Labrīt, godātie kolēģi! Aicinu ieņemt vietas Saeimas Sēžu zālē. Sāksim Saeimas 2.jūnija sēdi. Pirms sākam izskatīt Prezidija apstiprināto sēdes darba kārtību, ir izskatāmi priekšlikumi par grozījumiem tajā. Juridiskā komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un tajā iekļaut likumprojektu “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Pieprasījumu komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību, tajā iekļaujot deputātu Sergeja Dolgopolova, Aleksandra Jakimova, Zentas Tretjakas, Jāņa Tutina, Jāņa Ādamsona, Jāņa Urbanoviča, Valērija Agešina, Vitālija Orlova, Igora Pimenova un Andreja Klementjeva pieprasījumu iekšlietu ministram Rihardam Kozlovskim “Par topošo aizturēto ārzemnieku izmitināšanas centru “Mucenieki””. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. (Zālē ir pieaudzis troksnis. Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) Rit Saeimas sēde. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību, tajā iekļaujot likumprojektu “Grozījumi Jūrlietu pārvaldes un jūras drošības likumā”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Juridiskā komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību, tajā iekļaujot lēmuma projektu “Par tiesnešu kopskaita noteikšanu Latvijas Republikas apgabaltiesās”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Juridiskā komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un tajā iekļaut lēmuma projektu “Par tiesnešu kopskaita noteikšanu Latvijas Republikas rajonu (pilsētu) tiesās”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību, tajā iekļaujot likumprojektu “Grozījumi likumā “Par zemes privatizāciju lauku apvidos””. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību, tajā iekļaujot likumprojektu “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām””. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Nākamā darba kārtības sadaļa – “Prezidija ziņojumi par iesniegtajiem likumprojektiem”. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likumā” nodot Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par zemes privatizāciju lauku apvidos”” nodot Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām”” nodot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Nākamais darba kārtības jautājums – “Par atvaļinājuma piešķiršanu”. Par neapmaksāta atvaļinājuma piešķiršanu deputātam Veiko Spolītim no šā gada 7.jūnija līdz 9.jūnijam. Saeimas Prezidijs informē, ka ir saņēmis deputāta Veiko Spolīša iesniegumu ar lūgumu piešķirt viņam neapmaksātu atvaļinājumu no šā gada 7.jūnija līdz 9.jūnijam. Par atvaļinājuma piešķiršanu mums ir jābalso. Lūdzu zvanu! Balsosim par neapmaksāta atvaļinājuma piešķiršanu deputātam Veiko Spolītim no šā gada 7.jūnija līdz 9.jūnijam! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret - 2, atturas - 1. Atvaļinājums ir piešķirts. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Amatpersonu ievēlēšana, apstiprināšana, iecelšana, atbrīvošana vai atlaišana no amata, uzticības vai neuzticības izteikšana”. Darba kārtībā - lēmuma projekts “Par tiesnešu kopskaita noteikšanu Latvijas Republikas apgabaltiesās”. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Valērijs Agešins.
Labrīt, godātie kolēģi! Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 1.jūnija sēdē pēc Tieslietu padomes priekšlikuma tika skatīts lēmuma projekts “Par tiesnešu kopskaita noteikšanu Latvijas Republikas apgabaltiesās”. Komisijas locekļi ir vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu noteikt, ka ar 2016.gada 1.septembri Latvijas Republikas apgabaltiesās ir 142 tiesneši (tajā skaitā Administratīvajā apgabaltiesā - 25 tiesneši), ar 2017.gada 1.janvāri Latvijas Republikas apgabaltiesās ir 144 tiesneši (tajā skaitā Administratīvajā apgabaltiesā - 25 tiesneši), ar 2018.gada 1.septembri Latvijas Republikas apgabaltiesās ir 141 tiesnesis (tajā skaitā Administratīvajā apgabaltiesā - 22 tiesneši).
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par tiesnešu kopskaita noteikšanu Latvijas Republikas apgabaltiesās”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 91, pret un atturas - nav. Lēmums ir pieņemts. Darba kārtībā - lēmuma projekts “Par tiesnešu kopskaita noteikšanu Latvijas Republikas rajonu (pilsētu) tiesās”. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Valērijs Agešins.
Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 1.jūnija sēdē pēc Tieslietu padomes priekšlikuma tika skatīts lēmuma projekts “Par tiesnešu kopskaita noteikšanu Latvijas Republikas rajonu (pilsētu) tiesās”. Komisijas locekļi ir vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu noteikt, ka ar 2017.gada 1.janvāri Latvijas Republikas rajonu (pilsētu) tiesās ir 405 tiesneši (tajā skaitā Administratīvajā rajona tiesā - 43 tiesneši).
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par tiesnešu kopskaita noteikšanu Latvijas Republikas rajonu (pilsētu) tiesās”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 92, pret un atturas - nav. Lēmums ir pieņemts. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Deputātu pieprasījumi”. Darba kārtībā - “Deputātu Mārtiņa Bondara, Ingunas Sudrabas, Gunāra Kūtra, Valērija Agešina, Jāņa Urbanoviča, Mārtiņa Šica, Silvijas Šimfas, Sergeja Dolgopolova, Vitālija Orlova, Andreja Klementjeva pieprasījums veselības ministram Guntim Belēvičam “Par projekta “E-veselība Latvijā” īstenošanu”. Pieprasījumu komisijas vārdā - deputāts Augusts Brigmanis.
Labrīt, kolēģi! Pieprasījumu komisija savā šā gada 1.jūnija sēdē izskatīja šo pieprasījumu, un ar balsu vairākumu tas tika noraidīts. Bija ieradies arī mūsu ministrs Belēviča kungs, kas izskaidroja šo situāciju. Izvērtās debates, un, kā jau minēju, balsis dalījās (par - 3, pret - 5, atturas - 2, un 2 deputāti nebalsoja), un pieprasījums tika noraidīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Mārtiņam Bondaram.
Cienītās kolēģes un godātie kolēģi! 2005.gadā tika uzstādīti ambiciozi un Latvijai ļoti vajadzīgi mērķi veselības aprūpes jomā. Starp šiem mērķiem bija: uzlabot veselības stāvokli, veicinot iedzīvotāju kontroli pār savu veselību; samazināt pacientu patērēto laiku, kontaktējoties ar ārstniecības iestādēm; paaugstināt veselības aprūpes efektivitāti; paaugstināt iedzīvotāju veselības datu ticamību un drošību; samazināt ārstam ievadāmās informācijas apjomu veselības aprūpē izmantojamos dokumentos, kā arī palielināt ārstniecības personu un veselības aprūpes iestāžu darba efektivitāti. 2005.gadā tie bija Latvijai ļoti pareizi, ambiciozi un vajadzīgi mērķi. Ir pagājuši 10 gadi, ieguldīti 14,5 miljoni. Izskatās, ka kaut kas ir sagājis ļoti greizi, jo e-veselības sistēma vēl joprojām nav ieviesta. Tas nozīmē, ka mērķi netiek sasniegti un uzdevumi netiek pildīti. 2014.gada novembrī amatā stājās veselības ministrs Guntis Belēvičs, un šajā brīdī mēs no ministra kunga sagaidītu ļoti vienkāršu lietu. Pirmkārt, mērķu pārskatīšanu. Jo, kad ir pagājuši astoņi gadi, iespējams, dzīve ir pagājusi uz priekšu un daļa no šiem mērķiem ir vai nu pārskatāma, vai arī šiem mērķiem ir pievienojams kas cits vēl klāt. Otrkārt. Šajos astoņos gados no IT sistēmu viedokļa noteikti ir padarīts kāds darbs. Jautājums: kādu funkcionalitāti tā IT sistēma spēj pildīt? Vai IT sistēma, kura ir izveidota un sarakstīta, patiešām pilda tos uzdevumus un mērķus, kuri ir izvirzīti 2005.gadā, vai tomēr tas nenotiek? Un, protams, svarīgi ir norīkot arī tos cilvēkus, kuri atbild par uzraudzību, e-veselības ieviešanas uzraudzību, kā arī atbild par šī projekta vadību kopumā. Ministrs to neizdarīja. Ir pagājis pusotrs gads, un tā vietā, lai ministrs kā vadītājs rīkotos atbilstoši tādam līmenim, kādā viņam pašreiz ir uzticēti pienākumi, viņš spēlē pokeru ar Latvijas sabiedrību. Šobrīd ar šo pieprasījumu mēs sniedzam glābšanas riņķi ministram. Tā ir viņa pēdējā iespēja turpināt pildīt viņam uzliktos pienākumus, lai parādītu to, ka šo sistēmu vai nu ir iespējams ieviest un funkcionāli tā sistēma kaut daļēji atbilst tai nepieciešamībai, kāda šobrīd ir Latvijas veselības aprūpē no tehnoloģiju viedokļa, vai neatbilst. Ja ne, tad ministram tagad ir ļoti skaidra iespēja pateikt: “Šī sistēma ir jāizmet miskastē! 14,5 miljoni ir zaudēti, bet e-veselības projekts Latvijai ir ļoti svarīgs.” Ministrs varētu parādīt arī tās atbildīgās personas, precīzāk sakot, šo atbildīgo personu trūkumu (kas visu šo gadu garumā ir bijis veselības aprūpes sistēmā), kuras neuzraudzīja projektu un nesekoja tam līdzi. Pretējā gadījumā, ministra kungs, pārstājiet rakt, ja esat bedrē, un nemēģiniet spēlēt pokeru ar Latvijas sabiedrību! Kolēģi! Ja jūs vēlaties palīdzēt Latvijas veselības sistēmai, ja jums liekas, ka Guntim Belēvičam jāturpina darbs, lūdzu, balsojiet “par” šo pieprasījumu! Paldies.
Paldies. Trupovnieka kungs! Vai jūs runāsiet kā deputāts vai kā parlamentārais sekretārs? (Dep. A.Kaimiņš: “Kas tu šodien būsi, Jāni?”) Vārds Veselības ministrijas parlamentārajam sekretāram Jānim Trupovniekam.
Labdien, kolēģi! Gan kā deputāts, gan arī kā parlamentārais sekretārs... Ļoti patīkami, ka pārējos kolēģus arī uztrauc šīs e-veselības liktenis un tas, kā šis projekts īstenojas Latvijā veselības nozarē. Veselības informācijas sistēmas ieviešana skar ļoti plašu un sarežģītu darbības lauku, kas ietver dažādu informācijas sistēmu tehniskos un datu drošības risinājumus, tiesiskā regulējuma izveidi, kā arī plašas diskusijas ar sabiedrību, veselības nozares speciālistiem, sociālajiem partneriem un citiem. E-veselības informācijas sistēma tiek izstrādāta un ieviesta Eiropas Reģionālās attīstības fonda finansētu projektu ietvaros, par ko atbildīgs ir Nacionālais veselības dienests. Nacionālais veselības dienests ļoti aktīvi strādā pie tā, lai e-veselības projekti tiktu pabeigti un e-veselības informācijas sistēma lietotājiem būtu pieejama pēc iespējas ātrāk. Saskaņā ar 2015.gada decembrī pieņemtajiem grozījumiem normatīvajos aktos e-veselības informācijas sistēmas pieejamība lietotājiem jānodrošina ne vēlāk kā 2016.gada 1.decembrī. Atsevišķu funkcionalitāšu izmantošana ārstniecības iestādēm būs obligāta no 2017.gada 1.jūlija. Nacionālais veselības dienests līdz 2016.gada martam ir izveidojis visu pirmās un otrās kārtas ERAF projektu ietvaros izstrādātās veselības informācijas sistēmas programmatūru produkcijas vidē. Ņemot vērā sistēmas paaugstinātās prasības attiecībā uz pacientu sensitīvo datu drošību, Nacionālais veselības dienests ir nodrošinājis e-veselības sistēmas drošības audita veikšanu. Pašlaik NVD izvērtē drošības pēcaudita ziņojumā iekļautos rezultātus un pēc izvērtējuma veikšanas pieņems lēmumu par to, vai sistēma ir pietiekami droša, lai to varētu atvērt publiski visiem galalietotājiem. Būtiski, ka Datu valsts inspekcija ar savu 2016.gada 14.aprīļa lēmumu atļauj Nacionālajam veselības dienestam uzsākt personu datu, tajā skaitā sensitīvu personas datu, apstrādi veselības informācijas sistēmā. Attiecībā uz e-veselības sistēmas lietotāju iesaisti un atbalstu kopš 2015.gada decembra astoņās Latvijas pilsētās - Rīgā, Liepājā, Jelgavā, Rēzeknē, Ventspilī, Cēsīs, Daugavpilī un Valmierā - notiek no valsts budžeta līdzekļiem nodrošinātas mācības par e-veselības sistēmas lietošanu, portāla lietošanu un datu drošību ārstniecības personām, ārstniecības atbalsta personām, farmaceitiem un farmaceitu asistentiem. Mācības tiek piedāvātas vairākos moduļos, un katrs veselības aprūpes profesionālis var izvēlēties un apgūt vairākus no tiem, tādējādi arī praktiski pats apgūstot darbu ar e-veselības portālu. Līdz 2016.gada 1.maijam mācībās ir piedalījušies 2293 veselības aprūpes profesionāļi, un mācības turpināsies arī vasaras un rudens mēnešos. Gribu atzīmēt arī to, ka kopš 2015.gada 1.novembra darbojas Vienotās e-veselības informācijas sistēmas lietotāju atbalsta dienests. Par projekta uzraudzību. Lai sekmīgi nodrošinātu e-veselības projekta ieviešanu, ar Veselības ministrijas 2015.gada 15.janvāra rīkojumu tika izveidota E-veselības ieviešanas uzraudzības komiteja, kuras sastāvā ir Veselības ministrijas, Nacionālā veselības dienesta un SIA Lattelecom pārstāvji. Komitejas mērķtiecīgas darbības rezultātā tika panākts projekta “E-veselības integrētās informācijas sistēmas attīstība” termiņa pagarinājums līdz 2015.gada 28.novembrim, un tas deva iespēju nodrošināt nepieciešamo veselības informācijas sistēmas funkcionalitāšu izstrādi. Paralēli tam Veselības ministrija ir veikusi divas dienesta pārbaudes par Eiropas fondu 2007.-2013.gada plānošanas periodu saistībā ar e-veselības projekta ieviešanu, kā arī dienesta pārbaudi saistībā ar e-veselības informācijas sistēmas ieviešanu un plānoto e-pakalpojumu pieejamības nodrošināšanu, kas notika 2016.gada 15.februārī. Vienlaikus jāņem vērā tas, ka e-veselības politikas ieviešanas pārvaldību un uzraudzību būtiski ietekmē ekonomiskā krīze, jo projekta un e-veselības politikas ieviešanas kapacitāte kopumā tika būtiski samazināta un tika veikta reorganizācija veselības nozares pārvaldē, tika mainītas par e-veselības ieviešanu atbildīgās pārvaldes iestādes. Pēc Veselības ministrijas reorganizācijas 2009.gadā e-veselības ieviešanas funkcija tika nodota Veselības ekonomikas centram, bet kopš 2011.gada 1.novembra par e-veselības ieviešanu atbildīgā iestāde ir Nacionālais veselības dienests. Kā jau minēju, saskaņā ar normatīvajos aktos noteiktajiem termiņiem e-veselības projektos izstrādāto funkcionalitāšu pilna pieeja veselības aprūpes profesionāļiem un iedzīvotājiem ir jānodrošina ne vēlāk kā 2016.gada 1.decembrī. Vēlreiz uzsveru, ka tiek darīts viss, lai e-veselības projekti tiktu pabeigti un e-veselības informācijas sistēma lietotājiem būtu pieejama pēc iespējas ātrāk. Vēršu uzmanību, ka līdz 2016.gada 1.novembrim, tas ir, mēnesi pirms obligātā termiņa iestāšanās, Veselības ministrijai jāiesniedz izskatīšanai Ministru kabinetā informatīvais ziņojums par e-darbnespējas lapu ieviešanas pilotprojekta īstenošanas rezultātiem, īpašu uzmanību pievēršot sensitīvo personas datu aizsardzības nodrošināšanai. Līdz ar to atbildi uz jautājumu - kādi pastāv riski, ka Latvijai būs jāatmaksā nevis 14,3, bet 11,3 miljoni eiro e-veselības neefektīvās ieviešanas dēļ, - būs iespējams sniegt pēc minētā termiņa iestāšanās. Lai gan visi plāni un darbi rit, un atbildīgās personas ir apņēmības pilnas 1.decembrī ieviest šo projektu. Paldies.
Vārds deputātam Mārtiņam Bondaram, otro reizi.
Paldies, Trupovnieka kungs, ka beidzot atzināt: faktiski e-veselības projekts ilgu laiku ir bijis bez uzraudzības un bez vadības. Tas nozīmē, ka milzīgi valsts ieguldījumi ir gājuši pašplūsmā un ne velti mēs atrodamies šodien situācijā, ka visi termiņi ir pilnīgi nokavēti. (Dep. A.Barčas starpsauciens.) Es vēlos arī pateikties Ražuka kungam, kurš komisijas sēdē ļoti tieši un atklāti pateica, ka šis projekts nav ieviests viena iemesla dēļ - ir pietrūcis intelekta. Bet es jums, godīgi sakot, varu teikt tā: nevajag ieguldīt 14,5 miljonus, lai secinātu, ka pietrūkst intelekta. (Dep. A.Barčas starpsauciens.) To var izdarīt daudz lētāk un daudz ātrāk. Bez 14,5 miljoniem un bez 10 gadu pūliņiem. Trupovnieka kungs, vienīgais, ko jūs nepateicāt savā runā... jūs tiešām ļoti birokrātiski atskaitījāties par to, kādā stāvoklī pašreiz atrodas šis projekts. Bet jūs nepateicāt, kad un kā tika pārvērtēti mērķi, vai tie vispār tika pārvērtēti (Dep. A.Barča: “Nu kā ta ne?!”) un vai šo mērķu sasniegšana šobrīd ir tieši tāda pati, kā bija 2005.gadā. Tā funkcionalitāte, kura tika būvēta, tika būvēta 2005.gada mērķiem. Bet varbūt tomēr pasaule ir gājusi uz priekšu? Un ja 2005.gadā Latvija patiešām bija viena no tām valstīm, kas mēģināja nostāties, teiksim, pasaulei priekšā šajā ļoti svarīgajā segmentā, tad šobrīd mēs velkamies tālu, tālu nopakaļ. Un nevajag gaidīt 2016.gada 1.decembri, lai pateiktu, ka kaut kas ir sagājis ļoti, ļoti greizi. Labāk to izdarīt tagad un tūlīt. Pretējā gadījumā, kā jau es teicu, ministram tā bedre būs daudz dziļāka un rāpšanās ārā - daudz grūtāka. (Dep. A.Barča: “Nebūs tā!”) Paldies.
Vārds deputātam Romualdam Ražukam.
Paldies, cienījamā priekšsēdētāja! Tiešām Pieprasījumu komisijā es runāju par mūsu intelektuālo potenciālu, tāpēc esmu ārkārtīgi gandarīts un pateicīgs par to, ka Bondara kungs ar savu izcilo pieprasījumu to papildināja. Es tiešām uzskatu, ka sākotnēji e-veselības projekta mērķi bija diezgan vieglprātīgi, paplašināti un nebija reāli. Un, skatoties uz igauņu pieredzi... tur faktiski e-veselība un arī pārējās lietas tikai sākušas kustēties. Protams, mēs to droši vien arī nevarējām īstenot. Bet nebūt tā nav, ka nav nekādas parlamentārās uzraudzības šai problēmai. Šis jautājums tika skatīts visās iespējamās komisijās, sākot ar Pieprasījumu komisiju un Sabiedrības veselības apakškomisiju. Šī lieta ir vitāli nepieciešama, vitāli svarīga, lai mēs varētu īstenot obligāto veselības apdrošināšanu. Taču, kā jau es teicu Pieprasījumu komisijas sēdē, pašreizējais veselības ministrs Guntis Belēviča kungs šo problēmu mantoja, un prasīt šā sarežģītā un ieilgušā jautājuma dēļ viņa demisiju - tas būtu absolūti netaisnīgi un nepareizi. Ir citi atbildīgie, kuri nesīs šo atbildību, ja noteiktajos pašreizējos termiņos šis projekts netiks īstenots. Tāpēc aicinu noraidīt šo pieprasījumu.
Paldies. Vārds deputātam Artusam Kaimiņam.
Es 13 minūtes klausos, ko jūs te runājat, bet... Vai jūs izlasījāt, par ko ir jautājums? Te ir rakstīts pavisam elementāri: tādu un tādu deputātu pieprasījums veselības ministram Guntim Belēvičam “Par projekta “E-veselība Latvijā” īstenošanu”. Tātad ļoti normāla situācija: desmit gados ir iztērēti 14,5 miljoni Latvijas nodokļu maksātāju naudas, un augstākā lēmējvara gribētu uzzināt, kādā veidā šī nauda ir iztērēta. Bet tagad šeit desmit minūtes Trupovnieks... Ar savu 1000 eiro piemaksu jūs kā Veselības ministrijas parlamentārais sekretārs... Vai ne? Pasēdiet pīpētavā, jūs esat, nu, gana veselīgs! Jūs nākat šeit ar kaut kādu iepriekš sagatavotu runu, un tā tālāk... Jums nav jāatskaitās! Jūs nevarat atskaitīties par desmit... Barčas kundze, nepārtrauciet, lūdzu!... Jūs nevarat par desmit gadiem atskaitīties četrās minūtēs, šeit nolasot savu tekstu, ko jums kāds ir uzrakstījis. Jūs to nevarat izdarīt, un jums nav jāatskaitās. Bet, atvainojiet mani, - ja deputāti iesniedz pieprasījumu, tad, lūdzu, atbalstiet...! Es tiešām lūdzu atbalstīt šo lietu, un es ceru, ka šie deputāti, kas ir šeit minēti un kas ir šā pieprasījuma sniedzēji, arī ar Kaimiņa kungu padalīsies, jo es arī ļoti gribu zināt, kas tad ir noticis ar 14,5 miljoniem Latvijas nodokļu maksātāju naudas... vai arī 11,3 - atšķirības nekādas! (Dep. A.Barčas starpsauciens.) Kaut vai viens eiro... Atšķirības nekādas! Putras kungs, tā nav jūsu nauda, tā ir Latvijas nodokļu maksātāju nauda! (Dep. A.Barča: “Eiropas nauda!”) Runa ir par to, ka... Es lūdzu atbalstīt šo lietu. Un šeit, no šīs tribīnes, nav jābūt diskusijai par to, kā tad tā nauda ir tērēta. Pieprasījums - lūdzu! Paldies.
Debates slēdzu. Vai ziņotājs komisijas vārdā ko piebildīs? Ziņotājs neko piebilst nevēlas. Lūdzu zvanu! Balsosim par deputātu Mārtiņa Bondara, Ingunas Sudrabas, Gunāra Kūtra, Valērija Agešina, Jāņa Urbanoviča, Mārtiņa Šica, Silvijas Šimfas, Sergeja Dolgopolova, Vitālija Orlova, Andreja Klementjeva pieprasījumu veselības ministram Guntim Belēvičam “Par projekta “E-veselība Latvijā” īstenošanu”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 38, pret - 47, atturas - 2. Pieprasījums ir noraidīts. Darba kārtībā - deputātu Sergeja Dolgopolova, Aleksandra Jakimova, Zentas Tretjakas, Jāņa Tutina, Jāņa Ādamsona, Jāņa Urbanoviča, Valērija Agešina, Vitālija Orlova, Igora Pimenova, Andreja Klementjeva pieprasījums iekšlietu ministram Rihardam Kozlovskim “Par topošo aizturēto ārzemnieku izmitināšanas centru “Mucenieki””. Pieprasījumu komisijas vārdā - deputāts Augusts Brigmanis.
Kolēģi! Jau minētajā komisijas 1.jūnija sēdē tika izskatīts arī otrs pieprasījums, ko ir iesnieguši mūsu kolēģi Saeimas deputāti Sergejs Dolgopolovs, Aleksandrs Jakimovs, Zenta Tretjaka, Jānis Tutins, Jānis Ādamsons un pārējie un kas ir adresēts iekšlietu ministram Rihardam Kozlovskim, - “Par topošo aizturēto ārzemnieku izmitināšanas centru “Mucenieki””. Minētajā komisijas sēdē piedalījās arī ministrs. Mūsuprāt, komisijasprāt, viņš uzstājās gana pārliecinoši un argumentēti šajā jautājumā, un līdz ar to vairākums deputātu šo pieprasījumu noraidīja. Balsojuma rezultāti: par - 4, pret - 7. Līdz ar to pieprasījums ir noraidīts.
Paldies. Uzsākam debates. Vārds deputātam Jānim Ādamsonam.
Godātais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Acīmredzot par šo jautājumu jādebatē mazliet plašāk. Bet no sākuma - par šo tēmu. Mēs visi labi zinām, kāda ir problēma un kā Eiropā tiek risinātas vai netiek risinātas problēmas saistībā ar bēgļiem. Ja mēs sākam diskusiju par šo tēmu, ir jāatzīmē, ka līdz 2011.gadam Latvijā eksistēja pārvietojamo nelegālo imigrantu jeb bēgļu centrs Olainē, kurš 2011.gadā tika likvidēts. Ir pagājuši pieci gadi, un neviena valdība - ne Valda Dombrovska valdība, ne Laimdotas Straujumas valdība, ne tagadējā valdība - līdz galam šo problēmu tā arī nav atrisinājusi. Kāpēc tapa šis pieprasījums? Acīmredzot šī pieprasījuma jautājumu virkne turpināsies. Tāpēc ka darba ņēmēji (šajā gadījumā - valdība, valdības ministri) ir aizmirsuši, kas ir darba devējs. Savlaicīgi tika nosūtīti jautājumi gan iekšlietu ministram, gan veselības ministram... iepriekšējā sēdē mēs izskatījām pieprasījumu tieslietu ministram. Jautājumi iekšlietu ministram tika nosūtīti pēc tam, kad mēs saņēmām iesniegumu no Mucenieku iedzīvotājiem par šīs problēmas aktivizēšanu. Viņi lūdz tikšanos ar deputātiem. Bet, lai tiktos ar iedzīvotājiem un kaut ko atbildētu, lai runātu par lietu, ir jāzina lietas būtība un visas nianses. Neskatoties uz to, ka šie jautājumi tika uzdoti, ministrs nevarēja piedalīties atbilžu sniegšanā uz deputātu jautājumiem piecas reizes pēc kārtas, tas ir, vairāk nekā mēnesi. Mēs varam runāt par dažādiem iemesliem - objektīviem, subjektīviem. Diemžēl, kā es jau teicu, mums ir radusies situācija, ka valdība ir aizmirsusi, kas ir darba devējs, un parlamentārieši ir aizmirsuši par parlamentāro kontroli, kura ir jāveic attiecībā uz darba ņēmējiem. Šajā gadījumā es gribētu apvienot visus trīs pieprasījumus, kas ir savstarpēji saistīti ar vienu lietu: tā ir absolūtā bezatbildība. Tieslietu ministrs Dzintars Rasnačs ļoti labi uzstājās komisijas sēdē, visu pamatoja, runājot par nekustamajiem īpašumiem, labi atbildēja arī Saeimas sēdē. Tāpat arī veselības ministrs labi atbildēja Pieprasījumu komisijā. Nekādu problēmu! Iekšlietu ministrs - nekādu problēmu saistībā ar viņa atbildēm! Bet lielākā daļa sabiedrības nav informēta. Kas vieno visus šos pieprasījumus un acīmredzot vienos visus pārējos? Tā ir absolūtā bezatbildība! Kur tad ir tie ierēdņi, kuri ir saukti pie disciplinārās, administratīvās vai kriminālās atbildības, teiksim, Tieslietu ministrijas gadījumā saistībā ar nekustamajiem īpašumiem? Kur ir tie ierēdņi (un tas ir jautājums, kuru es uzdevu visiem ministriem), kuri ir saukti pie atbildības Veselības ministrijas gadījumā? Tagad tiek paziņots: “Jūs zināt, ja izgāzīsies, tad mēs kādu sauksim pie atbildības.” Kāpēc līdz šim nav izveidots nelegālo imigrantu centrs, bēgļu centrs vai, pareizāk sakot, pārvietojamo bēgļu centrs? Tie ir tie cilvēki, kuri tiek gatavoti izsūtīšanai no valsts. Potenciāli viņi ir bīstami ar to, ka visādā veidā mēģinās pamest šo centru un turpināt savu ceļu tālāk uz Rietumiem. Vai mūs apmierina tā drošības situācija un tas nodrošinājums, kas var būt tajā bēgļu centrā? Noteikti ne! Bet acīmredzot tas bezatbildības vilnis... tas sākas no katra mums šeit, parlamenta zālē, no tā, kā mēs pildām savus deputātu pienākumus. Vai bija ļoti atbildīgi atlaist savulaik parlamentu, pamatojoties uz to, ka, redziet, bija tāds balsojums, bija parlamentārā krīze? Bet cilvēks, kurš izdeva savulaik rīkojumu Nr.2, faktiski, manuprāt (varbūt kļūdos), mēģināja savā veidā veikt valsts apvērsumu. Ja viņš kā Valsts prezidents būtu atlaidis parlamentu un pēc tam nebūtu dibinājis savu partiju, un nebūtu mēģinājis pārņemt varu pār valsti, tā būtu viena situācija. Bet tas viss notika! Ir izbeigtas krimināllietas par to skaļo lietu, par kuru neviens šobrīd negrib runāt. Vienam otram ir sabojāta dzīve, jā... Un arī tajā gadījumā - neviens nav atbildīgs. Beidzot mēs sāksim pieprasīt no ierēdņiem, arī no politiķiem atbildību par padarīto. Ražuka kungs ļoti labi runāja par to, ka, jā, atbildība par to, kas skar e-veselības ieviešanu, vismazāk būtu jāuzņemas Belēviča kungam - šobrīd esošajam veselības ministram. Bet... kurš tad bija pirms tam veselības ministrs? Ja valdībā lēmums par obligāto veselības apdrošināšanu tika konceptuāli pieņemts valdības sēdē, ja es nekļūdos, 1995.gada aprīlī, tad ir jautājums: kāpēc tas nav īstenots? (Dep. I.Viņķeles starpsauciens.) Kur tad bija tie visi politiķi, kuri atbild par šo problēmu? Arī par Muceniekiem... Kas ir atbildīgs par to, ka piecu gadu laikā šī problēma nav atrisināta? Kas ir atbildīgs par to, ka tā nauda, kuru varēja izmantot no Eiropas fondiem, netika apgūta? Kāpēc “Valsts nekustamie īpašumi” laikus nespēra attiecīgos soļus un faktiski nobremzēja šāda centra izveidi? Kāpēc mūsu valstī ir absolūta bezatbildība par padarīto vai nepadarīto? Krimināllikumā (Judina kungs manis teikto var precizēt) ir lielisks pants - 318.pants “Dienesta stāvokļa ļaunprātīga izmantošana”, kurš paredz kriminālatbildību arī par dienesta pienākumu nepildīšanu. Par ko tiek saukti pie kriminālatbildības. Bet mums vēl ir arī administratīvā, disciplinārā... Beidzot mēs gribam kaut kādu kārtību valstī ieviest vai negribam? Paldies.
Debates slēdzu. Vai ziņotājs komisijas vārdā vēlas...? Tātad nevēlas neko piebilst. Lūdzu zvanu! Balsosim par deputātu Sergeja Dolgopolova, Aleksandra Jakimova, Zentas Tretjakas, Jāņa Tutina, Jāņa Ādamsona, Jāņa Urbanoviča, Valērija Agešina, Vitālija Orlova, Igora Pimenova, Andreja Klementjeva pieprasījumu iekšlietu ministram Rihardam Kozlovskim “Par topošo aizturēto ārzemnieku izmitināšanas centru “Mucenieki””! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 36, pret - 52, atturas - 1. Pieprasījums ir noraidīts. Godātie kolēģi! Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un likumprojektu “Grozījumi likumā “Par zemes privatizāciju lauku apvidos”” izskatīt pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Nākamā darba kārtības sadaļa - likumprojektu izskatīšana. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Elektronisko plašsaziņas līdzekļu likumā”, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas vārdā - deputāte Inese Laizāne.
Labrīt, cienījamā priekšsēdētāja un godātie kolēģi! Komisija strādāja ar likumprojektu “Grozījumi Elektronisko plašsaziņas līdzekļu likumā”. Otrajam lasījumam ir iesniegts viens priekšlikums - komisijas priekšlikums, kas nosaka likuma spēkā stāšanās laiku. Komisijā tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Elektronisko plašsaziņas līdzekļu likumā” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 88, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Par Latvijas Republikas valdības un Turkmenistānas valdības nolīgumu par starptautisko automobiļu satiksmi”, otrais lasījums. Ārlietu komisijas vārdā - deputāts Ojārs Ēriks Kalniņš.
Cienījamais Prezidij! Godātie deputāti! Strādājam ar dokumentu Nr.2217. Ārlietu komisija izskatīja šo likumprojektu otrajā lasījumā, nesaņēma nevienu priekšlikumu un atbalstīja. Līdz ar to aicinu Saeimu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Par Latvijas Republikas valdības un Turkmenistānas valdības nolīgumu par starptautisko automobiļu satiksmi” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Kredītiestāžu likumā”, trešais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Edgars Putra.
Labrīt, kolēģi! Darba kārtībā - “Grozījumi Kredītiestāžu likumā”, trešais lasījums. Uz trešo lasījumu esam saņēmuši piecus priekšlikumus. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums, kurš ir atbalstīts un iekļauts 2.priekšlikumā.
Deputāti atbalsta.
2. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Putras priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - deputātes Ingunas Sudrabas priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Ingunai Sudrabai.
Labrīt, cienījamie kolēģi! Es runāšu par savu priekšlikumu kontekstā ar to, kā tiek ievērots tiesiskās noteiktības princips Latvijā. Tātad, izskatot šo likumprojektu “Grozījumi Kredītiestāžu likumā” otrajā lasījumā, Saeima, un tas ir ļoti pareizi, būtiski paaugstināja tos sodus, kas tiek piemēroti kredītiestādēm gadījumos, ja tiek pārkāptas procedurālās normas attiecībā uz to, kā tiek organizēta iekšējās kontroles vide bankā. Bet, būtiski palielinot šos sodus, vienlaikus netika noteikti nekādi noilguma termiņi. Diskusijās Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā... tās diskusijas, kā parasti tas jau ir pieņemts, vairāk ir par to, kā kaut ko nedarīt, atlikt un pārcelt, lai nebūtu jāuzņemas atbildība. Tā argumentācija vienmēr ir ļoti pārliecinoša. Galvenais ir kaut ko atlikt un nedarīt. Uzskatu... Es piekrītu, ka tātad parādās jaunas normas, arī šī īpašā Finanšu un kapitāla tirgus komisijas loma sodu piemērošanā, un ka noilguma termiņi būtu ieviešami pakāpeniski. Tāpēc mans priekšlikums ir tikai par vienu normu, tas ir, par tiem sodiem, kas ir piemērojami saskaņā ar 198.1 pantu. Jāsāk ar pirmo soli. Un pirmais solis būtu sākt ar šiem pašiem smagākajiem pārkāpumiem, lielākajiem sodiem, ko piemēro Finanšu un kapitāla tirgus komisija. Viens no argumentiem bija tāds, ka pašlaik Latvijas Universitāte veic pētījumu par to, kā piemērot dažādus noilguma termiņus un klasificēt pārkāpumus. Es uzskatu, ka šis pētījums, kas ir paredzēts, varbūt beigsies pēc trim gadiem. Nav zināms ne šī pētījuma tvērums, ne metodoloģija, ne viss pārējais. Tas kārtējo reizi ir arguments kaut ko nedarīt. Jā, Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija uzrakstīja vēstuli Tieslietu ministrijai ar tādu kā uzdevumu - sakārtot šo normu regulējumus un klasifikācijas. Bet atkal - kāpēc? Ja mēs paši esam virzījuši priekšlikumus par sodu sistēmas palielināšanu vai soda mēroga palielināšanu, kāpēc vienlaikus nevirzīt arī priekšlikumu par noilguma termiņa normu? Un šeit nav runa par pārkāpumu, kad reāli, teiksim, banka vai tās darbinieki ir iesaistīti noziedzīgu līdzekļu legalizēšanā vai terorisma finansēšanā. Tādā gadījumā šis pārkāpums tiktu klasificēts saskaņā ar Krimināllikumā noteikto, un tādā gadījumā iestājas noilguma termiņi atkarībā no pārkāpuma smaguma, tātad noilguma termiņš var būt, sākot no pieciem gadiem un vairāk. Finanšu un kapitāla tirgus komisija... tie sodi, ko piemēro komisija kredītiestādēm, ir par iekšējās kontroles sistēmu nepilnībām. Tātad tie ir nepietiekami veikti pasākumi, vai nav pietiekami izveidots kaut kāds regulējums, vai arī iekšēji šis regulējums netiek pilnībā ievērots. Tātad tas ir administratīva rakstura sods. Kur vēl veidojas šī tiesiskā nenoteiktība? Proti, šajā gadījumā šie administratīvā rakstura sodi neklasificējas atbilstoši Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksam. Jo, kā jūs zināt, šajā gadījumā - administratīvā pārkāpuma gadījumā - klasificētam sodam ir sešu mēnešu noilguma termiņš. Šiem administratīva rakstura pārkāpumiem, ko konstatē Finanšu un kapitāla tirgus komisija, piemērojot sodu, nekādā veidā netiek noteikts noilguma termiņš. Manuprāt, šī situācija ir neloģiska, jo tā pārkāpj šo tiesisko noteiktību. Un šajā sakarā es gribu nedaudz citēt Augstākās tiesas Administratīvo lietu departamenta praksē atzīto, ka, lai gan valstij ir ekskluzīva tiesība personu sodīt, ir nepieciešams personu no soda atsvabināt noilguma dēļ, un tas izriet no tiesību iekšējās tiekšanās pēc noteiktības kā tiesību pamatīpašības, bez kā tās pašas sevi noliegtu; ja ir pareizi, ka nodarījuma momentā valstij rodas soda pretenzija, tad, iekams šī pretenzija nav apmierināta, pastāv nenoteiktība, kura jānovērš, vai nu apmierinot pretenziju, vai, ja tas zināmā laikā izrādījies par neiespējamu, ar valsts atteikšanos no tās, lai novērstu dzīvē radušos nenoteiktību. Un vēlreiz uzsveru, ka mēs šeit runājam par administratīva rakstura pārkāpumu, kurš šobrīd nekādā veidā nav klasificēts. Arī vērtējot citu valstu praksi, redzam, ka šāda veida pārkāpumi tiek klasificēti ar noilguma termiņiem: pieci seši gadi - atkarībā no tā, vai sodu piemēro no pārkāpuma izdarīšanas brīža vai no pārkāpuma konstatēšanas brīža. Mans priekšlikums ir par piecu gadu termiņu no pārkāpuma izdarīšanas brīža. Lūdzu šo priekšlikumu atbalstīt, lai mēs arī savas valsts praksē veidotu loģisku un tiesiski noteiktu normu sistēmu. Paldies jums.
Debates slēdzu. Vai ziņotājs komisijas vārdā vēlas ko piebilst?
Jā. Komisijā šis priekšlikums neguva atbalstu sekojoša iemesla dēļ. Kā jau Sudrabas kundze pieminēja, līdz rudens sesijai... rudens sesijas sākumā būs no šiem pētniekiem tāda kā starpatbilde tieši par šīs normas piemērošanu, par noilgumu kā tādu. Turklāt Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir uzdevusi Tieslietu ministrijai iesaistīties šīs problēmas risināšanā. Tomēr pats galvenais arguments, ko beigās pieminēja, - ka citās valstīs tā ir... Nu, citās valstīs nav bankās 53 procenti nerezidentu; citās valstīs ir 3-5 procenti, bet nav nevienā 53. Kā jau teicu, ar balsu vairākumu šis priekšlikums ir noraidīts.
Paldies. Tātad par priekšlikumu ir jābalso. Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - deputātes Sudrabas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 33, pret - 40, atturas - 4. Priekšlikums nav atbalstīts.
4. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - atbildīgās komisijas, tas ir, Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas, priekšlikums. Arī tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Esam izskatījuši visus priekšlikumus. Lūdzu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Kredītiestāžu likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 77, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā”, trešais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Jūlija Stepaņenko.
Godātie kolēģi! Saeimas Juridiskā komisija ir noslēgusi darbu pie likumprojekta Nr.268/Lp12 - “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā”. Uz trešo lasījumu ir saņemti divi priekšlikumi, abi divi ir no Saeimas Juridiskās komisijas. 1. - Juridiskās komisijas priekšlikums, kas paredz precizējumu pārejas noteikumos attiecībā uz uzsāktās lietvedības turpināšanu par atsevišķos pantos paredzēto atbildību. Juridiskajā komisijā tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskās komisijas priekšlikums, kas ir saistīts ar precizējumu pārejas noteikumos attiecībā uz likuma spēkā stāšanās dienu. Arī tas Juridiskajā komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to esam izskatījuši visus priekšlikumus. Juridiskās komisijas vārdā aicinu jūs atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 82, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Ieroču un speciālo līdzekļu aprites likumā”, trešais lasījums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Kārlis Krēsliņš.
Godātie kolēģi! Skatām likumprojektu “Grozījumi Ieroču un speciālo līdzekļu aprites likumā”. Desmit priekšlikumi. 1. - iekšlietu ministra Riharda Kozlovska priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - arī iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - iekšlietu ministra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - iekšlietu ministra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - iekšlietu ministra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - iekšlietu ministra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - iekšlietu ministra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - iekšlietu ministra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - iekšlietu ministra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Lūgums atbalstīt likumprojektu trešajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Ieroču un speciālo līdzekļu aprites likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par Valsts ieņēmumu dienestu””, trešais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Imants Parādnieks.
Labrīt, kolēģi! Strādājam ar likumprojektu Nr.535/Lp12. Uz trešo lasījumu atbildīgā komisija ir saņēmusi deviņus priekšlikumus. 1. - Juridiskā biroja redakcionāla rakstura priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā daļēji atbalstīts un iekļauts 4.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
4. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Putras priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - arī ir Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā daļēji atbalstīts un iekļauts 6. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
6. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Putras priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Tātad 5.priekšlikums - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums - bija atbalstīts. Deputāti to atbalsta. 6. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Atbalstīts. Deputāti to arī atbalsta.
Jā. 7. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas paredz papildināt likumu ar jaunu pārejas noteikumu punktu. Daļēji atbalstīts, iekļauts 8. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
8. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par Valsts ieņēmumu dienestu”” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 80, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Jūras kodeksā”, trešais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Edvards Smiltēns.
Jā, kolēģi! Strādājam ar grozījumiem Jūras kodeksā. Kopumā mums ir saņemti veseli divi priekšlikumi, no kuriem 1. ir Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas priekšlikums, kurš uzlabo atpūtas kuģu reģistrāciju, uzlabo šo regulējumu. Komisijā šis priekšlikums ir guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
2. arī ir Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas priekšlikums, kurš nosaka spēkā stāšanās termiņu, proti, likums stājas spēkā uzreiz pēc tā izsludināšanas. Komisijā tas ir guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to esam izskatījuši visus priekšlikumus. Aicinu atbalstīt šo likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Jūras kodeksā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Muitas likums”, trešais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Imants Parādnieks.
Kolēģi! Strādājam ar likumprojektu Nr.534/Lp12. Uz trešo lasījumu komisija ir saņēmusi vai izstrādājusi kopā ar atbildīgajām institūcijām 32 priekšlikumus. 1. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Putras priekšlikums, kas ir precizējoša rakstura. Tas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 2. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
2. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Arī 4. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Putras priekšlikums. Komisijā atbalstīts... nav atbalstīts! Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
5. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 8. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
8. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Tāpat kā 11. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 13. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
13. - atbildīgās komisijas izstrādāts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
15. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
16. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
17. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
18. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
19. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
20. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 22. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
21. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Atbalstīts un iekļauts 22. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti atbalsta.
22. - atbildīgās komisijas izstrādāts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
23. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
24. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
25. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
26. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
27. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
28. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
29. - arī Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Putras priekšlikums. Atbalstīts, attiecīgi mainot turpmāko apakšpunktu numerāciju.
Deputāti atbalsta.
30. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts, arī attiecīgi mainot turpmāko punktu numerāciju.
Deputāti atbalsta.
31. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kas paredz likumprojekta pārejas noteikumus. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
32. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to visi priekšlikumi izskatīti. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Muitas likums” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 87, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījums Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā”, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Guntis Kalniņš.
Labdien, kolēģi! Labdien, Saeimas priekšsēdētāja! Juridiskā komisija saņēma likumprojektu “Grozījums Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” (Nr.544/Lp12), kurš paredz pārmaksātā vai nepareizi iemaksātā naudas soda atmaksu. Juridiskā komisija izskatīja un atbalstīja. Lūgums arī jums, kolēģi, atbalstīt šo likumprojektu.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
Priekšlikumus lūdzu iesniegt līdz 7.jūnijam.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 7.jūnijam. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Paziņošanas likumā”, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Solvita Āboltiņa.
Labrīt, cienījamie kolēģi! Šis un divi nākamie likumprojekti ir vienas paketes likumprojekti. Pakete gan ir pie trešā likumprojekta “Grozījumi Administratīvā procesa likumā”, bet darba kārtībā tie ir sakārtoti otrādā secībā. Tātad “Grozījumi Paziņošanas likumā” ir likumprojekts, kurš izstrādāts, lai precizētu vairākas normas saistībā ar grozījumiem citos likumos. Pirmām kārtām saistībā ar jauno regulējumu par ierobežotu rīcībspēju arī administratīvajā procesā ir ieviešamas attiecīgas normas, un tās ir saistītas arī ar tām normām un regulējumu, kas ir paredzēts Paziņošanas likumā. Tāpat arī ir Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva par kopīgiem noteikumiem Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai. Lai ieviestu šīs direktīvas normas, tātad ir... tā ir vēl viena daļa grozījumu šajā likumprojektā. Un vēl ir vesela virkne tehnisku grozījumu, kas precizē terminus “pasts” vai “pasta komersants”, kas nosaka, ka ir ne tikai pašvaldību laikraksti, bet arī pašvaldību plašsaziņas līdzekļi. “Latvijas Vēstnesis” šobrīd ir elektroniskā formā nevis papīra formātā. Tātad arī šāda veida tehniskie grozījumi. Bet pamatā šis likumprojekts, kā jau es teicu, ir paketē ar grozījumiem Administratīvā procesa likumā, par ko es ziņošu kā par trešo likumprojektu. Tātad Juridiskā komisija izskatīja šo likumprojektu un lūdz to atbalstīt pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Paziņošanas likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 87, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 1.septembris.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 1.septembrim. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Valsts nodrošinātās juridiskās palīdzības likumā”, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Solvita Āboltiņa.
Tātad arī šis likumprojekts ir saistīts ar grozījumiem Administratīvā procesa likumā, kurus mēs skatīsim kā nākamos. Tātad galvenais šo grozījumu... viens no galvenajiem iemesliem ir tas, ka turpmāk tiek paredzēta paplašināta iespēja maznodrošinātām fiziskajām personām vai tad, ja lietas ir sarežģītas, saņemt valsts nodrošināto juridisko palīdzību arī administratīvā procesa gadījumā. Līdz ar to ir nepieciešami grozījumi ne tikai Administratīvā procesa likumā, bet arī grozījumi Valsts nodrošinātās juridiskās palīdzības likumā, kas precīzi noteic, kā Juridiskās palīdzības administrācijai katrā konkrētā gadījumā ir jārīkojas, ja persona lūdz palīdzību administratīvā procesa ietvaros. Tātad Juridiskā komisija izskatīja šo likumprojektu, un Juridiskās komisijas vārdā es lūdzu atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Valsts nodrošinātās juridiskās palīdzības likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 84, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš arī šim likumprojektam ir 1.septembris.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 1.septembrim. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Administratīvā procesa likumā”, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Solvita Āboltiņa.
Likumprojekts “Grozījumi Administratīvā procesa likumā”. Administratīvā procesa likums ir viens no juridiskajiem pamatlikumiem, proti, tas regulē to, kādā veidā tiek risināti strīdi administratīvajā procesā. Šis likums netiek grozīts ļoti bieži. Taču gan Tieslietu ministrijā, gan arī Valsts kancelejā šobrīd ar rīkojumu ir izveidota speciāla darba grupa, kurā tiek apkopoti tie nepieciešamie grozījumi, par kuriem iestājas gan iestāžu pārstāvji, gan administratīvo tiesu tiesneši, kas savā darbā izvērtējuši tiesu praksi un konstatējuši, ka ir nepieciešami kādi procesa regulējumi, lai procesu efektivizētu. Šajā darba grupā jau pietiekami ilgā laika posmā tiek diskutēts par nepieciešamajiem grozījumiem, un šobrīd darba grupa ir sagatavojusi diezgan apjomīgus grozījumus. Likumprojekta galvenais mērķis, protams, ir ieviest valsts nodrošinātās juridiskās palīdzības institūtu administratīvajās lietās tiesā, kā arī pilnveidot valsts nodevu un drošības naudas sistēmu, administratīvā akta un tiesas nolēmuma izpildi, ieviest pretpieteikuma institūtu, kā arī efektivizēt lietu izskatīšanas gaitu iestādē un administratīvajā tiesā. Kā jau es minēju, runājot par iepriekšējo likumprojektu, galvenais pamats, lai saņemtu valsts nodrošināto juridisko palīdzību, ir fiziskās personas mantiskais stāvoklis un lietas sarežģītība. Taču, kā jau minēju, tikpat svarīgas ir arī normas, kas padarītu administratīvo procesu efektīvāku, lai tiesvedības procesi būtu pēc iespējas īsāki un lai tādējādi sabiedrībai, personām, kuras vēršas tiesā, būtu iespējams ātrāk gūt taisnīgu lietas atrisinājumu administratīvajā procesā. Juridiskā komisija izskatīja šo likumprojektu. Mums bija pietiekami daudz debašu par iesniegtajām normām. Sevišķi daudz bija jautājumu par juridiskās palīdzības sniegšanas kvalitāti, un bija arī jautājumi juridiskās palīdzības dienesta darbiniekiem par to, kā šī kvalitāte tiek nodrošināta. Arī visi šie jautājumi tiks risināti. Juridiskā komisija konstatēja, ka būs nepieciešamas paplašinātas diskusijas, lai šo likumprojektu virzītu tālāk, un tieši tāpēc gan šim, gan arī iepriekš minētajiem likumprojektiem priekšlikumu iesniegšanas termiņš tiek noteikts pietiekami ilgs, lai rudenī Juridiskā komisija un Tiesu politikas apakškomisija jau varētu rūpīgi un detalizēti izanalizēt katru no šīm normām, pirms mēs lemtu par šo normu tālāko virzību. Taču katrā ziņā šīs normas ir nepieciešamas, lai ieviestu šo juridiskās palīdzības institūtu un efektivizētu administratīvo procesu, un Juridiskā komisija vienbalsīgi atbalstīja šī likumprojekta virzīšanu tālāk. Lūdzu parlamentu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Administratīvā procesa likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 89, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 1.septembris.
Paldies. Tātad priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 1.septembrim. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījums likumā “Par iedzīvotāju ienākuma nodokli””, otrais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Mārtiņš Bondars.
Godātie kolēģi! Cienītās kolēģes! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija strādā ar likumprojektu “Grozījums likumā “Par iedzīvotāju ienākuma nodokli””. Komisijā otrajam lasījumam kopumā saņemti seši priekšlikumi. 1. - deputāta Gaida Bērziņa priekšlikums, kuru viņš pats ir arī atsaucis. 2. - deputāta Klementjeva priekšlikums, kas komisijā nav atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - deputāta Klementjeva iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 33, pret - 49, atturas - 2. Priekšlikums nav atbalstīts.
3. - deputāta Andreja Klementjeva priekšlikums. Komisijā arī tas netika atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - deputāta Andreja Klementjeva iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 28, pret - 53, atturas - 2. Priekšlikums nav atbalstīts.
4. - Labklājības ministrijas parlamentārās sekretāres Karinas Kornas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - deputāta Andreja Klementjeva priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
6. - deputāta Andreja Klementjeva priekšlikums. Arī tas komisijā neguva atbalstu.
Deputāti neiebilst.
Komisijas vārdā lūdzu pieņemt likumprojektu otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums likumā “Par iedzīvotāju ienākuma nodokli”” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai trešajam lasījumam.
Komisija lūdz noteikt, ka priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam ir līdz šā gada 7.jūnijam.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 7.jūnijam. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Černobiļas atomelektrostacijas avārijas seku likvidēšanas dalībnieku un Černobiļas atomelektrostacijas avārijas rezultātā cietušo personu sociālās aizsardzības likumā”, otrais lasījums. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā - deputāte Aija Barča.
Augsti godātā Saeimas priekšsēdētāja! Prezidija locekļi! Augsti godātie kolēģi deputāti! Sociālo un darba lietu komisija, skatot grozījumus Černobiļas atomelektrostacijas avārijas seku likvidēšanas dalībnieku un Černobiļas atomelektrostacijas avārijas rezultātā cietušo personu sociālās aizsardzības likumā, konstatēja, ka otrajam lasījumam priekšlikumi nav iesniegti. (Starpsauciens: “Kvalitatīvs dokuments!”) Līdz ar to komisijas vārdā aicinu likumprojektu atbalstīt otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Černobiļas atomelektrostacijas avārijas seku likvidēšanas dalībnieku un Černobiļas atomelektrostacijas avārijas rezultātā cietušo personu sociālās aizsardzības likumā” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 86, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai trešajam lasījumam.
Komisija aicina noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu - 7.jūniju. (Dep. A.Bērziņš: “Ļoti labi! Malacis!”)
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 7.jūnijam. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Augstskolu likumā”, otrais lasījums. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā - deputāte Ilze Viņķele.
Labrīt, kolēģi! Atgādināšu likumprojekta būtību. Ar šiem grozījumiem mēs atļausim augstskolām tām bez atlīdzības piešķirto nekustamo īpašumu atsavināšanu un līdzekļu saglabāšanu augstskolas vajadzībām. 1.priekšlikums ir Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Putras kunga priekšlikums. Atbalstīts daļēji un iekļauts 2. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
2. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums, kas uzskaita to, kas veido valsts augstskolas īpašumu. Priekšlikums ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Putras kunga priekšlikums, kas nosaka, kādā veidā tiek atsavināts bez atlīdzības nodotais nekustamais īpašums. Komisijā ir guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
4. - Putras kunga priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
5. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Putras kunga priekšlikums. Atbalstīts daļēji un iekļauts 7. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
6. - Putras kunga priekšlikums. Ir atbalstīts daļēji un iekļauts 7. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
7. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kurš definē, kas ir valsts augstskolas nekustamā īpašuma attīstības plāns, un nosaka šī plāna darbības termiņu, tā aktualizācijas kārtību. Komisijā priekšlikums ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to esam izskatījuši visus septiņus priekšlikumus. Lūdzu atbalstīt likumprojektu kopumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Augstskolu likumā” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 84, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai trešajam lasījumam.
Šā gada 7.jūnijs.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 7.jūnijam. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Publiskas personas mantas atsavināšanas likumā”, otrais lasījums. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā - deputāte Ilze Viņķele.
Šis likumprojekts ir saistīts ar likumprojektu, ko nupat izskatījām. 1. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Putras kunga priekšlikums. Tas ir guvis komisijas atbalstu.
Deputāti atbalsta.
2. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Putras kunga priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 3. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
3. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Tas ir atbalstīts, un tas paredz kārtību, kādā tiek noskaidrots, vai citām publiskajām personām ir interese par šo nekustamo īpašumu. Lūdzu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
4. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Putras kunga priekšlikums. Ir atbalstīts. Tas ir tehniskas dabas grozījums.
Deputāti atbalsta.
5. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Putras kunga priekšlikums. Ir atbalstīts un iekļauts 7. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti atbalsta.
6. - Putras kunga priekšlikums. Komisijā nav guvis atbalstu.
Deputāti neiebilst.
7. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - parlamentārā sekretāra Putras kunga priekšlikums. Ir atbalstīts daļēji un iekļauts 9. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
9. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un 10. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Putras kunga priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to lūdzu atbalstu likumprojektam kopumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Publiskas personas mantas atsavināšanas likumā” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 89, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai trešajam lasījumam.
Šā gada 7.jūnijs.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 7.jūnijam. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā”, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Jūlija Stepaņenko.
Godātie kolēģi! Saeimas Juridiskā komisija ir saņēmusi Latvijas Republikas Satiksmes ministrijas izstrādāto likumprojektu “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā”, kura mērķi ir ieviest Eiropas Parlamenta un Padomes 2015.gada 25.novembra regulu Nr.2015/2120, ar kuru nosaka pasākumus sakarā ar piekļuvi atvērtam internetam un groza direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem un regulu Nr.531/2012 par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā. Šīs regulas 6.pantā paredzētas iedarbīgas un samērīgas atturošās sankcijas par regulas nosacījumu pārkāpumiem saistībā ar vienlīdzīgu un nediskriminējošu attieksmi pret datplūsmu interneta piekļuves pakalpojumu sniegšanas jomā. Tātad ar šo regulu tiek noteikta vienlīdzīga un nediskriminējoša attieksme pret datplūsmu interneta piekļuves pakalpojumu sniegšanā. Tas nozīmē, ka ir aizliegta datplūsmas bloķēšana, palēnināšana, pārveidošana, ierobežošana vai traucēšana, pasliktinot vai diskriminējot konkrētu saturu. Lai nodrošinātu regulas prasības, Satiksmes ministrija ir rosinājusi grozīt Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksu un paredzēt noteiktas sankcijas par šīs regulas normatīvā regulējuma pārkāpšanu. Ir paredzēti sodi, sākot ar brīdinājumu un beidzot ar sodu 14 tūkstošu eiro apmērā. Lai ieviestu šīs regulas prasības, Saeimas Juridiskā komisija rosina šo likumprojektu atzīt par steidzamu.
Paldies. Lūdzu zvanu! Šica kungs, vai jūs vēlaties runāt debatēs par steidzamību? Uzsākam debates. Vārds deputātam Mārtiņam Šicam. Vai jūs runāsiet “par” vai “pret” steidzamības...? Pret. Tātad “pret” pieteicies runāt deputāts Mārtiņš Šics.
Kolēģi! Mēs kārtējo reizi dzēšam ugunsgrēku, ko izraisījusi ierēdniecības un ierēdņu bezdarbība un bezatbildība. Jo dokuments, kurš ir atnācis uz Latvijas Republiku, ir izgājis caur Valsts kanceleju, ir bijušas rezolūcijas, konkrēti datumi, bet dokuments ir nogulējis tik ilgi, ka Saeimai tagad steidzamības kārtā ir jāpieņem. Aiz katra neizdarītā etapa ir konkrēts cilvēks, konkrēts Jānis, Pēteris, Juris, kuram jāuzņemas atbildība. Šoreiz atbildīgais ir Kaspars Ozoliņš, kurš netiek galā ar savu darbu un laikā nesagatavo dokumentus. Tas ir valsts sekretārs Satiksmes ministrijā ar ļoti nelielu aldziņu - 81 tūkstoti eiro gadā. Papildus savam darbam Satiksmes ministrijā viņš par 45 tūkstošiem eiro haltūrē Brīvostā, netiekot darbā. Mums vienreiz ir jāpieprasa tas, ka darbam ir jābūt ar rezultātu. Jautājums par šo steidzamību, vakar redzot šo dokumentu, mani satrauca vēl jo vairāk tādēļ, ka trūkst ne tikai atbildības par termiņiem, kādos tiek iesniegti dokumenti, bet nav arī atbildības ierēdņiem par rezultātu, kāds jāsasniedz šajās lietās. Vakar, piemēram, par publiskās... (Dep. A.Kaimiņš: “Par tēmu, lūdzu, runā!”) Būs tieši par tēmu. Tieši par tēmu. Tātad ierēdņi, šādā veidā radot zaudējumus valstij vairāk nekā 5,5 miljonu latu apjomā, ir samaksājuši tikai 3 tūkstošus - soda naudu par savu neizdarību. 150 reižu mazāka atbildība par to, ko izdara darbā, nevi s par rezultātu! Bezatbildība! Un tas ir kontekstā ar šo likumprojektu. Ja mēs diskutētu... un ir jādiskutē par šo lietu - vai tiešām steidzamības kārtībā jāpieņem dokuments, kurā, iespējams, jāiestrādā arī normas par šādu ierēdņu bezatbildību un tiesībām strādāt turpmāk. Paldies. Es aicinu jūs visus balsot “pret”. Mēs neesam ugunsdzēsēji ierēdņiem.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 73, pret - 12, atturas - nav. Likumprojekts par steidzamu ir atzīts.
Godātie kolēģi! Saeimas Juridiskā komisija aicina atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam un laiku izskatīšanai Saeimas sēdē.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam - 2016.gada 13.jūnijs, un izskatīšana Saeimas sēdē ir paredzēta 16.jūnijā. Paldies.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 13.jūnijam, izskatīšana Saeimas sēdē - šā gada 16.jūnijā. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Jūrlietu pārvaldes un jūras drošības likumā”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Romāns Naudiņš.
Labdien, kolēģi! Komisijā esam sagatavojuši likumprojektu “Grozījumi Jūrlietu pārvaldes un jūras drošības likumā”. Likumprojekta mērķis ir aktualizēt regulējumu vairākos jautājumos, uz kuriem attiecas Jūrlietu pārvaldes un jūras drošības likums. Būtiskākie grozījumi. Ir paredzēta prasība, ka personai pirms iestāšanās profesionālās izglītības programmā, pēc kuras apgūšanas var saņemt jūrnieka kvalifikāciju apliecinošu dokumentu, vajag saņemt jūrnieku ārsta izsniegtu atzinumu par personas veselības stāvokļa atbilstību darbam uz kuģa izvēlētajā specialitātē. Līdz ar to tiks novērsts risks, ka jūrniecības izglītības programmā varētu tikt uzņemtas personas ar veselības problēmām. Otrs būtiskākais grozījums ir tas, ka mēs precizējam un papildinām pantu par alkohola lietošanas ierobežojumu jūrniekiem uz kuģa. Proti, paredzam tiesības ostas kapteinim pieaicināt policiju vai Valsts robežsardzi, lai tā personām veic alkohola reibuma un narkotisko vielu un citu apreibinošu vielu ietekmes konstatēšanu. Savukārt likumprojekta steidzamība saistīta galvenokārt ar nepieciešamību ieviest 1974.gada Starptautiskās konvencijas par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS konvencija) grozījumus attiecībā uz konteinera verificētās bruto masas noteikšanu. Lūdzu kolēģus atbalstīt likumprojekta steidzamību.
Tātad komisija lūdz likumprojektu atzīt par steidzamu. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Jūrlietu pārvaldes un jūras drošības likumā” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 60, pret - 9, atturas - 19. Likumprojekts ir atzīts par steidzamu.
Lūdzu kolēģus atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Jūrlietu pārvaldes un jūras drošības likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 91, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam un laiku izskatīšanai Saeimas sēdē.
Priekšlikumus gaidīsim līdz 7.jūnijam un izskatīsim Saeimas sēdē 16.jūnijā.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 7.jūnijam, izskatīšana Saeimas sēdē - šā gada 16. ... Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 7.jūnijam, izskatīšana Saeimas sēdē - šā gada 16.jūnijā. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par zemes privatizāciju lauku apvidos””, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Ingmārs Līdaka.
Labdien, cienījamie kolēģi! Tātad jūsu uzmanībai Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas sagatavotie grozījumi likumā “Par zemes privatizāciju lauku apvidos”. Tiek precizēta zemes komisiju finansēšanas kārtība, zemes iegādes nosacījumu ievērošanas kontrole, kā arī nomnieku pirmpirkuma tiesību apstiprināšana. Un tiek runāts arī par rīcību gadījumos, kad kapitālsabiedrību pamatkapitālā notikušas izmaiņas. Šim likumprojektam būs pietiekami ilgs priekšlikumu iesniegšanas termiņš - praktiski mēnesis -, lai Zemkopības ministrija varētu sagatavot arī iespējamos priekšlikumus grozījumiem, kuri varbūt izrietēs no Eiropas Komisijas iebildēm pret lauksaimniecības zemes tirgus regulējumu, kāds tas šobrīd ir Latvijā. Tā ka droši vien uz otro lasījumu būs ļoti nopietns darbs. Lūdzu apstiprināt pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par zemes privatizāciju lauku apvidos”” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 90, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
1.jūlijs.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 1.jūlijam. Godātie kolēģi! Deputāti Smiltēns, Loskutovs, Čigāne, Mežulis un Bondars lūdz turpināt Saeimas sēdi bez pārtraukuma - līdz visu darba kārtības jautājumu izskatīšanai. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Saeimas sēde tiks turpināta bez pārtraukuma. Darba kārtībā - lēmuma projekts “Par Kristiana Damiana Torresa uzņemšanu Latvijas pilsonībā par īpašiem nopelniem Latvijas labā”. Pilsonības, migrācijas un sabiedrības saliedētības komisijas vārdā - deputāts Valdis Skujiņš.
Cienījamā priekšsēdētāja! Godājamie kolēģi! Pilsonības, migrācijas un sabiedrības saliedētības komisija ir saņēmusi Kristiana Damiana Torresa iesniegumu par uzņemšanu Latvijas pilsonībā par īpašiem nopelniem Latvijas labā. Līdz ar šo iesniegumu ir saņemtas arī vairākas rekomendācijas. Pirmā no tām ir Latvijas Futbola federācijas ģenerālsekretāra Jāņa Mežecka rekomendācija, kurā teikts, ka Latvijas Futbola federācija atbalsta Kristiana Damiana Torresa iesniegumu par viņa uzņemšanu Latvijas pilsonībā par īpašiem nopelniem Latvijas labā saskaņā ar Latvijas Pilsonības likuma 13.pantu, kā arī izteikts lūgums Latvijas Republikas Saeimas Pilsonības, migrācijas un sabiedrības saliedētības komisijai pieprasījumu vērtēt pozitīvi un atbalstīt šo lēmumu. Vēl ir saņemta Latvijas Futbola federācijas Latvijas nacionālās futbola izlases galvenā trenera Mariana Pahara rekomendācija (Starpsauciens: “Viņš ir uzbrucējs vai aizsargs?”), kurā viņš lūdz Pilsonības, migrācijas un sabiedrības saliedētības komisiju pieņemt pozitīvu lēmumu par Kristiana Damiana Torresa uzņemšanu Latvijas pilsonībā par īpašiem nopelniem Latvijas labā. Ir saņemta Liepājas pilsētas domes priekšsēdētāja Ulda Seska vēstule, kurā teikts, ka Kristians “ir atslēgas spēlētājs Liepājas futbola klubā “Liepāja”. Viņa talantīgā spēle ir palīdzējusi ievest Liepājas un Latvijas futbolu augstākajā starptautiskajā līmenī un saņemt futbola klubam “Liepāja” ielūgumu no Eiropas Futbola asociāciju (Zālē ir pieaudzis troksnis. Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) savienības piedalīties prestižajās UEFA Čempionu līgas sacensībās. Tas, protams, paaugstina sporta un it īpaši futbola nozīmi Latvijas sabiedrībā...” (Zālē ir pieaudzis troksnis. Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.)
Vienu mirkli! Es aicinu pārtraukt sarunas. Un izturieties ar cieņu pret runātāju tribīnē! (Dep. M.Bondars: “Labi! Uz priekšu!”) Lūdzu, turpiniet, Skujiņa kungs!
“...un palīdz sporta popularizēšanai jaunatnes vidū. [..] Liepājas pilsētas pašvaldības vārdā lūdzu Latvijas Republikas Saeimas Pilsonības, migrācijas un sabiedrības saliedētības komisiju pieņemt pozitīvu lēmumu par Kristiana Damiana Torresa uzņemšanu Latvijas pilsonībā.” Vēl. Ir saņemta vēstule no Pilsonības un migrācijas lietu pārvaldes priekšnieka Jēkabsona kunga, kurš raksta, ka Pilsonības un migrācijas lietu pārvaldes “Naturalizācijas pārvalde pieprasīja informāciju no Drošības policijas, Finanšu policijas, Iekšlietu ministrijas Informācijas centra, Ieslodzījuma vietu pārvaldes, Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja, Militārās izlūkošanas un drošības dienesta, Muitas policijas pārvaldes, Nacionālo bruņoto spēku Militārās policijas, Satversmes aizsardzības biroja, Uzturlīdzekļu garantiju fonda administrācijas, Valsts ieņēmumu dienesta un Valsts robežsardzes. Visas iepriekš minētās iestādes atbildēja, ka viņu rīcībā nav informācijas, ka uz K.D.Torresu būtu attiecināmi Pilsonības likuma 11.pantā minētie ierobežojumi.” Līdz ar to Pilsonības, migrācijas un sabiedrības saliedētības komisija lūdza iekļaut Saeimas šīsdienas sēdes darba kārtībā lēmuma projektu “Par Kristiana Damiana Torresa uzņemšanu Latvijas pilsonībā par īpašiem nopelniem Latvijas labā”. (Starpsauciens: “Ja viņš neiesitīs, ko tad?! Ja viņš netrāpīs?”) Godājamie kolēģi! Pirms jūs pieņemat šajā vienīgajā lasījumā šo lēmumu, es vēl nolasīšu dažus teikumus no Kristiana Damiana Torresa iesnieguma, kurā viņš raksta: “Es ļoti vēlos dzīvot Latvijā un aizstāvēt Latvijas godu pasaules futbola čempionātos. Man šeit ir ģimene (sieva un meita), māja un mīļākais darbs. Vēlos pārstāvēt Latviju UEFA Čempionu līgas 2016./2017. gada sezonas kvalifikācijas turnīrā, kas sāksies 2016.gada septembrī, kā arī turpmākajos čempionātos. Ceru, ka būšu ļoti noderīgs Latvijas sabiedrībai un ar manu palīdzību Latvijas futbols kļūs vēl pazīstamāks pasaulē. Ar mērķi vēl dziļāk iesaistīties Latvijas sabiedrībā es ar sievas palīdzību jau sāku apgūt latviešu valodu un varu tajā komunicēt pamata saziņas līmenī. Ņemot vērā visu augstāk minēto, lūdzu jūs uzņemt mani Latvijas pilsonībā par īpašiem nopelniem Latvijas labā, lai es varētu savu turpmāko dzīvi un darbu veltīt Latvijas valstij.” Visu šo apkopojot, es lūdzu jūs atbalstīt Kristiana Damiana Torresa iesniegumu.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Kristiana Damiana Torresa uzņemšanu Latvijas pilsonībā par īpašiem nopelniem Latvijas labā”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 87, pret - 3, atturas - 1. Lēmums ir pieņemts. (Zālē aplausi.) Nākamā darba kārtības sadaļa - “Deputātu pieprasījumi”. Darba kārtībā - pieprasījums ekonomikas ministram Arvilam Ašeradenam “Par Ekonomikas ministrijas nespēju risināt enerģētikas nozares izaicinājumus”. Godātie kolēģi! Saskaņā ar Saeimas kārtības rulli pieprasījums ir pieejams visiem deputātiem. Pieprasījuma iesniedzēji ir lūguši vārdu motivācijai. Vārds deputātam Ivaram Zariņam motivācijas sniegšanai.
Labdien, kolēģi! Vispārzināma ir situācija ar notiekošo enerģētikas nozarē. (Zālē troksnis. Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) Iespējams, ka Nacionālajai apvienībai neinteresē, kas notiek ar mūsu enerģētiku, tāpēc viņi nemaz neklausās, bet es tomēr pamēģināšu informēt par to, kas notiek. Lai gan enerģētikas nozare ir ļoti svarīga gan mūsu tautsaimniecībai, gan mūsu valsts drošībai, Latvijai joprojām nav savas enerģētikas stratēģijas. Līdz ar to nav skaidru uzstādījumu, pēc kuriem valdība varētu vadīties, īstenojot enerģētikas politiku. Ir pilnīgs bardaks enerģētikas nozarē. Viens no uzskatāmākajiem piemēriem ir tas, kas notiek ar atjaunojamiem energoresursiem. Ekonomikas ministrija joprojām nav spējusi izstrādāt ilgtspējīgu un saprotamu, skaidru ietvaru šai jomai. Un par to mēs visi tagad, pašlaik, maksājam no saviem maciņiem: ir šie milzīgi dārgie papildu maksājumi par elektroenerģiju, kuri jāmaksā visiem patērētājiem. Tiek pieņemti nesaprotami lēmumi, un paralēli ir šī neskaidrība, kas nedod iespēju mums attīstīt pašiem savu enerģētikas nozari, balstoties uz saviem energoresursiem. Tas varbūt daudziem būs atklājums: Eiropas Komisija ir nākusi ar savu atzinumu, kurā, kā liecina masu medijos izskanējusī informācija, Eiropas Komisija ir atzinusi, ka vairāk nekā desmit gadus Latvijas valsts ir sniegusi neadekvāti lielu atbalstu dažādiem elektroenerģijas ražotājiem. Tātad Latvijas patērētāji ilgstoši ir pārmaksājuši par šo elektroenerģiju. Mēs jau ekonomikas ministram prasījām skaidrojumu, kā viņš domā tikt galā ar situāciju, bet viņš nespēja neko paskaidrot. Tālāk. Mūs interesē, kādā veidā tiks kompensētas visas šīs patērētājiem radītās sekas. Vai vispār Latvijā kā tiesiskā valstī viņiem ir jāatbild par tiem lēmumiem, kurus valdība ir pieņēmusi? Arī uz šo jautājumu mēs nekādu atbildi neesam saņēmuši. Tagad nu mēs pieprasām, lai ekonomikas ministrs ierastos un mums to visu paskaidrotu. Vai galu galā būs kādreiz mums skaidrība un kārtība enerģētikas nozarē vai nebūs? Vai Ekonomikas ministrijai vispār ir kāds skatījums un sapratne, kā to izdarīt, vai nav? Līdz šim mēs neesam spējuši saņemt atbildi no ekonomikas ministra. Pareizāk sakot - ekonomikas ministrs nav bijis spējīgs atbildi sniegt. Paldies.
Paldies. Tātad deputātu Ivara Zariņa, Jāņa Tutina, Jāņa Urbanoviča, Jāņa Ādamsona, Valērija Agešina, Ivana Ribakova, Artūra Rubika, Raimonda Rubika, Sergeja Potapkina un Vitālija Orlova pieprasījums ekonomikas ministram Arvilam Ašeradenam “Par Ekonomikas ministrijas nespēju risināt enerģētikas nozares izaicinājumus” tiek nodots Pieprasījumu komisijai. Darba kārtībā - deputātu Ivara Zariņa, Jāņa Tutina, Jāņa Urbanoviča, Valērija Agešina, Jāņa Ādamsona, Ivana Ribakova, Artūra Rubika, Raimonda Rubika, Sergeja Potapkina un Vitālija Orlova pieprasījums ekonomikas ministram Arvilam Ašeradenam “Par Ekonomikas ministrijas nespēju pamatot savas rīcības atbilstību valsts interesēm saistībā ar iespējamo AS “Latvijas Gāze” akciju iegādi”. Vārds deputātam Ivaram Zariņam motivācijas sniegšanai.
Paldies! Tātad enerģētikas jomā viens no daudzmaz skaidrajiem stratēģiskajiem uzstādījumiem, ar kuriem valdība ir konsekventi nākusi klajā, ir par to, ka mums pēc iespējas jācenšas atbrīvoties no gāzes atkarības. Pēc iespējas jāsamazina šis bizness, un valdība arī daudzmaz ir centusies to darīt. Mēs esam sekmīgi pieņēmuši gāzes tirgus liberalizācijai nepieciešamos likuma grozījumus. Bet tad pēkšņi Ekonomikas ministrija nāk ar paziņojumu, ka valdībai... ka Latvijas valstij vajadzētu tomēr iet iekšā šajā biznesā un pirkt šīs akcijas. Bažas saistībā ar šo paziņojumu mums radīja tas, ka šis paziņojums nāca tieši tajā brīdī, kad “Latvijas Gāzes” akcionāri pateica, ka viņi ir gatavi tiesāties par šo Latvijas valdības sagatavoto liberalizācijas modeli, jo uzskata to par juridiski nekorektu. Un tad pēkšņi nāk ekonomikas ministrs ar šo paziņojumu... Mums radās pamatotas bažas, ka ekonomikas ministrs patiesībā ar to mēģina nevis darīt kaut ko, vadoties no valsts interesēm, bet gan izdabāt esošajiem “Latvijas Gāzes” akcionāriem, lai glābtu viņu investīcijas no iespējamās sarūkošās atdeves. Tāpēc mēs lūdzām ekonomikas ministru iesniegt kādu ekonomisku pamatojumu šim apgalvojumam, proti, kāpēc Latvijas valstij vajadzētu piedalīties biznesā, no kura tā ar visiem spēkiem mēģina tikt vaļā. Taču ekonomikas ministrs nespēj dot nekādu ekonomisku pamatojumu, kā jau tas Ekonomikas ministrijai pieņemts šinī mūsu valstī, atrunājoties ar to, ka tas tiks darīts, pamatojoties uz energodrošības aspektiem. Tad nu mēs lūdzām ekonomikas ministram: pasakiet, lūdzu, kuri tad ir tie energodrošības aspekti, kurus jūs domājat šādā veidā risināt? Un arī to ekonomikas ministrs nespēj pateikt. Otrs mūsu jautājums bija šajā pašā kontekstā... Varbūt visus šos energodrošības aspektus, kurus ekonomikas ministrs piedāvā risināt, tērējot desmitiem miljonu valsts naudas, var risināt krietni vienkāršāk, ar daudz mazākiem izdevumiem - nodrošinot to ar sakārtotu likumdošanu un atbilstošas kompetences pārraugošām institūcijām, kas nodrošinātu varbūt vēl lielāku drošumu šo energoapgādes jautājumu risināšanā. Arī uz to mums nav nekādas atbildes. Tas mums rada pamatotas bažas, ka ekonomikas ministram vispār nav izpratnes par šo jautājumu. Turklāt ne tikai pēc būtības, bet arī pēc formas. Jo, raugiet, ja jau valstij bija pirmpirkuma tiesības, tad ir jautājums: kā esošie akcionāri... šie jaunie akcionāri, kas jau ir nopirkuši “Latvijas Gāzes” akcijas, varēja to izdarīt, ja nav dzirdēts, ka Latvijas valsts būtu atteikusies no savām tiesībām nopirkt šīs akcijas? Kādā veidā tas vispār ir noticis? Kā tas bija iespējams? Tas mums rada pamatotas bažas, ka ekonomikas ministrs patiesībā pašlaik cenšas rīkoties nevis valsts interesēs, bet gan, šauru ekonomisko interešu lobiju vadīts, izdabāt šīm interesēm.
Zariņa kungs, jūsu laiks motivācijai ir beidzies. Paldies.
Paldies. Tas arī viss.
Sēdes darba kārtība ir izskatīta. Vēlos jūs informēt par šodien paredzēto atbilžu sniegšanu uz deputātu jautājumiem. Deputātu Sudrabas, Meijas, Platpera, Baloža un Šimfas jautājums Ministru prezidentam Mārim Kučinskim “Par informatīvo ziņojumu par Saeimas parlamentārās izmeklēšanas komisijas galaziņojumā ietverto priekšlikumu izvērtējumu”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina. Ministru prezidents informē, ka sakarā ar darba vizīti Francijā nevarēs piedalīties atbilžu sniegšanā mutvārdos. Deputātu Zariņa, Urbanoviča, Agešina, Artūra Rubika un Tutina jautājums iekšlietu ministram Rihardam Kozlovskim “Par krimināllietu izmeklēšanas kvalitāti un termiņiem”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina, bet iesniedzēji norāda, ka nevēlas uzdot papildjautājumus. Savukārt ministrs informē, ka var ierasties uz atbildes sniegšanu mutvārdos. Deputātu Sudrabas, Šimfas, Meijas, Mežecka un Platpera jautājums Ministru prezidentam Mārim Kučinskim “Par AS “KVV Liepājas metalurgs” darbību”. Jautājums pāradresēts ekonomikas ministram Arvilam Ašeradenam un finanšu ministrei Danai Reizniecei-Ozolai kopīgas atbildes sniegšanai. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina. Ekonomikas ministrs informē, ka 2.jūnijā Daugavpilī piedalīsies IV Starptautiskajā Austrumbaltijas biznesa forumā un tāpēc nevarēs ierasties uz atbilžu sniegšanu mutvārdos. Finanšu ministre informē, ka no 31.maija līdz 2.jūnijam atrodas komandējumā Parīzē, kur piedalās OECD Ministru padomes sanāksmē un nevar ierasties uz atbildes sniegšanu mutvārdos. Deputātu Elksniņa, Potapkina, Raimonda Rubika, Agešina un Mirska jautājums veselības ministram Guntim Belēvičam “Par iespējamo Latvijas Asins dienesta reorganizāciju”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina. Ministrs informē, ka no 31.maija līdz 2.jūnijam atrodas komandējumā un nevar ierasties uz atbildes sniegšanu mutvārdos. Uz deputātu Pimenova, Artūra Rubika, Agešina, Tutina un Ribakova jautājumu ekonomikas ministram Arvilam Ašeradenam “Par personām, kas lieto denacionalizētās mājās dzīvojamās telpas” ir saņemta rakstveida atbilde, un iesniedzēji informē, ka nevēlas uzdot papildjautājumus. Uz deputātu Agešina, Urbanoviča, Orlova, Potapkina un Raimonda Rubika jautājumu izglītības un zinātnes ministram Kārlim Šadurskim “Par iespējamām reformām izglītības jomā” ir saņemta rakstveida atbilde, kas iesniedzējus apmierina. Deputātu Zariņa, Agešina, Artūra Rubika, Tutina un Ribakova jautājums Ministru prezidentam Mārim Kučinskim “Saistībā ar valsts īstenoto atbalsta programmu “Galvojums bankas aizdevumam mājokļa iegādei”” pāradresēts ekonomikas ministram Ašeradenam un finanšu ministrei Reizniecei-Ozolai. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus apmierina. Līdz ar to šodien paredzētā jautājumu un atbilžu sēde pulksten 17.00 nenotiks. Ir saņemti jauni deputātu jautājumi. Deputāti Elksniņš, Raimonds Rubiks, Tutins, Artūrs Rubiks un Orlovs ir iesnieguši jautājumu “Par Eiropas Savienības fondu finansētajiem projektiem Daugavpils pilsētā”, ko atbildes sniegšanai nododam vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministram Gerharda kungam. Deputāti Elksniņš, Raimonds Rubiks, Tutins, Artūrs Rubiks un Orlovs ir iesnieguši jautājumu “Par valsts pārvaldes līgumiem ar medijiem”, ko atbildes sniegšanai nododam aizsardzības ministram Raimondam Bergmanim. Deputāti Elksniņš, Raimonds Rubiks, Tutins, Artūrs Rubiks un Orlovs ir iesnieguši jautājumu “Par situāciju Daugavpils lokomotīvju remonta rūpnīcā”, ko atbildes sniegšanai nododam Ministru prezidentam Mārim Kučinskim. Deputāti Elksniņš, Raimonds Rubiks, Tutins, Artūrs Rubiks un Orlovs ir iesnieguši jautājumu “Par valsts pārvaldes līgumiem ar medijiem”, ko atbildes sniegšanai nododam ārlietu ministram Edgaram Rinkēvičam. Deputāti Elksniņš, Raimonds Rubiks, Tutins, Artūrs Rubiks un Orlovs ir iesnieguši jautājumu “Par Eiropas Savienības fondu finansētajiem Daugavpils pilsētas domes projektiem”, ko atbildes sniegšanai nododam vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministram Kasparam Gerhardam. Deputāti Elksniņš, Raimonds Rubiks, Tutins, Artūrs Rubiks un Orlovs ir iesnieguši jautājumu “Par finansējumu Daugavpils reģionālajai slimnīcai”, ko atbildes sniegšanai nododam veselības ministram Guntim Belēvičam. Deputāti Elksniņš, Tutins, Agešins, Ādamsons un Ribakovs ir iesnieguši jautājumu “Par valsts pārvaldes līgumiem ar medijiem”, ko atbildes sniegšanai nododam vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministram Kasparam Gerhardam. Deputāti Elksniņš, Agešins, Ribakovs, Ādamsons un Orlovs ir iesnieguši jautājumu “Par valsts pārvaldes līgumiem ar juridisko pakalpojumu sniedzējiem”, ko atbildes sniegšanai nododam zemkopības ministram Jānim Dūklavam. Deputāti Elksniņš, Tutins, Artūrs Rubiks, Ādamsons un Orlovs ir iesnieguši jautājumu “Par valsts pārvaldes līgumiem ar medijiem”, ko atbildes sniegšanai nododam satiksmes ministram Uldim Augulim. Deputāti Elksniņš, Agešins, Ribakovs, Ādamsons un Orlovs ir iesnieguši jautājumu “Par valsts pārvaldes līgumiem ar juridisko pakalpojumu sniedzējiem”, ko nododam vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministram Kasparam Gerhardam. Deputāti Elksniņš, Tutins, Artūrs Rubiks, Ādamsons un Orlovs ir iesnieguši jautājumu “Par valsts pārvaldes līgumiem ar medijiem”, ko atbildes sniegšanai nododam tieslietu ministram Dzintaram Rasnačam. Deputāti Elksniņš, Agešins, Ribakovs, Ādamsons un Orlovs ir iesnieguši jautājumu “Par valsts pārvaldes līgumiem ar juridisko pakalpojumu sniedzējiem”, ko atbildes sniegšanai nododam veselības ministram Guntim Belēvičam. Deputāti Elksniņš, Tutins, Artūrs Rubiks, Ādamsons un Orlovs ir iesnieguši jautājumu “Par valsts pārvaldes līgumiem ar medijiem”, ko atbildes sniegšanai nododam finanšu ministrei Danai Reizniecei-Ozolai. Deputāti Elksniņš, Agešins, Artūrs Rubiks, Ādamsons un Orlovs ir iesnieguši jautājumu “Par valsts pārvaldes līgumiem ar juridisko pakalpojumu sniedzējiem”, ko nododam tieslietu ministram Dzintaram Rasnačam atbildes sniegšanai. Deputāti Elksniņš, Tutins, Ribakovs, Ādamsons un Orlovs ir iesnieguši jautājumu “Par valsts pārvaldes līgumiem ar medijiem”, ko atbildes sniegšanai nododam labklājības ministram Jānim Reiram. Deputāti Elksniņš, Tutins, Ribakovs, Ādamsons un Orlovs ir iesnieguši jautājumu “Par valsts pārvaldes līgumiem ar medijiem”, ko atbildes sniegšanai nododam iekšlietu ministram Rihardam Kozlovskim. Deputāti Elksniņš, Tutins, Artūrs Rubiks, Ādamsons un Orlovs ir iesnieguši jautājumu “Par valsts pārvaldes līgumiem ar medijiem”, ko nododam atbildes sniegšanai izglītības un zinātnes ministram Kārlim Šadurskim. Deputāti Elksniņš, Tutins, Artūrs Rubiks, Ādamsons un Orlovs ir iesnieguši jautājumu “Par valsts pārvaldes līgumiem ar medijiem”, ko nododam atbildes sniegšanai kultūras ministrei Dacei Melbārdei. (Zālē ir pieaudzis troksnis. Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) Ja iesniegti deputātu jautājumi, izturieties ar cieņu paši pret saviem jautājumiem! Deputāti Elksniņš, Tutins, Agešins, Ādamsons un Ribakovs ir iesnieguši jautājumu “Par valsts pārvaldes līgumiem ar medijiem”, ko nododam atbildes sniegšanai Ministru prezidenta biedram ekonomikas ministram Arvilam Ašeradenam. Deputāti Elksniņš, Orlovs, Potapkins, Raimonds Rubiks un Mirskis ir iesnieguši jautājumu “Par valsts pārvaldes līgumiem ar medijiem”, ko nododam atbildes sniegšanai veselības ministram Guntim Belēvičam. Deputāti Elksniņš, Orlovs, Potapkins, Raimonds Rubiks un Mirskis ir iesnieguši jautājumu “Par valsts pārvaldes līgumiem ar medijiem”, ko nododam atbildes sniegšanai zemkopības ministram Jānim Dūklavam. Deputāti Elksniņš, Agešins, Artūrs Rubiks, Ādamsons un Orlovs ir iesnieguši jautājumu “Par valsts pārvaldes līgumiem ar juridisko pakalpojumu sniedzējiem”, ko nododam atbildes sniegšanai iekšlietu ministram Rihardam Kozlovskim. Deputāti Elksniņš, Agešins, Artūrs Rubiks, Ādamsons un Orlovs ir iesnieguši jautājumu “Par valsts pārvaldes līgumiem ar juridisko pakalpojumu sniedzējiem”, ko nododam atbildes sniegšanai labklājības ministram Jānim Reiram. Deputāti Elksniņš, Agešins, Ribakovs, Ādamsons un Orlovs ir iesnieguši jautājumu “Par valsts pārvaldes līgumiem ar juridisko pakalpojumu sniedzējiem”, ko nododam atbildes sniegšanai ārlietu ministram Edgaram Rinkēvičam. Deputāti Elksniņš, Agešins, Ribakovs, Ādamsons un Orlovs ir iesnieguši jautājumu “Par valsts pārvaldes līgumiem ar juridisko pakalpojumu sniedzējiem”, ko nododam atbildes sniegšanai Ministru prezidenta biedram ekonomikas ministram Arvilam Ašeradenam. Deputāti Elksniņš, Agešins, Ribakovs, Ādamsons un Orlovs ir iesnieguši jautājumu “Par valsts pārvaldes līgumiem ar juridisko pakalpojumu sniedzējiem”, ko nododam atbildes sniegšanai satiksmes ministram Uldim Augulim. Deputāti Elksniņš, Orlovs, Potapkins, Raimonds Rubiks un Mirskis ir iesnieguši jautājumu “Par valsts pārvaldes līgumiem ar juridisko pakalpojumu sniedzējiem”, ko nododam atbildes sniegšanai aizsardzības ministram Raimondam Bergmanim. Deputāti Zariņš, Agešins, Artūrs Rubiks, Tutins un Ribakovs ir iesnieguši jautājumu “Par dāsno atbalstu elektroenerģijas ražotājiem”, ko nododam atbildes sniegšanai ekonomikas ministram Arvilam Ašeradenam. Deputāti Elksniņš, Agešins, Ribakovs, Ādamsons un Orlovs ir iesnieguši jautājumu “Par valsts pārvaldes līgumiem ar juridisko pakalpojumu sniedzējiem”, ko nododam atbildes sniegšanai kultūras ministrei Dacei Melbārdei. Deputāti Elksniņš, Agešins, Ribakovs, Ādamsons un Orlovs ir iesnieguši jautājumu “Par valsts pārvaldes līgumiem ar juridisko pakalpojumu sniedzējiem”, ko nododam atbildes sniegšanai izglītības un zinātnes ministram Kārlim Šadurskim. Deputāti Elksniņš, Agešins, Ribakovs, Ādamsons un Orlovs ir iesnieguši jautājumu “Par valsts pārvaldes līgumiem ar juridisko pakalpojumu sniedzējiem”, ko nododam atbildes sniegšanai finanšu ministrei Danai Reizniecei-Ozolai. (Dep. A.Kaimiņš: “Viss?! Tiešām viss?! Tik maz jautājumu!”) Godātie kolēģi! Pienācis laiks deputātu klātbūtnes reģistrācijai. Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu klātbūtnes reģistrācijas režīmu! Kamēr tiek gatavoti reģistrācijas rezultāti, vārds deputātam Gaidim Bērziņam.
Cienījamie Juridiskās komisijas kolēģi! Tiekamies pēc dažām minūtēm Juridiskās komisijas telpās. Juridiskās komisijas sēde.
Vārds reģistrācijas rezultātu nolasīšanai Saeimas sekretāra biedram Gunāram Kūtrim, kolīdz būs sagatavoti reģistrācijas rezultāti.
Cienījamie kolēģi! Šobrīd nav reģistrējušies: Guntis Belēvičs, Inga Bite, Ints Dālderis, Andrejs Klementjevs, Inese Lībiņa-Egnere un Ivans Ribakovs.
Paldies. Saeimas sēdi slēdzu.