjem zakona sigurno se ova HTV više nije javna nego se pretvorila u Kukuriku televiziju koja zastupa samo interese ove koalicije i nikoga drugoga. Tako se vidi iz javnih nastupa, iz poziva onih koji gostuju na televiziji. Vidi se iz 40 otpuštenih koji su zamijenjeni podobnima. Vidi se u tome, evo samo jedan primjer, da je jedan urednik koji je imenovan za zabavnog programa potrošio milijun kuna i poslije prvoga nastupa tog njegovog programa taj program je poništen, nema ga više. To govori o stručnosti, kompetentnosti, imenovanju i podobnosti onih koji su došli uređivati politiku, voditi programe i osmišljavati programe. Govori o tome da jednoumlje sigurno neće proći, kao što govore i najnovija izvješća Programskog vijeća gdje se kritikuje sve što se događa i sve aludira na to da je u HTV-u centralni komitet, a ne nikakva demokratska javna televizija koja će biti na korist građanima, naročito ne malim sredinama, malim županijama. Ako je restrukturiranje stvar toga da se gase područne njihove službe, onda je to…
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh.
Kolega Đakiću, ja vam se moram unaprijed ispričat. Naime, ja sam vizualni tip i ja sam prestao slušat šta vi govorite nakon 10 sekunde jer mi je došla jedna slika kad ste rekli da je ova sadašnja garnitura koja vodi HRT garnitura Kukuriku koalicije i da zastupa samo isključivo njene političke interese. Ja sam vidio jednu sliku, a to je da prosječni birač Kukuriku koalicije na ove vaše riječi čupa kosu od muke i ne mogu si pomoći.
Poštovana zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa evo kolega Beus, malo ljepša tema. Vaše izlaganje je bilo kao i uvijek vrlo strukturirano, vrlo realno, naravno i kritično. Prikazali ste zapravo sve ono što piše u ovim izvještajima, međutim niste, zapravo nitko se danas nije spomenuo jedne teme, a to je dječji program. Evo svi smo mi ili smo roditelji ili smo bake, dide, građane sigurno interesira upravo dječji program na javnom televiziji. Evo neka istraživanja u Americi su pokazala da je desna strana mozga za vrijeme gledanja televizije dva puta aktivnija tako da su djeca u nekakvom stanju hipnoze. Prema tome, mi televiziju kao medij možemo iskoristiti i kao zabavu s jedne strane za djecu, ali s druge strane naravno kao edukativno sredstvo. Na taj način zapravo možemo učiti djecu. Televizija kao medij isto tako djeluje na savjest, djeluje na odgoj. Pitamo se kad su termini dječjih emisija koje vidim postoje, ali kad su termini ti. Termini treba gledati da budu prihvatljivi i roditeljima i djeci jer svi psiholozi napominju da bi trebalo gledati skupa i roditelji i dijete. Prema tome, možemo imati i emisije edukativno roditeljstvo, kvalitetno roditeljstvo, prema tome treba iskoristiti javnu televiziju u dobrobit djece. Isto tako bih ovdje spomenula, a to vrlo često spominjemo u Hrvatskom saboru kad govorimo o izvještajima bilo pravobraniteljice za djecu, bilo u izvještajima ovisnosti, reklame, televizijske reklame koliko negativno mogu utjecati na mlade. I sad ću ovdje iskoristiti odnosno upotrijebiti izraz pivski alkoholizam koji se skoro već može upotrebljavati kao pivski alkoholizam, a jedan od uzroka je…
Vrijeme. Morate sami pratiti na to. Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh.
Kolegice Šimac-Bonačić, nemam šta uopće osporiti u vašem izlaganju, sa svim se slažem. Ja bih čak još dodao da bi na informativne emisije HRT-a trebalo uvesti ono ograničenje dobi i to ne na 12 nego na 18 godina. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Goran Marić, replika.
Hvala lijepa. Kolega Beus, u svojoj raspravi postavili se si dva pitanja: je li novi zakon donio nešto dobro i je li program kvalitetniji. Pa novi zakon barem dvije stvari treba istaknuti, donio je dobro i kvalitetnije rješenje formiranje dvaju tijela: Programskog vijeća i Nadzornog odbora. Na to sam i upozoravao prije 5-6 godina o nužnosti razdvajanja i to je dobro da se dogodilo i već je vidljivo koliko je to pozitivno utjecalo. Ono što je uočljivo negativno, da je zakon doveo do nesrazmjera ovlasti i odgovornosti glavnog ravnatelja. Ja nikad nisam protiv ovlasti, ali samo neka odgovaraju odgovornostima. Da su i veće, samo mora popraćeno biti odgovornostima. Je li program kvalitetniji, kazali ste da na to gledatelji odgovaraju pa ste sami rekli da je bliže njihova reakcija jedinici nego dvojki. Ali ono što treba naglasiti HRT nema tehnološku krizu, govorili ste i o tehnologiji, nema krizu ljudskih potencijala, nema krizu ekonomske nemoći. Naprotiv, ima tehnološki je moćna, ima toliki potencijal ljudski da je pravo čudo kako je loše iskorišten a sve govori u komparaciji s drugima ne samo. I nema ekonomsku nemoć, nego ima ekonomsku moć. Ali što ima? Ima i krizu rezultata, a to je vidljivo iz Izvješća. Ima krizu međuljudskih odnosa, ima krizu upravljanja. Ako samo izanaliziramo ugovore o radu i koliko tko radi i što radi vidjet ćemo da ne odgovara jedni drugima. Kad bi HRT sav svoj potencijal ljudski i materijalni upotrijebio optimalno i u ostvarenju nacionalnih interesa to bi HRT bio na ponos Hrvatske, a toliko malo treba da to bude. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh.
Posebice ovo što ste zadnje rekli apsolutno stoji. Naime, kapaciteti Hrvatske radiotelevizije su toliki da bez većih problema mogu zadovoljiti potrebe sva četiri kanala. I specijaliziranih programa i kad vidite recimo koliko su neka dopisništva poslala godišnje materijala, priloga, a kako je samo mali dio toga iskorišten, osobito je to u informativnom programu jedan mlin iz kojega vrlo često ispadne pet kvalitetnih priloga jer tog dana se nešto dogodilo što je počistilo sve druge događaje s terena pa je zauzelo medijski prostor. Ali kad vidite koji je stvarni kapacitet i mogućnosti ljudi na terenu, osobito kad bi netko s njima radio i kad bi postojao koncept regionalnog programa i kad to ne bi bio samo isključivo geto za lokalne informacije, kad bi to bio prostor afirmacije lokalne Hrvatske, konkretnoga čovjeka čuda bi se mogla napraviti ne za 4 nego za 8 kanala. Hvala.
Poštovani zastupnik Tomislav Žagar, replika.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi kolega Beus-Richembergh. Moja replika se odnosi na onaj dio vašeg izlaganja kad se ustvrdili otprilike sljedeće da se uspješnost televizije može mjeriti prema zadovoljstvu gledatelja. Ja se tu ne bih složio pogotovo kad govorimo o javnoj televiziji koja u bici koju vodi sa komercijalnim televizijama sigurno ne smije popuštati i na ovaj način se dodvoravati ovdje ću reći većem broju gledatelja. Kad govorim o zadovoljstvu, sigurno zadovoljstvu jednog određenog ili ciljanih skupina gledatelja može biti. Ali kad govorimo o velikom zadovoljstvu svih gledatelja onda to ne stoji, jer nešto je i kolegica Šimac-Bonačić o tome govorila, o djeci. Postoje razne skupine u društvu koje mogu biti, jer televizija sama po sebi ne traži puno aktivnosti prilikom njenog gledanja pa to zadovoljstvo često puta ne mora biti u pozitivnom smjeru. I često puta edukativni oni sadržaji koji su primjereni određenoj grupi ne moraju izazvati zadovoljstvo kod većine gledatelja. Televizija naravno kao tehničko-tehnološki izum iz polovice prošlog stoljeća i do dan danas ima velike implikacije na društvo, na sve ono što se oko nas događa. Pitanje koliko smo mi zapravo i svjesni tih implikacija. Znamo da televizija ima veliki utjecaj. Ono što bi svakako trebalo naglasiti da i Programsko vijeće je to koje treba vršiti utjecaj da sam program ima onu razinu ili onaj utjecaj na društvo koje je prihvatljivo, nikako da to radi politika. Nikako se ne bih složio ovdje sa većinom ocjena kako politika vrši glavni pritisak, jer to sigurno ili barem tako ne bi trebalo biti. Ali mislim da pojavom novog medija, a to je Internet da zapravo smo suočeni sa sve više nepoznanica i u tom smjeru vidjet ćemo kako će se to u budućnosti odvijati. I još samo jedna rečenica vezano za pristojbu. Bilo bi možda najbolje rješenje da komercijalne televizije financiraju javnu televiziju u njenoj emisiji i zadaći. Evo.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Goran Beus-Richembergh.
Poštovani kolega, mislim da se nismo dobro razumjeli. Dakle, kad ja govorim o zadovoljstvu gledatelja ja ne govorim o gledanosti, o tržišnom šeru. Dakle, ja ne govorim o tome da se pod svaku cijenu na Hrvatskoj radioteleviziji produciraju i prikazuju programi koji mame pozornost komercijalnim svojim porukama. Ne, govorim o tome da programi koje Hrvatska radiotelevizija proizvodi i emitira moraju kod većine gledatelja izazvati zadovoljstvo svojom kvalitetom, profesionalnošću, aktualnošću i relevantnošću. O tome se radi. To što će većina ljudi gledati nekakav američki block buster, a manjina gledati nekakvu hrvatsku filmsku produkciju ne znači da Hrvatska radiotelevizija nije odradila svoj dobar posao time što je hrvatski filmski proizvod prikazala u kvalitetnom vremenu. Definitivno je jasno da Hrvatska radiotelevizija ima i kapacitete i mogućnosti za kvalitetnu produkciju. I kad govorimo o zadovoljstvu ljudi, ljudi se i sa nostalgijom sjećaju određenih vremena u kojima su mogli vidjeti kvalitetnu produkciju recimo u dramskom programu. Ja vam sad mogu nabrojati 10 imena hrvatske povijesti koja nikada nisu ekranizirana na Hrvatskoj radioteleviziji. Možete li zamisliti da Josip Juraj Strossmayer ključni igrač ogromne epohe, 60 najkvalitetnijih godina hrvatske građanske povijesti koji je svjedočio od dakle Ilirskog pokreta, pa do skoro Prvog svjetskog rata nikada nije ekraniziran kao priča a tada su se događale najvažnije stvari u cijeloj Europi. O tome govorim. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ovime smo iscrpili listu prijavljenih klubova zastupnika, replika i odgovora na repliku, stajališta klubova. Sad prelazimo na pojedinačnu raspravu zastupnika u trajanju od 10 minuta. Na redu je poštovana zastupnica Mirela Holy.
Hvala vam poštovani predsjedniče. Pa na samom početku ovog izlaganja želim reći da smatram da su mišljenja Vlade o ovim Izvješćima prilično uravnotežena, tako da se ja mogu složiti sa onim što je rečeno u tim mišljenjima i to podržavam, međutim ono što me smeta jest koliko smo dugo čekali na raspravu barem nekima od ovih izvješća, evo znakovito je to da na mojoj prijavnici za raspravu o ovoj temi još uvijek stoji u ime znači pojedinačno SDP-a a već sam jako dugo izvan stranke. Dakle, čini mi se da tijekom današnje rasprave smo čuli cijeli niz kritika pa izljeva nezadovoljstva pa i prijedloga da javna televizija ne bude u stvari javna televizija, da bude izjednačena sa komercijalnim televizijama, da nema pretplate i slično ali bilo je jako malo konkretnih prijedloga kako bi ta javna televizija ustvari trebala biti. Činjenica jest da su ljudi nezadovoljni programom javne televizije jer je skupo plaćaju a pretplata doista jest visoka za ljude koji nemaju ni za osnovne egzistencijalne potrebe i time više je razumljivo njihovo nezadovoljstvo i što smatraju da program koji gledaju nije na razini javne televizije, da je taj program dosadan, nezanimljiv i ne atraktivan, a tu bih htjela napomenuti da postoje javne televizije koje imaju program koji nije dosadan, koji nije neatraktivan i tu bih na prvom mjestu istaknula BBC mada se naravno po samim iznosima koje ima HTV i BBC ne mogu uspoređivati. Ja snažno podržavam ideju javne televizije i ona se ne može na nikoji način uspoređivati sa komercijalnim televizijama, međutim smatram da i ta televizija, javna televizija može i mora imati kvalitetniji program i u smislu uvođenja doista atraktivnih javnih sadržaja bez obzira da li se radi o obrazovnim, dokumentarnim, okolišnim sadržajima, informativnim sadržajima ili onim sadržajima koji promoviraju ravnopravnost i govore objektivno o položaju različitih manjina odnosno svih manjina. Takvi sadržaji budimo realni nisu nikada atraktivni velikom broju ljudi ali bili bi daleko atraktivniji kada bi bili odrađeni s više želje za nuđenjem kvalitetnih javnih sadržaja. Neću ponavljati ono što je već bilo rečeno, o kaosu, neorganizaciji, svetim kravama koje se jako malo ili za nimalo posla primaju jako velike plaće ili pak o nepravdi onih prema onim mnogobrojnim honorarcima koji kroz RPO sustav drže program na svojim leđima a za jako male odnosno bijedne honorare. U tom smislu se stvari nisu promijenile što znači da reorganizacija i restrukturiranje nisu uspjeli. Problemi su i programske prirode i pitanje jest je li to posljedica apatije, pretjerane birokratiziranosti sustava, loših međuljudskih odnosa, političkih ili nekih drugih razloga. Smatram da kolege iz HDZ-a nisu u pravu kada tvrde da se na javnoj televiziji osjeća utjecaj odnosno pritisak od strane Vlade prema kreiranju određenih političkih sadržaja. Ja to ne vidim i čini mi se da je u ovom djelu javna televizija objektivnija nego što je bila prije ali činjenica jest da ono što nedostaje jest da nedostaju kvalitetne, političke emisije koje bi poticale dijalog i debatu i razmjenu mišljenja sa različitih političkih polazišta. I mislim da to nije dobro za društvo koje želi imati razvijeni politički pluralizam i takve emisije sigurno nedostaju na našoj javnoj televiziji. Pohvalila bih što ja mislim i normalno emisiju eko zona koja je također doživljavala svoje krize, bila terminološki i programski naseljena iz redakcije u redakciju pa je imala i određenih kadrovskih problema. Nažalost i u drugim programima i u drugim emisijama je bilo loših primjera, čudnih kadrovskih rješenja pa su tako novinari koji su se cijeli niz godina bavili sa nekom problematikom bez obzira da li se radi o obrazovanju, zaštiti okoliša, pravima manjina ili pak informativnim program, političkim sadržajima bili seljeni ili odstranjeni iz emisija koje su pratili ili programa koje su inače pratili. Ja smatram da to nije dobro i da to ne pridonosi kvaliteti programa ukoliko se iskusni novinari, novinarke koji su se specijalizirali za neke teme miču iz praćenja tih tema te se dovode ljudi koji za te teme nemaju niti interesa niti senzibiliteta za ta pitanja, to doista nije dobro i to ne bi trebalo nastavljati. Mnoge emisije koje prezentiraju sadržaj od javnog interesa ne moraju nužno biti dosadne kao što sam rekla i ne atraktivne i za to nije potrebno niti potrošiti jako puno novaca. Promjene na bolje moguće su drugačijom organizacijom, kvalitetnom valorizacijom rada onih ljudi koji kvalitetno i kreativno odrađuju svoj posao i otpuštanjem onih svetih krava koje ne rade i ne doprinose kvaliteti program ali smanjenjem administracije, jačanjem programskih potencijala, ulaganjem u tehnologiju i opremu i provedbom suvislog plana i ideje o tome što uopće javna televizija treba biti. Ja ne smatram da se javna televizija treba natjecati s komercijalnim televizijama, uloga javne televizije je potpuno drugačija i ima potpuno drugačiju zadaću. Uvjerena sam da javna televizija može bolje i kvalitetnije ali bolje i kvalitetnije može i javna uprava, cijela administracija uključivši i nas koji evo ga obnašamo dužnost zastupnika odnosno zakonodavaca. Svi trebamo početi čistiti u svom dvorištu i kada kritiziramo druge trebamo prvo sebe pogledati u ogledalo i pitati sami sebe radimo li i mi dovoljno kvalitetno i odgovorno posao za koji smo dobro plaćeni. Rješenje uvijek postoje i za televiziju i za javnu upravu i za Sabor i kao zastupnica se snažno podupirem ona rješenja i one reforme koje vode prema valorizaciji rada na temelju objektivnih radnih rezultata. Osnovni preduvjet za bilo kakvu promjenu je postojanje volje, u prvom redu političke volje i svaki problem ima svoje rješenje, ali moramo shvatiti da se problemi jednostavno ne mogu rješavati onim metodama koje su i dovele do problema, odnosno nastanka tog problema, a to je čini mi se uporno iz godine u godinu činimo, iz mandata u mandat, od jednog izvješća prema drugom i tu praksu trebamo prekinuti.
Hvala lijepa poštovana kolegice Mirela Holy. Imamo replike na vaše izlaganje. Poštovani zastupnik Jasen Mesić.
Drago mi je da je uvažena kolegica Holy primijetila da smo predugo čekali, volio bih da nas je podržavala kada smo na to upozoravali ovdje u Hrvatskom saboru. Što se tiče dal se slaže sa zastupnicima HDZ-a, ne mora se slagati s nama, neka pogleda izvješća Reportera bez granica, tamo sve vrlo jasno piše dal je bolje ili gore. Što se tiče one sječe koja je nastala na HRT-u na promijeni zakona u 7. mjesecu 2012., kolega Beus i oni koji su podržavali tu politiku da se ne popunjavaju Nadzorni odbor i Programsko vijeće i s time direktno kršili zakon i poticali njegovu urušavanje ne primjenjivanjem onog što je u zakonu napisano, zajedno sa onima koji su u ministarstvu kulture hodočastili, dolazili i dijelili buduće emisije u vrijeme v.d. ravnateljstva po čistom klanovskom ključu, tada je krenulo sve ovo na HRT-u o čemu vam danas Reporteri bez granica … . Jer upravo u to vrijeme je bio najveći pad vanjske produkcije, bilo je povećanje koeficijenata koji su rezultirali gubitkom oko preko 20 milijuna kuna, a to ministarstvo, HNS-ovo ministarstvo koje se nadalo da će tim v.d.-om, v.d. ravnateljem koji je trebao postati glavni ravnatelj po njima, preuzeti kontrolu na HRT-u, dobili su nakon toga packu od starijeg brata SDP-a i to im nije uspjelo. U 2012. godini uopće nisu bile ispoštovane obaveze prema Hrvatskom audiovizualnom centru, povećani su koeficijenti, prekoračen je taj financijski plan za 4% u zadnjem izvještaju, uopće nisu bila ugovarana sredstva u vanjskoj produkciji, u svemu onome što nam danas demagoški uvjeravaju da bi trebala biti glavna funkcija javne televizije, 40 ljudi je smijenjeno bez ikakvog kriterija preko noći. Tu je sve počelo o čemu piše i Reporteri bez granica.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Mirela Holy.
Poštovani kolega, nisam vas mogla poduprijeti u vašim zahtjevima s obzirom da nemam klub pa ne mogu na kraju krajeva niti poduprijeti to tako da ako već govorimo o određenim tehnikalijama, onda imamo i to na umu. Ja se apsolutno slažem sa vama da smo trebali ranije raspravljati o ovim izvješćima i samo bih upozorila da se iz vašeg izlaganja može steći dojam da je prije teklo med i mlijeko na televiziji i da je sve bilo apsolutno dobro, da u političkom smislu nije bilo nikakvih pritisaka. Ja mislim da to nije realno stanje i zbog toga sam upravo na samom kraju svog izlaganja upozorila da se ne mogu rješavati problemi primjenom ovih metoda i onih, tako da kažem, rješenja koji su doveli do nastanka tih problema već da se treba ići kreativno sa potpuno drugačijim pristupom, a to znači da niti ono što ste vi radili tijekom svojih mandata, a ni ono što se sada trenutno radi za ovog mandata neće dovesti do rješavanja problema koji su nagomilani i na koje ste vi potpuno s pravom upozoravali.
Hvala lijepa. Nova replika poštovanog zastupnika Branka Vukšića.
Uvažena kolegice Holy, postavili ste na samom početku svoga izlaganja pitanje kakva bi javna televizija trebala biti? To je definirano zakonom što HRT treba raditi i uostalom znamo iz prakse javnih televizija u Europi što javna televizija treba biti, sve ono što danas nije ili uglavnom što nije, ne možemo generalizirati. No ovi segmenti HRT-a funkcioniraju, dobri su i treba ih samo doraditi. Međutim, postavili ste još jednu tezu, čitavo vrijeme ste vukli kroz svoju raspravu, a to je atraktivno, treba biti atraktivno. Što je atraktivno, a da nije banalno i da nije žuto? E to sada ovisi o kreativcima koji rade program, tu više prestaje naša kompetencija, mi smo ti koji raspravljamo o programu i kažemo, sada je to kreativna ekipa na HRT-u, sve ovisi o tome. Jesu li ti kreativci pravi ljudi koje su postavili? Imaju li oni vizije? Jesu li oni talentirani da mogu smisliti? Najveći broj emisija u zabavnom programu su licence, to nije HRT, oprostite, kupite pamet, ima kreativnih ljudi, međutim neda im se prilika. O tome čitavo vrijeme govorimo, u tome je problem. Rekli ste da je danas javna televizija objektivnija. Ona je ja bih rekao, usudio bih se reći, ona je kritičnija prema vlasti, sada koliko je to objektivno, vrlo složen pojam, kritičnija. Ne, ja se slažem s vama, Zoranu Milanoviću se neda nazvati urednika, gdje bi on to, njega ne zanima to, mnogo toga njega ne zanima. Sasvim sigurno da on nikada nije nazvao i tražio, on i ne treba tražiti, njega traže, on se skriva od kamera, tako da to nije sve. Međutim, činjenica je da sve ovisi o političkoj većini. Znači to svaki urednik zna da može biti smijenjen ovako. Prema tome on, autocenzura je jako prisutna na HRT-u.
Poštovana zastupnica Mirela Holy, odgovor na repliku.
Kada sam govorila o atraktivnijim sadržajima, nisam mislila na komercijalne sadržaje zato što smatram da uloga javne televizije jest da ima atraktivne javne sadržaje, znači sadržaje od javnog interesa i zbog toga sam govorila o dokumentarnom programu, govorila sam o informativnom programu, govorila sam o svim onim drugim programima koji bi u stvari trebali davati ono što je javni interes, odnosno održavati javni interes. A taj sadržaj može biti kreativno upakiran pa to prikazuje na kraju krajeva i javna televizija u drugim državama, a sa posebnim zadovoljstvom bih tu spomenula cijeli niz BBC emisija koji daju doista sadržaj od javnog interesa, ali to prezentiraju na kvalitetan način i atraktivan način i mislim da tu nije stvar samo u novcu nego i pristupu rješavanja odnosno kreiranja određenih sadržaja. Mislim da na HRT-u doista postoje cijeli niz kvalitetnih, iskusnih novinara, urednika i da je moguće i na HTV-u realizirati upravo takve kreativne sadržaje koji će biti atraktivni određenom broju ljudi naravno ne u onoj mjeri u kojoj su mjeri atraktivni komercijalni sadržaji.
Nastavljamo raspravu. Kolega Branko Vukšić. Izvolite.
Vrlo kratko o nekim stvarima o kojima nisam govorio u ime kluba, ja se nadam da gospodin Leko neće postati novi savjetnik uprave. Prije svega nije vrlo malo sada je spomenuo u jednoj replici gospodin Mesić Hrvatski audiovizualni centar, sasvim sigurno da bi se ta trakavica sa … trebala prekinuti i da bi se trebao poštivati ugovor. Mislim da ne treba više raspravljati. Ako HRT kao kuća od javnog interesa velikog značaja u RH ne poštuje ugovore onda što će poštivati ostali građani RH ugovore. Jedna od vrlo važnih stvari koja se tiče HRT-a ometanje programa u priobalju i na otocima. Ja ne znam zbog čega su građani RH toliko disciplinirani i uporno plaćaju pretplatu HRT-u a ne gledaju naročito za lijepoga vremena, ljetnih mjeseci program HRT-a jer ga ne mogu gledati. To nije krivica HRT-a tako da znamo ali HRT ima tu najveći interes prije svega jer prije smo govorili o tome očuvanju jezika, kulture, baštine svega toga mora zaštititi svojim programom interese Istre, Dalmacije, Kvarnera, otoka. Tamo se program ne vidi, svi oni koji ljetuju ljeti na moru i kada imaju one antene kojima bi se trebalo gledati ti programi znaju da ne mogu dobiti signal. Jedna od zamjerki HRT-u koja je lako otkloniva je činjenica da se po programu HRT-a ne vidi da je Hrvatska u EU. Kronika EU parlamenta mora biti svakodnevna, mi moramo znati što se, mi imamo vijesti iz EU parlamenta samo kada hrvatski parlamentarac nešto izjavi ako je to ekscesno. Ali nemojmo o tome. Za što se EU parlamet zalaže? Za što se zalažu pojedine članice EU parlamenta? Mi moramo pošto smo u zajedničkoj asocijaciji moramo znati što se događa u članicama zemljama. Prema tome, naprosto je ne smiješno nego tragično da se na HTV-u ne može saznavati Dnevnik kada vidim da je vanjsku politiku spada EU onda nešto ne shvaćam, a često se u vanjskoj politici spominju zemlje članice EU. Prije kada sam govorio o novinarima replicirala je gospođa Jadranka Kosor, pravo na poštedu od kritike najmanje imaju političari, to je sasvim sigurno. Na poštedu od kritike nemaju pravo ni suci koji su kao pod staklenim zvonom, ali nemaju pravo na poštedu od kritike ni novinari, ni mediji koji slažem se sa kolega je rekao mediji vladaju nama. Nije tako, mediji vladaju u vezi sa političarima i skupa rade politike koje nisu u interesu većine. Najveća pogreška je izmiještanje poslova, to sam govorio više puta outsourcing poznati to je uvođenje privatizacije na mala vrata. To je podvala, kao što je to podvala u bolnicama, to je podvala na HRT-u, ne možete prije kolega inspirativno govorio kolega PUpovac o očuvanju jezika, o očuvanju govora na HTV-u. možete misliti kako će ovi leteći reporteri koji će biti Katice za sve koji će snimati, držati mikrofon, javljati se, montirati se kako će paziti na te. HRT ima neke druge zadaće koje nema niti Nova TV niti RTL. Ugovori radnika na HRT-u, ništa ne može biti tajna naročito kada plaćaju građani RH. Ne može biti nikakav ugovor na HRT-u i to ćemo porazgovarati ozbiljno na odboru, povezat ćemo se sa ostalim odborima i predložiti ćemo promjene nekih zakona koji to ako ti zakoni priječe, naročito aneksi ugovora. Mi smo i predsjedniku nadzornog odbora na tematskoj sjednici rekli, on je obećao, klimnuo je tada glavom, međutim od klimanja glavom nismo dalje imali ništa. Mislim da je to podcjenjivanje Hrvatskoga sabora. Prije je bilo primjedbi od kolege Grubišića na filmski program. Filmski program HRT-a je dobar program. Filmski program 3. program HRT-a je odličan. Pitanje je ukusa. Pogledalo me je nekoliko kolega sve vidim u njihovim očima, odličan je program, sada ga još više hvalim jer vidim te velike upitnike u glavi. Nisu to oni filmovi koje ja gledam za koje biste vi rekli da su odlični, tako da je i 3. program pronašao svoj put. I naročito je dobro kada se prikazuju europski filmovi nekomercijalni filmovi, to jest zadaća HRT-a odgajati publiku. Vlastita produkcija je jedan od najvećih dragulja bio nekadašnje Zagrebačke televizije i tu se u potpunosti slažem kada je gospodin Radman vjerojatno nespretno rekao da se želi vratiti u sedamdesete godine, valjda ne po političkoj ideologiji nego po tome da su nastali, ja dobronamjerno to koliko god je bilo kritika na njegov račun, da su tu serije, drame. Sjetite dramskog programa ponedjeljkom na Televiziji Zagrebu da se vratimo u ta vremena u tom umjetničkom programu, ne u ideološkom sasvim sigurno. S ovlastima koje ima glavni ravnatelj treba se znati nositi, treba biti svestran, kreativan, strastven, vizionar, medijski znalac, da vam iskreno kažem, ja to ne bih znao biti, sve to u jednoj osobi ne bih znao biti. I mislim da koliko prije, čini mi se kolega Marić je upravo to govorio da nije protiv ovlasti ako su i odgovornosti identične ovlastima. Međutim, često kada mi u Saboru ili izvan Sabora, saborski zastupnici kritiziramo ne zbog toga da bi povrijedili nekoga, ja nisam bio na sjednici odbora da je čak i pripriječeno, prijetnjeno da će nas se tužiti što mi nemamo ništa protiv zbog čega se ne bi i to dogodilo da se tuže vlasnici, predstavnici vlasnika, pardon. Dopisništva, dopisništva su nasušna potreba, ona su isplativa ako su racionalna, ne može biti jedno dopisništvo, bez obzira je li to Split, Osijek, Rijeka ili bilo koje veće nego neka komercijalna televizija koja je daleko gledanija. Racionalizirati ali ne ukidati. Samo ne ukidati. Racionalizirati sasvim sigurno. Znam da neka dopisništva imaju direktore marketinga a nemaju marketinga. To treba srediti. Taj … [[Govornik se ne razumije.]] ja mislim da se krivo to krenulo. U ispolitiziranoj zemlji, ideološki podijeljenoj zemlji kakva je Hrvatska imamo jednu sreću, Hrvatska radiotelevizija ima jednu sreću, tada je politički program … [[Govornik se ne razumije.]] roba, konkurentna roba. Što mi, Hrvatskom radioteleviziji se ne radi program predizborni koji treba isto tako mijenjati zakonski, omogućiti da nemamo taj ričet od predstavljanja na televizijama, naročito komercijalnim televizijama. Ali sasvim sigurno da politički program može biti konkurentna roba. Tu Hrvatska radiotelevizija ne smije gubiti bitku jer za to jest od ovih segmenata nitko se neće natjecati u obrazovnom programu sa Hrvatsko radiotelevizijom, neće se u dječjem, što smatram isto tako dijelom obrazovnog programa, neće se u dokumentarnom programu koji je počeo napredovati. Rekao sam u filmskom, filmski program se neće natjecati sa Hrvatskom radiotelevizijom Nova tv, RTL, jer Hrvatska radiotelevizija mora imati drukčiji program i mislim da to dobro rade na Hrvatskoj radioteleviziji. I informativni program mora biti taj koji je, koji mora biti prednost ne možda u gledanosti, u jednakosti da to bude isti share kao i druge komercijalne televizije ali u vjerodostojnosti u citiranosti, u značaju, u saznavanju, u otvaranju tema. Neke teme je Hrvatska radiotelevizija u posljednje vrijeme otvorila vrlo hrabro, bojim se, to je moja sumnja da nije borba protiv kukuriku koalicije, podmetanje jedan drugog, dobro je da se saznalo ali da ne stane na tome. Prema tome, neki novinari su u zadnje vrijeme otkrili afere koje su inače bile, na koje su bile pretplaćene ili komercijalne televizije ili pisani mediji, krenula je Hrvatska radiotelevizija što je dobro. Sve u svemu ova cjelodnevna rasprava o Hrvatskoj radioteleviziji je po meni donijela nekoliko vrlo dobrih prijedloga. Ne slažem se, netko je rekao nema nikakvih prijedloga, ima, sve one kritike koje su bile na račun Hrvatske radiotelevizije ne smatram niti jednu da je bila zlokobna, mislim da su bile dobrohotne i da će nešto iz toga izvući. I ja se zahvaljujem i ravnatelju i predsjednici Vijeća i predsjedniku nadzornog odbora.
Replika Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Vukšić, ja se s vama slaže da smo svi mi govorili, netko temperamentnije, netko manje temperamentno, netko možda malo oštrije a netko manje oštro, uglavnom svi u cilju da taj javni servis, Hrvatsku televiziju da taj, da tu ustanovu, dakle i program, prije svega program, za program i plaćamo na kraju tu pretplatu, pristojbu, da dobijemo što kvalitetniju. Ali slušajući vas sada i slušajući vas jutros u 10, 11 sati kada je bilo čini mi se kao da netko drugi govori potpuno. Naime, vi ste, vašu retoriku potpuno da kažem zakočili, ublažili, u jednom kritičkom smislu, čak ste rekli da je to televizija bez karaktera [[Upadica: Da.]] da, a sada u ovom izlaganju sasvim drugu čujem priču. Iako što se tiče filmskih ostvarenja na Hrvatskoj televiziji, znamo da gledamo te crno-bijele filmove koje smo gledali bar po 10 puta do sada, tako da nemam ja baš takvo mišljenje kao što ste vi sada izrekli o tom filmskom programu, strani filmovi koji su prikazivani već po tko zna koliko, pa i domaći koji su prikazivani. Tako da, a zaista vaše izlaganje sada i ono jutros je potpuno drugačije. Ne znam šta se dogodilo u međuvremenu.
Odgovor na repliku Branko Vukšić.
Prije svega to su dva različita segmenta o kojima sam izlagao. I dalje tvrdim da je Hrvatska radiotelevizija televizija bez karaktera. Ovo su segmenti u kojima sam rekao, u kojima nisam govorio o HAVC-u, umetanje programa. Još jednom segmentu vrlo važnom nisam govorio, to je troškovi osoblja, odnosno proizvodnje, piše osoblje valjda radnika koji su 492 milijuna proizvodnje, 344 u 2012. godini, što je nevjerojatan nesrazmjer, govorio sam o dobrim stvarima. Ujutro sam govorio ono što ne valja, sada sam govorio ono što je vrijedno na Hrvatskoj radioteleviziji jer se opet ne slažem da na Hrvatskoj radioteleviziji ništa ne vrijedi. Prema tome, nisu oprečna izlaganja. Hrvatska radiotelevizija je izgubila, ona je beskarakterna u informativnom programu, Hrvatska radiotelevizija ima bijelu listu onih koje poziva, ne znam, kao što sam rekao ujutro, da li postoji crna lista, ako postoji bijela, postoji i crna koja je nepisana, ali ona postoji. I to sam rekao i ne poričem. Sve što sam rekao ujutro držim se i ništa u ovoj sadašnjoj raspravi nisam porekao ono što sam rekao ujutro. Samo sam izdvojio segmente na Hrvatskoj radioteleviziji koji su dobro jer ljudi koji rade na Hrvatskoj radioteleviziji zaslužuju koji dobro rade da čuju i pohvale, po mome mišljenju ne treba po vama, isto o dopisništvima isto tako sam govorio ujutro kao što i sada govorim, znači krivo ste razumjeli. A drugo, temperament i ujutro i popodne s obzirom na naše godine gospodine Grubišiću nije isti.
Goran Marić, replika.
Da kolega Vukšić, splasne malo inspiracija popodne, logično je, ali pristojna kritika je uvijek dobrodošla dobronamjernim ljudima i zašto ne ukazati na nešto što je uočljivo loše i što treba popraviti. Govorili ste da nam nedostaje informacija iz europarlamenta, iz Europske unije. Pa analizirajući pristupačnost informacija hrvatskom čovjeku, više informacija dolazi iz Srbije nego iz Austrije, Italije, Mađarske, Slovačke, Češke zajedno. A mislim da više ljude, ako smo dio Europske unije, interesira što se događa u Italiji, u Austriji nego što se događa u Srbiji, a bombardiraju nas što se tamo događa ili u Bugarskoj ili u Rumunjskoj. Ali ono što treba stvarno naglasiti i neka nitko zbog toga se ne osjeća pogođenim, ovakvo izvješće govoreći stručno, ne politički, ne bi dobilo prolaznu ocjenu na prvoj godini za seminarski rad. I gospodine Radman, tko vam je to pripremao on zaslužuje smjenu jer ne zna to raditi. Niste ga vi sastavljali, ali to stručne službe, pa toliko ima HRT potencijala da napravi vrhunsko izvješće. Ovo je malo podcjenjivački napravljeno i takvim se ljudima zahvaliti, ne znaju raditi svoj posao. Ima ljudi koji znaju, ima osoba koji su potencijal veći. Kad smo o rokovima dosta, neodgovorno je da bilo tko u Hrvatski sabor dostavlja izvješće za prethodnu godinu kasnije od 31. svibnja tekuće godine i smatram da od danas ubuduće da bi bilo dobro zauzeti praksu. Tko god dostavi izvješće poslije 31. svibnja pokrene se inicijativa za smjenu onih koji dostavljaju izvješća jer on ne radi odgovorno svoj posao. Od danas pa ubuduće da se zauzme takav stav.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Marić, slažem se. Izvješća koja ne stignu na vrijeme treba ih smijeniti, ali bi trebalo smijeniti i onoga tko ne stavi na raspravu ta izvješća. A kako ćemo to napravit kad su većina? Jer izvješće gospodina Bajića je došlo na vrijeme. Zašto nije stavljeno, zbog kalkulacija gospodina Milanovića. Hoće ga smijenit, neće ga smijenit. Tko će koga. Izgleda da će gospodin Bajić prije. Što se tiče informacija, da, trebamo znati kako to rade Mađari, koja su radnička prava u Belgiji, koja su radnička prava u Nizozemskoj, kako rade Austrijanci, što je sa poljoprivredom u tim zemljama. Znači moramo znati da bi građani koji plaćaju TV pretplatu imali informacije. Mi nemamo nikakve informacije, ni o čemu, ali nažalost mi nemamo ni informacije iz Knina, osim ako nije neka nesreća. O Sisku i ovim krajevima kad se čulo, samo kad je poplava, kad su poplavljeni. Mi nemamo normalnih informacija. Kažu to ne ide u Prvi Dnevnik, a zbog čega ne bi, četiri programa imamo. Pa dajte mi neke programe u kojima u neko vrijeme koje nije kad sam na poslu da mogu gledati informativni program. Zbog čega ne bi bilo 10 informacija iz različitih hrvatskih regija? To je pitanje koncepta koji se kreativni tim može složiti i ne složiti, da se ne bi mi miješali u uređivačku politiku. To bi bilo to. Hvala.
Josip Đakić, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega Vukšić, govorili ste o gašenju dopisništava, kako to nije dobro. I naravno, tome su se usprotivili i svi hrvatski župani, jednoglasno su stali u obranu svih dopisništava. Stalo je i Hrvatsko novinarsko društvo i sindikat novinara i HRT-a, kao i Sindikat novinara Hrvatske. Svi jednoglasno kažu da to apsolutno ne valja. Jedan novinar, jedan snimatelj, jedan tehničar sa jednim automobilom koji izvještava regionalno o događajima i sa ruralnih prostora zasigurno ne mogu biti teret. Kad bi se to ugasilo sigurno bi HRT postala televizija vladajućih, postala bi televizija ne kao javni informativni servis nego bi to prestala biti i slobodno bi mogli svi mi koji dolazimo sa različitih regija, a nabrojat ću kojih je to 11: Karlovac, Koprivnica, Gradiška, Sisak, Virovitica, Metković, Požega, Slavonski Brodogradnja, Županja, Gospić i još sam jednu zaboravio. Vjerojatno ostali bi bez prostora i slobodno bi ih mi mogli kao zastupnici pozvati da ne plaćaju više TV pretplatu ukoliko nemaju u javnim informativnim programima ili emisijama zastupljenost događaja, naročito ja bih volio da bude što više pozitivnih vijesti tamo gdje se nešto događa, gdje se nešto radi, gdje se nešto postiže kao uspjeh. Toga je sve manje na HTV-u, a trebalo bi biti sve više kako bi dalo nadu u uspjeh gospodarstva koji je najpotrebniji.
Odgovor na repliku, Branko Vukšić.
Kolega Đakiću, neka budu vijesti pa kakve one jesu nek se ne lakiraju. Bojim se da ako se ukinu dopisništva, ako se pretvori ono u stvarnost što je najavljeno. Sjećate se onih svirača po cestama koji sviraju bubnjeve, usnu harmoniku, gitaru, onaj "one man band". Tako će izgledati ovaj dopisnik koji će sve raditi. To ne smije biti HRT. Netko je pričao kako je pomogao u Bruxellesu novinaru da pridrži mikrofon. To ozbiljne ne rade, ozbiljne televizije u informativnom programu to ne rade. To rade lokalne televizije koje muku muče sa svakom kunom. Međutim, kako ćete vi nekog ministra na hodniku pričekati i reći mu ajde molim vas pridržite mikrofon pa ću vas ja nešto pitati. Ne znam na koji nivo se spuštamo. Zato kažem, ukidane dopisništva to je ukidanje prednosti i to je svjesno uništavanje prednosti pred svojom konkurencijom u informativnom programu pred komercijalnim televizijama koje trljaju dlanom o dlan i kažu fino, oni će ukinuti dopisništva, sad ćemo bit ravnopravni i još ćemo ih više tući jer su oni puno atraktivniji i brži. Treba netko je prije govorio raditi s tim ljudima na terenu. Nekad smo mi u Vjesniku imali, zvali smo cink, pa smo zvali koji smo išli u cink cinker i to je Centar za izobrazbu novinarskih kadrova. Hrvatska radiotelevizija je isto imala svoju školu i to onih ljudi koji su bili pred penzijom, koji su učili te mlade. Ovdje se govorilo jako puno o njegovanju i jezika i stila i nastupa i dikcije na ekranima. Danas kad se pogleda cjelina, ono što se vidi na ekranima, na žalost toga nema. A možete si zamisliti sliku sa terena kada će to sve raditi jedan čovjek.
Ingrid Antičević-Marinović, replika.
Kolega mislim da ste se u svojoj raspravi osvrnuli na nešto što zavređuje da se posebno potencira i zato vam ja repliciram, jer ne može to priječi tek tako. Mislim da je vrijedno što ste to istaknuli, ali ipak govorite da je ravnatelj Radman rekao to nekako nespretno u kontekstu sedamdesetih godina kada je govorio o najvažnijim, odnosno najvrednijim dramskim programima, serijama koje su se tada stvorile i koje zahvaljujući tolikom broju što su bile emitirane i današnja djeca, današnji mladi gotovo ih znaju napamet i rado ih gledaju i to svaki puta. Čak znaju u komunikaciji odgovarati s mudrostima tih likova, likova iz pojedine serije jer su to zaista evergrini. To je jednostavno bez vremensku vrijednost imaju te serije. I zato ne treba govoriti i opravdavati se to je bilo eto u sedamdesetima, da nema nekakvu konotaciju. Jer ću još samo nešto reći, pogotovo kada je bilo dosta kritike u pogledu jezika i spravom još uvijek. Dosta se toga poboljšalo, ali još uvijek ima prostora za napredak jer se nikada bolje i hrvatskije na hrvatskoj onda čini mi se zvala Televizija Zagreb nije govorilo nego tada.
Odgovor na repliku, Branko Vukšić.
Kolegice Antičević-Marinović, nisam od onih ljudi koji se boji prošlosti jer ništa nije iza mene mutno pa se nemam čega bojati. Ja sam bio novinar od '78. godine u Večernjem listu i sve što sam napisao mogu i danas potpisati. Da, ja sam zatražio i od gospodina Radmana i ostavku i ne slažem se sa tisuću stvari, ali ne mislim da je gospodin Radman kad je rekao vratimo u sedamdesete godine mislio da se vratimo u komunizam, Titu, štafetama itd. Nisam to shvatio, nikad to nisam tvrdio ni prije, pa ne mogu ni sada tvrditi nego se upravo sva, nije obrazložio ili barem nije bilo medijima obrazloženo. Ja sam shvatio vratimo se onim nekim vrijednostima koje su bile, pa ja isto govorim vratimo se nekim vrijednostima radništvu koje je imalo i pravima radništva koje je imalo do devedesete a danas nema. Zašto ne? Bože moj, nije počeo svijet od devedesete godine, nismo mi krenuli od devedesete godine. Nismo mi krenuli od devedesete godine. Ono što je bilo dobro trebamo ugraditi u našu državu, a sve što se dogodilo tih godina to sam već nabrojao neke od tih serija koje su snimljene ne bi se postidjele niti daleko veće televizije, daleko značajnije televizije, televizije koje imaju itekako reputaciju širu od okvira vlastite zemlje. Na žalost toga nema danas. Ova garnitura na Prisavlju će biti upamćena po tome hoće li napraviti dobar dramski i obrazovni program, neće ni po političkom koliko god to nama stalo bilo po političkom programu nego upravo po dramskom programu. I za 10, 15, 20 godina će spominjati da je to u vrijeme tog i tog glavnog ravnatelja kao što je i danas. Međutim, pitanje je imamo li mi na Hrvatskoj televiziji Kerstnera, imamo li mi na Hrvatskoj televiziji Ivu Štivičića. Ivo Štivičić je još u kondiciji, može se pozvati. Prema tome, imamo materijala za raditi.
Sljedeći u pojedinačnoj raspravi kolega Josip Borić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa evo da ja nešto kažem o ovim Izvješćima, ali svoju ću raspravu početi sa jednom izjavom koja će sigurno obilježiti današnji medijski prostor. Kaže premijer: "Ovim automobilima nije mjesto u ministarstvu, koristit će ih MUP." To je jedna onako izjava u stilu, jer ispada da taj MUP u stvari nije ministarstvo, da je to nekakva lučka kapetanija, agencija, nekakav institut. I na taj način ovakve izjave prolaze kroz medijski prostor i takve će biti i servirane hrvatskim građanima jer oni teško mogu razaznati kad čuju nešto tako o čemu se zapravo radi. I kada ga novinar pita pa gdje su uštede? Nema ušteda. Ali nije čak ni automobil toliko vrijedan, jer je tek kupljen, a u pet godina vrijedi toliko i toliko. To su sve medijski prikazi, jednostavno se informacija primi, obradi, zavrti, kažu spinira, plasiramo i idemo dalje svaki dan. Ja ne želim biti ni urednik, niti ravnatelj ali kao pretplatnik koji godišnje ovoj ustanovi isporuči 960 kuna kupujem proizvod za koji hoću i kvalitetu, a imam priliku ovdje kao zastupnik i nadzirati što se s tim novcima radi. Po ovim Izvješćima sa tih 960 kuna ne upravlja se na jedan učinkovit i svrsishodan način. Ima jedan tv kritičar koji dijeli u novinama kaktuse i vijence. Ja za ovakvo Izvješće, za ovo što je prošlo mogu dijeliti danas samo ove kaktuse. Jednostavno za vijence nema mjesta, bez obzira na svu dobru volju. Jer što god mi govorili ova televizija se nije gradila zadnje dvije godine, ona se gradi desetljećima, a činjenica je da loše stoji a da se na bolje ne vidi. Puno je tu politike čuli smo danas, čuli smo da ima i previše SDP-ovaca na televiziji u ovim informativnim emisijama, premalo oporbe. Puno je tu misli koje nas dnevno salijeću, a ono što je važno premalo je osjećaja prema običnim ljudima, prema onima koji imaju problem. Naveo sam i primjer. Ovaj Facebook prosvjed koji je bio ovdje u subotu, u subotu je bio ali ga nismo vidjeli na HRT-ovom dnevniku, nismo ga smjeli vidjeti. Ja se sjećam i 2011., 2011.je bio direktan prijenos facebook prosvjeda, to se prenosilo sa glavnog trga, sa Cvjetnog trga, iza ugla, to je bilo jednostavno kao nogometna utakmica i naravno i novinari su bili tamo i tu su se trudili da budu na tom prosvjedu. Jer mi imamo jednu nelogičnu situaciju. U trenucima kada javna poduzeća ili ustanove izlaze na tržište, kada se komercijalizira prostor, normalno je da oni gube svoj dio prihoda, recimo Hrvatska pošta izgubi svoj dio prihoda, a HRT njemu novac ostane isti ili čak još i više dobije a već je komercijalizirano koliko desetak godina i više. Imamo ove komercijalne televizije pa imamo i ove male itd., znači nisu sami u tom prostoru. I to je jedna velika nelogičnost jer dovodi do kontra efekta. Ti znaš da ćeš dobiti milijardu i 200 milijuna kuna i što god radio ili ne radio, lijepo to rasporediš, daš svakome ono što ga ide, tko je šta zaradio, zaradio i naravno nemamo poticajno okruženje, nemamo nekakve inovativnosti. Imaš milijardu i 200 i potrošit ćemo mi to već nekako, nekome veća plaća, nekome manja i onda se čudimo zašto nam program izgleda ovako kako smo ga danas svi zajedno ovdje okarakterizirali a to je sve samo ne dobar. A što je najgore u tih milijardu i 200 plaćaju se pretplate i oni koji taj program uopće ne vide, navodim primjer Istre gospodine ravnatelju, tamo se HRT uopće ne vidi, oni Talijani ometaju svojim programima program HRT-a i nitko to da riješi više a plaćaju 960 kuna godišnje kao i svi ostali. Što kaže statut? Članak 2.stavak 1.i 2. HRT promiče javne vrijednosti i interese te za svoje djelovanje odgovoara javnosti u obavljanju svoje djelatnosti HRT je neovisan o bilo kakvom političkom utjecaju i pritiscima promicatelja komercijalnih interesa. To treba izbrisati iz tog statuta jer to nije istina, toga se nitko ne drži i jednostavno je itekako politički ovisan i na njega se može očito utjecati, o tome govore ove statistike koje je spominjala kolegica Glavaš, jer ja da bih bio zadovoljan gledati, dajem 960 kuna RTV pristojbi, ako ne platiš na vrijeme, ovrše te i još ti uzmu tisuću kuna ovih troškova odvjetničkih ureda itd. A da bih gledao ono što me interesira moram izdvojiti još 2160 kuna godišnje za ove ostale kanale i ostale televizije jer ako želiš gledati recimo sport, nogomet, prvu hrvatsku nogometnu ligu, nije u nekom rangu ali ljudi je vole gledati, ona je naša, moraš dati 60 kn MAX-tv-u, moraš dati 60 kn za sport paket i 60 kuna moraš uopće platiti adsl. To je 180, da bi uopće gledao Hajduka, Dinamo ili Rijeku ili neki klub za koji navijaš. Pa kad to zbrojite to vam je da bi gledao uopće nešto 3120 kuna godišnje. I onda ako ne platiš ovih 2160 postoji velika vjerojatnost da ćeš postati potencijalni glasač SDP-a jer ovih 90% gdje se pojavljuju u svim informativnim emisijama te jednostavno tjera da nekakvih drugih opcija u Hrvatskoj uopće više nema. Nema drugih političara, osim onih neovisnih. Htio sam pitati je li onaj gospodin Puhovski na ugovor o djelu sa tom televizijom. On svima dijeli svaki dan nekakve lekcije, pa čak i premijeru, ne znam kako se usudi. Ali to nije normalno, mislim. Mi moramo dobiti odgovore na to, zašto neki imaju pravo komentirati svakodnevno svakakvu situaciju ili bilo koji politički događaj jer ljudi se nauče na televiziju, ona je njihov orijentir, svi mi znamo kad počinje neka emisija koja nam je draga i tako se i orijentiramo, svoje slobodno vrijeme pokušavamo podrediti tome, posebno sportskom djelu. Ali što nas tu sačeka? Sačeka nas, taman se spremimo i sačeka nas nezadovoljstvo. Sve ono što nam se prikaže, poslije toga smo mi nezadovoljni jer ako se u nešto Hrvati razumiju, razumiju se u nogomet i razumiju se u HRT i vrlo su kritični. Što uopće gledaju? Pitajte građane što misle o HRT-u? gledaš HRT? Ne gledam, nemam što gledati. Ako kažu da gledaju onda su to dvije emisije, Plodovi zemlje, nedjelja u 12 sati i Dobro jutro Hrvatska, to je nešto što je recimo vrlo gledano, poučno, daju se određena iskustva i drugačiji pogled i nema puno politike, nema puno politike. A što ih oduševljava najviše, novogodišnji program, novogodišnji program oduševljava Hrvate, naravno šalio sam se jer ako nešto su bili navikli kroz nekih desetljeća bio je to nekakav novogodišnji program, ove godine smo imali jednu finu reprizu novogodišnjeg programa iz 1984.godine ja mislim, prije 30 godina, ona je izašla gospođa Nela Eržišnik nažalost pokojna a to je bilo stabilizacije i racionalizacije gdje je ona strašno optuživala tadašnje direktore da žive na visokoj nozi, da ne brinu o radničkoj klasi i sve me to nekakvo podsjetilo i na današnja vremena i mogu reći da je to bilo možda jedan od boljih novogodišnjih programa u odnosu na sve ono što je bilo prošlih godina. I na kraju da još kažem samo to da bez obzira na sve važno je da ništa nije trajno a da nije prošlo, tako će proći i ova epizoda, nažalost ona nije dobra niti kao proizvod, niti nešto što nudi optimizam, previše je tu crne kronike, previše je tih priča o tome da smo mi zaista postali društvo u kojem se svakodnevno nekoga vodi u sudnicu, iz sudnice gdje nema dobrih potencijalnih ili poticajućih priča. Ništa se ne govori niti o važnim temama, posebno u gospodarstvu, ne daj Bog o nezaposlenima, onima koji imaju probleme jer su blokirani, itd. sve se to svodi na puno tih nekakvih emisija, a nažalost na kraju građani zaključe, nemamo što gledati, a platimo 960 kuna. Hvala.
Branko Vukšić, replika.
Kolega Boriću, na samom početku svojega izlaganja rekli ste da će ove skupe automobile od 640 tisuća kuna voziti MUP, nema veze sa raspravom, ali ima veze sa medijima. Zamislite sada da medija nema, mediji ipak rade svoj posao, mediji su to obznanili pritiskom javnosti koju mediji predstavljaju, povukli su se, napravili su veliku pogrešku, bahatili su se, naručili su automobile. Laž je bila da nisu naručili jer je činovnik koji nabavlja automobile potvrdio da su nabavili to, kočiju su prvu, poslije su automobile, poslije kočije, ali su mediji odigrali, što uvijek kažem da su mediji odigrali dobru ulogu, dobru ulogu su odigrali, ulogu pritiska i to nije ništa lošeg, lošeg je u postupku Vlade.
Odgovor na repliku Josip Borić.
Hvala lijepo. Ja sam to kolega Vukšić naveo kao primjer jer kaže jedna izreka, nije istina ono što si čuo, nego je istina ono što si razumio, a tvrdim da sa ovako plasiranom informacijom "neće vozila ostati u ministarstvima, ali će ostati u MUP-u" je jedna igrica, to kažu spin da mi ostajemo gdje jesmo, trošit ćemo onoliko koliko oni zaista vrijede, nismo se mi njih odrekli, ne mi u HDZ-u nego gospoda u Vladi i ti će automobili koštati toliko godina 650 tisuća kuna i tu se više ne može ništa popraviti. Jedino da naprave ono na što su natjerali gospođu županicu Sisačko-moslavačku, ona je morala vratiti bez obzira što je potpisala taj ugovor, a sada čujemo da Vlada ne može vratiti. To su sada te igrice. I još na kraju kaže ministar jedan da u Vladi sjede normalni ljudi. Treba mu vjerovati.
Tomislav Klarić, replika.
Kolega Borić, evo gospodin Vukšić se dotaknuo vašeg uvodnog spominjanja izjave premijera Milanovića i automobila. Ima još tih izjava. Pa imamo ministra Zmajlovića, nisam naručio auto, nego je iskazao potrebu za njim. Pa onda ministra Marasa, nitko normalan, a mi to jesmo, ne bi sjeo u tako skup auto. Ali nisu bitne te poruke, bitnija od tih poruka je ova poruka koju danas smo dobili ovdje u Saboru nakon što mrcvarimo troje ljudi čitav dan i ovaj potpis na ovome papiru kojeg je potpisao Zoran Milanović gdje je za današnju raspravu, za ovu sjednicu Sabora imenovao ministricu kulture Andreu Zlatar Violić, Berislava Šipuša, Tamaru Perišić. Mi pričamo, mi raspravljamo, mi kritiziramo, mi prozivamo, ali ovdje tih ljudi čije ime je stavio na ovaj dopis i potpisao premijer ove Vlade, njih ovdje nema i to je najključnija poruka koja proizlazi iz današnje sjednice. Koliko se drži, koliku moć ovaj Sabor ima sa glasačkom mašinom koja je ovdje i medijima i odnos prema građanima koji mjesečno plaćaju 80 kuna pretplatu ovdje kako bi HRT mogla normalno funkcionirati.
Odgovor na repliku Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Klarić, ja se slažem s time, ali to nama svima treba biti i pouka. Evo ovdje imamo ravnatelja, on može na to utjecati sigurno jer ovdje se često govori da u Saboru se razbježe ovi saborski zastupnici čim se ugasi televizija, znači oko 1 i pol kada više ne prijenosa, saborski zastupnici pobjegnu, nestanu. Ostane ovdje jedno 20-ak koji su se već iskristalizirali ovih dvije godine, 30-ak maksimalno, a ovih 100 se pojavi petkom, ovi se svi drugi moraju maknuti, oni dignu ruke pa idemo na isti način. Možda motivirajuće, uvedimo prijenos cijeli dan, potpredsjednice i možda ti saborski zastupnici koji ne mogu govoriti, a da ih ne prate medijska svjetla, televizija, možda bi našli vremena da sjednu i u poslijepodnevnim satima i nešto kažu o problemima jer ovako ispada da do 1 i pol imamo Hrvatski sabor, a poslijepodne da imamo tv brbljaonicu. saborsku tv brbljaonicu.
Inače, saborska televizija prenosi čitav tijek rasprave u toku dana. Jasen Mesić, replika. Jasen Mesić, izvolite.
Mogu slobodno?
Dapače.
Hvala lijepa. Poštovani kolega rekli ste previše SDP-ovaca na programu, ja ne znam i nije korektno da ste tu zaboravili HNS-ovce. Nije korektno od vas da radite ipak toliku razliku jer je HNS upravo kada je imenovan v.d. sredinom 2012. bio glavni, glavni podstrkač svega onog što se desilo, političkih smjena, sječa, pada vanjske produkcije, povećanja koeficijenata plaćenih, a koliko im je stalo zapravo da … [[Govornik nije uključen.]] [[Upadica Zgrebec: Uključite mikrofon.]] Mogu ja i glasnije govorite ako treba [[Upadica Zgrebec: Ne treba glasnije govoriti, uključite mikrofon, ali replika se ne odnosi na izlaganje kolege Borića.]] Odnosi se, nije spomenuo to, gospođo potpredsjednice [[Upadica Zgrebec: Pa nije replika da kažete što nije spomenuo.]] Gospođo potpredsjednice, oprostite, dopustite mi, molim vas smirite kolege koji dobacuju neartikulirano iz klupa i pustite me da dovršim moju repliku. Dakle, kolega Borić, ne znam zašto ste zaboravili taj HNS-ov pokušaj preuzimanja HRT-a, da se uguraju ispred SDP-a, da ubace svog v.d. ravnatelja koji je zapravo sve začeo. Tako je recimo postavio urednika zabavnog programa koji je potrošio gotovo milijun kuna za kreiranje nove produkcije koja je trajala samo jednu jedinu epizodu i onda su je skinuli jel je bio potpuni dilentatizam. Kolega nemojte biti nepravedni i samo napadati SDP kada dobro znate da SDP uporno izglasava sve HNS-ove zakone kakvi god oni bili.
Neću ništa komentirati. Odgovor na repliku Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa ja sam to kolega namjerno ispustio jer očito je SDP svjestan da HNS nema dovoljno sposobnosti da bi mogao voditi ovakvu jednu javnu ustanovu i oni su to preuzeli skroz na svoja leđa i jednostavno ponovit ću ono što sam danas rekao. Da nema gospodina Radmana sa ovakvim rezultatima ove Vlade gospodin Milanović bi već danas bio u oporbi, bez obzira na HNS i ove ostale iz Kukuriku koalicije.
Ali ajmo se sada vratiti temi o kojoj raspravljamo. Ingrid Antičević-Marinović, replika.
… [[Govornica nije uključena.]] konkretni ste u svojoj raspravi da je televizija, da … listu SDP-a i da tako se pozivaju gosti. Ja sam bila gošća dva puta u Studiju 4, čak i tri u zadnjih nekoliko mjeseci i svaki su puta bili pozvani ljudi iz HDZ-a. Ali središnjica vaša nije dozvolila da dođu ljudi. Možda vi to osobno ne znate jer su bile neke druge teme koje možda vi ne pokrivate i nisu vam dozvolili, dakle ne vama osobno nego HDZ nije dozvolio. To možete provjeriti u Studio 4 koliko je bilo tema kada ste bili pozvani, vaše kolege su bili pozvani i stranka im nije dozvolila.
Kolega Mesić ne možete vi odgovarati nego kolega Borić.
Pa dajete da kažem nešto, molim vas u klubu da nešto kažem. Kolegice Antičević da vi imate statistiku da u središnjem Dnevniku 39 puta netko pozove SDP-ovog člana, a dva puta HDZ-ovog što biste vi rekli na to? Pa nisu davno bila vremena, sjećam se ja onih novinara tamo lijepili su selotejpe na usta itd. to je bila onda cenzura itd. ali kažem da je bilo puno više pluralizma, različitih razmišljanja, emisija gdje si mogu sučeliti različita mišljenja. Gdje danas to možete u kojoj emisiji? Fokusu? Jedanput tjedno i to dođu 7 nezavisnih i 1 iz SDP-a. Pa mislim da se tu izgubila vrijednost, pa postoji u Hrvatskoj građani koji nisu glasali za ovu vlast, oni žele čuti i neko drugo mišljenje gospodine ravnatelju ne samo SDP-ovo. SDP-ovo vide, oni rade. Nisu zadovoljni s njima. Hoće čuti neke druge koji možda nešto drugo misle, a toga nema više. Svaki središnji Dnevnik ide intervju premijera Milanovića nakon par dana ili nakon dva dana ide intervju predsjednika Josipovića. Kada je bio događaj u Vukovaru tri središnje emisije su bili malo jedan, malo drugi nitko nije znao što se dogodilo tamo. Jel tako bilo? Ali hrvatski građani svi plaćaju pretplatu ne plaćaju samo SDP-ovci pretplatu. Ma nevažno je to nego. Nije problem u tome što se gleda nego što čovjek razumije, a razumije to da mu se dnevno serviraju samo članovi SDP-a. I kada svaki ministar poželi 10 minuta, on ima priliku u taj dnevnik doći, a svi ostali moraju čekati. E sada, naravno da se mi ne možemo složiti ni u čemu pa niti u ovome, ali statistike pokazuju da je debelo u vašu korist.
Ja vas molim dajte se smirite. Svako je imao priliku da kaže repliku i da kaže odgovor i nemojte vikati iz klupa. Sunčana Glavak, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Boriću točno je ono što ste rekli. to su statistike koje su relevantne i koje su praćene tijekom prošle godine i mislim da tu ne bi trebalo biti ljutnje. Kada govorite o cenzuri i onim flasterima koja je tada bila sada nam naime cenzura uopće ne treba jer su se jednostavno ukinule emisije gdje biste mogli čuti drugo ili drugačije mišljenje, o tome smo već danas govorili. Međutim tu imamo jedan drugi problem, ako se vama ne sviđaju neke dnevne novine vi ih ne morate kupiti, međutim vama se ne sviđa program HRT-a ali mi ga moramo platiti inače ćete dobiti ovrhu, tu je problem. naravno da govorimo o programu jer o čemu bismo drugome govorili. Program je finalan proizvod onog što nama HTV nudi. Program je ono što treba zadovoljiti javni interes u svim onim stavkama koji je potpisan u ugovoru s Vladom. Šalu na stranu, kada ste govorili o novogodišnjem programu i kada govorimo uopće o programu, a najčešće mislimo na informativni program, tada je poražavajuća činjenica da je u proteklih 7 godina najgledaniji program HTV-a su bili sportski prijenosi, naravno uz dužno poštovanje i našim rukometašima i nogometašima koji su prvi na toj ljestvici. Kada maknete sportske događaje tada je prvi Eurosong, Dora i Pasija dakle američki film. Pitam ja vas kolega Boriću gdje je tu javni interes? Naravno kažem uz dužno poštovanje našim sportašima, međutim taj program nije proizvela HTV niti su djelatnici HRT-a igrali na terenu i zabijali golove.
Odgovor na repliku Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolegice Glavak ja sam na to i upozorio. Ja sam rekao da kao kupac proizvoda nisam zadovoljan jer da još moram dati 2160 kuna da bi gledao sport. Vi kažete da ga ima, nema sporta osim svjetskog prvenstva, europskog vi ne možete pogledati ništa dugo na televiziji i sada olimpijadu imate. I kada imaš to postavlja se pitanje da li je to neko dogovorno tako riješio jer nekad smo imali sve na drugom kanalu ako se ja dobro sjećam. Imali smo dva programa ali sam imao sport, imao si sport Hrvatsku nogometnu ligu, imao si nešto pogledati. Danas više toga nema. Pogledamo tu i tamo Cibona bude malo Cedevite ništa drugo. A novaca ima milijardu i 200. Pa valjda se nešto može napraviti da ljudi mogu biti upoznati što se dešava i na tom dijelu. A ne da gledamo, po cijele dane gledamo samo političare. Pa dijete u vrtiću već zna tko je ministar obrazovanja ili ne znam, premijer, predsjednik, toga nema u stranim zemljama u Njemačkoj, u Austriji, tamo se ljudi bave drugim temama i oni imaju državne televizije. Ali njihove vijesti traju 10 minuta, zna se šta tamo ide, nema ih na ni jednom drugom kanalu nego samo na jednom i znamo kako to funkcionira, uređena država. Ovdje informacija, vijesti po cijeli dan, od jutra od 7 onda navečer, nema šanse da nešto propustite. A bitne teme koje muče ljude, nezaposlenost, ovrhe i svi ovi životni problemi, kako preživjeti na minimalcu, kako sve ostalo proći u mjesec dana, nema životnih priča. To moramo gledati na nekim drugim komercijalnim televizijama. I zbog toga bi ravnatelj trebao tu malo to riješiti, sugerirati malo drugačiju programsku politiku. I naravno da bi onda gledatelji bili zadovoljniji. A ne da nam samo serviraju uspjehe, tj. neuspjehe ove Vlade.
Ante Babić, replika.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Kolega Boriću, na HRT-u bez obzira na ustavna načela zakona pa etički kodeks HRT-u nije dopuštena cenzura, ono što ste vi govorili. Ali evo i … [[Govornik se ne razumije.]] reporteri bez granica su Hrvatsku smjestili na 65 mjesto i upravo su kritizirali i vlast gospodina Milanovića, kukuriku koalicije da se šefa HRT-a i članove nadzornog odbora imenuje Sabor što vladajućoj stranci omogućava i to naglašavaju političku kontrolu nad sadržajem emitiranja. I onda postaje da je jedini kriterij zapravo jedino ispravno ono što misli i zastupa glavni ravnatelj, ovdje nazočan gospodin Radman. No govorili ste i o prosvjedima koji su bili u prošlu subotu a nisu prikazivani na Hrvatskoj televiziji ali se sjećate vrlo dobro tih prosvjeda iz 2011. godine kada se to prikazivalo kao da je nogometna utakmica od strane novinara sa HRT-a. Pa ću vam pročitati da članak 24. etičkog kodeksa HRT-a u kojem stoji da novinar ili drugi radnik u lancu realizacije ne smije riječima, slikom, tonom, zvukom, gestom, znakovima i obilježjima iskazivati svoju sklonost ili pripadnost određenoj političkoj, gospodarskoj, interesnoj ili drugoj društvenoj skupini ili organizaciji. Takav mora izbjegavati emocije koje bi mogle navesti na zaključak o pristranosti. Dalje stoji a da novinar ne smije nametati stajališta ili davati prednost jednoj suprotstavljenoj strani te ne smije činiti ništa što bi moglo proizvesti dojam o jednostranosti. Toliko i zbog vas a i zbog javnosti. Hvala.
Odgovor na repliku Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa kolega Babić, vi ste kao i mnogi danas upozorili na … [[Govornik se ne razumije.]] reportere, dobro da nisu u HDZ-u ti reporteri jer bi ispalo da navijaju. A jedan kolega saborski zastupnik nam je objasnio da je i taj pad ustvari let, da je to bolje, da je to napredak. Da je to rast, razumijete. I šta sada? Jer mi smo tu da gledamo, nama će reći da smo navijački nastrojeni, nema nas na HRT-u pa onda evo možemo se ljutiti, njima je s lijeve strane dobro jer ih ima previše i jednostavno ljudi su došli do toga da zaključe da nemaju što gledati na HRT-u, moraju gledati sve one ostale komercijalne televizije koje s puno manje novaca stvaraju očito program koji je možda gledljiv, to je činjenica. E kako oni mogu sa 200 ili 300 milijuna stvoriti program koji se gleda a mi sa milijardu i 200 ne možemo ono što bi možda htjeli. I to je pitanje i na to treba netko odgovoriti u ovoj raspravi da ne ispadne da mi u HDZ-u navijamo samo zbog toga što nas nema na HRT-u, možda će doći neka vremena kada možda bude nas, ne bude onih tamo. Ali nije to zadaća javne televizije, ona mora biti objektivna, ona mora pokazati stvarnost. A mi iz ovoga što se nama prezentira ne vidimo stvarnost. I zbog toga s pravom ovdje upozoravamo da bi to trebalo ispraviti i nadam se da hoćete to ispraviti u 2014.
Ingrid Antičević-Marinović, izvolite rasprava.
Pa poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani gospodine ravnatelju sa svojim suradnicima, kolegice i kolege. Dakle evo već je poodmaklo, raspravljamo uporno. Naravno kada su sva svjetla reflektora bila u jutarnjim satima, mnogo nas je bilo više. Rasprave, mislim što je vrijeme odmicalo da su one bile kvalitetnije. Istina bilo je i onih koji su raspravljali u tom smislu ako oni nisu, dakle, niti skrivajući se iza vlastite stranke ili neke političke ili interesne grupacije ako nisu vidjeli svoju sliku na televiziji, televizija ne valja ništa, ne valja program i tako, bilo je i takvih, ali Bože moj, izvješća moraju biti objektivna ali kritike ovdje i komentari od zastupnika baš i ne moraju biti takvi. Iako je bilo podosta ljudi koji su zaista kvalitetno i sa brigom dakle uopće ne vodeći se samo nekim svojim interesnim razlozima i koristima nego radi opće dobrobiti raspravljali upravo o tome sa željom da Hrvatska radiotelevizija postane javna televizija u što većoj mjeri na zadovoljstvo građana u smislu svih onih zadaća koje takva televizija sa takvim atributom mora i imati. Ono što bih htjela na početku reći i citirati Lorensa Lorena koji je radio i tv kritičar i koji je pisao i za Washington post, on je rekao da uvjete za ispravnu kritičku perspektivu koju je definirao još kažem prije 30-ak godina rekao je da takav kritičar treba imati osjetljivost i obrazloženost ocjene, bogato znanje u širokom rasponu od umjetnosti, kulture, tehnologije, poslovanja, prava, ekonomije, etike, općenito društvenih zdanja ali naravno važan je i stil takvog komentatora tako da bi mogao pobuditi i svijest i savjest kod gledatelja. Mi smo ovdje dosta govorili i uspoređivali smo i našu javnu televiziju s javnim televizijama diljem Europe, ali i u Europi. Naravno da ćemo se svi složiti da javna televizija mora biti bastion objektivnosti i da javnu televiziju treba braniti od svih napada privatnih interesa, interesnih ili političkih grupacija, ali javna televizija nikada ni u kom trenutku ne može i ne smije postati javna propaganda. A da je ona to bila '90.-tih godina, pogotovo koncem '90.-tih godina i ne samo da je bila javna propaganda nego da je bila huškačka u dobroj mjeri od jednog dijela novinara to svakako stoji. I put od takve državne televizije do dana današnjega bio je mukotrpan, trnovit, sa puno padova, ali i uspona. Sve ono što se u našoj prošlosti događalo bilo je najprije izrečeno negdje, na nekom mediju. Bilo je o tome nešto rečeno, kao što i Biblija započinje u početku bijaše riječ. Ništa se nije dogodilo, ni dobro ni loše, da nije bilo izgovoreno i zato je itekako važno kakva je odgovornost za izgovorenu javnu riječ. Bilo je govora i o samo cenzuri, a ignoriranje ili izostavljanje također je jedan oblik, ja bih rekla i jedan od gorih oblika propagande i o tome ću nešto više reći koliko treba poticati, dakle ne samo urednike nego prije svega afirmaciju dati novinarima, oni koji stvaraju odnosno oni koji neposredno kontaktiraju sa gledateljstvom. Što mi se čini da također treba posebno napomenuti, također je o tome bilo dosta govora, HRT kao javni servis, posebno tu smo osjetljivi i treba njegovati taj informativni, obrazovni, dramski program koji u strukturi njezinog programa treba dominirati. Naravno da se u tom smislu razlikuje javna televizija od komercijalnih televizija i oni u tom smislu ne mogu nikad jedna drugoj biti konkurenti. Iako i takve televizije kada informiraju, dakle u svom informativnom programu moraju i za njih vrijedi Zakon o medijima. Nitko se ne može opravdavati zbog oglašivača. Da, eto istinu mora prešućivati ili kad prođe to sito krupnog kapitala i onih koji plaćaju svoje reklame pa da eto ne mogu biti u potpunosti objektivni. Toga imamo više na komercijalnim televizijama, ali evo neke televizije su u Europi i ukinule oglašavanje tako da tog propagandnog programa uopće i nema. Značenje javne televizije i ovdje je bio često spominjan i sam zakon. Ne uspostavlja se javna televizija samo zakonom, kamo sreće da smo ovaj zakon imali puno ranije, kao što se ni pravosuđe ne uspostavlja samo. Mi ćemo reći pravosuđe je od danas neovisno. Koliko je taj put bio dug i trnovit, tako isto i slobodno, neovisno novinarstvo i javni servis HRT. Tu ću spomenuti isto tako i važne dokumente, prije svega Amsterdamski protokol iz 1997., Prašku rezoluciju i Rezoluciju Europskog parlamenta koji su itekako važni kod javne televizije. Ono što je građanima važno, to je da imaju pristup informaciji, pristup medijima i gdje je HRT jedna od ključnih u tom smislu. Zašto je to važno? To je prije svega važno radi demokracije same po sebi jer nije važno samo opisati da se nešto dogodilo ili prikazati nego prije svega ta odgojna dimenzija javne televizije je zaista obvezujuća. To nas definira gledatelje i kao glasače, kao one koji se opredjeljuju za ovu ili onu robu, dakle nije važno da imamo samo mogućnost izbora nego prije svega da se obrazlaže zbog čega, da ljudi imaju obrazloženja, da ih se potiče na to zašto se opredijeliti i kako kritički razmišljati određene sadržaje. O tome ovisi demokracija sama i u tome vidim veliku ulogu javne televizije. Zato je tu važno da urednici potiču novinare. U tom smislu važna je njihova ekonomska sigurnost, u tom smislu važno je i to ako obavljaju isti ili sličan posao ne mogu biti različito plaćeni. To je ono na što se oni najviše tuže. Zato čini mi se, bar po njihovom govoru, da to još uvijek nedostaje, uza sve snažne pomake da to nedostaje upravo takva jedna sistematizacija posla da bi jednako bili plaćeni za isti posao. Dakle, nema slobodnog medija bez slobodnog novinarstva. Kakva je uloga, o tome se malo govorilo, govorilo se nešto o djeci, uloga žena. Mi nećemo govoriti samo o ženama kada je 8. ožujak ili neki prigodni datum, nasilje nad ženama, HRT i dalje prikazuje žene uglavnom kad se govori o modi, o ljepoti, o nasilju, dok dakle u ovim drugim segmentima, pogotovo i političkog djelovanja i društvenog općenito angažmana žena još uvijek nema toliko. Svakako da je to bolje nego što je bilo, ali to još uvijek nije dovoljno. Želim završiti ovo svoje kratko izlaganje time da želimo svi da HRT postane zrcalo društva u koji će se mnogi ogledati i mnogima se neće svidjeti ono što vide, ali to znači da HRT tada neće biti dobra. Hvala lijepa.
Branko Vukšić, replika.
Uvažena potpredsjednice Sabora, i vaši dižu replike. Gospođo Antičević-Marinović, rekli ste u uvodnom izlaganju što treba imati lice s ekrana da bi mu gledatelji povjerovali što sve treba imati. I tu ste u potpunosti u pravu. Ja kad sam govorio o televiziji bez karaktera, tad sam mislio na protagoniste koji su bez osobnosti. Sjetite se Gorana Milića na Hrvatskoj radioteleviziji kad je nedjeljom imao dnevnik, gledanost tog nedjeljnog dnevnika bila je duplo veća nego ostalih dana. Zbog čega? Zato što je to Goran Milić, zato što je znao sebe nametnuti gledateljstvu, zato što ima osobnosti, zato što ima onaj faktor x. To je vrlo važno u prepoznavanju ljudi, urednika, onih vodećih 7 urednika ili 8 koliko je rekao glavni ravnatelj koliko ih je Hrvatskoj radioteleviziji koji će to znati rasporediti, koji će znati pronaći te ljude kojima će gledatelji vjerovati. Tad će biti taj program ono što je rekla gospođa Holly provokativan, dobar će biti. Znači iste vijesti koje je Goran Milić davao u nedjelju navečer kad bi sjeo neki drugi voditelj sa istim vijestima ali drugim načinom prezentacije i drugim tekstom to je gledanost jedan naprama dva. Znači, to je vrlo bitno u tom poslu koji nije jednostavan. A Hrvatska radiotelevizija mora misliti upravo to na odnos sa gledateljima zbog toga što ti gledatelji njoj plaćaju dok komercijalne televizije rade, znači jedino na principu reklama.
Odgovor na repliku, Ingrid Antičević-Marinović.
Vrlo kratko. … [[Govornica se ne razumije.]] složiti, ali mislim da je čak važnije od samog načina da se informacija dade objektivno, nepristrano, istinito. A ako ona još ima i ovaj element o čemu vi govorite da je izriče osoba koja to na jedan zna reći način da gledatelj ima dojam da ona s njim sjedi, da može komunicirati o tome sigurno tim bolje. Takvih smo imali i takvih vjerujem da ćemo imati, a pitanje je upravo koliko se oni i raspoznaju. Međutim, nikada ta jedna zavodljivost ne smije ići na uštrb istine i objektivnosti pogotovo kada je riječ o Hrvatskoj radioteleviziji.
Josip Borić, replika.
Hvala lijepo. Pa kolegice Ingrid, vi ste upotrijebili jednu riječ koja ja mislim nije primjerena za devedesete godine da se na HRT-u vodila neka huškačka politika itd. Ja osobno te devedesete pamtim kao jedno od najboljih vremena Hrvatske radiotelevizije. Tada su mnoga imena postala imena na Hrvatskoj radioteleviziji. Neki su otišli na neke druge, neki se više ne bave time, ali to je vrijeme stvaranja države, to je vrijeme kada smo imali objektivne i dobre informacije što se u državi dešavalo bez obzira na teško stanje kakvo je bilo. Moguće je da je kraj devedesetih bio malo drugačiji, ali to nije razlog da se kaže da devedesetih je bila huškačka politika. Jer za razliku od tog vremena ja danas mogu reći da samo gledam ono što je odabrao Đelo Hadžiselimović, sve ostalo je višak.
Odgovor na repliku, Ingrid Antičević-Marinović.
Kolega da ste malo pažljivije slušali ja sam rekla od određenih novinara, sigurno da to nije vrijedilo niti za cijelo razdoblje, niti za cijelu. Jednim dijelom je to bilo i to je bilo neprihvatljivo. To dobro znate da je to tako bilo. Ali bili su i neki sadržaji. Ja ću ih se ponovno, jer je to jako nama danas važno. Danas se svi čudimo zašto nema industrije. Industrija je uništena jer je stvorena retorika da se ona uništi. Ponovit ću to sam jutros rekla. Hrvatska u to vrijeme, radiotelevizija prikazivala je rušenje tvornice. Bili su tu prisutni radnici koji su pljeskali a ostaju bez radnog mjesta. Prikazano je to naravno da onečišćava zrak. Kao da se nije mogao staviti nekakav filter. Dakle da, to je bila cijela strategija da se uništi industrija i da dođe do privatizacije. Pogledajte malo, možda ćete imati prigode i vjerujem da ćete se s time složiti i to osuditi.
Jasen Mesić, replika.
Da jedan od tih koji je pljeskao poštovana gospođo Ingrid bio je upravo i kolega Klarić iz Bakra zbog onečišćenja kad je rušen taj dimnjak. No, da se vratim ono što sam htio replicirati. Kada ste sve ovo lijepo rekli što treba javna televizija i što joj je zadaća kako onda tumačite da je Programsko vijeće zaključilo da HRT ne ispunjava svoj zakonom i ugovorom definirane obaveze u dramskom programu HTV-a. Masno napisano u izvješću, što se ne ispunjava i kakve će to reperkusije proizvesti. Što se tiče stupova javnog medijskog servisa ili javne televizije, to vam piše i u Amsterdamskom protokolu i u Praškoj rezoluciji koju ste citirali. Postoje dva uvijek osnovna stupa. Jedan je izbor vodećih ljudi, a jedno je nezavisno financiranje. Nezavisno je sigurno financiranje pristojbom osigurano i ono postoji. Na žalost zato se stalno spominjemo taj zakon o izmjeni i dopuni. Izbor vodećih ljudi koji je bio prije je bio puno demokratičniji, a to vam je na kraju krajeva ocijenila Europska komisija i to ćemo ponavljati stalno koliko god treba da to uvažite. Ako vama to ne predstavlja baš ništa što mi govorimo, onda uzmite izvještaj i reportera bez granica ili izvještaj Europske komisije gdje vam eksplicite piše da je noviji zakon gori nego što je bio ranije. I stalno to ponavljajte sami sebi kad govorite o javnoj televiziji. Svaki dan si to ponavljajte, jer smo imali šansu nastaviti jedan projekt baziran na političkom konsenzusu. Vi ste ga uništili iz jedinog razloga da možete imati utjecaj i da možete kadrovirati i da možete donositi odluke samostalno ne dvotrećinskom većinom, nego da možete Hrvatskom radiotelevizijom upravljati. Samo zbog toga.
Odgovor na repliku, Ingrid Antičević-Marinović.
Ja to kad vi ne vjerujete onome što piše i ono što su naši mediji objavili kako onda vama ja mogu vjerovati u vašim interpretacijama. Kad se govori o tome u Hrvatskoj, o slobodi medija i gdje se govori da problemi i dalje postoje ali da je Hrvatska napredovala u odnosu na prošlu i pretprošlu godinu za 4 indeksna poena. Pa ja ne znam za koju godinu vi to onda čitate.
Damir Tomić replika.
Hvala lijepo potpredsjednice. Kolegice Antičević, govorili ste o urednikovom izboru i komunikaciji s gledateljima i u kontekstu tom o postocima zastupljenosti pojedinih programa na HRT-u i tu bih se osvrnuo na jednu činjenicu koja i meni smeta kao gledatelju i iskreno mi je jako žao što HRT-a puno više ne prenosi programa sa suđenja bivšem premijeru Ivi Sanaderu i HDZ-u i mislim da bi na taj način minutažu kojem su kolege iz HDZ-a nezadovoljni HRT zadovoljio. Hvala lijepo.
I Vanja Posavac replika.
Zahvaljujem. Kolegice evo rekli ste da vas citiram da su neki navikli u davnim danima HRT-a gledati redovnu sliku svoju, mislim da tu nastaje definitivno problem jer ju danas malo manje gledaju iako mi iz slike njihove i njihove stranke redovno gledamo pa evo i izvješća o suđenjima. A isto tako bih se složila, da treba malo više uključiti stručnjaka pa me čudi da se neki tako bune jer su očito navikli biti redovno na HRT-u ali eto ipak se nešto i na HRT-u događa pa mislim da malo više se uključuju stručnjaci, oni koji imaju šta reći, a ne samo političari iz jedne stranke a znamo 90.-tih koja je to bila.
Odgovor na repliku, Ingrid Antičević-Marinović.
Kritike koje dolaze od strane koja smatra da nije dovoljno zastupljena, ona nije dovoljno zastupljena onda kada nije gotovo 100% zastupljena. I onda nastaje takav jedan problem, ona strana koja dobija i zasluženo i nezasluženo, svi smo mi i pomalo subjektivni su zadovoljni i time s obzirom na ono što je bilo. Pa tako evo odgovarajući vama na repliku što govorite evo da se pripadnici određene stranke konkretno HDZ-a u dovoljnoj mjeri nisu zastupljeni na televiziji, da se ne vide i ne čuju njihova mišljenja, to jednostavno zaista nije točno. Onda kad kane, kad se oni više ne mogu odazvati televizija čak ide tamo gdje su oni a to što su oni u sudnici mi nismo za to krivi.
Kolegica Vesna Škare-Ožbolt izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana gospođo predsjednice, poštovani ravnatelju sa suradnicima. Evo ja ne bih ponavljala sve ovo što je već danas tijekom dana rečeno, puno toga je doista rečeno. Ja bih više se orijentirala na postavljanje pitanja samom ravnatelju. Naime iz izvješća programskog vijeća HRT-a za 2012.odnosno 2013.i vijeće je u više navrata spominjalo kako je program previše komercijaliziran i zatražilo je poticanje vlastite produkcije temeljene na hrvatskoj dramskoj i književnoj baštini i poticanje i promicanje suvremenog danskog stvaralaštva zatražilo je i razvoj i angažiranje vlastitih produkcija i ljudskih resursa. Zatražile su suradnju glavnog ravnatelja sa ravnateljem programa. Pa mene sad zanima što je do sada konkretno upravo na tim pitanjima napravljeno. Neki od ozbiljnih prigovora programskog vijeća bili su način iskazivanja troškova, prigovori su se odnosili i na kvalitetu dostavljenih podataka vijeću budući da je funkcija vijeća nadziranje provedbe ugovora sa Vladom RH, to može se naravno realizirati samo ako se dobivaju kvalitetni i mjerljivi podaci na temelju kojih se može zaključiti provodi li se ugovor s Vladom RH ili Zakon o HRT-u na adekvatan način. Međutim, prema zapisnicima koje smo dobili, programsko vijeće višekratno je tijekom 2012.i 2013.bilo prigovora da li uopće, da li su dobiveni ili uopće nisu dobiveni svi podaci ili da li se na neka konkretna pitanja odgovorilo ili nije, odnosno da se odgovorilo preopćenito. Bilo je prigovora da se stalno restrukturiranje odgađa pa evo moje pitanje odnosi se koliko praktički košta ovo stalno restrukturiranje i najave restrukturiranja HRT-a. Nadalje, služba za istraživanje medijskog okoliša HRT-a priprema prijedlog standardiziranog obrasca praćenja gledanosti, slušanosti i posjećenosti radijskih i televizijskih kanala na mjesečnoj razini za programsko vijeće, pa evo moje pitanje da li je na koncu nabavljen taj alat za praćenje gledanosti. Na jednoj od sjednica programskog vijeća je zatraženo da se izvješće o gledanosti odnosno slušanosti, posjećenosti standardizira da se utvrde obveze izrade i prezentacije izvješća vijeća o vijeću HRT-a u određenom formatu i određenoj dinamici. Tu se na neki način prigovora da je vijeće bezbroj puta tražilo a nije dobilo odgovor je informacija o angažmanu vanjskih suradnika u programu. Pa pitanje je može li se točno znati koliko je u 2013.godini potrošeno za vanjske suradnike po emisijama i zbog čega se ne iskoristi stalno zaposlene, jednih je doista dosta koji nisu angažirani niti na jednom projektu. Već je nekoliko puta danas tijekom rasprave kandidirano pitanje EU sadržaja. Definitivno nedostaju EU sadržaji, ravnatelj je najavio da će to promijeniti, međutim nije to definirano kada će to promijeniti. Istovremeno je uvedena emisija okruženje, to je prvi regionalno političko informativni talk show što mislim da je u redu. No po meni bilo bi logičnije da se najprije ili eventualno paralelno sa ovim talk show-om da ne bi netko krivo shvatio nešto slično napravilo i sa gostima iz EU tek toliko da građani imaju privid da smo doista članica EU od 1.srpnja. Kada je riječ o programu rada i upravljanja HRT-om u programu se kaže primijeniti najviše korporativne standarde upravljanja HRT-om odnosno primijeniti transparentnost i javnost poslovanja. Ja bih vam tu dala jedan prijedlog, naime mislim da bi za početak trebalo uvesti praksu kakvu ima BBC, dakle objava životopisa i plaća i svih troškova svih uposlenika HRT-a. Ima li hrabrosti za to? To je naravno dosta ozbiljna stvar, ali mislim da bi to trebalo napraviti, naime to ništa ne košta, a stvara jednu dobru i kvalitetnu sliku što imamo na HRT-u i koliko ta slika košta. Također se govori o neovisnosti od negativnih političkih i komercijalnih i osobnih utjecaja, sudjelovanja široke javnosti, korisnika usluga i poslovnih partnera u validaciji i postupcima unapređenja, kvaliteti programa i usluga HRT-a. Ja sad postavljam pitanje kako je to točno zamišljeno? Npr. RF austrijski ima tzv. audio …, dakle 35 članova, 6 članova biraju gledatelji, odnosno slušatelji i to po sektorima, daju prijedloge u vezi programskog koncepta i tehničkih poboljšanja. Imamo li mi nešto slično ili imali li namjeru napraviti nešto slično? Da li se ubuduće očekuju daljnja ograničavanja zakonski dozvoljenog prostora za oglašavanje u programima HRT-a? Može li se očekivati da HRT se ugleda primjerice na BBC gdje nema rekla ili se dodatno smanjuju? Ili kako je to učinila Francuska televizija zakonom iz 2009. ukinuto oglašavanje iza 20,00 sati. Kada je riječ o planu za 2014. godinu i štednji, trošak osoblja je 455 milijuna kuna, dakle 7% manje od 2013., smanjenje naknada temeljem pregovora sa sindikatima i novog kolektivnog ugovora, ukidanje 11 HRT-ovih dopisništava i 51 zaposleni i angažiranje 22 tzv. video novinara, dakle koji će sami snimati, napisati i montirati izvještaj. E sad, moje pitanje je, ja mislim da je ta koncepcija načelno u redu, tako i CNN već dugi niz godina radi, a još i neke televizije, međutim mislim da možda nije baš najbolje krenuti sa prvo smanjivanjem zaposlenih u HRT-ovim dopisništvima kada imate 700 radnika viška zaposlenih u administraciji i mislim da se ipak trebalo u redoslijedu restrukturiranja krenuti od administracije. Kada se govori o planiranim uštedama, nije poznato koliko je točno novih ljudi zaposleno u različitim stručnim službama, negdje se našao podatak 80 osoba, ali bez daljnjeg obrazloženja, dakle tko, što, kada i gdje i mislim da je to nešto što javnost ipak treba znati, a to se, opet kažem moglo objaviti na web stranicama HRT-a, dakle transparentno kao što sam rekla, životopisi plus plaće. I činjenica je doista da je veliki broj zaposlenih na HRT-u, Slovačka ima tek nešto malo više stanovnika od Hrvatske, a njihov nacionalni tv ima 950 zaposlenih, HRT ima 3500, odnosno 3600 prema nekakvim podacima, Češka ima 2500 zaposlenih, jedna Francuska sa svim svojim programima ima 10 320 stalno zaposlenih, a imaju 57 milijuna stanovnika. Bilo se spominjalo i pitanje pretplate, naravno pretplata je uvijek bolna točka koja se ne smije dirati jer to je nešto što predstavlja supstrat same hrvatske televizije u ovom financijskom smislu. Međutim ipak ovo su doista teška vremena, krizna vremena i pitanje plaćanja pretplate za mnoge ljude je bolno jer kada nemaš za krug, najmanje što imaš je pretplata. Njemačka je za ljude niske platežne sposobnosti ukinula plaćanje pretplate, inače njemačka pretplata je 18 eura, s obzirom na njihova primanja to je niža nego u Hrvatskoj, a osobe s invaliditetom plaćaju samo 5 eura. Da li možda HRT planira tako nešto napraviti, barem za osobe sa invaliditetom? To su pitanja na koja bih ja voljela dobiti odgovor. Naravno ja vam želim puno uspjeha u poslovima restrukturiranja televizije, preuzeli ste veliki posao, veliku obavezu, dobili ste povjerenje Sabora, ja očekujem da će iduće izvješće, da će se u idućem izvješću vidjeti rezultati i ove današnje cjelodnevne rasprave, a evo gospođo potpredsjednice meni dosita smeta što ovdje nema predstavnika Vlade. Vlada je kritički se odnosila na izvješće HRT-a, dala je pozitivno mišljenje, međutim ne možemo se dovesti u situaciju da psi laju, a karavani prolaze, već doista smo očekivali da ovdje Vlada ipak kaže što misli i na koji način misli pomoći u restrukturiranju HRT-a? Hvala lijepa.
Hvala. Vlada je dostavila pisano mišljenje. Predstavnik Vlade ne može govoriti drugo nego što je Vlada dala u pisanom mišljenju na određena izvješća. I sada ćemo ćuti završno izlaganje u ime predlagatelja. Najprije glavni ravnatelj HRT-a, gospodin Goran Radman. Izvolite.
Poštovana potpredsjednice, štovani zastupnici. Zahvaljujem, bila je to zaista duga, bogata, za mene osobno instruktivna jer sam prvi puta u prilici slušati i komunicirati i sa zastupnicima Sabora na ovu temu. Osobno sam na tome zahvalan. Bilo je puno toga što će mi koristiti u mom daljnjem radu. Bilo je i jako puno pitanja koja su specifična i zaslužuju specifičan odgovor. Ne bih ovoga trenutka ulaziti u sve njih, pokušat ću ih obuhvatiti jednim dijelom načelnim odgovorima, a fokusirati se odnosno koncentrirati na onaj dio pitanja koja su vezana za predmet današnje rasprave na Saboru, a to je Izvješće o poslovanju HRT-a za 2012.godinu. Dopustite mi prije nego uđem u to samo reći nekoliko načelnih komentara ili primjedbi. HRT vjerojatno je pojedinačno ako ne najvrednija onda svakako jedna od najvrednijih javnih dobara RH. to javno dobro stvarano je dugi, dugi niz godina i generacije ljudi ne samo zaposlenika, urednika i novinara nego i javnosti koja je u tome sudjelovala ugradili su puno vrijednoga u sadržaj toga javnoga dobra. Sljedeće godine će prethodnih HRT-a Hrvatski radio slaviti 90 godina svoga poslovanja, a televizija je moj kako bi rekao generacijski srodnik. Ja sam rođen 1957.toliko je točno i godina HTV-u i govoriti o njima, a ne imati u vidu ovu dimenziju i vrijednost koju je ta ustanova kroz generacije stvarala Hrvatskoj, svakako ne bi bilo dobro. Kada sam preuzimao ovu dužnost bio sam istovremeno i ponizan shvaćajući odgovornost i činjenicu da to činim u ime svih prethodnih generacija, a istovremeno i silno entuzijastičan da ću moći kada dobijem tu priliku sve ono što sam u životu naučio, što sam stekao prije svega tu mislim na životnu mudrost, na znanje koje u mene ovo društvo uložilo, na odgovarajući način tom društvu i vratiti radeći posao za koji vjerujem da je vrlo blizak mome senzibilitetu, mojim kompetencijama i mome znanju. Premda mi je entuzijazam u međuvremenu nešto splasnuo, osjećaj odgovornosti i obaveze prema onome što radim nijednog trenutka mi nije doveden u pitanje. Želio bih da slično osjećate i vi saborski zastupnici kada razgovarate, raspravljate i govorite javno o HRT-u jer bez obzira što smo mi današnji ajmo reći nositelji tih obaveza u njoj je toliko puna vrijedno, toliko puno toga značajno i toliko potencijala usađeno u ono što bi trebala biti budućnost hrvatskoga društva, da niti jednog trenutka ne smijemo dovoditi u pitanje našu odgovornost prema tim činjenicama. Imam osjećaj da se ipak često i olako izriču tvrdnje, prenose stavovi, a da se prije toga ne utvrde činjenice. I zbog toga ću i vas moliti i svakog od vas pojedinačno ali i Hrvatski sabor u cjelini kada dobije spoznaju o nečemu u što sumnja u što smatra da nije u skladu sa zakonom ili postojećim zakonskim propisima što po informaciji koju imate bez obzira da li je ona došla od nekoga koga poznajete na HRT-u ili iz kruga zainteresirane javnosti ili drugih medija, da svakako pokušate jer imate ne samo pravo nego i obavezu provjeriti te informacije prije nego izričete kategoričke tvrdnje o njima. Danas je u raspravi bilo jako puno takvih informacija koje su prije svega temeljene na nekakvim rekao bih medijskim spekulacijama o tome što se događa puno manje na činjenicama. Dakle vi imate i pravo i obavezu, a moja je odgovornost da vam te informacije dam kada me tražite prije nego odlučite zauzeti politički stav o njima. Mislim da će nam to pomoći silno u komuniciranju na jedan odgovoran način, a posebno onda kada imate sumnje da je osoba kojoj ste povjerili tako vrijednu imovinu nekim svojim ponašanjem, nekom svojom nesmotrenošću ili nekim svojim čudnim odlukama dovela u pitanje vaše povjerenje. Predlažem da me odmah zovete u Sabor, predlažem da odmah zatražite moje očitovanje o tome kako ne bi dovodili javnost u sumnju da se eventualno radi nešto što bi javnosti ili Hrvatskom saboru, a posebno hrvatskom društvu naštetilo. Dakle ja nijednoga trenutka nemam svijest o tome da bih činio nešto ili svjesno ili nesvjesno što bi me dovelo u tu situaciju, ali dozvoljavam da vi to možete činiti na neki drukčiji način. HRT koju sam preuzeo u studenom 2012. godine bremenita je brojnim rekli smo i strukturnim problemima koji su naslijeđeni iz ranijega razdoblja, nema nikakvog smisla niti tražiti odgovornost niti kopati za odgovornošću na takav način jer se time neće riješiti problem. Dubioze Hrvatske radiotelevizije u 11. mjesecu 2012. godine su milijardu kuna naslijeđenoga duga, dakle novac vrijedan otprilike jednogodišnjeg prihoda Hrvatske radiotelevizije i rješenje o ovrsi nad Hrvatskom radiotelevizijom u vrijednosti nešto manje od 400 milijuna kuna. Sve ono o čemu razgovaramo s time u vezi, prije svega u vezi sa ispunjavanjem njezinih zakonskih, prije svega programskih obaveza doista je vezano uz činjenicu da je ta ustanova u jednom trenutku se mogla zaustaviti i ja bih se usudio reći i prestao postojati. Sva moja nastojanja u ovom nastojanju od kada sam preuzeo kuću su ipak bila usmjerena ka tome da se to ne dogodi. Smatram da je postojanje Hrvatske radiotelevizije kao javne ustanove koja je istovremeno u funkciji i nositelja kulturnog identiteta hrvatskoga naroda ali istovremeno i nositeljica potencijala pozitivne društvene promjene nešto što Republici Hrvatskoj treba i za sada i za ubuduće. I dozvolite mi da i sa tom perspektivom i gledam na obaveze koje jednim dijelom sa zakonodavnog i sa ugovornog kuta gledanja ali istovremeno i iz dnevne operative dolaze na stol i sa njima se mora nositi. Izvješće za 2012. godinu došlo je sa velikim zakašnjenjem pred vas, ne nužno i odgovornošću i krivnjom uprave Hrvatske radiotelevizije. Naime, onoga trenutka kada je završen zakonom i procedurama predviđen postupak koji je podrazumijevao završno izvješće o poslovanju čekanje izvješća neovisnog revizora u 2012. godini obavljeno je i posebno revizorski, dakle pregled državne revizije te konačno mišljenje i odluka nadzornoga odbora, tog trenutka sam kao glavni ravnatelj i uputio ovaj izvještaj Hrvatskome saboru i zatražio od, vaše očitovanje o njemu. Smatram da bez obzira što sam bio relativno kratko u prilici upravljati kućom moja odgovornost je vezana za njezinu sudbinu, bez obzira što se prije toga radilo i kako se radilo a još više naravno o tome što bi se trebalo raditi da kuća ozdravi i da se dovede u funkciju javnog servisa o kojem svi govorimo sa pozitivnom motivacijom. Mogu isto tako reći da nadzorni odbor i programsko vijeće s kojim nastojim najbliže surađivati u svemu onome što su nužne promjene kako bi HRT doista bio ozdravljen i stavljen u funkciju nešto što naravno prolazi kroz svoje izazove, očekivanja naravno dinamike i brzine potrebnih promjena i istovremeno naše sposobnosti da na te promjene odgovorimo. Reći ću kratko da ono što je i najčešće bilo danas komentirano a to je program i doista jeste konačan proizvod Hrvatske radiotelevizije. Taj proizvod u sebi nosi svo breme strukturnih problema koje ima ta kuća i sa kojom se mi moramo svakodnevno nositi kadrovskih, financijskih, organizacijskih, poslovnih. I da u tom smislu razumijem vašu brigu nad time da li taj program ispunjava očekivanja javnosti, odnosno da li daje javnu vrijednost u onoj mjeri u kojoj od njega to zakonodavac i javnost očekuju. Ja osobno mislim da temeljitog ili temeljnoga pitanja ili dvojbe o tome ne bi trebalo biti. Bez obzira na sve te izazove i probleme s kojima se Hrvatska radiotelevizija sreće, ona je u svom europskom okruženju, u kontekstu posebno, u kontekstu ove naše šire regije bivše države ili jugoistočne Europe kako želite, sasvim sigurno najuspješnija javna radiodifuzna ustanova koja je uspjela ne samo preživjeti nego i sačuvati svoju visoko referentnu kvalitetu u odnosu na druge. Nevolja je u tome što smo nažalost značajnije dinamički zaostali za referentnim i najmodernijim europskim javnim radiodifuznim ustanovama s kojima smo se nekada, ne samo uspoređivali nego uspješno i nosili. Moja namjera, želja, ambicija Hrvatsku radioteleviziju vratiti u taj krug i želim vas uvjeriti da sve što činim, bez obzira bilo to u segmentu video novinara, bilo u segmentu etičkih normi ili nekih drugih elemenata koje ste ovdje danas spominjali je prije svega motivirano time da se budemo u stanju uspoređivati sa onima koji su danas u europskom krugu, naši rekao bih najkvalitetniji, referentniji suradnici, partneri ili rivali ako baš želite. Bilo je puno riječi o mome stilu, o načinu na koji upravljam Hrvatskom radiotelevizijom i odgovornost koja mi je povjerenja Zakonom o Hrvatskoj radioteleviziji. Nadam se da ova izvješća koja imate na stolu referentno govore o tome na koji način doista se brine o imovini koja je povjerena. Vjerujem da ćete i u daljnjim godinama imati iz istih izvore odgovarajuće meritorne, profesionalne sudove o tome da li je rukovođenje bilo u skladu sa zakonom i propisima ili se nešto drukčije upravljalo kućom. Ja bih volio vjerovati da ovo što je danas nekoliko puta tu spominjano, da postoji jedna klima straha, neizvjesnosti, koja Vlada HRT-om nema nikakve neposredne veze sa mnom osobno ili sa mojim stilom upravljanja. Razumijem brige mojih kolega zaposlenika HRT-a koji vide da stanje nije dobro, da se ne samo cjelokupna država i društvo bori sa bazičnim, egzistencijalnim pitanjima i da ih naravno brine i opstanak njihovoga rada na HRT-u, ali ja dijelim njihovu brigu i posve odgovorno s tim u vezi donosim odluke. A eventualno dio kolega koji ima brige ili straha od moga stila mogu reći samo da niti jedan otkaz na HRT-u koji sam morao potpisivati nisam potpisao prije nego sam se uvjerio da su utemeljeni na pozitivnim zakonskim propisima, prije nego sam dobio dokaze ne samo vlastite pravne službe nego i neovisnih odvjetnika, specijalista za tu temu. I naravno da nikada ne bih se odlučivao odlučivati o sudbinama ljudi, a da pritom ne budem siguran da su se poštivali svi propisi. Dakle ako postoji neki strah ja bih i sa ove govornice usudio se reći da može biti eventualno opravdan samo kod onih ljudi koji su zaposlenici HRT-a, a ne rade ili ne djeluju u skladu sa zakonom, sa pozitivnim propisima, sa normama koje ima ta kuća i sa temeljnim ugovorima o radu koje zaposlenici imaju potpisane sa HRT-om. Sve drugo je zlurado tumačenje odnosa koje smo uspostavili na HRT-u i vjerujem da smo na dobrom putu i njezinoga ozdravljenja. I sam sam kao i vi nezadovoljan kvalitetom programskoga sadržaja. U širem smislu mislim da HRT može davati puno više i puno bolje i vjerujem da ćemo to uspjeti uskoro i dokazati, a osobno sam i sam jednim dijelom frustriran kvalitetom informativnog sadržaja. Smatram da je taj element programa koji bi trebao biti perjanica i na neki način nositelj identiteta HRT-a značajnije organizacijski, kadrovski, tehnološki, a jednim dijelom i financijski devastiran i da će trebati puno više vremena za njegov oporavak nego što sam i sam predvidio. Naime, restrukturiranje i reorganizacija koja je prethodila kasni upravo najviše u tom segmentu programa, dakle u dijelu informativnog programa HTV-a iz čitavog niza razloga koji nas i danas onda koštaju jednog dijela i ugleda u javnosti, jer naravno novinari i onda kada se i vama pojedinačno obraćaju očekuju da će dobiti onu pažnju koju možda ne bi inače kao normalni ljudi mogli sebi osigurati. Ovdje je nabrojano jedno 70-tak različitih vrlo specifičnih pitanja koja izlaze izvan okvira izvješća za 2012. godinu. Neki su vezani za specifične probleme pristojbe, skrećem pažnju da je prikupljanje pristojbe uređeno Zakonom o HRT-u i da je on svakako na neki način vama kao zastupnicima Hrvatskog sabora u rukama da odlučujete. Ja bih skrenuo pažnju da to reguliranje nije ni po čemu specifično ili različito od europskih normi, da je ono u cijelosti referentno u europskom okviru i da različite prakse europskih zemalja se služe i ovim modelom koji mi imamo, a to je miješani model pristupa i komercijalni prihodi i da taj mehanizam za HRT funkcionira dostatno dobro u ovim uvjetima i da ga mijenjati treba samo onda kada pronađemo bolji mehanizam koji će dati bolje rezultate. Svako pozivanje na to da se njega mijenja pod svaku cijenu, a bez spoznaje o tome da ćemo učiniti nešto bolje, izravno bi ugrozilo egzistenciju i poslovanje HRT-a, a praktički je onemogućilo dohvaćanje ciljeva restrukturiranja koji su vrlo kompleksni. Evo ja ću ovdje i završiti. Naravno, prihvaćam obavezu odgovoriti na svako postavljeno pitanje izravno, bilo pismeno, bilo usmeno, štovanim zastupnicima Hrvatskog sabora. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Predsjednica Programskog vijeća HRT-a gospođa Nina Obuljen Koržinek. Izvolite.
Hvala vam gospođo potpredsjednice. Ja ću pokušati biti vrlo kratka. Kao prvo, vjerujem da se radi o jednom lapsusu ali moram na to upozoriti. Više zastupnika i zastupnica se obraćalo predsjedniku Nadzornog odbora i meni kao suradnicima, gospodine glavni ravnatelju i suradnici. Nas je imenovao ovaj Visoki dom i došli smo tu vama odgovoriti kao osobe koje predstavljaju tijela u koja smo imenovani. Vrlo kratko. Forma i sadržaj izvješća kakav smo podnijeli, moram to još jednom ponoviti, jedini je mogući bio. Očekujte kroz nekoliko mjeseci naš cjeloviti izvještaj, a onda ćemo sigurno spomenuti sve ono što je spomenuto danas, i pitanje manjina i ugovor sa Biskupskom konferencijom i pitanje tretmana Hrvata i programa za Hrvate u inozemstvu, dramskog i igranog programa, ravnopravnosti spolova, obrazovnog programa, kulture i znanosti, pitanje jezika, filmskog programa, pitanja tretmana vijesti i sadržaja iz EU, iz tijela EU i mnoge druge teme. Moram reći da smo o svemu tome više-manje raspravljali, ali nismo donosili nikakvo konačno mišljenje dok ne budemo izvještavali ovaj Visoki dom o ispunjavanju ugovora i to je razlog zbog kojeg smo i priložili svoje zapisnike. Isto tako, s obzirom na mnoge teme koje su danas spomenute moram reći da je Programsko vijeće reagiralo i na primjere govora mržnje, i na pitanja pojedinih otkaza, ukidanja emisija, neemitiranja pojedinih programskih sadržaja, oko ukidanja dopisništva, kršenja etičkih načela i profesionalnih normi ukazali smo neke na dosljednost i u postupanju. Dakle, sve smo to u ovih nešto više od godinu dana smo se s time bavili. Bilo je ovdje pitanja vezano uz pomake, postoje li pomaci. Neki pomaci postoje, to smo jasno rekli u svojim izvještajima, ali moram ponoviti ovdje ono što smo rekli, dakle da Vijeću jednostavno nedostaju podaci da se Vijeću ne dostavljaju podaci i iz vaše današnje rasprave ovdje bilo je jasno da ovaj Visoki dom od Vijeća ima velike, velika očekivanja. Ovo Programsko vijeće ne želi se baviti niti dojmovima, niti glasinama, ne vodi se nikakvim svojim partikularnim interesima i drago mi je da ste to prepoznali. To je veliko priznanje svim članicama i članovima Vijeća. Ali smo upravo iz tog razloga zamolili ovaj Visoki dom da nam pomogne da dobijemo podatke koji su nam potrebni, a da bismo u skladu sa vašim očekivanjima kroz nekoliko mjeseci i donijeli svoje mišljenje o ispunjavanju ili neispunjavanju ugovornih obveza. Za kraj ću samo reći to je doista jedan kompleksan proces. U izvješću smo naglasili na više mjesta da razumijemo da su pred glavnog ravnatelja stavljeni ogromni zadaci u neprimjereno kratkom roku vrlo često sa instrumentima koji su nedovoljno dorečeni u samom zakonu. Imali smo puno razumijevanje. Međutim, vrijeme prolazi. Mi smo obveznici usklađivanja u velikom dijelu sa preuzetim obvezama i Programsko vijeće će sigurno na tome inzistirati. Vas još jednom samo mogu zamoliti da nam u tome date podršku. Hvala.
Hvala lijepa. I predsjednik Nadzornog odbora HRT-a gospodin Viktor Gotovac. Izvolite.
Uvažena potpredsjednice, zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora. Dakle, čuo sam, čuli smo jer sam zapravo ovdje ispred Nadzornog odbora HRT-a sve komentare, opaske, primjedbe i pokude. Sve njih smatram važnima i vrijednima i upravo ću ih na taj način prenijeti članovima Nadzornoga odbora i u cilju budućeg sadržajnijeg izvještavanja o radu i provedbi nadzora o zakonitosti rada i financijskog poslovanja Hrvatske radiotelevizije počev već i od Izvješća za 2013. godinu sve na način da se stvar uskladi kako sa zakonskim obvezama tako i sa vašim odgovarajućim očekivanjima i nastojanjima. Na svemu izrečenom hvala vam. Odgovorio bih samo na par pitanja koja su direktno upućena Nadzornom odboru. Jedno je pitanje navedeno, odnosno potreba postavljanja hodograma kojim bi se ograničilo podnošenje izvješća do 30. svibnja. To na žalost u pogledu Nadzornog odbora ne bi išlo s obzirom na činjenicu da se moraju revidirati svi podaci koji bi ukazivali na poslovanje, tako da bi to bio prerani rok, odnosno trebalo bi ga pomaknuti barem mjesec dana kasnije. U istom smislu ili u vezi s tim je postavljeno i pitanje, odnosno osvrt na ono što sam rekao u uvodnom izlaganju, a što je imalo veze zapravo s činjenicom da ćemo osvrt na financijske pokazatelje iz 2012. godine dati u Izvješću za 2013. godinu. To će zapravo samo se odnosi na naše usvajanje financijskih rezultata za 2012. godinu koje se dogodilo u listopadu 2013. godine. Svi podaci se nalaze u Izvješću glavnog ravnatelja, a naš će samo osvrt biti dan tijekom, u Izvješću za 2013. godinu. Bila je jedna opaska koja se odnosila na formu. Ja bih ukazao da su sva tijela Hrvatske radiotelevizije tražila od odgovarajućeg saborskog odbora uputu o formi koja bi bila jedna jedinstvena, koja bi njih zadovoljila. Mogla bi predstavljati formu koja bi onda mogla slijediti sva tri tijela Hrvatske radiotelevizije. Odgovor na to pitanje nismo dobili, pa možda iz toga i izlazi činjenica ovakvog disperiteta u formi koji je između naša tri tijela. Jednako tako opaska koja se ticala jezika koja se vjerojatno može primijeniti i na Izvješće Nadzornog odbora. Ja razumijem tu opasku, prihvaćam značenje da je svakako i forma u svrhu sadržaja i da treba održavati značaj institucije u pogledu koje se samo izvješće odnosi. I u tom pogledu doista nastojat ćemo i u buduće djelovati na način da ta forma bude kvalitetnija. Bile su neke primjedbe, odnosno komentari u pogledu pristojbe, pristojbe u pogledu umirovljenika i pristojbe u pogledu osoba sa invaliditetom. Ja bih rekao prije svega da ako se pročitaju odredbe samog Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji u kojoj se de facto ta pristojba donosi s trima odlukama. Prvom odlukom Nadzornog odbora, pa potom Vijeća za elektroničke medije i potom konačnom našom odlukom koja dolazi na temelju prethodne suglasnosti. Ja bih rekao kao pravnik da je ta formulacija u zakonu izuzetno nestručno izvedena i da bi doista radi i jednostavnosti, radi njene svrsishodnosti bilo potrebno pojednostaviti je. S druge strane pristojba se zakonom definira i u tom pogledu ne može Nadzorni odbor predlagati nikakve generalne izuzetke niti za osobe sa invaliditetom kao kategoriju, iako neke od kategorija osoba sa invaliditetom jesu izuzete iz plaćanja pristojbe, a tako pogotovo i prema umirovljenicima. S obzirom da se pristojba naplaćuje zapravo na kućanstvo, to bi naravno u tom slučaju dovelo i do priličnog financijskog kaosa jer svatko ili mnogi žive u kućanstvu s umirovljenicima pa bi de facto onda svi bili, svi plaćali umanjenu pristojbu. Spominjali su se i određene aplikacije outsorsinga u pogledu odvjetničkih usluga s obzirom da je nadzorni odbor taj koji daje punomoći za zastupanje. Ja bih samo rekao da može i glavni ravnatelj ispraviti. Mislim da na pravnoj službi HRT-a radi četiri pravnika, četiri pravnice. Mislim da je to svakako premalo i da se bez usluga odvjetnika, bez da se usluga, pogotovo u onom djelu gdje se naplaćuju određena potraživanja da to zapravo ne bi išlo. Spomenuto je pitanje da je od nadzornog odbora na neki način zatraženi su izvješće o aneksima odnosno ugovorima o radu i mi smo u jednom, jednoj traci dostavili podatke, možemo dostaviti ponovno naravno prema onom što se nama prezentira. Sami ugovori nisu tajni, oni nisu tajni prema tijelima HRT-a. Zbog odredbi Zakona o radu koji zabranjuje eksploatiranje osobnih podataka zapravo se ne mogu dostaviti podaci konkretno povezani uz neko ime i prezime. Dakle moguće je dati generičke podatke ali dati podatke o imenima i prezimenima zajedno sa onim generalijama koje bi išle u vezi ugovora, to ne bi bilo zakonito s obzirom na sam Zakon o radu. Spomenuo se na jednom mjestu i pitanje naziva troškovi osoblja. Mislim da se tu radi o računovodstvenoj kategoriji, da se to zapravo naziva osobljem a što se tiče HRT-a to doista jesu troškovi osoblja jer se unutra kalkuliraju ne samo oni koji bi bili radnici nego se unutra kalkuliraju svi oni koji su na bilo koji drugi način angažirani na HRT-u. Bila su još dva pitanja koja su bila izrijekom upućena svima nama. Ja ću na njih odgovoriti iako ne vidim za to neku potpuno jasnu svrhu. Dakle, jedno pitanje je bilo kojim smo automobilima došli ovamo. Ja sam došao osobnim automobilom, ako je potrebno mogu navesti Toyota, svog oca koji me tu ostavio ovdje ispred Sabora. A drugo pitanje je bilo u povodu nekih četiri kazete da li se zna gdje su li nisu ja doista ne znam o kojim se kazetama radi nit se nadzorni odbor bilo kakvim snimkama ili kazetama. Eto toliko od mene. I naravno ja ću nastojati da sve ono što je ovdje danas sadržajno izrečeno bude iskazano i u svakom sljedećem izvješću koje vam šaljemo. Hvala.
Hvala lijepa. I sad ćemo još čuti replike. Najprije na izlaganje gospodina Radmana, Jasen Mesić izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi gospodine ravnatelju godinu i pol smo zagovarali da se vidimo u Hrvatskom saboru, barem desetak puta smo prekidali saborsku sjednicu i inzistirali na raspravi ne iz 2012., iz 2011. Smatrali smo da je to trebalo raspraviti u travnju 2012. prije izmjena i dopuna Zakona jer bi to bilo jedino logično i onda zaključiti da smo imali raspravu, nakon toga vidjeti što ne valja i ići u izmjene i dopune zakona. Naravno da nam to nije bilo dopušteno. Ne bojte se, nećemo izgubiti motiv raspravljati o HRT-u. Itekako ćemo u tome izdržati i itekako vas držimo za riječ što ste rekli da ćete odgovoriti na svako pitanje zbog toga što u vašem pomirljivom, smirenom i odmjerenom završenom obraćanju nismo dobili odgovor niti na jedno konkretno pitanje od 70-tak koje ste spomenuli, koje se direktno tiču ili ne tiču ovih izvještaja. Za početak bilo bi dobro da u već sljedećem konačnom izvješću programskog vijeća i u ovom izvješću koje je spomenuo predsjednik nadzornog odbora, ta dobra volja koju ste spomenuli ovdje za suradnjom i za govornicom u završnom obraćanju se vidi iz tih izvješća, pa da nemamo tamo podatke da programsko vijeće nije dobilo odgovore ili da nadzorni odbor nije dobio podatke. Što se nas tiče sasvim sigurno ćemo iskoristiti ovu mogućnost koju ste nam rekli i dalje ćemo govoriti o HRT-u, nadam se da ćemo vrlo brzo imati priliku ponovno razgovarati i vjerujte da dijelimo vašu brigu i za sadašnjost i za budućnost HRT-a, nedoličnu odgovornost koja je vama zakonski dodijeljena ali itekako dijelimo tu brigu.
Ravnatelj nije ni zadužen ni obvezan kada ćemo mi ovdje raspravljati ovdje u Saboru. Ne znam zašto ste to njemu replicirali. Josip Đakić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine ravnatelju, vaša dobra volja sigurno je zakočena u ovom Visokom domu, da li od predsjedništva Sabora ili od političke volje većine. Netko je kočio da dođete skoro dvije godine u četvrtom mjesecu će biti, da dođe ovdje, da se raspravlja o tome. Rasprava o tome nužna je zbog toga što je Vlada RH jednako tako podržala rad programskog vijeća i sve njegove navode u kojima jasno se govori o tome da niste bili dosljedni u provođenju zakona koji vam nalaže da morate ispuniti uvjete koji su zakon predloženi. Na traženje programskog vijeća niste odradili to. Sa punim pravom bi trebalo tražiti vašu smjenu. Vlada RH za ono što je napisala, trebala je reći, ne podržavam ovo izvješće i tražim da se promijeni ravnatelj kao i svi oni koji su učestvovali u ovoj blamaži koja se dogodila. Ovo je Vlada RH napisala u svom mišljenju. Ako ste ga dobro pročitali i vi i zastupnici naši onda jasno govori o tome, upozorava da bi trebala biti komunikacija bolja, kvalitetnija, brža, u interesu itd. informativnog medijskog servisa koji bi trebao biti servis građana i to nije ispunjeno, stoga smatram da vaša ponuda može biti dobra namjera i volja, pitanje je da li partija koja upravlja i njezini koalicijski partneri će dozvoliti da budete opet u ovom Saboru.
Zapravo uopće nema smisla više vas upozoravati da kada replicirate, da replicirate na izlaganje koje je bilo i koje… Molim vas kolega [[Upadica: Neartikulirano glasanje.]] Replika se odnosi na izlaganje, nikako ovo što ste vi replicirali nije imalo nikakve veze sa izlaganje ravnatelja HRT-a. Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Gospodine Radman, u vašem obraćanju na kraju bili ste vrlo emotivni, koliko prema zastupnicima, toliko i vašem odnosu prema HRT-u i napravili ste jednu dobru usporedbu. Meni nije izgledalo nakon vašeg govora da je uopće moguće sve ono što se događa na HRT-u, a govorili ste da se paušalno zapravo ocjenjuje bez provjerenih informacija koliko sam vas mogao ili koliko sam vas dobro pratio i da je potrebna provjera tih informacija prije kategoričkih tvrdnji. Onda me začudilo što i čudno mi je bilo što vi na niti jednu od tih tvrdnji koje su bile danas tijekom dana u Hrvatskom saboru niste odgovorili ili da ste ih barem pokušali demantirati, niste učinili ni to. Iako vjerujem i kolege iz oporbe nisu danas htjele spominjati određene stvari, a mogli su tijekom rasprave i o kvalifikacijama određenim koje dolaze na račun HDZ-a od strane HRT-a pa i o vašem sukobu interesa vezano od strane … objekata od strane SDP-a. Ali činjenica je recimo da na HRT-u, a i to ste na kraju rekli što mi je bilo vrlo, vrlo čudno da je neosnovan strah na HRT-u, a strah zapravo postoji. Djelatnici na HRT-u se boje zbog izgovorenih riječi, oni se boje zbog izgovorenih priloga, boje se zapravo zbog otkaza što je po meni normalno i razumljivo. I možda na kraju evo mogu vam sugerirati ukoliko se vi stvarno želite promijeniti ili ukoliko biste povratili svoj ugled prema djelatnicima HRT-a, možda bi za početak dobra vijest bio jedan dobar slogan budućnost, rad na HRT-u "Budućnost bez straha". Hvala.
Hvala lijepa. Sunčana Glavak, replika. Ovo uopće nisu replike što vi sada replicirate. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Gospodine ravnatelju, vaših 30 minuta bilo je impresivno, bilo je i u pravom tonu s obzirom na ovo vrijeme, još da smo malo u ponoćnom terminu, bilo bi lijepo za laku noć. Kao i uvijek vrlo ugodno je vas slušati i vrlo ugodno je čuti čovjeka koji 30 minuta govori, a ipak nam ne odgovori na ama baš nijedno postavljeno pitanje. Doista mi ne znamo više koji način prema vama, možda da svi zastupnici dođemo na HRT, da sjednemo tamo kod vas, da čekamo da nam odgovorite na naša pitanja. Mi ne pitamo zato jer to mene privatno zanima, doista ne pitamo iz tih razloga. Vidjeli smo i čuli smo osim toga da Programsko vijeće ima problem u komunikaciji sa vama ili obrnuto zapravo. Tu nema odgovora na pitanja. Gospodine Radman vi ste ravnatelj HRT-a, danas ste to vi, sutra će biti netko drugi, ne smijete svoju javnu funkciju i javnu ulogu shvaćati osobno, morate je shvatiti ozbiljno. Govorite o strategijama, govorite o dobrim namjerama i jedan puno učinkovitiji i poznati političar Winston Churchill rekao je "Beskorisno je govoriti, trudimo se koliko možemo, morate uspjeti u činjenu onog što je neophodno", to vrijedi i za vas. Vi ste preuzeli taj mandat, nitko vas nadam se nije na to prisilio i za taj mandat između ostalog odgovarate Hrvatskom saboru. Mi ćemo i dalje propitkivati sve ovo što smo već nekoliko puta pitali i nećemo odustati. U koje god vrijeme, na kojem god mjestu, gdje god ćemo kao zastupnici moći vama postaviti pitanja. Osobne stvari ostavimo kod kuće, poslovne stvari se rješavaju ovdje u ovom Domu koji vas je izabrao. Hvala lijepa.
Tomislav Klarić, replika.
Evo, poštovani ravnatelju ovdje ste čuli čitav niz rasprava, ali ste čuli i čitav niz konkretnih pitanja i složit ću se sa kolegicom pa i kolegama koji su rekli da nam niste baš odgovorili apsolutno na niti jedno pitanje iako ste govorili pola sata. Recimo dobro bi bilo čuti, a to pitanje je ovdje stalno ponavljano, koliko je honorarno zaposlenih? Prema nekim informacijama oko 140, vi kao ravnatelj to znate. Koliko je podijeljeno otkaza? I to se pitanje provlačilo tijekom čitavog dana. Zašto ste krenuli sa restrukturiranjem najprije dopisništava, a ne sa rezanjem administracija ako se krenulo u tom smjeru? E sad, citirat ću vaše riječi, osobno ste rekli "Niti ja nisam zadovoljan kvalitetom informativnog programa", a onda ste spomenuli i kadrove, postavili ste ih vi, uspoređuju se sa komercijalnom televizijom, normalno ne smijemo spomenuti imena, ali daleko kvalitetniji, morate se složiti u javnosti su prihvaćene neke komercijalne televizije koje u informativnom programu daju puno, puno više informacija nego u vašem. Zaista bih volio kada bi nam odgovorili, iako nemamo vremena, barem na ova tri pitanja pa da se ta priča razbije, ja vjerujem iako se sjednica vjerojatno više ne prenosi, da to zanima naše građane, a naročito one koji plaćaju pristojbu i ne plaćaju samo tu pristojbu jer postoji čitav niz i lokalnih, regionalnih televizija, Max Tv, dakle puno manje se gleda HTV sa ovakvim informativnim programom za kojeg ste sami rekli da niti vi niste zadovoljni. Hvala.
Branko Vukšić, replika.
Uvaženi gospodine Radman, rekli ste u svom izlaganju da molite nas saborske zastupnike ponaosob i Sabor u cjelini da provjerimo informacije prije nego što raspravljamo, ja se u potpunosti slažem pokušavam provjeriti informacije, ali one koje su dostupne. Predsjednik nadzornog odbora gospodin Gotovac je rekao mi smo nekoliko puta slali vama i nadzornom odboru zahtjeve ne zbog toga što mene zanima koliko tko ima plaću, uopće me ne zanima to. Zanima gledatelje, saborske zastupnike, građane RH. sada mijenjamo Zakon o radu tražit ćemo od gospodina Gotovca koji je stručnjak za radno pravo da nam pomogne u tome koje trebamo članke promijeniti da bismo mogli dobiti te podatke jel mislim da javni novac nitko nema pravo da taji podatke, a troši javni novac jel to znači da se lovi u mutnom. I još jedno gospodine ravnatelju, samo bih vam jednu opasku htio reći, govorili ste o tome kako ste vi i televizija vršnjaci. Ja sam od televizije jedan dan stariji, sada će televizija imati 58 godina ne 57. Hvala.
Odgovor na repliku Goran Radman.
Zahvaljujem. Ne bih želio samo da ostane neki utisak da nisam želio odgovarati na pitanja. Gotovo sva pitanja koja su postavljena izvan su konteksta izviješća za 2012.godinu odnose se prije svega na poslovanje HRT-a u 2013.godini što će vjerujem uskoro biti predmetom izvješća o poslovanju HRT-a i tada ćemo imati priliku o svima njima u kontekstu razgovarati. Bez obzira na to ja sam spreman i otvoren svakome pojedinačno uvaženim zastupnicima odgovoriti na postavljena pitanja izravno, bilo pismeno, bilo usmeno. Hvala lijepo.
Sada imamo repliku na izlaganje gospođe Nine Obuljen Koržinek i to Jasen Mesić.
Zahvaljujem. Pa vezano za ovo vaše završno obraćanje, vezano uz izvješće Programskog vijeća. Znate ako će i klub HDZ-a glasati protiv njega to nije zbog rada Programskog vijeća nego zbog toga što ste vi u svom izvješću naveli neke stvari koje traže reakciju određene reperkusije. Osobno smatramo isto tako da je ono izvješće Programskog vijeća za 2011.godinu bilo dobro sastavljeno. Između vašeg izvješća vašeg vijeća kojem predsjedate i onog ne vidimo neke bitne razlike da se obadva nisu mogla tretirati na isti način. Onog je Vlada odbila bez da je uopće ikoga saslušala iz tog Programskog vijeća ikoga, a na neki način ovo izvješće je prihvatila bez obzira što su u vašem izvješću navedene puno ozbiljnije stvari i ukazani puno ozbiljniji problemi, između ostalog da obaveze prema dramskom programu nisu izvršene. U tom smislu mi je ipak drago reći da je tijelo koje je izabrano ipak kakvim takvim konsenzusom parlamentarnih stranaka pokazalo da se i na tom principu može raditi i da je zapravo najkonkretniji i najvredniji dio koji smo danas imali prilike raspravljati upravo to što je apsolutni dokaz svima onima koji tvrde da politički konsenzus i predlaganje stručnih ljudi nema nikakvog smisla. Itekako se danas vidi da ima i da to može funkcionirati.
I sada imamo još i vašu repliku na izlaganje gospodina Viktora Gotovca. Kolega Mesić. Izvolite.
Povlačim repliku zato što mislim da ćemo se vrlo brzo … [[Govornik nije uključen.]]
Time zaključujem raspravu. O ovim izvješćima glasat ćemo naknadno. Sutra ćemo nastaviti sjednicu u 9,30 sa Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovini. Hvala lijepa. SJEDNICA PREKINUTA U 21,00 SATI.
Sada imamo situaciju koju bih htio da me poduprete. Naime poštovani zastupnik Nedžad Hodžić zatražio je stanku kako bi mogao raspravljati o stajalištima izvršenim u okviru rasprave koja još traje, dakle Izvješće o provedbi službene razvojne pomoći Republike Hrvatske inozemstvu za 2012. još traje, imamo prijavljena još dva zastupnika, pa da završimo glasovanje nastavljamo sa klubovima koji su zatražili stanku vezano za tu ili hoćete odmah da pređemo na stanku? … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Glasovanje, hvala lijepa. Hvala vam lijepa. Idemo odraditi glasovanje jer smo počeli pa ćemo onda. Molim da se izjasnimo. Izvješće o radu programskog vijeća HRT-a i provedbi programskih načela i obveza HRT-a utvrđenih Zakonom o HRT-u i ugovorima iz članka 13. Zakona o HRT-u. Izvješće o radu nadzornog odbora HRT-a i izvršnog odbora provedbi nadzora zakonitosti rada i financijskog poslovanja HRT-a za razdoblje 21. veljače 2011. do 8. svibnja 2012. Izvješće o poslovanju HRT-a za 2012. godinu; Godišnje izvješće programskog vijeća HRT-a za razdoblje 19. studenoga 2012. godine do 31. prosinca 2013. godine. Izvješće o radu nadzornog odbora o provedbi nadzora zakonitosti rada financijskog poslovanja HRT-a u 2012. godini. Rasprava o izvješćima je zaključena. U skladu sa prijedlozima radnih tijela Hrvatskoga sabora dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: Ne prihvaća se Izvješće o radu Programskog vijeća HRT-a o provedbi programskih načela i obveza HRT-a utvrđenim Zakonom o HRT-u i ugovorom iz članka 13. Zakona o HRT-u. Molim da se izjasnimo [[Upadica: Zaključak.]] Molim? [[Upadica: Tko je za Zaključak.]] Da, tko je, to je 1. a). Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je zaključak prihvaćen… … [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, ovo nije točno što gore stoji jer polovica zastupnika vladajuće koalicije nije znala kako će glasati, nije digla ruku, a po pravilima to se računa da su suzdržani.
Kolega, tražite li vi ponovljeno glasovanje a ne kvalifikaciju da li su znali ili ne.
Dobro, ja sam došao do polovice svog obrazloženja. Zbog toga gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora tražim ponovno glasovanje i ponovno prebrojavanje.
To je u redu. Da pročitam zaključak ili ne treba? Ne treba. Molim da se izjasnimo tko je za predloženi zaključak? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova, 86 glasova za, 26 glasova protiv i 4 suzdržana glasa, prihvaćen predloženi zaključak u tekstu kako je predložen. Idemo dalje. U skladu s prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje zaključak: "Ne prihvaća se Izvješće o radu Nadzornog odbora HRT-a, o provedbi nadzora zakonitosti rada financijskog poslovanja HRT-a za razdoblje od 21. veljače 2011. do 8. svibnja 2012. godine." Molim tko je za da se izjasnimo. Hvala. Tko je protiv zaključka? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 82 glasa za, 26 glasova protiv i 5 suzdržanih glasova, prihvaćen predloženi zaključak. U skladu s prijedlogom Odbora za informiranje, informatizaciju i medije dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "Ne prihvaća se Izvješće o poslovanju HRT-a za 2012. godinu." Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za. Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je zaključak prihvaćen većinom glasova, 78 glasova za, 32 glasa protiv i 2 suzdržana glasa. Idemo na sljedeći zaključak. U skladu s prijedlogom Odbora za informiranje informatizaciju i medije dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "Prihvaća se Godišnje izvješće Programskog vijeća HRT-a za razdoblje od 19. studenog 2012. do 31. prosinca 2013. godine." Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za. Hvala. Tko je protiv? Hvala. Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je zaključak prihvaćen većinom glasova, 79 glasova za, 33 glasa protiv i 3 suzdržana glasa. U skladu s prijedlogom Odbora za informiranje informatizaciju i medije Hrvatskog sabora dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "Prihvaća se Izvješće o radu Nadzornog odbora HRT-a i provedbi nadzora zakonitosti rada i financijskog poslovanja za 2012. godinu." Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za. Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je zaključak prihvaćen većinom glasova, 77 glasova za, 34 glasa protiv i 2 suzdržana glasa. Hvala lijepa.