Gospodo, poštovani izaslanici, vaše ekselencije, gosti, predstavnici medija, još jedanput lijep pozdrav. Otvaram 12.sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. 12.sjednici Doma naroda je prisutno 15 delegata-izaslanika. Dakle, po 5 iz reda bošnjačkog, iz reda hrvatskog i iz reda srpskog naroda. Budući da imamo kvorum i da možemo punovažno donositi odluke, predlažem da krenemo u realizaciju ovog dnevnog reda, ove sjednice. Ja bih vas želio samo upoznati da planiramo da rad 12.sjednice Doma naroda se odvija do 3 sata, da između 3 i 4 bude pauza i od 4 dokle bude trebalo traje realizacija dnevnog reda do posljednjih tačaka dnevnog reda, a to su zakon o sukcesiji i rebalans budžeta, koji će biti realiziran sutra, obzirom na poslovničke obaveze da se ostavi mogućnost davanja amandmana nakon sastanka Komisije, te predlažem da sutrašnja sjednica, nastavak sjednice, a pretpostavljam da ste izviješteni o ovom planiranom tempu rada od strane Sekretarijata počne u 10 sati. Prijedlog dnevnog reda ste dobili, usaglašeni dnevni red od strane Kolegija. Ja bih vam samo naveo da je 16.tačka pravi naziv Izvještaj o rashodima institucija BiH za prvih devet mjeseci. Dakle, tu je i Predsjedništvo a i druge institucije i to je naše poslovničko pravo i obaveza i ustavna obaveza Predsjedništva da informiše ovaj dom o utrošku sredstava Predsjedništva a i drugih institucija, ukoliko to izaslanici zatraže. Otvaram raspravu povodom predloženog dnevnog reda. Da li se neko od izaslanika – delegata javlja za riječ? Ima li potrebe da pročitam dnevni red kompletan. 1. Odgovor na delegatska pitanja i delegatska pitanja 2. Zakon o upravnim sporovima u BiH – drugo čitanje – predlagač Vijeće ministara; 3. Zakon o statistici – drugo čitanje – predlagač Vijeće ministara; 4. Zakon o koncesijama – drugo čitanje – predlagač Vijeće ministara; 5. Zakon o industrijskom vlasništvu – drugo čitanje – predlagač Vijeće ministara; 6. Zakon o deminiranju – drugo čitanje – predlagač Vijeće ministara; 7. Zakon o zaštiti potrošača u BiH – predlagač Vijeće ministara – drugo čitanje; 2 8. Zakon o autorskom pravu i srodnim pravima u BiH – predlagač Vijeće ministara – drugo itanje; 9. Zakon o državnoj službi u institucijama BiH – predlagač Vijeće ministara – drugo čitanje; 10. Zakon o međudržavnom i međuentitetskom drumskom prijevozu – predlagač Vijeće ministara – prvo čitanje; 11. Sporazum između BiH i Republike Austrije o unapređenju i zaštiti investicija – predlagač Predsjedništvo BiH; 12. Trgovinski sporazum između BiH i Islamske Republike Pakistan – Predsjedništvo BiH; 13. Sporazum između BiH i Islamske Republike Pakistan o unapređenju i zaštiti investicija – Predsjedništvo BiH; 14. Izvještaj o radu Ustavno-pravne komisije Doma naroda; 15. Informaicja o neposrednim ... za implementaciju svih uvjeta za prijem BiH u Vijeće Evrope; 16. Izvještaj o rashodima institucija BiH za prvih devet mjeseci 2001.godine Predsjedništvo BiH; 17. Zakon o namjeni i korištenju imovine koju BiH dobija po Sporazumu o pitanju sukcesije bivše SFRJ – predlagač Vijeće ministara; 18. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izvšrenju budžeta institucija BiH i međunrodnih obaveza BiH za 2001.- prvo čitanje – Predsjedništvo BiH; 19. Rebalans budžeta institucija BiH i međudržavnih obaveza BiH za 2001.godinu – prvo čitanje – Predsjedništvo BiH. Ko se javlja za riječ? Prijedlog za dopune dnevnog reda. Izvolite. Gospodin Spahić uvaženi izaslanik.
Uvaženi predsjedavajući, kolege uvažene predsjedavajućeg, član Predsjedništva Belkiću i članovi Parlamenta, dozvolite da podsjetim da sam uputio Kolegijumu Doma naroda BiH dva prijedloga koji se tiču direktno zasjedanja ovog na kojem se sada mi nalazimo. Prvi prijedlog se odnosi na raspravu koju sam tražio po posebnoj tački dnevnog reda ili posebnu sjednicu, vezano za implementaciju odluka Ustavnog suda na ustave RS i Federacije BiH. Obrazloženje je bilo vlro precizno u dvije rečenice. Prvo, da je već prošao svaki od predviđenih rokova za implementaciju odluka Ustavnog suda, koji smo usaglasili u okviru zajedničkog procesa izgradnje novih odnosa u BiH i ispunjavanju svih uvjeta u odbrani ljudskih prava i sloboda, pune ravnopravnosti građana, nacionalnih manjina i naroda na cijeloj teritoriji Bosne i Hercegovine. Drugi argument da, ako je iko pozvan da govori o vitalnim nacionalnim interesima, onda je to pozvan jedan dom, a to je ovaj dom Dom naroda BiH, koji je na razini BiH zadužen za osiguranje interesa Bošnjaka, Srba i Hrvata jednakih, kao i svih građana BiH ne ovisno od toga kome oni i kojoj naciji pripadaju i kako se izjašnajvaju. 3 Po Ustavu BiH i po našem cjelokupnom dosadašnjem angažmanu, u vezi sa ovim pitanjem, naravno, mi smo tokom višegodišnje rasprave definirali poziciju institucija koje su odgovorne za provedbu ovih instrukcija ovih odluka Ustavnog suda BiH i poznato je da je ovaj dom pokazao izuzetnu osjetljivost za nacionalna pitanja u BiH, jer je definirao zakonom o zaštiti etničkih nacionalnih manjina u BiH, upravo tu svoju demokratsku poziciju i odbranu interesa svih građana BiH, jednak način na cijeloj teritoriji BiH, u skladu sa evropskih i svjetskim standardima, vezanim za ljudska prava i slobode. Moj je prijedlog bio, dakle, vrlo praktičan i precizan, imajući u vidu ustavnu poziciju Doma naroda BiH, smatrao sam za potrebno da ovo kandidiram kao tačku dnevnog reda ili kao vanrednu sjednicu Doma naroda. Ja bih želio samo reći da sam to naveo u svom prijedlogu, kao prijedlog za narednu sjednicu i molio bih obrazloženje da li je Kolegij raspravljao o ovoj temi, da li ima odgovor precizan, tako da javnosti bude jasno o tome, o kakvom se sada proceduralnom smislu nalazimo u vezi sa ovom inicijativom. Ne pzivamo vas da se izjašnjavamo danas o tome, da bi prosto imali to na dnevnom redu ili ne bi imali, ali bih želio znati u ovoj fazi kakav je odgovor i stav Kolegijuma Doma naroda BiH. To je prva stvar. Dakle, očekujem odgovor, koliko sam mogao registrovati od strane predsjedavajućeg nakon završetka mog istupa i izjave. Druga stvar u vezi sa dnevnim redom, imajući u vidu poziciju Predsjedništva BiH i poziciju Doma naroda BiH, kao i Predstavničkog doma narda BiH a i sve češće ugrožavanje pitanja sigurnosti i bezbjednsoti građana BiH na cijeloj teritoriji BiH i razvijenost službi policijskih i tajnih službi ili servisa kako se to već zove sa različitim imenima, smatrao sam da je, također, vitalni interes Doma naroda BiH i Predstavničkog doma i kao delegat i kao predsjednik Ustavno-pravne komisije u svoje ime, ne u ime Komisije, pokrenuo sam pitanje uspostavljanja novog tijela radnog, koje bi bilo parlamentarno tijelo za kontrolu rada policijskih službi na teritoriji cijele BiH. Imajući u vidu da postoji tzv. vakum u rješenjima koja govore o tome da članovi Predsjedništva postavljaju svojim odlukama šefove tajnih policija, Predsjedništvo same BiH na prijedlog članova Predsjedništva, zahvaljujem gospodine Belkiću na korekciji. Dakle, mi kao Parlamentarna skupština, koja ima odnos između Predsjedništva, izvršne vlasti i vlastite uloge, smatram da moramo uspostaviti jedno tijelo koje će omogućiti parlamentarnu kontrolu nad radom tih službi, na način koji će obezbijediti zastupljenost svih predstavnika parlamentarnih stranaka u Predstavničkom domu, odnosno adekvatnu strukturu u Domu naroda kakvu imamo danas u skladu sa našim poslovnikom i Ustavom. Dakle, uvjeren sam da BiH ne koristi, ni građanima BiH trenutno stanje kad je riječ o ovoj oblasti sigurnosti i bezbjednsoti ni na unutarnjem planu ni u regiji Jugoistočne Evrope, niti u kontekstu naše cjelokupne aktivnsoti, kad je riječ o bezbjednsoti i sigurnosti u zemlji i u svijetu, radi se naprosto o tome, da smo mi jedna od možda najdelikatnijih zona u Evropi i u Svijetu i da imamo jednu od najrasprostranjenijih mreža dijaspore i raseljenih i izbjeglih lica u odnosu na broj stanovnika uopće na planeti. Imajući sve to u vidu, smatram da veliku štetu i direktno ugrožavanje sigurnosti građana proizvodi nesređena zakonska regulativa i nedostatak 4 parlamentarne kontrole nad ovim službama. Može se reći i može se postaviti naravno dilema da li mi imamo uporište u tome, gdje se mi nalazimo kao Parlament itd.
Ja bih vas molio ...
Ja vas samo molim da ne obrazlažem, moj je poziv bio da se, da se dva kolegija odrede o ovom pitanju. Molio bih, također, Kolegij da dobijen informaciju, jer je to bio zahtjev koji je bio urgentan i odnosio se na ovu sjednicu.
Ja se zahvaljujem. Ja bih molio sve izaslanike i delegate, da sve ono što žele da dobiju kao informaciju od predsjedavajućeg i Kolegija zatraže prije sjednice ili poslije sjednice. Ja razumijem, ali ne u tolikoj mjeri potrebu da se javno zatraži odgovori na vaša pitanja. Ja ću reći sljedeće. Što se tiče inicijativa, koje je gospodin Ibrahim Spahić dostavio predsjedavajućem, odnosno Kolegiju, one su bile predmet razmatranja na Kolegiju. Kolegij poštujući Poslovnik i vlastita opredjeljenja, smatrao je da ni jedno od tih inicijativa, nisu se stekli uslovi da se nađe kao tačka dnevnog reda na današnjoj sjednici. Što se tiče nekih inicijativa, opredijelili smo se da stupimo u kontakt sa Kolegijem drugog doma i da izvidimo mogućnost da li postoji interes za, eventualno zajedničko zasjedanje po tom planu a vas gospodine Spahiću i sve ostale bih molio da u raspravi o dnevnom redu se, u principu usmjere, na zahtjev za uvrštavanje ili ne uvrštavanje određenih tačaka dnevnog reda koje mogu biti zaključci, dakle, gospodin Spahić i svi mogu predložiti da danas ta tačka bude razmatranje određenog zaključka i o tome će se Dom izjasniti da li će biti na dnevnom redu ili neće rezolucije ide u skladu sa Poslovnikom kao što je poznata već poslovnička procedura, kao što su i zakoni. U tom kontekstu ja sam spreman gospodine Spahiću u pauzi i detaljnije govoriti o tome šta ja lično mislim uraditi, ali bih zamolio ostale izaslanike i delegate da se, eventualno jave za riječ, ukoliko imaju konkretnih prijedloga za dopunu ili izmjenu dnevnog reda. Ukoliko se niko ne javlja za riječ, konstatujem da imamo dnevni red i da formalno možemo izglasati ovaj dnevni red, mada poslovnički čisto se smatra da ono što je Kolegij usaglasio i što je poslovnička obaveza da se Dom i ne izjašnjava, ali bih vas molio da još jedanput iskažete privržensot ovom redu koji sam pročitao. Ko je za ovaj dnevni red? Ima li neko protiv? Jednoglasno usvojen dnevni red, na način kako je to predložio Kolegij. Ad.1. Odgovori na izaslanička pitanja i izaslanička pitanja Ja bih povodom ove tačke dnevnog reda, posebno iskazao zahvalnost u ime Doma članu Predsjedništva uvaženom gospodinu Berizu Belkiću na njegovom prisustvu na ovoj tački dnevnog reda i iskazao pomalo negodovanje uz namjeru da se ne uvrijede zamjenici ministara, što mi danas nemamo ni jednog ministra iz Ministarskog vijeća ovdje prisutnog na sjednici. Istovremeno bih konstavovao da mi 5 pismeno nismo kao Kolegij, sekretaru da li griješim, nismo dobili odgovor na jedno izaslaničko pitanje, koje je na prošlom zasjedanju zatraženo od strane Vijeća ministara i u tom kontekstu bih ja zamolio izaslanike da se javljaju za, eventualno, nova izaslanička pitanja.
Za riječ se javlja predsjedavajući gospodin Sejfudin Tokić.
Dame i gospodo, uvažene kolege, ja sam to i transparentno i javno najavio a sada želim na osnovu člana 117. i 122. u Skladu sa članom 118. Poslovnika Doma naroda, postaviti i sljedeća pitanja Predsjedništvu i Ministarstvu vanjskih poslova. Da li su Predsjedništvo BiH i Ministarstvo vanjskih poslova bili prethodno upoznati sa organizacijom i ciljevima posjete delegacije RS Ruskoj Federaciji i delegaciji Ministarstva odbrane Federacije BiH Izraelu. Dva, ako Predsjedništvo BiH i Ministarstvo vanjskih poslova nisu upoznti sa navedenim posjetama, šta će učiniti da se štetne posljedice za BiH i njene građane, koji su u ovim posjetama evidentno nastale otklone ili bar smanje. Tri, šta će Predsjedništvo BiH i Ministarstvo vanjskih poslova BiH preduzeti da ubuduće ovakve situacije budu izbjegnute? Četiri, da li je tačna informacija da je Vlada RS donijela odluku o otvaranju predstavništava u SRJ, Ruskoj Federaciji, Grčkoj, Izraelu, Njemačkoj, SAD i ako je tačno, šta će se poduzeti protiv tih nelegalnih odluka? Obrazloženje. Članom 3.1.a. Ustava BiH vanjska politika spada u isključivu nadležnost institucija BiH a na osnovu člana 5.3.a. Predsjedništvo BiH je nadležno za vođenje vanjske politike. Također, u članu 42. Zakona o Vijeću ministara navedeno da Ministarstvo vanjskih poslova mjerodavno za operativnu provedbu vanjske politike pod globalnim rukovođenjem Predsjedništva. Iz navedenih odredbi jasno je, da entiteti i entitetske institucije nisu nadležne za vođenje vanjske politike. Ovakvim postupcima nanosi se šteta međunarodnom ugledu BiH a evidentno je, i da su građani BiH oštećeni kroz nenamjensko korištenje entitetskih budžetskih sredstava, zato je potrebno preduzeti mjere da se štetne posljedice prouzrokovane ovakvim ponašanjem otklone, te da se ubuduće ne dolazi do ovakvih i sličnih situacija. Ja sam spreman saslušati usmeno obrazloženje danas, ali bih svakako volio poslije ovog i pismeno obrazloženje, obzirom da u skladu sa Poslovnikom, kao predsjedavajući imam namjeru inicirati raspravu o ovim pitanju, nakon dobijanja svih mjerodavnih informacija. Gospodin Belkić član Predsjedništva. Izvolite.
Ja vas sve pozdravljam. Dakle, ići ću redom. Nismo upoznati sa ciljevima i razlozima posjete delegacije RS Ruskoj Federaciji, niti delegacije, odnosno ministra 6 odbrane Federacije BiH i ljudi koji su sa njim išli. Učinili smo sljedeće. Na prošloj sjednici Predsjedništva zaključkom smo jednoglasni, zaključkom smo obavezali Ministarstvo vanjskih poslova da nas hitno izvijesti o načinu i razlozima odlaska ovih dviju delegacija i da li je Ministarstvo vanjskih poslova bilo u nekoj koordinaciji sa ovim dvjema delegacijama koje su učinile ove dvije posjete. Za budućnost zatražili smo od Vijeća ministara da se naprave jasne procedure i načina operacionalizacije dokumenta “Pravci i prioriteti spoljne politike”, koji je utvrđen od strane Predsjedništva, da budem jasniji, dakle, sve one strukture koje imaju ambicije i namjere da, eventualno, nešto čine u okviru tog dokuemnta, dužne su to raditi po odgovarajućim procedurama i uz saglasnost Ministarstva vanjskih poslvoa, odnosno Predsjedništva. Posljednje, kad je riječ o ovim predstavništvima, da budem iskren, ja nemam tačne egzatne podatke, ali evo gospodine Tokiću u slijedu vašeg ovog pitanja, mi ćemo zatražiti od vlada entiteta, odnosno od RS jer ste je pomenuli, da dobijemo tačnu informaciju je li to zaista tako ili nije i, naravno, upozoriti ih da je to protu ustavno i da se takva djelatnost ne može vršiti u entitetima. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Podsjetit ću sve, dakle, da i postavljanje pitanja i odgovori trebaju biti do tri minute. Svaki ostali odgovor može biti samo predmet pismene informacije. Za riječ se javio, što je sada ispoštovano. Za riječ se javio gospodin Džaferović a potom gospodin Špirić. Istovremeno vas podsjećam da je neophodno pismeno pitanje dostaviti i predsjedavajućem. Izvolite gospodine.
Dame i gospodo, ja imam tri pitanja, dva sam uspio obraditi u pisanoj formi. Jedno ću postaviti danas za govornicom usmeno a onda ću ga i napisati. Na osnovu odredbe člana 117. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Vijeću ministara BiH postavljam sljedeća pitanja: 1. Da li je i kada raspisan tender za izradu dokumenata vezanih za set zakona iz projekta “Cips”. Ako jeste, gdje je objavljen? Ko se sve prijavio na tender? Sa kakvim ponudama? Da li je do danas izvršen izbor najpovoljnije ponude i pod kojim uvjetima. Radi se o setu zakona o kojima je bilo riječi i na prethodnoj sjednici, set od pet zakona vezanih za zaštitu ličnih podataka državljana BiH. 2. Kakva je struktura duga od 105 miliona američkih dolara za prirodni gas? Koliki dio duga se odnosi na Federaciju, a koliki na RS? Koliko je gasa uskraćeno u Srbiji tokom rata? Kakva je uloga firme Kopešin? Ko je dao saglasnost i ovlaštenja oko nabavke gasa i na koji način je zamišljena kupovina duga od 105 miliona američkih dolara? Zašto ne dolazi do pada cijene prirodnog gasa kod potrošača, jer je cijena kod ruskog isporučioca koliko mi je poznato pala za oko 20%? Zbog čega do danas nije formirana jedna transportna kompacija na nivou države BiH i šta je učinjeno da se spriječi privatizacija gasovoda visokog pritiska u RS? 7 Treće pitanje koje nisam uspio da napišem, danas sam došao na ideju da postavim to pitanje. Koliko mi je poznato, od Predsjedništva BiH do sada su u nekoliko nvrata, pitanje je za Vijeće ministara, Vijeću ministara upućivane inicijative. Da se normativnim putem, dakle, zakonom uredi pitanje izvornih prihoda države BiH zašto postoji ustavo utemeljenje? To je učinjeno nekoliko puta u toku o.g. Vijeće ministara do sada nije reagiralo. Nema odgovora od Vijeća ministara. Ja pitam zašto? Hvala vam. Odgovore, naravno, u pisanoj formi tražim.
Zahvaljujem. Molio bih izaslanika uvaženog kolegu Džaferovića da i treće pitanje pismeno dostavi i podsjetio bih vas sve, da je neophodno prije postavljanja pitanja dostaviti u pismenom obliku pitanje predsjedavajućem. No, od slijedeći puta ćemo se i te odredbe striktnije ponašati. Za riječ se javio gospodin Špirić.
Dame i gospodo, ja nisam imao namjeru danas postavljati delegatsko pitanje, da dio delegatskih pitanja ne liči na političku priredbu. Zato ja i postavljam pitanje. Može li jedan član Predsjedništva i može li jedančlan Savjeta ministara, u ime kolektivnog organa davati odgovore na postavljena pitanja, ako se zna da ti organi po poslovničkoj obavezi donose odluke ili zauzimaju stavove konsenzusom. To je jedna stvar. I pogotovu nije dobro da jedan član Predsjedništva, kada je u pitanju ustavna materija govori da je nešto protiv ustavno u ime Predsjedništva. Dakle, ja govorim, može član Predsjedništva da iznese svoje lično viđenje, ali ne može to u ime Predsjedništva, jer obaveza je predsjednika Vlade RS i Federacije da ostvaruju kontakte, dakle, za razvoj privrede RS i Federacije i unutar BiH i van BiH i nije dobro da tome mi dajemo političku dimenziju. Dakle, moje je pitanje. Može li član Predsjedništva, može li član Savjeta ministara van poslovničke obaveze i mogućnosti davati odgovore na poslanička – delegatska pitanja. Predsjedništvu i Vijeću ministara. Nisam ja tražio odmah. Može i odmah. Okej.
Ja bih zamolio uvaženog izaslanika – delegata svog kolegu Špirića da mi pismeno dostavi ovo pitanje, kako bi moglo biti proslijeđeno Predsjendištvu i Vijeću ministara, ali za riječ se javio uvaženi član Predsjedništva gospodin Belkić.
Ako ste me gospodine Špiriću pažljivo pratili, ja sam odgovarao konkretno na pitanje. Kod prvog pitanja sam rekao da je Predsjedništvo svojim zaključkom zatražilo informaciju preko Ministarstva vanjskih poslova zašto, na koji način i kojom procedurom su učinjene posjete za koje je gospodin tokić postavio pitanje, a kada je riječ o ustavnoj poziciji člana Predsjedništva i Predsjedništva uopšte, vjerujte da ja to znam, a hvala vam na upozorenju. 8
U svakom slučaju, nema replika. Ja bih vas molio izslanička pitanja i vaše pitanje kolega Špiriću pismeno ćemo proslijediti Predsjedništvu, na način da Predsjedništvo i Vijeće ministara protumači.
Može li se poslovnička intervencija?
Izvolite.
Ja vas molim, dakle, moj cilj nije bio replika. Nije moj cilj bio da izazovem člana Predsjedništva, člana Savjeta ministara, i ako se dogovori jednom mora se dogovoriti i drugom. Ja sam rekao da može doći pismeni odgovor od Predsjedništva i Savjeta ministara. Ja mislim da ovo nije odgovor nego jedna replika člana Predsjedništva, koja nije odgovor na pitanje.
Zahvaljujem. U svakom slučaju izaslaničko pitanje će biti pismeno dostavljeno i proslijeđeno i drugim. Za riječ se javio uvaženi kolega Genjac pa potom Šimić pa Spahić. Molio bih sve izaslanike i delegate da mobitele isključe tokom prisustvovanja sjednici, kao i članove Vijeća ministara.
Dame i gospodo, poštovane kolege, ja imam dva pitanja. Prvo pitanje za predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH. Da li je Vijeće ministara u aktuelnom sastavu razmatralo izvještaj agenta BiH pred Sudom pravde u Hagu o stanju procesa u tužbi BiH protiv SRJ po osnovu Konvencije o sprečavanju genocida i šta Vijeće ministara poduzima da se osiguraju potrebni uslovi za rad agenta BiH i tima koji zastupa ovu tužbu. Molim pismeni odgovor. Drugo pitanje, uz kratko obrazloženje. Naime, poznto je da su predsjedavajući oba doma potpisali određene obaveze, garanciju ispunjenja određenih obaveza koje se očekuju od BiH kao uslov za prijem u Vijeće Evrope. U centralnom dnevniku televizije Federacije objavljenoj jednu noć, da će predsjedavajući Doma naroda potpisati izvještaj i bez Doma naroda. U drugom dnevniku je, bila informaicja da bi potpisao ali da nije bio pozvan od protokola. U trećem dnevniku je, bila informacija da će potpisti kad stigne. U četvrtom dnevniku je, bila informaicja da je, ipak potpisao na opće oduševljenje široke javnosti. Međutim, u masi tih značajnih informaicja, koje sam upravo prepričao, ja kao delegat Doma naroda nisam dobio informaicju šta je gospodin Tokić potpisao. Naime, izvještaj gospodina Šurjana je prihvaćen na Komitetu za politička pitanja. Kasnije su amandmani usvojeni na Komitetu za pravna pitanja. Ti amandmani nisu dostavljeni meni kao delegatu Doma naroda, niti smo mi o tome razgovarali. Zato pitam predsjedavajućeg Doma naroda Parlamentarne skupštine, zašto delegatima Doma naroda nisu dostavljeni amandmani Komiteta za 9 pravna pitanja na izvještaju o zahtjevu BiH za članstvo u Vijeće Evrope, usvojen na Komitetu za politička pitanja Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope. Da li je tim amandmanima izm... i obaveze da BiH citiram: “Ojača saradnju između armija entiteta i da nakon odgovarajuće ustavne reforme formira jedinstvenu armiju BiH”, završen citat. Ukoliko je ova obaveza izmijenjena. Na koji je način formulisana u dokumentu koji je potpisao predsjedavajući i zašto je izmijenjena? Molim, također pismeni odgovor.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Halidu Genjcu na pitanjima. Ja bih vas podsjetio na činjenicu, da u skladu sa Poslovnikom, pitanja se postavljaju Vijeću ministara i institucijama nad kojima je nadležan Dom naroda. Međusobno pitanja se ne postavljaju, zbog smrtnog slučaja Jadranko vjerovatno nije stigao da napiše oficijelno pravno tumačenje toga. Kolegij je usaglasio tu tumačenje, tako da vam predsjedavajući niti bilo koji međusobno delegat delegatu neće odgovarati u okviru ove tačke dnevnog reda. Ali, iznimno, obzirom da sam čuo da imaju četiri dnevnika, ja vas želim upoznati sa činjenicom da je usvojena tačka dnevnog reda 15. Informacija o neposrednim obavezama za implementaciju svih uvjeta za prijem BiH u Vijeće Evrope, u okviru koje ste vi dobili materijal, koji predstavlja definisane obaveze, koje predlaže Politički komitet Vijeća Evrope sa svoje sjednice 7.novembra na kojem je bio uvaženi kolega član parlamentarne delegacije Turjačanin, koji treba da usvoji Parlamentarna skupština BiH 22.januara, ali svakako će to biti tačka dnevnog reda, kad će biti prilike da međusobno se pitamo i razgovaramo, ali ja se nadam iznad svega, konstatujemo jednu činjenicu, da nakon toliko godina čekanja, nakon toliko odlazaka u Strazbur i toliko onih situacija koji su ličili na vic o malom Muji, konačno BiH 22.januara je tačka na Parlamentarnoj skupštini na kojoj će se izjašnjavati o prijemu u punopravno članstvo. Ko se dalje javlja za riječ. Izvolite gospodine Genjac poslovnička intervencija, Šimić pa Spahić.
Dakle, tražio sam vrlo jasno pismeni odgovor i volim da se postupi u skladu sa Poslovnikom. Da je kolega Tokić došao na sjednice kluba koje su zakazivane posljednje, ja bih to pitanje tamo postavio. Međutim, od četiri sjednice Kluba Bošnjaka, dvije nisu održane zbog nedolaska gospodina Tokića. To je jedna stvar i, nisam mislio na četiri dnevnika za jednu noć, nego četiri dnevnika dan za danom. Hvala.
Ja se zahvaljujem. Ja bih zamolio sekretara da pismeno dostavi tumačenje Poslovnika i tumačenje Pravne službe, vezano za proceduru postavljanja poslaničkih pitanja. Drago mi je i za ovo obrazloženje da se radilo o dnevnicima u više dana. Za riječ se javio uvaženi kolega Šimić pa potom Spahić.
Zahvaljujem gospodo predsjedavajući, uvaženi zastupnici, prije prelaska na dva pitanja moram se složiti sa gospodinom Špirićem da bi bilo dobro da se u ova 10 pitanja ne unosi više politike nego što je to potrebno. A, Špirić bi to rekao, političke priredbe. Dva vrlo ravna pitanja, upućena Vijeću ministara. Prvo pitanje Vijeću ministara i Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice. Ima mnogo izjava i mnogo različitih podataka i zato ovo pitanje glasi. Koliko se prognanih i izbjeglih Bošnjaka, Hrvata, Srba i ostalih do sada vratilo u svoje prijeratne domove? Podatke prikazati za svaki narod po entitetima, a po mogućnosti i za regije, odnosno kantone. Koliko je još podnešenih a ne realiziranih zahtjeva iz svakog naroda za povratak i ukupno naravno, u ranija prebivališta u BiH? Na koja se područja u ovoj godini vratilo najviše izbjeglih i prognanih i gdje su najizraženiji otpori i druge teškoće provođenju politike povratka izbjeglih i raseljenih? Šta Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice i Vijeće ministara, razumije se, planiraju učiniti da u narednom razdoblju ubrza povratak izbjeglica i raseljenih. To je prvo pitanje. Drugo pitanje glasi. Naravno, opet je Vijeću ministara. BiH ima vrlo povoljne uvjete za razvoj pojedinih grana stočarstva. Ima znatne poredbene prednsoti u tim djelatnostima. BiH uložila je i značajna finansijska sredstva u obnovu stočnog fonda tijekom proteklog razdoblja. Nažalost, BiH ne može izvoziti životinje i proizvode životinjskog porijekla ni u jednu zemlju svijeta a da istodobno uvozi životinje i proizvode od životinjskog porijekla iz različitih dijelova svijeta, što, naravno, usporava i gotovo onemogućava daljnji razvitak privrede u ovoj oblasti. Glavni razlozi zbog kojih BiH ne može izvoziti životinje i proizvode životinjskog porijekla, po mom mišljenju su ... Bosna i Hercegovina nema ni jedan zakon niti drugi propis kojim bi regulirala zaštitu zdrvlja životinja, poslove veterinarskog javnog zdravstva i proizvodnju i promet veterinarskih lijekova. Drugo, BiH nema ni jedan program kontrole najvažnijih zaraznih bolesti životinja. Treće, BiH nema nacionalni program kontrole, niti potrebne dijagnostičke i analitičke laboratorije za pojedine dijagnostičke i analitičke postupke. Četvrto, BiH nema potrebnu veterinarsku sanitetsku dokumentaciju koja prati životinje i proizvode životinjskog porijekla u međunarodnom prometu. Molim pisani odgovor Vijeća ministara na pitanja, što ono poduzima da se uklone prije navedene zapreke i da BiH u dogledno vrijeme ove probleme riješi na način, kako su to riješile i druge zemlje sviejta. Hvala.
Za riječ se javio uvaženi kolega Spahić a potom Jusufović.
Uvaženi predsjedavajući kolega Tokić i gospodo, želio bih postaviti slijedeća tri pitanja. 11 Prvo su dva pitanja koja se odnose na Predsjedništvo BiH i drugo su pitanja koja se odnose na pojedina minsitarstva u Vijeću ministara. Prvo pitanje Predsjedništvu BiH. Da li će i kada će Predsjedništvo BiH dostaviti Parlamentu BiH, u ovom slučaju Domu naroda BiH izvještaj s platformom naravno i sa rezultatima međudržavnog vijeća sa Republikom Hrvatskom i sa SRJ i hoće li ova dva doma Predstavnički u ovom slučaju i Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH imati prilike upoznati se sa osnovama tih dogovora ili sastanaka, imajući u vidu sve konsekvence za spljnu politiku BiH, prije svega za najdelikatniji dio te politike odnose sa prvim susjetima? Mislim da je nužna takva rasprava i ja pozivam članove Predsjedništva BiH da, u saradnji sa našim kolegijem osiguraju ovu informaciju i stave je na dnevni red. Dakle, ne tražim sad odgovor,nego molim da se to obezbijedi, kako gospodin Špirić predočio da institucije odgovore daju informacije, da oko toga vodimo raspravu. Drugo pitanje Predsjendištvu. Da li je Predsjedništvo BiH stavilo na dnevni red i kad će se odrediti prema pozivu koji je uputio Kolegij Doma naroda BiH Predsjedništvu BiH u vezi sa izjašnjavanjem o vođenju javne rasprave, koje se odnose na amandmane na Ustav BiH što je i Komisija za ustavno-pravna pitanja Kolegiju uputio prije više od pola godine Predsjedništvu BiH. Odgovor Vijeća ministara, Ministarstva za civilne poslove smo dobili da bi mi mogli dalje raditi taj posao u Komisiji, to moje kolege znaju a i Dom naroda da bi obezbijedili normalan put, trebali bi dobiti odgovor od Predsjedništva BiH. Dva pitanja u odnosu na Vijeće minsitara. Prvo pitanje je slijedeće. Da li ćemo dobiti odgovor pismeni ili usmeni od strane Ministarstva za trezor, na pitanje koje sam već jednom postavio, moram ga ponoviti, jer vidim da nisam dobio odgovor ni pismeni niko se nije javio da da usmeni odgovor, a danas se nalazimo na dnevnom redu smo prihvatili tačku koja se odnosi na Zakon o sukcesiji. Pitanje je vrlo precizno. Da li će ministar Trezora dati odgovor, na osnovu kojih kriterija i kakvom politikom finansijskom se vrši raspodjela sredstava iz sredstava sukcesije? Taj odgovor je bio lakonski od zamjenika ministra prošli put, koji je rekao da će na to pitanje odgovoriti u okviru razgovora o zakonu. Ja sam postavio sasvim precizno pitanje. Molio bih da se takvo pitanje i pismeno formulisano i dostavljeno i ova dva prethodna za Predsjedništvo da ostavimo. Dobio sam poluodgovor, odgovor nikakav. Vidjet ćemo kako će teći ta rasprava. Drugo pitanje, koje se odnosi na aktivnost državnog tima, tzv. koordinacionog tima BiH za borbu protiv terorizma, odnosi se na na gospodina Ivicu Mišića koji je tu, kada će Parlament BiH dobiti informaciju kao jedan od važnih organa, u ovom slučaju zakonodavnih, koje je podupro rad ovog koordinacionog tima za borbu protiv terorizma, informaciju o dosada realiziranom poslu, s obzirom da je riječ o jednoj najdelikatnijih i najozbiljnijih aktivnosti koju Vijeće ministara kroz ovaj koordinacioni odbor i uz podršku i potporu potpunu Parlamenta BiH ima. Ja molim samo jedan precizan odgovor, ako će to biti za 15 dana za mjesec za dva, samo da 12 znamo kad ćemo imati priliku dobiti mi kao Parlament službenu informaicju. Hvala lijepa.
Molio bih poštovanog izaslanika da to pismeno dostave. Izvolite gospodine Jusufoviću.
Gospodine predsjedavajući, kolege izaslanici-delegati, dame i gospodo, Prijedlog zakona o sukcesiji ispred Ministarskog vijeća, odnsono ispred Ministarstva trezora, ponukao me da postavim sledeće pitanje. Da li Ministarsko vijeće podržava Dejtonski sporazum, konačno arbitražnu odluku o Brčkom, s obzirom na prijedlog koji je ponudio? Ja se nadam da ću dobiti odgovor, a kratko obrazloženje mog pitanja je sledeće. Po Dejtonskom sporazumu je predviđena odredba da će konačna arbitražna odluka za Brčko biti donijeta u roku kako je tamo rečeno i da je ona obavezna za sve potpisnice Dejtonskog sporazuma. Kao što je poznato takva odluka u duhu Dejtonskog sporazuma je donijeta. Koliko mi je poznato, jedino načelno a bio sam tamo nije prihvatila Skupština RS i tom konačnom arbitražnom odlukom je Brčko Distrikt BiH stavljen pod isključivi suverenitet BiH. Da li je logično, da Ministarsko vijeće, koje je, znači, Vlada te iste države ili ministarstvo, kada je određivalo prijedlog, znači, kako dijeliti ta sredstva a ja o zakonu o sukcesiji imam svoje principijelne primjedbe, koje ću reći kada bude zakon na dnevnom redu. Međutim, interesuje me, s obzirom da zaboravljaju da uopšte taj dio komad zemlje BiH, nad kojim imaju direktni suverenitet organi BiH da ga igdje ima. To me interesuje odgovor da, bilo bi dobro do rasprave o zakonu o sukcesiji.
Uvaženi izaslaniče, molio bih i vas da pismeno dostavite to pitanje i podsjećam vas sve, da ukoliko to pismeno pitanje ne bude, ne možemo proslijediti Vijeću ministara a molio bih vas za dogovor da od naredne sjednice ispoštujemo poslovničku proceduru da pismena pitanja budu već dostavljena Kolegiju prije početka realizacije tačke dnevnog reda i striktno što piše ovdje. Ukoliko to blagovremeno stigne onda se Kolegij može potruditi da obezbijedi i odgovor i pripremi i zatraži prisustvo određenih. Za riječ se javio, nitko se nije javio, ali je želio govoriti povodom ovog pitanja uvaženi gospodin Mišić, zamjenik minsitra vanjskih poslova.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući a zahvaljujem na interesovanju zastupnika uvaženog Ibrahima Spahića oko rada Državnog koordinacionog tima za borbu protiv terorizma. Ako bi to odgovaralo ovom domu, mi bi smo mogli pripremiti informaicju ili izvještaj za vaše prvo naredno zasjedanje, pretpostavljam to će biti siječanjsko zasijedanje. Ako to zadovoljava ja vam mogu obećati i svakako pripremiti taj izvještaj. Hvala. 13
Zahvaljujem se. Ovo je bia vrlo konkretna, korektna reakcija. Više nisam vidio da se iko javio za postavljanje izaslaničkih pitanja, iscrpljen je i sat i bukvalno vremena za ovu tačku dnevnog reda pa predlažem da pređemo na drugu tačku dnevnog reda. Ad.2. Zakon o upravnim sporovima u BiH – drugo čitanje – predlagač Vijeće ministara Prvo čitanje je bilo na 10.sjednici. Na 11.sjednici podnijet je izvještaj o usaglašavanju – drugo čitanje u skladu sa članom 91. Poslovnika sastoji se od rasprave glasanja o predloženim amandmanima. Nije bilo preldoženih amandmana, tako da nemamo raspravu. Nema potrebe. Ko je za usvajanje zakona? Ima li neko protiv? Jednoglasno je usvojen Zakon o upravnim sporovima. Ad.3. Zakon o statistici – predlagač Vijeće ministara – drugo čitanje Prvo čitanje obavljeno je na 11.sjednici. Drugo čitanje, su skladu sa članom 91. Poslovnika sastoji se od rasprave o glasanju o predloženim amandmanima i to je slijedeći redoslijed članova na koje se odnosi. Prvi amandman koji smo imali, gospodin Momčilo Novaković uložio je 10 amandmana. Obnovio u stvari amandmane koji nisu prihvaćeni na Komisiji. Da li gospodin Novaković ostaje kod svih amandmana? Ima li potrebe gospodine Novakoviću da dodatno Domu pojašnjavate razloge za podnošenje amandmana kao predlagač. Izvolite. Predlažem da obrazložite sve amandmane.
Gospodo predsjedavajući, uvaženi gosti, kolege delegati, ja ću najkraće pokušati da objasnim motive za podnošenje amandmana na Nacrt zakona o statistici BiH. Ja sam prema ovom prijedlogu koji ste vi imali odustao na Komisiji od amandmana II, tako da praktično obnovljeni amandman ne podrazumijeva amandman II ukoliko sam ja odustao na samoj sjednici Komisije. Kad se radi o amandmanu I, ja sam ga predložio, imajući u vidu činjenicu da, i inače, amandmani su bazirani na činjenici da je dio ove problematike uređen zakonima na entitetskom nivou i da zbog toga je o tome ptorebno voditi računa kod usvajanja zakona o statistici BiH. U tom smislu se nalazi i, u tom smislu je i amandman I. Amandman III predlažem da se članovi 8.i 9. brišu. Naime, ovdje su pitanja regulisana ovim članovima. Po meni ne treba da budu regulisana zakonom, već treba da budu regulisana posebnom odlukom o osnivanju agencije za statistiku. Naime, nepotrebno je da ovdje do detalja se obrazlaže obaveze direktora agencije i njegovog zamjenika. Ukoliko se ne brišu članovi 8.i 9. Ja sam predložio alternativu. Da se doda u stavu 2.direktor agencije u saradnji sa zamjenikom. Naime, ovdje je potpuno ostala 14 nejasna uloga zamjenika direktora agencije, izuzev u jednoj rečenici, gdje je rečeno da se on razrješava i imenuje u skladu sa zakonom. Smatram da zamjenik agencije mora, ako se već detaljno definiše uloga direktora, onda da i uloga zamjenika mora imati svoj značaj. Zbog toga sam predložio da direktor i zamjenik direktora budu iz različitih entiteta i da zajedno, odnsono u saradnji sa zamjenikom organizuje obezbjeđenje izvršenja ovih zadataka u skladu sa zakonom. Takođe sam u stavu 6. smatrao i smatram da direktora agencije i nejgovog zamjenika imenuje Savjet ministara na usaglašen prijedlog ministra i dva zamjenika. Dakle, predlažem da se kao alternativno dodaje riječ “usaglašen prijedlog”. Što se tiče, posebno želim da obrazložim amandman broj XX a to je amandman koji definiše pitanja bivšeg zavoda SR Bosne i Hercegovine. Naime, neophodno je, pošto je ta imovina evidentna, da se to pitanje razriješi. Moj prijedlog je da se pitanje razriješi u roku od šest mjeseci, na način da Savjet ministara, u saradnji sa entitetskim zavodima utvrdi i riješi pitanje dokumentacije i imovine bivšer republičkog zavoda SR Bosne i Hercegovine. Ovo je izuzetno važno pitanje i ja bih molio ovaj dom da se prema ovom, posebno prema ovom amandmanu izjasni, jer čini mi se da ovaj amandman u principu može opredjeljivati moj stav prema ovom zakonu. Hvala.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu o predloženim amandmanima. Da li se neko javlja. Gospodin Špirić, izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijenjeni kolege delegati, uvaženi gosti i članovi Savjeta ministara, ja ću vašoj pažnji samo, naravno, uz moj lični osjećaj da smo došli u situaciju kada bi danas ova rasprava trebala rezultirati usvajanjem zakona za statistiku BiH. Mislim da ne treba posebno naglašavati da postoji ogromna potreba da do tog zakona dođemo. Naime, početkom septembra ’99. godine Eurostart je pozvao sve članove poslovodnog odbora Agencije za statistiku i direktore entitetskih zavoda za statistiku u posjetu toj instituciji u Luksemburgu. Organizovanim sastancima su, također, prisustvovali međunarodni koordinator o agenciji i predstavnik OHR-a. Prilikom ove posjete, jasno je naglašena obaveza donošenja zakona, kojim se utvrđuje odnos u oblasti statistike u skladu sa evropskim standardima. Preldoženo je da sami postignemo dogovor i izradimo prijedlog, a ukoliko nam zatreba pomoć, Eurostat je izrazio spremnost da pomogne koncipiranju zakonskog prijedloga. Naravno, kako to u BiH obično biva ni nakon više pokušaja, mi nismo sami uspjeli doći do inicijalnog prijeldoga koji bi zadovoljio sve strane u pregovorima i onda je pravni ekspert Eurostata ponudio zakonski okvir, koji je bio predmet mnogih rasprava. U skladu s tim pred statistiku BiH se postavlja obaveza harmonizacije svih metodologija i klasifikacije sa međunarodnim standardima. Agencije za statistiku su se obraćale mnoge institucije, koje traže podatke za BiH. Među njima su u prvom 15 redu UN – Sektor za statistiku, Eurostat, MMF, Svjetska banka, Svjetska trgovinska organizacija UNESKO i mnoge druge. U publikacijama ovih važnih institucija nije predstavljena BiH, ili je predstavljena sa vrlo malo podataka, što jasno ukazuje na potrebu donošenja zakona o statistici BiH. Značaj podataka za BiH je očigledan. Što se tiče izrade podataka za nivo BiH do imena međunarodnih standarda je obavezno, ukoliko želimo da idemo u korak sa svijetom. To svakako ne znači sa metodološkog stanovišta prosto zbrajanje podataka, koje obezbjeđuju zavodi za statistiku entiteta. To je moguće samo u slučaju dobijanja brojnog stanja, npr. stanovnika, učenika i slično. Za sva druga ozbiljna istraživanja i dublje analize izrade relevantnih pokazatelja ili pondera, npr. potrebni su čak i individualni podaci. Ovdje je, naravno, veoma bitna zaštita podataka. Predloženi tekst zakona utvrđuje obavezu obezbjeđivanja podataka za nivo BiH. Dakle, ali u osti vrijeme uvažava samostalnost entitetskih zavoda u njihovoj obavezi obezbjeđivanja potreba za potrebe institucija entiteta i drugih korisnika. Ovim tekstom je, takođe, predviđena i zaštita podataka, tj. dostavljanje podataka bez identifikacije, što se odnosi na ime, matični broj, adresu i slično. Ovaj zakon predstavlja ispunjenje minimalnih zahtjeva, koji su pred statistiku BiH postavljeni, bez obzira na odluku koja statistička institucija treba da obezbjeđuje odatke za BiH. U ovom slučaju Agencija za statistiku BiH dužna je da poštuje iste principe i iste standarde. Ovim zakonom, ono što se može smatrati donekle manjkavosti ovog zakona, nije ništa predviđeno u vezi sa imovinom i dokuemntacijom bivšeg republičkog zavoda za statistiku BiH. Smatram da o ovom pitanju, naravno, treba razgovarati u sklopu ove rasrpave o zakonu i donijeti odluku. Republički zavod za statistiku, odnsono Zavod za statistiku RS sigurno zaslužuje i razgovor oko te imovine adekvatnom mjestu i iz tih razloga, mislim da je jako bitno u nizu ovih amandmana gospodina Novakovića amandman XX koji kaže: gdje se u članu 29.dodaje tačka 3. Koja glasi: Stupanjem na snagu ovog zakona, riješit će se pitanje dokumentacije, imovina i status bivšeg Republičkog zavoda u roku od šest mjeseci. Naravno to se stavlja u zadatak Savjetu ministara. Čini mi se da ovaj amandman bi riješio ovu moju dilemu, vezano za ovaj zakon i ja vas molim, molim sve delegate u cilju da dođemo do zakona o statistici BiH da podrže ovaj amandman, kako bi moj pristup u glasanju bio pozitivan nasprem kompletnog zakonskog teksta. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Špiriću. Obzirom da se amandmanom XX na određen način definišu i dodatne obaveze Savjetu ministara – Vijeću ministara, da li neko od Vijeća ministara želi dati mišljenje o amandmanu XX uvaženog gospodina Novakovića? Ne. Stekli su se uslovi da pristupimo izjašnjavanju za navedene amandmane. Amandman I Momčilo Novaković zakon o statistici BiH Ko je za? Ko je protiv? 4 za i 10 protiv, konstatujem da amandman nije dobio potrebnu većinu. 16 Amandman II je odustao predlagač. Amandman III Ko je za? – 4 Ko je protiv? – 4 za – 8 protiv – amandman nije dobio potrebnu većinu. Ko je uzdržan? – 2. Amandman IV Momčilo Novaković zakon o statistici Ko je za? – 3 Ko je protiv? - 10 Ima li izdržanih? – 1 Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman V Ko je za? – 4 Ko je protiv? – 10 Amandman nije dobio potrebnu većinu. Ima li uzdržanih? Ima 1. Amandman VI Ko je za? – 3 Ko je protiv? – 10 Uzdržanih? – 2 Amandman VII Ko je za? – 3 Ko je protiv? – 10 Uzdržanih? – 2 Amandman VIII Ko je za? – Ko je protiv? Uzdržanih? 10 protiv – uzdržanih 1. Amandman IX gospodina Momčila Novakovića na zakon o statistici. Ko je za? – 3 Ko je protiv? – 10 Ko je uzdržan? – 2 Amandman X gospodina Novakovića na zakon o statistici Ko je za? – 5 Ko je protiv? – 5 Ko je uzdržan? – 5 Šta Poslovnik predviđa? Nema entitetsku većinu. Dva minuta pauze, za stolom ćemo se usaglašavati. 17 Vrlo brzo završeno. Možemo pristupiti u skladu sa poslovničkim procedurama, mogu vas izvijestiti da nije usaglašen ovaj tekst amandmana, gospodin Šimić i gospodin ja smo bili protiv usaglašavanja ovog amandmana, Špirić je bio za usaglašavanje ovog amandmana. Pristupamo izjašnjavanju ovog puta ko je protiv. Iz Federacije ko je protiv ovog amandmana? – Konstatujem da amandman nije dobio entitetsku većinu i da kao takav nije prošao. Stekli su se uslovi da pristupimo izjašnjavanju o cjelokupnom tekstu zakona o statistici. Molim vas, ko je za zakon o statistici? Ko je za? – 10 Ko je protiv? – 4 1 je uzdržan. U skladu sa Poslovnikom u roku od tri dana usaglašavanje o tekstu zakona će Kolegij provesti. Idemo na sledeću tačku dnevnog reda. Ad.4. Zakon o koncesijama – predlagač Vijeće ministara – drugo čitanje Prvo čitanje obavljeno je na 11.sjednici, drugo čitanje u skladu sa članom 91. Poslovnika sastoji se od rasprave i glasanja o predloženim amandmanima i to slijedeći redoslijed članova na koje se odnose. U skladu sa članom 89.stav 2.delegat Momčilo Novaković uložio je 13 amandmana, a delegat Nikola Špirić 14 amandmana, koji žele ponovo braniti na sjednici Doma,nakon što nisu prihvaćeni na nadležnoj komisiji. Molim, da li postoji mogućnost da se ovi amandmani objedine u nekoj formi između dva predlagača? Sad je kasno zato. Predlažem da Momčilo Novaković, ukoliko osjeća potrebu obrazloži prijedlog teksta svojih amandmana na zakon o koncesijama, ukoliko to želi naravno. Uvaženi kolega Momčilo Novaković nema, smatra da nema potrebe da izjašnjava se. Gospodin Nikola Špirić da li želite kao predlagač 14 amandmana? Želi. Izvolite gospodine.
Ja ću, naravno, samo jednu kratku napomenu. Ako ste pročitali pažljivo amandmane, pošto se ja javljam kao predlagač amandmana na većinu ovih zakonskih projekata, ono što vas želim kao kolege delegate ubijediti da su amandmani pisani sa ciljem prohodnosti i poboljšanja teksta zakona. Nisu pisani sa ciljem da derogiraju nadležnsoti BiH ni da izgrađuju neki paralelizam u smislu entiteta, što bi moglo nekad provjeravati u nekim političkim diskusijama. Nije dobro da od 10 amandmana da ni jedan ne dobije podršku, kao što nije dobro od 16 plus 10 – 26 da ni jedan ne dobije podršku.
Ja bih vas molio da se držite teme, a tema je da obrazložite svojih 14 amandmana. 18
Hoću samo da kažem da način odnosa mojih kolega prema amandmanima koje definiše Nikola Špirić, čitajući zakone će definisati moj odnos prema cjelini zakonskog projekta i to je do sada bila praksa i pokazala se lošom za BiH. Evo, recimo, amandman V, gdje ja predlažem da sjedište komisije bude u Banja Luci, a to je, čini mi se, do sada vječito provejavala obaveza Savjeta ministara da će izaći pred ovaj dom i izvršiti decentralizaciju institucija koje su prateće institucije institucija BiH. Dakle, da testiramo spremnost ovog doma, da li je spreman da podrži ovaj amandman. Ja ostajem kod svih svojih amandmana, a vaše opredjeljenje o tim amandmanima će, dakle, meni biti signal, hoću li ja podržati zakon bez ugrađenih amandmana. Hvala lijepa. Nema potrebe da vas zamaram sa čitanjem amandmana pojedinačno. Hvala.
Da li se neko javlja za riječ? Da li izaslanici, delegati mogu pratiti, eventualno ... urađen je jedan. Ima li potrebe da se čitaju amandmani? Bilo bi dugo. Zbog lakšeg praćenja teksta zakona, da li se predlagači, da li su saglasni da idemo po članovima zakona da ne bi. Onda idemo prvo sa amandmanom I Nikola Špirić. Amandman I U članu 1.zakona stav 2. Je li se može pristupiti izjašnjavanju o ovom amandmanu? Ko je za ovaj amandman? – 5 Ko je protiv ovog amandmana? – Konstatujem da amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman II Momčila Novakovića, isto se odnosi na član 1. stav 2. Ko je za ovaj amandman? – 5 Ko je protiv ovog amandmana? Konstatujem da amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman II Nikole Špirića odnsoi se na član 3.tačka 1. Ko je za ovaj amandman? Ko je za amandman II Nikole Špirića koji se odnosi na član 3. – 5 je za. Ko je protiv? – 10 protiv. Konstatujem da amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman IV Nikole Špirića, odnosi se na član 3.tačku 1. Ko je za? – 4 za Ko je protiv? – 8 protiv. Ko je uzdržan? – 1 Konstatujem da amandman nije dobio potrebnu većinu. 19 Amandman Momčila Novakovića koji se odnosi na član 3.stav 1. i član 3.stav 2. i član 3. Stav 3. Ko je za ovaj amandman koji se odnosi na tri člana? – 4 za Ko je protiv? – 10 protiv Ko je uzdržan? – 1 Konstatujem da ni ovaj amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman IV Nikole Špirića u članu 4. Amandman IV gospodin Špirić, mada je prošla rasprava, ali izvolite uvaženi kolega još jedanput pojasnite.
Ja se izvinjavam, hoću samo da naglasim potrebu da amamdman IV evo jednostavno radi radi javnosti, ja tražim da u stavu 1. u članu 4. stav 1. tačku na kraju rečenice zamijeniti zarezom i dodati tekst “a potvrđuje Parlamentarna skupština BiH”. Pročitat ću taj stav 1. Vijeće ministara BiH u daljem tekstu Vijeće ministara donosi odluku o vrsti i predmetu koncesije, kao i obujmu koncesije, koja se dodjeljuje. Dakle, moj prijedlog je bio da ovdje bude nadležnost i maksimalno prisustvo, vezano za koncesiju Parlamentarne skupštine njena oba doma. Baš me interesuje ako ne podržimo ovaj amandman, zašto Parlamentarna skupština BiH misli da sebe treba u tako bitnim stvarima razvlastiti. To je moj prijedlog, samo da se ugradi uloga oba doma Parlamentarne skupštine BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Dakle, ovdje je amandman, vezan za problematiku koju je uvaženi kolega Špirić istakao, s tim što se koncesija ne bi mogla poizjednačavati sa međunarodnim sporazumima, ali dozvoljavam svako tumačenje. Izvolite, to je rasprava.
Samo jedno pitanje prije izjašnjavanja o ovom amandmanu. Mislite li, eventualno, da će vaš, da vaš amandman, na neki način se konfrontira sa rekao bih, u tom članu dole trećim tim dijelom. To je samo pojašnjenje radi lakšeg izjašnjavanja.
Zahvaljujem se. Ja bih vas molio da se držite Poslovnika svi. Kad traje rasprava o amandmanima, onda imate mogućnost da pitate, raspravljate, tražite informaicje. Kad je glasanje, onda je samo glasanje. Mi smo u fazi glasanja. Amandman IV Nikole Špirića odnosi se na član 4. Ko je za ovaj amandman? – 11 za Ko je protiv ovog amandmana? – 2 Ko je uzdržan? – 2 20 Konstatujem da je ovaj amandman Nikole Špirića dobio potrebnu većinu, te postaje sastavni dio teksta zakona o kojem ćemo se izjašnjavati na kraju realizacije ove tačke dnevnog reda. Amandman III Momčila Novakovića, odnosi se na član 4.stav 1. član 4. stav 2. i član 4. stav 3. Ko je za usvajanje ovog amandmana? Odnosi se samo na stav 1. Ja bih molio ako je isti gospodine Novakoviću, da li vi povlačite amandman? E tako, to je isto. Znači, gospodin Novaković svoj amandman nakon usvajanja amandmana gospodina Nikole Špirića, preformuliše na način da se amandman III gospodina Novakovića odnsoi samo na član 4.stav 2. i član 4. stav 3. Ko je za ovaj amandman? – 2 Ko je protiv? – 8 protiv Konstatujem da nije prošao ovaj amandman uz 2 uzdržana, odnosno 3 uzdržana – 4 uzdržana. Molim vas da hrabro dignete listić, čak i kad je suzdržano jasno. Amandman V gospodina Nikole Špirića na zakon o koncesijama Ko je za navedeni amandman? – 6 Ko je protiv ovog amandmana? – 3 Ima li uzdržanih? Da vidimo po entitetima u stvari. Ko je za iz RS? – 5 Ko je za iz Federacije? – Nije u usuglašavanju dobio potrebnu većinu. Svi ostali su uzdržani - Ko je protiv iz Federacije? – Ko je za iz Federacije? Ko je pritiv? Nije dobio entitetsku većinu. Ja bih zamolio samo kratko usuglašavanje. Dakle, amandman je prošao nakon usuglašavanja Kolegija. Kolegij se usuglasio da prihvati amandman Nikole Špirića i on je sastavni dio teksta o kojem će izjašnjavati na kraju ovog zasjedanja. Amandman IV Momčila Novakovića u članu 5.stav 1. u članu 5.stav 2. u članu 5.stav 3. Ko je za ovaj amandman. Stav 3. Odustaje. Dakle, amandman IV glasi u članu 5.stav 1.stav 2. Ko je za ovaj amandman? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? – 1 9 protiv – 1 uzdržan. Konstatujem da ovaj amandman nije prošao. Amandman VI Nikole Špirića odnosi se na član 6. Ko je za ovaj amandman? – 4 za Ko je protiv? – 10 Konstatujem da amandman nije dobio potrebnu većinu. 21 Amandman V Momčila Novakovića, koji se odnosi na član 6. stav 2. Odnosno na član 6.i na član 6.stav 2. Ko je za ovaj amandman? – 3 za Ko je protiv? – 9 protiv Ko je uzdržan? – 3 Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman VII Nikole Špirića odnosi se na član 7. Ko je za ovaj amandman? – Pretpostavljam i vi kolega Špiriću da ste za amandman. 3. Ko je protiv ovog amandmana? - 10 protiv Ko je uzdržan?- 2 uzdržana Konstatujem da amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman VI Momčilo Novaković, odnosi se na član 7. stav 1. i član 7. stav 2. Zakona o koncesijama. Predlagač Vijeće ministara. Ko je za ovaj amandman? – 4 je za Ko je protiv? – Uzdržanih? – 1 Zahvaljujem amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman VIII Nikole Špirića, odnosi se na na član 8. stav 1. Ko je za ovaj amandman? - 6 Ko je protiv ovog amandmana? Ko je uzdržan? 6 za, 3 protiv i 6 uzdržanih. Prelazimo na entitetsku većinu. Ko je za ovaj amandman iz Republike Srpske? – 5 Ko je za iz Federacije? – 1 Ko je protiv? Nema entitetske većine. Prelazimo na usaglašavanje. Minuta će trajati usaglašavanje amandmana. O saglasnosti. U Kolegiju molim da se izjašnjavamo o amandmanu. Ko je protiv iz Federacije? Protiv amandmana. – 5 Amandman nije dobio potrebnu entitetsku većinu. Prelazimo na amandman VII Momčila Novakovića koji se odnosi na Zakon o koncesijama, konkretno član 8. stav 1. Ko je za ovaj amandman? – 4 za Ko je protiv ovog amandmana? – 10 protiv Ko je uzdržan? – 1 Konstatujem da amandman nije dobio potrebnu većinu. 22 Amandman IX Nikole Špirića, odnosi se na član 9. stav 3. Ko je za ovaj amandman? –4 Ko je protiv ovog amandmana? – 7 protiv Ko je uzdržan? – 3 Dobro. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman X Nikole Špirića, odnosi se na član 10. Ko je za ovaj amandman? Molio bi vas za više pažnje i brže glasanje. Mislim glasanje na način jasnije glasanje. - 4 za Ko je protiv? Držite ove listiće malo duže da se može prebrojati. - 10 Ko je uzdržan? – 1 Nije prošao amandman 10 Nikole Špirića. Amandman VIII Momčila Novakovića,odnosi se na član 10. stav 1. Ko je za ovaj amandman? - 2 Ko je protiv ovog amandmana? – 7 protiv Ko je uzdržan? – 3 Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman XI Nikole Špirića. Ko je za amandman? – 3 za Ko je protiv? – 10 protiv Ko je uzdržan? – 2 Konstatujem da amandman XI Nikole Špirića nije prošao. Amandman XII Nikole Špirića, odnosi se na član 12. Ko je za? – 4 Ko je protiv? – 7 Ko je uzdržan? – 4 Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Amandman IX Momčila Novakovića, odnosi se na član 12. stav 4. Ko je za ovaj amandman? –3 Ko je protiv? – 10 5 za, 10 protiv. Konstatujem da ovaj amandman nije prošao. Sljedeći amandman je IX Momčila Novakovića. Amandman XIII Nikole Špirića. Ko je za ovaj amandman? Odnosi se na član 17. -6 Ko je protiv ovog amandmana? Molim da glasate. 6 za, 5 protiv. Ko je uzdržan? – 4 23 Amandman X Momčila Novakovića – povlači se. Amandman XI Momčila Novakovića Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Konstatujem da nije dobio potrebnu većinu. Amandman XII Momčila Novakovića, odnosi se na član 24. Ko je za? –5 Ko je protiv? – 7 protiv Ko je uzdržan? – 2 uzdržana. Konstatujem da amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman XIII Momčila Novakovića, odnosi se na član 26. Ko je za ovaj amandman? Ko je protiv? Ko je uzdržan? - 10 je protiv, 2 uzdržana Konstatujem da i ovaj amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman XIV Nikole Špirića, odnosi se na član 31.stav 2. Ko je za ovaj amandman? – 5 Ko je protiv ovog amandmana? Molim vas da glasate. Ko je uzdržan? – 9 Konstatujem da i ovaj amandman nije prošao. Dakle, - amandman IV Nikole Špirića koji se odnosi na član 4. je dobio potrebnu većinu; - amandman V Nikole Špirića koji se odnosi na član 5. stav 3. je dobio potrebnu većinu, kao i amandman XIII Nikole Špirića koji se odnosi na član 17. je dobio potrebnu većinu i oni su sastavni dio teksta zakona o kojem se sada izjašnjavamo. Stekli su se uslovi da visoki cijenjeni Dom i uvažene kolege izaslanici pristupe glasanju Zakona o koncesijama, nema nikakve riječi, međutim, može se samo zatražiti pauza. Petnaest minuta pauza. Smatram da možemo dalje pristupiti izjašnjavanju o, ne razumijem, pazite, rasprava...
Uvaženi predsjedavajući, ja sam tražio pauzu u ime Kluba za prije izjašnjavanja. Znači s obzirom da je rasprava završena i ovim želim da obavijestim ovaj visoki Dom da će delegati iz reda Srpskog naroda glasati za Zakon o 24 koncesijama Bosne i Hercegovine, s obzirom da su određeni amandmani gospodina Špirića, ili zajednički sa mojima prihvaćeni, te je na ovaj način pokazana volja da se o našim amandmanima na jedan adekvatan način raspravlja i odnosi. Naravno, nije nam jasno zbog čega nije prihvaćen, samo malo molim vas, zbog čega nije prihvaćen amandman kojim se imenovanje stranih državljanja ili u Republici ili u instituciji...
Uvaženi izaslaniče ja vas upozorovam ne držite se Poslovnika. I ponavljam sve vas usmjeravam kao članove Doma da članom 91. stav 4. stoji – nakon što se glasalo o svim predloženim amandmanima glasat će se odmah o prijedlogu zakona o njegovom konačnom tekstu. Ja bi vas molio da se vratite na mjesto. Zahvaljujemo. Ja sam pretpostavio da ste vi svoju pauzu koristili za konsultacije, ali svoj politički stav izjasnićete se prilikom izjašnjavanja. Izvolite.
Ja bi molio predsjedavajućeg da me ne prekida, da završim rečenicu.
Ja vas upozoravam da ne postoji
Stvar kulture i odnosa prema delegatima.
Ja bi vas zamolio samo da pojasnim o čemu se radi. U toku izjašnjavanja, odmah nakon izjašnjavanja o amandmanima član 91. Poslovnika kojeg bi se svi trebali da pridržavamo podrazumjeva u stavu 4. da se odmah pristupa izjašnjavanju o cjelokupnom zakonu. I nikakvo otvaranje rasprave.
Pauzu od 10 minuta tražim u ime Kluba.
Ja bi zamolio. Kluba. Izvolite. Šta je pitanje? Pauza. Dajem pauzu od sat vremena. Realizacijom dnevnog reda, konkretno Zakona o koncesijama. Iscrpljena je rasprava, zatražene su nekoliko pauza radi konsultacija pretpostavljam o načinu glasanja. Predlažem da pristupimo glasanju. 25 Molim sve izaslanike da zauzmu mjesta. Gospodine Spahiću čekamo vas. Ko je za usvajanja Zakona o koncesijama? A, imate izvolite, pretpostavljam u vezi Poslovnika. Izvolite, gospodin Jusufović.
Gospodine predsjedavajući, gospodo delegati izaslanici. Na osnovu člana 4. 3.e. Ustava Bosne i Hercegovine i člana 134. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine delegati Doma naroda iz reda bošnjačkog naroda podnose sledeću izjavu. Tekst zakona o koncesijama Bosne i Hercegovine, nakon što se Kolegij Doma na sjednici Doma održanoj 20.12.2001. godine usaglasio da prihvati amandman V delegata Nikole Špirića na član 5. stav 3. zakona je destruktivan po vitalni i nacionalni interes bošnjačkog naroda. Zahtjevamo od predsjedavajućeg Doma da postupi u skladu sa članom 134. stav 3. i 4. Poslovnika Doma naroda. Ovdje stoji obrazloženje, ne znam da li ga treba, vi ćete to procjeniti, ili da pročitam. Ima i potpis, pa vi procjenite.
Zahvaljujem. Kolegij je zasjedao s obzirom da je imao najavu delegata i konsultovao pravne službe, biću konkretan sve pravnike u, koji rade u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine, koji su Kolegiju predložili tumačenje Poslovnika koji vrlo jasno u svom članu 134., a on govori o sledećem. Prilikom rasprave o nekom pitanju usvojenog dnevnog reda 3 bošnjačka delegata, 3 hrvatska telegata ili 3 srpska delegata mogu izjaviti da se to pitanje smatra destruktivnim po vitalne interese u njihovom narodu. Izjava se podnosi u pisanoj formi, najkasnije do zaključenja rasprave o tom pitanju. Obzirom da je rasprava o amandmanima i zakonu zavšena konstatujem u ime Kolegija da je ova vaša inicijativa sa aspekta Poslovnika zakašnjela i preporučujem delegatima da koriste druge političke mogućnosti, a Kolegij se izemđu ostalog opredjelio za ovu vrlo jasno striktno poštivanje Poslovnika sa željom da se ne bi ova odredba zloupotrebljavala na čitav niz drugih odredaba. Ja predlažem da pristupimo glasanju. Ko je za Zakon o koncesijama? Poslovnička intervencija. Izvolite, tri minute imate.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo imam intervenciju koja je u skladu sa Poslovnikom na tumačenje Poslovnika Doma naroda vezano za procedure koje se tiču vitalnog nacionalnog interesa. Ustavom Bosne i Hercegovine koji je stariji od Poslovnika i pravni akt najviše pravne snage u članu 4., 3.e. propisano je da predložena podvlačim, predložena odluka Parlamentarne skupštine može biti proglašena destruktivnom po vitalni interes bošnjačkog, hrvatskog i srpskog naroda itd. Dakle predložena odluka Parlamentarne skupštine onog trenutka kada ste se vi gospodine predsjedavajući i drugi članovi Kolegija usaglasili da se prihvati 26 amandman gospodin Špirića na član 5. stav 3. Zakona o koncesijama u tom momentu je on postao sastavni dio teksta zakona i tu tom momentu je on predložena odluka. Prema tome, ja vas molim da poštujete Ustav Bosne i Hercegovine i naravno Poslovnik Doma naroda i da stavite zahtjev kojeg je predsjednik Kluba bošnjaka stavio u proceduru, da ga stavite dakle u proceduru koja je propisana članom 134. stav 3. i 4. Poslovnika o radu Doma naroda. Hvala vam.
Zahvaljujem. Kolegij je prema Poslovniku ovlašten za tumačenje Poslovnika i za tumačenje Ustava u funkcionisanju ovog doma i ja ovu raspravu o poslovničkim procedurama bi prekinuo. Zatražio bi da se shodno Poslovniku izjasnimo o tekstu zakona, a eventualne dalje. Ne možemo davati više poslovničku intervenciju. Pristupamo. Izvolite 3 minute.
Upozoravam predsjedavajućeg i naravno Kolegij da prije svakog izjašnjavanja o bilo kome pitanju može se potegnuti pitanje vitalnog interesa. Naravno ovo grubo kršenje Ustava i Poslovnika mi nećemo tolerisati i ukoliko se tome pristupi napustićemo zasjedanje dok traje to glasanje, a naravno potražićemo ostvarenje poštivanja Ustava i Poslovnika i na drugi način. Hvala vam.
Zahvaljujem. Konačno mislim da su se stekli uslovi da pristupimo izjašnjavanju o Prijedlogu zakona. Ko je za tekst zakona o koncesijama? Molim da. - 10 Ko je protiv? Ko je uzdržan? Konstatujem da je većinom i entitetskih glasova, dakle jednoglasno suzdržani se defakto ne računaju u proces glasanja, usvojen zakon o koncesijama. Pristupamo sljedećoj tačci dnevnog reda Ad. 5. Zakon o industrijskom vlasništvu Predlagač Vijeće ministara. Drugo čitanje. Prvo čitanje je obavljeno na 11. sjednici, drugo čitanje je u skladu sa članom 91. Poslovnika sastoji se od rasprave i glasanja o predloženim amandmanima i to sljedeći redosljed članova na koji se odnosi. U skladu sa članom 89. stav 2. delegat Nikola Špirić uložio je 4 amandmana koje želi braniti na sjednici Doma naroda, nakon što oni nisu prihvaćeni na nadležnoj komisiji. Da li se predlagač amandmana uvaženi kolega gospodin Nikola Špirić želi obratiti Domu sa obrazloženjem svojih amandmana? 27
Gospodo predsjedavajući, cjenjene kolege delegati, ja sam definisana na 4 amandmana Na nacrt zakona o industrijskom vlasništvu Bosne i Hercegovine. Mislim takođe da je bitno da dođemo do ovog zakonskog projekta na današnjem zasjedanju. Ja sam u pauzi dakle dok je trajala pauza nastojao da kontaktiram i prestavnike Savjeta ministara da jednostavno vidim da li je moguće u smislu prohodnosti ovog zakona napraviti korekcijui dogovora. Naravno nisam ja čovjek koji uvijek utvrdo ili najtvrđe stoji iza pojedinih amandmana i svako racionalno objašnjeje koje je na liniji dogovora sam spreman prihvatiti i u to smislu mislim da objašnjenje, doduše usmeno objašnjenje koje sam dobio od predstavnika Savjeta ministara ja ću pokušati parafrazirati i oni su tu. I naravno mogu nam pomoći da dođemo do ovog zakonskog projekta, a one amandmane na kojima ja posebno insistiram to je amandman II i amandman III ovog zakona , jer su oni pitanje, rekao bi zakonske i ustavne materije. A što se tiče amandmana I i korespondentno njemu amandmana IV mislim da može stajati tekst u izvornom zakonskom prijedlogu koji smo dobili, ali evo ja nema potrebe da odustajem od amandmana. Dakle da se izjasnimo o amandmanima s tim što ja pozivam samo na vašu pažnju, dakle posebno pažnju na amandman II i amandman III i u tom smislu ja bi pozvao članove Savjeta ministara ako mogu da nam pomognu vezano za taj zakon, ali sa ciljem stvarno da dođemo do zakonskog rješenja. Ne, dakle cilj mi je da današnja naša rasprava rezultira usvajanjem ovog zakona. Hvala vam lijepo.
Hvala. Izvolite. Ima predstavnik Vijeća ministara koji će u ime Vijeća ministara iznjeti stajalište i mišljenje vezano za ova dva amandmana.
Zahvaljujem predsjedavajućem, pozdravljam delegate, kolege iz Vijeća ministara, kratko samo jedan osvrt. Formulacija koju je predložio poslanik, odnosno član Kolegija Doma naroda, kolega Špirić u amandmanu II predviđa pod tačkom 2. da bi za vođenje postupka za prekršaje utvrđene ovim zakonom bili nadležni
Oprostite. Ja se izvinjavam. Samo upozorenje Jusufoviću. Onog trenutka kada vi izađete ovaj Dom prestaje sa radom, jer moramo imati kvorum. Onda moram napraviti pauzu. Pauza 3 minute. Ja vas molim ako možete malo. Ja se zaista izvinjavam. Izvolite. Ja bi vas molio da se uključite. Izvolite.
Kratak osvrt na amandman II. Ja razumijem kolegu Špirića u ovakvoj formulaciji, ali jedino nad čim ostajemo upitni jeste da je za vođenje postupka za prekršaje utvrđene državnim zakonom nadležan sud entiteta. Tačno je da mi nemamo suda, odgovarajućeg suda na nivou BiH, ali obzirom da će, za očekivati je da će 28 reforma pravosuđa i naredno zakonodavstvo dovesti do tog suda, što će dovesti automatski do izmjene ovog zakona ,odnosno sličnih zakona, ne samo o industrijskom vlasništvu. Privremeno možemo prihvatiti ovo iako ostaje i dalje upitno da je za državni zakon u sprovođenju nadležnosti entitetksi sud. Obzirom da je amandman III vezan za amandman II, ja mislim kolega Špiriću da ne treba objašnjavati, samim tim to podrazumjeva i ovu formulaciju amandmana III. Zahvaljujem.
Dobro. Čuli ste ministricu koja na određen način u ime Vijeća ministara govori da u ovoj prelaznoj fazi kada nisu izgrađene sve pravosudne institucije ovi amandmani sa aspekta Vijeća ministara II i III mogu biti prihvatljivi. Da li se još neko javlja za riječ od delegata izaslanika? Zaključujem raspravu. Da li izaslanik ostaje pri amandmanu I? Ko je za amandman I Nikole Špirića? – 4 Ko je protiv? Molim da glasate. Jel možete držati samo 10 sekundi. Koliko je protiv bilo? - 7 protiv Ko je uzdržan? – 1 5 za, 7 protiv, 1 uzdržan. Konstatujem nije prošao amandman. Amandman II. Ko je za navedeni amandman? Molim da pristupite glasanju. - 10 Ko je protiv? Ko je uzdržan? Konstatujem da je amandman dobio potrebnu većinu i entitetsku i ukupnu. Amandman III Ko je za? Amandman III je vezan sa amandmanom II. Ko je protiv? – 1 protiv, 10 za Suzdržan? – 3 Konstatujem da je amandman III usvojen i postaje sastavni dio zakona o kojem ćemo se izjašnjavati. Amandman IV Ko je za? – 5 za Ko je protiv? – 8 Konstatujem da amadman nije dobio potrebnu većinu. Iscrpili smo glasanje o amandmanima. 29 Stekli su se uslovi da pristupimo glasanju o cjelovitom zakonu o industrijskom vlasništvu sa ugrađenim 2 amandmanima koje je Dom prihvatio. Ko je za navedeni zakon? Ko je protiv? Ko je uzdržan? – 1 Konstatujem da je Zakon o industrijskom vlasništvu usvojen od strane Doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Ad. 6. Zakon o deminiranju u Bosni i Hercegovini Drugo čitanje. Predlagač Vijeće ministara. Prvo čitanje obavljeno na 11. sjednici. Delegat Nikola Špirić i nakon komisijske faze uložio je 13 amandmana. Da li gospodin Nikola Špirić želi obrazlagati svoje amandmane?
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege delegati, uvaženi članovi Savjeta ministara, cijenjeni gosti. ja sam kada je bila rasprava u prvom čitanju vezano za Zakon o deminiranju u Bosni i Hercegovini izjasnio, ustvari izrazio snažnu potrebu da na nivou Bosne i Hercegovine dođe do definisanja zakonskog projekta vezanog za deminiranje u Bosni i Hercegovini iz više razloga. Jedan je osnovni razlog gdje se što mijenja u Bosni i Hercegovini predstavljaju stvarno veliki problem, što svakog dana, nažalost odnose ljudske živote na čitavom prostoru Bosne i Hercegovine i mislim da ovu materiju treba urediti zakonskim projektom. Drugi je razlog je bio što je bilo dosta ružnih priča za proces deminiranja u Bosni i Hercegovini, što je taj projekat u Bosni i Hercegovini nažalost služio mnogo više za pranje novca, a malo manje za uklanjanje mina. Bilo je različitih polemika unutar Bosne i Hercegovine. Bilo je različitih polemika i van Bosne i Hercegovine. Bilo je različitih polemika i van Bosne i Hercegovine. Bilo je suprotnih mišljenja i čini mi se da u jednom trenutku Savjet ministara u prošlom sazivu je jednostavno zamjenio članove Komisije za deminiranje i izabrao nove kako bi jednostavno umirio javnost u Bosni i Hercegovini kako se dalje ta tematika ne bi raspravljala. Nažalost ni do dana danas u Bosni i Hercegovini nismo dobili izvještaj koliko je novca utrošeno, koliko je mina uklonjeno, koliko je prikupljeno sredstava, odakle, na koji način su ona korištena za rješavanje ovakvo urgentnih problema. I u tom smislu me obradovalo kada sam vidio da će doći do zakonskog definisanja ove problematike, no kada sam pročitao zakonski projekat imam dojam da je zakonodavac ne vodeći računa ukupno o slabostima koje su se desile ponudio samo zakonski okvir da bi se to sve što se dešavalo moglo vrtiti samo unutar zakonskog projekta. U tom smislu ja sam htio da napravimo jednu racionalniju strukturu za deminiranje u Bosni i Hercegovini i u poglavlju 2. amandman I, dakle u poglavlju 2 – struktura deminiranja u Bosni i Hercegovini , a. tijelo na nivou Bosne i Hercegovine u tački 1. riječi ''Komisija za deminiranje u Bosni i Hercegovini'' predlažem da se 30 zamjeni riječima ''Centar za uklanjanje mina u Bosni i Hercegovini'', a da se članovi 4.,6. i 7. brišu iz Nacrta ovoga zakona. Evo iz kojih razloga. Ja mislim da u strukturi ljudi koji su platili dijelovima tijela sve ono što je vezano za proces miniranja i proces deminiranja u Bosni i Hercegovini mogu sasvim stručno i na jednom reprezentativnom nivou da kažem zastupati Bosnu i Hercegovinu kao državu, obezbjeđivati sredstva, baviti se jednostavno različitim, unutar tog centra za deminiranje formirati različite sektore i na kraju podnositi izvještaj Parlamentu i Savjetu ministara za ono što su uradili u toku godine. Bojim se da je Komisija za deminiranje jedan glamurozan naziv za nešto što će eto hodati Svijetom, a ovi iz entiteta, centri za deminiranje će morati tobože tražiti od njih saglasnot koliko će dobiti sredstava da deminiraju ovdje ili ondje, što će reći da ovakav način organizacije može ponovo poslužti za sve više nego za intenzivan proces uklanjanja mina u Bosni i Hercegovini. Nema potrebe da skrećem vašu pažnju dakle na ostale amandmane koji su usko vezani dakle sa ovim rekao bi mojim jasnim ne slaganjem u sistemskom pristupu izrade ovog zakona. Ukoliko ostane Komisija za deminiranje, rekao sam sa svim posledicama postojanja takve komisije u dosadašnjem periodu ja ću se izjasniti protiv ovog zakona i moram javno da kažem javnosti u Bosni i Hercegovini da žalim što je zakonodavac ponudio ovakav zakon, umjesto da podrži formiranje centra za deminiranje kao operativnog tijela. Ne treba nam valjda i centar u kojem ćemo mi formirati ljude pri Savjetu ministara da pričaju koliko su mine opasne, da drugi hodaju da traže sredstva donatora, da treći sjede pri Savjetu minitara da ponovo objašnjavaju kako to nije dobro. Ja mislim da taj proces treba pojednostaviti u onom smislu i obezbjeđivanja sredstava, adekvatne kontrole korištenja sredstava i da taj proces mora rezultirati velikim, rekao bi kompleksima u Bosni i Hercegovini koji će biti očišćeni od mina i sve manje predstavljati opasnost za građane Bosne i Hercegovine. Nije me zakonodavac ubjedio da ovaj zakonski projekat je na tom putu. Ukoliko se prihvati brisanje dakle samo ove komisije za deminiranje ja ću svoj glas dati za ovaj zakon. Hvala vam lijepo.
Da li eventualno neko od Vijeća ministara, predstavnika Vijeća ministara ima namjeru komentarisati, iznositi svoje mišljenje? Ovo su amandmani koji su bili na Komisiji, tako da je vaš predstavnik morao ih čuti na Komisiji, ali ukoliko smatrate shodnim mi možemo napraviti pauzu da se upoznate sa amandmanima obzirom na stajalište. Dobro. Tako je, zahvaljujem uvaženom kolegi Spahiću. Mislim da su se stekli uslovi da pristupimo izjašnjavanju o amandmanima gospodina Nikole Špirića. Ja bi vas molio za koncentraciju i pažnju da bi ovo glasanje proveli u što je moguće brže. Amandman I Nikole Špirića na Zakon o deminiranju u BiH. Ko je za? Ko je protiv? Konstatujem da amandman nije prošao. 31 Amandman II Ko je za? Ko je protiv? Konstatujem da amandman nije prošao, 5 za, 8 protiv. Amandman III Ko je za? – 5 Ko je protiv? – 8 Amandman nije prošao. Amandman IV Ko je za? Ko je protiv? – 8 Amandman nije prošao. Amandma V Ko je za? Ko je protiv amandmana V? – 8 Suzdržanih? - 1 Konstatujem da amandman V je prošao. Amandman VI Ko je za?- 5 Ko je protiv? Konstatujem da amandman VI nije prošao. Amandman VII Ko je za? - 5 Ko je protiv? - 8 Amandman nije prošao. Amandman VIII Ko je za? Ko je protiv? Amandman VIII nije prošao, 5 je bilo za, 8 protiv. Amandman IX Ko je za? Ko je protiv? Amandman X Ko je za? - 5 Ko je protiv? Amandman XI Ko je za? Ovoga puta je 5 za Ko je protiv? 32 Amandman XII Ko je za? Ovoga puta je 5. Ko je protiv? Amandman XIII Ko je za? - 5 Ko je protiv? Konstatujem da su se stekli uslovi za izjašnjavanje o amandmanima o cjelovitom zakonu, nakon što ni jedan od predloženih amandmana koje je prije toga odbija Komisija nije prihvaćen. Ko je za tekst Zakona o deminiranju. Predlagač Vijeće ministara, drugo čitanje. Ko je za? Molio bi vas ako ste za dignite odgovarajući. - 9 za Ko je protiv? Ko je uzdržan? – 3 Pristupamo entitetskoj većini. Ko je za iz Federacije? – 8 Ima entitetska većina Ko je za iz Republike Srpske? – 1 Konstatujem da nemamo entitetsku većinu, obzirom da je i kolega Šimić nije tu. Predlažem da usaglašavanje obavimo u roku od tri dana kako je to Poslovnik naložio. Na narednoj sjednici bi bili informisani o tome. Ad. 7. Zakon o zaštiti potrošača u Bosni i Hercegovini Predlagač Vijeće ministara. Drugo čitanje. Prvo čitanje obavljeno je na 11. sjednici, drugo čitanje je u skladu sa članom 91. Poslovnika. Sastoji se od rasprave i glasanjem o predloženim amandmanima. U skladu sa 89. članom stav 1. koji podrazumjeva da ustvari Momčilo Novaković i Nikola Špirić nakon što im amandmani nisu prihvaćeni na Komisiji svoje amandmane ulažu na Dom, ovaj visoki i cijenjeni Dom. Predlažem da Momčilo Novaković, ukoliko ima potrebu da obrazloži svoje amandmane, a potom Nikola Špirić. Izvolite gospodine.
Uvažene kolege delegati, amandman I se odnosi, odnosno odnosi se na članove od 48. do 110. s obzirom da navedena materija pravno pripada obligacionom pravu. Predlažem da se ovi članovi brišu. Naravno da postoji mogućnost kao što sam ovdje i rekao u alternativi da se primjeni ove odredbe, ali uz tekst koji je ovdje dat. Znači primjenjivaće se do stupanja na snagu Zakona o obligacionim odnosima entiteta 33 koji regulišu, odnosno materiju. Dakle do stupanja na snagu primjenjivaće se Zakon o obligacionim odnosima entiteta. Amandman II se odnosi na usvojeni amandman koji je promjenio tekst, a radi se o amandmanu gospodina Spahića. Isto tako i amandman III i amandman IV koji se odnose na promjenu naziva institucija, odnosno Savez za zaštitu potrošača Bosne i Hercegovine, odnosno Savez udruženja za zaštitu potrošača Bosne i Hercegovine u udruženje potrošača Bosne i Hercegovine. Ja želim ovdje da apelujem na ostale delegate da uzmu u obzir da se udruženja formiraju na dobrovoljnoj osnovi kada je sasvim logično da može biti više udruženja potrošača i da je sasvim logično da onda ona mogu da se udružuju u savez udruženja potrošača. Zbog toga je značajno da ovaj tekst ostane, jer pretpostavljam da je o tome vodio računa predlagač prilikom predlaganja izvornog teksta zakona. Isto se odnosi, dakle isto se odnosi i na amandman III i na amandman IV.
Gospodin Nikola Špirić. Izvolite. Prvo će predlagaču obrazložiti amandmane, pa onda ćemo pitati Vijeće ministara da li ono ima kakvo mišljenje povodom toga, a onda će cijenjeni izaslanici. Izvolite gospodine, uvaženi kolega.
Dame i gospodo, ja mislim da ste vi uspjeli da sravnite ove amandmane sa tekstom zakona. Amandman I zakona o zaštiti dakle potrošača u Bosni i Hercegovini se odnosi na član 117. tačka 1.b., ja predlažem da se mijenja i glasi – ''nadležna institucija za veterinarstvo i ...sanitarnu zaštitu Bosne i Hercegovine'' a da se brišu tačka c., g., h., x. i j. Obrazloženje. Na nivou međuentitetski radnih grupa je postignuta saglasnost da navedene institucije nisu neophodne u Savjetu za zaštitu potrošača, odnosno ne ulaze u krug institucija koji obezbjeđuju najefikasnije mehanizme zaštite potrošača. Dakle, nakon provedene rasprave usaglašavanja i u tom smislu ja mislim, a ja ću vam nabrojati koje su to institucije. To su Agencija za statistiku, Institut za standard, mjeriteljstvo, zatim UKZP Republike Srpske, Federacije Bosne i Hercegovine, udruge potrošača Bosne i Hercegovine itd. Dakle da bude samo nadležna institucija za veterinarstvo i fito sanitarnu zaštitu Bosne i Hercegovine. To je prvi amandman. Ja sam mislio da je to usaglašeno da će se naći u predloženom tekstu zakona, međutim vidim da nije. Imate i amandman II u članu 122. tačka 2. treba da glasi ''najmanje dva udruženja (organizacija potrošača iz različitih entiteta) koji djeluje na čitavoj teritoriji svojih entiteta mogu osnovat savez udruženja ( organizacija potrošača) Bosne i Hercegovine. To je sasvim logično da najmanje dva, a najviše x. Dakle da organizuju jedno udruženje na nivou Bosne i Hercegovine. Mislim da je to sasvim logičan amandman. I amandman III u članu 139. iza stava 3. dodati novi stav 4. koji glasi ''odredbe članova 45. do 110. koji se odnose na ugovorne, odnosno na ugovorne odnose 34 primjenjivat će se do dana stupanja na snagu zakona o obligacionim odnosima entiteta koji regulišu, odnosno materiju''. Obrazloženje. Navedena materija mora biti obuhvaćena entitetskim propisima, odnosno dok ova oblast mora biti regulisana u harmonizovanom entitetskim zakonima o obligacionim odnosima, a što je utvrđeno tačkom 5. (ili t.) Briselske deklaracije Savjeta za implementaciju mira 23. maja 2000. godine Aneks neophodne mjere ekonomije. Dakle, propisima entiteta,s obzirom da se ova materija u skladu sa Ustavom BiH nalazi u nadležnosti entiteta. Dakle, ovo je samo jedna logika vezana za amandman III. Ja se nadam da ovi amandmani u dobroj mjeri poboljšavaju suštinu zakonskog projekta. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Da li bi Vijeće ministara imalo možda želju da što kaže u vezi ovog zakona i amandmana? Izvolite, uvažena ministrica.
Zahvaljujem predsjedavajućem. Ja ću se kratko osvrnuti na amandmane koje imam pred sobom. Amandman I u članu 17., 117. pardon, nadležna institucija za veterinarstvo i fito sanitarnu zaštitu, ostaje a ostalo se briše. Ja vas molim član 117. mislim da ne bi trebalo prihvatiti taj amandman. Podsjćam vas da je ovdje rečeno da VIjeće ministara imenuje članove vijeća za zaštitu potrošača i navedene su institucije kako bi se kompletna problematika zaštita potrošača mogla provoditi na adekvatan način koji je regulisan ovim zakonom. Ja mislim da kolega Špirić da se malo samo više koncentriše da ćete se složiti. Amandman II ovdje stoji u članu 122. tačka 2. treba da glasi – najmanje dva udruženja kao potrošača iz različitih entiteta koja djeluje na čitavoj teritoriji svojih entiteta mogu osnovati savez udruženja potrošača. Član 122. u izvornom tekstu reguliše djelatnost zaštite potrošača obavljaju udruženja potrošača koja upisnik udruženja shodno zakonu stiču svojstvo pravne osobe itd. Ja mislim da ovaj amandman ne bi trebalo privhatiti. Inače terminološki vezano za ovaj amandman Savez udruženja potrošača Bosne i Hercegovine ne može biti više udruženja potrošača Bosne i Hercegovine. Prema tome malo terminološki ako razmislite i ovim prijedlogom se postiže potpuna ispravka. Naravno, može postojati više udruženja potrošača, ali udruženje potrošača Bosne i Hercegovine ... To praktično se svodi na isto. I saglasno ovom prijedlogu u članu 139. odredbe koje regulišu obligacione odnose u entitetima. Ja mislim da ono što se želi postići ovim amandmanom ustvari je regulisano u samim izvornim tekstom.
Dobro. Zahvaljujem. Mislim da su se stekli uslovi da pristupimo izjašnjavanju. Ministrica je otprilike rekla da amandman I i amandman II Nikole Špirića nije pametno prihvatiti sa stajališta, a da je ovaj treći već ponovljen. Ja se izvinjavam za interpretaciju, odnosno ovaj treći amandman je nešto što već je obezbjeđeno 35 postojećim tekstom zakona. E to je otprilike ministrica rekla. Ja se izvinjavam za interpretaciju koja je bila možda daleko manje ovako politički obrazložena u odnosu na ono što je uvažena ministrica rekla. Ali stekli su se uslovi, ukoliko nema dalje rasprave da zaključimo raspravu i da pristupimo izjašnjavanju. Imamo pet amandmana. Saćemo ići po redosljedu koji je naveden u ovom kako zakon teče. Što znači prvo glasamo o amandmanu V Momčila Novakovića koji se odnosi na član 18. Ko je za ovaj amandman? Ko je protiv ovog amandmana? - 5 za, 8 protiv Amandman I Momčila Novakovića, odnosi se na član 48. Ko je za ovaj amandman? Ko je protiv ovog amandmana? Ko je uzdržan? – 2 uzdržana, 8 protiv, 3 za Amandman nije prihvaćen. Amandman II Momčila Novakovića vezan za član 115. Tu bi trebalo da se izjašnjavamo kada dođemo do člana 139. Ali vas podsjećam da poslovnički, mada ćemo se izjašnjavati o tome poštujući vašu želju. Nema nikakve mogućnosti da date amadnman u alternativu, nikakve poslovničke mogućnosti. Amandman II Momčila Novakovića koji se odnosi na član 115. Ko je za? – 3 za Ko je protiv? – 8 Ko je uzdržan? Amandman III Momčila Novakovića na član 116. - 3 Ko je protiv? Uzdržanih? – 2 Amandman IV Momčila Novakovića na član 117. Ja bi molio zaključak i Kolegija, a možemo sada i Doma. Može se ovo formulisati kao novi amandman, ali ponavljam proceduralno poslovnički po meni nema mogućnosti da amandman dajete u alternativu, ali evo da se izjasnimo o ovom zaključku. 36 Da li je Dom saglasan o tome se izjašnjavamo i o alternativama amandmana gospodina Novakovića? Ko je za? Ko je protiv? – 8 Zaključkom se Dom opredjelio, poštujući Poslovnik da se, vas bi molio da znate da je nemoguće. Možete formulisati dva amandmana, ali ne možete alternativu. Amandman IV na član 117. Ko je za? Ko je protiv? Uzdržanih? - 3 Konstatujem da amandman IV Momčila Novakovića nije prihvaćen. Amandman I Nikole Špirića,odnosi se na član 117. Ko je za? -3 Ko je protiv? – 8 protiv Ko je uzdržan? – 1 uzdržan Nije dobio potrebnu većinu amandman. Amandman II odnosi se na član 122. Ko je za? Ko je protiv? – 4 Molio bi vas Uzdržan ko je? – 3 3, uzdržana, 7 za, 4 protiv. Entitetska većina. Dakle glasamo o amandmanu II Nikole Špirića na član 122. Ko je iz Federacije za? - 3 Ko je protiv iz Federacije? – 4 Ko je uzdržan? Nije dobio potrebnu većinu. Samo bi vas molio sekundu. Molim vas s obzirom da postoji različito tumačenje između Poslovnika, između sekretara i mene kao predsjedavajućeg, a uzgred budi rečeno nekoliko članova Doma, dajem pauzu od 5 minuta radi konsultacije. Dođo ovamo sekretaru. Nastavljamo sa radom molim vas. Ako insistirate na 5 minuta može, ali riješili smo dileme. Još 2 minute imamo. Nakon kraćih konsultacija u Kolegiju konstatovano je da ono što piše u Poslovniku da prilikom glasanja neophodno je da većina onih koji su glasali sadržava po najmanje 1/3 prisutnih iz entiteta. Prisutnih. Obzirom da je 8 ljudi prisutno iz Federacije, a 3 je glasalo za, to je dovoljna trećina koja obezbjeđuje da je ovaj amandman usvojen. Prelazimo na amandman III. Poslovnička intervencija, izvolite. 37
Ja vas upozoravam da nije ispravno tumačenje. Zaista i Ustav pogledajte i u Poslovniku gdje se gleda trećina od izabranog broja poslanika iz oba entiteta. I to je praksa koja je Poslovnikom regulisana. Ja vas upozoravam.
Ja bi molio sekretara da ovim poznavaocima Ustava isčita.
Odjeljak 6. se odnosi na donošenje odluka. Odluke u Domu se donose većinom glasova izaslanika koji su nazočni i koji glasuju. Izaslanici će uložiti najveće napore kako bi većina uključivala najmanje 1/3 izaslanika sa teritorija svakog entiteta, osim ako drugačije predviđeno Ustavom BiH i ovim poslovnikom. A budući da je amandman dobio ukupnu većinu, 1/3 je bila za iz entiteta.
Ja podnosim vrlo stoječki duhovite i ove elegantne doskočice predsjedavajućeg Vijeća ministara, međutim, ja zaista smatram da Kolegij, predsjedavajući, sekretar barem Poslovnik mogu naučiti. Dakle, trećina delegata sa teritorija entiteta mora glasati za nešto, a većina od prisutnih u smislu kvantitativne većine, a u smislu kvaltitativne većine trećina delegata sa teritorija svakog entiteta.
Zahvaljujem zaista ja sam pažljivo želio da jedanput dam za pravo gospodinu Genjcu, ali ne mogu, ne želim dalje se naduravati oko ovog teksta. Pozvao bi inače tumačenje svojevremeno OHR-a koji je čak uključivao da se većina ne mora odnositi na broj prisutnih, nego onih koji su glasali, ali bi ovim zaključio. Ma znam, ali poslovnička intervencija može jedanput biti od jednog poslanika. Izvolite, možete govoriti.
Cijenjene kolege, dame i gospodo, dakle ovo što je propisano članom 59. stav 1. Poslovnika je zaštitni mehanizam. Zaštitni mehanizam i on se mora tumačiti i tumačenjem dovesti u vezu sa Ustavom Bosne i Hercegovine koji govori o strukturi ovoga doma. Stav 1. ima dvije rečenice. Prva rečenica glasi i tu je sekretar Doma u pravu, - odluke u donose se većinom glasova delegata koji su prisutni i glasaju. Tačka. Nakon toga slijedi druga rečenica koja kaže da ćemo mi delegati uložiti najveće napore kako bi većina uključivala najmanje 1/3 delegata s teritorije svakog entiteta. Dakle 1/3 delegata s teritorije svakog entiteta. Ne piše koji su prisutni. Pa piše u prvoj rečenici, ali je stavljena tačka predsjedavajući. 38
Zahvaljujem. Zahvaljujem.
Molim vas predsjedavajući. Vi ste našu inicijativu za zaštitu vitalnog nacionalnog interesa protiv Ustava eliminirali iz procedure i mi ćemo se o tom pitanju i po tom pitanju pozabaviti narednih dana kod nadležnih institucija. Da ne biste dalje kršili Poslovnik i da ne biste sebi uzimali za pravo ono što vam ne pripada. Poslovnik tumači onaj ko ga je donjeo, to je Dom, a nikakav Kolegij i nikakvi pravni eksperti koji prate rad ovoga doma, nego Dom, ja vam predlažem fino da ovo pitanje delegirate Ustavno-pravnoj komisiji. To bi bilo najpoštenije, neka vam ona dadne stručno mišljenje, jer to je Komisija koja između ostalog treba da radi i ovaj posao.
Zahvaljujem se. Izvolite zbog naglašenih poslovničkih intervencija koje su dosta česte i ovako sa dosta grubim riječima, obzirom da svi imate Poslovnik i da ste svi isčitali, molim vas da li Dom naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine daje podršku tumačenja Poslovnika koje je maloprije isčitao kroz svoj član sekretar Doma? Molim vas ko je za? Da bi zaključkom prekinuli. U toku je glasanje, ja vas molim da se glasanjem izjasnite. - 8 za Ko je protiv? – 2 Konstatujem da je Dom prekinuo ovu raspravu i nema potrebe za Ustavno- pravnom komisiju obzirom da je Dom iznad Ustavno-pravne komisije. A podsjetiću vas da je Kolegij taj koji je zadužen za tumačenje Poslovnika i volio bi da se vi s tim pomirite. Pristupamo izjašnjavanju o trećem amandmanu. Ovaj drugi amandman je postao sastavni dio teksta zakona. Amandman III Nikole Špirića. Odnosi se na član 139. Ko je za navedeni amandman? – 4 Ko je protiv? – 8 Mislim da su se stekli uslovi da se izjasnimo o cjelokupnom zakonu o zaštiti potrošača Bosne i Hercegovine. Ko je za navedeni zakon uz amandmane koji su usvojeni? Molim da se izjasnimo. -8 Ko je protiv? Ko je uzdržan? Konstatujem da je zakon usvojen. Imamo li entitetsku većinu. Imamo, najmanje 1/3 s obzirom. Jel ima primjedbi na glasanje, neki komentar sad čujem. 39 Prelazimo na tačku Ad. 8. Zakon o autorskom pravu i drugim srodnim pravima u Bosni i Hercegovini Predlagač Vijeće ministara. Delegat Momčilo Novaković uložio 4 amandmana, Nikola Špirić 2, takođe 4 amandmana u skladu sa članom 89. stav 2. Da li gospodin Momčilo Novaković želi govoriti o svojim amandmanima?
Kolege delegati, kao što reče gospodin Džaferović, ja mogu da ne govorim, tako i ja mogu da ne obrazlažem pošto svakako ni jedan moj amandman ne bude usvojen. Izašao sam samo da kažem da neću obrazlagati amandmane, jer to nema nikakvog smisla.
Zahvaljujem. Nikola Špirić nije u situaciji da obrazlaže svoje amandmane, jer nije nazočan. Da li eventualno o amandmanima koji su istaknuti vezano za Zakon o autorskom pravu i srodnim pravima u Bosni i Hercegovini Vijeće ministara ima svoje mišljenje?. Ministrica Azra Hadžiahmetović izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajućem povodom intervencije, odnosno amandmana gospodina Špirića ja ću samo pomenuti da se amandman III i amandman IV u principu odnose na identične amandmane koji su maloprije prihvaćeni u Zakonu o industrijskom vlasništvu. To su nadležnosti sudova, odnosno nadležnost Suda Bosne i Hercegovine za krivične, odnosno prekršajne, odnosno za prekršajna i krivična djela i alokaciju da pomenem sredstava po osnovu naplačenih kazni. U tom smislu član 3. i član 4. do donošenja novih odluka i reforme sudstva odnosno nadležnih institucija u toj oblasti Bosni i Hercegovini, amandman III i IV mogu biti prihvaćeni kao što su bili prihvaćeni za industrijsko vlasništvo. I dozvolite da iskoristim priliku povodom Zakona o autorskim i drugim srodnim pravima, ovo je danas pred vama treći zakon iz seta zakona koji su navedeni u ...Dva su usvojena, pretpostavljam da će isti slijed biti i sa ovim zakonom i ovim je ovaj dom ispunio da pomenemo svoju zakonodavnu obavezu, odnosno ispunio bi svoju obavezu u smislu donošenja zakona koji su u smjernicama EU. Želim vas i podsjetiti na jednu vijest, od juče Bosna i Hercegovina je postala 106 članica SISAKA međunarodne asocijacije za zastupanje i zaštitu autorskih prava. Bosnu i Hercegovinu je u ovu međunarodnu organizaciju uvela ....Agencija za zastupanja i zaštitu autorskih prava. Samim tim Bosna i Hercegovina je stekla prava i obaveze koje proističu iz članstva u ovoj međunarodnoj organizaciji koja je otprilike pandan Vajpolu, odnosno blisko sarađuje sa Svjetskom organizacijom za zaštitu intelektualne svojine, EU, Vijećem Evrope i UNESKOM. Zahvaljujem. 40
Zahvaljujem ministrici. Ja nažalost nemam mogućnosti da mi ko da riječ, jer su obadva zamjenika otišla negdje, ja bi samo rekao da su proteklih dana ovdje bili predstavnici onih struktura koje zastupaju ustvari autore. Danas su bili na početku sjednice i da u niz razgovora istaknut višestruk interes i države Bosne i Hercegovine i entiteta i svih da ovaj zakonski projekat bude usvojen, a on predstavlja jednu od obaveza koji trebamo ispuniti za uključivanje u Međunarodne asocijacije i organizacije. U tom kontekstu ja ukoliko se neko javlja za riječ povodom ovih amandmana bi dao riječ gospodin Ibrahim Spahić. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, gospođo ministrici ja bi želio samo tim povodom reći da,ukoliko je gospođa ministar prihvatila ove izvjesne korekcije putem amandmana da su stvoreni uvjeti da se za ovaj zakon jednostavno glasa i mislim da su i komisije za ustavno-pravna pitanja već dugo stvoreni uvjeti da je ambijent oko ovog zakona na neki način formira u praktičnom smislu i velika je vijest to da smo postali članice te svjetske organizacije. Jedino što bi želio dodati jeste da smo mi u Ustavno- pravnoj komisiji nastojali dodati još neka rješenja od naših kolega delegata koja su u drugim zakonodavstvima drugih zemalja otišla dalje od onog što smo mi dobili kao prethodni prijedlog. I bila je vrlo dobra volja i želio bi reći da danas više ne bih vidio potrebu da produbljujemo probleme oko ovoga zakona, jer mislim da je ovo jedan od najvažnijih zakona koji BiH usvaja evo na koncu za toliko godina i želio bi čestitati autoru zakona gospođi Krneti i Ministarstvu koje je zajedno sa nevladinim organizacijama radilo na ovom poslu predano u proteklom periodu.
Svakako pridružujem se. Da li se još neko javlja za raspravu? Ukoliko se niko ne javlja zaključujem raspravu. Amandman I Nikole Špirića odnosi se na član 54. Dakle da rekapituliramo, predstavnica Vijeća ministara, ministrica Azra je iskazala pozitivno mišljenje u ovoj fazi izrade zakonodavstva BiH da se amandman III i amandman IV Nikole Špirića prihvati. Amandman I Nikole Špirića, odnosi se na član 54. Ko je za? Ko je protiv? 8 protiv, 3 za, 1 uzdržano. Konstatujem da amandman nije dobio većinu. Amandman I Momčilo Novaković. Ko je za? 3 Ko je protiv? Ko je uzdržan? 1 Konstatujem da amandman nije dobio potrebnu većinu. 41 Amandman II Nikole Špirića, odnosi se na član 83. Ko je za? Ko je protiv? 8 protiv, 2 za. Ko je uzdržan? – 1, 2 Pardon. Amandman nije prošao. Amandman II Momčila Novakovića je ustvari identičan amandman, tako da nema razloga da glasamo o njemu. Amandman III Nikole Špirića. Ko je za amandman III? – 9 Ko je protiv? - Niko Ko je uzdržan? Konstatujem da amandman III Nikole Špirića prihvaćen. Amandman III Momčila Novakovića je dosta sličan, ustvari identičan pa možda bi mogli povući, jer onda bi imali. Koliko sam shvatio Novaković povlači amandman III. Amandman IV Nikole Špirića. Ko je za? - 9 Ko je protiv? Uzdržan? – 4 uzdržani Amandman IV je prošao i ima potrebnu većinu. Amandman IV Momčila Novakovića, identičan, povlači se. Stekli su se uslovi da se izjašnjavamo o cjelokupnom zakonu. Amandman III i IV Nikole Špirića su sastavni dio teksta. Ko je za Zakon o autorskim pravima i drugim srodnim pravima u Bosni i Hercegovini? Molim. Jednoglasno. Izražavam posebno zadovoljstvo da je zakon za koji smo svi rekli da je značajan za Bosnu i Hercegovinu usvojen jednoglasno u ovom visokom Domu naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Ad. 9. Zakon o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine Predlagač Vijeće ministara. Drugo čitanje. Prvo čitanje obavljeno je na 11. sjednici. Drugo čitanje u skladu sa članom 91. Poslovnika sastoji se od rasprave o predloženim amandmanima. Obzirom da su delegat Momčilo Novaković uložio 3 amandmana, a delegat Nikola Špirić uložio 4 amandmana, a Šefik Džaferović 2 amandmana koji nisu ušli u sastavni dio teksta zakona, predlažem da se omogući predlagačima amandmana da obrazlože svoje amandmane. Prvo bi zamolio gospodina Momčila Novakovića da ukoliko ima potrebu obrazloži svoje amandmane. Gospodin Novaković smatra nesvrsishodnim da obrazlaže svoje amandmane. 42 Gospodin Nikola Špirić nije takvog mišljenja. Izvolite uvaženi kolega.
Dame i gospodo ja cijenim da je umor polako nadvladao sve nas da raspravljamo o tako bitnim zakonskim projektima, ali mimo toga ja želim da kažem da je najveći dio mojih amandmana dakle suštinskih amandmana prihvaćeno na Ustavno-pravnoj komisiji i želim takođe da kažem da smo svi, da smo dobili pismo zamenika visokog predstavnika gospodina Zona u kojima je skrenuo pažnju na dio amandmana koji bi trebali, koje ne bi trebalo prihvatiti. Želim takođe da kažem da smo prihvatili inicijativu vezano za izostavljanje Centralne banke, regulisanja te problematike iz ovoga zakona na inicijativu guvernera gospodina Pitera Nikolasa s čim se kancelarija OHR složila. I želim na kraju da ovu današnju vašu pažnju naspram amandmana na niz zakona koje sam definisao, dakle koje sam pažljivo isčitavao i definisano amandmane ...da prođu da vam obradujem i da kažem da ostale amandmane povlačim da bi se izjasnili pozitivno o Zakonu o državnoj službi, jer cijenim da je taj zakon neophodan Bosni i Hercegovini. Dakle moji amandmani za koje sam mislio da su bitni, suštinski su prihvaćeni na Ustavno-pravnoj komisiji, a ove amandmane povlačim koji su proslijeđeni dalje Domu putem kada bude vaše izjašnjavanje. Hvala lijepo.
Dakle imamo podvučene amandmane gospodina Nikole Špirića. Uvaženi izaslanik Šefik Džaferović da li ostaje pri amdnamnima? Izvolite. Želite možda obrazložiti amandmane? Momčilo Novaković ostaje pri svojim amandmanima. Ostaje. Stekli su se uslovi da se izjašnjavamo o amandmanima Šefika Džaferović i Momčila Novakovića. Izjašnjavaćemo se po amandmanima po redosljedu teksta zakona. Amandman II Šefika Džaferovića, odnosi se na član 14. stav 5. Ko je za usvajanje navedenog amandmana? Ko je protiv navedenog amandmana?- 1 Ko je uzdržan? Konstatujem da je amandman dobio potrebnu većinu. Da vidimo da li ima entitetsku većinu? Ko je iz Republike Srpske za navedeni amandman? Nije niko. Konstatujem da ovaj amandman ide. Jedan. Konstatujem da ovaj amandman ide na usaglašavanje. Sekretaru da li usaglašavanje može ići bez jednog člana Kolegija?Da. 43 Dozvolite 3 minuta za usaglašavanje u vezi ovog amandmana. Na usaglašavanju amandman Šefika Džaferovića usaglašen i kao takav ulazi kao sastavni dio teksta zakona. Amandman I Momčila Novakovića odnosi se na član 21. stav 2. Ko je za ovaj amandman? – 6 Ko je protiv ovog amandmana? Ko je uzdržan? Jedan protiv uzdržan. Opet usaglašavanje. Konstatujem da je Kolegij usaglasio i ovaj amandman. Amandman I Šefika Džaferovića, odnosi se na član 28. Ko je za? – 3 Ko je protiv? – 4 protiv Nije dobio potrebnu većinu. Ko je uzdržan, zbog stenograma. 4 uzdržana Amandman II Momčila Novakovića Ko je za ovaj amandman? – 5 Ko je protiv ovog amandmana? – 8 Amandman nije dobio potrebnu većinu. Ima li suzdržan? Amandman IV Nikole Špirića – povukao Time smo iscrpili amandmane. Stekli su se uslovi za, pardon ima još jedan Amandman III Momčila Novakovića, odnosi se na član 69. Ko je za ovaj amandman? Ko je protiv? Nije dobio potrebnu većinu. Stekli su se uslovi da pristupimo izjašnjavanju o tekstu zakona. Konstatujem da su sastavni dio teksta zakona amandman II Šefika Džaferovića i amandman I Momčila Novakovića koji se odnose na članove 14. i 21. Sastavni dio teksta zakona o kojem se izjašnjavamo. Ko je za navedeni tekst Zakona o državnoj službi BiH? Obzirom da smo imali amandmane, možda bi bilo dobro da po ovom tekstu odmah formiramo komisiju za usaglašavanje sa Predstavničkim domom. Nije u istom tekstu. Ja predlažem. Molim. Dobro si. Nezgodno je to bez Šimića. Dobro, ja mislim da, vidjećemo napravićemo jedan zaključak. Možda da se da ovlašćenje predsjednicima klubova ili Kolegiju da ...te komisije uspostavlja da bi odgovarali 44 brzim obavezama, ali to ćemo vidjeti kasnije, dok dođe Šimić. E to objasnite gospodinu Sušcu. Ad.10. Zakon o međudržavnom i međuentitetskom drumskom prijevozu Predlagač Vijeće ministara. Prvo čitanje. Dobili ste izvještaj nadležnih komisija. Da li neko od predsjednika komisija ima želju da se javi? Izvolite gospodine uvaženi kolega Iliću.
Poštovani predsjedavajući, kolege delegati, uvaženi gosti. Komisija za spoljnu i trgovinsku politiku je na svojoj sjednici od 12.12. raspravljala o ovome zakonu i o amandmanima koji je usvojio Predstavnički dom uz prisustvo predlagača koji su zaista na jedan korektan način obrazložili i sve amandmane i zakon u cjelini. Poslije rasprave na Komisiji, Komisija je prihvatila jednoglasno tekst Prijedloga zakona sa usvojenim amandmanima i zaključila da se Prijedlog zakona uputi Domu Parlamentarne skupštine u proceduru usvajanja. Istovremeno Komisija predlaže Domu naroda da se na istoj sjednici obavi i drugo čitanje zakona obzirom da je ovaj zakon izuzetno važan za oba entiteta. Obavješteni smo da su predstavnici ministarstva oba entiteta učestvovali u usaglašavanju i da su i da je i tu postignuta saglasnost tako da je zaista ovaj zakon na Komisiji dobio potrebnu većinu.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za raspravu? Izvolite gospodine Novakoviću.
Ja bih zamolio sekretara ako može da obavijesti kada je, kada su delegati upoznati sa datumom održavanja Komisije na čijem će dnevnom redu biti ovaj zakon. Naime, ja nisam dobio nikakvo obavještenje da će zasjedati Komisija i da će na dnevnom redu biti ovakav zakon. S obzirom da to nisam imao, nisam imao ni mogućnost da amandmanski djelujem za vrijeme dok je Komisija radila i na taj način je uskraćeno moje delegatsko pravo. Naime, ja sam dobio poziv o održavanju ove komisije, ali bez te tačke u dnevnom redu. Na pozivu su se nalazili neki sporazumi itd., ali nisma imao tu tačku.
Dobro, ja bi zamolio da tu vrstu rasprave ne vodimo ovdje. Svaki izaslanik, delegat dužan je prisustvovati radnim tijelima, komisijama, domovima, a dnevni red se utvrđuje na početku sjednice. Mada sekretar u ovom trenutku tvrdi da je to bilo na dnevnom redu tada. Volio bi da ne pravimo komplikacije oko nećega što je očito 45 opšte usaglašeno i na komisiji i među svim relevantnim strukturama. Vjerovatno u tom kontekstu kolega Špirić želi nešto reći.
Mi se izgleda dobro poznajemo. Dame i gospodo s obzirom da u prvom čitanju nije bilo amandmana da je usaglašen tekst na Komisiji, s obzirom da je Predstavničko vijeće usvojilo ovaj zakonski projekat, ja mislim da bismo učinili koristan potez za Bosnu i Hercegovinu ako bismo spojili prvo i drugo čitanje, pošto nema amandmana. Dakle, da se izjasnimo danas o ovm zakonskm projektu i da dođemo do ovog zakona. Dakle, ja predlažem da danas završimo i drugo čitanje vezano za ovaj zakon. Hvala vam lijepo.
Ja se zahvaljujem. Ja bi vas podsjetio. Amandmanska faza je prošla tako da ustvari nikakve mogućnosti nema više da iko uloži amandman. Naime, 30 dana od rasprave na Komisiji je prošlo tako da nema mogućnosti, a rekli smo da ima puna saglasnost. Da. Mislim da postoji puno sličnih ili identičnih prijedloga. Ko je zato da se vodi rasprava po članovima zakona? To je ono prvo čitanje da usvojimo. - 13 Ima li neko protiv? Nema. Konstatujem da je jednoglasno usvojen tekst zakona, suzdržanih, pardon oprostotite molim vas, uz 1 glas suzdržan, 13 za u prvom čitanju usvojen Zakon o međudržavnom i međuentitetskom drumskom prijevozu predlagača Vijeća ministara. Postoji prijedlog nadležne Komisije da se danas izjasnimo i o drugom čitanju. S obzirom da nema amandmana zaključujem raspravu i pristupamo glasanju o tekstu zakona u drugom čitanju Vijeća ministara Zakona o međudržavnom i međuentitetskom drumskom prijevozu. Ko je za navedeni tekst zakona? – 12 za Protiv? Uzdržanih? Uz 12 glasova za i 1 uzdržan konstatujem sa velikim zadovoljstvm da je usvojen ovaj zakon u ovom visokom domu. Ja predlažem samo još da ove sporazume do 15 tačke prođemo, obzirom da, pa onda ćemo napraviti prekid, jer traže već mnogi da napravimo prekid. Ad. 11. Sporazum između BiH i Republike Austrije o unapređenju i zaštiti investicija, Predsjedništvo BiH Ukoliko nema zahtjeva, imate izvještaj komisija, ukoliko nema zahtjeva da se javno prezentira, nema ništa sporno. 46 Ko je za? Jednoglasno je usvojen. Ad. 12. Trgovinski sporazum između BiH i Islamske Republike Pakistan, Predsjedništvo BiH Takođe imate pismeni izvještaj Komisije. Mislim da nema razloga da vodimo posebnu raspravu, ukoliko se neko ne javlja za riječ. Ima li neko za raspravu? Nema. Ko je za? Jednoglasno je usvojen i ovaj sporazum. Ad. 13. Sporazum između BiH i Islamske Republike Pakistan o unapređenju i zasštiti investicija, Predsjedništvo BiH Ko je za ovaj sporazum ukoliko nema rasprave, a nisam vidio da se iko javio za riječ? Konstatujem da je jednoglasno, oprostite Iliću jeste, jednoglasno usvojen. Ad. 14. Izvještaj o radu Ustavno-pravne komisije Doma naroda To j stalna obaveza Ustavno-pravne komisije, svake komisije. Da li?
Ja bi želio prije svega da gospodine predsjedavajuće i gospodine dopredsjedavajući u odsustvu gospodina Divkovića dakle kompletnom Kolegiju prema Poslovniku želim izraziti zadovoljstvo što su članovi Komisije predsjadavajući Tokiću, prve tri sjednice dopredsjednici Dragutin Rodić i gospodin Niko Sušac, gospodin Šefik Džaferović i gospodin Ivo Živković, kao i gospodin Nikola Špirić učinili sve da na 13 redovnih zasjedanja sjednice Ustavno-pravne komisije razmotre više zakona sa njihovim ustavnim osnovom, zatim naravno različitih sporazuma, deklaracija, rezolucija i utvrde faktički stavove, ...različitih predstavki koje su dali predstavnici građana i udruženja. Ja bi želio izraziti stvarnom zadovoljstvo što smo radili u punom sastavu, kao što vidite tokom svih ovih sjednica i što je taj trud bio izvanredan i sekretara gospodina Aljoše Čampare, koji je saradnik ove komisije, kao i odgovarajućih tijela Kolegija i Vijeća ministara. Mi smo prema ovom zapisniku radili u sastavu kakav je evidentiran i morao bi reći da se tu naravno izdvajaju gospodin Džaferović i gospodin Rodić koji su bili u punom sastavu svih 13 sjednica, a mi ostali smo se trudili da budemo praktično tamo kada smo mogli. Dakle, ja sam mogao biti samo na 10 jer sam bio na 10 znači potpuni termin. Gospodin Špirić je bio takođe na 10 i gospodin Ivo Živković na 9 sjednica. On je ovdje ili je već otišao, ali moram reći da to ne umanjuje doprinos pojedinih članova Komisije, gospodina Sušca nisam preskočio, on je uvijek taman tu negdje. Vi znate sastav Komisije, a vidim da ste protestovali, da niste bili u punom sastavu, ja izražavam zadovoljstvo što smo prije svega afirmisali jedan metod rada, a to je da razgovaramo na Komisiji o prestavkama i žalbama građana i udruženja i različitih 47 rekao bih asocijacija povrijeđenih osporenim ljudskim pravima i to je jedna nova, kako bi rekao činjenica koju treba afirmisati uz prijedlod da prihvatite ovaj izvještaj, jer je to jedan napor koji je sastavni dio vašega rada.
Ja se zahvaljujem predsjedavajućem Komisije, ističem zadovoljstvo što je ova komisija uspješno radila. Nadam se da će ovom domu biti predočene i predstavke i sudbina tih predstavki, jer mislim da je vrlo važno da to imamo. I ukoliko nema dalje rasprave o radu ove komisije, a ima, onda nećemo završiti nego ćemo voditi raspravu s tim što bi ja ukazao da je nekom ovdje pao listić ''za'' može mu zatrebati. Možda vama, a imate. A vi ste bacili. Izvolite.
Ja bi prvo da dam prijedlog jedan, a to je da se ovaj izvještaj dopuni sa izvještajem o broju i načinu glasanja, znači broju glasova kod usvajanja određenih odluka. Naime, ja imam informacije, informisan sam da je većina ovdje ovih odluka, odnosno mišljenja svojih komisija donosila preglasavanjem članova komisije iz reda srpskog naroda. Drugo ja ne mogu izraziti ovo zadovoljstvo radom ove komisije s obzirom da je Komisija u nekoliko navrata donijela po meni rješenja koja su suprotna Ustavu i zakonu i zbog toga ne mogu prihvatiti izvještaj ove komisije tim prije šro sam ja tražio da se izvrši smjena ove komisije, a da to predsjedavajući nikada nisu ni stavili na dnevni red.
Ja se zahvaljujem. Primamo k znanju dakle izvještaj Komisije. Ja mislim da nema potrebe glasati. Neka se glasa. Ko je za prihvatanje Izvještaj Komisije ustavno-pravne? – 11 za Ko je protiv? – 1 Ko je uzdržan? – 1 Čestitke Komisiji još jedanput, a sva statistika gospodine Novakoviću se može naći u zapisniku s tim što vas moram upozoriti da shodno Ustavu Bosne i Hercegovine i Poslovniku kada je napisano ko je za, a ko je protiv ne vodi se ko je Srbin ko je Hrvat, ko je Bošnjak, jer se radi o članovima Komisije. Nastavak sjednice je sutra u 10,00 sati. Moliću vas za tačnost. Sjednica je prekinuta u 17,30 sati. 48 Poštovani izaslanici, vaše egselencije, poštovani gosti, predstavnici medija sve vas lijepo pozdravljam nastavljamo 12.sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Podsjetit ću vas da smo juče realizirali 14.tačku dnevnog reda, tako da prelazimo na 15.tačku dnevnog reda. Ad.15. Informaicja o neposrednim obavezama za implementaciju uvjeta za prijem Bosne i Hercegovine u Vijeće Evrope Materijal ste dobili. O ovome je bilo dosta govora i na i u medijima i na sjednicama Komisije za vanjsku politiku. Otvaram raspravu. Da li se povodom navedene informacije neko javlja za riječ. Uvaženi izaslanik gospodin Halid Genjac.
Ja imam jedno tehničko pitanje. Nisam uspio naći ovu informaciju i nisam uspio u dokumentima koji su dostavljeni delegatu, nisam uspio amandmane koji su usvojeni naknadno na Komisiji za pravna pitanja. Da li je to samo sa mnom pitanje ili možda svi delegati nisu dobili. Molio bih sekretara da da pojašnjenje, jer sam ja jučer ujutro zvao generalnog sekretara Skupštine i rekao mi je da to nije dostavljeno poslanicima.
Da li ima još pitanja?
Za riječ se javlja gospodin Sejfudin Tokić.
Dame i gospodo, poštovani izaslanici, vi ste dobili listu uslova koje Bosne i Hercegovina treba ispuniti nakon njenog prijema u Vijeće Evrope. Lista neposrednih obaveza je, definisana tokom tri sastanka Komiteta Vijeća Evrope 27.septembra na sjednici Političkog komiteta, zatim 29.oktobra na sjednici Komiteta za pravna pitanja i ljudska prava i 7.novembra na sjednici Komiteta za politička pitanja. Lista obaveza je lista koja na određeni način predstavlja obaveze koje utvrđuje Komitet za zemlje koje ulaze u punopravno članstvo u Vijeće Evrope. Ova lista koju ste dobili i koju su potpisali predstavnici najviših držanih institucija i svojim posebnim pismima podržali premijeri vlada oba entiteta. Naravno da nije konačna. Ona može biti formalno- 49 pravno izmijenjena na samoj sjednici Parlamentarne skupštine 22.januara, kada će biti razmatrano pitanje prijema BiH u punopranvo članstvo. Pitanje gospodina Genjca se odnosilo u principu na, proceduru kako se došlo do ove liste. Ja mogu reći da je prvu varijantu ovih obaveza utvrdio Politički komitet 27.septembra u Strazburu, da je u skladu sa uobičajenom procedurom, tu listu obaveza razmatrao 29.oktobra Komitet za pravna pitanja i ljudska prava u Parizu i tada je došlo do deset amandmana, koje ja mogu ovdje radi cjelokupne javnosti izreći. U nacrtu mišljenja u uvodnom tekstu dodat je pasos u kome se kaže, ipak se naglašava da bi državne institucije trebale biti ojačane na račun institucija na entitetskom nivou, ako treba i reformom Ustava po određenom pitanju. U tački 3.i) u vezi konvencija dodat je tekst koji vi imate tu, ja ću ga pojasniti. To je izmjena u odnosu na ovo što je prije moguće a ne kasnije u roku od jedne godine, Evropsku konvenciju o zaštiti ljudskih prava i Protokol I,IV,VI,VII,XII u roku od godinu dana nakon njenog prijema. Dakle, to je izmjena koja se odnosila na tekst koji je bio na sjednici Komiteta, utvrđen na sjednici Komiteta za politička pitanja. U tački i)v)a) dodast je ovaj tekst u drugom pasosu da razmotri u roku od jedne godine uz pomoć Venecijanske komisije izborno zakonodavstvo u svjetslu standarda Vijeća Evrope i da ga izmijeni gdje je to neophodno. U tački c) dodata je ova rečenica, koja stoji, dakle, da usvoji i implementira slijedeće zakone i ovaj dodatak: U skladu sa standardima Vijeća Evrope u roku od dvije todine od njenog prijema kao novi zakon, kao obaveza dodat je zakon o školstvu, na nivou BiH i na nivou entiteta. Zatim, da usvoji i u potpunosti implementira, rok je ovdje dvije godine u odnosu na raniji rok koji je bio utvrđen. U tački V) u vezi sa ljudskim pravima. U tački c) ovaj posljedni dio rečenice koji stoji, koji bi uključio postojeće institucije ombdusmene na nivou entiteta, također dodat je tekst. U tački e) uključujući spajanje Ustavnog suda i Doma za ljudska prava je tekst koji je Politički komitet prihvatio nakon amandmana Pravnog komiteta. U tači v.ii) je novi amandman koji ide a) da ojača saradnju između oružanih snaga, na osnovu zajedničke politike odbrane, i b) da rekonstruira oružene snage u BiH u cilju usaglašenosti sa međunarodnim standardima i posebno u odnosu na principe demokratske kontrole odbrambenih snaga i transparentnosti i planirane odbrane i budžetskim procesima i to je tih desetak amandmana, koji predstavljaju amandmane Komiteta za pravna pitanja na prvi tekst Komiteta za politička pitanja, koje je Komitet za politička pitanja kao svoje konačno stajalište usvojio 7.novembra. Podsjetio bih da se radi o obavezama koje definišu institucije Vijeća Evrope i na koje svoj uticaj i svoju mogućnost glasanja nema predstavnici Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope, koji su učestvovali u radu tog komiteta. 50 Podsjetit ću vas, u radu Komiteta ispred stalne delegacije Parlamentarne skupštine kao gostujućeg člana 27.septembra su učestvovali gospodin Tošić, gospodin Lozančić i ja, 29.oktobra u Parizu sam učestvovao ja i konačno kad je tekst usvojen na Komitetu za politička pitanja. Dakle, ovaj tekst je konačno usvojen kad su prihvaćeni ovi amandmani, učestvovao je uvaženi kolega gospodin Turjačanin na sjednici Komiteta u Strazburu. Evo, to bi bio odgovor na pitanje gospodina Genjca. Istovremeno, obzirom da sam se javio za riječ, ja bih u okviru ove tačke dnevnog reda, koja nosi Informaicja o neposrednim obavezama, rpedložio i zaključak ovom domu, a to je da na osnovu Poslovnika o radu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, Dom naroda donosi slijedeći zaključak. Obavezuje se Predsjedništvo BiH i Vijeće ministara, da poštujući rokove, preuzete potpisivanjem pisma kojim BiH prihvata obaveze koje će proisteći iz prijema u Vijeće Evrope, pristupe realizaciji svojih obaveza iz navedenog pisma. Prilikom izrade svojih planova rada za 2001.godinu, navedene institucije trebaju dati apsolutni prioritet zakonskim i drugim projektima, koji se odnose na ispunjavanje obaveza BiH i koji će proisteći iz prijema u Vijeće Evrope. Vrlo je važno istaći da, ako ste dobili svi pismeno da smo mi u toku prikupljanja prijedloga za izradu programa rada Doma naroda Parlamentarne skupštine za narednu godinu i u tom kontekstu, Kolegij će svakako, obaveze koje su navedene u zakonskim projektima koje treba donijeti za iduću godinu staviti te obaveze kao sastavni dio svog rada, odnosno razmatranje tih zakonskih projekata i drugih akata. Hvala. Izvolite, replika ili pitanje?
Meni je poznato da je gospodin Tokić i predsjedavajući Doma naroda i predsjedavajući Komisije u Vijeću Evrope delegacije i zamjenik predsjednika Komisije za vanjske poslove i to je jednostavno njegovom voljom tako, bez obzira što je to koštalo nas da ne prisustvujemo jednom plenarnom zasjedanju, ali ne mogu se složiti da gospodin Tokić uzima za pravo da tumači šta mi govorimo i šta pitamo. Vrlo jasno sam pitao i juče sam postavio poslaničko pitanje. Zašto delegatima nisu dostavljeni amandmani usvojeni na Komitetu za pravna pitanja koji je bio krajem oktobra? Zašto nisu dostavljeni amandmani do današnje sjednice kad ovo imamo na dnevnom redu da bi mogli raspravljati o pitanjima. Ja ne mislim da je delegat u Domu naroda takvog statusa da na samoj sjednici čuje izvještaj o sveprisutnog Tokića da bi onda mogao raspravljati. To je jedno pitanje. Ja vam kažem, ja, zaista nisam dobio informaciju o obavezama koja je na današnjem dnevnom redu. Pitam sekretara, pitam ikoga ovdje ko može dati odgovor. Je li ta informacija dodijeljena, je li iko od delegata dobio tu informaciju za današnju sjednicu dnevnog reda. Nakon tih odgovora mogu učestvovati u radu.
Ja bih vas zamolio samo da pojasnimo nešto. Da li ste vi dobili ovaj tekst pisma, materijala? Onda je nesporazum ako niste. Ja sam dobio informaciju da svi imate ovaj tekst. Ne amandmane, nego tekst konačnih obaveza. Ja bih vas molio da 51 onda, to je tekst lista uslova koje BiH treba ispuniti nakon njenog prijema u Vijeće Evrope. Dajem deset minuta pauzu da se izaslanicima koji nisu dobili materijal da. Ja se izvinjavam. Ja sam mislio da vi striktno tražite razlike između pojedinih izvještaja Komiteta i na to sam dao akcenat. Dobit ćete konačan tekst obaveza. To je ono što je relevantan dokument za Parlamentarnu skupštinu. Molio bih vas pauzu 10 minuta da se to podijeli. Ja se izvinjavam. Ja sam obaviješten da su svi dobili. Evo, indikativno da su Srbi dobili. [[PAUZA]] Ako se niko ne javlja za riječ. Evo gospodin Špirić i gospodin Genjac.
Gospodo predsjedavajući, cijenjeni kolege delegati, uvaženi članovi Savjeta ministara. Naime, tačka dnevnog reda Informaicja o neposrednim obavezama za implementaciju svih uslova za prijem BiH u Vijeće Evrope. Mislim da su tu sve informacije i pismo namjera koje su potpisali predsjedavajući oba doma Parlamentarne skupštine, članovi Predsjedništva i predsjedavajući Savjeta ministara. Ja mislim da je i cilj vio naš da informišemo delegate, naravno, one koji su manje ili informisani, šta to i koje obaveze čekaju koje organe u BiH, da ispunimo kako bi mogli postati sastavni dio širih integracija u Evropi. No, čini mi se da bi svaki zaključak bio prerano politiziranje ovih obaveza. Ja mislim da je dobro da i Predsjedništvo i Vijeće ministara i mi znamo koje su naše obaveze i ne vidim razloga da mi sad nakon Pisma namjera, poručujemo šta bi to trebalo uraditi, no da, pretpostavljam da su to ozbiljni organi, ozbiljne institucije da će, da svak od njih ima ovo pismo namjere da će vidjeti šta su čije obaveze za 2002.godinu. Tako da mislim, da bi bilo koji zaključak poslije ovog pisma namjera više bio politizacija naših obaveza, nego stvarni rad na realizaciji tih obaveza. U tom smislu, mislim da je dobro da smo se informisali i mislim da je onaj zaključak koji je predsjedavajući Doma gospodin Tokić predložio na ovoj tački dnevnog reda riješimo. Hvala vam.
Izvolite gospodine Genjac.
Poštovane kolege, poštovani delegati, naravno ja sam hendikepiran time što sam tek sad dobio ovaj dokument i za ovo pola minuta uspio sam neke stvari ipak uočiti. Imao sam pola minuta. Druga stvar, već dvije sedmice u prijedlogu dnevnog reda najavljuje se mogućnost razmatranja izvještaja naše delegacije sa Političkog komiteta, što je sastavni dio ovog pitanja i o čemu se treba raspravljati u kontekstu rasprave o obavezama BiH. Naime, ja ovaj dokument koji sam pogledao izmjene amandmana, vidim u većini amandmana da su u pogledu interesa BiH obaveze, rekao bih, pojeftinjene i 52 spušteni kriteriji. Neki rokovi su produženi, odredba o pitanju armije i perspektivnog formiranja jedinstvene armije BiH je izmijenjena i mislim da je dokument u odnosu na, ono što je prihvaćeno na Komitetu za politička pitanja regredirao. Naravno, meni je potpuno jasno da to nije u nadležnsoti Doma naroda niti Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, niti mi možemo mijenjati ovaj dokument. Mi treba da provedemo ono što je naša obaveza i zalažem se zato i da prihvatimo zaljučke koji će osnažiti našu obavezu da provedemo što je zaključeno. Međutim, ono što se moglo uticati i što sam ja očekivao kao delegat u Domu naroda, to je da se silna putovanja u inostranstvo Rumunija, Francuska, Pariz, Belgija itd. da ne nabrajam o čemu ćemo imati prilike konkretnije govoriti, kad se bude o budžetu raspravljalo. Ja sam mislio da su ta silna putovanja, pogotovo predsjedavajućeg naše delegacije u Vijeću Evrope iskorištena za lobiranje, u smislu da se taj dokument popravi a ne da se pogorša. Ispalo je da se taj dokument pogoršao i da su ta silna putovanja i silne potrošene pare, u stvari, potrošene radi političkog turizma. U vezi s tim, ako već govorimo o obavezama, koje treba da provedemo da bi približili BiH u Vijeće Evrope, ja mislim da bi i obaveza naše delegacije, pogotovo predsjedavajućeg naše delegacije, trebala biti da ne nanosi štetu tom procesu a ja mislim da nanosi štetu tom procesu, a evo kako. Poznato je, dezinformacije koje su iznešene u javnosti o izjavi jednog od vođa parlamentarne grupe u Vijeću Evrope, koje su nanijele štetu i tom čovjeku i, naravno, BiH i procesu. Poznato je izvještaj iz BI-LI-SIJA, emitovan na centralnom dnevniku da smo mi, samo što nismo bili na sjednici Političkog komiteta, ali nismo bili samo zato što Šurjan nije došao. Da je Šurjan došao bili bi na izvještaju. Meni je u tom trenutku bilo postalo jasno na koga se odnosi onaj vic o malom Muji, ali kasnije neke stvari su me uozbiljile. Naime, na sjednici Političkog komiteta, kojem sam prisustvovao kao član Studijske delegacije, naš tim, naša delegacija je imala priliku da govori, što je sasvim razumljivo, jer se razgovaralo o BiH. Na toj sjednici Političkog komiteta i gospodin Šurjan, kome moram čestitati na poznavanju prilika u BiH i vrlo kvalitetnom izvještaju i gospodin Teri Dejvis, kome također moram zahvaliti na razumijevanju i podršci za prijem BiH u Vijeće Evrope, iznijeli su konstatacije, od prilike slijedeće. Bosna i Hercegovina ne može biti taoc dejtonskih rješenja, odnsono, citiram: “Vijeće Evrope i mi u Vijeću Evrope ćemo izgubiti kredibilitet ukoliko dalje otežemo sa pozivom BiH da postane članom Vijeća Evrope”. Drugim riječima, stvarnost BiH, sve okolnosti koje jesu takve kakve jesu je shvaćeno od strane dužnosnika Vijeća Evrope i postoji, zaista, konsenzus i spremnost da se BiH pozove u Vijeće Evrope. Najmanje što može učiniti predsjedavajući delegacije da ne šteti tom procesu. A on je štetio tom procesu u svom govoru, na način da je, doveo do blamaže i politike i države i stranaka itd., na način sljedeći. Ja ću citirati neke od izjava u tom petominutnom govoru. Gospodin Tokić je rekao da, na pitanja nekih od delegata šta je sa hapšenjem optuženih pominjan je Karadžić i Mladić. Gospodin Tokić je rekao, citiram: “Aktuelna vlast, ne samo da deklarativno podržava Haški tribunal. Aktuelna vlast je isporučila Haškom tribunalu visokog oficira, odnosno komandanta Armije BiH”. Ja nisam imao priliku da govorim na toj sjednici pošto sam bio gost, ali sam poslije upozorio gospodina Tokića da to nije korektno iz tri razloga. 53 Prvo nije Sefer Halilović isporučen, Sefer Halilović se predao, to je značajno posebno ovih dana, jer je taj momenat bio značajan za mogućnost gospodinu Haliloviću da se brani sa slobode. Drugo, nije korektno zato što je taj general gospodin Halilović bio član Vlade u kojoj participira gospodin Tokić. Druga stvar, gospodin Tokić je, u govoru rekao da je bilo ranije u BiH snaga koje su htjele BiH odvesti na drugi put, u kontekstu terorizma u povodu napada na Svjetski trgovinski centar u Njujorku, ali aktuelna vlast je svojim dolaskom odlučno se ... to je neviđena banalizacija države, jer vođa državne delegacije, ne može govoriti o strankama o aktuelnim, bivšim i budućim vlastima, jer se to može protumačiti da BiH treba primiti u Vijeće Evrope dok je jedna vlast, a ako dođe druga vlast treba je isključiti. Tu neviđenu banalizaciju politiki i države, od strane vođe državne dleegacije ja ne mogu da tolerišem. Zato, uz zaključke i prihvatanje naših obaveza da u zaključak, da treba da provedemo obaveze koje su usvojene i na Političkom komitetu i za pravna pitanja, ja bih dodao samo predlog jednog zaključka da vođa naše parlamentarne delegacije u Vijeću Evrope ne nanosi štetu tom procesu. Hvala.
Zahvaljujem se za izlaganje gospodinu Genjcu. Poslije gospodina Genjca za riječ se javio gospodin Turjačanin. Izvolite.
Uvaženo predsjedništvo, uvaženi člane Predsjedništva, predsjedniče Savjeta ministara, gospodo ministri, kolege delegati, imam potrebu da se kao član delegacije Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine pri Vijeću Evrope obratim ovom domu, obzirom da sam bio sudionik u svojstvu gosta, takav je i status naše delegacije pri Vijeću Evrope. Na posljednjoj sjednici Političkog komiteta, koja je razmatrala amandmane Komiteta za pravna pitanja a koja se odnosila na konačnu aplikaciju za prijem BiH u Vijeće Evrope. Smatram da vrijeme, odnosno na pragu prijema, očekujućeg prijema BiH u Vijeće Evrope bi današnju diskusiju trebali izvesti iz sfere politikanstva i smatram da je tema previše ozbiljna da bi je spuštali toliko prizemno. S toga predlažem da ovaj dom usvoji zaključke koje je gospodin predsjedavajući delegacije Vijeća Evrope stavio pred ovaj dom za usvajanje i da ovu diskusiju okončamo u jednom tolerantnom duhu, sa jednim konsenzusom, koji se od nas očekuje u narednoj godini. Jedina primjedba koju ovdje bih samo htio da iznesem, smatram da je na ovom dokumentu koji je potpisan od predstavnika izvršne i zakonodavne vlasti na nivou BiH, ipak, bila dobra ideja koju je u početku gospodin Tokić opservirao, a to je da potpisnici ovog sporazuma su trebali biti i predstavnici zakonodavne i izvršne vlasti entiteta, obzirom da se određeni dio usaglašavanja zakonske legistlative ne odnosi samo na cjelokupan prostor, odnsono samo na BiH, nego i u nadležnsoti entiteta. S toga smatram da je, faktički potpisnice ovog sporazuma trebali biti i odgovorne ličnosti kako iz RS tako i sa prostora Federacije BiH i čestitam gospodinu Tokiću, neće se moj kolega Genjac ljutiti, juče je bio predsjednik ministarskog vijeća, vidim da je danas predsjednik Vijeća Evrope. Hvala.
54 Da li se još neko javlja za riječ? Gospodin Spahić.
Gospodine predsjedavajući, ja bih htio samo dvije intervencije. Prvo, ne slažem se sa ovim što je rekao gospodin Turjačanin, koji je efektno završio svoj rad kao član Delegacije pohvalom predsjedavajućem, jer to je, u stvari jedan neviđen sistem jedne vrste proizvodnje odnosa u kojem demokratski sistemi nisu adaptirani i ne odgovaraju standardima ove institucije u koju mi želimo ući, ne zbog toga što mislim da ne treba dijeliti komplimente između sebe, nego zbog toga što predmetom našeg rada danas jeste prosto informacija, na temelju Pisma namjera koju treba poduprijeti na adekvatan način i sam Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH. To je, ovako, jedna kurtuazna stvar. Što se tiče druge stvari, također, ne slažem se sa nastupom gospodina Turjačanina, koji je, ovog puta izgovorio nešto što je, tkaođe suprotno duhu institucije u koju ulazimo u čijoj je on, kako bih rekao, funkciji predstavnika ovog doma i dijela delegacije BiH. Naime, nikakvih razloga nema za supotpiisvanje od strane entitetskih predstavnika vlasti, bilo zakonodavne ili izvršne, dokumenta u kojem se prima BiH u Savjet Evrope i to nije ni preporučljivo, jer to bi bio nonses i presedan u praksi Savjeta Evrope. S obzirom da ja radim s tom institucijom više od 15 godina, jako dobro znam da, to, još je nikad nije dogodilo ni za jednu članicu u Savjetu Evrope nikad nikakva regija nije potpisivala ulazak u ime države niti su potpisivale predstavnike državnih institucija. Što se tiče lista potpisnika. To su dvije male intervencije. Ne znače nikakvu revolucionarnu promjenu u vezi sa ovim dokumentom, nego napomenu u vezi sa strukturom institucije u koju mi ulazimo, to je jedno. Što se tiče opservacija koje sam čuo od gospodina Genjca, odnose se na to da je mišljenjem gospođa Anjeli Jatermaki iz Finske kao izvjestitelja Komiteta za pravna pitanja i ljudska prava, rečeno da se u amandmanima, koliko sam razumio, dobro sam pratio taj tekst, na neki način pojeftinjuje pozicija BiH na račun države, rekao bih da to, također nije tačno. Po mom uvjerenju iz amandmana koje sam imao prilike ranije čuti iz izvještaja različitih institucija kao što je Predstavnički dom, Predsjedništvo itd. i Vijeće ministara koji su razmatrali prije svog potpisa ovaj dokument i prihvatili ga i ovlastili svoje predsjedavajuće da ga potpišu. Ja mogu da kažem da ovi amandmani u cjelosti odgovaraju činjenicama. Prvo, ovdje se prvi put jasno afirmira princip u amandmanu A) da je, ukoliko bude potrebno i revizijom Ustava po određenim pitanjima osigura jačanje državnih institucija, na račun entitetskih institucija. Znači, precizna jedna pozicija državna i to je dobar rezultat i ja bih o tome da govorimo i bez obzira ko je u njemu sudjelovao i kako je, to je vrlo ozbiljna stvar. Druga je, također, diskusija koju vodimo nekoliko godina od Dejtona do danas. Pet godina o Konvenciji o ljudskim pravima i njenim protokolima. Ovdje se na najafirmativniji način podupire što brže ratificiranje, odnsono prihvatanje ovog dokumenta, s obzriom da je taj dokument jedan od članova Ustava BiH i jedna kontradikcija u kojoj smo živjeli kad je riječ o ustavnim rješenjima, počinje da biva jedna normalna situacija, kad je riječ o odnosu BiH i jedne takve multilateralne instuticje, kao što je Savjet Evrope. 55 I na kraju, prepoznati problem segregacije u BiH koji ponajprije produkuju lokalni autoriteti i oni čime je nadležnosti vlast u odnosu na školsku vlast iz škole, u zahtjevu da se donese zakon o školama, na razini BiH i entiteta je, definitivna afirmacija jedngo normalnog standarda države koja želi da izgrađuje evropske standarde. Prema tome, to su sve, kako bih rekao primjedi koji potvrđuju da je ozbiljno o ovome razgovarano i u tijelima, koji se zovu Politički komitet, a posebno bih htio skrenuti pažnju na činjenicu da se i u vezi sa Izbornim zakonom i legistlativom o izborima u svijetlu standarda Vijeća Evrope podvlači da treba revidirati gdje god je to potrebno ovaj dokument. Prema tome, kada politički čovjek čita ove amandmane vidi da o nama i o standardima vlastitim institucija evropska koja se zove Savjet Evrope vodi računa, htjeli mi ili ne htjeli o tome voditi računa o interpretacijama koje će uslijediti prilikom primjene ovih različitih dokumenata i obaveza koje su naši predstavnici državnih institucija preuzeti. Iz toga, ja ne smatram da je prijedlog gospodina Tokića višak, s obzirom na to da je poznato da mi imamo između sebe takve relacije, koje uvijek usporavaju standardizaciju, da budem vrlo precizan naših odnosa i u tom smislu sasvim je logično da Parlament BiH pozove Vijeće ministara, čija je nadležnost jedna od nadležnosti da ponudi zakone u odgovarajućim rokovima, u skladu sa principima koje smo potpisali kao i Predsjedništvo i osobito ova zadnja, ja bih prije uključio ovu zadnju obavezu o kojoj je gospodin Tokić govorio, da našim programom mi svoje obaveze realiziramo. To bi morao biti sastavni dio zaključka a nešto što se podrazumijeva i, u potpunosti prihvatam i podupirem ovaj zaključak uz ovu napomenu, da bi naša obaveza bila da ne dajemo samo u drugom zadatku, nego da u prvom planu kažemo da će Dom naroda u skladu sa svojim programom aktivnosti u 2002.godini, ispuniti sve svoje obaveze koje se odnose na potpis koji je dat u naše ime a da se u drugim institucijama očekuje, naravno na državnoj razini i entitetskim tu svakako podrazumijevam odgovornost, ono o čemu je govorio gospodin Goran Turjačanin obaveza koje svako ima u svojoj nadležnosti. Prema tome, ovo je vrlo dobar put, da mi u jednoj, kako bih rekao, preciznoj atmosferi, standardiziramo naše zakone i naše propise u skladu sa potrebama i interesima ove zemlje da od ove institucije napravimo novi korak. Taj korak se zove da, kad u januaru, ako sve bude u redu budemo primljeni u tom prvom hodu na sjednici Parlamenta i, naravno, kad bude to završeno u aprilu i nekim drugim sesijama da, jednostavno stvorimo sebi onaj prostor normalni na koji ne smijemo nikako zaboraviti. Ovo je samo prvi korak, što bi se reklo planetarno i ... jedan mali korak za BiH u evropskim integracijama, ključno iduće godine, po mom uvjerenju i povodom ovog prijema to reći, potpisivanja dokumenta o pridruživanju Evropskoj uniji i standardima o kojima smo više puta govorili. Ja očekujem da će ova vlada, Vijeće ministara BiH osigurati iduće godine da bude potpisnik ili supotpisnik sa Evropskom Unijom tog dokumenta, kako bi sustigli Makedoniju, Hrvatsku na putu evropskih integracija.
Zahvaljujem se gospodinu Spahiću. Je li replika? Replika gospodina Turjačanina, potom se za riječ javio gospodin Novaković. 56
Uvažene kolege delegati, ja nisam imao namjeru da ovdje izlazim sa prijedlozima, jer je za prijedloge, ovo je samo informacija koju razmatramo i koja diskusija je bila u funkciji komentara, a komentar je, samo bio u odnosu na neke stvari kako pogledamo na tačku recimo IV.d) moj komentar je bio na tačku konkretno koja se odnosi na V potačka p) i na kraju posljednju da ne kažem tačku V i I. Samo toliko.
Zahvaljujem gospodinu Turjačaninu na pojašnjenju. Uvaženi gospodin Novaković se javio za diskusiju. Samo bih vas upozorio da se radi o informaicji, tako da ne vidim pretjeranu svrhu za ...
Uvaženi predsjedavajući, gospodo iz Savjeta ministara, gospodine članu Predsjedništva, kolege delegati, ja imam ovdje dokument, prije ovog danas koji je došao i koji je potpisan od strane gospodina Joze Križanovića, gospodina Beriza Belkića, Živka Radišića, dr Zlatka Lagumdžije, Željka Mirjanića i Sejfudina Tokića. Mislim da ovakav sastav potpisnika ovog dokumenta dovoljno govori o značaju ovog dokumenta a isto tako govori o tome da nema ptorebe ojačavati nekakvim posebnim zaključcima ovakav dokument. Zbog toga sam izašao da kažem da se ne slažem sa prijedlozima da se ovaj dokument ojačava nekakvim našim zaključkom da su ovdje potpisani obavezni da to uradi, kad sigurno da će oni to uraditi, obavezali mi njih ili ne, s obzirom na to ko je potpisao i s obzirom na to pred kim je ovaj dokument potpisan. Također, naše obaveze, obaveze ovog doma prema ovom dokumentu će biti izražene kroz naš program rada za 2002.godinu. S obzirom da ćemo mi našim programom rada predvidjeti, vjerovatno i ove obaveze koje stoje ovdje, a koje se nas tiču, onda ne vidim potrebu da ni mi za sebe posebnim nekim zaključkom ili programskim dijelom planiramo nešto što će već biti sigurno sastavni dio programa. Dakle, ne bih se složio sa ovim prijedlozima posebnih nekih zaključaka, naravno pti tome ne mislim da ove obaveze ne treba ispuniti.
Za riječ se javlja gospodin predsjedavajući Sejfudin Tokić.
Poštovani izaslanici, ja se nisam imao namjeru javiti, ali obzirom na nekoliko direktnih formulacija imam potrebu pojasniti. Ovdje se pojavila jedna krupna dilema, od prilike, da li je ovo što je definisano kao obaveze BiH premalo ili previše. Ja bih želio vrlo jasno reći onima kojima je premalo niko im ne smeta da svojim radom, glasanjem za zakone, a nisam uočio da ti koji baš traže da treba biti više tih obaveza su uspjeli to uraditi ne sada kad su u periodu opozicije nego i u periodu kad su bili na vlasti. Tako da ne smeta. Mi možemo ispuniti duplo veći broj obaveza od ovoga od ovoga što je napisano gospodine Genjac i ja očekujem vašu saradnju na tom planu. 57 Naravno, ja razumijem emocije, ali ne razumijem ako se oni periodično pojavljuju, na način da to u ovom domu djeluje pomalo karikaturalno. Ja ću s tog aspekta, to prisustvo gospodina Genjca i njegovo viđenje te sjednice Političkog komiteta u okviru studijskog boravka u jednoj grupu OSCE-a koju je vodila jedna uvažena gospođa bivša članica Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope pojasniti kroz nekoliko stvari, egzaktnih stvari. Ne bih želio govoriti o svom istupu, jer je to bio istup delegacije, ali poslije tog istupa delegacije, što je neuobičajeno generalni sekretar Vijeća Evrope je izdao saopštenje, oficijelno saopštenje,oficijelno saopštenje u kome je istakao da je to prvi puta da je delegacija tako jedinstveno nastupila, ohrabrila sve one koji žele vidjeti BiH u Vijeću Evrope i iskazala sposobnost i spremnost institucije države BiH da preuzmu obaveze i da je to opredijelilo Politički komitet da se izjasni o izvještaju gospodina Šurjana pozitivno. Naravno, kao brižljivom skupljaču tih dokumenata iz Vijeća Evrope, ja molim našu službu da to saopštenje svakako dostavi gospodinu Genjcu, bez obzira što jeono objavljeno tada i u medijima. Istovremeno, grupa koja je vođena od strane uvažene gospođe je, saopštila na oficijelnoj večeri da se nada da je delegacija koja je bila tu prisutna, a radilo se prvenstveno o opozicionim poslanicima, mogla nešto naučiti iz djelovanja te delegacije i da je to svakako bila dobra škola na tom boravku, citiram gospođu koja je vodila tu delegaciju. Jesam, ja sam rekao da je bilo snaga u prošlosti, a mogu reći da ima i sad, koji žele BiH skrenuti sa puta evropskih integracija. Neki to rade otvoreno manifestirajući, neki deklarativno zalažući se za uključivanje BiH u evropske integracije, ali praktičnim potezima onemogućavaju taj ulazak, prvenstveno tu mislim kroz donošenje zakona, kroz ispunjavanje obaveza. Druga dilema koja se pojavila, vezano da li treba potpisi onih koje je tražilo Vijeće Evrope su dobiveni i oni su već otišli. Pored ovih šest, da ne bih sad oko toga, informacije radi, posebna pisma potpore ovome su dali dva premijera vlada, dva bosanskohercegovačka entiteta RS i Federacije BiH. Ne želeći ovo dalje politizirati, ili kako neko reče, ja bih samo želio istaći da je ovo značajan trenutak za Parlamentarnu skupštinu BiH, jer nakon ’93.kad je aplicirano i ’95. kad je uzet u proceduru prijem BiH u Vijeće Evrope, ovo je značajan trenutak i moram reći da meni posebno imponuje što je to u periodu kada je upravo ovaj sastav delegacije i imam posebnu čast da budem predsjedavajući te delegacije. O različitim aluzijama, vezanim za putovanja, ja hoću ovdje vrlo jasno reći. Delegacija Vijeća Evrope, delegacija BiH u Vijeću Evrope je ozbiljno shvatila sovj zadatak. Bila je i dobro je da je bila na svim komitetima na kojima se raspravljalo pitanje prijema BiH u Vijeće Evrope. To je striktno usaglašavano sa Ministarstvom vanjskih poslvoa. Ja ću vas podsjetiti da u ime BiH, u proceduri prijema na komitetima, ne može niko istupati izuzev parlamentaraca, dakle, ne može otići ni ambasador, ni član Ministarskog vijeća i da smo jednom po prvi put sinhronizovanom aktivnošću, zajedničkim naporima i ovog visokog doma, Vijeća ministara, Predsjedništva došli do značajnog rezultata. Nema razloga da zarad sitnih dnevno- političkih konotacija ili potreba danas i ovaj pomalo svečani trenutak kvarimo daljim replikama na nove različite teme. Da bih ostao sasvim jasan, dakle, s obzirom da se to po treći put pojavljuje ovdje, gospodina generala Halilovića, ja vrlo dobro znam proceduru da je gospodin se dobrovoljno predao i vrlo dobro znam i pravnički i kako 58 god hoćete da on je isporučen od vlasti BiH Međunarodnom tribunalu u Hagu i to je činjenica. I ove građane BiH biće dobro da isporučuje vlast a ne da ih hvata SFOR ili neko drugi. To je jedan civilizacijski postupak i postupak na kojim se i ova struktura Parlamenta treba da zalaže i izvršna struktura vlasti – vlast i opozicija. U tom kontekstu svako politiziranje, u vezi ove globalne informacije, mislim da dalje ne bi bilo produktivno. Hvala vam. Izvolite gospodine Genjac replika.
Vrlo je korisno da se ova pitanja preciziraju i razjasne. Ja sam odmah po povratku iz Strazbura zatražio preko naše Misije da se dostave stenogrami izlaganja sa Političkog komiteta. Naime, gospodin Tokić je rekao to što je rekao i što sam ja naveo, a članovi naše delegacije koji su govorili osim gospodina Tokića, bili su gospodin Tošić i gospodin Lozančić. Njihovo izlaganje je bilo, slažemo se sa gospodinom Tokićem. Ja razumijem zašto su se oni složili, ali to je bilo njihovo izlaganje. To je trebalo nama kao primjer trebalo da posluži da naučimo. Ja iz toga, zaista, nemam mnogo naučiti, pogotovo nemam naučiti iz predavanja gospodinu Haliloviću da je dobro da njega isporuči vlast, ako se čovjek već dobrovoljno predao što je sasvim pozitivno. Hvala.
Rekao sam isporuči vlastima a ne nasilno da ga neko hvata, u tom sam kontekstu rekao a ima učenika, naravno, koji ni iz jedne lekcije ništa ne mogu naučiti, ali ja vjerujem da će ovaj dom i sve buduće delegaicje naše biti jedinstvene i da će poput ovog da se slažemo jedni s drugim, biti afirmativno prihvaćeni, ma iz koje političke opcije dolazili. Ovdje je jedino bila dilema da li je potreban zaključak, obzirom da su obaveze dosta jasne, u tom kontekstu možda da Kolegij preuzme obavezu da u svom programu rada definiše ove obaveze u okviru poslovničke obaveze Kolegija da formuliše rad Doma naroda za narednu godinu. Bio je još jedan zaključak, koji se odnosio, koji je formulisao gospodin i tražio da se o njemu izjasni dom da se zatraži od Tokića da prestane štetno djelovati. Da li vi gospodine Genjac tražite da se o tome glasa? Dobro. Ko je zato da, ja bih istakao da se radi o zaključku, koji na određen način imputira nekorektno u jednoj poslovničkoj proceduri, da se nanijela šteta, ali sve jedno. Ko je zato da se, ko smatra da ovo treba staviti na glasanje? Dvoje. Nema većine da se uopće stavi vaš zaključak na glasanje. Ja sam ga bio spreman, ali evo Dom je ocijenio da je to neozbiljno. Je li možemo ovu tačku završiti na ovaj način? Ja se zahvaljujem uvaženim kolegama na raspravi i na upoznavanju s ovim značajnim strateškim materijalom. Prelazimo na slijedeću tačku dnevnog reda. 16. Izvještaj o rashodima institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za period januar-septembar 2001.godine Mi smo u skladu sa ustavnom obavezom pravom i poslovničkom od Predsjedništva zatražili ovaj izvještaj, u kontekstu pripreme za naredne dvije tačke 59 dnevnog reda a radi se o rebalansu budžeta i zakon o sukcesiji, koji je vezan za rebalans budžeta. Ja se zahvaljujem uvaženom članu Predsjedništva Berizu Belkiću za njegovo prisustvo. Pretpostavljam da ćete vi uzeti riječ odmah ili, izvolite. Član Predsjedništva gospodin Beriz Belkić.
Poštovani poslanici, dakle, kao što je rekao gospodin predsjedavajući, na zahtjev ovog doma Predsjedništvo je preko Ministarstva trezora obezbijedilo dokumenat koji je danas na dnevnom redu. Znači, radi se o Izvještaju o izvršenju Budžeta institucija BiH za prvih devet mjeseci i Izvještaj o servisiranju javnog duga BiH za prvih devet mjeseci. Predsjedništvo je pomenute dokumente razmatralo 7.12. i na neki način ih usvojilo, odnosno primilo k znanju, jer u Ustavu BiH praktično nema decidno naglašeno da Predsjedništvo razmatra i usvaja izvještaj o izvršenju budžeta institucija BiH, ali nekom analogijom, obzirom da je zakonski predlagač, mi smo smatrali da smo obavezni i odgovorni da to učinimo. Ja ću u najkraćem bez ambicija da budem kompetentan kao obrađivač. Dakle, ako bude još trebalo dodatnih pojašnjenja, gospoda iz Ministarstva trezora su tu, pa će biti u prilici, ako bude nekih, da tako kažem apsekata koje je Predsjedništvo zbog svoje strukture i ne odgovarajućih službi za ove stvari ne bude u stanju na način kako vas zadovoljava objasniti. Evo ja ću pokušati u najkraćem. Činjenica je i osnovna stvar je, da ovaj izvještaj govori da je za prvih devet mjeseci i da su institucije BiH imale slijedeću situaciju. Kad je riječ o planiranim prihodima, oni su za prvih devet mjeseci ostvareni za 4,219.346 KM manje nego što je planirano, a kad je riječ o rashodima, rashodi su ostvareni više nego što je planirano u iznosu 2,945.999 KM i kada se to dvoje stavi, odnosno sabere u odnosu na planirano u prvih devet mjeseci imamo probijanje, da se tako izrazim u odnosu na planirano u odnosu za nešto preko 7 miliona KM. Naravno, u analitičkoj razradi koji sadrži ovaj izvještaj jasno su naznačeni korisnici Budžeta koji su najvećim dijelom prouzrokovali ovakvu situaciju, to su Predsjedništvo BiH, naravno u različitim iznosima, to imate u izvještaju Ustavni sud, Ministarstvo za evorpske integracije i još ovih nekoliko korisnika koji su ovdje u izvještaju navedeni. Ali, zahvaljujući situaciji da je jedan broj korisnika nije povukao, da se tako izrazim, ono što je planirano, odnsono aktivirao, taj se iznos koji je inače 8,132.000 amortizira, pa se svodi na 5,186.000 i, naravno, kada se sve stavi u odnos i kod ostalih korisnika, rezultat imamo ovo što sam rekao tih 7 miliona maraka van okvira planirano. Naravno, Predsjedništvo je preporučilo Vijeću ministara, imajući na umu ovakvu činjenicu poduzme ovakve mjere, uključujući, da tako kažem, moratorijum kod onih korisnika koji dovode u problem Budžet BiH i Ministarstvo trezora nas je obavijestilo da instrumentima i principima po kojim trezor i inače posluje da se ta stvar drži pod kontrolom, odnsono ne dozvoljava se ni jednom budžetskom korisniku da pređe cifru koja je, inače, mu odobrena za ovu tekuću godinu. Dakle, da pojasnim, ako je Predsjedništvo BiH u prvih deset mjeseci potrošilo ono što mu je bilo planirano za godinu dana, praktično Ministarstvo trezora će obustaviti finansiranje te institucije u ovom slučaju, da kažem, Predsjedništva. Dakle, tu mjeru smo mi apsolutno podržali i nekoliko samo da kažem naših razmišljanja, koje su konstatirane i u zaključcima koji su išli prema Vijeću ministara. Dakle, jasno je da je i samo brađivač, vidite, naglasio 60 da Izvještaj ima preliminarni karakter, prem da je ovo devetomjesečni izvještaj, pa kakav je takav je, jer se temelji na neažurnim i ne kvalitetnim izvještajima korisnika Budžeta. Tako da sam obrađivač, na neki način izražava rezerve prema ovom izvještaju, ali on je takav kakav je. Naglašava se nedostatak jedinstvenog informaiconog sistema koji ovus tvar prouzrokuje, ali evo i naglašava se da je on u nekoj prvoj fazi realizacije. Značajno bi bilo danas napomenuti da smo mi u paketu razmatrali izvještaje državne revizije, odnosno državnih revizora o reviziji u nekoliko institucija BiH. Vi ste vjerovatno bili u prilici da te izvještaje vidite. Iz tih izvještaja proizilaze još, da tako kažem, teže konstatacije nego ovo o čemu sam ja govorio, jer se tamo govori, moglo bi se zaključiti da je to primjenjivo skoro na sve budžetske korisnike, da je opšte prisutna netransparentnost, nestručnost u vođenju i praćenju budžetskih prihoda i rashoda koji prouzrokuju jednu konfuziju, prouzrokuju jednu netransparentnost jednom riječju, da ne postoje instrumenti interne samokontrole kod korisnika Budžeta, dakle, samokontrole načina korištenja Budžeta, da ne postoje podzakonski akti, akti koji regulišu određene načine trošenja određenih sredstava, počev od putnih troškova, reprezentacije, korištenja telefona itd., do procedura koje obavezuje Zakon o nabavkama itd. Dakle, i, naravno, očigledno je, da je nužno vršiti edukaciju ljudi koji vrše ove poslove praćenja i realizacije Budžeta. Dakle, mi kad je riječ o Predsjedništvu, da tako kažem ostanem na Predsjedništvu kao jednom od ne disciplinovanih korisnika. Ja sam ranije govorio da je Predsjedništvo u startu dovedeno na neki način u ovu poziciju kroz planiranje za ovu godinu, jer je amandmanski 800.000 u odnosu na planirano skinuto i Predsjedništvo je preuzelo neizmirene obaveze iz prošle godine od 200.000, ali činjenica je da je situacija takva. Mi smo poduzeli određene mjere u smislu i kadrovskog ekipiranja. Mi nismo imali, praktično, čovjeka koji je odgovarao i vodio službu finansija u Predsjedništvu, nego smo imali ljude koji su to pratili i evidentirali. Poduzeli smo mjere na donošenju internih akata, koji regulišu odnose, objedinili troškove na jednom mjestu, evidencije itd., jer je to bilo na neki drugačiji način organizirano u Predsjedništvu po kabinetima itd., tako da mislim da ćemo imati mnogo bolju situaciju nego sada. Toliko kad je riječ o Izvještaju o izvršenju Budžeta. Pomenuo sam da smo mi i razmatrali Izvještaj o servisiranju javngo duga BiH, koji je, također, sastavni dio ovog dokumenta koji vi danas razmatrate i vidjet ćete u konstatacijama obrađivača da servisiranje javnog duga BiH ima određene probleme u ažuirnosti u obezbjeđenju sredstava itd. s tim što je Predsjedništvo u junu mjesecu, također, razmatralo ovu tematiku na zahtjev naš, jer smo osjetili da, i imali mišljenje da se, praktično, ne vlada kompletnom materijom, naročito sa stanovišta stepena zadužensoti države BiH, sa stanovišta efekata koje krediti ti proizvode, odnosno šta država dobija povlačeći te kredite i, jedna stvar koja je za nas bila značajna. Mi smo tražili od Vijeća minsitara, odnosno od Trezora da se pokuša izvršiti dalja alokacija preuzetih obaveza, ne samo do entiteta, nego i do krajnjeg korisnika, misleći da postoje korisnici kredita koji su, moguće je u stanju sami servisirati svoje dugove, a ne da sve bude, praktično iz javnih prihoda, da li entiteta da li države BiH. Dakle, evo u najkraćem onoliko koliko sam ja bio u stanju i stručan da ovo iskomentarišem, naravno, uz moju napomenu da su obrađivači materijala tu, zajedno mislim da ćemo biti u stanju odgovoriti. Hvala vam na pažnji. 61
Ja se zahvaljujem uvaženom gospodinu Berizu Belkiću, članu Predsjedništva BiH. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ povodom tačke Izvještaja o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH. Gospodin Momčilo Novaković. Izvolite.
Imajući u vidu da je sledeća, jedna od narednih tačaka i Prijedlog rebalansa budžeta, neću uzimati mnogo vremena na ovoj tački, ali moram da izrazim svoje nezadovoljstvo što su cifre u Izvještaju ovakve kakve jesu. Samo po sebi činjenica da imamo Trezor, trebala bi da onemogući ovaj izvještaj da izgleda ovako. Iz čega je očito da Trezor nije obavio svoju funkciju u dovoljnoj mjeri, naravno, pri tome ne mislim da nije radio uopšte svoj posao, ali da nije obavljena u dovoljnoj mjeri ova njegova osnvona funkcija, to je očito. U tom smislu, mislim da ne može izbjeći i određeni stepen odgovornsoti za ovakvo stanje kakvo jeste. Ovdje ima nekih konstatacija sa kojima se ja ne mogu složiti, kao što je činjenica da je ovo rezultat nametnutog Budžeta, odnosno restrikcijama nametnutog Budžeta. I ja se slažem da Budžet nije realno planiran, ali ne u onom vidu u kome je ovdje to rečeno. Naime, on je nerealno planiran, jer su planirani prihodi veći od ostvarenih. Ako se izuzme obaveza entiteta koji moraju i treba da se realizuju, onda je to 5.524.922 marke ili ako se doda i dio sredstava, odnosno donacija za Državnu graničnu službu, onda je to 3,749.220 KM. Uobičajeno bi bilo, da rashodi prate prihode, jer se prihodi ne mogu izmišljati a rashodi mogu redukovati i kontrolisati. Tako da ovakva konstatacija ne bi mogla stajati i vjerovatno ima kao što je i predlagač ovog teksta rekao i određene komocije i ne odgovornosti u korišćenju budžetskih sredstava. Naime, pod c) predlagač je rekao da obrazloženja na upućuju na ocjenu da su izvršena prekoračenja, isključivo rezultat komocija, dakle, određene komocije su postojale, prekoračenja nisu isključivo rezultat toga. Ono što, tkaođer, ne mogu prihvatiti jeste, konstatacija na kraju ovog izvještaja, gdje se kaže da je druga varijanta rebalanst, dakle imaju dvije varijante, jedna je restrikcija, druga je rebalans i da se krod restrikcija će se izvršiti restrikcije kod plata i materijalnih troškova. Draga gospodo, plate su jedina stavka ovdje koja nije prekoračena a sve ostalo je prekoračeno ili ne sve, ali zna se šta, a onda Predsjedništvo ili predlagač dođe na ideju da izvrši restrikciju na platama i dovede u poziciju delegate u ovom domu da ih nazivaju radnici i pitaju kad će biti plata, jer je njima neko rekao da, ako bude rebalans usvojen biće plata, ako nema rebalansa nema plata gospodo. Ja ne želim da budem doveden u tu poziciju i mene kao delegata niko nema pravo na takav način uslovljava, ali, naravno, o tome ću više govoriti kad bude u pitanju rebalans. Dakle, izvještaj ću prihvatiti ovakav kakav jeste, ali smatram da ove određene konstatacije ovdje ne stoje i smataram da je potrebno isticanje odgovornosti institucija Trezora. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Novakoviću. Za riječ se javio Jusufović. 62
Gospodine predsjedavajući, uvaženi članu Predsjedništva, gospodo ministri, kolege delegati, s obzirom da ova tačka i one naredne koje će doći na dnevni red predstavljaju organsku cjelinu i one su direktno povezane jedna s drugim, moguće da ću ponoviti neke stvari, jer mislim danas dosta aktivno učestvovati u svakoj od ovih navedenih tački, iz sasvim razumljivih razloga. Kolega Novaković je, pomenuo neke stvari, odnsono primjedbe na ovakav izvještaj. Međutim, čini mi se radi javnosti i ovdje prisutnih delegata, koji nisu članovi Komisije za budžet i finansije, red bio da, ipak, korektno bi bilo pomenemo neke stvari, mi koji smo, čini mi se u martu ili aprilu isti ovdje koji smo članovi te komisije sjedili u Komisiji i donosili budžet, da se, ipak, nešto o tome kaže. Ovo ne želim biti u poziciji koji će braniti ove institucije BiH, nego radi korektnosti da se saopšte neke stvari. Naime, o čemu se radi, tada smo svjesni bili mi iz Komisije da predviđeni troškovi su apsolutno nedostatni za ono sve što je predviđeno, ali kao i svugdje, oni koji dižu prste, bolje rečeno mi, bili smo u poziciji da nešto malo fleksibilnije se ponašamo prema troškovima Skupštine, ali zato Predsjedništvo i Ministarsko vijeće je, u tom dijeljenju nedostajućih ukupnih sredstava prošlo nešto lošije. Znači, svjesni smo bili činjenice da ta sredstva neće biti dostatna za zajedničke institucije i iz tih razloga smo predložili odmah i Ministarskom vijeću i Predsjedništvu da uđu u fazu rebalansa. Nažalost, to se nije desilo, to se dešava upravo sada kada u stvari treba raditi na novom budžetu, ali to jesu činjenice i jesu istine. Da li u svemu tome i sasvim je moguće kod svih ovih budžetskih korisnika, znači i kod Predsjedništva i kod Ministarskog vijeća i kod Skupštine moguće je analitički promatrati svaku poziciju i utvrditi da, vjerovatno je bilo tu, da tako kažem i neracionalnog trošenja. Međutim, to bi trebalo malo više vremena i sve ove korisnike sad prelistati, ali stoji činjenica koju treba ponoviti, da smo svjesni bili da ta sredstva nisu dovoljna za institucije BiH. Na stranu što su se pojavile neke nove institucije, koje nisu bile predviđene. Moram pomenuti još jednu stvar, koja, također je, vezana i za ove kasnije tačke. Žalosna je jedna činjenica da je BiH kao država postala taoc, ona je dugo već to jeste, ali sve više i na ovim tačkama se pokazuje jedna realnost, jedna opora realnost da je ona postala talac volje entitetskih politika, pa je pitanje koliko ko hoće, kakve je volje, kakvi se postavljaju uslovi pa često i ucjene, da na određen način hoće li namiriti onaj obavezujući dio sredstava državnih institucija. To se upravo dešava i sad. Slažem se sa kolegom Novakovićem i isto se svi susrećemo ovih dana sa pitanjem zaposlenih šta se to dešava hoće li se usvojiti rebalanst, neće li se usvojiti jer nema plata. Ako sam dobro informiran, onda sam čuo da su u Federaciji već podijelili ne samo i plate nego nekakve i zimnice itd. i neke druge, vrlo je neprincipijelno i nekorektno koristiti takvu poziciju i vršiti pritisak da ne kažem šta radi Vlada RS to ćemo vidjeti u narednim ovim tačkama. Znači, entitetske vlade vrši direktni pritisak na institucije BiH, kako bi ih doveli u zavidnu poziciju. Ne bih dalje ovu temu širio, jer ću je nastaviti u ovim drugim tačkama. Ona je vrlo interesantna, ali moram reći da je BiH kao država, evo iz izvještaja se vidi u narednim tačkama direktno ugrožena. 63 Ona je postala najugroženiji, tako da kažem, organizam u čitavoj ovoj konstituciji vlasti, ali nastavit ću dalje.
Zahvljujem se gospodinu Jusufoviću na njegovom izlaganju. Za riječ se dalje javio gospodin Nikola Špirić.
Gospodi predsjedavajući, kolege delegati, uvaženi članovi Savjeta ministara, članu Predsjedništva, ja ću, naravno, kratko govoriti o ovoj tački dnevnog reda. Prvo, mislim da je dobro u svakom slučaju da imamo Izvještaj o izvršenju Bdžeta institucija BiH za devet mjeseci. Daj bože da smo ovaj izvještaj razmatrali ranije, vjerovatno bi danas sa više komocije, barem vremenske komocije mogli govoriti o onim tačkama dnevnog reda koje dolaze iza ove tačke dnevnog reda. Mislim da ovim izvještajima jednostavno treba razgovarati trezveno u smislu iznalaženja nekih novih rješenja za bolje funkcionisanje institucija BiH, ali i skretanja pažnje na one predstavnike vlasti koji misle da ono što nije bilo primjereno onima prije njih da tu vrstu komoditeta oni mogu obezbijediti parlamentarnom većinom, pa makar kakav da izgleda ovaj izvještaj. Ja bih volio da je kojim slučajem ovaj izvještaj se odnosio na prošlu godinu pa da je sadašnja vlast opozicija, evo samo da vas vratim godinu dana pa da vidite kakva bi ovo priredba bila ovdje i kakva bi sve lavina optužbi se sručila na vlast koja je u to doba radila. No, ja neću to koristiti. Ja ću samo da skrenem vašoj pažnji tabelu na drugoj strani u kojoj se govori o izvršenju Budžeta za period januar-septembar 2000.godine,prihodi Budžeta za taj period i ono što je posebno indikativno jeste, da su vlastiti prihodi BiH ostvareni manje za 27%, što znači da BiH na toj stavci ima problema i da vrijedi razmisliti ili su oni nerealno odmjereni ili nešto ne štima sa tom stavkom, a vi znate da nije usvojen zakon o vlastitim prihodima i da oni uopšte nisu definisani na nivou BiH. Druga stvar u kojoj je podbačeno jestu kontribucije entitetske. Evo, ovdje piše da je Federacija za prvih devet mjeseci ostvarila svoje dogovorno učešće, ali RS sa 97,7%. Daj bože da kraj godine kontribucije entitetske 93,2% ovdje piše.Dobro bi bilo kada bi realizacija izvršenja obaveza entiteta na koncu godine izgledala ovako. Ja nisam ubijeđen, jer čini mi se da materijalne pozicije tih budžeta nešto lošije stoje. I, ono gdje smo prebacili plan, to jesu donacije. Dakle, i ovaj put je međunarodna zaejdnica bila spremna da pokrije jedan dio finansijskog ... u institucijama BiH, ali nažalost, na takvom nivou da se nije mogla pokriti prihodna i rashodna strana. Sada ako pogledate tabelu na 3.strani Izvještaj o izvršenju Budžeta za period januar- po institucijama, onda ćete vidjeti da je došlo do probojanja u Predsjedništvu, Ustavni sud BiH, Ministarstvo za evropske integracije BiH, Ministarstvo vanjskih poslova BiH, Ministarstvo civilnih poslova i komunikacija, Državna granična služba, Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa itd. Kad pogledate na kojim stavkama je došlo do probijanja, to su upravo one stavke, na kojima, bez obzira kakav je budžetski okvir ne bi smjelo doći do probijanja, jer nije došlo do povećanja broja 64 zaposlenih u tim službama i u tim ministarstvima. Lako je preuzeti vlast i nastaviti istim tempom trošiti a tražiti da se sredstva namire odnekuda da ona nisu proizvod realnog rasta društvenog proizvoda ni u entitetima ni u BiH. Gotovo da ne postoji mehanizam koji će utvrditi je li vlast efikasna ili nije efikasna ako postoji mogućnost da se ta sredstva na različite načine navuku u Budžetu. Dakle, ja sam zato da, kad smo prošli put, sjećate se, raspravljali o izvještaju kancelarije ili ureda za reviziju, da je dobro da dolazimo do tih izvještaja za prethodne godine za prethodne vlasti, insistirao sam na preventivnoj reviziji. Dakle, reviziji koja će ukazivati da su greške nemoguće ponoviti, da su one nedopustive u izvršenju Bdžeta. Logično je bilo kada je ova vlast došla na scenu da je rekla, gospodo, mi povlačimo jedan nepopularan potez a to je potez da trošimo onoliko koliko imamo, a to je znak da se plate moraju smanjivati, a to je znak da se mora vršiti raciofnalizacija administracije na svim nivoima, a to je znak da BiH ne može izdržati za 15 vlada i 180 ministarstvom. To bi već ličilo na reformu državne urpave i ja bih da je došlo do proboja danas podržao takve zahtjeve. A, znate šta se desilo? Nastavimo mi trošiti kao ovi prošli za koje mi tražimo godine robije, a onda ćemo tražiti ili međunarodna zajednica ili neko drugi da pokrije naše propuste. Ubijeđen sam da to ne može tako i da neće ići tako, a evo sad ću vam pokazati da nije dobro i kad se ne izvrši Budžet u skladu sa onim što je planirano. To ću pokazati samo na jednom ministarstvu za koje je, eto od prilike možda nešto više znam nego o ostalim ministarstvima a to je, Ministarstvo za ljudska prava. Dakle, deficit je ostvaren po osnovu naknada zaposlenih, putnih troškova, troškova reprezentaicje itd., ali je program za izbjeglice, dakle, za devet mjeseci, što je suština ministarstva ostvaren sa, gle čuda sa 0,41%. Postavlja se pitanje, ako je planirano 3 miliona, a realizovano 9.218 KM za program izbjeglica, šta u suštini taj organ znači na nivou države BiH? Je li on ispunio svoj cilj? Neću da kritikujem ministarstvo u kojem sam bio, znam muke sa kojima se suočavaju ljudi. Hoću da govorim da nije dobro i kad nije izvršen budžet onako kako je planirano. Ne znam iz kojih je ovo razloga? Ali, ovo je nevesela priča. Nevesela poruka za izbjeglice u BiH da resorno državno ministarstvo je uspjelo program koji se odnosi na njih da realizuje sa 0,41%, a da svugdje je probijeno. Šta to znači? Finansirali smo administraciju ministarstva. Da je administracija sama sebi cilj i sama sebi svrha. Neće gospodo moći tako. Neće građani pružiti ruku ni za ovakvo izvršenje Budžeta, jer oni nisu osjetili koristi od toga. Ja tražim i mislim ono što nije dobro i ono o čemu se nerado govori, a nije popularno, bez obzira da li mi jedni druge hvalili, pričali kako smo lijepi zgodni, kako Evropa već pati kako nismo već sa njima, da moramo realno progoroviti. Nisu uzaludne ocjene međunarodne zajednice da BiH nije kreditno sposobna. Nije uzalud Predsjedništvo i Savjet ministara potegao za odlukom da se stavi moratorijum na trošenje, ali mislim da to nije dobro. Moratorijum je trebalo staviti na one institucije koje su probile Budžet od devet mjeseci, za one koje nisu one moraju da funkcionišu i da rade. Ne možemo dijeliti sudbinu jednaku svi i svi krivi i svi nisu krivi i zato je moj zaključak da se moratorijum stavi na one koji su probili. Oni koji nisu, da jednsotavno funkcionišu na tih finansijskih sredstava i da Ured za reviziju izvrši preventivnu reviziju tamo gdje su izvršena probijanja. Na ono što nije dobro, vidjet ćete u rebalansu Budžeta je, upravo Ured za reviziju, nije čak ni ne planiranom nivou, što znači da ovim vlastodršcima ne odgovara da Ured za reviziju radi svoj posao, umjesto da omogućimo da se ta kancelarija osposobi, da primi više ljudi, koji će moći vršiti preventivne kontrole. Mi smo svugdje predvidjeli u rebalansu povećanje 200 – 65 300% samo smo toj kancelariji smanjili sredstva, da bi, izgleda mogla da nas ne kontroliše, nemam druge ocjene. Moram da vam kažem da za ovakav izvještaj ministarstava iz prošlog saziva Savjeta ministara se traži pokretanje i krivične odgovornsoti. Sve ja to podržavam, ali mora i za ove gospodo. Ne mogu sredstva informisanja u BiH vrviti od toga kako su kriminalci vladali u prošlom sazivu, a na bazi ovih istih izvještaja danas pričati kako je ovo nužda. Znate, oni su kao pre imali previše krali i trošili. Mi smo zatekli malo pa nam oprostite što smo probili Budžet. Neće to moći tako. Neće to niko pozdraviti od javnosti u BiH i, dakle, ja prihvatam ovaj izvještaj uz dva zaključka. Prvo je,da se moratorijum odnosi na one stavke koje su probijene, i Drugo, da se Ured za reviziju izvrši preventivnu kontrolu, onih institucija gdje je evidentirano probijanje Budžeta za prvih devet mjeseci.
Replika, netačan navod, gospodin Džaferović. Tri minute i onda pravimo u stvari pauzu, ako ne bude bilo još replika za džumu.
Poštovane kolege, dame i gospodo, gospodine Špiriću lijepo govorite samo su vam djela potpuno oprečna sa proklamacijama. Tužno je, dakle, zaista da je budžet kada su izbjeglice u pitanju realiziran sa svega 0,41%, ali vi ste član Kolegija Parlamentarne skupštine BiH Dima naroda, a ta Parlamentarna skupština BiH po odluci ovog kolegija Predstavničkog doma BiH, napravila je u toku ove godine putovanja po dunjaluku 56 puta, 56 delegacija svake sedmice po jedna i više u inostranstvo. 176 osoba među kojima se neke mnogo puta ponavljaju je putovala po inostranstvu, dakle dnevno jedna. Parlamentarna skupština BiH probila je u ovom izvještaju o izvršenju Budžeta putne troškove za 192,07%, izbjeglice 0,4 a Parlamentarna skupština delegacije 192,07 i potrošila 275.962,18 KM na putovanje u inostranstvo. Ostali putni troškovi su resto do 388.000, znači dvije trećine za putovanje po inostranstvu a jedna trećina za ostale trroškove komisija i onog ostalog što je potrebno ovdje u Skupštini i nemojte gospodine Špirići, ja vas zaista molim, da nisam slušao svojim ušima o onome o čemu govorite, ja bih teško mogao povjerovati da mi je to neko prepričavao.
Naravno, gospodin Špirić ima odmah repliku, ali bih vas molio da vodimo računa da u 15 do 12.
Dame i gospodo može se i očima slušati i ušima gledati sve je to dozvoljeno. Ja imam pravo, naravno, da imam svoje viđenje i nemam pravo da sporim ovo što se tiče probijanja troškova putovanja o čemu govori Džaferović a ne mislim da ih treba fakturisati Nikoli Špiriću. Ja želim da kažem gdje god je, i tako sam rekao izvršeno probijanje da treba staviti moratorijum na takvo ponašanje, ali ne mislim da ova priča 66 Džaferovićeva može pokriti ovaj get koji se odnosi na izbjeglice. Dakle, ne može se to fakturisati Nikoli Špiriću i to nije pošteno, a sve drugo ja prihvatam da ljudi pričaju. Ako je Nikola Špirić potrošio 198 hiljada na putovanja, 275 hiljada Nikola Špirić ja sam spreman da ih vratim, ako sam ja to potrošio. To je putovanje parlamentarnih delegacija za koje mislim da su bile ptorebne i nužne, a kada biste sabrali moje učešće u tome, vjeorvatno bi ono bilo među manjim ili tamo gdje je i gospodin Džaferović. Moramo imati jednak princip. Dakle, gdje god ima neracionalnih probijanja, na njih primijeniti iste aršine i predlažem Džaferoviću da uključi i uši i oči. Znate, kad su dva čula u raskoraku, onda dobijete poluinformaciju i da ostane na tome.
Kako da ne, ako ćete odložiti džumu zbog replike izvolite. Tražili ste pauzu 15 do 12 izvolite.
Nemojte se vi gospodine Tokiću sekirati za džumu nećemo mi to odložiti ima vremena još 16-17 minuta. Gospodine Špiriću, dakle, ja očima dobro vidim hvala Bogu i ušima dobro čujem i to dvoje u koordinaciji, sinhronizirano je, a vama savjetujem kada govorite o moratorijumu da onda budete korektni i stavite prvo moratorij na vaše ponašanje i ponašanje ostalih članova Kolegija i na činjenicu da ovoj državi sa ovakvim budžetom kakav jeste nije potrebno da u toku godine 56 delegacija ode u inostranstvo i 176 osoba. Podnesite javnosti izvještaj koju korist država BiH ima od 56 delegacija koje su bile vani. Ne kažem da nema neke koristi, ali nema koristi od 56 delegacija i 176 ljudi i stavite moratorij na vaše ponašanje prije svega pa onda na ponašanje svih ostalih.
Gospodin Šimić se javio za repliku. Izvolite.
Vrlo sam zadovoljan s radom i suradnjom u Kolegijumu, ali kad je riječ o pojedinačinim raspravama, da ne kažem o razračunavanjima, molim da se ne podvodi pod opću imenicu Kolegij. Vi ste sada to.
Poslovnička intervencija gospodin Genjac.
Za vrijeme ove pauze koja će uslijediti, ja bih zamolio da mi se obezbijedi odgovor. Zašto je ova sjednica zakazana tek danas? Zašto je Administrativna komisija zasjedala tek juče? Zašto je izvještaj Administrativne komisije o izvještaju o utrošnji budžetskih sredstava dostavljen tek jutros na način da smo mi dovedeni u poziciju da ne možemo ispoštovati Poslovnik. 67
Ja bih odmah odgovorio. Ova sjednica je danas odlukom Doma naroda sa prošle sjednice koji je utvrdio rokove, skraćene rokove 15 plus 7 i to je posljedica odluke Doma naroda, a ovo oko materijala, očito ne funkcioniše dobro. Ja vam moram reći da trenutno u Službi Doma naroda nije funkcionisao u ovoj sedmici ni jedan sekretar komisija, da je naš sekretar Doma imao smrtni slučaj, da smo ne popunjeni što je u stvari zahtjev da se što prije kadrovski popune. Ovo samo obrašnjenja radi, jer bih i ja kao veliki šef, da ne kažem najveći ovdje mogao udariti kritiku na Službu, ali, zaista nema dovoljno ljudi koji rade na tim poslovima, ali svakako vjerujem da će vam se ovi papiri naći. Da nije bilo zbog javnosti komentara na ova putovanja, ja mislim da je dostavljen materijal o svim putovanjima parlamentarnim i zaključno bih rekao da se radi o putovanjima o kojima su podnošeni izvještaji na komisijama za vanjske poslove i trebalo bi selektivno gledati oko putovanja da li ima nešto problematično. U medijima je puno pisalo oko putovanja na Kubu Burkina Faso. Ja bih rekao da se radi o obavezama Parlamentarne skupštine BiH. Vjerovanto će i naredno treće putovanje Interparlamentarne delegacije biti na neko medijski egzotičnom mjestu. Bosna i Hercegovina i Parlament BiH ima četiri stalne parlamentarne delegacije. To je, Centralna evorpska inicijativa, Vijeće Evrope, Interparlamentarna unija, i OSCE i na ta putovanja mora ići i treba ići. Što se tiče bilateralnih susreta mislim da je dobro da se ti bilateralni susreti odvijaju i možemo otvoriti raspravu uopšte o parlamentarnoj diplomatiji, ali to nije tačka ovog dnevnog reda. Moram nažalost prekinuti. Mala replika gospodin Turjačanin.
Ja se izvinjavam, zbog javnosti želim da kažem da parlamentarna delegacija pri Vijeću Evrope dosadašnje svoje putovanje je radila u aranžmanu i na troškove Vijeća Evrope i želim da se tu napravi jedna digresija u odnosu na onaj izvještaj koji je dao izvještaj i ostalih delegacija. Samo toliko.
Dobro. Zahvaljujem svima koji su dali vrlo konstruktivan doprinos i o temama koje nisu bile tačke dnevngo reda. Je li možemo usvjati ovaj izvještaj ili ima prijavljenih za diskusiju. Nastavljamo u 1 sat. [[PAUZA]] Kasnimo sa nastavkom sjednice. U toku je realizacija tačke dnevnog reda gospodine Iliću, tačka je dnevnog reda Izvještaj o rashodima institucija BiH i međunarodnim obavezama u prvih devet mjeseci. Stali smo u trenutku kad niko nije bio evidentiran za diskusiju izuzev da, gospodin Genjac pa gospodin Ilić.
Poštovane kolege, ja sam sasvim razložno prije ove pauze pitao zašto smo dovedeni u situaciju da o tako važnom pitanju kao što je Izvještaj o izvršenju Budžeta 68 i rebalans Budžeta dovedemo u situaciju da se krši Poslovnik razmatrajući te tačke. Dobio sam odgovor da je sekretaru umrla mati i da zbog toga nisu izvještaji dostavljeni itd. Ja mislim da je to nemoralno.
Ja bih vas molio kolega Genjac, ako imate problema za poslovničke prirode, možemo to razjašnajvati, ali vi ste se javili za diskusiju o Budžetu. Podsjetio bih, nikakvog kršenja Poslovnika nije bilo i ja bih vas molio da evidentirate tačno gdje je Poslovnik prekršen sa aspekta rasprave. Naprotiv, svi smo se držali procedura i proveli kroz dom kako je to nalagalo vama i nemojte instrumentalizirati tu vrstu izjave u dnevno političke svrhe. Ukoliko želite poslovnički reagovati možete, ukoliko želite diskutovati možete ali se morate opredijeliti. Je li diskusija ili poslovnička intervenicja.
Hvala. Ovo je diskusija, a diskusija o Izvršenju Budžeta podrazumijeva izvještaj Administrativne komisije o izvršenju Budžeta koja se po Poslovniku treba dostaviti poslanicima na vrijeme, koja nije dostavljena na vrijeme i zbog čega sam ja doveden u poziciju da diskutiram o tako važnom dokumentu, ne poznajući krupne elemente bitne za kvalitetnu diskusiju. Dakle, sve ono što su sudionici u vlasti, koji aktuelnu vlast čine rekli danas o izvršenju Budžeta, naravno, toliko je ilustrativno i toliko tačno i toliko značajno i toliko jasno rečeno da ja nemam uopće namjere to ponavljati. Međutim, amoralno je sve ono što je u Budžetu ustanovljeno u Izvršenju Budžeta ustanoviti i kazati, a onda reći da se taj izvještaj treba usvojiti, a tamo gdje je prekršeno uspostaviti moratorij. Dakle, šta je potrošeno, potrošeno da se dalje ne troši a da mi usvojimo izvještaj. Dakle, neću ponavljati o elementima izvještaja o izvršenju Budžeta ono što je već rečeno i što je, nadam se, vrlo jasno shvaćeno o čemu se radi. Ja ću se usmjeriti na Izvještaj o Parlamentarnoj skupštini, budući da smo mi ti koji razmataramo Budžet i koji treba da damo primjer i budući da smo mi ti koji smo uspostavili Trezor, koji smo tako zvučno ovdje diskutirali, pogotovu s aspekta opozicije, o kršenju Budžeta o kriminalima itd. Nešto što su neki nazivali, kad su bili opozicija kriminalom, sad se naziva rebalansom Budžeta i sad se naziva drugačijim riječnikom. Sve što je o Budžetu riječ, treba isto nazivati i kad si opozicija i kad si pozicija. Ako obratite pažnju na izvještaj o utrošku sredstava u Parlamentarnoj skupštini, možete uočiti da su putni troškovi premašeni za 192%, da su troškovi reprezentacije u obimu 115%, dakle, premašeni, da su ugovori o djelu premašeni 158%, ostale obaveze 190%. Plaće su na nivou 74% od planiranog. Dakle, ugovori o djelu su, u iznosu 158% 58% više od planiranog i minismo dobili materijal zato što je sekretaru umrla majka, kome ja izražavam saučešće i, pored silnog broja pravnika sekretara, savjetnika mi nismo dobili zbog te činjenice izvještaj. 69 Na Predstavničkom domu je, izvještaj razmatram 30.11. U Poslovniku Predstanvičkog doma postoji regulisan način kako Dom naroda nakon Predstavničkgo doma usvaja i Budžet i Izvještaj o Budžetu. To nije ispoštovano, jer se članovi Kolegija Predstanvičkog doma i Doma naroda sastaju samo na putovanjima u inostranstvu. Treba pogledati Poslovnik Predstavničkog doma pa vidjeti kako je ta odredba rebgulisana a ja ne mislim da mi nismo imali sjednicu ranije zbog toga što je to planirano i zbog toga što je bio smrtni slučaj, nego mislim da nismo imali sjednicu zato što, prema izvještaju koji smo dobili, predsjedavajući Doma naroda je od 1.12. do 7.12. bio u Parizu. Od 6.12. do 9.12. u Bukureštu i od 16.12. i 17.12. u Zagrebu. Na stranu to što se ovdje uočava da je čovjek isti dan bio na dva mjesta. Dakle, 7. je bio i u Bukureštu i u Parizu, dakle, to ne mogu razumjeti, ali tako stoji u izvještaju. Zbog toga mi nismo imali ovaj dom naroda sjednicu ranije i zbog toga smo dovedeni u poziciju da se radnicima Parlamentarne skupštine govori da ne mogu dobiti plaću jer nije usvojen Budžet, bez obzira što stavka plaća nije probijena, zbog toga smo dovedeni u situaicju da se govori da su i penzije u pitanju zbog toga i zbog toga smod ovedeni u poziciju da se tako brzo pokušava razgovarati o nečemu što je tako važno. Druga stvar koju uočavate u Izvještaju o Budžetu je, stavka putnih troškova koja je za 92% probijena i realizovana u obimu 192%. Ja vas podsjećam da smo nekoliko puta, tokom cijele godine, postavljali poslaničko pitanje ko je gdje putovao, koliko je to koštalo i ko je odlučio da se putuje. Prije dva dana sačinjena je tabela ko je gdje putovao i koliko je to koštalo. Još nismo nakon četiri mjeseca dogovorili ko je odlučio da se putuje. A vrlo važno je da se zna ko je odlučio da se putuje, jer se radi o zloupotrebi položaja gospodo, jer je stavka predviđena za putne troškove probijena, jer je bilo predviđeno 270.000 ukupno za putne troškove a potrošeno je samo do početka 12. mjeseca za putovanje u inostranstvo potrošeno je 276.000 maraka jer je ukupna stavka za putne troškove probijena duplo. Zato je važno da se ustanovi ko je odlučio, ko je odlučivao da se putuje. Zato je važno da mi razgovaramo u Domu naroda o svom poštivanju Budžeta pa da bi onda mogli govoriti. Po svoj prilici, oni koji su putovali, sami su odlučivali da putuju. Ja sam zaista pokušavao saznati ko je odlučivao. Na Komisiji za vanjske poslove odlučeno je o jednom ili dva puta. Članove Kolegija pitao sam ko je odlučivao i oni su se ograđivali od toga. Po svoj prilici odlučivao je onaj ko je putovao a ko je putovao, ja ću vas samo malo podsjetiti iz ove tabele, da vidite bogatstvo tog živopisnog ugođaja u parlamentarnim delegacijama, recimo predsjedavajući našeg doma, iz izvještaja koji smo dobili, koji,naravno je, i te kako vezan sa poštivanjem Budžeta i sa izvještajem o izvršenju Budžeta je putovao: u Havanu, u Dubrovnik, u Francusku u Strazburg u delegaciji pa u Kuvajt pa u Beograd, pa u Gruziju Bilsi, pa u Francusku Strazburg delegacija, pa nakon toga u Francusku Pariz, pa nakon toga u Norvešku Oslo, pa nakon toga ponovo u Pariz pa nakon toga u Bukurešt pa nakon toga u Zagreb pa nakon toga itd. Dakle, molim vas, nakon puta u Havanu, gospodin Tokić je, kao član delegacije dao izjavu u javnosti da je put naše delegacije u Havanu bio vrlo neorganiziran, da je nastup bio vrlo neorganiziran i da nikakva korist od tog puta nije 70 postignuta. Taj put je koštao je 32.000 maraka. To što nije ništa postignuto, što je bilo se vrlo neorganizirano i što ništa nije urađeno, koštalo je budžetske obveznike 32.000 maraka. E sad se od nas traži gospodo, da rebalansom Budžeta i izvještajem ovog Budžeta prihvatimo kršenje tih stavki i ova putovanja i prekršaje tih stavki da prihvatimo. Gospodo, u situaicji kad smo vidjeli koliko je za program izbjeglica ostvareno, ja mislim da bi to bilo nemorlano. Prema tome, ja ću glasati protiv ovog izvještaja o izvršenju Budžeta i predlažem da se ustavnovi anketna komisija Doma naroda, koja će ustanoviti ko je odlučivao da se putuje na ovolika putovanja i vršenja zloupotrebe položaja prekrši budžetska stavka namijenje službenim putovanjima. Hvala.
Zahvaljujem se na vrlo decidnom profesionalnom, korektnoj raspravi, vezano za temu koja se zove Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza, samo nekoliko odgovora vezanih za poslovničku proceduru. Tu je predsjednik administrativno-finansijske komisije. Svi ste dobili na sto, jedino ako se nije desilo, eventualno da vi niste dobili izvještaj te komisije, vezano za izvršenje Budžeta, ali ja pretpostavljam da je predsjednik spreman odgovarati na pitanja, vezano za ovaj izvještaj i stajališta Komisije u vezi ovog izvještaja. Što se tiče termina sjednica, za razliku od svih ranijih prethodnih perioda, sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine se planiraju po nekoliko mjeseci ranije i moramo vas podsjetiti da je ova sjednica planirana još, početkom oktobra mjeseca kad su svi izaslanici dobili sve termine sjendica do kraja godine. Tako da bilo kakva malicioznost, vezana za termin sjednice nije tačna. Mi se pridržavamo termina redovnih sjednica, kako smo na Kolegiju dogovorili i planirali još prije 3-4 mjeseca. Naravno, što se tiče ovih putovanja ne bih želio više govoriti, ja bih istakao samo i zbog javnosti i zbog svih, obaveze koje ima predsjedavajući delegacije u Vijeću Evrope, kao i članovi delegacije, podrazumijevaju 40 najmanje dana boravka u inostranstvu da budemo sasvim jasni a predsjedavajući i članovi Komiteta još najmanje po 15 ili 20 dana. To je nešto što je obaveza BiH iz aspekta djelovanja u Vijeću Evrope. Ali, omiljena tema gospodina Genjca će, vjerovatno biti nastavljena i dalje. Ja bih da se vratimo tački dnevnog reda i da samo govorimo o tome da Parlamentarna skupština, mada ja nemam nikakve odgovornosti s aspekta finansija u Parlamentarnoj skupštini, da budemo sasvim jasni, ni zakonski ni poslovnički, Parlamentarna skupština nije probila troškove svoje i to je jedna od rijetkih institucija koja nije probila. Postoje razmjere u određenim stavkama. Jučerašnjim zaključkom Komisije, Administrativno finansijske komisije je postignut dogovor oko razrješenja te situacije s aspekta stavke. Slijedeći za riječ se javio gospodin Spahić ili Ilić. Ilić pa Spahić.
Gospodine rpedsjedavajući, kolege delegati, uvaženi gosti, teško je danas odlučivati o jednoj važnoj temi kao što je Izvještaj o realizaciji Budžeta institucija BiH, neposredno pred završetak budžetske godine. Zna se i kako smo usvajali Budžet za ovu godinu i bojim se da, evo još nemamo ni naznaku plana Budžeta za iduću 71 godinu da ćemo biti u istim problemima i na kraju slijedeće budžetske godine. No, možda, ove cifre koje su danas ovdje iznesene i ovi podaci bi trebali biti alarm da se slične stvari ne ponove za sljedeću budžetsku godinu. Tim prije što neke stavke, koje smo imali do sada neće biti, nažalost, moguće u prihodnoj strani za slijedeću godinu, kao što su donacije ili sredstva sukcesije. Vidimo da je ovdje deficit prihoda 4,259.000 a da je porast rashoda u odnosu na planirani bio skoro 2,945.999 maraka. Dakle, iz ovoga bi svi mi trebali da izvučemo pouku i da pri procjeni prvo kako namiriti ove razlike, a pogotovo u planiranju za slijedeću godinu, razmislimo je li moguće da građani BiH poreski obveznici mogu izdržavati ovako razuđenu vlast kakva je sada u BiH. Mislim da će to biti zadatak svih stranaka parlamentarnih i nas delegata i poslanika i u kantonalnim skupštinama i u entitetskim skupštinama i u Državnom parlamentu. Ovdje je, od predlagača rečeno da imaju dva samo načina da se ovaj problem prevaziđe a to je da se rashodi po budžetskim korisnicima usklade sa prihodima ili da se odnekuda namaknu sredstva. Ima ovdje i prijedlog kako jedan dio sredstava da se poveća. Nisam siguran da bih mogao da stanem iza ovako predloženog načina namirivanja tih sredstava. Međutim, kad su ovdje iznošeni neki podaci o tome koliko je prekoračeno na kojoj stavci pa evo, kada je u pitanju Parlamentarna skupština, spominju se podaci da je rpekoračenje bilo veliko na putnim troškovima. Obzirom da sam predsjednik spoljno-političkog odbora, odnosno Komisije za spoljnju i trgovinsku politiku ovog doma pa evo neki od delegata postavljaju pitanje ko je odlučivao o tim putovanjima. Ja moram kazati da je najmanje konsultovan taj spoljno-politički odbor, koji bi, čini mi se trebao da ima neko važno mjesto u tom poslu. Ja sam napravio jednu kratku statistiku izovog izvještaja koji smo dobili, pa interesantno je to da to iznesem. Od 178 lica koji su putovali u ime Parlamentarne skupštine, samo je 45 plus 2 za sekretara doma bilo iz ovog doma. Od toga Kolegijum je putovao 25 puta. Tokić 12 – Šimić 7 i Špirić 6. Po klubovima 13 srpski delegati i po 16 delegati druga dva naroda, druga dva kluba, jedino Džaferović, izvinjavam se i gospodin Novaković i Rodić nisu putovali od delegata Ilić i Ivanković po jednom, Spahić jednom i Genjac jednom. Ostali su dva ili tri puta. Dakle, evo da ne bi bilo nagađanja, tkao izgleda statistika.
Ja bih zamolio, ne želeći remetiti taj papir je dostavljen svim novinarima i svima da se vratimo tački dnevnog reda. Samo da se vratimo tački dnevnog reda.
Ja sam završio. Htio sam samo da prekinemo ovu polemiku između je li trebalo ili nije trebalo ko je i koliko, znači statistika tako kaže.
Gospodin Spahić, izvolite. 72
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo i ostali nazočni na ovoj vrlo zanimljivoj tački dnevnog reda. Radi se o tome da u politici kada ste opozicija imate pravo tražiti, naravno, upravo u reviziji Budžeta, odnosno rebalansima prostor da bi mogli atakovati na poziciju. To se događalo u ovom parlamentu proteklih godina i najglasija je, naravno, bila opozicija i ona traži, bez obzira ko se kad gdje nalazio u opoziciji u vlasti, uvijek je tražila motiv da bi stvarno razjasnila na najbolji mogući način o karakteru vlasti koje ima jedna država, u ovom slučaju BiH. Ovaj karakter vlasti od prilike bi se mogao svesti na slijedeće. Ako uporedite sve institucije i ono što su deklarativne pozicije čelnih ljudi tih institucija, bilo da je riječ o predsjedavajućim kod nas, dopredsjedavajućim, koopredsjedavajućim, potpredsjednicima, ministrima, direktorima i njihovim zamjenicima, vidjet ćete da se u nesrazmjeru nalaze njihove faktičke pozicije političke i izjave koje su davali sa onim što oni rade. Vrlo precizno rade i vrlo dobro rade ovaj posao. Ovo je samo vrh sante leda u BiH. Sinoć sam slušao izvještaje preko televizije, Radio-televizija srpske u kojoj nas premijer Vlade RS uvjerava da je sve gotovo da računaju penzioneri u ponedjeljak da kreće isplata penzija samo da eto ovaj dom naroda završi danas posao, pretpostavljam da misli na Dom naroda BiH, nije rekao BiH rekao je Dom naroda. Ja sam mislio da je uveden u međuvremenu dom naroda u RS pa sam tražio kad se to dogodilo, jer sam ja bio na nekom putovanju u međuvremenu pa nisam to upratio. Međutim, nije, očito je Dom naroda BiH, tako da pretpostavljam da on podrazumijeva to, evo njegove kolege i prijatelji predratni znaju da on umije lijepo izraziti interese građana kao ekonomista on vrlo precizno daje tumačenje kojom će to dinamikom ići. Kada analizirate izjavu premijera Mladena Ivanića i naknadne izjave drugih funkcionera, kao što su penzioni razni fondovi i drugi, vidite da u stvari svi očekuju od Doma naroda BiH razrješenje penzionerskog problema u RS i drugi korisnici u Federaciji koji računaju da će se taj posao razriješiti. Međutim, ne morate daleko ići. Uđete u ovu zgradu, to očekuju i ljudi koji rade u ovoj zgradi. Ljudi koji imaju plate 400 – 500 maraka, možda i manje ili oko tih sredstava i koji čekaju, također, mjesec dana, evo danas je 21.oni apsolutno pitaju delegata, vuku za rukav lagano i kažu, znate, možemo li mi onih 400 – 500 maraka naplatiti, jer mi čekamo Dom naroda BiH. Tako vidite da Dom naroda BiH ima jedan vitalni nacionalni interes,zaista da postoji i kad je riječ o građanima RS i Federacije i penzionerima i zaposlenim u administraciji ovog parlamenta, među 95 ljudi koji ovdje stoji od portira, kad je riječ o Domu naroda pa do nekih drugih službi do ministra Trezora, koji je naš najzabrinutiji čovjek danas, vjerovatno jer mora potpisati te odluke o rebalansu i stvoriti prostore da se to sve, država fino funkcioniše po jednom klasičnom principu, po kojem kad sam postavio pitanje kako i koji kriteriji su uvaženi, na određeno pitanje, rečno mi je da je to urađeno na klasičan način, dogovoreno, kako se inače radi. Mi smo to dogovorili i to su kriteriji dogovora pa smo onda to pretvorili u cifre. Pa kako je to dogovoreno, onda smo rekli kako će to biti sve riješeno kad Dom naroda riješi nacionalni interes BiH, da se podmire sve budežtske potrošnje različitih razina. 73 Dakle, to je suština politike u BiH. Nije to sad više pitanje da li je neko dobio 102 ili 165 to je razmjer između Parlamenta i ne znam i neke od ovih institucija, ne mogu sada da registrujem, ne želim nikoga ovdje da posebno nominiram, nego u prosjeku je 155% koliko sam vidio i nešto. Znate, zašto sam se javio za riječ? Ja se nisam javio zbog putovanja, jer onda bih ja morao objasniti zašto sam ja bio i šef delegaicje i prevodilac, sekretar te delegacije, a zašto npr. ima recimo u redu tih veličina kod nas običaj da nam šest – sedam ljudi ide iz oba kolegijuma, da budem i ja samokritičan u posjetu jednom predsjedniku jednog parlamenta, koji ima jedno lice, jedno ime i prezime, pa bih radi racionalizacije radi rekao slijedeće. Ubuduće bi bilo dobro da s punim nacionalnim povjerenjem i konsenzusom Srba, Hrvata, i Bošnjaka i ostalih svih nacionalnih manjina i građana, putuje jedan brate predsjedavajući iz oba kolegijuma a da mu svi vjerujemo da podnese izvještaj da kaže šta je uradio, neka povede prevodioca i tjelohranitelja kako i treba i da kaže koji je posao napravio.
Uvaženi izaslaniče, ne želim ...
Samo da pređem na problem papira. Znači, što se tiče.
Intervencija predsjedavajućeg. Nisam htio prekidati, ali vas upozoravam da ću u skladu sa Poslovnikom svakog onog koji koristi ovu tačku dnevnog reda da priča o temama koje nemaju veze sa ovom tačkom dnevnog reda upozoravati i oduzimati riječ. Jednsotavno zato zbog efikasnosti rada. Ukoliko treba, možemo otvoriti tačku dnevnog reda putovanja, poslovnik i ne znam ni ja šta, ali na ovoj tački dnevnog reda ćemo poštovati. Vraćam se i upozoravam vas na vrijeme koje imate predviđeno.
Vraćamo se na predmet našeg rada. Predmet našeg rada je, kao što je dobro poznato potrošnja budžetska i pokušaj da pokrijemo tu potrošnju na najelegantniji način kako se to podrazumijeva u modernim i svakim drugim demokracijama rebalansom. Taj predmet rada podrazumijeva svaku vrstu potrošnje i imeđu ostalog i ovo o kojem je ponajviše riječ. Međutim, nije predmet rada naše putovanje vanjsko nego predmet mog interesovanja zašto mi objektivno nemamo kao Dom naroda danas prekoračenje niti za jedan milimetar ni jednu marku putovanja delegata Parlamenta BiH po BiH. To je mene najviše zabrinulo i zato sam se ja javio. To je ono što meni smeta predstavnici naroda nemaju faktički ozbiljan tretman i program, rekao bih vlastiti, to mi svi zajedno, ni na kog se odnosi posebno nismo napravili program po kojem bi mi u istinu kontaktirali sa glasačima sa narodom sa građanima i stvorili neke uvide, kako bi jednostavno, možda ja ne bih preko televizije imao ovaj doživljaj našeg budžeta i naše debate, nego bi to imao izvorno kao što imamo u Parlamentu. Ja, inače, često putujem po ovoj zemlji i nemam tih problema, ali žao mi je što nemamo programa rada obilazaka BiH uzduž i poprijeko, jer predstavljamo Srbe, Hrvate, Bošnjake i sve građane u tom kontekstu na razini zemlje. Pa predlažem da u tom pogledu izvučemo jednu pouku i da ne pravimo od toga veliku dramu. 74 Što se tiče obaveznih putovanja, smatram da su ona obavezna i da ljudi trebaju da putuju i sva sreća da postoji parlamentarna diplomacija, inače bi mi bili osuđeni nato da dobijamo odgovore da ne znamo zašto je kad i kako neko putovao i da nismo informisani o čemu dobijamo svakodnevno odgovore kad je riječ o izvršnoj vlasti.
Upozorenje. Nije riječ o putovanjima.
Jeste, a ja stalno hoću predmet stvari. U stvari, predmet stvari je, da je kod nas u pitanju dogovorna ekonomija, da kod nas nije bilo dobro planiranje zato imamo probijanje budžeta i zato predlažem zaključak. Da gospodin ministar Trezora, koji je najodgovornija ličnost u BiH za ovu oblast i zato smo ga i postavili osigura da, u narednoj godini planiranje budžeta bude ralistično koliko je god to moguće više, da ne dođemo u ovakvu situaciju, i Drugo, također, potpuno razložno hoću reći da mislim da je dobro da se, takođe usvoji procedura o tome sam govorio po prvoj tački dnevnog reda procedura među institucijama u BiH. Ne možem,o sve ovako na kamaru razmatrati stvari. Normalno da cijeli Budžet podrazumijeva sve institucije BiH. Podvlačim, mi bi trebali imati mnogo više državnih institucija kao zemlja, trebala je biti mnogo organizovanija ta struktura u tom smislu i zato bih predložio da se prihvati ovaj izvještaj sa velikim entuzijazmom da će ministar Trezora koji je kratko vremena na tom poslu, uspjeti nas uvjeriti da će 2002.godina biti racionalnija, odgovornija, da će sada pratiti realne troškove potrošnje i da ne moraju penzioneri s nestrpljenjem čekati njegovu ...
Zahvaljujem. Zaista, molim za bar onaj nivo ozbiljnosti prema temi i prema domu u kome djelujete. Da li se još neko javlja za riječ? Ja bih zamolio gospodine ministre Džaferović se još jvio za diskusiju pa onda ćemo. Izvolite gospodine Džaferoviću.
Cijenjene kolege, dame i gospodo u dosadašnjem dijelu rasprave o Izvještaju o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza BiH,uglavnom se raspravljalo o tome kako su trošena sredstva. Dosta je kazano što se toga tiče. Vjerovatno će se nadležni organi baviti tim pitanjem.Vjerovatno će oni koji su trošili sredstva, na način koji je suprotan Budžetu, izvući pouku iz svega ovoga. Ja ovom prilikom u svojoj diskusiji neću govoriti više o tome. Ja želim da ukažem na jednu stvar, koja je, po mom sudu, u ovom trenutku vrlo ozbiljna ako ne najozbiljnija ako je BiH u pitanju i kada je ovaj izvještaj kojeg mi imamo pred sobom u pitanju. Na 3.strani ovog izvještaja, u rubrici 1. tačka 1. Analiza ostvarenja prihoda stoji da se jasno ukazuje da se u posmatranom periodu nisu ostvarili planirani prihodi, kako po obimu, tako i po strukturi. Tačno stoji da je najveći podbačaj evidentiran u 75 grupi vlastitih prihoda, zatim, da smo u ovoj godini suočeni sa neblagovremenim i nedovoljnim prihodima sredstava od entiteta, da su donacije i ostali prihodi umanjeni. Dakle, za mene je ključni problem pitanje izvornih prihoda države BiH. Jedino, ukoliko, državi BiH obezbijedimo izvorne prihode, mislim da u narednom periodu, kada je finansiranje institucija BiH, neće biti problema ili će ih biti mnogo manje nego što ih ima sada. Zbog toga, ja predlažem, ja sam jučer postavio delegatsko pitanje Vijeću ministara, Predsjedništvo BiH je u nekoliko navrata pokretalo inicijative da se u parlamentarnu proceduru dostavi zakon koji će urediti pitanje izvornih prihoda BiH. Do sada tog zakona nema. Ja predlažem da na ovom pitanju mi kao dom iskažemo tako potrebno jedinstvo i da jednim zaključkom, jedinstvenim, dakle, ovdje u Domu obavežemo Vijeće ministara a na taj način, ja sam siguran i pomognemo Vijeću ministara da nam se u parlamentarnu proceduru dostavi zakon koji će urediti pitanje izvornih prihoda države BiH. Na taj način bismo razriješili mnoge dileme i na pravom pitanju, kada je država BiH u pitanju ili po srijedi pokazali bi jedinstvo baš onako kako gospodin Tokić kaže kada je delegacija bila u Strazburu gdje je na sjednici pokazala jedinstvo. Ovo je pitanje na kojem treba da iskažemo tako potrebno jedinstvo i predlažem da danas Dom glasa o ovom mom zaključku. Hvala vam.
Ja se zahvaljujem. Da li se još neko javlja za riječ? Zaključujem raspravu o Izvještaju. Molim izaslanike – delegate da pristupe izjašnjavanju, vezano za Izvještaj o izvršenju Budžeta BiH i međunarodnih obaveza BiH. Ko je za usvajanje ovog izvještaja? – 6 Ko je protiv? – 2 Ko je uzdržan? – Konstatujem da je izvještaj dobio potrebnu većinu. Molim da glasamo po entitetima. Sekretar je izvijestio da nema potrebe po entitetima. Konstatujem da je prostom većinom
Ima li ili nema? Koliko je bilo za a koliko protiv?
6 – za a 2 protiv. Iz entiteta RS nije niko pritiv. Prema tome.
Tražim da se glasanje ponovi. U ostalom imam pravo tražiti.
Prvi zamjenik predsjedavajućeg traži da se ponovi glasanje. Dakle, glasamo o Izvještaju o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza. Evo konsultacije su obavljene između naših cijenjenih pravnika i to jeste zaista tako. Sve odluke Dom donosi na način da se provjerava i entitetska većina. 76 Ja bih vas zamolio iz Federacije, ko je za usvajanje Izvještaja o izvršenju Budžeta? – Konstatujem da ima potrebna entitetska većina iz Federacije za usvajanje Izvještaja o izvršenju Budžeta. Iz RS ko je za? – Usaglašavanje. Bukvalno bih vas zamolio da ostanete na svojim mjestima samo dva minuta. Nije postignuta suglasnost u Kolegiju, mada se puno nastojalo na toj saglasnosti. Molim iz RS ko je protiv? Izvještaj nije prošao.
Trebaju dvije trećine biti protiv.
Da ponovimo. Iz RS ko je protiv? – 3 Znači Izvještaj je prošao, jer treba dvije trećine da bude protiv u drugom krugu nakon izjašnjavanja. Idemo na sledeću tačku dnevnog reda. Ja bih molio da se po ovoj tački dnevnog reda, nakon zaključenja ne izjašnjavamo o zaključcima. Vaš zaključak kolega Džaferoviću, koji, zloupotrijebit ću ovu govornicu, ja podržavam. Po meni je logičnije kad razgovaramo o rebalansu Budžeta, obzirom da je ovo Izvještaj o izvršenju Budžeta. Dobro. Ja bih molio da se Dom izjasni, da li je Dom spreman u okviru ove tačke dnevnog reda da se pored usvojenog izvještaja izjašnjavamo pojedinačno o zaključcima. Ima li još zaključaka? Dozvolite da ja vodim sjednicu. Da li Dom želi da se izjašnjavamo pojedinačno o svim zaključcima koji su izrečeni u ovoj raspravi. Ko je za? Ko je protiv? Konstatujem da je većinom glasova zaključkom o svom radu Dom definisao da se neće izjašnjavati o predloženim zaključcima po ovoj tački dnevnog reda. Prelazimo na narednu tačku dnevnog reda. Izvolite.
Poštovane kolege, iz kolegijalnih razloga pozivam kolege delegate da ne posmatraju hladnokrvno ovo nasilje nad Poslovnikom. Svaki prijedlog delegata je ravnopravan i on se mora staviti na glasanje. Nema izjašnjavanja o tome hoće li se nešto staviti na glasanje ili neće. Molim vas, ja vas to upozoravam. Naravno, tako je kako je, ja sam ovdje u manjini, ima adresa na kojoj će se dobiti pojašnjenje. To je poslovnička intervencija. 77 Druga poslovnička intervencija, na isti način kao što se to sad radi, jučer je naprvljena karikatura od Poslovnfika na način da je protumačeno pogrešno način glasanja. Ja sam upozorio dva puta nemojte to raditi, jer u drugom krugu glasanja gleda se broj delegata izabran sa teritorija i trećina od toga. Sekretar je i, pored mog upozorenja protumačio da se gleda većina prisutnih. Ja sam dobio pravno tumačenje OHR-a u kome decidno stoji. Pravno tumačenje OHR-a dostavljeno rukovodstvu Kolegija i svim članovima Kolegija ranije i na upit da decidno način glasanja i u tumačenju OHR-a je navedeno, da se tumačenjem odnsoi na glasovanje u Parlamentarnoj skupštini. Budući da se ova ustavna odredba podjednako odnosi na oba doma Parlamentarne skupštine, ovo mišljenje se šalje rukovodiocima Doma naroda. Dakle, piše sljedeće. Analiza člana 4. Ustava počinje kad počinje kvorum. Dakle, da se ustanovi kvorum.
Ja bih vas molio, zaista, poslovnička intervencija traje tri minuta. Već je prošlo tri minuta. Da nebi upali, možemo podijeliti taj materijal. Jučerašnja rasprava je završena. Vi imate instrumente bilo čega, eto spominjete taj OHR i ne znam ni ja koga sve spominjete. Puno smo juče razgovarali o tome i ja bih vas molio da se vratite na mjesto jer je prošao rok za poslovničku intervenciju.
Dakle, dvije poslovničke intervencije sam imao, jedna oko ovoga i ovo je druga.
Ne postoje dvije poslovničke intervencije. Izvolite se vratiti na mjesto.
Ukoliko sekretar ne da tumačenje isprvno, ja ću tražiti smjenu sekretara.
Dobro. Izvolite se vratiti na mjesto. Ovim zaključujem raspravu, samo kao odgovor na poslovničku intervenciju bih vam istakao, dakle, zaključujem tačku dnevnog reda, samo kao odgovor bi rekao da u Poslovniku jasno stoji da sve, sva pitanja iz rada Doma, Dom može svojim zaključkom definisati. Ako je moguće da svojim zaključkom definiše da se i određeni prijedlozi koji su dati od strane poslanika, ovdje odnosno delegata izjašnjava na drugim tačkama dnevnog reda, što vrlo jasno piše u Poslovniku. Zahvaljujem svim onima koji su u dobroj namjeri da se poštuje Poslovnik istupali ovdje. 78 Prelazimo na slijedeću tačku dnevnog reda. 17. Zakon o namjeni i korištenju imovine koju BiH dobija po Sporazumu o pitanjima sukcesije u Banci za međunarodna poravnavanja u Bazelu – prvo čitanje – predlagač Vijeće ministara Prvo vodimo raspravu o neophodnosti i načelima na kojima je zakon utemeljen, shodno članu 90. Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Ja bih vas samo podsjetio da ima greška u nazivu teksta zakona, zvaničan naziv zakona je ovakav kako sam pročitao. Ko se javlja za riječ, vezano za prvo čitanje o raspravu i načelima. Da li predlagač Vijeće ministara želi obrzaložiti zakon, govoriti o zakonu? Uvaženi ministar gospodin Ante Domazet.
Gospodine predsjedavajući, gospodine članu Predsjedništva, cijenjeno Predsjedništvo, dame i gospodo zastupnici ovog visokog doma, Ministarsko vijeće je, u okviru Programa realizacije Sporazuma o pitanjima sukcesije bivše SFRJ, koji je zaključen u junu mjesecu u Beču posvetilo značajnu poažnju problemu namjene i korištenja imovine, koja je dobivena po tom sporazumu. U prvoj varijanti, ideja je bila da se, kroz zakonski projekat uključi samo imovina koja je na raspolaganju u Banci za međunarodna poravnanja i koja je, dakle, raspoloživa za BiH a u naknadnim raspravima je odlučeno da se u projekat zakona uključi ukupna imovina. Dakle, da se doda imovina koju će BiH dobiti sa računa Narodne banke Jugoslavije o čemu se vodi proces pregovaranja, dogovaranja i koja se procjenjuje na oko 130 miliona. Dakle, ukupno projektom zakona je obuhvaćeno 281 milion maraka. U samoj namjeni, odnosno u samoj prirodi ove imovine,ona se tretira kao imovina koju je BiH dobila sukcesijom, kao jedna od zemalja nasljednica, sljednica bivše SFRJ. Međutim, u samom prijedlogu namjene i korištenja ove imovine, mi smo pošli od nekoliko kriterijuma, koji su ovdje eksplicitno izneseni u odgovoru na poslaničko pitanje, koje je postavio zastupnik gospodin Spahić, pa ja ne bih želio da se upuštam u njehovo šire obrazloženje. Jednsotavno bih rekao da smo imali prvi kriterijum da smo tretirali sredstva sukcesije kao jedan integralni dio paketa zaostavštine bivše Jugoslavije, u kome dominiraju obaveze. Dakle, pasiva koje je BiH preuzela kroz vanjski dug, koji prelazi iznos od 1,9 milijardi u vrijeme kada je on bio predmet pregovora o Pariškom i Londonskom klubu i koji je, znači, jedna teška obaveza i breme koje BiH treba da nosi u narednih nekoliko decenija. Dakle, ova imovina je svega 7% od tog duga i ne treba biti ni politički ni ekonomski bolećiv da je to naslijeđe koje su nam neki ostavili iz prošlosti i da je to čista aktiva,nego je to samo jedan mali dio imovine nasprem ogromnog iznosa obaveza koje smo naslijedili od bivše Jugoslavije. Drugi kriterijum je bio da, iz ovih sredstava treba očistiti obaveze koje BiH, bilo na entitetskom ili na državnom nivou imala i treći kriterijum je bio, ali ne zadnji razvojni kriterijum da se iz ovih sredstava pokuša ostvariti što povoljniji razvojni efekti. 79 Moram reći da smo u pripremama ovog zakona imali široku diskusiju. To je bila javna diskusija i diskusija u okviru međunarodnih institucija. Najintenzivniju diskusiju smo imali sa MMF-om koji je imao svoj klasični monetaristički pristup i predlagao da, praktično, sva ova sredstva budu usmjerenja za izmirenje starih obaveza BiH, primarno naglašavajući oboaveze po osnovu stare devizne štednje. Naravno, podržavajući ovaj drugi kriterijum da izmirimo obaveze koje postoje u Budžetima i entiteta i države BiH. Imali smo i, naravno, posebno intenzivno usaglašavanje u okviru entiteta i finale smo postigli na koordinacionom tijelu za ekonomski razvoj i evropske integracije, koje je, praktično osiguralo da na tom međuentitetskom i međudrđžavnom nivou imamo jedan visok stupanj usaglašenosti ovog projekta. Ja mislim da je, i htio bih istaći stav i Ministarskog vijeća da je ovaj prijedlog koji je pred vama jedan optimum. To je optimum između vrlo različitih, pokatkada, krajnje suprotstalvjenih zahtjeva, optimum u ekonomskom smislu, dakle koji osigurava da praktično sva tri naša kriterijuma budu integralno sprovedena. Međutim, moram reći sa zadovoljstvom, da ipak 74% ovih sredstava usmjeravamo u razvoj i da je to, možda najvrijednija stvar iz ovog prijedloga. 26% sredstava ide za izmirenje starih obaveza, ali moram reći da se nalazimo kao u običnom životu u situaciji, kada iza nekoga ostane neka kuća, ali sa hipotekom, koja daleko prevazilazi njenu vrijednsot, tako je i u ovom slučaju i mislim da u tom smislu i obaveze koje smo preldožili da se izmire, treba posmatrati kao jedan radionalan i održiv prijedlog. Moram reći da će ovi prijedlozi za izmirenje starih obaveza stvoriti mnogo povoljniju situaciju i u Budžetu institucija BiH i u budžetima entiteta. Dakle, praktično omogućiti da javne finansije u mnogo čemu budu mnogo urednije, razgleda se jedan dio tih obaveza da se izmiri, a što se tiče stare devizne štednje ostaje krajnje rješenje javni dug i mislim da je racionalan prijedlog da prvo idemo pokušati da ova sredstva daju u razvojnom smislu neki dohodak, a onda će se stvoriti mogućnosti da, povećane mogućnosti i da javni dug doprinosi, da se kroz javni dug doprinosi izmirenju ove obaveze prema građanima starim deviznim štedišama koje BiH u svakom smislu mora osigurati. To je, da kažem, esenca ovog prijedloga i u formi kakav vam je dostavljen u prečišćenom tekstu, on je usvojen i u Zastupničkom domu i mi podržavamo taj prijedlog. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se ministru Domazetu. Ima li pitanja za gospodina Domaheta? Nema. Otvaram raspravu. Za riječ se javio uvaženi izaslanik Munib Jusufović. Izvolite. Dakle, vodimo raspravu o opštim, o načelu.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ovo pitanje svakako zaslužuje posebnu pažnju, jer ono na određen način oslikava jednu ukupnu političku zbilju na teritoriji BiH. Upravo, na ovom pitanju i vidjet ćemo sve one realnosti i političke 80 razlike koje postoje u određenim političkim krugovima BiH ili bolje rečeno, ovo pitanje oslikava istinski odnos prema BiH kao državi. Kada je u pitanju ovaj zakon o sukcesiji, skraćenom da tako kažem, ili o kriterijima o načinu raspodjele sredstava po ovom zakonu, onda sam primijetio da postoje, od prilike, tri tendencije u smislu raspodjele sredstava ili tri grupe. Tako da kažem prilaza, kako trošiti ova sredstva, ovu zaostavštinu. Jedna tendencija ide u tom pravcu, koja bi svu ovu zaostavštinu svo ovo naslijeđe podijelili entitetima. Svakako iz toga se može izvesti logičan zaključak da je to ona tendencija koja negira BiH ili koja bi želila da BiH i njenih institucija i nema. Druga tendencija je, da bi trebalo, od prilike, to je taj kompromis, mislim da je prihvatilo i Ministarsko vijeće, da bi trebalo zadovoljiti jedne i druge, pa na određen način dati, ostaviti nešto BiH kao državi, a pod političkim pritiskom i drugim ucjenama jedan dio dati za tekuću potrošnju entitetima. Treća tendencija postoji, ili prisutna je, ona koja je po meni jedino legitimna, legalna, legitimna i ispravna, da podsjetim ovo što je uvaženi ministar rekao, sa tim se apsolutno slažem, jedini legalni i legitimni naslednik ove zaostavštine je BiH. Jer ovo je sve nastajalo poslije. Svakako da ne bih ostao ne razumljiv, smatram da iz ovih sredstava, s obzirom da su određene obaveze prešle na entitete, da je trebalo iz ovih sredstava, na taj način podmiriti, znači, već preuzete obaveze i entiteti. Ali, sva sredstva pripadaju BiH kao državi. Ona, odnosno njeni organi, Ministarsko vijeće je dužno, onda da ustanovi način i kriterije te raspodjele. Šta bi po meni bilo logično? Ili, bolje rečeno, odmah da kažem ša nije logično. Nije logičan ovakav prijedlog da nešto što je stvarano, što su generacije stvarale i što je ostavština, da na određen način pojedne na klasu, pojede supstancu i da se pojede kroz tekuću potrošnju. Ja sam svjestan i svi smo u životu svjesni da je pitanje ostavštine vrlo kompleksno pitanje i da mu treba kompleksno i pristupiti, ali mi je nelogično, ako imamo u vidu jednu zbilju realnu ekonomsku zbilju kakva jeste u BiH nezaposlenost, bijedu, prisjetimo se i podsjetimo samo, ako neki to ne vidimo onda prođimo malo ovih dana, večeri ili čak po noći pored redova ovih ambasada iz evropskih, pa ćete vidjeti te redove omladine i ljudi koji čekaju po čitavu noć na nekakve brojeve. Morali bi to imati u vidu, da ova sredstva koja su, evo ova crkavica koja je stečena, što je ostalo nešto da baš usmjerimo radi tih i takvih ljudi i takvih generacija za budućnsot, što znači, ono što bi preostalo poslije izmirenja obaveza, koje je država preuzela, trebalo bi usmjeriti u razvojne projekte. To se može vršiti na više načina. Ako se prisjetimo da je bila, a ja ne znam dokle je došla, ali evo samo ovako ad-hok da se prisjetim nekih informacija oko tovaranja javnih radova, odnsono ponude nekih kompanija za auto-put koridor taj 5-C zar i ovo nije bila dobra ideja da se otvore javni radovi, gdje bi došlo do značajnog upošljavanja i zapošljavanja velikog broja firmi, gdje bi na određen način ta sredstva poslužila svojoj svrsi, to bi bila ulaganja u budućnost. Nažalost, najlakše je pojesti na klasu. Ja shvatam i poziciju i položaj i Ministarskog vijeća i Predsjedništva da su ucijenjeni ovaj put moram upotrijebiti izraz, to je moje shvatanje od entitetskih vlada ili posebno ovo što maloprije čini mi se gospodin Spahić pomenu što je sinoć slušao, to je nama poznato da već se ta sredstva raspoređuju i da se samo čeka ovdje da se izglasa, bolje rečeno da se potroši onako na klasu ili da ova sredstva sukcesije, bolje rečeno poslužit će da održe neuspješne vlasti na političkoj sceni. Ali, nažalost to je naša zbilja. Ja svakako 81 ne spadam u kategoriju ljudi kao predstavnik Stranke za BiH i sam naziv taj govori da se podlegne ucjenama i ultimatumima. Prema tome, u tome i vidim odgovornost i Predsjedništva i Minsitarskog vijeća da bi trebali jednom pred javnost izaći i da jasno kažu ko su ti kočničari koji ucjenjuju institucije BiH mi jednostavno da javnost to jednom zna. Ako će već doći do toga da se blokiraju sve institucije, onda ne treba ni tu šutiti, treba jednom prekinuti sav rad pa da vidimo kako će i to ispasti. U tome ja vidim ja vidim samo odgovornost Ministarskog vijeća i Predsjedništva. Na ovaj način moja diskusija ide u prilog da upravo otvorimo još neka pitanja koja su ovdje već pomenuta, a to je pitanje sticanja izvornih prihoda. Ne može biti institucija Bosne i Hercegovine, odnosno Ministarsko vijeće, bolje rečeno to je po mom svatanju Vlada države Bosne i Hercegovine, jer ja tako je vidim, odnosno želim da je vidim i Predsjedništvo. Ne mogu oni zavisiti od samovolje određenih moćnika u entitetima, pa često puta prijetnje. Zavisi od dobre volje hoće li prebaciti neka sredstva institucijama Bosne i Hercegovine i onda eto sad se prelama ovih dana nema plaća zato što evo navodno mi u Domu ovdje raspravljamo, mada su u nekim entitetima već podijeljene te plaće. Kad pominjemo izvorne prihode odmah da nastavim, znači cilj jeste moje rasprave da ovo uozbiljimo jednom pitanje i zato pominjem i Predsjedništvo i Ministarstko vijeće da smjelije uđu i pred javnost da izađu ubuduće da se ova pitanja otvore i takođe sad podržavam onaj prijedlog zaključka kolege Džaferovića, a i ja sam ga ovdje obilježio, da se, da li u onoj tačci sljedećoj za rebalans, ili u okviru ove obaveže u okviru ove s obzirom na očekivani način glasanja da vidimo hoćemo li u istom pravcu ići, kada na jedan način hoćemo sebi sredstva, a na drugi način nećemo da stičemo. Pa moguće da bi u ovoj baš bilo prilika, da vidimo kako ćemo se izjasniti. Znači predlažem da se ostavi relativno kratak rok Ministarskom vijeću da donese zakon o pripadnosti prihoda, bolje rečeno o izvornim prihodima. Zar ima logike ako vidite, evo već u ovom izvještaju o izvršenju budžeta gdje stoji granična služba koja je evo budžetski potrošač institucija Bosne i Hercegovine, znači nalazi se pod ingerencijom Ministarskog vijeća, a da izvori iz carina, da Bosna i Hercegovina kao država nema uopšte iz tog dijela ni jednu marku. To je, ako jeste država, a jeste onda treba iz carina da zakonom napravi tako da ima pripadnost u tim prihodima, a postoji niz drugih načina još kako bi stekla izvorne prihode. Na određen način prodisala, da ne zavisi stalno od nekakve samovolje i od dnevne politike. Ja ću možda biti od rijetkih vezano i za onu prvu tačku, mislim da je i ono što je rebalansom predviđeno, mada sam o tome malo govorio, evo u nastavku da su institucije Bosne i Hercegovine predvidjele malo sredstava, jer su trebali više. Zašto više?
Ja bi vas molio tema je Zakon o koncesijama.
Jest sve je vezano. Zato, ova tri pitanja, prethodno ovo i ovo, teško je pobjeći, a da ne vratim. Kad govorim ovo sad da je trebala predvidjeti više iz razloga opet se vezano je i za Zakon o sukcesijama. Da može normalno funkcionirati država sa svim svojim organima, a ne da daje za tekuću potrošnju entitetima. Znači ovo su njeni prihodi i zato je trebala...sve to ima svoje veze. 82 Odgovor moj da li ću glasati za ovaj zakon, odnosno za prijedlog je jasan – neću glasati. Neću glasati iz kratko jasnih razloga. Neću podleći, ne podliježem ultimatumima koji ucjenjuju instituciju Bosne i Hercegovine. Znači moraju jednom izaći na brisani prostor. Podršku apsolutno dajem i Ministarskom vijeću i Predsjedništvu da učine sve napore, prije svega da animiraju sve i organizacije i javnost kako bi razobličili snage koje to koče i blokiraju i da na određen način obavežu, znači prije svega Ministarsko vijeće, odgovarajuća ministarstva da što prije izađu sa prijedlogom stvaranja jedne normalne države, znači stvaranje izvornih prihoda. Za početak moguće da ću se uključivati još je to moj, to je moj prijedlog i moja konstatacija i moja ocjena, a osnovna zamjerka je zašto sredstva poslije izmirena državnih obaveza nisu išla u razvojne projekte. Mislim da to ne treba posebno obrazlagati.
Zahvaljujem. Za riječ se javio gospodin Novaković, potom Tokić, potom Turjačanin, pa Džaferović. Je li replika ili diskusija? Da izvolite. Pa Rodić.
Uvažene kolege, izašao samo da repliciram na dvije konstatacije koje su ovdje izrečene u diskusiji gospodina Muniba Jusufovića a koji mislim da najblaže rečeno ne stoje. Prvo kada se radi tri opcije ovdje iznesene kod Zakona o kratko rečeno o sukcesiji, jedna ponoviću po kojoj je negiranje postojanja Bosne i Hercegovine zahtjev znači da se sva sredstva podjele entitetima, druga kompromisna kako je rekao gospodin Munib, koju je jpredložilo Savjet ministara i treća prava i realna koja kaže da sredstva treba da pripadnu Bosni i Hercegovini. Ja gospodo pitam je li Republika Srpska u Bosni i Hercegovini? Nije li ova prava od gospodina Muniba Jusufovića ona koja negira postojanje entiteta. Druga moja replika odnosi se na konstataciju da ovdje nema plata zato što entiteti nisu dali pare, ili što entiteti uslovljavaju kako je čini mi se rečeno Savjet ministara, odnosno institucije Bosne i Hercegovine. Gospodo ovi ljudi nemaju para jer su je potrošili više nego što je predviđeno neki drugi, a ne zato što neko nije dao pare iz entiteta uz puno uvažavanje da je Republika Srpska trebala i morala dati oni 944, odnosno 404, koliko još 404 koliko ide, koliko joj pripada. Nemojte da zamjenjujete teze i nemojte da na ovom problemu rješavamo neke druge probleme i otvaramo i otvaramo neke druge probleme kojima nije mjesto ni danas za ovom govornicom, a ni ovaj dnevni red to ne traži. Hvala.
Repliku ima gospodin Jusufović, jel replika ili? Samo replika.
Ja takođe mogu replicirati kolegi Novakoviću, a moguće i da ću odgovoriti. Bosnom i Hercegovinom ja i moja stranka i moja opcija podrazumjeva Bosnu i Hercegovinu u granicama kakve jesu. Ako vi kolega Novakoviću i vaša opcija je 83 izopćila to vi zovete Republika ili Republiku Srpsku iz Bosne i Hercegovine, onda je to vaše shvatanje. A ja kada sam govorio o razvojnim projektima, onda podrazumjevam razvojne projekte, ali da bude regulator Ministarsko vijeće koje će za čitavo područje Bosne i Hercegovine, pa samim tim i za Federaciju i Republiku Srpsku prema prioritetima ..., ali da oni budu regulator, a ne da im uslovljavaju vlade entiteta. Prema tome, jasno je da ja podrazumjevam Bosnu i Hercegovinu u onim granicama, e volio bi ako bi i vi isto tu Bosnu i Hercegovinu tako podrazumjevali.
Ja mislim da je razjašnjeno sad da smo svi u Bosni i Hercegovini. Nije. Izvolite gospodine Novakoviću.
Prvo da kažem da neću znači više replicirati, ali hoću da kažem da gospodin Munib Jusufović je rekao da njegova stranka i on priznaje Bosnu i Hercegovinu u granicama ponovo ne pominjući entitete.
Dobro, mislim da je dogovor dvojice cijenjenih izaslanika o Bosni i Hercegovini dragocjen, ali da pređemo na realizaciju ove tačke dnevnog reda. Zamolio je ministar samo kratko dodatno objašnjenje koje bi pomoglo da se ne ponavljaju eventulne neke.
Gospodo, današnjim danom Federacija Bosne i Hercegovine duguje budžetu institucija Bosne i Hercegovine 6,1 milion maraka, a Republika Srpska 3,2 miliona maraka. Budžet imao izdatke od 72,6 miliona do danas i ima 10 miliona obaveza. Taman u visini koliko nisu uplatili entiteti. I molim vas računajte u daljim diskusijama da je blokada i moratorijum koji smo morali da primjenimo rezultat toga što nemamo priliva sredstava po tekućem tj. legalnom važećem budžetu. Hvala vam lijepa.
Za riječ se javlja predsjedavajući, gospodin Tokić.
Dame i gospodo, cijenjene kolege izaslanici delegati mislim da se radi o vrlo važnom zakonu i da on traži jednu temeljitu raspravu ma kolikose nekima žurilo i ma koliko neki pokušavali na ovoj raspravi napraviti različite vrste neprincipijelnih pritisaka. U tom kontekstu, mada svi znamo, ja bi htio i Predsjedništvo i Vijeće ministara podsjetiti ovaj dom donosi odluku o tom zakonu, a Vijeće ministara predlaže taj zakon. I mi snosimo političku svu odgovornost za donošenje ovog zakona i za ne donošenje ovog zakona. Ono što mi se nikako ne sviđa jeste dnevno političko istupanje entitetskih funkcionera koji otprilike nastupaju po logici čim Dom to izglasa, odmah ćemo mi podijeliti penzije. Uzgred budi rečeno nije mi ni jasno zašto uopšte sredstva za penzije, ako dođemo do toga da idu, zašto uopšte moraju ići preko 84 vlada. Smatram krajnje nekorektno i zbog javnosti i novinara koji stoje tamo onda bi rekao da je očito u tim entitetima pitanje penzionera zadnje pitanje, jer samo im zato nedostaje para. Za sve ostalo ima para i za lične dohotke u Federaciji koji su isplačeni uredno i sa premijama, a za penzionere nema para. Čudi me po svim silnim stavkama zašto nije zafalilo para po drugim pitanjima, nego za penzionere. Radi se o jednom pokušaju političke prevare. Prevare koja pokušava pitanje koje je važno koje treba raspraviti, izvagati i sa jedne i sa druge strane. Jer teške su konzekvence i neusvajanje zakona u ovom obliku i u drugačijem obliku i usvajanja i to je ovo što Dom treba da uozbilji ovu raspravu na način da temeljito sagleda sve razloge za i sve razloge protiv. Ovo što se dešavalo u javnosti to je prevara entiteta koji nisu izmirili obaveze prema Bosni i Hercegovini. Nisu smanjile svoje administracije. Administracija Bosn i Hercegovine najminimalnija je administracija. Lijepo je što smo mi ovdje čerečili putovanja redovnih delegacija Bosne i Hercegovine u godini kada se ona prima u Vijeće Evrope, ali nije lijepo da je ostala toliko velika administracija na entitetima pa čak se uvode i nove administracije o čemu sam ja juče pitao Predsjedništvo da li se to otvaraju predstavništva diplomatska u 8 zemalja Republike Srpske. Ovo je pitanje krunsko pitanje, ovaj zakon po meni jeste pitanje o kojem mnogo štošta treba da raspravimo. U kontekstu ovog zakona loše je katastrofalno loše i meni je žao što smo dovedeni u poziciju da ovaj zakon se sagledava u kontekstu rebalansa budžeta. To je neozbiljno. To je otvoreno pitanje Vijeću ministara – a šta to da sukcesija nije, da je nije bilo. Jesmo mi to projektovali kao sukcesiju kao priliv sredstava. Ovdje je s pravom gospodin Džaferović isticao prvi je li, a svi su isticali na više zasjedanja potrebe izvornih prihoda Bosne i Hercegovine. Ovo je izvorni prihod Bosne i Hercegovine. Ovo je prihod institucija Bosne i Hercegovine i o njima odlučuje institucija Bosne i Hercegovine na prijedlog Vijeća ministara,danas odlučuje Dom naroda, prije nekoliko sedmica odlučivao je Predstavnički dom. Radi se o financijskim sredstvima koje su predstavljale rezervu prethodne zemlje i to rezervu koja ima svoj kontinuitet, poznati, opšteprihvaćeni pod navodnicima izdajnik Kralj Petar ova sredstva nije potrošio ni na kakvu potrošnju. Poslije toga su bili teški periodi, gladna godina 50. 51., ja se ne sjećam se toga, ja sam rođen znatno kasnije, ali su mi pričali da su bile teške. Takođe ova sredstva nisu data u potrošnju. Pa su bila, toga se sjećam Milka Planinc, par ne par, ima struje, nema struje, ova sredstva nisu potrošena. Pa su Branko Mikulić, prema jednom našem uvaženom do jučerašnjem funkcioneru države Bosne i Hercegovine zaplinjivani brodovi, ali on nije htio ova sredstva dirati. Ovo ističem sa aspekta, u okviru opštih načela da dam težinu odluke. Nema potrebe gospodine Jusufoviću da vi, nije ni dobro da vi unaprijed kažete šta, kako ćete glasati. To znači došli ste s nekim čipom. Ovo je jedna strana političke medalje koja nije oslikana od strane ministra za trezor, on je oslikao drugu jednako dramatičnu liniju, da defakto ako ne bude usvojen ovaj zakon o sukcesiji, to sam provjerio članom Predsjedništva, defakto nema rebalansa, defakto nema rebalansa budžeta. Ne postojanje rebalansa budžeta blokira ove institucije, bez obzira onda što može Parlamentarna skupština reći nismo mi prekoračili do kraja svoja namjenjena sredstva itd. Ali institucije neće moći defakto funkcionirati, neće moći raditi. To su oficijelne izjave najodgovornijih ljudi u izvršnoj strukturi vlasti u ovoj državi. To druga strana. 85 Što učiniti u ovom trenutku? Prijedlog koje je Vijeće ministara dalo jeste prijedlog koji otprilike ide – pomirenje nastojanja da se sredstva daju malo i u razvoj, ali malo i u konsolidiranje budžeta, pokrivanje u principu ja ću reći preskupe administracije na entitetima, neadekvatnih mehanizama, jer pazite da neko traži pare za penzije, a kaže evo vam instrumenti po kojima se skupljaju penzije to bi bilo okej. Nego entiteti po ovoj logici postižu dogovor. Mi zadržavamo sve svoje instrumente, ali tražimo dajte nam tih para BiH, institucija BiH da ne bi brkali, BiH je sve, ali govorimo o institucijama, institucije entiteta, institucije BiH i kada govorimo o tome da ne bi bilo nesporazuma ja doživljavam sve te institucije kao svoje uključujući i Republiku Srpsku i to je naš bosanskohercegovački entitet. Ključno pitanje ovdje koje je trebalo ići kao kompromis po meni zajedno na ovom domu jeste Zakon o izvornim prihodima. U Ustavu jasno piše da su carine u isključivoj nadležnosti Bosne i Hercegovine. U Ustavu jasno piše da odlukom Parlamentarne skupštine se određuju izvorni prihodi. Ni jedno ni drugo do dan danas nije definisano. Ko može vjerovati ovakvim entitetima koji su danas dužni 6,1 milion i 3,2 miliona institucijama entiteta da će oni izmirivati svoje obaveze iz kontribucija koje će iduće godine biti još veće obzirom na obim budžeta koji mi povećavamo potencijalno sa sljedećom tačkom dnevnog reda. Taj ko može neka kaže. ja izražavam duboku sumnju. Ja mislim da ovaj zakon treba usvojiti. Drago mi je da je Vijeće ministara odredilo da ide sa zakonom vezano za ovu tačku dnevnog reda, ali ne prihvatam teze da je taj zakon nepromjenjiv i ne prihvatam teze i rasprave da taj zakon mora usvojen u istovjetnom obliku kakav je usvojen na Predstavničkom domu. Ja bi vas molio ko god nastupa pred ovim domom da nikada tu rečenicu ne izgovori zbog poštovanja ovog doma naroda koji je inače Ustavom gornji dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine najviše vlasti u ovoj državi. I molio bi inače sve institucije da shvate i sve nosioce funkcija ne zato što ovih 15 ljudi sjedi u ovom domu. Ne bude li se poštovala Parlamentarna skupština kao najviša instanca teško je da će se poštovati Bosna i Hercegovina kao država. A ono što entitetski funkcioneri rade ovih dana je otprilike bilo da se danas Dom naroda sastaje da izglasa da podigne ruke za nešto i to nerzvoznih entitetskih funkcionera što se to već nije diglo zato što oni smatraju da treba da se dignu ruke. To tako po meni neće moći ići. Predlažem i glasaću u prvom čitanju za ovaj zakon kada budu došli amandmani. Mislim da sve amandmane koje su kolege dali trebate temeljito razmotriti, vidjeti da li ima uslova da se prihvate. Da li se može kompromisnim zaključcima uz određene amandmane izaći iz ove situacije koja je za ovaj dom vrlo politički odgovorna. Hvala. Replika. Izvolite.
Gospodin predsjedavajući je pomenuo moje ime. Mislim da ima i razložnosti, posebno se slažem kada je u pitanju vaganje svih razloga za i protiv. Debelo i ja vagam i treba tako raditi. Ovo jeste izuzetno kompleksna situacija, ali ja da objasnim pomalo da tako kažem ja polazim od, pravim korekciju sad s ovim zadnjim. I ja u istom pravcu gledam, ali polazim od prijedloga ako je ovo zakovano stanje, apsolutno iz principijelnih razloga i rekao sam – ne želim da ugasim iluzije i nade te mlade generacije i svih onih koji nešto očekuju da ta sredstva potrošimo, damo upravo za 86 ovo što je govoreno kako nam i poručuju. Znači ne podleči pritiscima iz tih razloga sam rekao, a apsolutno se slažem sa elaboriranjem ovog.
Zahvaljujem gospodinu Jusufoviću. Ja nisam imao namjeru izazvati repliku, samo sam htio ukazati možda ne u tako direktnoj formi da govorimo o formi prvog čitanja i da ne bi bilo dobro izjašnjavati se već u načelima da ste protiv zakona. Otprilike to je bila moja možda i prejaka intervencija. Za riječ se javio gospodin Turjačanin, a potom gospodin Džaferović.
Uvažene kolege delegati, uvaženi predstavnici Vijeća ministara, malo bi htio da neke stvari ovdje pojasnim, jer ispred sebe imam dva teksta sa dva različita nominalna iznosa. Jedan tekst koji definiše ispred VIjeća ministara i odnosi se na svotu novaca 153.321.729,00 KM i drugi tekst koji mi je dostavljen od Komisije ako dobro cijenim za administrativne i finansijske poslove to iznosi 151.513.737,92 marke. Obzirom na ove izjave koje sam čuo, nisam slušao izjave stvarno premijera Republike Srpske juče, ali pretpostavljam da je gospodin Spahić nešto čuo. Nije mi jasno na vremenski period kako je definisao premijer Republike Srpske kako ona tako mogu biti brzo operabilna kada se zna da je recimo gro vrijednosti tih sredstava u zlatu. Da li to znači da je to zlato prodano, da li to znači da zlato se treba prodati, da li to znači da se to zlato moglo prodati za 1.800.000,00 maraka više prije nekih mjesec dana pa smo sad pali za 1.800.000,00 maraka. To su mi malo neke nejasnoće koje bi volio da mi se ovdje objasne od gospodina ministra. Druga stvar koju bi htio takođe da upitam, a odnosi se na namjene sredstava sukcesije. Zadržao bi se na stavci 7. jer mi je malo prvo upitan modalitet određivanja prioriteta u masi nevolja u kojima Bosna i Hercegovina živi. Daj bože ja kažem da je samo i sva naša nevolja da ne kažem nejasan i nezavidan položaj penzionera. Međutim gospodin Jusufović je ovdje apostrofirao izbjegla i raseljena lica barem onim da ne kažem amandmanima. Ja apostrofiram zdravstvo recimo koje ako nema lijekova kako će ti penzinori dobiti adekvatno liječenje itd.itd. to je masa da ne kažem problema to je jedan cirkusspeciozis u kome se mi nalazimo iz koga je jako teško se izvući. Međutim, problem je nešto drugo sad ponovo izrečeno iz usta ministra, neki budžetski deficit od koliko 9 miliona maraka, a dajemo sredstva znači onaj deficit koji je napravljen, zato što entiteti ne izdvajaju za institucije Bosne i Hercegovine, a sad im opet prebacujemo pare. Ja ne znam kako ćemo mi zatvoriti taj krug. Razumijete me, finansiranje institucija Bosne i Hercegovine. Malo čudne su to da ne kažem stvari, ja bi zamolio resornog ministra da malo mi pojasni ovdje ove stvari koje su iznešene u tekstu. Hvala.
Ja predlažem da odmah ministar odgovara na pitanja, ako se Dom slaže, da se ne bi ponavljale, ili možda da otvorimo, dajte ja sam imao pitanje. Izvolite Jusufoviću. Ja sam vodio raspravu na način da sam pitao da li neko ima pitanje za ministra. 87
Evo pitanje će biti vrlo kratko, a vezano je za dosadašnju raspravu. Pitao bi gospodina ministra da kaže za koliko vremena pod uslovom da uloži sve svoje kapacitete može izaći sa prijedlogom zakona o sticanju izvornih prihoda.
Dobro, hoće li ministar sada ili kasnije. Kasnije, dobro. Gospodin Džaferović, a neka se pripremi Rodić.
Poštovane kolege, dame i gospodo, ja imam zapravo jednu repliku, diskusiju i poslaničku intervenciju, poslovničku pardon intervenciju. Nisam izlazio da repliciram predsjedavajućem Doma na njegovu diskusiju, ali samo da kratko kažem gospodine Tokiću riječi i djela su vam u raskoraku, jer ako se lažete samnom i sa prijedlogom moga zaključka oko normativnog uređenja izvornih prihoda države, zašto niste moj prijedlog zaključka stavili na glasanje – završena replika. Diskusija. Zakon o namjeni i korištenju imovine koju je Bosna i Hercegovina dobila po Sporazumu o pitanjima sukcesije prateći sve ono što smo od oktobra mjeseca ove godine pa na ovamo dobijali kao poslanici ima neki za mene čudan tok i ja ću diskutujući o ovom zakonu postaviti neka pitanja i molim da mi se na ta pitanja odgovori. U prvobitnom tekstu zakona govorilo se o sredstvima sukcesije koja se nalaze na raspolaganju u Bosni i Hercegovini, a potiču iz banke za međunarodna poravnanja u Bazelu u iznosu od 153.321.729,00 KM kasnije je to, zbog vjerovatno promjene cijene zlata, dobio sam odgovor na to pitanje ranije, 151.513.737,92 KM. I u pitanju su bila samo ta sredstva, ponavljam dakle sredstva koja od cca 150 miliona KM koja potiču iz banke za međunarodna poravnanja u Bazelu. Zakonom prvobitnim tekstom su ta sredstva u članu 4. tadašnjeg teksta zakona raspoređena na način da se upotrijebe za sljedeće namjene, pa prenos dionica u banci za međunarodna poravnanja cca 25 miliona izmirenja ranijih obaveza Bosne i Hercegovine 8 miliona, formiranje sredstava za osiguranje i kreditnih rizika 84 miliona, izmirenje starih obaveza 4.600, da dalje ne nabrajam i podrška budžetima Federacije Bosne i Hercegovine i Republike Srpske za izmirivanje određenog iznosa ranije ne izmirenih obaveza za penzije, invalidnine i druge namjene od čega 23 za Federaciju Bosne i Hercegovine i 13 za Republiku Srpsku, dakle u ukupnom iznosu od 30 miliona KM. Ja dakle uvažavam one diskusije koje su govorile o tome da sredstva koja u državu dolaze iz sukcesije treba da se upotrijebe na nivou države za razvoj, a ne za potrošnju. Međutim, uvažavam i činjenicu trenutnog stanja u peznionim fondovima, činjenicu koja je vezana za stanje oko isplate invalidnina i recimo ja sam kao poslanik kada sam dobio ovaj tekst ovakav kakav je dakle stigao, dakle koji se odnosi, ponavljam na sredstva iz banke za međunarodna poravnanja u Bazelu cca 150 miliona maraka koji govori o ovakvoj raspodeli sredstava od čega evo recimo 84 miliona prema ovom prvobitnom tekstu ide kao, ide garancija za kredite izvozno orjentisanih malih i srednjih preduzeća u Bosni i Hercegovini. Dakle bio sam spreman da to podržim pa i ovih 30 miliona KM koji se tiču isplate penzija i invalidnina, jer zaista stanje u tim fondovima je takvo kakvo jeste i treba pomoći i bio 88 sam spreman za taj dio da odstupim od nekog općeg principa kada je u pitanju upotreba sredstava a koja u državi ne dolaze po osnovu sukcesije i načina raspolaganja i svrha u koje se ta sredstva principijelno trebaju trošiti i upotrebljavati. Međutim, dešava se nešto, ja ne znam šta. Ja bi molio odgovor dakle na ta pitanja što za mene uopće nije logično i što nema nikakve veze sa rebalansom budžeta. Ovo može imati veze sa rebalansom budžeta ovih 30 miliona i zbog toga sam ja rekao da sam bio spreman da podržim ovaj tekst. Ovo što ću dalje govoriti, a što je dodato u ovaj zakon nema nikakve veze sa rebalansom budžeta, a mi danas kao poslanici Doma naroda pred sobom imamo jedan sasvim drugi tekst. Molim vas lijepo. Ovo što sam pročitao maloprije, ovo više nije relevantan tekst. Ovaj tekst je izmijenjen na Predstavničkom domu i ovaj tekst je izmijenjen juče amandmanima Komisije administrativne Komisije i Komisije za finansije i budžet Doma naroda. Mi trenutno dakle sada imamo sljedeći tekst. Pored ovih 150 miliona sredstava koja potiču iz banke za međunarodna poravnanja u Bazelu za mene potpuno neobjašnjivo. U ovaj zakon uključuje se cca orjentaciono, tako baš i piše u zakonu 130 miliona KM sredstava sukcesije u monetarnom zlatu i na računima Narodne banke bivše SFRJ koja pripadaju Bosni i Hercegovini procijenjena su u tom iznosu i koja tek treba da stignu u Bosnu i Hercegovinu. Pitam što će ova sredstva u ovom zakonu? Zašto zakon, pazite,zakon prvobitno nosi naziv zakon o namjeni i korištenju imovine koju je Bosna i Hercegovina dobila po sporazumu o pitanjima sukcesije u banci za međunarodna poravnanja u Bazelu. Zbog čega ova sredstva u zakonu? Šta se desilo pa ova sredstva od kojih, ponavljam ne zavisi rebalans budžeta su se našla u zakonu. Kada su dakle ova pitanja 130 miliona, ova dodatna sredstva u monetarnom zlatu i na računima Narodne banke bivše SFRJ u pitanju tekst zakona predviđa čak i njihovu raspodjelu. Pa bez obzira što nisu još uvijek operativna, što nisu stigla u Bosnu i Hercegovinu ovaj zakon koji ne treba da se tiče tih sredstava teks koji je danas pred nama kaže ovako – ova sredstva će se rasporediti tako da Federaciji Bosne i Hercegovine pripadne 65% , a Republici Srpskoj 35% tih sredstava. Ne onih dakle 150 miliona, nego ovih 130 miliona. Gdje je država kada su ova sredstva u pitanju? Zašto sve entitetima? I zašto 65% Federaciji, a Republici Srpskoj 35%? Ja koliko ja znam do sada je bio princip 23 Federacija, a 13 Republika Srpska i koliko znam, 65% je manje od 23, a 35% je više od 13. To bi dakle bila pitanja na koja ja molim odgovor. Kasnije će doći u ovom tekstu zakona do preraspodjele dakle ovih sredstava, do drugačije strukture raspodjele i ovih sredstava od 150 miliona pa će se ova sredstva od 84 miliona smanjiti za kredite na nivou države, za garancije na 52 89 miliona. Sredstva za penzije sa 30 na 51, ali evo ja postavljam ovo pitanje koje je vezano za ova dodatna sredstva. Dakle šta će ona u ovom zakonu kada ih, kada od njih uopće ne ovisi rebalans budžeta. Dobio sam odgovor na pitanje da od njih ne ovisi rebalans budžeta. Zašto ih sad dakle raspoređujemo? Zašto nema ništa kada je u pitanju država i raspodjela ovih sredstava i zašto je ovaj omjer 65% na prema 35, a ne 23 na prema 13 kako je to inače uobičajeno u nekim omjerima koje mi primjenjujemo. Ako ovo postane u zakonu dakle ovih 130 miliona onda ja zaista neću moći podržati ovaj zakon. Ako se postupi principijelno i ako zakon bude obuhvatio samo ono što je obuhvatao u prvobitnom tekstu iz razloga o kojima sam već govorio ja ću onda podržati zakon. Hvala vam. I rekao sam imam jednu poslovničku intervenciju. Ovo je bila dakle diskusija. Završena diskusija. Sad poslovnička dakle intervencija. Kada je u pitanju glasanje, pošto je moj uvaženi kolega dr Genjac jednostavno odstranjen sa ove govornice, kada je u pitanju entitetsko glasanje, postoji dakle tumačenje OHR-a, ono je kod mene u rukama, ono se mjeri u odnosu na ukupan broj poslanika sa entiteta, a ne u odnosu na prisutan broj poslanika sa entiteta. Jučerašnje glasanje koje je učinjeno suprotno ovome je protivno Poslovniku i protivno tumačenju OHR-a, a činim ovu poslovničku intervenciju predsjedavajući samo da vam pomogne da spasimo ovu sjednicu, da spasimo ovu sjednicu. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom kolegi gospodinu Džaferoviću. Ne bi komentarisao jučerašnji tok. Svojim posebnim zaključkom je i Dom podržao mišljenje koje je iznjeo sekretar i možemo o tome sjesti i razgovarati. Ima i različitih gledišta vezano za, očito za jučerašnje glasanje koje je završeno i za mene definitivno. Ja bi samo molio da se ne ponavlja stalno, svi razumijemo o čemu se radi. Amandmani Predstavničkog doma su prihvaćeni od strane Komisije i ona, naše komisije i oni su postali sastavni dio teksta zakona, da ne bi stalno govorili oko dva teksta. Ustvari radi se o jednom tekstu koje, na koje su prihvaćeni amandmani Predstavničkog doma od strane naše komisije na jučerašnjoj sjednici. Sljedeći za riječ se javio gospodin Rodić. Izvolite.
90 Dame i gospodo, ja takođe cijenim da je ovo vrlo složeno pitanje i da se radi o vrlo složenom zakonu. Kod nas se obično dešava kada je nešto složeno da mi to radimo po hitnom i skraćenom postupku, pa tako je slučaj i sa ovim zakonom. Međutim, činjenica je da je i ovo danas što smo čuli za ovom govornicom da većina stvari oko ovoga se dogovorilo i treba danas da Dom naroda još digne svoje ruke i da se ide u realizaciju. Zašto to govorim? Zato što su tenzije oko ovog zakona o sukcesiji toliko podignute da se samo čeka da ga usvojimo i da krene štampanje penzija samo ja ne znam u kom iznosu. I ne bih ovo pitanje zakona o sukcesiji sveo samo na pitanje penzionera, jer ja inače mislim da su ti ljudi i stvorili ovu imovinu koju evo mi imamo sreću danas da raspodjeljujemo i mislim da u svemu tome bi trebalo da oni imaju i najveću korist oko toga. A da bi imali korist mogu imati samo kroz razumne projekte i projekte koji će im kroz oplođavanje tih sredstava donjeti tu korist. Da bi ovo što ja govorim, a govorim o načelima ovog zakona jer mislim da je to tema dnevnog reda je činjenica da smo mi ovdje razgovarali o nekom globalnom okviru ekonomske politike Bosne i Hercegovine na Plenarnoj sjednici pa da smo usvojili taj, tu strategiju. Dalje nisam za kratkoročna rješenja koja će danas nešto riješiti, a sutra ćemo doći ili za mjesec dana na skoro sličnu ili identičnu situaciju. Ne treba što gospodin Momir Jusufović, uvaženi kolega moj iz prethodnog saziva Narodne skupštine, a danas je ovdje, ne treba nas stalno podsjećati na određene stvari jer je jasno da vaša stranka ima u svom nazivu Bosne i Hercegovine ...entiteta. Tako da strateški je jasno ko ovdje sjedi. Kao što ja imam i što razmišljam da Bosnu i Hercegovinu prihvatam ovakvu kako je Ustavom Bosna i Hercegovina predviđena. Međutim, da pojasnim neke stvari i neke dileme za koje ja lično smatram da mogu biti predmet razgovora i dogovora i zato se pridružujem predsjedavajućem Doma naroda koji je rekao da ne može ni jedno rješenje biti uzmi ili ostavi, nego da tragamo za rješenjem. Mi danas imamo situaciju da praktično, evo osvrnuću se samo na član 5. tačka 7. gdje se kaže da jedan dio tih sredstava ide na podršku budžetima Federacije Bosne i Hercegovine i Republike Srpske za izmirivanje određenog iznosa ranije ne izmirenih obaveza za penzije, invalidnine, druge namjene od čega 23 Federaciji Bosne i hercegovine, 13 Republici Srpskoj. Taj dug trenutno samo u Republici Srpskoj 120 miliona za neisplačene penzije do 31.12.2000. godine. Pretpostavljam da je takav dug i u Federaciji Bosne i Hercegovini, s tim što smatram da je Fond MIO ranije Mostar, sada zajednički fond izmirio sve svoje obaveze i da nema dugova iz prethodne godine. Broj penzionera u Federaciji je 240 hiljada sa prosječnom penzijom od 180 maraka i najnižom penzijom od 91 117 maraka. Situacija u Republici Srpskoj je sasvim drugačija. 183 hiljade penzionera 441, prosječna penzija 115 maraka, a najniža 8o. I u Fondu PIO, ranije Mostar 50 što znači prosječna penzija 170 maraka. Da bi isplatili jednu penziju u Republici Srpskoj zakonsku penziju koja je bila u tim godinama kada mi dugujemo, na današnjem niovu to je 31 milion maraka. Danas se ona isplačuje u iznosu od 63,10% i ukupna penzija iznosi 23 miliona. Kada ovo sve preračunamo dolazimo do jedne zanimljive cifre, da kada ovo podjelimo 23 i 13 dolazimo do znači 17 miliona Republici Srpskoj i 24 miliona, 34 miliona Federaciji Bosne i Hercegovine. Ako je to kupovanje socijalnog mira, onda ćemo mi danas to jednostavno da riješimo, ali ne znam šta ćemo u februaru iduće godine na ukupan dug koji se danas duguje penzionerima. Želim takođe da kažem da danas, a to mi svi znamo da je ogromna socijalna nesigurnost u Bosni i Hercegovini kako kod penzionera, tako kod porodica poginulih, ratnih vojnih invalida, nezaposlenih, pa ja ću reći čak i kod ljudi koji se bave biznisom. 56 ukupnih % prihoda ide na plaćanje administracije. Mi danas imamo interesantno 14 političkih praktično entiteta u Bosni i Hercegovini, 181 ministarstvo i preko praktično samo ova cifra od 56% koja ide na izdvajanje toga govori da praktično bi samo trebali razgovarati o budžetu. Ja budžet vidim kao krunu nekih aktivnosti. Praktično budžet je ono što ide kao nadgradnja nad ovim što se praktično kroz proizvodnju i sve ono može ostvariti. Iz tog razloga mislim da nije realno na ovaj način i ovim pristupom, mada vjerovatno postoje određeni dogovori i određene saglasnosti, ali mislim da sa ovim podacima o kojima sam govorio nećemo i na kraju krajeva razgovarao sam i sa udruženjima penzionera i sa mnogim ljudima oko praktično ove isplate. Mislim da ona neće riješiti pitanje niti ga ublažiti. To je ustvari 40% od penzije koja bi njima trebala biti isplaćena. Hvala vam.
Gospodin Genjac, potom Šimić.
Poštovane kolega ja sam lično bio u velikoj dilemi u pogledu ovog zakona i odnosa prema njemu, pogotovo u prvom čitanju. U prijedlogu koji je dobijen od Vijeća ministara bilo je naravno stavki koje su izazivale dilemu u smislu velikog dijela sredstava koja se usmjeravaju na potrošnju, a ne u razvojni dio, ali i potreba da se određena pitanja penzionera riješe putem ovog zakona i putem ove imovine koja se nasljeđuje. To je dakle bila dilema i nastojenje i uvažavanje potreba da se 92 penzionerima podjele penzije. Međutim, danas mi je dilema otklonjena. Naime, gospodin Grabovac je kao premijer Vlade Federacije govorio da je pitanje penzija zavisi od zakona o koncesijama, o nasljeđu imovine, zamjenik premijera tako je. Gospodin Tokić je danas rekao da je to varka bila, da penzije ne zavise od toga. Pošto se radi naravno o vlasti Alijanse koja je i na ovom i na onom nivou, dakle i na državnom i na entitetskom nivou ja razumijem da je stav gospodina Tokića uslijedio nakon dogovora unutar Alijanse. Ja uvažavam taj stav, dakle da pitanje penzija ne zavisi od ovoga i time je moja dilema otklonjena. Ja naravno, ako i taj razlog se još otkloni da je zbog penzija trebalo ovo usvajati, pogotovo neman razloga da glasam za jedan zakon koji sredstva sukcesije dodjeljuje uglavnom entitetima, pogotovo nakon odluke na Komisiji za administrativna, ekonomska pitanja da se sredstva koja još nisu ni dobijena, a radi se o sredstvima u monetarnom zlatu u iznosu od 130 miliona unaprijed i u cijelosti raspoređuju entitetima i to u odnosu 65 nasprav 35% . Naravno istovremeno pitam ministra šta ovo sa aspekta Bosne i Hercegovine i kao sukcesora znači za dalju budućnost, ova odredba usvojena na Administrativnoj komisiji. Hvala.
Gospodin Genjac, potom Šimić.
Poštovane kolega ja sam lično bio u velikoj dilemi u pogledu ovog zakona i odnosa prema njemu, pogotovo u prvom čitanju. U prijedlogu koji je dobijen od Vijeća ministara bilo je naravno stavki koje su izazivale dilemu u smislu velikog dijela sredstava koja se usmjeravaju na potrošnju, a ne u razvojni dio, ali i potreba da se određena pitanja penzionera riješe putem ovog zakona i putem ove imovine koja se nasljeđuje. To je dakle bila dilema i nastojenje i uvažavanje potreba da se 92 penzionerima podjele penzije. Međutim, danas mi je dilema otklonjena. Naime, gospodin Grabovac je kao premijer Vlade Federacije govorio da je pitanje penzija zavisi od zakona o koncesijama, o nasljeđu imovine, zamjenik premijera tako je. Gospodin Tokić je danas rekao da je to varka bila, da penzije ne zavise od toga. Pošto se radi naravno o vlasti Alijanse koja je i na ovom i na onom nivou, dakle i na državnom i na entitetskom nivou ja razumijem da je stav gospodina Tokića uslijedio nakon dogovora unutar Alijanse. Ja uvažavam taj stav, dakle da pitanje penzija ne zavisi od ovoga i time je moja dilema otklonjena. Ja naravno, ako i taj razlog se još otkloni da je zbog penzija trebalo ovo usvajati, pogotovo neman razloga da glasam za jedan zakon koji sredstva sukcesije dodjeljuje uglavnom entitetima, pogotovo nakon odluke na Komisiji za administrativna, ekonomska pitanja da se sredstva koja još nisu ni dobijena, a radi se o sredstvima u monetarnom zlatu u iznosu od 130 miliona unaprijed i u cijelosti raspoređuju entitetima i to u odnosu 65 nasprav 35% . Naravno istovremeno pitam ministra šta ovo sa aspekta Bosne i Hercegovine i kao sukcesora znači za dalju budućnost, ova odredba usvojena na Administrativnoj komisiji. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Genjcu. Izvolite gospodine Šimiću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, govorimo o vrlo važnom pitanju i dosta je već izrečeno, nema potrebe za velike priče. Govorimo doduše u cajtnotu i mislim da nas to u dobroj mjeri, da nam to karakterizira (ovo vrijeme)... Ako bi se sportski izrazili, onda poentirati u cajtnotu. Ubaciti koš u cajtnotu je ravno slavi. Ja se svojim kolega ako treba ispričavam, ali ja jedan dio diskusija svrstavam u tu kategoriju. Zna se da mediji vole jake formulacije, zna se da vole poentiranje u cajtnotu i mogu konstatirati da smo mi pravi Parlament, jer to moje kolege obilato koriste. Ja mislim da se tu vrlo dobro razumijemo, a mislim da smo kao zemlja i kao Parlament i kao ovaj dom u ozbiljnjijem stanju od bilo kakve utakmice. Mislim da se opet posve razumijemo i znamo, sigurno svi dobro znamo koji ćemo kapital odnjeti poslije ove sjednice bez obzira kako glasati. Treba se osvrnuti još na jednu bitnu karakteristiku oko ove rasprave. To je ja ču slobodan biti opet dosta strogo protumačiti. To je jedan mehanički odnos prema pitanjima Federacija Bosna i Hercegovina. Mislim da smo mi jedan sustav vlasti, jedan sustav društvenog sistema 93 sad takav kakav jesmo i da govoreći o ovome odnosu stalno trebamo imati na umu naš Ustav i da se prema njemu ponašamo i potrebu doduše da ga i mjenjamo, jer mi jesmo i u nekim takvim procedurama. Jedan vid pristupa je da su entiteti ugroženi, pojednostavljujem sa svom opasnošću, da su entiteti ugroženi od Bosne i Hercegovine i da tu je osnovno pitanje borbe i opstanka, a drugi vid je pristupa obratan, naravno. Ni je dno ni drugo nam neće previše koristiti, pogotovo kada smo kako rekoh u ozbiljnoj situaciju i u važnom cajtnotu. Zašto smo mi u cajtnotu to mi svi ipak možemo znati i krivicu adresirati, ako treba početi od sebe, kao što je član Predsjedništva gospodin Belkić jutros kada je govorio o probijanju pojedinih stavki prvo govorio o Predsjedništvu. Možemo i mi prvo govoriti o ovom Domu, mada ne vidim da ima prevelikih kod nas krivnji, ali ih ima i možemo mi naći i možemo i trebamo adresirati svu odgovornost prema Vijeću ministara, prema Predsjedništvu i svim drugim institucijama. Ali, pred nama je dakle jedan papir, jedan zakon i ja ocjenjujem da je dobro što se prema ovim sredstvima išlo sa zakonom i u ovoj fazi rasprave u kojoj smo mi, znači u prethodnoj fazi, u načelima mene zadovoljava raspodjela gdje se 74% usmjerava u razvoj. Bolje bi bilo da se moglo ići sa 100%, ali ovaj projekat zakona prati i određen broj papira. Među ostalim i kao odgovor na pitanje gospodina Spahića, gdje je odista još pojašnjeno. I da evo zaključim s tim što sam već i rekao, ja što se mene tiće predlažem i možemo krenuti na sljedeću fazu tj. u fazi načelne rasprave meni je ovo prihvatljivo. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodinu Šimiću. Za riječ se javio gospodin Špirić, a potom Spahić.
Dame i gospodo, gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege delegati, uvaženi članovi Ministarskog savjeta, članu Predsjedništva, uvaženi gosti, vrlo je teško nakon dva dana rada Doma naroda raspravljati o dosta složenim rekao bi stvarima, nakon iscrpnih rasprava da se sa nekim od kolega ne ponovi. Ono što bi volio danas da ova rasprava koju vodimo se ne vodi na liniji sukoba entiteti-institucije Bosne i Hercegovine ili obrnuto. Da se ne pozivamo na nervozu političara iz različitih entiteta jer se pretpostavljam radi o normalnim ljudima. Ne vidim razloga za bilo kakvo raspoloženje, pogotovo u ekonomskoj sferi u Bosni i Hercegovini, bez obzira na kojem nivou ukoliko se zna 60% 94 radno sposobnog stanovništva u Bosni i Hercegovini ne radi, ukoliko se zna da je velika unutrašnja zaduženost privrednih subjekata međusobno recimo u Republici Srpskoj prekom milijardu i 200 miliona maraka. Predpostavljam da je u Federaciji veća. Ukoliko znamo da postoji spoljno trgovinski deficit Bosne i Hercegovine, ukoliko znamo da postoji ogroman devizni deficit Bosne i Hercegovine. Dakle sve su to indikatori za ozbiljne poruke i ozbiljnu zabrinutost. Ne bi bilo dobro kada raspravljamo oko sredstava sukcesije da se svedemo na dvoje roditelja koji imaju djecu iz različitih brakova. Prijeti im socijalna bijeda i vode razgovor kako bi možda bilo djeci dobro uskratiti hranu da ne prežive, a eto da od rezerve prežive samo oni. Zato ja mislim da vrijeme u koje dobivamo ovakav zakonski projekat i njegovu vezu sa rebalansom budžeta treba iskoristiti da se vidi šta u kratkom vremenu možemo učiniti, šta eventualno može ostati još uvijek predmet dijaloga i dogovora kako bi se sredstva, preko potrebna sredstva najracionalnije uložila u Bosni i Hercegovini. Ja neću da govorim ovdje o proceduralnim greškama iz kojih se vadilo i Vijeće ministara i Predsjedništvo i mi u Parlamentarnoj skupštini. One su ponekad radi rekao bi brzine, radi koje treba donositi pojedine odluke i otuda svhatam ova dva različita prijedloga zakona o sredstvima sukcesije. Pošto je Vijeće ministara podnijelo jedan prijedlog koji se tiče negdje oko 150 miliona, nije moglo ponuditi da ne povuče ovaj drugi sa 280, to bi tražilo malo dužu proceduru, možda još 60-ak dana. A onda je nađena vješta forma da to delegati, ustvari poslanici Predstavničkog vijeća unesu kroz amandmane, a u suštini mi imamo jedan zakon iz dva dijela. Tako se to može tumačiti, možda se poslovnički može preći, ne može preći, mislim da je uspješno ta proceduralna zavrzlama premoštena na ovakav način. Premda ja mislim da to nije dobro, radi se o ozbiljnim stvarima. Ozbiljne stvari traže ozbiljnu pripremu delegata poslanika. Ono što ja želim da kažem da je po meni sporna raspodjela, sporna upotreba sredstava i sporno upravljanje sredstvima. Zašto je sporna po meni raspodjela ovih sredstava. Vidite oni u čijoj raspravi dominira Bosna i Hercegovina, s čim se ja u dobroj mjer slažem iz razloga da je to imovina koju su stvarali građani Bosne i Hercegovine i bog zna ko sve pre njih. Ja mislim da nema nikakvog razloga u članu 5. stavka 7. dijeliti penzionere Bosne i Hercegovine na 1/3 i 2/3. 51 milion koji se predviđa za penzionere treba podjeliti penzionerima Bosne i Hercegovine. Ako penzioneri Republike Srpske u strukturi u ukupnom broju penzionera učestvuju sa 5% neka se u penzioni fond Republike Srpske uplati 5%, ako učestvuju 20% neka, primjera radi 30% ne znam koliko je, ali da to bude penzionerima. Isto tako fond penzionog Federacije i to vam je zadovoljen 95 kriterij rješavanja jednog dijela penzionerske problematike na nivou Bosne i Hercegovine. Ne vidim takođe razloga da mi penzionerima dajemo sredstva da mi donosimo odluku preko vlada entiteta. Zašto bismo to uradili. Zašto ne bismo uplatili u fond, jer penzioneri gotovo da nemaju nikakve veze sa vladom, imaju svoje penzione fondove. Ja se bojim da tu vlade ne kupuju vrijeme pa da ne bude penzionerima priča ponovo, znate banke zadržavaju sredstva 5-10 dana, pa riješili smo neki drugi problem itd. Dakle ja podržavam, bez obzira na tu žučnu raspravu, ako je to već neka pomoć, a nije. Čini mi se da od te prevelike brige vlasti Bosne i Hercegovine, svih zajedno o penzionerima mi pričamo da treba stvari izvesti na čistac. Svi građani Bosne i Hercegovine da znate su na čistacu. Svi, ama baš svi. Nema ni jedne kategorije koja nije načisto. Mnogi nemaju kuće, mnogi nemaju penzije, mnogi nemaju plate, nemaju zaposlenja. Dakle sve je, nema više šta da se izvodi na čistinu. Ali, vidite od te prevelike brige za penzionerima kojim se ovih dana uručuju, šalju različite poruke predsjednika vlada, entiteta i ministra trezora Bosne i Hercegovine, dovoljno je da danas mi odradimo posao da oni dobiju pezniju. Dakle, razmišljajući tako o teškom položaju penzionera Bosne i Hercegovine Vijeće ministara je odlučilo prije 6 mjeseci da im pomogne kada je donjelo odluku da se sebi digne plate za 840 maraka. To je konkretan potez pomoć penzionera, da bi nas dovelo danas u situaciju i kaže – ako danas vi ne izglasate bogami sutra penzionerima nema penzije. Evo ja nudim danas dakle svima nama, ako je ovo već dio političkog dogovora, dio paketa da se penzionerima na račun penzionog fonda jednog i drugog prema broju penzionera podijeli 51 milion. Da zaboravimo Republika Srpska Federacija. Ima li tu išta sporno? Zašto bi išlo preko budžeta vlade jedne ili druge? Ali gledajte ovdje u članu 8. ovog zakona piše - Vijeće ministara donosi dogovarajuće programe, odluke i druge akte i poduzima potrebne mjere za korištenje sredstava sukcesije za namjene iz člana 5. tačka 1.,2.,3.,4.,5. i 6. Sve je ovo u redu. Ili recimo član 9. – Ministarsko vijeće i vlada entiteta se obavezuju da će najmanje 10% sredstava namjenjenih razvoju upotrijebiti za finansiranje razvoja ljudskih resursa za novo poduzetničko društvo i edukaciju iz oblasti informacionih tehnologija. Ako se kaže da će nešto ići u razvoj pa ćemo mi opet ostaviti 10% znate Savjetu ministara i vladama entiteta za neki posebni razvoj recimo kadrova, što će nam to. Možete upotrijebiti, mogu upotrijebiti sve u razvoj. Ono što je potrebno što se definište da je potrebno Bosni i Hercegovini. Ja mislim da je ovo vješta formulacija da se dođe 10% izolovanih sredstava. A to je ni manje ni više nego 28 96 miliona, ako su zbirna sredstva sukcesije. Ili gdje se kaže vlade Federacije Bosne i Hercegovine i Republike Srpske će donjeti odgovarajuće programe i druge akte za korištenje sredstava sukcesije za namjenu iz člana 4. i člana 5. tačka 7. A to je upravo ovo za penzionere. Znači kada mi donesemo odluku oni će onda donositi programe na koji način će im prebaciti sredstva. Nema potrebe za takvu stvar. Dakle, što se tiče ove raspodjele, sporna je dakle po meni raspodjela. Na koji način? Nisu ovo ogromna sredstva za Bosnu i Hercegovinu koja je u velikim dubijozama, ali moraju biti ozbiljna s obzirom na situaciju u kojoj se nalazimo. Po meni je logičnije bilo da se razmišljalo, govorim sad dakle o zakonu u načelimu u prvom čitanju da je, pošto smo pričali da su sve banke u Bosni i Hercegovini, evo opet da ne pominjem entitete, oboljele od recidiva komunizma, imaju različite hipoteke, ni jedna nije čitava, dolaze svjetske banke pa nas pljačkaju, nemamo ni jednu zdravu državnu banku. Evo nam Rajfajzen banke, evo Dojče banke, evo arabijske banke. Zar nismo mogli na bazi 300 miliona maraka formirati jednu državnu banku? Ili dvije ili tri državne banke koje bi bile najbolji garant razvoja Bosne i Hercegovine, njenih entiteta, kantona itd. Zar to nije bio racionalniji pristup? Zar nismo formirati razvojni fond Bosne i Hercegovine koji bi po strukturi sredstava bio različito lociran. Tu je lako ukalkulisati i entitete i kantone. Ne bi to bio problem koji bi takođe imao svoj upravni odbor i podnosio račune Parlamentu za upotrebu sredstava. Ovako se bojim, nemojte se ljutiti što ću to reći da se radi o paralelnom budžetu. Da mi suviše olako kao Parlament Bosne i Hercegovine dajemo pomoć Vijeću ministara da ima paralelna sredstva s kojima će upravljati bez ikakve dgovornosti. Pronađite mi i jedan član u zakonu koji definiše odgovornost onih koji upotrebljavaju sredstava ili nađite mi i jedan član u kojem se vidi nadležnost Parlamenta oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine s tim što bi mi trebali bjanko nekog ovlastiti da upravlja i gazduje tim sredstvima. Kada sve to propadne 2003. godine ja vas ubjeđujem da neće biti moguće napraviti budžete entiteta ni budžete zajedničkih institucija, da se ne ljute, institucija Bosne i Hercegovine, jer stopa rasta društvenog proizvoda u Bosni i Hercegovini i njenim entitetima nije tolika da može obezbjediti tolike potrebe i naglo narastanje institucija koje su nužne državi. Dakle to jesu ozbiljni problemi, ali ja mislim da je brzina razmišljanja o sredstvima sukcesije, pa čak i ovo zahvatanje onih sredstava koja nisu još operativna, teškoće u budžetu, različita prića da treba vlast predstaviti u očima domaćim i međunarodnim da je efikasna i kada to nije, bez obzira o kojoj se vlasti radi, nije dobro. 97 I šta još uvijek nije dobro. Mi imamo nešto što u Bosni i Hercegovini, zato i imamo problema kod zakona da su nam predsjednici stranaka umjesto u zakonodavnoj vlasti u izvršnoj vlasti. I što je god teža ekonomska situacija u Bosni i Hercegovini i njenim entitetima najstabilnija je izvršna vlast, jer poslanici ne smiju glasati protiv zakonitih projekata koje predsjednici stranaka kroz ministre, predsjednike vlada ubacuju u Parlament. I to nije dobro. Ne mislim ni na kog pojedinačno da se neko ne bi našao povrijeđen, ja govorim o modelu koji nije dobar. Sporna, kada kažem sporna je upotreba sredstava. Zašto je sporna upotreba sredstava? Vi se sjećate da sam ja kod svakog ugovora sa bilo kojom državom kada su dati, radilo se o kreditnim aranžmanima, kada sam tražio izvještaj o stepenu zaduženosti Bosne i Hercegovine, tražio da se vidi koliko raste dug, da Dom ratifikuje to. Ima li nas igdje kada se govori o 50 miliona, o 100 miliona, o 180 miliona? Ima li iko potrebu u ovom zakonu da podnese izvještaj Parlamentu da li se ta sredstva iz godine u godinu povećavaju? Jer da su kojim slučajem sve vlasti pre nas bile neefikasne od ovoga ništa ne bi bilo. Čini mi se da je gospodin Tokić o tom govorio. Ovo su ipak mnogo godina čuvana sredstva da bi dali da se zatvori budžetski ... entitetski i centralnih institucija za 2001. godinu i 2002. godinu. 2003. godine izgleda dolaze izbori, pa ko pobjedi moći će pričati narodu kako je ovo dobro upotrebljeno, kako smo bili u teškoj situaciji i kako ne treba biti štedljiv, kako reče ministar trezora prema ovim sredsvima ni previše bolećljiv. Đavo donjeo, đavo će i odnjeti. Što se tiče, rekao sam sporno je upravljanje sredstvima sa stanovišta upravljanja, a čini mi se da mi nemamo ni jedan zaštitni mehanizam u ovom zakonu da neko ko zloupotrijebi upotrebu ovim sredstvima može snositi bilo kakvu vrstu odgovornosti i zato ja mislim da ni ovo nije dobro. I zato nakon ove priče o zakonu u globalu predlažem, ukoliko hoćemo naravno da govorimo da se sredstva racionalno upotrijebe, ukoliko želimo da pokrijemo i dio političkih obećanja naših političara prema stvarno dijelu stanovništva koje je ugroženo, a ne jedino, jer čini mi se da su izbjeglice, još ako imaju penzionerski status u mnogo težoj situaciji da donesemo odluku, dakle danas odluku, a da razgovore nastavimo da se 51 milion uplati u fondove penzionera, to su dva fonda prema broju penzionera. Time ćemo malo ublažiti političke tenzije naspram penzionera. Ostaviti Savjetu ministara, Predsjedništvu, vladama entiteta koji se vole dogovarati da malo razmotre način upravljanja sredstvima koja su obezbjeđena sukcesijom. Imam dojam da mi imamo jednu nesreću kada imamo sredstava nemamo projekata, a kada imamo projekata nemamo para. Dobro bi bilo da su vlasti u Bosni i Hercegovini, a znali su za sredstva sukcesije godinu dana danas nam pričali bar o 20-ak 98 razvojnih projekata u kojim se ova sredstva mogu uložiti. Kad kažem projekata onda mislim na izvedbene projekte, a ne na idejne. Ja sam imao toliko i spreman sam da podržim dakle ovu odluku prema penzionerima i nisam spreman da glasam za zakon u prvom čitanju ukoliko bude ostao omjer ½, 2/3 naspram penzionerima. Nije to gospodo pošteno. Nije pošteno Bosnu i Hercegovinu razvijati kao dio sjevera i dio juga. Dio bijelih i dio crnih. Nije dobro. 1/3 se ne može odnositi na penzionere, jer ne učestvuju tako ½, 2/3, nego ako je to za penzionere prema broju penzionera. I ne može čini mi se to biti recipročno 1/2 , 2/3 za finansiranje zajedničkih institucija i mislim da tu zamku odnos entiteta i institucija Bosne i Hercegovine ne možemo analogijom ubacivati u ovaj zakon. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se kolegi Špiriću. za riječ se javio uvaženi izaslanik Spahić.
Uvaženi predsjedavajući Tokić, precizno, ja sam postavio pitanje gospodinu Anti Domazetu u vezi sa kriterijima za raspodjelu sredstava sukcesije eks SFRJ. Gospodin Ante Domazet je odgovorio sa 1.,2. i 3. Imate taj odgovor na stolu. Nadam se da će ga i sredstva javnog informisanja kao odgovor, pitanja mogu zaboraviti potpuno i ono koga je postavio, jednostavno objaviti u cjelosti. Zato što želim da kažem da kada se izlože kriteriji po kojem se vrši raspodjela određenih sredstava i ako se nato obaveže jedan ministar i potpiše takav odgovr podrazumjeva da će takva, uslovno normalno povezanost kriterija sa prijedlogom zakona i sa odlukama koje će uslijediti na temelju toga zakona biti poštovani u recimo u uslovima usvajanja jednog ovakvog prijedloga zakona kakav smo dobili. A iza toga treba da stoji ono vrijeme koje će doći. Mi ćemo postupiti interventno i ugasiti požar kako je gospodin Rodić vrlo precizno rekao, ne ulazeći u ovu strukturu podjele o kojoj je govorio gospodin Šprić govoreći samo egzaktno o podacima koliko sredstava pripada kojoj zajednici i koliko zapravo i kakvo jeste socijalno stanje jedne kategorije stanovništva na kojoj se ovo odnosi, to su penzioneri. Do sada nismo dobili nikada preciznije od jednog poslanika u Parlamentu Bosne i Hercegovine. Očito da je riječ o profesionalcu u ovoj oblasti, hladniju i precizniju alaziju koja govori o tome kako se u stvarnosti sukobljava ono što je zakonsko rješenje, makar ono bilo isprepletano ciframa, što je vrlo rijetko i sa onim što je realnost kada se 99 svede to na korisnike budžeta ili budžetskih sredstva ili sredstava po određenom zakonu. Ukoliko bi se riječ gospodina Rodića uporedila sa onim što su obrazloženja za kriterije i onim što je predloženi zakon, onda je sasvim jasno da Bosna i Hercegovina klizi u dva temeljna rješenja. Prvo je da Bosna i Hercegovina po zamisli koju sam prvi put sad čuo ovakva ekspicitnost gospodina Špirića, prerasta kako bi rekao svoju strukturu na jedan inteligentan način i počinju se rađati ideje u Parlamentu o razvojnim bankama BiH, o fondovima za razvoj BiH, o sredstvima koja će se na neki način koncentrisati u rukama državnih institucija. Nema ništa važnije, to Domazet predaje studentima i posdiplomcima i odraslima kada ima priliku na ovim dodiplomskim kursevima, nego da državne institucije ili bilo koju drugu instituciju da raspolaže sredstvima da bi mogla biti snažna, relevantna institucija. To je polazište za prije kako pričaju o jačanju državnih institucija. I u tom kontekst je intervencija koju kada vi pogledate sada ovdje u vezi sa izlaganjima koja smo dobili prvi put dakle dobijamo dieje koje potiču ono na čemu je gospodin Domazet kada je preuzeo funkciju ministra insistirao a to je ovaj odgovor pod 3. To je dakle insistiranje na razvojnim programima i razvoju ove zemlje i sad dobijamo čak i konkretne ideje u diskusiji što je korisno povodom načela koje raspravljamo. Kako ojačati te državne institucije da one interveniraju razvoj da interveniraju u socijalnom smislu itd. Dakle približavamo se ideji socijalne države a odlazimo na neki način iz prostora isključive atetizacije države na različitim nivoima bilo kantonalne opštinske entitetske ili državnom. Govorimo dakle na jedan mnogo ozbiljniji i rekao bi racionalniji način nego što smo ikada do sada razgovarali. I to se meni dopada u ovoj raspravi. Ja to podupirem. Jer to govori o ozbiljnosti procesa u koji ćemo mi ući ukoliko ne želimo da doživimo drugi kako bi rekao pad koji je scenario predvidljivih rješenja ukoliko naravno odustanemo od ovoga o čemu smo danas razgovarali a to je da ne dobijemo zato što se nalazimo pred tzv principom diplomatksi često izgovorenim konfeta kompli dakle pred svršenim činom da izbjegnemo odgovornost za ono što bi se moglo nazvati argentinski sindrom u Bosni i Hercegovini. A šta je argentinski sindrom u Bosni i Hercegovini? To je jedno sljepilo pred socijalnim problemima pred mukom u kojoj se nalaze obični ljudi. Dakle ljudi zbog kojih ovi svi papiri se dogovaraju prave se ovakvi procesi itd. Zašto je ovo važno? Zato što se pocjenjuje socijalna pozicija stanovnika Bosne i Hercegovine. Pocjenjuje se bez obzira gdje oni žive i kako žive. I mislim da je vrlo bitno vrlo odgovorno što se u pogledu jednoga sabiranja sredstava preuzimanja obaveza iz sukcesije itd. od strane Bosne i Hercegovine izašlo sa prijedlogom jednog zakona. Dakle 100 ja to podupirem pošto je diskusija u načelima i mislim da je vrlo bitno da taj zakon donese. Drugo što mislim da je bitno jeste da se ova rasprava o načelima pošto je ona otvorila niz po prvi put podvlačim u ovoj debati po prvi put u Parlamentu bilo u Predstavničkom i Domu naroda.To može se magnetogram konsultovati prvi put svake sjednice proteklih pet godina od 96. do 2001. prvi put ljudi postaju u Parlamentu svjesni odgovornosti poteza koji će napraviti u vezi sa ovim zakonom. A kako će se dalje ta priča odvijati.Može da priča onaj ko preživi ne onaj koji pobjedi. Nije uvijek odraz i pobjeda velika stvar kada pobjeđuješ vlastite građane ili u ime vlastitih građana ili kada gubiš. Problem je onaj ko preživi dakle preživljava ko ima problem da od danas do sutra riješi svoje temeljno pitanje dakle hoće li imati da preživi recimo iz ove 2001. do 2002. godinu. On će da priča naravno o tome šta znači obaveze koje smo mi danas preuzeli u njihovo ime. Želio bi skrenuti pažnju na činjenicu da bi ja bio veoma sretan kad bi u paketu ovog zakona i u paketu ovoga rebalansa i u paketu projekcije budžeta za 2002. godinu bile izložene na konzistentan način od strane Vijeća ministara po prvi put također bi se to moglo dogoditi ja se nadam još uvijek nije kraj godine kraj svega ima i početak godine i januarsko zasjedanje ja se nadam mjere ekonomske politike koje će slijediti logiku vladanja i dobrog upravljanja u društvu u krizi koje jeste u krizi. Dakle ja bi očekivao ono pored ovih cifara i pomiješanih cifara u zakonskim odredbama vidim jedan logičan konzistentan prijedlog mjera ekonomske politike na čemu su se obavezali predstavnici Vijeća ministara kada smo ih poduprli u raspravi o opštem okvirnom tzv. strategijskom ekonomskom razvoju do 2004. godine. Dakle meni ovdje nedostaje kako bi rekao za one puzle za sliku cjelovitu ono što se zove strategija ekonomske politike. I očekujem da će Vijeće ministara početkom godine izaći s takvim jednim prijedlogom. Pošto sam bio veoma impresioniran prijedlozima o fondaciji pošto se vratio moj kolega Špirić ovdje o razvojnim bankama itd. želio bi reći tim povodom pošto je on tu prisutan nije dobro da on to ne čuje u cjelosti bilo bi jako dobro kada bi istu tu ideju pratilo od strane gospodina Špirića koji je upravou tim dijelovima veliki ekspert da osim načina kako ćemo koncentrirana sredstva na ovaj način ili onaj dobijena trošiti ima isti takav prijedlog kako ćemo ta sredstva pribirati. Dakle kako će državne institucije izvorne prihode. Ja se dobro sjećam debate prije nekoliko godina upravo na tu temu u istoj ovoj govornici imali smo različite pozicije ali ako je za nekoliko godina ekonomska politička i druga situacija sazrela u Bosni i Hercegovini da čujem prijedloge za razvojne banke za fondaciju na niovu BiH i za jedan drugačiji pristup ekonomskim problemima u Bosni i Hercegovini što potpuno razumijem jer mi smo svi u tom pogledu raspoloženi da depatujemo ja bi volio da znam da li ćemo dobiti zaista ne kao klasično pitanje da li možemo za 2 mjeseca dobiti zakon o izvornim prihodima ili za 15 dana ili sutra nego da li mi možemo doći do rješenja po kojem će jedna logika trošenja takođe biti logika ubiranja. To sam ja očekivao od iskusnoga profesora ekonomiije koji je postao ministar trezora da ćemo jedno sa drugima imati povezano kada je riječ o odgovoru koji sam ja tražio pitanje i u ovim odgovorima. Ovdje uglavnom ima tehički odgovor vrlo korektan i u tom smislu da ne bi ostalo na tehničkom odgovoru ja bi zamolio gospodina ministra da pokuša prihvatiti jel i ovaj 101 drugi dio a to je da nađemo rješenja koja će u buduće. Zato mislim da je Tokićev prijedlog sasvim na mjestu da mi pokušamo razjasniti situaciju rasprave o načelima da zakon ima logiku i potrebu da se donese ali da se zauustavimo na tome i da se napravi jedna pauza bez obzira što ja nisam nikakav od ovih ovdje koji nude te pauze da bi mi sve ove amandmane do kojih se došlo kroz komisiju i ove amandmane koji su stigli na sto pogledamo zajedno i ovu diskusiju koju smo vodili da bi ozbiljno promislili koliko je to sve skupa provarljivo sa stanovišta Doma naroda koji treba da donese takve odluke jer mehanički princip fetakompli na koji se vraćam znači faktički diskvalifikaciju ovoga doma unaprijed prije svega u javnom mijenju i političkom životu dogovrnom ekonomijom i dogovornom politikom a poštovanje svakog prijedloga koji se čuo u raspravi o načelim što je korektna rasprava kao i ideja koje su iznešene suma sumarum omogućava da se u pauzi obezbjedi da pređemo u raspravu u načelima da se obezbjedi da pređemo u raspravu o amandmanima. Ako je poslije ovak ozbiljne rasprave koju smo dobili ja sam zaista nisam iznenađen vrlo obradovan tretmanom ovog problema od strane delegata zainteresiran da ta pauza bude takva da omogući radnom tijelu komisiji koja je zadužena za ova pitanja ili klubovima bošnjaka srba i hrvata da sjednu i da preuzmu odgovornost u koordinaciji da se u drugom dijelu rasprave kada pređemo na raspravu u načelima dakle ... sa načela na konkretnu raspravu o člancima da to bude zaista produktivan posao. Mislim da mi ne treba da odstupimo dakle od namjere i od dobre volje poslanika da prihvatimo zakon da prihvatimo ga u prvom čitanju što se zove u načelima i da stvorimo uvjete nama radne da u pauzi koja će trajati sat dva ili tri završimo posao koji se tiče amandmana. Raspravimo između sebe u radnom tijelu koje je zato nadležno u Parlamentu i ddođemo na drugi dio zasjedanja koji će omogućiti da zaista i Vijeće ministara sa svojim stavovima iznesenim u prijedlogu ovog zakona i amandmanima kao i ovaj dom naroda osim rasprave u člancima i konačno ja vjerujem usvajanje ovog zakona izrazi vrlo precizno duh ove diskusije koja je bila vrlo dobra vrlo precizna i vrlo korektna u odnosu na interese građana Bosne i Hercegovine i svih nas. Hvala lijepo."
Zahvaljujem. Da li se još, gospodin Ilić, a potom očekujemo da ministar odgovori na pitanja čime bi bila zaključena rasprava u prvom čitanju.
Gospodo delegati, imam već smo negdje znači u drugom dijelu dana. Čuli smo ovdje nekoliko vrlo dobrih prijedloga. Ja se pridružujem onima koji predlažu da ovo završimo tako što bi napravili pauzu, sve ove amandmane i prijedloge koje imamo da ih probamo usaglasiti, jer nema ni usvajanja rebalansa budžeta ukoliko ne usvojimo ovaj zakon. I kada smo već ovdje, svi ovdje su vidim, svi iz Savjeta ministara, ovdje je gospodin Belkić, znači svi su ljudi ovdje koji mogu riješiti ovaj problem. Dajte da uložimo napor da to uradimo.
Ja se zahvaljujem za dobre namjere, sugestije uvaženog kolege Ilića. Zamolio bi ministra Domazeta da na kraju rasprave u prvom čitanju zakona. 102
Pa evo ja sam sa nekim svojim kolegama u drugim državama slijednicama maloprije čuo kako su oni ove pare raspoređivali, da su naravno uradili veoma konforno, jel to su bili vanredni prihodi budžeta i vlada je o tome odlučivala. Mislim da mi naravno u duhu naše političke konstitucije zaista vodimo jednu vrlo suštinsku, bogatu raspravu, suštinsku raspravu, ali moramo biti svjesni ograničenja. Ne možemo mi kroz ovaj zakon promjeniti ekonomsku stvarnost u Bosni i Hercegovini na radikalan način. Ja mogu da kažem da je struktura ukupnih sredstava po regionalnom kriterijumu raspoređena tako da je 38,5 %, 35,5 % sredstava na razini države ostalo. 22% za Republiku Srpsku i Federaciju 42,5% .Dakle to je jedan optimum koji ima jednu bogatu sadržinu i posebno želim da vam skrenem pažnju na kvalitet sredstava koja su plasirana u Republiku Srpsku po ovom prijedlogu. Predlažu se jeli za Republiku Srpsku i Federaciju, odnosno entitete. To je član 7. prečišćenog teksta koji kaže da se sredstva sukcesije iz člana 4. ovog zakona, dakle ovih 130 miliona za razvojni program u entitetima plasiraju ovim procentima 65, odnosno 35% na kreditnoj osnovi. Znači mi shvatamo potrebu da regionalni razvoj ostvari svoju funkciju tj. da se decentriliziraju odluke o razvoju, ali integritet sredstava na državnoj razini se zadržava kroz kreditni odnos. Znači nije to tek onako dato bez ikakvih obaveza i bez nekakve logičke veze države i entiteta. To naravno treba da utvrdimo i to neće biti bankarski omjer, to će biti uvjeti barem IDA kredita koje Svjetska banka daje nama za razvoj, gdje profit nije primaran cilj, ali kredit ukazuje na to da se ta sredstva moraju profitabilno investirati, da ne mogu biti poklanjana, to je ključno pitanje. Ako je ovo razlog cijenjenom zastupniku Jusufoviću da ne prihvati, ja mislim ovaj zakon, ja mislim da je dosta od njegove argumentacije ovim da kažem barem promijenjeno, a ja se osjećam kao čovjek kome treba, koji je na umoru i treba mu kisik, a onda se kaže – pa slušaj imam ja neke probleme pa malo ćete sad isključiti dok ne riješim te probleme. Dakle taj kisik to je ovaj zakon koji htjeli mi ili ne priznati upravo treba da osigura taj kisik. Ja ukazujem na sledeće tri posljedice stanja u kojem se danas nalazimo. Možete to vi eufemistički nazivati i ovako i onako. Možete to svoditi na tehnički i na suštinski problem. Ali ja mogu da kažem ovo. Prvo institucije Bosne i Hercegovine se već nalaze u blokadi, a nemaju nikakvih izgleda da izađu iz te blokade ako se ne usvoji rebalans budžeta, odnosno paket koji je vama predložen ovdje u kontekstu jednom, je li normaliziranja financijske situacije. Dakle ovih 9,3 miliona mi nemamo, nećemo ih ni imati i u tom smislu ja zaista ne mogu da u ovom času predvidim jedan normalan razvoj događaja. Događaji će se razvijati, ali oni neće biti normalni i u tom smislu sigurno možemo očekivati da će se višegodišnji trud u građenju institucija Bosne i Hercegovine praktično devalvirati. Mi imamo pismo Žaka Klajna koji ne može da razumije da plaća Državnoj graničnoj službi nije isplačena i koji kaže – badava vaše priče o antiterorističkoj koaliciji, vi ovim dokazujete, ozbiljno postavljate sumnju u svoja opredjeljenja. To njegovo pismo i intervencije jednostavno, ostalo je s naše strane sa odgovorom. Mi smo pod moratorijumom, tražimo rješenja, čekajmo rješenja. Sve institucije Bosne i Hercegovine su istoj situaciji. Nemojte misliti samo Državna granična služba je naš najveći teret, naše najveće dostignuće i najveći izazov. 103 Drugo, sposobnost entitetskih budžeta je minimalizirano. Otplata vanjskih dugova, vanjskog duga do kraja godine od 10 miliona prvo dolazi pod znak pitanja, a zatim i njihova funkcionalna sposobnost. Ove namjene iz ove točke 7. to su namjene koje smo mi usmjerili u relaksaciju, podršku budžetskim entitetima, a njihova je odluka u šta će to biti upotrijebljeno. Mi smo naveli primjere, penzije, invalidnine, možda deficiti u zdravstvu, možda deficiti, vlada treba da odluči. Od vlade entitetske će o tome odlučiti. Ali ovo je jedan mora se reći paket. Želim istaći posebnu dramatičnu situaciju u sledećem. Mi ove godine nismo dobivali nikakve podrške budžetima iz međunarodne pomoći. A otplate kredita, evo sa teškim naporima do kraja godine su išle i to sve na teret entitetskih budžeta. Prema tome, nije ovo jednostavna situacija i nisu ova rješenja tek ad hok. već sledeće godine neki priliv međunarodnih sredstava koji će značiti podršku i budžetima treba da se osigura i može da se osigura. Ali, ova godina je bila godina bez ikakvih priliva i naravno da je to slomilo entitetske budžete i naravno da tu postoje i ovi problemi koje pokušavamo na neki način da dotaknemo ovim projektom zakona. Bilo mi je postavljeno pitanje da li je zlato prodato? Da zlato je prodato na osnovu odluke Vijeća ministara. Realizirala je prodaju Centralna banka i ostvarena je prosječna cijena od 273,20 dolara po jednoj umci zlata sa prihodom od oko 53 miliona dolara i ta sredstva stoje na računu Centralne banke. Naravno upotreba njihova je pod vezana za donošenje odluka Parlamenta. Sledeće pitanje je bilo – koncepcija zakona. Pa jeste koncepcija zakona to sam i rekao u uvodnim napomenama se promjenila. Prvo smo išli na to da predložimo raspodjelu onih sredstava koja su izvjesna, koja su nam već na raspolaganju, a onda se ukazala potreba da cjelovito rješimo problem sukcesijom, uključujući i ovih 130 miliona koja još nisu raspoloživa i koja bi mogla biti početkom, odnosno u prvoj polovici naredne godine raspoloživa. Zato su rješenja morala biti sasvim drugačija. I zato i ono što je kolega Džaferović iznjeo sasvim logično. Međutim mi smo zadržali 207,8 miliona za razvojne namjene i proporcije, osnovne ekonomske namjene su možda čak i poboljšane, imajući u vidu da je suma sa 153 miliona skočila na 281 milion. Mnogo više za razvoj, mnogo veći procenat udjela sredstava za razvoj i mnogo bolje perfomance samog prijedloga. Postavljeno je direktno pitanje za koje vrijeme možemo imati zakon o sticanju primarnih prihoda? Ja želim reći ovdje cijenjenom Domu da pitanje primarnih prihoda nije jednostavno pitanje i ne možemo ga riješiti nekim prijedlogom zakona. Molim vas mi ćemo pripremiti vama platformu za pristup tom problemu. Ja sam stupio na osnovu zaključaka Predsjedništva Bosne i Hercegovine koje na tome intenzivno radi u kontakt sa EU, zatražio od njih fondove da se napravi ta studija. Radimo na pripremi ten...referens, dakle projektom zadatka i očekujemo da za 2 mjeseca bude posao urađen da se pojavi na Ministarskom vijeću, na koordinacionom tijelu za ekonomski razvoj i evropske integracije i na Parlamentu. Iza toga treba da počnu da se rađaju to je inkubator, iza toga treba da se porađaju projekti, prijedlozi zakona, mjera itd. Dakle u tom smislu ja želim da kažem da mi ovom problemu posvećuemo vrlo veliku pažnju, jer je to ključno pitanje. Osnovno je da mi imamo prihode koji se ubiru automatizmom, da nismo u rukama nečije samovolje, jer institucije Bosne i Hercegovine postaju ozbiljna stvar, ne mogu se više ad hok rješavati. Ja ne bih ulazio u neke druge ovdje primjedbe, one svakako pokazuju koliko je mogućih rješenja u pristupu ovome problemu. 104 I završio bi ovim što je rekao kolega Spahić, cjenjeni zastupnik ovog doma kada je rekao okvalificirao moj odgovor kao tehnički aspekt jel problema. Znate ekonomija može nekad biti poezija. Ali treba joj ambijent za to da se poetski raspjeva. Ovo nije ambijent za poetski pristup. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem uvaženom ministru Domazetu. Ukoliko nema replika, a pretpostavljam da nema. Što je replika?
Zahvaljujem gospodinu ministru, meni je neke stvari pojasnio. Ova iznos sredstava u ovom procentu namjenjen za razvoj i na kreditnoj osnovi, ja moram priznati mijenja suštinu i duh ovog zakona. Zahvaljujem ministru.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Genjcu. Mislim da su se stekli uslovi da pristupimo izjašnjavanju vezano za ovaj zakon na način da se izjasnimo u prvom čitanju ili poslovnički rečeno ko je zato da se vodi rasprava o članovima zakona? Molim izaslanike da glasaju. -12 za Ko je protiv? Ima li uzdržanih? – jedan uzdržan. 12 glasova za i 1 uzdržan. Konstatujem da je jednoglasno prihvaćen tekst zakona o namjeni i korištenju imovine koju Bosna i Hercegovina dobiva po Sporazumu o pitanjima sukcesije pri banci za međunarodna poravnavanja u Bazelu u prvom čitanju. Ima višestruko potreba za polučasovnu pauzu. Jedna od potreba jeste da se razjasni oko amandmana. Molio bi sve one koji su imali amandmane na komisijama, na komisiji, a ostaju pri tim amandmanima da eventualno iskoriste ovo vrijeme da te amandmane usaglase na način da ide na tekst zakona koji je sada u proceduri. Istovremeno jasno poručujem ostalim izaslanicima da nema novih amandmana i da nećemo moći poslovnički prihvatiti amandmane koji nisu bili na komisiji obzirom da ja amandmanska faza po skraćenom postupku juče završena. Pauza od 4 i 15, sastanak Kolegija. Da nastavimo sa radom. Jeste li dobili sve amandmane? Podsjetiću vas trebali bi imati 4 amandmana gospodina Špirića, 2 amandmana, 3 amandmanda gospodina Muniba Jusufovića i 1 amandman Sejfudina Tokića. Radi se o amandmanima koji su bili na komisiji, nisu prihvaćeni na komisiji. Izaslanici, delegati će ih braniti, odnosno predložiti direktno Domu. 105 Predlažem dakle da pređemo na drugo čitanje po članu 91. Poslovnika u skladu sa članom 89. Poslovnika podnjeli su amandmani delegati izaslanici Nikola Špirić, Munib Jusufović, Sejfudin Tokić. Molio bi izaslanike gospodina Nikolu Špiriću da li ima potrebe da obrazlaže svoje amandmane. Izvolite.
Dame i gospodo, s obzirom da je proradilo raspoloženje, da je zakon prihvaćen u prvom čitanju i da ide na drugo čitanje, dakle po amandmanima. Amandman I ja predlažem da u članu 8. na kraju stavi zarez i doda tekst - koji moraju biti verifikovani u oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. A pročitaću vam član 8. koji kaže - Vijeće ministara donosi odgovarajuće programe, odluke i druge akte i poduzima potrebne mjere za korištenje sredstava sukcesije za namjenu iz člana 5. tačka 1.,2.,3.,4.,5. i 6. ovog zakona, ja tu dodajem ovo - koji moraju biti verifikovana od oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Obrazloženje. S obzirom da se radi o sredstvima koji su u skladu sa odredbama člana 8.3. Ustava Bosne i Hercegovine predstavljaju sredstva vanrednih prihoda Bosne i Hercegovine, odnosno sredstva namjenjena prvenstveno potrebama ravnomjernog razvoja Bosne i Hercegovine za čije je utvrđivanje neophodna odluka Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, onda je logično da Parlament donosi konačnu odluku o realizaciji i namjenskoj upotrebi ovih sredstava. Amandman II, ja predlažem da u članu 7. u stavu 1. iza riječi zakona, umjesto tačke doda se zarez tekst glasi – koji moraju biti verifikovani u oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Evo podsjetiću vas član 7. kaže – vlade Federacije Bosne i Hercegovine i Republike Srpske će donjeti odgovarajuće programe i druge akte za korištenje sredstava sukcesije za namjenu iz člana 4., člana 5. tačka 7. ovog zakona. Dakle ja predlažem da se tu doda i ovaj stav u kojem se traži kontrola Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. I ovom članu dodati novi stav 3. koji glasi – ukupan maksimalni iznos koji se iz ovih sredstava može pozajmiti pojedinom entitetu ne može prelaziti iznos od 12,5% sredstava iz stava 1. ovog člana. Ne trebam posebno čitati obrazloženje, ono je slično kao i ovo drugo. Predlažem amandman III u kojem tražim da se briše član 9. a on kaže ovako – Ministarsko vijeće i vlade entiteta se obavezuju da će najmanje 10% sredstsava namjenjenih razvoju upotrijebiti za finansiranje razvoja, dakle sredstva za razvoj upotrijebiti za finansiranje razvoja, ljudskih resursa za novo poduzetničko društvo, edukaciju iz oblasti informatičkih tehnologija. Dakle 10% za novo moderno društvo, a 90% za staro dotrajalo društvo. I amandman IV u članu 5. stav 7. predlažem da se mijenja i glasi – dakle sredstva direktne podrške fondovima penziono invalidskog osiguranja Federacije BiH i Republike Srpske za izmirenje određenog iznosa ranije ne izmirenih obaveza za penzije a koje se dijele srazmjerno broju penzionera. Obrazloženje – svi penzioneri u Bosni i Hercegovini moraju biti ravnomjerni u podjeli sredstava sukcesije. Eto to su bila ova 4 moja amandmana i od vašeg stava prema amandmanima će zavisiti moj direktni stav prema zakonu. Hvala vam lijepo. 106
Zahvaljujem se uvaženom kolegi Špiriću. Gospodin Munib Jusufović molio bi da obrazloži svoja 3 amandmana.
Data obrazloženja od strane gospodina ministra u nekoliko pojašnjavaju situaciju, ali za prvi moj amandman želio bi još jasan odgovor da znam da li ću ostati kod njega. U članu 2. znači zakona sredstva sukcesije će se koristiti među ostalim zadnja. Konsolidacija budžeta entiteta radi izmirivanja određenih ranije ne izmirenih obaveza koje su nastale do 31.12. 2000. godine. Našta se odnose da bi ja znao da li ostajem. Ako su ona pojašnjenja koja sam ja shvatio, onda već mijenja se. Zato bi morao znači dobiti odgovor na ovo, pa bi odlučio šta ću dalje. Dalje. U amandmanu II već dolazi do određenih tako da kažem dilema. Amandman III on je sličan amandmanu koji je dao gospodin Špirić. Ne znam koji je amandman. Prema tome na određen način ta dva amandmana se mogu uklopiti da bude jedan, jer u mene stoji znači stav 2. člana 10. se mijenja tako da glasi – da Vijeće ministara redovno obavještava Parlamentarnu skupštinu o korištenju ovih sredstava i po potrebi će zatražiti prethodno odobrenje. Dobro. Može i ostati to je to slično. Uglavnom ovdje je rečno dva doma, ali Parlamentarna skupština poznato je da ima dva doma. Praktično član 4. u mene se i dalje odnosi da znači principijelan je stav da mi apsolutno nismo za trošenje sredstava za tekuće obaveze i to ja normalno da ostajem pri tome iz principijelnih razloga, ali poslije ovih pojašnjenja neke stvari se mogu malo i drugačije.
Ja bi zamolio radi razjašnjenja i mogućnosti da uvaženi predlagač amandman Munib Jusufović zauzme stajalište vezano za ovaj amandman da ima obrazloženje. Izvolite. Ovdje se radi direktno o pitanju. Nismo završili, nemojte molim vas. Ovdje imamo raspravu o amandmanima. Obzirom da je predlagač amandmana defakto poziciju svog amandmana da li će uopšte ići sa tim amandmanima uslovio odgovorom predstavnika Vijeća ministara, ja molim predstavnika Vijeća ministara da zauzme stajalište.
Dakle, riječ je o obavezama koje su naslijeđene. Ne tekuće obaveze, nego obaveze iz prethodnih perioda. Dakle, konsolidacija budžeta izmirenjem obaveza iz prethodnih perioda do zaključno 31.12.2000. godine. Obaveze koje se odnose na 2001. ne mogu biti pokrivane iz ovoga, to je tekuća potrošnja. Eto to je kriterijum ključni. Nije tekuća potrošnja i to je jako važno da se istakne. Znači čišćenje starih obaveza. 107
Jeste li zadovoljni odgovorom? Molio bi vaše izjašnjenje zbog stenograma. Oprostite ministre. Dakle vi odustajete od nekih amandmana.
Ako sam ja dobro shvatio da ja pojasnim na svoj način, a vi ćete reči je li to t, jesam li ja dobro shvatio. Što znači da su to obaveze koje je Bosna i Hercegovina imala kao tako da kažem integralna cjelina, a ti dugovi su praktično prelamaju preko entiteta ili se odnose na entitet bilo ovaj ili onaj i sad to su ti dugovi. Nisu tekuće obaveze. U redu odustajem od tog amandmana.
Od kojeg amandmana? Broj.
Amandman I.
Dobro amandman II ostajete pri tome.
Sad bi ga mogao. Ostajem, ali.
Ne, ne govorim zbog rasprave. Otvorićemo mi o amandmanima koje izaslanik povuće ne vodi se uopšte rasprava.
I amandman IV to je član 11. ja ne vidim sad onda razloga da ga još malo podsjetimo.
Amandman IV ti je sastavni dio teksta zakona s obzirom da se podudara sa Predstavničkim domom. Ti imaš 3 amandmana u ovoj fazi.
Momenat još pojašnjenje člana 11. ovog IV amandmana, i tu moguće da ću. Znači korištenje sredstava sukcesije za namjene iz člana 4. tačka 7. ovog zakona, član 11. Vijeća ministara kao davalac sredstava i vlade Federacije Bosne i Hercegovine i Republike Srpske kao korisnici sredstava. Zaključili smo, znači to su na kreditnoj osnovi zaključivaće sporazume sa entititetima.
108 Zahvaljujem Jusufoviću. Molio bi sekretara samo da pojasni proceduru i da razjasni sa izaslanikom kod kojih je amandmana ostao zbog dalje rasprave.
Za riječ se javlja predsjedavajući gospodin Tokić.
Moj amandman se odnosi na član 4. tačku 3. u kome tražim da formiranje sredstava za kreditiranje i osiguravanje kreditnih rizika za kredite i garancije izvozno orjentisanih kao i malih srednjih preduzeća u BiH, te kreditiranje i subvencioniranje poljoprivrednih proizvođača iznosi sa sumom od 118.608.537,00 KM time se tačke 5. i 7. brišu, tako da tačka 6. postaje tačka 5. Ja mislim da sam u svom obrazloženju iznio stajalište, smatram da sredstva iz sukcesije ne treba da idu na izmirenje starih obaveza iz budžeta, kao ni na ranije izmirivanje ranije ne izmirene obaveza iz penzija i invalidnina i da ova sredstva trebaju ići isključivo u razvojni projekat. Hvala. Otvaram raspravu povodom amandmana. Ko se javlja za raspravu povodom iznešenih amandmana? Gospodin Džaferović.
Poštovane kolege, dame i gospodo, ja sam tek danas imao priliku da vidim integralan i prečišćen tekst ovog zakona o namjeni i korištenju imovine koju Bosna i Hercegovina dobija po sporazumu o pitanjima sukcesije bivše SFRJ. Ja sam u raspravi o načelima ili principima ovoga zakona govorio o onih dodatnih 130 miliona KM koji su sada dakle cca 130 miliona KM koji su sada opisani u članu 3. stav 1. ovoga zakona, a radi se o vrijednosti sredstava sukcesije u monetarnom zlatu i na računima Narodne banke bivše SFRJ. Dakle smisao moje diskusije se odnosio na to. Ja i dalje smatram da ova sredstva ne bi trebala da budu obuhvaćena ovim zakonom, jer ovim zakonom trebaju biti obuhvaćena ova sredstva koja su trenutno na raspolaganju, to je cca ovih 150 miliona KM. Međutim, da bi se ja mogao precizno odrediti prema ovom zakonu ima jedna stvar ispod koje kao poslanik zaista ne mogu ići, a cilj mi je da država Bosna i Hercegovina donese ovaj zakon i cilj mi je da država Bosna i Hercegovina, pa makar i nekoliko dana prije isteka ove godine ima urađen rebalans budžeta i osigurano finansiranje svojih institucija. Moje pitanje se odnosi ministru Ministarstva trezora u Vijeću ministara Bosne i Hercegovine i tiče se ovih 130 miliona KM koja su dodata u zakon. Iz ovog teksta, ja sam ranije dakle znao i raspolagao činjenicom da se ova sredstva od strane entiteta 65 na prema 35% daju kao kreditna sredstva korisnicima. Došlo je do jednog novog momenta na kojeg je ukazao i dr Genjac, a taj novi momenat je jedan jako važan momenat za kompletno razumjevanje stvari bar sa moje tačke gledišta, a to je da ova sredstva od 130 miliona država raspoređuje entitetima, ali također na kreditnoj osnovi. Dakle to su sredstva koja će država u ovom omjeru rasporediti kao kredite entitetima, entiteti rasporediti kao kredite korisnicima, korisnici vratiti ili vraćati entitetima koliko ja shvatam, a entiteti vratiti državi Bosni i 109 Hercegovini. Ako je to tako, a iz ovog prečišćenog teksta iz člana 8. pardon 7. stav 2. to tako proizilazi. Jer se kaže da sredstva sukcesije iz člana 4., a to su ova sredstva ovog zakona će se rasporediti tako da Federaciji Bosne i Hercegovine pripadne 65%, a Republici Srpskoj 35% tih sredstava na kreditnoj osnovi. Ako je to tako, onda će to promjeniti i moj odnos prema ovom zakonu, jer su to onda sredstva koja će državi Bosni i Hercegovini biti vraćena. Ja bih zamolio ministra da ovdje za govornicom potvrdi je li ovo ovako kao što, da li se to tumači ovako. Ja ovo ovako dakle tumačim, mislim da je ovo jedino moguće tumačenje nakon što sam dobijo ovaj tekst, ali sigurnosti radi zamolio bi ministra da još jedanputa pritvrdi ovu kreditnu osnovu ovdje za govornicom. Hvala vam.
Ja se zahvaljujem. Molim ministra, mislim da je korisno ovo pojašnjenje da bi precizirali mogućnost za izjašnjavanje.
Da, ja upravo želim da potvrdim da je to koncepcija. Znači na taj način ćemo osigurati da upotreba sredstava, krajnja upotreba bude profitabilna i osigurava integralnosti sredstava. Dakle kreditni odnos od Ministarskog vijeća prema vladama entiteta i prema krajnjim korisnicima koji će koristiti kredite. Naravno ovo će biti jedan revolving odnos, dakle treba shvatiti da ta sredstva neće poslije nekog vremena biti vraćena na nivo države i tu stajati neplodna, nekorištena nego će se automatski obnavljati i održavati, a stalno u istom kreditnom odnosu. To je naša intencija. I to ćemo raditi preko Centralne banke, preko poslovnih banaka, na osnovi uputstava i odluka procedura koje će Ministarsko vijeće utvrditi. Tako je, tako je. Jeste, sredstva se nalaze na računu Centralne banke Bosne i Hercegovine.
Zahvaljujem cijenjenom ministru. Za riječ se javio gospodin Špirić, a potom gospodin Turjačanin.
Dame i gospodo, naravno da može biti ovakav pristup ukoliko je postignut dogovor, a ja ću vam pročitati pasus koji glasi – sredstva sukcesije iz člana 4. ovog zakona će se raspodjeliti tako da Federaciji Bosne i Hercegovine pripadne 65%, a Republici Srpskoj 35% tih sredstava na kreditnoj osnovi. Onda ako ste postigli. Član 7. stav 2. Ako ste postigli takav politički dogovor, onda vam je viška uopšte da pominjete entitete. Možete pominjati privredne subjekte i nije baš ako se oni kreditiraju takva logika ovoga pasusa. Ona se može i tako tumačiti, ali ja vas molim da kažete da li ste postigli takav politički dogovor. Onda stvarno nema potrebe da tekst opterećujete uopšte vladama entiteta i vlade Federacije. Može biti direktno kreditiranjem. Ovdje postoji, ako postoji može postojati politički i ekonomski problem. Jako je bitno. Ako se doznačuje vladama da se sredstva koja se oplođuju kroz kamate na prostoru bilo kojeg entiteta regiona ili kantona se vraćaju tamo na 110 račun odakle su upućena, a ne na centralni račun. To je jako bitno koju masu sredstava uvećavaju. Onda gubi smisao ekonomsko postojanje entiteta apsolutno. Jer ovdje entiteti služe samo kao lokacije privrednih subjekata, dakle samo kao lokacije. Financijsku rentu po osnovu kamate ubira centralni račun i to je stvar dogovora. Ne sporim ja da je to dio riješenja ili kompletno rješenje. Ali morate reći s kim ste to rješenje dogovorili. To je jako, to jeste, to može biti rješenje, može biti i drugo rješenje, ali mene interesuje je li ono takvo dogovoreno. Jer zašto bi se onda pominjale vlade Federacije i Vlada Republike Srpske. Zašto onda ne može recimo Bosna i Hercegovina definisati koji su to privredni subjekti na njenom prostoru od kapitalnog značaja za Bosnu i Hercegovinu i imati tu prohodnost da je to tako jednostavno. Ako je postignut dogovor, ja bi molio da mi se kaže gdje je postignut takav dogovor. Ako je postignut, gdje je postignut takav dogovor? Hvala.
Zahvaljujem. Da li ministar želi odgovoriti. Da. Izvolite ministre.
Dakle ovdje je prisutna duboka ekonomska logika. Dakle, Ministarsko vijeće ne želi da uređuje kriterijume upotrebe tih razvojnih sredstava. Prepušta to entitetima. Dakle, mi ćemo napraviti ugovor između entiteta i Ministarsko vijeće i reći plasiramo 130 miliona na rok od 20 godina pod kamatnom stopom od 0,7%. Namjenu tih sredstava utvrdiće vlade entiteta, pa će Republika Srpska ta sva sredstva u poljoprivredu, a Federacija u industriju ili rješavanje problema ugljenokopa i ne znam čega, karikiram, ali hoću da kažem da time upravo decentraliziramo odlučivanje o razvojnim programima, o razvojnim potrebama i ubacujemo u aktivnu poziciju entitete da provode svoju ustavnu poziciju. Jer imamo razvoj i na razini države i na razini entiteta i na kraju i na razini kantona i općine, neka svako izvršava svoju funkciju.
Zahvaljujem uvaženom ministru. Za riječ se javio ako.Nećete se ljutiti. Gospodine Turjačanin ima puno razloga zbog čega ja dajem prednost predsjedavajućem. Između ostalog jedna od poslovnički, kada se javi predsjedavajući Vijeća ministara daje mu se riječ. Izvolite.
Ja se zahvaljujem. Prvo, mislim vrlo je bitno ovdje reći iza ove govornice gdje je postignut taj dogovor. To je vrlo bitno reći, neovisno o tome gdje je postignut taj dogovor. Bitno je da je taj dogovor postignut i da ustvari tako piše da je taj dogovor postignut i da ustvari tako pišeu ovome što je pred vama. Dakle pod 1. dogovor je postignut. Pod 2. to piše ovdje i ovo je samo interpretacija koju je gospodin Domazet dao da bi razjasnio neke dileme koje se ranije postojale. Ali, da ovo ne bi ostalo nerazjašnjeno, kada je Predstavnički dom imao svoje zasjedanje prije 20-ak dana isto je bilo otprilike ključna tačka evo ovo. Oni koji su pratili čitav tok ovog zakona mogu 111 da primjete da je na Predstavnički dom došao ovaj zakon u formi u kojoj u tačci 4., zatim u tačci 5. i tačci 7. one su potpuno identične kao što imate pred sobom, samo što je Predstavnički dom usvojio u ove tačke 4., 5. i 7. dodao je riječi na kreditnoj osnovi, čime je upravo proizašao amandman iz rasprave koji je ponukao Predstavnički dom da jednoglasno usvoji ovo na bazi činjenice da se radi o razvojnim sredstvima koja će biti isključivo korištena na kreditnoj osnovi. Razlog koji je ministar Domazet govorio je jedan od razloga. Ima još razloga koji su u razgovorima navedeni. Prije svega na ovaj način se omogućava ne samo da entiteti dio ovih sredstava, u iznosu da budem precizan od nekih 130 miliona, a lociraju u skladu sa svojim razvojnim programima opet na kreditnoj osnovi i opet kao kreditnu obavezu prema Vijeću ministara, odnosno prema Centralnoj banci. A drugi razlog je taj što su entiteti ti koji imaju već razvijene institucije koje to mogu da rade. I treći razlog je bio taj, jer dobro je da to ovdje znamo. Jer ja mislim da je ovo tačka o koje možemo postići koncezus. Mislim da je jako bitno, sasvim prirodno, Dom naroda je taj koji ovo danas prihvata ili ne prihvata. I Dom naroda je taj koji ima odgovornost za prihvatanje ili ne prihvatanje. Ali, mislim da smo došli u jednu tačku u kojoj ipak postoji spremnost da se do ovoga dođe koncezusom. Mislim da je to jako bitno da se do ovoga dođe koncezusom. Nije samo bitno da se ovo usvoji, nego da svi mislimo u istim kategorijama kada je ovo u pitanju. Dužan sam reći da oni 20% sredstava koji su za stare obaveze. Dužan sam reći da i ja bi volio da ne moramo. Ali sam takođe dužan radi stenograma reći. Ovo što pred sobom vidite, ovo nije plod nikakave ucjene. Ovo nije plod ničega što bilo ko vidi kao ucjenu. Ovo je plod naše zajedničke spoznaje nakon dugo, dugo vremena. Da je ovo najbolji način da iz ovoga izađemo. I moram priznati da 20% sredstava za stare obaveze , jer treba da to zna Doma naroda, potpuno suprotno je onome što traže međunarodne finansijske institucije od nas. Međunarodne finansijske institucije traže da sve damo u stare obaveze. I zato je nama potrebna podrška konsenzualna da mi koji ovdje sjedimo budemo jedna strana, a ne dvije ili tri strane, a da na drugoj strani budu međunarodne institucije koje imaju svoj interes. Vi da znate imamo zahtjeve da se ide u stare obaveze. Stare kreditne obaveze, staru deviznu štednju, stare penzije i sve obaveze koje nam pristižu kreditne prema međunarodnim finansijskim situacijama. Ja vas zato apelujem na vas da sve nesporazume, sva nerazumjevanja koja među nama postoje da ih razjasnimo i da probamo doći do nečega što znači zajedničko viđenje nas koje treba da drži vodu narednih 10 godina, jer ćemo se mi u narednih 10 godina, s božjom pomoći, ako bude zdravlja ovdje izmjenjivati kao vlasti opozicije u različitim formama i oko ovoga ne treba da se sporimo. Zato smo ovo i ostavili da nijedna vlast ne može, ni jedna vlada, ni Vijeće ministara, ni entitetska vlada, ovo ne može potrošiti. Nego da isključivo ovih 80% sredstava koristi kao sredstva za pojeftinjenje para za razvoj, za pojeftinjenje para. I mislim da bi to bilo velika stvar ako bi danas Dom naroda, kako reče gospodin Šimić, kako ono na kraju kada se poentiran. Ja mislim da je go prazan i da vi sada pucate pena. Rezultat je 0:0. Mislim da bi dobro bilo da što kažu zajedno svi se radujemo tom rezultatu ovom današnjem, jer alternativa ovome o čemu je ministar Domazet govorio je finansijska blokada oba entiteta, finansijska blokada institucija Bosne i Hercegovine, stavljanje Bosne i Hercegovine na dužničku listu zajedno sa Avganistanom i Irakom i potpuna blokada 112 dalje izgradnje, a tek posebno funkcionisanja sadašnjih institucija Bosne i Hercegovine. I odgovorno tvrdim, ovo najodgovornije tvrdim nije to najveća šteta, najveća šteta bi bila to što strani investitori koji su počeli se okretati prema Bosni i Hercegovini kao zemlji koja djeluje stabilno bi počeli da nas gledaju drugim očima. Odgovorno ovdje tvrdim i kao ministar vanjskih poslova da najbolja poruka koja je data stranim investitorima je vijest da je Parlamentarna skupština, Predstavnički dom Parlamentarne skupštine ovakav jedan prijedlog zakona usvojio jednoglasno. To je najbolja poruka bila i ja mislim da mi ovim današnjim zakonom ne odlučujemo samo o ovoj sukcesiji, nego ustvari odlučujemo o tome da li Bosna i Hercegovina ima institucije koje su spremne da ovu zemlju čine finansijski, politički i institucionalno stabilno. Odluka je na vama, ali dužni smo bili da vam kažemo da je ovo jedna bitna odluka i da nije važno toliko za mene lično kao predsjedavajućeg Vijeća ministara u jednoj ovakvoj kapitalnoj stvari važnije da do ovoga dođemo po mogućnosti koncezusom, nego da samo se ovo usvoji. Ne vjerujem da iko ima razloga da preuzme odgovornost za neusvajanje, ali je mnogo bitnije da ovoga dođemo koncezusom. Eto, hvala lijepo gospodine predsjedavajući.
Zahvaljujem se predsjedavajućem Vijeća ministara. Dajem riječ sa zakašnjenjem uz izvinjenje gospodinu Turjačaninu. Izvolite.
Ja ću prihvatiti izvinjenje samo ukoliko znam gospodin Džaferović je tražio dodatno pojašnjenje od resornog ministra, ne od predsjednika Vijeća ministara i pretpostavljam da je ovo sjednica Doma naroda, a ne Vijeća ministara kada se govori o prioritetima davanja riječi. Toliko samo u opasci. Mislio sam da je traženje gospodina Džaferovića suvišno u tekstu, međutim dodatno tumačenje resornog ministra me sada dovodi ponovo u dilemu. Sredstva iz sukcesije, stav 2. člana 7. – sredstva sukcesije iz člana 4. ovoga zakona rasporediće da Federaciji BiH pripadne 65%, a Republici Srpskoj 35% tih sredstava na kreditnoj osnovi. I onda gospodin resorni ministar nastavlja tekst zanavljajući ići u istom omjeru. Ja mislim da je opaska, krajnje po meni kao običnom građaninu, kao ocu malog djeteta koji želi da ostane na ovom prostoru, krajnje ne kvalitetna opaska. A valjda će neko zanavljanje ići na osnovu profitabilnih relacija, a ne na osnovu stalnog definisanja relacija. Znači ako neko gubi sa 65% ti njemu stalno daješ 65%, ako neko gubi sa 35% ti ga stalno da ne kažem, mislim da to nije ni racionalno ni zdravo rezonovanje u nekom daljnjem da ne kažemo zanavljanju kreditnog aranžamana.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Turjačaninu. Poslovnički predsjedavajući ima mogućnost u svakom trenutku dati riječ gostima i ja bi prije toga čisto radi razjašnjenja pitao gospodina Džaferovića - jeste vi zadovoljni odgovorom? Tako i tu smo dilemu razrješili. Za riječ se javio gospodin Momčilo Novaković. Ne, mislim da je dobro da ima razjašnjenja. 113
Dakle vidite, kao što Svjetska banka daje razvojne projekte Bosni i Hercegovini i onda kaže 2/3 Federaciji, 1/3 Republici Srpskoj preko države, preko Bosne i Hercegovine. Tako i mi želimo da uspostavimo jedan odnos. Dakle to će biti odnos u kome će entiteti imati precizirano, tačno distribuirana sredstva za svoje funkcije, a ova sredstva koja mi imamo na razini Ministarskog vijeća, njih će koristiti sve kompanije iz čitave Bosne i Hercegovine. Znači, ako se teoretski posmatrano pojavi 100% kompanija koje ispunjavaju sve uvjete iz Republike Srpske, a ove n zadovoljavaju iz Federacije, one će koristiti dakle bez ikakve administrativne distribucije. To morate kolega prihvatiti. To je logika odnosa koje mi ovdje gradimo. Ja mogu sad da vam kažem da postoji jedna jaka institucija u Bosni i Hercegovini to je IGA sponzorirana od svjetske banke. 50 i više % sredstava te IGE koriste kompanije iz Republike Srpske, jer je ključ tih sredstava profitabilnost. Prema tome to je slobodna utakmica, a ovdje ipak vršimo distribuciju na neki način administrativnu je li. Evo to je kao pojašnjenje. Moramo biti konzistetntni u tom smislu. Hvala.
Gospodin Turjačanin. Replika oprostite gospodine Novakoviću. Izvolite.
Ja mislim da sam ja sa ove govornice nisam govorio ni Federacija Bosne i Hercegovine ni Republika Srpska, nego sam samo samo govorio o zdravim razvojnim kreditnim da ne kažem konceptima. Mislim ne bi htio da se drugačije shvati moja diskusija sa ove govornice. A opet kažem vi ste mi ostali dosta nedorečeni šta je to što će 100% ići prema kvalitetnim kreditima, a šta je to što će ići stalno 65 i 35% u stalnom ponavljanju?
Dobro, ja mislim da bi sad konačno mogli dati riječ gospodinu Novakoviću koji želi uključiti se u raspravu o amandmanima.
Kolege delegati, čini mi se da se ovaj približava finiš ove rasprave i zbog toga bi jedno pitanje želio da i ja razjasnim ovdje prije samog glasanja. Naime, amandman IV gospodina Špirića je izuzetno značajan amandman za odlučivanje Kluba iz reda srpskog naroda oko čitavog zakona koji se ovdje nalazi. Ja zato želim da sugerišem i kolegama delegatima, a i ljudima iz Savjeta ministara da uvaže ovaj amandman i na taj način stvore prostor da se ovaj zakon usvoji. Hvala.
Da li ima Ministarsko vijeće možda mišljenje o ovom amandmanu ili želi. Izvolite. 114
Dakle, ja ne znam više Poslovnik, da li ga znam, da li ga ne znam, ali kako ga ja čitam, kako ga razumjevam amandman ovaj koji je podnio gospodin Špirić danas se nije mogao podnjeti. Jer je u skraćenom roku 24 sata prije sjednice, mora se dostaviti amandman, nakon zajsedanja komisije i razmatranja nadležnim komisijama dana pristigli. Zato ja pitam da li se prihvataju amandmani sad podneseni, jer smatram da to nije u skladu sa Poslovnikom, a.
Ja bi molio samo da razjasnimo. Treba provjeriti sa predsjednikom komisije, amandman ukoliko nije bio na komisiji, nije validan. Ja bi molio sekretara da ovaj provjeri. Samo amandmani koji su bili na komisiji, a odbijeni, na njih ima pravo izaslanici u 24 sata iznjeti. Jeste. Dajem pauzu od 5 minuta, samo radi razjašnjenja ove činjenice, a poslije ćemo nastaviti sa radom. Molim vas 5 minuta, ne idemo nigdje dalje odavde. Pauza je nastala oko validnosti amandmana koje je uložio uvaženi gospodin kolega Nikola Špirić. Odnosilo se to na amandmane 3. i 4. Konsultacijama sa predsjednikom komisije konstatovano je da ovi amandmani u izvornom obliku nisu bili na komisiji, ali nisu mogli ni biti na komisiji obzirom da na komisiji nije razmatran ovaj tekst zakona. Tako da je shodno Poslovniku član 89. stav 3. a. i b. Kolegij iskoristio svoju poslaničku mogućnost da dozvoli ulaganje amandmana i u toku rasprave kada se to odnosi na nove aspekte koji nisu mogli biti uzeti u ukupnoj proceduri. Tako da ćemo se izjašnjavati o ovim amandmanima. Mislim da je ovo dobro. Ne bi bilo dobro da zbog proceduralnih razloga, a činjenica je da smo u čitavoj proceduri zaista imali takve amandmane Predstavničkog doma koji su defakto potpuno promjenili sadržaj ovog zakona i da se zaista radi o novim aspektima. Da li se još neko javlja za riječ vezano za raspravu o amandmanima? Ja bi zamolio. Evo izvolite gospodine ministre. Bilo je pitanje ministru još od ranije, pa je ministar želio pojašnjenje. Samo izvolite.
Ja moram reći da je ustavni osnov u participiranju, dakle u snošenju obaveza, ali i u potraživanju kada je riječ o entitetima utvrđen u proporciji 1/3 na prema 2/3 Republika Srpska Federacija. U ovom slučaju predloženi kriterijum je neprihvatljiv zbog toga što mi nedefiniramo sredstva u namjene u koje će ova sredstva biti upotrebljena u budžetima entiteta, nego se u tekstu navodi samo ilustrativno, ilustrativno zašta bi se one mogle upotrijebiti. Dakle, riječ je o starim obavezama koje budžeti entiteta imaju, a ne o preciznom definiranju penzija, ili drugih određenih obaveza. U tom smislu mislim da je ovaj predloženi amandman neprihvatljiv i da se mora ostati na ovom odnosu ½ na prema 2/3. Hvala.
Hvala na vrlo jasnom izraženom stajalištu. Izvolite gospodine Spahiću. 115
Dobro. Gospodine predsjedavajući, ja bi želio da kažem da mi je, imao sam problem sa stolicom, pa i Lagumdžija, ali je najvažnije što je bilo da je i gospodin Domazet sjajno razrješio ovu stvar. Pa ja, moram jednu od ovih njegovih stolica da zauzmem i ja, dosta je toga bilo. Da vam kažem. Vrijeme je da rasčistimo jednu stvar. Jako respektiram ovo što je Domazet objasnio sada zato što je ustvari čovjek došao do polazišne tačke. Vratio se na početak rasprave o onom rebalansu budžeta, gdje sam ja rekao da ništa ne valja u politici prejudicirati, pogotovo ne putem televizije. To je jako uticajan medij. I vidite čitava rasprava se naša zapetljala oko toga i ja mislim da je gospodin sada Špirić se vjerovatno razumno će odustati od svog amandmana, jer je suštinski zapravo posljednja stvar principijelno, jer da nema nekog koncezusa, da nema nekog ustavnog osnova ne bi mi ni dali, prije svega da je to ustavni osnov sasvim u redu donošenje zakona, ne bi poduprli zakon u načelim, ne bi mogli priči raspravi u člancima. Jer mora biti neki koncept zakona. Taj koncept zakona na nečemu mora počivati. Da bi obrazložio zašto mislim da treba poduprijeti ovaj zakon nakon rasprave o člancima ima samo jedna rečenica zbog koje sam ja pohvalio ovaj pristup odgovoru gospodina Domazeta, meni je pitanje kakvi su kriteriji bili. Zato što sam ja, što postoje tzv. dupli kolosjek odlučivanja i predviđanja. Ljudi pokušavaju da ugase vatru, pa da onda riješe neke probleme. I normalno nemaju strpljenja, izlete prije pa saopšte rješenja zašto će nešto upotrijebiti sredstva koja još nisu ni odobrena. Jer ta sredstva nisu ni odobrena, jer ta sredstva nisu odobrena, jer ta sredstva nisu ni odobrena dok mi ne donesemo zakon. Jel tako. To je suština. Znači u politici ne treba uvijek juriti, treba ići malo ko kornjača, a ne ko zec. Stigneš prije ko kornjača, nego ko zec kod mnogih stvari. Ali njegova vrlo važna napomena zbog čega ja podržavam ovu raspravu bez ijednog amandmana daljega jeste sadržana u činjenici da je vrlo temeljito obrazložena pozicija ovih sredstava koji će se vrtiti. Znači biće ort sredstava. Konačno će država da funkcionira, imaće neki protok sredstava. To je ključna kategorija ove ekonomske doktrine našeg ministra. I mislim da je to dobro. Ja sam im davno govorio da trebaju ministri takvog tipa da preuzmu odgovornost za rad u državi i mislim, osim ovih naravno drugih profesija koje su interesantne za mene. Ja bi želio reći zašto ja podupirem bez ikakvih intervencija ovaj zakon nakon rasprave u člancima. Zato što stoji jedna rečenica u odgovoru u tačci 3. Ona glasi ovako – treba istaći da razvojne namjene sredstava sukcesije nemaju podršku IMF u prevodu, naš jedna od ključnih partnera u samoodrživoj ekonomiji u razvoju Bosne i Hercegovine ne podupire ni na koji način razvojni tok ovih sredstava i njihovu koncentraciju, bez obzira je li riječ 84% ili 1% ili nekom drugom. Zašto podupirem ovakav pristup? Zato što mislim da je fajterski pristup u ovom slučaju jedne vlade, jednog Vijeća ministara i ministra da se brani ono na čemu počiva neka doktrina, a to je bez investicija i bez ovakvog pristupa kreditnog Bosna i Hercegovina bi teško došla do bilo kakvog kako bi rekao daha, ne do kiseonika. Nema ni koraka jednog sljedećeg kojeg bi napravili. Prema tome činjenica je da se pred nama nalazi sada jedna informacija koja je odavno već prisutna, dakle jedan dan već 24 sata da MMF i IMF ne podupire ni na koji način ono na čemu insistira Tokić, Spahić, Lagumdžija, Domazet ili neko drugi, je činjenica da mi zaista moramo izgraditi jedan jedinstveni pogled na ovo i moramo osigurati da barem ono što možemo kako bi rekao uradimo 116 svojim partnerima, izguramo u ovom trenutku. A možemo izgurati to da se stavi do znanja međunarodnoj zajednici da jednostavno ova država ne može dopustiti sebi da time što plača dugove svih nas i time što šalje socijalne probleme. Zato predlažem, moja konkretna rasprava, predlažem tebi tvojim kolegama i mojim kolegama da odustanu od amandmana koji suštinski ne blokiraju ovaj dokument i da idemo na usvajanje zakona.
Zahvaljujem. Mislim da je iscrpljena rasprava, nije iscrpljena rasprava. Izvolite gospodine Iliću, raspravljamo o amandmanima.
Molim vas, pokušavamo da nađemo rješenje koje će dovesti do usvajanja zakona. Zato sam i molio da ne robujemo previše proceduri, ali evo složili smo se i našli smo i u Poslovniku uporište da možemo ulagati amandmane, znači i poslije roka koji je prošao komisijsko razmatranje amandmana. Mislim da je izlaz ovdje u tački 7. ako tekst bude glasio poslije ovog objašnjenja koje je dao gospodin ministar. I ja predlažem da ovaj član glasi, da ova tačka glasi ovako – podrška budžetim Federacije Bosne i Hercegovine i Republike Srpske za izmirenje određenog iznosa ranije neizmirenih obaveza u odnosu 2/3 za Federaciju Bosne i Hercegovine i 1/3 za Republiku Srpsku u ukupnom iznosu. Briše se ovo za penzije, invalidnine i druge namjene.
Gospodine Iliću jel shvatate da vi ulažete amandman.
Ja vas molim gospodine predsjedavajući to je jedini način da izađemo iz ovoga.
Ja bi vas molio samo pismeno to možete formulisati.
Lako ćemo ga formulisati ako vi to prihvatite, ali ja vas molim da vi prihvatite ovakav način izlaska.
Gospodine Iliću ako želite uložiti amandman. Približava se rasprava, zatražite pauzu. Takvo ulaganje amandmana.
117 Šta će mi ulaganje amandmana ako ga nećete prihvatiti. Ako vi se složite da ga prihvatimo.
Gospodine Iliću ja zaista ne mogu da shvatim da iko može očekivati, ja sam maloprije od Vijeća ministara i od Predsjedništva tražio da unaprijed ne traži mišljenje da li će biti nešto usvojeno ili neće, a sad izaslanik hoće da uloži amandman, ali bi on uložio tek ako je siguran da će biti prihvaćen. Izvolite gospodine Špiriću.
Dame i gospodo ja hoću, naravno sudbina će biti onako kako delegati kažu ovog zakonskog projekta, ja sam legalista. Pred očima javnosti da kažem penzionerima da se mjesec dana, mjesec dana upravo mjesec dana neko poigrava da će dobiti danas, odnosno da će dobiti sutra penziju. I kada sam ponudio da se direktno, dakle bez posrednika. Nemamo nikakvog formalno pravne zapreke uplati prema broju penzionera iz sredstava sukcesije, sad to već nije dogovoreno. Hoću da kažem da to nije dobro takvu atmosferu u Bosni i Hercegovini stvarati, a kako god većina odluči moje je da poštujem stav većine. Ali mislim da nije bilo dobro, nije bilo primjereno, nije bilo uljudno prema toj kategoriji stanovništva pričati da je potrebno danas da izglasamo da će oni dobiti, a kada se kaže da se navede da je to za njih, onda to nije to. Ja nisam za takav princip. Hvala vam lijepo.
Je li možemo zaključiti raspravu? Izvolite predsjedniče. Ja mogu dati pauzu samo ako je vi tražite, a ja bi vas molio da je ne tražite. Dobro iskoristite tu pauzu istovremeno. 10 minuta pauza, ali molim vas da traje 10 minuta. Prije nego što pristupimo nastavku informisati da je Kolegij postigao saglasnost da 15 minuta pauze nakon ove sjednice održimo hitnu vanrednu sjednicu Doma naroda koja bi imala samo jednu tačku dnevnog reda – Ratifikaciju sporazuma koji je za Bosnu i Hercegovinu vrlo važan, a vezan je rokom. To su nas zamolili i pismeno Predsjedništvo, upravo dobijate taj materijal, pa bi vas molio za razumjevanje. Da li se neko javlja za riječ nakon svih ovih pauza vezano za raspravu o amandmanima gospodina Jusufovića, gospodina Špirića i gospodina Tokića? Gospodin Jusufović želi uzeti riječ. Novih amandmana nemamo jel. Nema. Dobro.
Ovako prvo da kažem da ovaj amandman koji je u mene ostao još ne rasčišćen s obzirom da ima izuzetno mnogo sličnosti kao ovaj tvoj amandman, znači pridružujem se. 118
To se odnosi na amandman.
Čini mi se u mene je bio IV. u tebe taj, tako da praktično nema razloga.
Amandman II. Dobro odustaješ od amandmana II. i amandmana III.
Nema kod mene više, ovo je rasčišćeno sve. S tim što želim još kratko reći da današnja rasprava je bila izuzetno konstruktivna, mada je, problemi su vrlo komplicirana i kompleksna je materija bili i ste strane mislim da je niz, niz pitanja razrješeno, rasčišćeno. Mada ostaje za mene, istina u Klubu mi smo imali sastanak nema mnogo tih dilema, ali za mene ostaje dilema osnovna što smo mi principijelno stali iza toga da ne može ništa išta, baš ni jedna marka za tekuću potrošnju, mada mi je mnogo toga razjašnjeno kažem, ali iz principijelnih razloga vjerovatno ću malo u odnosu na Klub morati drugačije glasati, ali kažem da su mnoge stvari razrješene.
Zahvaljujem gospodinu Jusufoviću. Da li se još neko javlja za riječ? Ne javlja. Konstatujem da je u proceduri za izjašnavanje ostao amandman I gospodina Špirića, amandman II bez stava drugog od kojeg je odustao gospodin Špirić, amandman III i amandman IV i amandman I Tokića koji se odnosi na član 5. sada ovog novog teksta, tačka 3. a radi se o iznosu sredstava 108.359.292,00. Možemo li zaključiti raspravu? Zaključujem raspravu o amandmanima i pristupamo glasanju. Amandman I gospodina Špirića na član 8. Ko je za navedeni amandman? – 5 Ko je protiv navedenog amandmana? – 8 Ko je uzdržan? Konstatujem da amandman nije prošao, nije dobio potrebnu većinu. Amandman II gospodina Špirića, odnosi se na član 7. Ko je za navedeni amandman? Ko je protiv navedenog amandmana? – 7 Ko je uzdržan? – 2 uzdržana Konstatujem da ni ovaj amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman III odnosi se na član 9. defakto brisati član 9. Ko je za navedeni amandman? Ko je protiv navedenog amandmana? Ko je uzdržan? 2 uzdržana, 8 protiv. 119 Konstatujem da i ovaj amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman IV gospodina Špirića na zakon. Ko je za navedeni amandman? – 4 Ko je protiv navedenog amandmana? Ko je uzdržan? – 3 -3 uzdržana 7 protiv. Konstatujem da je i ovaj amandman odbijen i nije dobio potrebnu većinu. Amandman I Tokića na član 5. tačka 3. Ko je za navedeni amandman? Ko je protiv navedenog amandmana? - 8 Ko je uzdržan? - 3 Konstatujem da i ovaj amandman dobio potrebnu većinu. Stekli su se uslovi da se izjašnjavamo o zakonu o namjeni i korištenju imovine koju Bosna i Hercegovina dobiva po Sporazumu o pitanju sukcesije u banci za međunarodna poravnjavanja u Bazelu. Ko je za navedeni zakon? Molim izaslanike da pristupe glasanju. - 7 za Ko je protiv? - 5 Ko je uzdržan? – 2 Konstatujem da je zakon dobio potrebnu većinu. Prelazimo na entitetsko izjašnjavanje. Ko je iz Federacije za? – 7 Konstatujem da je zakon dobio potrebnu većinu u Federaciji. Ko je iz Republike Srpske za? – Niko Konstatujem da amandman nije dobio, zakon nije dobio potrebnu većinu u Republici Srpskoj. Je li možemo pristupiti usaglašavanju? Ja molim pauzu od 10 minuta. U ponedeljak u 10 sati zakazujem nastavak ove sjednice. Molim vas da provjerite da li ste dobili svi materijale naredne sjednice u kojoj će biti samo jedna tačka dnevnog reda, vezano za sporazum, takođe poslije završetka ove sjednice. Zahvaljujem na saradnji, u međuvremenu Kolegij će vjerovatno usaglašanje. U ponedeljak je 13. sjednica, kratko će trajati. Sjednica je prekinuta u 1810 časova. 120 Predlažem da počnemo sa nastavkom 12. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine i da smo na 17. tačci dnevnog reda Ad. 17. Zakon o namjeni i korištenju imovine koju Bosna i Hercegovina dobiva po Sporazumu Kompletan naziv zakona imate u svom materijalu, prekinuli nakon što smo bili u skladu sa Poslovnikom kao Kogij obavezni pristupiti usaglašavanju teksta ovog zakona. Usaglašavanje je trajalo unazad nekoliko minuta i s toga je razlog zašto nemate pismeno. Dužan sam vas obavjestiti da članovi Kolegija nisu postigli saglasnost oko teksta zakona o sukcesiji. Shodno poslovničkim odredbama pristupamo drugom krugu izjašnjavanja. Iz Republike Srpske ko je za zakon o namjeni i korištenju u tekstu kako je predložilo Vijeće ministara? Ko je protiv zakona, oprostite? – 5 Konstatujem da zakon o koncesijama nije prošao u ovom, sukcesijama nije prošao i da nije dobio većinu, odnosno više nije u proceduri u ovom domu. Dobili ste informaciju o usaglašavanju druga dva zakona koji su bila tema ovog zasjedanja. Podsjetiću vas radi se o Zakonu o deminiranju i radi se o Zakonu o statistici. Navedeni zakoni su usaglašeni i mislim da ste dobili pismeno izvješće, obzirom da u skladu sa Poslovnikom nema rasprave o izvješću prije prelaska na 18. tačku dnevnog reda dajem pauzu od 10 minuta radi konsultacije sa predstavnicima Vijeća ministara, vezano za naredne tačke dnevnog reda. Hvala vam. Delegati izaslanici, poštovani predsjedavajući Predsjedništva, predsjedavajući Vijeća ministara, ministri u Vijeću ministara, idemo sa daljom realizacijom dnevnog reda 12. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Preostale tačke dnevnog reda su - Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2001. godinu, prvo čitanje, predlagač Predsjedništvo i 121 - Rebalans budežta institucija Bosne i Hercegovine međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2001. godinu, prvo čitanje, predlagač Predsjedništvo Bosne i Hercegovine. U uobičajenoj parlamentarnoj praksi je da se ove dvije tačke spoje i zajedno vodi rasprava i ako nemate ništa protiv ja bi krenuo sa realizacijom ovih dviju tačaka dnevnog reda. Da li predlagač Predsjedništvo ili eventualno u ime Predsjedništva Ministarstvo za trezor. Izvolite gospodine ministre. Ministar za trezor Ante Domazet. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući, cijenjeno predsjedništvo, poštovani gospodine članu Predsjedništva, uvaženi zastupnici ovog visokog doma, dame i gospodo. Potreba za rebalansom proračuna institucija Bosne i Hercegovine javila se zbog toga što je usvojeni proračun u martu 2001. godine bio zaista neko kompromisno neko rješenje koje nije moglo izdržati dinamiku razvoja institucija Bosne i Hercegovine u toku 2001. godine. Dakle čitav ovaj period se utrošio u pripremama rebalansa i moram reći da je to bila vrlo teška aktivnost u kojoj se razvijao nekakav magični trougao Ministarsko vijeće entiteti MMF. MMF je do posljednjeg dana držao rezervu na ovom rebalansu. Jednostavno nije nam dozvoljavao da se pojavimo sve do negdje kraja novembra kada smo rekli idemo, pa makar ne postigli dogovor sa MMF. Međutim u međuvremenu MMF je podržao i mogu da kažem da u tom smislu imamo punu usaglašenost. Imali smo velike pregovore sa entitetima. Uspjeli smo na kraju da nađemo neko kompromisno rješenje. Ja vam mogu davati šire informacije. Imam jedan poseban ekspoze pripremljen oko toga, međutim mislim da je ključno istaći da smo mi u ovome proračunu primjenili primjenili novu metodologiju planiranja pa smo uključili i donacije i grantove tako da po tom osnovu imamo povećanje u samom proračunu negdje od oko 24,8% ili 22,8 miliona, a ostatak od oko 34 miliona predstavlja povećanje koje je rezultat realnog povećanja proračunskih prihoda, odnosno rashoda. Sada najnovija situacija vezana za Zakon o sukcesiji reflektira se na ovaj prijedlog u sledećem – predlog rebalansa u sledećem smislu. Pošto su ova sredstva neizvjesna, jednostavno će se i rashodi koji temelje na njima zamrznuti. Dakle mi predlažemo, prijedlog je Predsjedništva da se usvoji rebalans u predviđenom obimu u predviđenim, predloženim elementima, da se zadrži u prihodnoj strani stavka prihoda o sukcesije, u rashodnoj strani takođe rashodi koji temelje na tome. Spomenuću vam da su to rashodi koji se odnose na stare obaveze od 4,6 miliona, zatim obaveze Bosne i Hercegovine za međunarodne asocijacije i druge organizacije od 7.750.000,00 i preostalih 9 miliona odnosi se na jednokratne rashode kao što je npr. finansiranje povratka izbjeglica, pristup Svjetskoj trgovinskog organizaciji, izrada pasoša, pasoških knjižica itd. što imate specificirano u vašim materijalima. Evo ukoliko postoje određena pitanja ja, spremni smo da damo na njih odgovore. Hvala lijepo. 122
Da li ima nekih zahtjeva za pojašnjenje pitanja? Gospodin Turjačanin, izvolite.
Uvaženi člane Predsjedništva, gospodo iz Vijeća ministara, kolege delegati. Mene sad interesuje jedno ovdje obrazloženje da li je to greška službi koje su meni dostavile, znači zakon koji je bio na 111. sjednici, Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju bidžeta institucija BiH i međunarodne obaveze Bosne i Hercegovine za 2001. godinu i datirano sa 111. sjednice u septembru mjesecu, i ponovo imam septembar mjesec 2001. iako je sjednica Predsjedništva bila u 11. mjesecu.
Ima li možda još pitanja pa da. Izvolite gospodine Špiriću.
Poštovani članovi predsjedništva, kolege delegati, uvaženi članovi Savjeta ministara, dame i gospodo. Da, mi smo sad u jednoj kvalitetno novoj situaciju u kojoj bi smo željeli reći sve je ovo u redu i nastavljamo jedan proces koji je neviđen u parlamentarnoj demokratiji. Gdje se još ulazi u rebalans ukoliko nema siguran izvor? Koja je to još država u Svijetu koja pravi rebalans na nesigurnom izvoru? I kako je moguće da zakon koji maloprije nije prošao se nalaze ponovo u strukturi prihoda i rashoda u rebalansu? Znači li to da neće doći ni do kakvih promjena, nego će se nastaviti sistem ubjeđivanja i traženja različitih parlamentarnih i vanparlamentarnih manifestacija u kojima bi mi pokrili ovo što želimo da pokrijemo i zakonom o sukcesiji i ovim rebalansom. Zašto će ovo koštati Bosnu i Hercegovinu pre svega želim da kažem, želim da kažem jer nije dakle govoriti o rebalansu budžeta znači mora se imati siguran izvor prihoda na bazi kojih će se pokriti rashodi. Ko zna unaprijed kakav će dogovor biti? Ja bi volio da mi se kaže kako je moguće raditi rebalans na nekom budućem dogovoru. To je jedna stvar. Druga stvar donacije i robni grantovi koji su ušli u strukturu budžeta za koje nismo sigurni da će biti naredne godine šire osnovu budžeta za 2002. godinu, za 2003., a stopa rasta društvenog proizvoda u Bosni i Hercegovini nije u stanju da prati taj tempo. Ove priče će se ponavljati iz godine u godinu sve dotle dok Bosna i Hercegovina ne napravi budžet koji je primjeren njenoj ekonomskoj snazi. Sve drugo je u zoni mašte različitih parlamentarnih rasprava, međusobnih optuživanja, pritisaka itd. Dakle, mene interesuje kako je moguće napraviti rebalans bez sigurnog prihoda? I da ga ostavimo tačno po strukturi kako je nudio zakon koji nije prošao parlamentarnu raspravu. Drugo stvar, kako je moguće da se preko 90% sredstava rebalansa odnosi na stare rekao bi institucije Bosne i Hercegovine, a da se svega 2.700.000 od 60 miliona odnosi na novouspostavljene institucije Bosne i Hercegovine. A saću da vašoj pažnji skrenem izvještaj Međunarodne krizne grupe od 29. novembra 2001. godine, naravno pročitam, dođe mi i ovo do ruku, pročitam stav 4. gdje se kaže – OHR takoše, naslov je Bosna i Hercegovina, redefinisanje međunarodne mašinerije, - OHR takođe treba da a) intezivira napore da se državi dao onoliko funkcionalnih centralnih institucija koliko je moguće opravdati i finansirati u 123 skladu sa odredbama iz Dejtona. Dakle, onoliko koliko se može izfinansirati, a ne koliko bi neko od nas imao želje, a nema mogućnosti. To je taj gep u koji mi vječito padamo raskorak između naših političkih želja. I ja to politički želim i nerealne ekonomske mogućnosti. Na to nas upozoravaju ljudi. To je to što stvara dio političke anarhije i zabune, otvara konfrotacije tamo gdje ih ne bi trebalo otvarati. Ja vas molim dakle, ukoliko mi se pruži odgovor kako je moguće da na nove institucije, eto kod nas je povika na nove, da one troše ipsod 10% u ovoj godini. Dakle samo 2.700.000,00. Ja sam zato da se novonastale institucije u Bosni i Hercegovini pokriju rebalansom 100%. Tu nema dileme i nema dileme da mora doći do rebalansa. Ali gdje ja imam dilemu. Što ovaj parlament nikad nije smogao snage da dođe do rebalansa. Vječito mu se da u posljednji mah uzmi ili ostavi. I sada gledajte divnog čuda. 24.-tog ako si protiv rebalansa i zakona o sukcesiji ti si protiv Bosne i Hercegovine, ti si protiv zajedničkih institucija, protiv ovog i protiv onog. Hoće li Parlament dobiti šansu da raspravljajući dođe do rebalansa. Sva ta promjena u rebalansu daje upozorenje da nešto nije u redu da to nije dobro da treba usvojiti ovako kako je upakovano, da na ovo imamo saglasnost svih međunarodnih faktora itd. Ako je to tako dame i gospodo mi smo preskupi za ovako bjednu državu. Bolje je da delegati sjede kod kuće i da poštom pošalju saglasnost na sve na što ih kabinet informiše da im je stiglo u kabinet. Mnogo smo skupi, jer nismo u stanju da se izborimo ni za kakvu promjenu. Hvala vam lijepo.
U ovoj fazi ja bi zamolio ono što se neposredno tiče pitanja kako bi se odlučili kao Dom nakon odgovora Domazeta, ministra uvaženog iz Vijeća ministara o načinu vođenja rasprava, odnosno o mogućnosti da se izjašnjavamo o rebalansu budžeta nakon što Zakon o sukcesiji nije dobio potrebnu većinu ovdje. Dakle za ovo trebamo imati jednu vrstu političke saglasnosti jer je do sada uvijek u svim razmatranjima to bio jedan zajednički paket. Da li još neko ima pitanja? Gospodin Turjačanin. Izvolite.
Ja se opet javljam uvažene kolege delegati nakon diskusije kopredsjedavajućeg Špirića, ne znam da li ovo da nazovem krivim navodom ili neinformisanošću itd., međutim u materijalu koji nam je dostavljen u 9. mjesecu o.g. u rebalansu proračuna budžeta, materijal znači koji je dostavljen od Predsjedništva Bosne i Hercegovine stoji, kaže – projekcija ovih prihoda moramo tretirati kao optimističku varijantu jer ostaju u neizvjesnosti, a posebno a) transvfer prihoda o aktivnosti Regulatorne agencije za komunikacije, transfer prihoda po osnovu preleta preko BiH i posebno problem blagovremenog donošenja odluke o raspodjeli sredstava od sukcesije, gdje je već bila definisana svota od 8 miliona KM. Znači da ove vrijednosti nominalne koje smo na prethodnoj tački dnevnog reda razmatrali su očito već bile na neki način bile definisane još u septembru mjesecu prošle godine, pa opet me interesuje od Predsjedništva, odnosno prisutnog člana Predsjedništva, gospodina predsjedavajućeg da nam objasni i ove momente vezane za ove neke stvari koje se sada pojavljuju pred nama kao delegatima. Hvala. 124
Ukoliko nema više pitanja ja bi zamolio od predsjedavajućeg ili ministra da da odgovor. Izvolite. Predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine gospodin Križanović.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovani izaslanici, uvažavajući svoju ustavnu poziciju i obavezu Predsjedništvo Bosne i Hercegovine je zaista pravovremeno počelo proceduru donošenja rebalansa budžeta institucija Bosne i Hercegovine za tekuću godinu. Mislim da ste vi imali priliku da na prethodnim zasjedanjima vrlo široko raspravljate i o problemu o kontekstu problema Zakona o koncesiji i o svim ovim problemima budžeta institucija Bosne i Hercegovine. Dakle, kao što je uvaženi izaslanik ovdje pomenuo Predsjedništvu Bosne i Hercegovine se dakle uputilo u kao predlagač, uputilo u parlamentarnu proceduru Prijedlog rebalansa budžeta za ovu godinu. Međutim, određeni problemi koji su kasnije nastali, prije svega koji su posljedica da kažem nepostojanja izvornog finansiranja institucija Bosne i Hercegovine, dovodeći to dakle u vezu sa kontribucijom entiteta u budžetu institucija Bosne i Hercegovine i u njihovim usaglašavanjem sa MMF i Svjetskom bankom otvorili su nove probleme i da kažem jednostavno je praktična situacija u kojoj može malo više gospodin Domazet kazati stvorila potrebu da se taj prijedlog povuče iz procedure i sve da kažem unazad 20 dana trajala su usaglašavanja i sa entitetima i sa međunarodnim institucijama o mogućnosti kontribuiranja entitetskih, entiteta u budžetu institucija Bosne i Hercegovine. Evo to je razlog zbog povlačenja prvobitnog prijedloga i svih onih rezervi koje Predsjedništvo Bosne i Hercegovine u tom momentu upučujući taj prijedlog iskazao. Mislim da gospodin Domazet može više tih detalja dati, a uvjeren sam da sa ovom primjedbom koju je gospodin Špirić ovdje iznjeo. Te primjedbe zaista stoje i one su nepobitne za jedne uvjete da kažem normalne države. Nažalost mi to još nismo. Nismo, prije svega kažem ponovo zbog toga što imamo objektivno narastanje ne samo novih institucija, nego kapaciteta i intenziteta postojećih institucija. Imamo kao što vam je poznato deplasiran nivo budžeta već donesen u 3 mjesecu ove godine kada se odmah znalo da taj budžet neće moći izdržati. Imamo kao što rekoh nedefinirane izvorne prihode institucija Bosne i Hercegovine u budžetu i imamo stanje ovakvo ekonomsko kakvo imamo i sve nam se to da kažem danas koncentrira u ovakvu jednu situaciju da u jednom ovakvom cajtnotu razgovaramo o jednoj vrlo delikatnoj temi. Hvala.
Zahvaljujem se uvaženom predsjedavajućem Predsjedništva Bosne i Hercegovine gospodinu Križanoviću. Pretpostavljam da ministar Domazet može odgovoriti na neka pitanja koja su potvrdna. 125
Kao prvo jako mi je žao da je uvaženi poslanik gospodin Turjačanin dobio pogrešnu verziju ovoga proračuna, rebalansa proračuna jer je najnovija verzija datirana sa koncem novembra. Drugo kada je riječ o sigurnosti prihoda, moramo prihvatiti princip da sigurnost prihoda ima neku svoju vjerovatnoću. Dakle, nikada se prihodi ne ostvaruju u 100% iznosu i naravno takva situacija je vezana kako za vlastite prihode, tako i one koji su vezani za donacije, grantove, transfere iz entiteta i na kraju i ovaj naš dio koji smo bili planirali iz sredstava sukcesije. Ja želim da vas uvjerim da ne ostvarivanje prihoda po osnovi sukcesije neće prouzrokovati probijanje budžeta, ono će se odraziti na pomjeranje izvršenja obaveza koje su trebale biti financirane iz tih sredstava. Kada je riječ o izdravajanjima za nove institucije, ukupna izdvajanja za institucije koje obuhvataju državnu graničnu službu i niz drugih novih institucija iznose u rebalansu ukupno povećanje iznosi 33.400.000 maraka. Ja želim cijenjenom poslaniku Špiriću da specificiram te stavke kao sledeće. 10.500.000 (desetipomiliona) je predviđeno povećanje za Državnu graničnu službu, Državni sud, Arhiv, Institut za standarde i mjeriteljstvo, Institut za kreditiranje, Ured za veterinarstvo, Dom za ljudska prava, Ured ombudsmena za ljudska prava i Komisija za imovinske zahtjeve. Osim toga dodatnih iznos donacija i grantova koji je uključen ovom prilikom u rebalans proračuna, a nije bio u proračunu za 2001. godinu iz marta iznosi dodatnih iznos je 15.900.000, tako da je ukupna suma 26.400.000. Dodatne donacije koje su ovdje, razlika dodatnih donacija odnosi se na Centralnu regulatornu agenciju tri i po miliona i UHN 3.500.000 hiljada. Dakle, praktično mi možemo upravo reći da je najveći dio povećanja rebalansa rezultat upravo novih institucija, jer one ukupno dakle nose 33.300.000 povećanja, od ukupnih 47.000.000, odnosno 54.800.000 hiljada. Grantovi proširuju bazu budžetsku. To je istina. Ali je naša intencija, Ministarskog vijeća bila da čak i grantove i donacije uključujemo u proračun kako bi ostvarili transparentnost i ostvarili stvarni uvid u to šta je opća ... (nova traka)... da ih ne bude ili ćemo eliminirati te rashode ili ćemo ih finansirati iz drugih izvora. To je sada otvoreno pitanje kao što smo naš deficit platnog bilansa pokrivali sa onih 5 milijardi donacija, a sada kako prestaju donacije pokrivamo ih iz vlastitih izvora ili dodatnim kreditnim zaduženjem. Dakle to je proces koji mi imamo pred sobom, čiji smo mi dio. Možemo jednostavno da zažmirimo pa da te fakte ne uvažavamo. Ja mislim da to nije potrebno. Ključno pitanje je, u tome se slažem potpuno sa poslanikom Špirićem je pitanje politika razvoja institucija naspram ograničenih resursa koje imamo. Izvinjavam se, ali politike određuje Parlament. Svaki zakon koji se usvoji ima za posljedicu formiranje novih institucija, ima za posljedicu dodatne resurse za njihovo aktiviranje. To se mora uvažiti kao činjenica i mi moramo dakle, imaćemo priliku da se pokažemo kao konstruktivni kreatori i politike i resursa za njeno ostvarenje već u budžetu za 2002. godinu. Kada se budu pojavile niz novih institucija, novi rashodi, a vrlo ograničeni resursi. Ministarsko vijeće će tu zauzeti stav da će politike biti moguće realizirati u onom obimu koliko to resursi omogućavaju. I samim rebalansom smo našli tu neku mjeru, ali je ključno pitanje kako to za budućnost da realiziramo. Na kraju da kažem da je to vezano i za ovo što sam u petak informirao ovaj dom i da pravimo analizu efikasnosti razvoja institucija i 126 pravimo projekat ostvarivanja izvornih prihoda za institucije Bosne i Hercegovine. Naime, mi imamo podatak, ovaj predloženi rebalans proračuna čini da proračuni institucija učestvuju u društvenom proizvodu Bosne i Hercegovine sa 1,43%, dok ukupna budžetska potrošnja u Bosni i Hercegovini čini 50% društvenog proizvoda. Dakle, nije, nisu institucije Bosne i Hercegovine te koje ugrožavaju efikasnost i racionalnost raspodjele društvenog proizvoda, nego je problem ipak negdje drugdje, a mislim da to moramo veoma odgovorno istražiti i utvrditi jednu racionalnu politiku u tom domenu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu ministru Domazetu. Replika. Izaslanik Špirić.
Dame i gospodo, uvažene kolege, ja sam evo već četvrta godina prisutan u zajedničkim institucijama. Nije Državna granična služba nova institucija Bosne i Hercegovine. Državna granična služba je institucija koja je u Budžetu Bosne i Hercegovine koliko se ja sjećam već evo druga ili treća godina. Mi smo pročitali izvještaj za ostvarenje budžeta za prvih 9 mjeseci ukojim Državna granična služba nije probila budžet. Dakle, kako je moguće da za poslednja 2 mjeseca ili 3 mjeseca joj treba malte ne još toliko sredstava. To je jedna stvar. Druga stvar kad ćemo mi moći izvršiti kontrolu budžetskih potrošača. Kako je moguće da javnost Bosne i Hercegovine ne zna kolike su plate pojedinih činovnika u Bosni i Hercegovini. Pošto je bilo otpora, čak i političkog otpora za uspostavu novih institucija, onda je međunarodna zajednica našla nov model pa motivisala stvaranje institucija enormno visokim platama da bi one zaživile. Nikada Parlament o tome nije razgovarao. Pa je čak međunarodna zajednica nudila prvu godinu da će ona donacijama pokriti rad tih institucija, a već naredne godine fakturisala Budžetu Bosne i Hercegovine da je izdržava 100%. To su ti gepovi u kojima se mi nalazimo. Mi moramo pogledati istini u oči. Ja tvrdim da nove institucije Bosne i hercegovine koje su nastale u ovoj godini, njih je 5 ja ću pročitati, učestvuju ispod 10, ma kakvi ni 10%. To je Ured za veterinarstvo Bosne i Hercegovine, to je Institut za kreditiranje Bosne i Hercegovine, to je Institut za standarde i mjeriteljstvo, intelektualnu svojinu, to je Arhiv Bosne i Hercegovine i nema više novih institucija u prošloj godini. One su sa 2.700.000 maraka predviđeni u rebalansu i ja se slažem da to treba da ide. Ali me interesuje zašto u rebalansu 3.700.000 ili 3.300.000 Regulatornoj agenciji za mediji ili Regulatornoj agenciji. Sjećate se kad je Ured za reviziju ušao da izvrši reviziju da je bio odgovor pa nismo mi 100% budžetirana kuća. Ne možete vi nas kontrolisati. Postavlja se ovdje pitanje šta su institucije Bosne i Hercegovine, čime upravlja Bosna i Hercegovina, čime upravlja međunarodna zajednica i ko šta finansira. Ali ovo jesu dileme, ovo traži politički dijalog i otvoren razgovor bez straha. Ovo jeste problem i ovog budžeta, ovo će biti problem budžeta naredne godine. Ali ako ne otvorimo priču nećemo nikada riješiti, uvijek ćemo biti u dozi sumnje ko je za Bosnu i Hercegovinu, ko je protiv Bosne i Hercegovine? I u Bosni i Hercegovini u interesu Bosne i Hercegovine svi moraju da se strpe. Ne može neko reći da graničnom policajcu treba 3 hiljade maraka, a običnom pozorniku 150 maraka. Može li to država utvrditi? Mogu li uopšte te disproporcije 127 jedne s drugima? Ja vas molim dakle da ne brkamo stare institucije i novo uspostavljene institucije. Državna granična služba treba efikasna organizovana, treba onakva kakva smo država. Ne može biti ni bolja ni lošija. I nisam ja protiv toga da Državna granična služba funkcioniše da joj se pomogne itd. Ali ne može se sve kriti iza Državne granične službe. Ona spada u stare institucije kao što su i ministarstva. I ne može se pričati kako narasle nove institucije vuku budžetska sredstva. Rekao sam vuku 2.700.000 od rebalansom predviđenih blizu 60 miliona. Šta se dešava u budžetskoj potrošnji meni nije jasno? Prem da ovo nije materija u koju se ne razumijem podobro. Ali mora se razgovarati o ovome. I ja mislim da se moramo okanuti takvog načina rada da onaj ko je spreman da raspravlja o budžetu o rebalansu o sredstvima sukcesije je protiv države. Taj je za državu. Ne može ovdje u Parlamentu ulaziti u paketu uzmi ili ostavi. Kao negdje postoje mozgovi, a ovo su gavranovi koji treba samo da gaknu i izglasaju. Ja vas molim, moj je stav dakle radi javnosti da ću podržati rebalans novonastalih institucija u 100% iznosu i da sam protiv rebalansa starih institucija. Neka se gospoda nauče da troše onoliko koliko mu je propisano na početku godine, ako se nije izborila za rebalans u toku godine. Po istom ovom osnovu se oni koji su pre nas bili optužuju da su kriminalci, jer nisu jadni uspjeli koncem decembra ili januara da se pokriju parlamentarnom većinom. Kome to treba? Savjet ministara koji traži rebalans 60% pokreće i naravno i to treba, ako ima elemenata krivične odgovornosti, krivične prijave za probijanje budžeta za 36 hiljada maraka. A traži rebalans sebi 60 miliona. Gdje se to mi nalazimo? Ja neću da pričam kakva je bila, nije bila komotna situacija ni u prethodnim sazivima i oni su imali tijesan budžetski okvir koji je diktirao MMF. Nije valjda da je njima dao odrješene ruke pa trošite koliko hoćete. I ja se slažem da ovo jeste tijesan okvir, ali nije komotnije ni građanima Bosne i Hercegovine. I njima nije komotnije. Ne primaju platu, nemaju penziju itd. I nije bilo ljudski da Savjet ministara znajući za ovu situaciju poveća sebi platu za 800 maraka. Znali su da će doći u rebalans. To je prekršaj. Kako je moguće ako nema sredstava da se povećaju plate za 800 maraka da se sad građanima priča – znate ovo je objektivna potreba. Ja sam za otvorene dijaloge i otvorene rasprave prema svima jednake. Ja vas molim, moj je stav podržaću rebalans budžeta za nove institucija, a biću uzdržan i glasat ću protiv rebalans u institucijama koje su imale zadat budžetski okvir. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Špiriću. Dakle mi smo u toku rasprave o neophodnosti i načelima na kojima je utemeljen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju budžeta institucija Bosne i Hercegovine međunarodnih obaveza BiH za 2001. godinu i rebalans budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2001. godinu, prvo čitanje. Ja bi molio za dalju raspravu. Evo ministar se javio za neka pojašnjenja. Molio bi izaslanike da se jave dakle za raspravu za prvo čitanje pa da završavamo ovo prvo čitanje. 128
Ja sam dužan da ovom cijenjenom domu dam objašnjenja nekih kategorija. Dakle mi imamo sve proračunske korisnike. Možemo ih svrstati u tri kategorije. Prva kategorija su novoosnovane institucije. Njihovo povećanje je zaista 2,3 miliona u rebalansu ovog proračuna. Druga kategorija su institucije koje su ranije osnovane, a sada doživljavaju pravi razvoj. Npr. Državna granična služba ove godine je doživjela ekspanziju sa 490 ljudi na početku godine, ona je sad dostigla 1600 ljudi zaposlenih. Njen budžet je bio 20 miliona, a sad se predlaže 43 miliona. Dakle to nije zrela institucija. To je institucija u razvoju koja je svakim danom u ovoj godini ostvarivala neki progres i pokrivala veći dio teritorije. Za sledeću godinu ona će imati dodatnu ekspanziju. Njen će budžet sledeće godine biti 63 miliona. Pa zar mi nju možemo tretirati kao neku zrelu instituciju koja je dostigla svoje razmjere razvoja. Prema tome ta druga kategorija, institucije koje su osnovane ranije, a u ovoj godini 2001.doživjele pravu ekspanziju, one su najveći konzumenti povećanja proračuna za 2001. godinu. I samo se na Državnu graničnu službu odnosi 23 miliona dodatnog povećanja, plus institucije kao što su Dom za ljudska prava, Ured ombudsmena, Komisija za imovinske zahtjeve, oni su osnovani ranije, ali u ovoj godini je nalog dat od međunarodne institucije da oni moraju imati takav i takav budžet. I mi idemo jednostavno da ih korigujemo, jer je ovaj dio budžeta otprilike negdje 20% njihovih troškova, 80% osigurava međunarodna zajednica. I treća kategorija su zrele institucije. One institucije koje postoje već duže vremena. I tu nisu, i tu je razlika, situacija različita. Recimo Predsjedništvo Bosne i Hercegovine je imalo proračun manji u 2001. godini nego ostvarenje u 2000. godini. Morali smo te devijacije da predložimo ovdje ovim rebalansom da se otklone. Evo to su dodatni razlozi za koje sam smatrao da je potrebno da vam iznesenm. Dakle, najveći razlog povećanja ovoga rebalansa su institucije u ekspanziji. Drugo institucije koje su zrele institucije i treće ono koje su novoosnovane institucije. Hvala.
Ja se zahvaljujem uvaženom ministru Domazetu. Za riječ se javio izaslanik Jusufović, a potom delegat Ilić.
Gospodine predsjedavajući, gospodine članu Predsjedništva, gospodo ministri, kolege delegati, osjećam potrebu da ipak nešto kažem o ovom pitanju iz jednog osnovnog razloga što bio sam jedan od najtvrđih zagovornika kada je u pitanju zakon o sukcesiji, odnosno kriterij o raspodjeli sredstava u smislu zakona o sukcesiji, da se takav zakon ne usvoji iz sasvim jasnih i principijelnih razloga što sam bio i ja, a i stranka koju ja zastupam, čiji sam predlagač. 129
Vodimo raspravu o rebalansu.
Pa dobro, zato što je uslovljeno jedno s drugim, želim reći. Znači iz principijelnih razloga što smo protiv bili da se ovom raspodjelom sredstva izdvajaju za tekuću potrošnju. Posle dodatnih objašnjenja na onoj sjednici od strane gospodina ministra i još nekih koji su učestvovali nešto je tako da kažem taj moj stav olabavio, mada u konačnom glasanju ipak nisam bio za takav zakon. Danas imamo situaciju da raspravljamo o rebalansu koji je u prvoj verziji, ili u prvom prijedlogu bio takođe uslovljen tim zakonom. Zato i pominjem taj zakon. Moj stav je tada bio, znači ovdje da budem jasan govorim ne kao predsjednik Kluba u ime Kluba nego u svoje lično ime. Moj stav je bio i tada, znači vezano za taj zakon o sukcesiji da takođe i pitanje rebalansa bude debelo upitno kod usvajanja. Međutim, danas je uslijedio novi prijedlog od strane Ministarskog vijeća koji je ministar ovdje izložio. On u nekoliko mijenja situaciju. Shvatajući ili uzimajući u obzir taj novi sad prijedlog i složenost situacije u koju smo objektivno dovedeni, onda i one rezerve i tvrde rezerve koje sam ja imao na određen način pomalo doživljavaju neku transformaciju uvažavajući kažem kompletno ovo cijelokupno, ovu situaciju, delikatnost situacije, posebno vremenski tjesnac. Ovo što je kolega Špirić govorio o određenim stvarima, dilemama, pitanju analitike u predloženim u prijedlogu rebalansa, apsolutno ima mjesta i ja se takođe slažem, da mi ćemo morati naći vremena da o svim ovim pozicijama upravo ovdje na Domu na Parlamentu raspravljamo. Ali, još jednom ponavljam shvatajući delikatnost kompletne situacije i vrijeme u kojem raspravljamo i posebno nalazimo se, mora se primjetiti u jednoj izuzetnoj psihosizi. Dok mi vodimo rasprave, to smo i prošli put rekli da je već na određen način takva jedna usijana klima posebno od onih ljudi koji iščekuju evo mjesec dana svoj lični dohodak ili plaću, na određen način pomalo smo svi pod nekakvim nabojima i niz drugih razloga koji utiču želim da kažem znači da one rezerve koje sam ja imao vrlo tvrde rezerve vezano za zakon o sukcesiji, pa i ovu uslovljenost, znači ovaj prijedlog od strane Ministarskog vijeća u najmanju ruku neću biti protiv. Toliko.
Ja se zahvaljujem. Ja sam shvatio i tako smo se dogovorili da je u principu obrazloženje koje je dao u ime Ministarskog vijeća, odnosno u ime Predsjedništva ministar trezora da mi o ovom rebalansu budžeta možemo raspravljati bez obzira što zakon o sukcesiji nije prošao sa obrazloženjem ako ta ...strana ne bude realzirana da smo to obrazloženje prihvatili i ne bi volio da vodimo, neće biti realizirana. I dao nam je garanciju u tom smislu ministar tako da ne vraćamo se na staru priču. Dakle vodimo raspravu u prvom čitanju o ova dva zakona. Gospodine Iliću izvolite. Mislim da se ne vraćamo na prethodnu raspravu, to je bila. 130
Gospodine predsjedavajući Doma, gospodine predsjedavajući Predsjedništva, kolege izaslanici, gospodo ministri, doministri dakle uvažavajući sve ovo što smo čuli danas da mi zaista nismo država kao normalne države, jer da jesmo, mi bismo još prije mjesec dana razgovarali o Nacrtu budžeta za i Prijedlogu budžeta za sledeću godinu, a ne na 5-6 dana prije isteka godine mi razgovaramo o rebalansu budžeta. Uvažavajući da smo ove godine možda u ovome sazivu prvi put u poziciji da stvaramo i gradimo institucije Bosne i Hercegovine, što se vidi iz ovog prijedloga da je nekoliko institucija tek u ovoj godini formirano i da su nastale i da se za njih moralo obezbjediti izvor finansiranja i sredstva za njihov rad, ali ono što ipak ne mogu da prihvatim jeste da su ona sredstva koja su odobrena budžetom koji je opet sa zakašnjenjem usvojen na isteku prve dekade ove godine, odnosno prvog kvartala ove godine da je to prekoračeno i da nije niko za to odgovoran. Zato bih predložio da Dom naroda zaključkom obaveže predlagača Predsjedništvo Bosne i Hercegovine i Ministarstvo trezora u Vijeću ministara da izvrše kontrolu prekoračenja budžeta i utvrde eventualno odgovornost za nenamjensko trošenje i tome obavijeste ovaj dom. Uvažavajući dakle sve ovo ja sam spreman da uvažim sve ove razloge koje je iznio gospodin Domazet u ime Ministarstva trezora i da podržim, naročito poslije ovih garancija da neće bitno uticati ova nedostajuća sredstva koja su bila predviđena zakonom o raspodjeli sredstava iz sukcesije bivše imovine, bivše države. Isto tako želio bi, neka mi dozvoli predsjedavajući samo jednu rečenicu, dakle iako sam glasao protiv zakona, nismo mi željeli, ni ja ni moje kolege da opstruišemo niti bilo na koji drugi način ometamo rad instutucija pa ni usvajanje ovog zakona. Nismo mi imali toliko primjedbi na raspodjelu sredstava koliko što nam je zasmetalo da se ne uvažava ni ono što bi trebalo da se bori cijeli da se mi kao delegati borimo, a to je da imamo neku vrstu kontrole nad trošenjem sredstava što je bilo predloženo ovim amandmanom. Ja se nadam da će se u daljoj sudbini toga zakona o tome voditi računa i da ćemo mi nadam se uskoro dobiti prijedlog zakona koji će to uvažiti i da ćemo moći da i njega izglasamo uz to da vjerovatno neće biti prilike da diskutujem želio bi da prije svega delegatima iz reda hrvatskog naroda čestitam sutrašnji najveći hrišćanski praznik Božić, da ga provedu u miru u skladu sa tradicijom sa svojim porodicama i prijateljima, a vama svima srećnu i uspješnu Novu 2002. godinu.
Ja se zahvaljujem uvaženom izaslaniku Iliću, ali bi vas sve zamolio čestitke ostavite za kraj sjednice i to one naredne koju ćemo imati ove sjednice, jer smo se dogovorili da ćemo imati jednu kratku sjednicu vezano za verifikaciju ugovora vezano za ovoga, a sjednicu i raspravu o ovoj tačci dnevnog reda nemate razloga niti poslovnički ima mogućnosti da koristite za objašnjenja za svoje političke stavove sa prethodnih sjednica. Ukoliko neko želi novinarima ili bilo kome da pojasni, zato imaju drugi metodi i ne treba koristiti sjednicu. To govorim zato što ova rasprava počinje ličiti rasprava na temu zašto sam glasao ili ne glasao o zakonu o sukcesiji. To je tačka završena i to smo apsolvirali malo prije. Za riječ se o ovoj tačci dnevnog reda javio uvaženi izaslanik gospodin Divković Ivo. Izvolite. 131
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo i gospodine predsjedavajući posebno, ja uvažavam vaša upozorenja i jako ih cijenim i mislim da su na liniji Poslovnika, ali ipak će te dozvoliti meni kao predsjedavajućem Kluba hrvata da sa ove govornice čestitam katolicima Božić jer je on sutra i nećemo imati prilike sigurno da sjedimo u međuvremenu i moram napomenuti da je i danas za katolike blagdanski dan, to je badnji dan. Dan pripreme i uobičajena je praksa da se na taj dan ne radi na nekim posebnim projektima u parlamentima kada su katolici u pitanju. Međutim svjesni političkog trenutka Bosne i Hercegovine i vitalne važnosti današnjeg zakona koji je na dnevnom redu i predloga rebalansa mi smo bez ikakvih prigovora i uvjetovanja došli na današnju sjednicu i evo pokušavamo dati svoj neki konstruktivni doprinos u donošenju predloženih zakona. Mi ćemo podržati predloženi zakon i rebalans osobito posle pojašnjenja ministra Domazeta koji je vrlo jasno naznačio o čemu se zapravo radi kada su u pitanju institucije i rekao bi povećani zahtjevi u smislu finansiranja institucija u razvoju i novih institucija. Posebno ovo institucija u razvoju kao što je Državna granična služba koja traži najviše sredstava. Naše je stajalište da bi bilo neoprostiva greška, a rekao bi i politička i morlan neodgovornost prema svim budžetskim korisnicima da bar kada je u pitanju Klub hrvata danas ne podržimo predložene zakone i rebalans. Građani ove zemlje s pravom očekuju da svaki od nas po na osob, a i svi zajedno preuzememo odgovornost i da radimo u interesu tih građana na koji se često s ove govornice pozivamo. Znači u interesu upravo tih građana mi tu udgovornost shvatamo kao potrebu podrške predloženim rješenjima i ponavljam naše stajalište – mi ćemo stati iza predloženih zakonskih prijedloga. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se uvaženom izaslaniku Divkoviću. Za riječ se javio uvaženi izaslanik gospodin Halid Genjac. Izvolite.
Poštovane kolege i uvaženi gosti, bez obzira da li je to po Poslovniku ili nije ja koristim rijetku priliku i zadovoljstvo da svim katolicima čestitam nastupajući Božić. I koristim ovu priliku, prije svega da postavim ministru Domazetu jedno pitanje, a kasnije ću diskutirati. Naime prema zakonu o izvršenju budžeta institucija Bosne i Hercegovine koga je usvojio ovaj sastav Doma naroda, član 11. govori da Ministarstvo za trezor prenosi neutrošena sredstva preko posebnih stavki, na iste stavke je u planu izvršenje budžeta za naredni period, a unutar iste budžetske godine. Dalje, izuzetno ako tokom budžetske godine korisnik budžeta ocijeni da li je u okviru budžeta budžetom predviđenih materijalnih troškova potrebno izvršiti korekciju strukture troškova podnosi zahtjev Ministarstvu za trezor institucija Bosne i Hercegovine. Zahtjev korisnika budžeta iz prethodnog stava Ministarstvo za trezor razmatra i o tome izdaje mišljenje. Prema pšredloženom zakonu o rebalansu budžeta evidentno je da je nastalo enormno kršenje budžeta, čak i u Parlamentarnoj skupštini prekoračenje budžetskih stavki i trošenje sredstava i stvaranje obaveza mimo utvrđenog budžeta. Prije svoje diskusije potreban mi je odgovor ministra za trezor – 132 da li su se odgovorni i rukovodioci u institucima Bosne i Hercegovine obratili sa zahtjevom da se to odobri?
Ja se zahvaljujem na ovoj diskusiji i svakako će ministar odgovoriti na seriju pitanja koje smo imali. Mi smo imali raspravu o izvršenju budžeta, ali nema nikakvih problema da su se neke diskusije i dijelovi rasprave i obnove u ovoj tačci dnevnog reda ukoliko baš ne žurimo da omogućimo katolicima da zaista proslave taj Božić, a ne samo da im čestitamo. Izvolite gospodine Džaferoviću.
Poštovane kolege, dame i gospodo i ja ću se na početku odmah pridružiti čestitkama za predstojeći katolički Božić i onda naravno nastaviti diskusiju po tačci dnevnog reda. Rebalans budžeta za ovu godinu predviđa povećanje budžeta za cca 54 miliona KM sa prvobitno planiranih 92 miliona na 147 miliona KM. On se uglavnom odnosi na jačanje i narastanje institucija Bosne i Hercegovine i odnosi se na finansiranje novofomrialnih ili u toku ove godine formiranih institucija Bosne i Hercegovine. Prema tabeli koju mi pred sobom ovdje imamo samo na Državnu graničnu službu rebalansom se predviđa oko 23 miliona KM, ministarstvo vanjskih poslova dakle diplomatsko konzularnu mrežu za oko 6 miliona KM, za obaveze države, dakle kontribucije negdje oko 6 miliona KM. Ja kao čovjek kojem je stalo da institucija ove države funkcioniraju uspješno ne mogu biti protiv ovog rebalansa iako imam mnogo zamjerki na način utroška sredstava u toku ove godine, posebno od pojedinih korisnika. Dakle, ovim rebalansom se finansiraju institucije Bosne i Hercegovine koje su narasle ove godine u onaj ...i došle do onog kapaciteta kako je to predviđeno zakonima kao što je npr. Državna granična služba. Ovim rebalansom se predviđa finansiranje institucija koje su formirane u toku ove godine, a vi znate koje su to institucije. Ja bih kao građanin ove zemlje bio recimo sretan da državni sud ovdje povlači i veća sredstva, da je ovdje uključeno i državno tužilaštvo što znači, što bi značilo u tom slučaju da je ono počelo da funkcionira. Evo imaćemo i komisiju za koncesije, neki dan smo dakle usvojili zakon, Zavod za intelektualnu svojinu i autorska prava, zatim još Komisiju za deminiranje, Institut za deminiranje. Dakle bio bi sretniji da su i te institucije ovdje u ovom rebalansu da je predviđeno povećanje rebalansa i zbog tih institucija što bi za mene značilo da su te institucije u funkciji i da one funkcioniraju, jer je u interesu svih naroda i svih građana ove zemlje. Naravno ovdje u rebalansu kažem postoje određene stavke koje se tiču prekoračenja pokrića budžetskih sredstava. Ja ću kao poslanik, budući da sam i ranije insistirao za ovom govornicom posebno na tom pitanju i dalje nastaviti da insistiram na odgovornosti za prekoračenje, posebno kada je Parlamentarna skupština u pitanju koja treba da bude primjer u trošenju sredstava ostalim budžetskim korisnicima, ali budući da je to sve zajedno u jednom paketu i da se sve skupa to zove rebalans budžeta i da on prije svega znači dakle ovo prvo dakle normalno funkcioniranje institucija države Bosne i Hercegovine ja ću kao delegat podržati ovaj rebalans. Hvala vam. 133
Zahvaljujem gospodinu Džaferoviću. Da li se još neko javlja za raspravu? Izvolite, ministar Domazet.
Uvaženom zastupniku Genjcu mogu dati sljedeći odgovor. Budući da je već od samog usvajanja proračuna za 2001. godinu bila intenzivna aktivnost na njegovom rebalansu nikakvih posebnih zahtjev od strane budžetskih korisnika nije bilo za promjene strukture, promjenom strukture bila intenzivna aktivnsot na njegovom rebalansu. Nikakvih posebnih zahtjeva od strane budžetskih korisnika nije bilo za promjenom strukture pojedinih rashodnih stavki. Ja želim u vezi sa tim da još istaknem, da smo mi maksimalno vodili računa o tim zahtjevima koji su se pojavili kao sistematizizrani zahtjevi za rebalansom Proračuna, jer je rebalans bio prilika da se svi ti, sve te uočene devijacije, na sistemski način obuhvate i riješe. S druge strane, želio bih da vas podsjetim da smo mi članom 7. Zakona o izvršenju proračuna predvidjeli promjene, pa predlažemo formulaciju da više o ovim stvarima ne odlučuje Ministarstvo trezora, nego Vijeće ministara na prijedlog Ministarstva tarezora. Time želimo da istaknemo još više odgovornosti za transparentno i racionalno upravljanje proračunskih sredstava. Hvala lijepa.
Jesmo li iscrpili raspravu? Izvolite, uvaženi izaslanikk Genjac.
Poštovane kolege, cijenjeni gosti, ja prije svega želim da zahvalim predstavnicima medija, koji ovdje vrlo savjesno, uporno i temeljito prate naše zasjedanje i, naravno, savjesno dostavljaju svoje izvještaje. Istovremeno želim da se zahvalim i urednicima medija, koji neke naše diskusije ovdje, a u kojima se pominju kršenja zakona, nedaju da se objave, vjerovatno nasotjeći da se naša javnost ne ...
Izaslaniče, upozorenje u skladu sa Poslovnikom. Morat ćete se držati dnevnog reda i molim vas da se držite tačke dnevnog reda, a ja ću u skladu sa Poslovnikom pročitati. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza za 2001.godinu i rebalans Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2001.godinu – prvo čitanje – predlagač Predsjedništvo, rasprava o načelima. 134
Zahvaljujem predsjedavajućem koji bi vrlo rado zabranio meni da ja govorim, ali ja imam poslovničku mogućnost da govorim o Prijedlogu izmjena Budžeta o načelima a s tim prijedlogom o izmjenama ...
Izvolite.
I dopunama Zakona o Budžetu povezano je i Izvršenje Budžeta i Zakon o sukcesiji, ne mojom voljom nego voljom aktuelnog Vijeća ministara i vlade, či je sudionik i predsjedavajući ovog visokog doma. Dakle, ja se nalaziv u vrlo teškom položaju, moram vam to priznati. U teškom sam položaju zbog toga što smo dovedeni u neviđeni vremenski cajtunt. Na taj način dovedeni u situaciju da na rubu poslovničke korektnosti razmatramo o pitanju od suštinske važnosti za funkcionisanje institucija BiH. Znate li zašto smo dovedeni u taj cajtnut? U taj cajtnut nismo dovedeni zbog Predstanvičkog doma, koji je ovo usvojio 30.11., nismo dovedeni zbog Vijeća ministara, koji je vrlo savjesno predložilo Prijedlog rebalansa. Dovedeni smo zbog toga što je predsjedavajući Doma naroda čitav dvanaesti mjesec putovao od Pariza, Bukurešta itd. Prema izvještaju u koji su svi poslanici dovedeni, predsjedavajući Doma naroda je od 1. do 7. bio u Parizu, od 6. do 9. u Bukureštu, zatim od 16. do 17. u Zagrebu itd. Zbog toga mi gospodo raspravljamo o tako važnoj stvari u ovakvoj atmosferi i zbog toga mi nemamo priliku čak ni da čestitamo vjerski praznik jer ćemo izgubiti vrijeme pa nećemo stići na Božić, ali imamo vrijeme čitav mjesec da putujemo po bijelom svijetu, e zato gospodo sam ja u vrlo teškom položaju, zato što sam dobio tri verzije rebalansa, zato što nisam dobio blagovremeno izvještaj Administrativne komisije, zato što sam podložan ovdje i predamnom su iznešena tumačenja, koja ja jednostavno ne mogu u tako kratkom vremenu da poredam Zakon o izvršenju Budžeta, odnsono izvršenje Budžeta i Izvještaj o izvršenju Budžeta usvojen je, ne zato što je bila većina ovdje prisutnih za, nego što nije bilo dovoljno protiv gospodo o tom budžetu i o tom trošenju sredstava. Sudionici u vlasti, članovi Kolegija su sve najgore rekli. Govorili su i o prekoračenjima ovlaštenja. To je ne zapamćemo, ne viđeno, to je jedna stvar.
Ja ću vam zaista morati oduzeti riječ, ukoliko se ne budete držali Poslovnika i govorili o temi.
Zakon o sukcesiji.
Nije tema zakon o sukcesiji. Zaista vas molim, zamoljen sam od Kluba hrvatskih izaslanika da što prije završimo tačku dnevnog reda, a možemo je završiti ako se drže dnevnog reda. 135
Zakon o sukcesiji je u temeljima Zakona o rebalansu Budžeta, zato što je najznačajnija stavka povećanja prihoda povezana za sukcesiju, a mi raspravljamo o Zakonu o rebalansu Budžeta u načelima. Molim vas gospodo nemojte, možete vi uskratiti moje delegatsko pravo, to nije prvi put. Ali, ja se pozivam na Poslovnik i suštinu stvari. Dakle, zakon o sukcesiji, koji je u temeljima Zakona o rebalansu Budžeta, zakon o sukcesiji koji je osnova da se riješi pitanje finansiranje i funkcionisanje institucija BiH je, osporen zato što su sudionici u vlasti nisu glasali za taj zakon i ja sam sad doveden u situaciju, nakon toga da razgovaram o rebalansu Budžeta i zato sam pitao gospodo u tom rebalansu Budžeta. Jasno je meni da je predložena i izmjena zakona o izvršenju Budžeta, ali ta izmjena još nije izvršena i zato sam pitao da li je korisnik Budžeta, da li su odgovorni predstavnici korisnika Budžeta, tražili za promjene stavke, jer ja jednsotavno ne mogu da vidim kako će se izaći iduće godine iz ovog problema. Da li će se centralne institucije naći u još težem položaju. Meni je najbliža Parlamentarna ksupština i ja o Parlamentarnoj skupštini govoreći kao instituciji koja treba da bude primjer ostalim institucijama mogu neke primjere pokazati, jer Parlamentarna skupština je ta koja usvaja Budžet i ta koja usvaja rebalans Budždeta i ona treba da bude primjer ostalim institucijama. Parlamentarna skupština je ta koja je uz velike najave i zdušne najave i odobravanja uspostavila i Ministarstvo trezora, Zakon o revizoru itd. To su rezultati Parlamentarne skupštine. E ta parlamentarna skupština ne može raditi i protiv tog revizora i protim Ministarstva za trezor. Ja ne mogu da nađem odgovor na pitanje, ako se u rebalansu Budžeta za putne troškove, odnsono naknade troškovima zaposlenih i po rebalansu predviđa 436.000 maraka u idućoj godini, dakle, blizu pola miliona, a već je putovanjima gospodina Tokića od Havene, Kuvajta, Zagreba, Pariza, Bukurešta, potrošeno preko 460.000 samo za putovanja, već je potrošeno i u rebalansu Budžeta se predviđa manje od toga. Kako će se to izmiriti? Na koji način će se to pokriti i kako se predviđa izaći. Ja o velikim ciframa o milionima Državnu graničnu službu, ja neću govoriti na način kako naći ta sredstva, ako mi radimo kako treba kao Parlamentarna skupština. Ako odgovorni predstavnici Parlamentarne skupštine poštuju zakon, naći će se ta sredstva, jer se moraju naći ta sredstva, jer pitanje finansiranja institucije BiH se mora riješiti, jer institucije Bosne i Hercegovine i one novouspostavljene i nove koje su skoro uspostavljene se moraju riješiti i one će se riješiti. Mi moramo razgovarati o donošenju zakona o izvornim prihodima BiH, to je put da se riješi. Mi moramo danas kao predstavnici, odakle god da dolazimo, imajući u vidu značaj ovog rebalansa, imajući u vidu značaj funkcioniranja centralnih institucija BiH, na nama je odgovornost da usvojimo ovaj rebalans i ja ću vrlo jasno da kažem, ja ću glasati za rebalans Budžeta koji omogućava da se finansiraju institucije BiH, jer to je suštinsko ptianje. Ali ću se isto tako zalagati, da se utvridi odgovornost svih onih u institucijama BiH koji su doveli do ove situaicje, da u ovim okolnostima raspravljamo o tako važnom zakonu i koji su doveli do toga da se budžetske stavke, prilikom izvršenja Budžeta, na taj način krše. Hvala.
Za riječ se javlja predsjedavajući gospodin Sejfudin Tokić. 136
Cijenjeni izaslanici ja sam bio u dilemi da li da oduzmem riječ gospodinu Genjcu i na određen način prikratim javnost onoga što sad kao odgovor na čitav niz neutemeljenih tvrdnji, koje Genjac uporno ponavlja, slijedeći logiku valjda da kad će ponoviti stotinama puta po jednoj staroj oprobanoj filozofiji i dotrini propagande prihvatiti kao istina, što je očito i odlika stranke kojoj pripada, sve skrećući pažnje sa strateških pitanja, ipak sam se odlučio upravo zbog javnosti na koju se tako grlato pozivao gospodin genjac da to ne uradim i da svoje pravo iskoristim u svom obraćanju. Prvo, što se tiče zakazivanja sjednice Doma naroda i što se tiče vođenja sjednice Doma naroda i ponašanja u Domu naroda, ja mislim da tu treba držati bar onaj elementarni nivo činjenica. Ja sam svim izaslanicima, uključujući i gospodina Genjca dostavio, što naravno, nikada nije bio ranije praksa, unaprijed u 3-4 mjeseca kad će biti sjednice Doma. Sama procedura razmatranja ovog pitanja je, nešto što je donio Kolegij, a obzirom da se tražila skraćena procedura, donio je ovaj dom, tako da je Dom, na svojoj prethodnoj sjednici glasao o tome da se ova tačka dnevnog reda razmatra upravo 21.i ona danas u produžetku se razmatra, uključujući i ruku gospodina Genjca. Međutim, očito, ko iz onog starog dobrog vica, kad je Mujo naučio samo leptira, po nagovoru, naravno Hase, pa kad je došao na ispit iz biologije dali mu pitanje slona. On je počeo da govori da je slon velika životinja i kako ništa više od toga nije znao, rekao je, to je životinja na koju sleti leptir pa sve ono što je znao o leptiru on je ispričao, a gospodin Genjac i čitava ova struktura SDA ništa drugo ne zna nego da ovako uz grlato obrazlaganje namještanje najozbiljnijih izraza lica proprati takve neistine kao da je sva ova država u krizi zbog putovanja gospodina Tokića i nabrajanja gdje je on sve putovao, što naravno, se jako dobro zna i što je vrlo transparentno i u troškovima a što je najbitnije za bosanskohercegovačku javnost i u rezultatima. Bosna i Hercegovina je, kandidat za prijem u Vijeće Evrope punopravno članstvo, upravo, između ostalog, ostvarujući i obaveze kroz djelovanje u Vijeću Evrope, između ostalog moje malenkosti kao predsjedavajući te delegacije. Ovako zalaganje za borbu protiv korupcije, ja bih Genjca volio vidjeti na pitanjima, recimo, da ovdje javno za ovom govornicom zamoli svoju vedetu i vedetu SDA Šaćirbegovića da se sjeti i on i Babo mu, gdje je država BiH pa ako već neće da vrati pokradene pare, bar kaže i odgovara zato i tako prizna ovu državu BiH ili pak njegovog potpredsjednika Bičakčića, koji je, poziva se na zaostali imunitet, kako bi izbjegao osnovanim optužbama od strane Ureda za reviziju, od strane onoga ko je ovlašten da kontroliše. Što se tiče kontrole, ja bih pozvao Ured za reviziju i narod ne treba ga ni pozivati, da izvrši sve nezakonitosti, konstatuje i da, naravno, oni koji su odgovorni budu kažnjeni. Ja sam čovjek koji je ovdje jedino digao ruku za kažnjavanje jednog koji je sada u strukturama zato što je kršio zakonitost. Biću vala i za svakog ko je i iz bilo koje strukture države BiH, pa uključujući i Parlamentarnu skupštinu, koja zbog javnosti radi, rečeno je, jedina institucija države BiH koja nije probila ukupne troškove u rashodima, koji su predviđeni za njen rad. Bilo bi dobro istovremeno, da kad govorimo o državi BiH, pročitamo elementarni način obraćanja na kojim se obraćaju predsjedavajućim domova, 137 parlamentara, oni koji poštuju svoju državu i koji poštuju institucije države, ne zato što ja tu sjedim ovih osam mjeseci, nego zato što bi tako trebalo iskazivati poštovanje. Ja jesam opozicionar, ali nikad nisam se koristio uvredljivim terminima, kako se to ovih vremena koristi, pa čujem da je jedan od najviših funkcionera SDA, čak počeo nazivati pticama prve ove rukovodioce države BiH. Po toj logici, ako bi išli daleko, toliko daleko, ja ne znam šta bih ja mogao reći, kud bi to vodilo, da ja sad ne znam ni ja koristim termine na šta mi liči Genjac pa da sad odmah kažem taj termin ili td. Ako ja nekom ličim na jastreba pa javno to saopšti, onda bih ja mogao za Genjca, ne daj Bože da uđemo u tu vrstu dijaloga govoriti kao potencijalnom glodaru, onoj koja je mene nazvala jastrebom, kao ne znam ni ja guskom itd. Takva terminologija nas nigdje neće odvesti i, zato, ja vas zaista molim, uz svu mogućnost da opoziciono svoje djelovanje iskazujete pred javnosti za ovom govornicom držite se teme koju imate. Toliko za ovu repliku, koja je bila izvan teme ne mojom krivicom. Za repliku se javio Munib Jusufović a potom Genjac.
Gospodine predsjedavajući ja jesam se javio i nadam se i javio sam se iz jednog osnovnog razloga što u pziciji predsjednika kluba sam, želio bih da zamolim članove, odnsono delegate Kluba bošnjačkog kluba, prije svega i gospodina Genjca, da stvarno ne koristite poziciju Parlamenta ili mjesto da na ovakav način se raspravlja, a onda bih zamolio i predsjedavajućeg i, također, kao člana ovog kluba da jednostavno ne vraća na taj način, jer stvarno ovo na određen način nema političke estetike. Smatram da sva ova, ja vas stvarno molim kao ljude, kao članove ovog kluba da imamo mogućnost i način, ukoliko ima i antagonizama stranačkih a oni su meni logični u Predstavničkom domu, ali ovdje u Domu naroda i nisu, da jesmo u mogućnosti da ta pitanja raspravimo u okviru Kluba. Ne bih ovdje arbitrirao odmah da se ne shvatimo ni jednom i drugom da krivicu prebacujem ko je izazvan itd. ali, možda nema estetike, ali sad koliko god ću biti shvaćen ili ne, gospodine Genjac da bar 6-7 puta pominjete isto pitanje, jesu li dnevnice ili nisu, na kraju krajeva to su sve troškovi, koji apsolutno za sve nas ima spisak itd. ali možda isto tako i vi, govorim sad u poziciji člana Kluba, gospodine Tokiću, jednsotavno da ne vraćate i da se ovo ne pretvara u raspravu. Evo, to je u stvari suština mog.
Zahvaljujem se uvaženom izaslaniku Jusufoviću na dobronamjernim pokušajima da ovu raspravu vratimo. Ja bih samo istakao da je ovo moje prvo repliciranje na pitanja koja stalno ne kritički i netačno iznosi gospodin Genjac, ali otvarajući ovu raspravu, ne svojom krivicom, gospodin Genjac se javio za repliku. Izvolite gospodine Genjac.
Dakle, budući da sam direktno imenom i prezimenom pomenut, ja koristim priliku, dva puta sam pomenut, kao što ste vidjeli, diskusija gospodina Tokića se odnosila isljučivo na rebalans Budžeta, pa je govorio o jastrebovima Seadi Paravlić, 138 Edhemu Bičakčiću, Muhamedu Šaćirbegoviću itd. Ja sam se gospodinu Tokiću obratio kao Halid Genjac delegat u Domu naroda i naveo činjenice iz izvršenja Budžeta iz izvještaja o putovanjima iz rebalansa Budžeta i Zakona o izvršenju Budžeta. Sve činjenice jednu po jednu, molim vas, jednu po jednu činjenicu iz predmetnog pitanja opće rasprave u načelu o Zakonu o rebalansu Budžeta. Na svaku diskusiju moju, kao što je postala serija gospodin Tokić odgovara vicevima u kome su uglavnom junaci Mujo, Suljo itd. Javnost vjerovatno će izvući iz toga potrebne zaključke. Druga stvar, tačno je godinu dana, skoro godinu dana, gospodin Džaferović i ja postavljamo poslaničko pitanje. Ko je gdje putovao? Ko je dao nalog? Koliko je potrošeno? Nakon pet mjeseci, prije dva dana dobili smo ko je gdje putovao, ali nismo dobili još uvijek odgovor ko je odlučivao gdje će se putovati. I zato ja to pitanje postavljam i zato je to pitanje Budžeta, zato je to pitanje troškova budžetskih obveznika itd. Ukoliko su gospodinu Tokiću uzori kako da se radi oni iz bivše vlasti i koliko on u svakom nastojanju hoće da ih kopira, to nije dobro, jer tu je bilo i dobrih stvari bilo je i loših stvari, ali, molio bih gospodina Tokića da meni kao delegatu u ovom domu, on kao predsjedavajući odgovara na moje ime i prezime, činjenicama koje ja tretiram i argumentima koji se odnose na te činjenice. O uvredama koje je gospodin Tokić iznio koje su ne zapamćenje u riječniku ovog doma od kako postoji ni u riječniku Parlamentarne skupštine od kako ona postoji ja ne mogu, zaista, na taj nivo spustiti se i govoriti. Hvala.
Prije toga se javio gospodin Spahić. Je li replika. E vratite se imam ja repliku.
Za riječ se javlja gospodin predsjedavajući Tokić.
Gospodine Genjac, cijenjene kolege, vi ste svjedoci da ja u principu nisam čovjek koji je replicirao na desetine istupa gospodina Genjca. Ja ću sada poslije ove svoje, ako treba staviti tačku dnevnog reda, da se putovanja potpuno razjasne. Meni uopšte nije jasno, vezano za putovanja zašto neko pokušava dezevuisati javnsot kad je to vrlo jasno naznačeno u svim, da budemo sasvim jasni. Oni su rezultirali i dali i te kako dobar rezultat za razliku, recimo, sad konkretno da govorim o potuovanjima i troškovima za ovaj budžet, mada nije tačka dnevnog reda, ja vam ne govorim kao predsjedavajući gospodina Genjca koji je kao onaj privremeni član Predsjedništva stigao na putovanjima u Maleziju i i druge zemlje potrošiti više nego što iznose parlamentarna putovanja mnogih drugih parlamentarnih delegacija koje su obavezne učestvovati na određenim parlamentarnim zasjedanjima. Zbog javnosti i zbog Genjca, to je sasvim jasno, svako putovanje treba biti i treba da bude ocijenjeno koji su efekti, sa čim je nalogom se išlo. Moja putovanja su obavezna putovanja koje predsjedavajući delegacije ili predsjedavajući Doma treba da izvrši da bi ova skupština funkcionisala. Nikakvi pokušaji da se brzim efektom, zamjenom teza pred javnosti pokušava sada ispraviti, ne znam ni ja što, ja neću da dozvolim da dođe ovdje i na svaku ovakvu Genjčevu ili Džaferoviću ne principijelnu 139 diskusiju ja ću replikama odgovarati, jer se pokazalo da mudro ćutanje i pokušaj da neko dođe do razumnog ponašanja u ovom parlamentu nije naprosto pomoglo. Ja bih vas zamolio da se razjasnimo, ja nisam vas nazvao nego sam rekao šta bi bilo kad bi tu terminologiju, koju vi koristite i koju ste koristili u ovom domu i ja prihvatio da koristim. Na šta bi se to napravilo? Na šta bi sve ovo ličilo? Ja mislim da ste iz moje diskusije, iz onoga što ste rekli, mogli skontati na šta bi sve to ličilo i, zato, vjerujte kao delegat u ovom domu tražim da se svi ponašamo jednakopravno. Ne može niko, zato što sjedi predsjedavajući tu, što vodi sjednicu, što se treba držati Poslvonika trpjeti jednu takvu vrstu terora, a molim vas, neka i mediji i svi pogledaju koliko je sati, koliko je pres konferencija, koliko je sati u ovoj dvorani potrošeno na pitanje Sejfudina Tokića i to na iznošenje neistinitih podataka. To je frustracija. Ja te frustracije vaše na svojoj koži, gospodine Genjac, uz puno uvažavanje neću trpjeti. Hvala. Ja bih molio Dom, da li se Dom slaže da zaključkom definišemo da replike u daljoj raspravi obustavimo. Dobro, izvolite Genjac pa još jedan odgovor ako treba. Vi ako hoćete nešto reći gospodine Džaferoviću javite se za riječ.
Dakle, predsjedavajući navedite jednu riječ koju sam ja upotrijebio za ovom govornicom, koja je ravna vašem riječniku. Samo jednu nađite. To je jedna stvar. Druga stvar, neistinu govorite o putovanjima koje su koštale više, dakle, neistinu govorite i izazivam vas da to dokažete o mojim putovanjima kao člana Predsjedništva privremenog. Mada to nije tema, ali neistinu govorite. Druga stvar, vaša putovanja gospodine Tokiću nisu donijela nikakvu korist i netačno je da su donijela korist. Vaša putovanja su donijela ogromne štete BiH. Sami ste rekli, nakon povratka iz Havane da delegacija nije ništa uradila, nije bila jedinstvena i da ništa nije urađeno. To što ništa nije urađeno, kako je Tokić rekao i to što je Tokić putovao da ništa ne uradi koštalo je 32.000 maraka. Imate izvještaj cifraciono. O štetama koje ste nanijeli govoreći neistine o izjavama pojedinih visokih dužnosnika u Vijeću Evrope javnost je upoznata. O štetama koje ste nanijeli u svom izlaganju na Političkom domitetu Vijeća Evrope, također javnost je upoznata. Između ostalog ne istinu ste kazali da je general armije, bivši komandat isporučen. Trebali ste reći da se čovjek predao, barem iz korektnosti prema tom čovjeku, jer to mu je bilo presudno da se brani sa slobode. Dakle, vaša putovanja nisu donosila korist nego štetu. Hvala.
Repliku Tokić. Molim da se replike privode kraju, moramo vratiti se na temu da završimo sjednicu.
Obzirom da je ovo već sve ponovljeno samo što kamere nisu zabilježile, ukoliko gospodin Genjac koji sve što je rekao za ovom govornicom, uključujući i 140 diskusiju navodno o rebalansu pa i replike, imaju samo jednu tačnost, a to je njegov početak, kad mi je rekao da mu je teško. Ja, zaista, mislim da je gospodinu Genjcu teško i to jako, jako teško. U tom kontekstu bih želio ponoviti slijedeće. Tamo na toj, na toj tački dnevnog reda u Vijeću Evrope gospodine Genjac, gdje ste vi boravili u okviru studijskog boravka, vaš rukovodilac studijske grupe je rekao da je to bio istup delegacije ocijenjen najvišim ocjenama, gdje ste vi mogli naučiti kako se istupa u ime države BiH. Vijeće Evrope o tom istupu koji vi sada govorite je izdalo posebno saopštenje, ističući da je to prvi put da delegacija BiH jedinstveno nastupi, u skladu sa intresima BiH da postane članica Vijeća Evrope. Posebno istaknuvši gospodine Genjac izlaganja članova delegacije koji su bili prisutni na toj sjednici. Što se tiče gospodina Sefera Halilovića, ja moram biti vrlo jasan. Moja formulacija je bila, da se čovjek predao i da je, ako poznajete vi imalo prava znate da vlasti vrše isporučivanje ekstradikcijom. Uzgred budi rečeno, zaista ne znam razloga da čovjek koji je vaša staranka sistematski godinama šikanirala, da sad pokušava na tom pitanju uhvatiti sitne dnevno-političke poene. Od svih tih sitno-dnevno političkih poena gospodine Genjac ne možete se oprati od onoga što stoji kao slabost vašeg rada, ne samo u prethodnom periodu, nego i u ovom periodu kad sistematski niste pratili ono što deklarativno stalno govorite a da želite jačati BiH. O tome govori glasanje najčešće protivzakonskih projekata u ovom visokom domu. Hvala lijepa. Jeste li tražili pauzu? Pauza 15 minuta. [[PAUZA]] Zamjenici predsjedavajućeg, ima li spremnosti da nastavimo sa radom? Dame i gospodo izaslanici, poštovani gosti, nastavljamo sa radom. Klub izaslanika iz reda hrvatskog naroda me obavijestio da, iz sasvim razumljivih razloga oni mogu raditi do 15 sati. Shodno ovome što su oni rekli, želim prenijeti da ću u skladu sa članom 22. Poslovnika o radu ovog doma stav f) koji kaže, da predsjedavajući Doma ograničava trajanje intervencije u vezi sa jednim ili više pitanja, ako je potrebno da bi se osiguralo razmatranje dnevnog reda u cjelini, postupaci i ograničavati i oduzimati riječ, poštujući da svi oni koji govore o tački dnevnog reda iskažu ono što je vezano kao problematika dnevnog reda. Nastavljamo sa raspravom. U toku je razmatranje zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju Budžeta i rebalans Budžeta, prvo čitanje, dakle, govorimo o globanim. Gospodin Genjac se javlja za riječ. Izvolite Genjac.
Poštovane kolege, uzimam riječ samo da kažem poslovničko pravo da iskoristim repliku neću upotrijebiti, odustajem od toga. Pitanja koja postoje neriješena, riješit ćemo narednih dana i obavijestiti javnost. Hvala. 141
Zahvaljujem se gospodinu Genjcu. Ko se dalje javlja za riječ. Ovo je bila riječ o tome da nema više replika dalje, što je svakako dobro. Je li možemo zaključiti raspravu o načelima i pristupiti izjašnjavanju u prvom pitanju? Ko je zato da se vodi rasprava o članovima zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvšrenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2001.godinu, odnsono usvajanje ovog zakona u prvom čitanju? Jednoglasno. Nema niko protiv. Jednoglasno, konstatujem da je ovaj vidoki dom u prvom čitanju usvojio Zakon. Ko je zato da se rebalans institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2001.godinu, prvo čitanje usvoji u prvom čitanju. Odnosno, ko je zato da se vodi rasprava o članovima ovog rebalansa. Konstatujem da je svih 10 prisutnih izaslanika – delegata glasalo o rebalansu u prvom čitanju, čime su se stekli uslovi da u daljoj raspravi u drugom čitanju razmatramo ova dva dokumenta zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju Budžeta i rebalans Budžeta institucija BiH. Stekli su se uslovi da otvorimo raspravu po članu 91. Poslovnika. Amandmane u skladu sa članom 89. Je podnio delegat Nikola Špirić na rebalans Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2001.godinu. Ja bih uvaženog izaslanika gospodina Špirića prvo zamolio da se izjasni da li ostaje pri amandmanima? Ostaje. Da li gospodin Špirić želi obrazložiti ovom visokom domu svoje amandmane, nakon što oni nisu prihvaćeni u komisiji koja je nadležna za ove amandmane. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, dakle, ovaj amandman, ovo je opšti amandman koji se odnosi na rebalans Budžeta institucija BiH u kojem sam ja govorio da je rebalans nužan na stavkama koje se odnose na nove institucije i u tom smislu je moj prijedlog bio da se radi o rebalansu samo novo uspostavljenih institucija i u tom smislu radilo bi se o rebalansu na stavkama 4.19. – 23, 25, u tabeli koja se odnosi na rspored prihoda po budžetskim korisnicima koji su obuhvaćeni tabelom 3 u prilogu koji ste dobili. Za stavke pod rednim brojem 26. i 30.iz iste ove tabele, predložen je rebalans. Dakle, to se odnosi na stare obaveze i na novostvorene obaveze BiH, što znači da nisam bio apriori protiv raspodjele sredstava sukcesije, jer su ovo, upravo stavke koje se odnose na sredstva sukcesije i u tom smislu ne bi došlo do blokade koja prijeti da dođe do blokade. Međutim, oni koji su kreirali zakon, to izgleda nisu čitali amandmane, no jednostavno se mora po principu uzmi ili ostavi i u tom smislu ne bi se radilo o rebalansu Budžeta 59,44% nego rebalansu 102,60 ili 106,45%. Ja msilim da rebalans Budžeta u iznosu od 106,45% ili blizu 7% je primjeren stvarno ekonomskoj snazi BiH. Ne otvara mogućnost bilo kakvih probijanja i stvara jednu, rekao bih solidnu osnovicu za projektovanje Budžeta za 2002.godinu. Sve drugo, proširivanje, odnosno ovoliki rebalans ove godine, uz napomenu da je izborna godina 2002.godina, dakle, sredstva potrebna za izbore treba obezbijediti budućem Budžetu, uz napomenu da će se tražiti mali komoditet od 10%, to je znak da će sredstva za 142 narednu godinu trebati obezbijeditina nivou 170 ili 180 miliona. To je znak da će stopa rasta društvenog proizvoda u entitetima i na nivou BiH biti toliko mala da neće moći obezbijediti kontribucije entitetske prema centralnom budžetu i to će nas opet dovesti u situaciju7 da vodimo ovakve ili slične priče. Dakle, ja ostajem samo na stanovištu da branim ovaj amandman. Da sam za rebalans Budžeta na novo uspostavljenim institucijama a da sam protiv rebalansa u drugim stavkama. Hvala vam lijepa.
Dobro. Da li ima pitanja vezano predlagaču ovog amandmana od strane izaslanika – delegata? Ovim smatram da su mogućnosti postavljanja pitanja zaključene i iscrpljene. Tko se javlja za raspravu, vezano za amandmane gospodina Nikole Špirića? Za riječ se javio uvaženi zastupnik – izaslanik – delegat Spahić.
Drago mi je da koristite sva tri jezika. To je, kao jedna dobra čestitka svim građanima za novu godinu, da mogu u svoj slobodi da proslave blagdane i krišćanske i hrišćanske i sve druge. Da vam kažem nešto. Ja sam pažljivo saslušao gospodina Špirića u prethodnom izlaganju o načelima i sada ovaj amandman koji je obrazložio i pokušao sam da iskoristim pauzu da provjerim kod ministra Domazeta i kod gospodina Križanovića dvije činjenice. Ukoliko je tačno a jeste da smo mi dobili uvjeravanja povodom rasprave o načelima od gospodina Domazeta o rebalansu Budžeta, da će, neovisno od dijela koji se odnosi na tzv. alternativna rješenja koji uključuju sredstva iz sukcesije obezbijediti sredstva da se ovaj rebalans ispoštuje i, ukoliko je tačno da, kao što je potvrdio mi usmeno, ako treba neka potvrdi se to i javno da ćemo dobiti budžet za 2002.godinu do 10.januara 2002.godine, čini mi se da bi bilo dobro, da u tom kontekstu gospodin Špirić odustane od ovoga,kako bih rekao prihvatanja i odbijanja istovremeno rebalansa budžeta, jer je to blokada iznutra, koja će njemu onemogućiti da glasa za ili protiv. Jednsotavno ušao je u samu kontradikciju u odnosu na ovaj dio. Predlažem gospodinu, pozivam gospodina Špirića da izađemo iz ove situacije na najbolji mogući način, a to je da, s obzirom da se raspravlja o zakonu, stvorimo uvjete da poštujemo garancije koje su dali Predsjedništvo i Vijeć ministara i Trezor.
Zahvaljujem. Ja bih molio, ukoliko gospodine Špiriću, izvolite. Ali, zaista bih vas molio ...
Vidite, pošto se radi o rebalansu budžeta, ne može se raditi o obećanjima u hodniku ni člana Predsjedništva ni ministra Trezora. Rebalans budžeta je pisani dokument, u kojem ne može neko obećati da će stvoriti prihod, nego ga vrši na bazi 143 stvorenog prihoda. Ja bih volio, kada bi to što je obećano u hodniku samo pisalo u papiru iste sekunde evo ću se izjasniti. Ali, kod nas je obično raskorak između onoga što kažemo i što smo spremni potpisati. Hvala lijepa. Ja ostajem pri svom amandmanu.
Zahvaljujem. Ja bih vas molio, zaista, proceduralno smo postavili pitanje da li gospodin Špirić želi odustati od amandmana. Svako snosi odgovornost za svoje postupke i za ne postupke i nemojte tipa diskusija. Ja bih molio da vi odustanete od nečega. To se ponavlja kontinuirano. Izaslanici su ovdje autonomni i da odustaju i da ne odustaju. Zaključujem raspravu o amandmanima uvaženog kolege Špirića. Stekli su se uslovi da pristupimo izjašnjavanju ovog visokog doma o zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju Budžeta institucija i međunarodnih obaveza za 2001.godinu. Ko je za ovaj zakon? Oprostite. Zaključili smo raspravu i obzirom da je po dnevnom redu, samo bitno kao pojašnjenje, izjašnjavanje o zakonu a otom o amandmanu pa zakonu budžeta. Ovo je sasvim poslovnički proceduralno u redu. Tako da ću ponovo vas pozvati, dakle, prethodna tačka je, tu nije bilo ni amandmana, razumijemo se. Dakle, ponavljam. Ko je za zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza za 2001.godinu? Molim adekvatni karton da dignete, ako ste za, to podrazumijeva zeleno. - 12 za. Ko je protiv zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju Budžeta? – nitko. Ko je suzdržan? – 2 Konstatujem da je zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju Budžeta u tekstu kako je predložilo Vijeće ministara usvojen u ovom visokom domu. Pristupimo izjašnjavanjima vezano za realans Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2001.godinu. Prethodno se izjašnjavamo o amandmanima gospodina Špirića. Amandman I gospodina Špirića. Imate svi pred sobom pretpostavlajm. Ko je za navedeni amandman? – 3 Ko je protiv navedenog amandmana? – 8 Ko je suzdržan? – Konstatujem da amandman nije prošao, nije dobio potrebnu većinu. 144 Amandman II gospodina Špirića Ko je za? – 3 Ko je protiv? – 8 Ko je uzdržan? – 3 Konstatujem da ni ovaj amandman nije dobio potrebnu većinu u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH. Stekli su se uslovi da se izjašnjavamo o tekstu rebalansa Budžeta institucija i međunarodnih obaveza BiH za 2001.godinu Ko je za rebalans Budžeta? – 12 Ko je protiv? – 1 Ko je uzdržan? – Konstatujem da je rebalans Budžeta uz 1 glas suzdržan i 1 protiv usvojen i entitetska većina ima. Nema primjedbi na glasanje. Ovim smo iscrpili dnevni red. Ja bih samo obavijestio ovaj visoki dom, obzirom da nije bilo suprotstavljenih stavova da ću ja kao predsjedavajući Doma naroda u ime ovog doma predlagačima i rebalansa i onima i Uredu za reviziju i Predsjedništvu i Ministarstvu za trezor iskazati naše opšte opredjeljenje da se izvrši kontrola proračuna Budžeta i utvrde eventualne odgovornosti nalogodavaca, dakle, u ime ovog doma, obzirom da niko nije osporio taj navedeni zaključak. Ovim je iscrpljen dnevni red. Ja bih vas podsjetio, samo nam trba 2-3 minute pauze. Zaključujem ovu sjednicu da bi počeli sa narednom sjednicom koja je izuzetno važna, obzirom na finansijska sredstva koja znače. Nemojte izlaziti iz sale zbog potrebe da brzo završimo. Sjednica je završena u 14:05 sati.