Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážení členové vlády, zahajuji 25. schůzi Poslanecké sněmovny. Organizační výbor Sněmovny stanovil návrh pořadu této schůze ve čtvrtek dne 8. ledna tohoto roku a pozvánka vám byla rozeslána v pátek 9. ledna. Prosím, abyste se všichni znovu přihlásili svými identifikačními kartami, protože se jedná o novou schůzi. Zopakuji čísla náhradních karet, to znamená, že pan poslanec Kalousek má číslo 1, pan poslanec Schwarz číslo 6 a nově pan poslanec Tejc číslo 10. Nyní bychom přistoupili k určení dvou ověřovatelů této schůze. Navrhuji, abychom určili pana poslance Adolfa Beznosku a pana poslance Jiřího Petrů. Zeptám se, zda je jiný návrh na ověřovatele schůze. Není tomu tak. Zahájím tedy hlasování a ptám se, kdo je pro, aby se tito dva kolegové stali ověřovateli, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování má pořadové číslo 1. Přihlášeno je v této chvíli 138, pro 121, proti nikdo. Konstatuji, že jsme ověřovateli 25. schůze určili pana poslance Beznosku a pana poslance Petrů. Co se týká omluv, platí omluvy ze 24. schůze a žádnou další jsem neobdržel. Nyní přistoupíme ke stanovení pořadu 25. schůze, jehož návrh je uveden na pozvánce. Pokud jde o celkový průběh projednávání pořadu schůze, tak mám z dnešního grémia několik návrhů a informací, na kterých se dnešní grémium shodlo. Za prvé, grémium navrhuje zařadit do pořadu 25. schůze Poslanecké sněmovny nový bod. Název tohoto bodu by zněl Informace vlády o bezpečnostní situaci v České republice. Navrhujeme pevně tento bod zařadit na úterý 10. února jako první bod. Dále grémium navrhuje vyhovět následujícím žádostem: Žádost paní poslankyně Milady Halíkové o vyřazení bodů 28 a 124, což je tisk 164, návrh Zastupitelstva hlavního města Prahy o volbách do zastupitelstev obcí ve druhém a třetím čtení. Navrhujeme vyhovět panu ministrovi zahraničních věcí, aby bod 96, tisk 336, což je smlouva s Gruzií, byl projednán ve čtvrtek 12. února jako první bod po písemných interpelacích. Dále - toto je pouze pro informaci - pan poslanec Vondráček oznámil, že bere zpět svůj návrh zákona, což je tisk 355, bod 68. Pan předseda ústavněprávního výboru poslanec Jeroným Tejc požádal o vyřazení těchto bodů z návrhu pořadu schůze: body 12 a 108, druhé a třetí čtení občanského soudního řádu, tisk 337, body 21 a 117, opět druhé a třetí čtení tisku 106, rovněž občanský soudní řád, body 22 a 118, druhé a třetí čtení tisku 107, body 23 a 119, tisk 124, rovněž druhé a třetí čtení, a body 26 a 122, tisk 234, druhé a třetí čtení. Paní primátorka hlavního města Prahy jménem Zastupitelstva hlavního města Prahy požádala o vyřazení bodů 27 a 123, což je tisk 115, regulace prostituce ve druhém a třetím čtení. Pan poslanec Faltýnek oznámil, že jménem předkladatelů bere zpět návrh zákona, tisk 194, bod 52 - o tom hlasovat nemusíme, ale požádal o vyřazení bodů 17 a 113, což je druhé a třetí čtení zákona o cestovním ruchu, tisk 276, a o vyřazení bodu 41, což je tisk 309, první čtení zákona o podpoře regionálního rozvoje. Poslední informace z mé strany - v pátek 16. 1. vrátil Senát Poslanecké sněmovně návrh zákona o posuzování vlivů na životní prostředí, tisk 299, návrh zákona o veřejných zakázkách, tisk 300, a návrh zákona o ochraně zemědělského půdního fondu, tisk 339, což jsou tisky, které v této chvíli nemají splněnou lhůtu a o jejich případném zařazení do 25. schůze Poslanecké sněmovny rozhodneme až při pokračování této schůze 10. února. To je z mé strany vše. Mám zde přihlášky z vaší strany k pořadu schůze. První vystoupí pan poslanec Laudát a po něm pan poslanec Jiří Dolejš. Pane poslanče, prosím, máte slovo. [[V sále je velký hluk.]] Já prosím o klid. Pan poslanec bude evidentně navrhovat věc týkající se pořadu schůze a já si budu muset jeho návrh zaznamenat. Zatím bych ho obtížně slyšel, takže prosím o klid. A prosím ty, kteří chtějí diskutovat, včetně pana ministra školství, mládeže i tělovýchovy - děkuji. Prosím, pane poslanče.
Takže děkuji za slovo, pane předsedo. Pane premiére, dámy a pánové, dovolte, abych navrhl zařazení bodu, který by se jmenoval Imigrační politika České republiky. My jsme veřejně avizovali po Novém roce - začali jsme tuto problematiku připravovat, není to nic nového a nereaguje to na situaci, která se mezitím dramaticky změnila. Pane předsedo, mohl byste rozehnat sociální demokraty, aby se nějak usadili?
Já jsem si všiml, že na moje výtky nebylo reagováno, takže buď ten hluk z levé strany spektra přestane, nebo přeruším schůzi.
Děkuji vám. My jsme dostali velice silně znepokojivé zprávy již v předvánočním období a začali jsme během svátků i mezi svátky připravovat problematiku a moc bych vás prosil, abyste vyhověli naší žádosti. Nechceme tímto požadavkem nijak blokovat předem ohlášený pořad schůze a jsme ochotni akceptovat termín a čas, kdy bude tento bod pevně zařazen. Domníváme se s ohledem na závažnost tématu, že na projednávání tohoto bodu je nezbytná přítomnost pana premiéra Sobotky a pana ministra vnitra Chovance. Proto bych poprosil, abych při tom návrhu věděl, kdy budou ve Sněmovně tento týden, a podle toho bychom se mohli dohodnout, že by tento bod byl pevně zařazen. Stručné zdůvodnění zařazení tohoto bodu. Již delší dobu Evropa, zejména země Evropské unie, čelí bezprecedentní humanitární krizi v novodobé historii. Podle odhadu je až 25 milionů lidí na útěku před válečnými konflikty a ekonomickou bídou z regionů postižených válečným běsněním. Tito uprchlíci se snaží všemi prostředky dostat zejména do zemí Evropské unie. Evropská unie zatím tuto situaci zjevně nezvládá. Za druhé, situaci eskaluje poslední dobou hnutí, které se nazývá Islámský stát. Jeho ozbrojené složky se neštítí jakéhokoliv násilí. Na útěku přežívají v katastrofálních podmínkách v uprchlických táborech miliony lidí, jak umírněných muslimů...
Kolegyně a kolegové, vy mi nedáváte jinou možnost. Já znovu prosím - a je to znovu dvojice zde vpředu. Pane ministře, nezlobte se, a to samé platí pro paní místopředsedkyni. Pokud chcete konzultovat věci, tak mimo jednací sál! Prosím. **
Na útěku přežívají v katastrofálních podmínkách v uprchlických táborech miliony lidí, jak umírněných muslimů, tak zejména lidí křesťanského vyznání. Speciálně na tuto skupinu bych upozornil. Skutečně drtivá převaha muslimských běženců samozřejmě ovládá a určuje život těchto uprchlických táborů. O to horší je postavení této specifické skupiny. Jedná se především o běžence samozřejmě s křesťanskými kořeny, které sahají až téměř do doby před dvěma tisíci lety, to znamená, mají delší dobu v podstatě svoji kulturu a hodnoty, z kterých vychází i naše civilizace, než máme my. Za třetí. Křesťanští uprchlíci se ocitají v bezvýchodné situaci. Jejich majetky jsou vyrabovány, nejbližší příbuzní povražděni a je vysoce pravděpodobné, že i v případě porážky Islámského státu se nemají kam vrátit. Přitom se jedná o rody s tisíciletou křesťanskou tradicí, která sahá dále než naše, jak jsem říkal. Ve svých zemích do začátku válečných konfliktů patřily ke střední a vyšší třídě jak díky svému vzdělání, tak i ekonomickému postavení. Nejsou islamisty, jsou naopak oběti islamistů.
Kolegyně a kolegové...
Model multikulturní společnosti, jak byl vytvořen například ve Francii, Belgii, ve skandinávských zemích a Německu, přestává fungovat. Napětí mezi komunitami a většinovým obyvatelstvem generuje násilí a stále více i terorismus. Za páté. Stále probíhající diskuse eskalované nedávnými událostmi v Francii, Belgii a dnes i v Německu ukazují, že na tuto výbušnou, citlivou problematiku nejsou dostatečně připraveni nejen politici, ale i média. Za šesté. S ohledem na naše členství v schengenském prostoru se dramaticky i pro nás mění bezpečnostní situace. Krátce na vysvětlenou. Nechci na úvod této schůze, když u té předešlé jsme drželi minutu ticha za oběti terorismu v několika zemích, líčit dramatické osudy křesťanských běženců, aktuálně v Iráku, Sýrii, postavení koptů, které bylo dramatické v Egyptě a částečně se zlepšilo díky převzetí moci armádou. Sami všichni jste slyšeli a četli, s tím, že to vypadá až z nějakého dramatického filmu s napsaným scénářem, o osudu jezídů, kteří jsou hubeni způsobem hodně zavrženíhodným. Z těchto důvodů i mnoha dalších si vás dovolujeme požádat o zařazení tohoto bodu, ve kterém by byly diskutovány následující okruhy problémů. Za prvé. Formy a rozsah pomoci uprchlíkům na místě. Za druhé. Otázka poskytnutí azylu pro syrské, irácké křesťany, jezídy a kopty. Vytvoření něčeho, co bych nazval bezpečná azylová politika České republiky. Za třetí. Pozice české vlády k problematice imigrace a boje s terorismem v rámci Evropské unie. Za čtvrté. Bezpečnostní situace v souvislosti s terorismem, posílení rozpočtu bezpečnostních služeb, úprava legislativy atd. Za páté. Přepracování či úpravy imigrační politiky v souvislosti s aktuální situací. Za šesté. Operativní přizpůsobení činnosti orgánů Sněmovny v naléhavé prioritě. Například zaúkolování výborů a podvýborů, úprava plánů zahraničních cest. Domnívám se, že by bylo dobré, pokud by se nám povedlo, v těchto bodech nějakým způsobem, aby se to neprolínalo, vést strukturovanou diskusi a abychom neskončili zařazením tohoto bodu u nějakých vlastně bez konce, ale u zcela konkrétního usnesení, které by vládě dávalo mantinely, které by jí dávalo podporu při prosazování jednotné evropské imigrační politiky ve smyslu obrany zemí schengenského prostoru, aby jí dávalo možnosti, aby mohla jasně vysvětlit společnosti, pokud tady nabízí někomu azyl, tak kterým skupinám a proč, aby jí dalo možnost a větší podporu pomáhat utečencům v uprchlických táborech, aby občané slyšeli jasné signály, byť už to zaznělo, že v nějaké formě tady má být zařazen bod o bezpečnostní situaci v České republice. Osobně se děsím toho, co předvádějí někteří politici, a samozřejmě, že společnost prostřednictvím médií naslouchá, a můžou tady nechtěně v dobré víře vyvolat takové problémy, že Česká republika si může na dlouhé desítky roků zkazit pověst. Jestliže někdo říká, ať přijmeme někoho, ať mu pomůžeme, ale až skončí válečný konflikt, ať se vrátí zpátky. Jednak - za kolik kroků skončí válečný konflikt? Domníváte se, že syrští křesťané, kteří dlouhodobě postupně ztráceli - totéž v Iráku - na významu ať už díky menší porodnosti, tak zejména cílenému vytlačování, genocidě, se budou mít i v případě, že se za možná deset let nějakým způsobem podaří ustát tamto prostředí, že budou mít ještě šanci se vrátit? Přitom se nejedná o standardní lidi, který bychom měli nabídnout přijetí na našem území. Jsou to lidé často s vysokoškolským vzděláním na prestižních univerzitách. Ve svých zemích patřili ke střední a vyšší třídě. Lze očekávat, že by měli velikou šanci se začlenit do české společnosti a být ne přítěží, ale naopak významným prorůstovým a i lidským faktorem. Česká společnost je nemocná, česká společnost neví často, co předvádět, v čem si vyrábět problémy, ale ty skutečné problémy, tím nesnižuji problémy osobních individuálních lidí, individualit, ale ty skutečné a zásadní problémy zatím leží mimo hranice naší země. Ptám se vás - když jsme slyšeli již od předvánoční doby debaty - jak by vám bylo, kdybyste museli v roce 1969 poslouchat, že někdo chce uspořádat referendum o přijetí azylantů? Jak by vám bylo, kdyby někdo váhal i přijmout vaše děti, kde už se licituje o to, zda budou žít, či nebudou žít? Řada politiků se ke konci minulého roku oháněla Václavem Havlem. Když se podíváte na stránky s jeho hesly, tak tam si najdete také jeho nějaké zkratky, jeho prohlášení. A najdete tam mezi řadou i jedno, které říká: nejvíce pomůžete sami sobě, pokud pomůžete druhému. A ono to platí, bych řekl, v tomto případě zvláště naléhavě. Možná ve světle toho, kdybychom tu nejvyšší formu pomoci nabídli právě vlastně lidem, kteří trpí kvůli svému náboženskému přesvědčení, nejsou ekonomickými běženci, tak možná, že bychom pomohli nejenom tolik jim jako sami sobě. [[(14.30 hodin)]] Docela bych rád, aby se v případě zařazení tohoto bodu hlavní politické strany, nebo donedávna hlavní, když už ne tady, tak samy nad sebou zamyslely, zda občanský princip a principy svobody platí jenom, že je chtějí aplikovat pro aktuálně občany České republiky, aby se zamyslely, jestliže hlásají sociální společnost, pravicovou sociální politiku, zda jsou omezeni jenom na občany České republiky, nebo jsou ochotni toto aplikovat i na nové občany České republiky, kteří by vlastně byli pro naši zemi přínosem. Myslím si, že je to podstatně efektivnější, jak pomoci sami sobě, a to dokonce pragmaticky i v ekonomické oblasti, než se jezdit doprošovat čehosi do Číny, než riskovat s nestabilními ekonomickými obry na hliněných nohách, kterým stačí jedna pokleslá komodita a už se pomalu hroutí. Tohle všechno by mohlo být v tom bodě diskutováno, nad tím by se mohli lídři zamyslet. Jsem velice znepokojen z formy, jakou zatím, a to i z veřejnoprávních médií, je veřejnost informována. Co si mám myslet o průzkumu Českého rozhlasu, který si krátce po událostech v Paříži objedná průzkum a ještě se s ním chlubí, že 98 procent lidí nechce přijmout azylanty na našem území. Samozřejmě ale nikdo neřekne, že jsou azylanti jedni a jsou azylanti druzí. Takže to všechno jsou věci, které mohou nevratně zasít do naší společnosti nenávist, uzavřenost. Lepší by bylo aktivní i imigrační politikou předskočit vývoj, získat si prestiž na mezinárodním poli a nečekat, až nás Evropská unie dotlačí do toho, že pak už si nebudeme moci dokonce ani vybírat, nebudeme mít čas prověřovat, kdo na naše území přijde a kdo nepřijde. Pokud vláda k dalším bodům vypálí, jak se pořídí skener nebo identifikace osob na ruzyňské letiště, chtěl bych, aby v rámci jednotlivých bodů, a to je například v té části bezpečnostní situace v souvislosti s terorismem, věděla, že nejenom existuje Ruzyně - letiště, ale že mezinárodní provoz, dokonce Schengen/Non-Schengen, mají i některá regionální letiště a že v případě, že bude chtít uhlídat tento prostor solidním způsobem, bude muset tato zařízení zřejmě časem aplikovat i na dalších letištích. Ale stávající provozovatelé nebudou mít takové finanční prostředky a možnosti, jako má stát. Domnívám se, že by také zde mělo být řešeno a vláda by měla dostat nějaké časové termíny, aby přišla skutečně s koncepčními, promyšlenými tahy, promyšlenými vizemi. Dámy a pánové, nestavěl jsem návrh tohoto bodu konfrontačně. Domnívám se, že to je podstatně větší priorita, než cokoli máme v tuto chvíli zařazeno na program Sněmovny. Jelikož nevím, kdy tady pan premiér bude nebo nebude, zeptám se, jestli ve středu odpoledne například nebo v pátek třeba ve 12 hodin.
Pane kolego, jestli dovolíte, navrhl bych řešení, protože vy jste zmínil, že byste požadoval přítomnost jak pana premiéra, tak pana ministra vnitra, nicméně ten je z této schůze omluven. Asi nejsme schopni zjistit jeho přítomnost na dalších jednacích dnech, takže pokud bychom mohli v této fázi o něčem hlasovat, tak to je o zařazení tohoto bodu do schůze s tím, že ve chvíli, kdy bude nějaká dohoda a povědomost o přítomnosti obou těchto ministrů, tak bychom mohli rozhodnout později o pevném zařazení. To je asi řešení, které je schůdné a kterým se vyhneme teď nějakým dohadům mezi vámi a premiérem, popřípadě telefonickým dotazům na ministra vnitra.
Dobře. Takže dávám návrh na zařazení tohoto bodu s tím, že by neměl být dneska, a zítra ráno můžeme řešit pevné zařazení, už jenom potom hlasovat o pevném zařazení tohoto bodu.
Ano, to si myslím, že je v této fázi hlasovatelné. Děkuji.
Takže vám děkuji za pozornost.
Další je přihlášen pan poslanec Jiří Dolejš a po něm se připraví pan poslanec Kolovratník. [[Napravo se hlásí Petr Fiala.]] Já se omlouvám, přehlédl jsem přednostní... Souhlasíte s tím, že vystoupíte po panu poslanci Dolejšovi? Ano, dobrá. Tak pan poslanec Dolejš a potom pan předseda Fiala.
Děkuji za vstřícnost a děkuji za slovo, pane předsedo. Dovolte, abych navrhl do programu této schůze bod, který by nesl název Informace o pozici vlády České republiky k jednání o transatlantické smlouvě. Logika je nasnadě, ale přesto stručně zdůvodním, abyste si mohli udělat jasno, že projednat pozici české vlády k tomuto strategickému dokumentu je velmi namístě a že i čas je ten pravý. Připomenu, že návrh transatlantické smlouvy je vyjednáván už od roku 2013, tedy jednání běží dva roky, a význam je dán už tím, že by takto vznikl prostor volného obchodu, kde by se generovala zhruba polovina hrubého národního produktu celé planety. Je to uskupení zemí, které jsou velmi vyspělé, tudíž exportovat v tomto prostoru je, jak se říká, první exportní liga. Zároveň autoři tohoto textu, inspirátoři tohoto textu, tvrdí, že vytvoření tohoto prostoru bude mít výrazné prorůstové impulzy, prorůstové efekty, a to na obou březích Atlantiku. Je to tedy významné. Zároveň ale je potřeba říci, že po těch dvou letech jednání existuje, a to nikoliv v malé České republice, ale i v Evropě, určitá míra neshody, podstatná míra neshody, jak by taková smlouva měla vypadat. Je prostě nespokojenost s průběhem jednání a z toho, co se dozvídáme jako dílčí informace, že by nakonec v textu smlouvy měly být. Zásadní výhrady sdělují dokonce národní vlády, jako je Spolková republika Německo, Francie. Diskuse velmi kritické se vedou na půdě Evropského parlamentu. Existují i významné, silné občanské iniciativy celoevropského rozměru, které dokonce chtějí této smlouvě vystavit červenou kartu, takzvaně ji stopnout. Vzhledem k tomu, že původní předpoklad, a tak to deklarovala Evropská komise, že jednání bude ukončeno v roce 2015, tak to kvůli těmto neshodám pravděpodobně nevyjde a můžeme mluvit o odkladu. Teď nikdo neřekne, jestli do roku 2016, nebo dokonce 2017. Myslím si, že ten odklad je výsledkem toho, jak se dosud vyjednávalo. Zkusme se tedy zaměřit na to, jestli jsme schopni kvalifikovaně vstoupit do tohoto procesu z pozic českých i evropských, transparentněji postupovat tak, abychom vysvětlili občanům, co se děje, a zareagovali na jejich možná oprávněné obavy. Dovolil bych si vzít za slovo pana ministra průmyslu a obchodu pana Mládka, který těsně před Silvestrem dal veřejný slib, že chce vést dialog - dialog k finální podobě této transatlantické smlouvy, že zatím k zřejmě nedostatečným veřejným konzultacím, které organizuje Evropská komise, by v Čechách měla běžet samostatná veřejná diskuse, a to i na půdě tripartity a spolu s NGO, tedy s nevládními organizacemi, které jsou nositeli určitého druhu kritiky. [[Stoupá hluk v sále.]] Pokud jde o onu tripartitu, připomenu, že Evropská konfederace odborů varovala před neřízeným procesem, deklarovala, že by tato transatlantická smlouva neměla... Vyjednavači a schvalovatelé této smlouvy by neměli vystavit bianco šek. A podobné stanovisko jsem nalezl i na webových stránkách Českomoravské konfederace odborů.
Kolegyně, kolegové, pan poslanec musí stále zvyšovat hlas, aby vás překřičel, a už se to stává neúnosným. Takže prosím opět o klid. Budeme šetřit hlasivky pana poslance Dolejše.
Doufám, že neúnosný nebyl můj hlasový projev, ale pouze -
Pouze jeho intenzita.
A věřím, že i obsah může zaujmout ty, kteří mě budou poslouchat. Čili už se blížím k samotnému závěru. Já bych jenom samozřejmě konstatoval - nehledejte v tom mém návrhu nějaký laciný fangličkářský antiamerikanismus. To rozhodně nikoliv. Americká ekonomika je součástí světové ekonomiky, chceme s Amerikou obchodovat, to je všechno jasná věc. Rovněž tak v tom nehledejte nějaký fundamentalistický odpor vůči volnému obchodu někde v levicových koutech této Sněmovny. To je nesmysl. Doložím pro ty, kteří zrovna chyběli ve škamnách, když se to probíralo. Kdysi dávno jeden fousatý pán, Karel Marx se jmenoval, v roce 1848 napsal takovou řeč, která se týkala tehdy obilných zákonů - jmenovalo se to Řeč o svobodném obchodě. A možná to některé překvapí, ale on se postavil za svobodný obchod a označil bariéry svobodného obchodování za reakční záležitost. Samozřejmě dodal, že je proti nadvládě korporací a kapitálu, ale to už je jiný příběh. Takže levice není proti svobodnému obchodu. Ale vnímáme, že uvolňování obchodu může probíhat velmi nerovnoměrně. Že tady nejde o kýžený stav, ale o to, jestli nevzniká asymetrie na jedné či druhé straně. Kdo někdy vnímal bolestivá jednání na půdě GATT nebo WTO o různé liberalizaci obchodu, tak ví, jaký to byl těžký poziční boj o tu či onu výhodu. A ten těžký poziční boj se odehrává i teď při tomto jednání. Uvedu některá rizika, a tím skončím, která by bylo dobré lidem buď vysvětlit, anebo říct, že pokud nebudou splněny výhrady z Evropy a z České republiky, že pro takovou smlouvu nebudeme moci být. Jednou tou výhradou je reakce na to, že mohou vzniknout negativní dopady na rozdíly v regulačním prostředí v Americe a v Evropě. Regulační rozdíly jsou fakt. Ale mělo by být zachováno právo vlád regulovat tak, aby nebyly snižovány, změkčovány standardy pracovní ochrany, sociálního zabezpečení a samozřejmě ani standardy ekologické. Druhým blokem výhrad, či riziko, tak jak ho vnímám, je problém arbitráží v investiční kapitole této smlouvy. Pravdou je, že se prostě ve sporech mezi státem a konkrétní korporací musí nějak rozhodnout a ty arbitrážní mechanismy, celý ten systém, který tam je inkorporován, vede k obavám, že by to mohlo skončit nadvládou těch korporací. A to nejspíš nechceme. Poslední výhrada je, že se smlouva může dotknout, řekněme, ochrany veřejných služeb, tak jak jsou zejména v Evropě poskytovány. Bylo by určitě nedobré, aby tyto smlouvy pod tlakem tohoto ujednání byly nějakým způsobem liberalizovány, že by v podstatě byl rozpuštěn sociální evropský stát. To jsou obavy. O těchto obavách, o těchto rizicích, o konkrétních ustanoveních v tomto návrhu je třeba diskutovat. Pokud pan ministr tu transparentnost myslel vážně, tak s ní začněme a začněme s ní i na půdě Poslanecké sněmovny. Já myslím, že je to vhodná půda. Takže abych doplnil to, co jsem zřejmě ještě neřekl, ten bod by měl být někam zařazen. Já bych navrhoval, aby byl zařazen jako první bod do bloku zpráv. Věřím, že v našem tempu se k nějakému bloku zpráv dopracujeme, takže tam by to mohl být první bod. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Než dám slovo panu poslanci Kolovratníkovi, tak tady mám tři žádosti o vystoupení s přednostním právem. První je pan předseda Fiala, potom pan předseda Kalousek a potom pan ministr Mládek.
Vážený pane předsedající, dámy a pánové, já nelituji, že jsem dal přednost panu místopředsedovi Dolejšovi, protože jsem se aspoň dozvěděl, že levice, dokonce komunisté nejsou proti svobodnému obchodu, takže za tohle poučení to stálo. Já se nicméně chci vrátit k tématu, které je velmi podstatné a které zde zmiňoval už pan kolega poslanec Laudát, a vysvětlit zde postoj Občanské demokratické strany k programu schůze a zařazení tohoto bodu. My jsme zhruba před deseti dny a znovu minulý týden veřejně oznámili, že budeme navrhovat zařazení mimořádného bodu Informace vlády k imigrační a bezpečnostní politice v souvislosti s aktuálním děním ve světě, a vyzvali jsme při té příležitosti vládní koalici, aby se zařazení tohoto bodu k tak vážnému tématu, které, i když to některá média zpochybňují, naše občany opravdu trápí, nebránila a naopak nám vyšla vstříc. Já jsem návrh grémia Poslanecké sněmovny, který zde byl přednesen, pochopil tak, že vládní koalice našemu požadavku vyhověla a že tento bod zařazen bude, byť úplně přesně nerozumím tomu, proč to má být až 10. února. Ale budiž. My jsme na základě toho připraveni počkat na tuto debatu, jakkoli samozřejmě vítáme iniciativu kolegů z TOP 09, abychom se tímto bodem zabývali dříve. Nicméně, protože věříme, že tentokrát vládní koalice je opravdu připravena k diskusi, že pan premiér a příslušní ministři jsou opravdu připraveni debatovat o této závažné otázce s Poslaneckou sněmovnou a že v tom tentokrát není žádná finta a že ta debata tady skutečně proběhne, tak Občanská demokratická strana sama nebude zařazení mimořádného bodu s tímto názvem navrhovat.
Děkuji. Pan poslanec a předseda klubu TOP 09 Kalousek a po něm s přednostním právem pan ministr Mládek.
Děkuji, pane předsedo. Dobrý den, vážené dámy a vážení pánové. Vystoupení pana kolegy Jiřího Dolejše bylo do té míry zajímavé, ale tak sofistikované, že bych si pro záznam dovolil jeho zjednodušení. On nám tady v podstatě řekl - a bylo to velmi zajímavé: My komunisté jsme pro svobodný obchod, ovšem pouze za předpokladu, že svobodný obchod bude pouze takový, jaký my za svobodný označíme. To je férové sdělení. Nicméně dovolím si upozornit prostřednictvím pana předsedy, pane poslanče Dolejši, že tato pozice je obsazena. Je obsazena velmi silně hnutím ANO a jejím majitelem [[smích několika poslanců]], který se prohlásil za věrozvěsta té ideologie, která říká, co je svobodný obchod a co smí být svobodný obchod a co být nesmí. Tak snad abyste se buď nějak domluvili a nějak se rozdělili, nebo z té pozice couvli. Protože, znovu zdůrazňuji, je obsazena.
Nyní pan ministr Mládek, po něm pan předseda Kováčik.
Vážený pane předsedo, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, já bych chtěl reagovat na dva body, které tady probíhají, protože oba se týkají mého resortu. Je to jednak debata o TTIP. Já bych chtěl potvrdit domněnku pana poslance Dolejše, že já osobně a můj úřad jsme připraveni diskutovat o TTIP. Chtěl bych sdělit, že jsme zde 6. listopadu měli hlavního vyjednavače Evropské unie o TTIP se Spojenými státy Ignacia Garciu Bercera za účasti předsedy Hospodářské komory pana Dlouhého a předsedy Českomoravské konfederace odborových svazů pana Středuly. Takže my se tomu věnujeme a budeme věnovat i dál. Nevyhýbám se jednání na půdě Poslanecké sněmovny. Osobně bych dal přednost semináři, protože toto téma není jednoduché a na schůzi Poslanecké sněmovny se dostaneme do problému, že nedojde na body, které i já se snažím tady projednat, nejenom na zákony, ale třeba i na některé smlouvy, které jsou stále odsouvány. Čili hlásím se k tomu, ale preferoval bych poslanecký seminář na tuto věc. Pak je tady otázka, která je velmi emotivně diskutována, tj. imigrační politika vyrovnání se s těmi událostmi, které proběhly v Paříži a které jsou příliš redukovány jenom na otázku imigrační politiky. Naprosto z toho vypadává celkový obrázek našich mezinárodních vztahů včetně těch hospodářských. Je samozřejmé, že čeští občané očekávají a v diskusi chtějí být ujištěni, že všechny složky státní moci, zákonodárná, výkonná a soudní, dělají vše pro to, aby mohli žít své životy v klidu, ve svobodě a v harmonii se svým okolím, a za tím účelem že tyto složky disponují všemi nezbytnými prostředky a kompetencemi. [[(14.50 hodin)]] V tomto směru udělala vláda první kroky. Tyto prostředky a kompetence musí být dostatečné k tomu, aby bylo možné včas identifikovat a minimalizovat všechny formy terorismu, fanatismu, fundamentalismu a projevy rasismu, antisemitismu a xenofobie. Trvejme na tom, že proti těmto krajně nebezpečným jevům, v poslední době stále bezohlednějším a sofistikovanějším, budeme čelit se vší rozhodností, a to v úzké součinnosti s našimi spojenci, a to se všemi, kdo sdílejí hodnoty svobody, demokracie, lidských práv, vzájemného respektu a tolerance. Tyto hodnoty nejsou obchodovatelné. Stejně tak je nezpochybnitelné, že vedle rovnosti práv a příležitostí občanů této země platí povinnost respektovat platné zákony a dodržovat principy dobrého soužití. Respekt a tolerance nesmí být zaměňovány s naivitou a slabostí. Buďme však dostatečně přesvědčiví ujištěním, že ani v této chvíli nejsme ochotni obětovat tyto hodnoty a principy a zákony tomu, abychom předem spojovali zločiny a kriminální činy s náboženským přesvědčením, v tomto případě s islámem, a abychom podléhali pokušení hledat zjednodušená řešení, paušalizovat či uplatňovat princip kolektivní viny. Takový přístup by nás zavedl špatným směrem a vedl k širším projevům nesnášenlivosti. Zároveň by byl v rozporu s našimi demokratickými tradicemi, mezinárodními závazky a také s dlouhodobě uplatňovanými principy zahraniční politiky České republiky a jejím zájmem o rozvoj spolupráce s arabskými a muslimskými zeměmi. Využijme tohoto momentu, abychom jako jeden z výstupů naší rozpravy vyslali srozumitelný signál směrem k našim partnerům v těchto zemích. Signál, z něhož bude zřejmé, že jsme schopni a budeme rozlišovat mezi islámem a terorismem, mezi náboženským vyznáním a fundamentalismem a mezi realitou a předpojatostí a že bude hodně záležet na samotných muslimech, jak se bude vnímání těchto souvislostí vyvíjet, jak oni sami budou důsledně odlišovat duchovní podstatu islámu od násilí a aktivně bojovat proti jeho zneužívání. Věřím, že je také účelné, aby v této chvíli jasně zaznělo, že Česká republika má zájem na dalším rozvoji vzájemných vztahů s arabskými a muslimskými zeměmi a že s nimi chce obchodovat a vyměňovat si investice, že s nimi bude vést i nadále dialog, a to i o otázkách, na něž máme odlišné názory, a že máme zájem o výměnu kulturních hodnot a prohlubování mezilidských vztahů. Děkuji za pozornost.
Ano, děkuji, pane ministře. Pan předseda klubu KSČM.
Děkuji za slovo, pane předsedo. Paní a pánové, přeji všem hezký dobrý den. Jen velmi krátce na konto komentáře pana kolegy předsedy Kalouska k vystoupení Jiřího Dolejše mi dovolte, abych se poněkud ohradil, že my komunisté jsme ti, kteří chceme určovat, který obchod je svobodný a který obchod svobodný není. To si přece, to všichni víte, by měl určovat svobodný trh. Jde tedy o trh jako takový. Ale dobře, já jsem osobně přesvědčen, že nikdy žádný svobodný trh neexistoval, že tam vždycky byly nějaké korektivy a regulativy, ale co se týká toho, co tu říkal ve svém návrhu na zařazení onoho bodu pan kolega Dolejš, my komunisté nechceme určovat pravidla, my jen chceme, aby v tom tzv. svobodném obchodě, svobodném trhu čeští, moravští a slezští podnikatelé ve vztahu např. ke Spojeným státům netahali programově a stále a neustále za kratší konec toho provazu. Prostě my chceme, aby svoboda trhu byla přátelštější ke všem, tedy i k nám Čechům, Moravanům a Slezanům. Jde o to, že máme pocit, že to, co sem jde v rámci smlouvy TTIP, není až tak úplně - a řeknu to obecně - účastníkům svobodného trhu úplně přátelské. Děkuji.
Děkuji, pane předsedo. Nyní má slovo pan poslanec Kolovratník, po něm se připraví pan poslanec Koníček.
Pane předsedající, děkuji. Vážený pane premiére, členové vlády, paní kolegyně, páni kolegové, dobrý den, opožděně pěkný nový rok. Já tu mám dva body za volební komisi. Než je stručně představím, tak si přece jen dovolím ve vší úctě ke svým předřečníkům i k bodům, které řekli: slovenský parlament má jednu minutu na žádost o zařazení nového bodu a funguje to, tak si dovolím poprosit propříště, abyste zvážili délku svých vystoupení. A samozřejmě, abych dostál tomu, o co žádám, tak se pokusím být velmi stručný. Za prvé vás, kolegyně a kolegové, prosím jménem volební komise o zařazení úplně nového volebního bodu na program 25. schůze Poslanecké sněmovny. Bod by se jmenoval Návrh na volbu členů Rady Státního fondu kinematografie. O tento nový bod vás žádám ve spolupráci s ministrem kultury a vysvětlím, že mandát současné rady končí 4. dubna 2015 a je důležité zvolit všechny členy, je jich celkem 9, v dostatečném předstihu tak, aby se začali seznamovat s projekty. Technicky je vše připraveno, návrhy na kandidáty jsme ve volební komisi probrali dnes po obědě a je připraveno usnesení jako podklad pro tuto volbu. Takže ještě jednou: zařazení nového volebního bodu Návrh na volbu členů Rady Státního fondu kinematografie, to by bylo jedno hlasování. A potom druhé hlasování, celý blok volebních bodů, tedy body 125 - změny ve složení orgánů Sněmovny, 126 - volba předsedy komise k D47, 127 - volba členů Dozorčí řady Vinařského fondu a případně tedy nový schválený bod Rada Státního fondu kinematografie, tak všechny tyto čtyři volební body prosíme zařadit na tento pátek 23. ledna na 10.30 hodin. Děkuji.
Děkuji. Pan poslanec Koníček má slovo, po něm se připraví pan poslanec Korte.
Vážený pane předsedo, vážené kolegyně a kolegové, v červenci minulého roku Sněmovna neschválila program schůze, na kterou byl zařazen mj. bod, který se jmenoval Informace vlády o postupu ústředních orgánů státní správy při realizaci zákona č. 428/2012 Sb., o majetkovém vyrovnání s církvemi a náboženskými společnostmi. Jak jsem řekl, před půl rokem nebyl schválen vůbec program schůze, ale v rozpravě k programu vystoupil pan premiér Sobotka a řekl, že je připraven s takovou informací vystoupit na následující schůzi Sněmovny. To bylo na 13. schůzi, teď otevíráme schůzi 25., takže bych chtěl dát panu premiérovi šanci, aby mohl informovat o postupu ústředních orgánů státní správy při realizaci zákona č. 428/2012 Sb., a proto navrhuji zařazení nového bodu, který by se jmenoval stejně jako na 13. schůzi, tedy Informace vlády o postupu ústředních orgánů státní správy při realizaci zákona č. 428/2012 Sb., o majetkovém vyrovnání s církvemi a náboženskými společnostmi, a navrhuji zařadit na konec bloku zpráv.
Ano, děkuji. Pan poslanec Korte, připraví se pan poslanec Kasal.
Děkuji, pane předsedo. Musím se vyjádřit k návrhu, který zde přednesl pan kolega Kolovratník, tj. doplnit náš program o volbu Rady Státního fondu kinematografie.
Nechci vstupovat do vašeho projevu, ale v této fázi musíte navrhnout nějaký nový bod programu. Pokud se chcete pouze vyjádřit k tomu, co zde padlo, tak pro to prostor není, protože nemáte přednostní právo.
Já chci sdělit stanovisko klubu TOP 09 a Starostové.
No, máme tu jak předsedu klubu, tak i místopředsedu Laudáta. Možná to vyřešíme tak, že dám přednostní právo panu předsedovi Kalouskovi.
Děkuji. Prosím o pochopení a prosím vás o shovívavost, pane předsedo, i vás, vážené dámy a pánové, aby se stanoviskem klubu mohl vzhledem k odbornému zaměření vystoupit pan kolega poslanec Korte. Já se pro tento účel vzdaluji ze sněmovny.
Dobrá, tak se budeme tvářit, že oba dva majitelé přednostního práva zde nejsou, a předpokládám, že máte interně upraveno, že vás pan poslanec Korte zastupuje. Ale je to tedy velká shovívavost. Prosím.
Děkuji, pane předsedo. Začnu zdánlivě zdálky, ale pouze zdánlivě. V antickém Řecku na vrcholu athénské demokracie bylo morální povinností dospělého muže zabývat se věcmi veřejnými, to je politika. Oproti tomu člověk, který se zabýval pouze svými soukromými záležitostmi a nevěnoval se věcem veřejným, byl poněkud pejorativně nazýván idiotes, což by bylo možno celkem neutrálně přeložit jako soukromník. Veškeré rysy takového soukromníka naplňuje pan ministr kultury Herman. On se nevěnuje správě věcí veřejných, kterou má na starosti, a místo toho si řeší ve své soukromé uražené ješitnosti, naplněn zlobou a pomstychtivostí vůči ÚSTR, jehož problematiku opakovaně zatahuje na půdu Sněmovny, ač nám do toho nic není, tyto záležitosti. ÚSTR se neodpovídá Poslanecké sněmovně, ale své radě. Rada ÚSTR se neodpovídá Poslanecké sněmovně, ale Senátu. Pan ministr Herman dobře věděl, že Rada Státního fondu kinematografie končí jako celek 4. dubna. Od té chvíle bude fond nefunkční. Přestože na stole měl návrhy na členy fondu od příslušných profesních organizací, tyto návrhy nám zaslal do Sněmovny 22. prosince, ač musel dobře vědět, že rada do 4. dubna zvolena nebude. Příkladem nám budiž Rada fondu kultury. Pan ministr poslal do Sněmovny 25 kandidátů, pak je stáhl, poslal 13, pak to stáhl, poslal opět 25 a my jsme s vypětím všech sil zvolili dva. Dámy a pánové, veškeré ódium za to, že od 4. dubna bude Rada fondu kinematografie nefunkční, padne na naše nebohé hlavy. My jsme ti, kteří jsme nedokázali zvolit příslušnou radu. A obec kinematografická nás rozcupuje na maděru. Já zde prosím za klub TOP 09 a Starostové říkám, že veškerá odpovědnost za tuto situaci padá na hlavu pana ministra Hermana a jeho nečinnost, k čemuž dodávám, že tento návrh podpoříme.
Děkuji. Posledním je pan poslanec Kasal.
Vážený pane předsedo, vážené kolegyně a kolegové, chtěl bych pouze navrhnout stažení bodu č. 15, sněmovní tisk 270, z projednávání této schůze ve druhém a třetím čtení. Důvodem je přerušení tohoto bodu při projednávání výboru pro zdravotnictví, kde ještě není dokončeno jednání. Děkuji.
Ano, děkuji. To byly zatím všechny přihlášky k pořadu schůze. Zeptám se, zda chce ještě někdo vystoupit. Pokud tomu tak není... je tomu tak. Pan poslanec a předseda klubu KDU-ČSL Mihola. Prosím.
Ještě dobrý den. Dámy a pánové, vážení členové vlády, nebudu dlouho zdržovat, ale chtěl bych se krátce vyjádřit k imigrační záležitosti a postoji KDU, protože je to vážná záležitost. Zazněl tady návrh bodu od pana kolegy Laudáta. Já na tom velmi pozitivně akceptuji, že tam dokonce byly konkrétní okruhy, což tomu vždycky tak nebývá. Nicméně navrhuji ke zvážení, a na grémiu k tomu byl konsensus, že zde bude probírána otázka bezpečnosti ve druhém týdnu jednání Poslanecké sněmovny, jestli by se tyto záležitosti nedaly spojit. Neustále narážíme na to, že program jednání se nestíhá, některé body váznou. Tady by se nabízelo opravdu spojit záležitosti bezpečnosti státu a otázku imigrace v jedno. Chtěl bych říct, že KDU-ČSL k otázce utrpení lidí na Předním východě rozhodně není lhostejná. My jsme byli naopak ti, kteří už koncem října pořádali na Václavském náměstí happening, který upozorňoval na zvěrstva a páchané násilí. Ani bych nerozděloval na křesťanech, na jakýchkoliv lidech. Odsuzujeme jakékoliv násilí. Chtěl bych zdůraznit, že předseda výboru pro evropské záležitosti, zde přítomný kolega Benešík, pořádal již před Vánocemi tradiční setkání s českými europoslanci v této věci a také jednání s panem Garciou, který je hlavním vyjednávačem Evropské komise pro tyto záležitosti. Navíc má výbor pro evropské záležitosti v plánu uspořádat seminář na toto téma s cílem, aby následná politická diskuse byla nejen podložena fakty a argumenty, ale aby byla prostě informovaná. Do třetice bych chtěl říct, že odborná zahraniční komise KDU-ČSL se touto problematikou velmi pečlivě zabývá, takže to samozřejmě potom souvisí s přípravou poslaneckého klubu. V této souvislosti také vítám i to, že zahraniční výbor se bude touto otázkou na svém příštím jednání zabývat. Je to ostatně na moji žádost. Bude tam po řádných bodech mimořádný bod Ukrajina a také právě imigrační politika spojená se situací na Předním východě. Děkuji vám za pozornost a prosím o zvážení, zdali by nebylo řešitelné spojit body v jedno na 10. února, jak jsme se domlouvali. Děkuji.
Děkuji. Zeptám se, zda se ještě někdo hlásí. Pokud ne, tak se pokusím nějak uspořádat všechno, co zde padlo. Máme tady návrh z grémia, kde, předpokládám, není žádná kontroverze v ostatních bodech. Je zde pouze debata o informačním bodu. Po poradě s předsedou vlády navrhuji, abychom se pokusili tyto dvě věci spojit a název bodu, který je navrhován na úterý 10. února jako první bod, by mohl znít Informace vlády o bezpečnostní situaci a imigrační politice. Ptám se, pokud by to takto bylo nazváno, zda by klub TOP 09 byl ochoten akceptovat toto spojení. Prosím.
Děkuji, pane předsedo. Jelikož mi jde o věc, tak ano. Já to akceptuji, ovšem chtěl bych, aby tento týden tento bod začal být projednáván. Jestli někdo má čas a zakládá si komise místo toho, aby pomohl lidem, protože pak už jim pomáhat nemusíme, pro mě je to neakceptovatelné, tudíž chci, aby tam nebylo 10. února, ale aby se zítra nebo pozítří podle informací, kdy tady bude pan premiér, bod zahájil. Do 10. února bychom se pokusili najít v řadě bodů nějaké usnesení, které by mělo většinovou podporu napříč Sněmovnou a byly v něm konkrétní kroky, co kdo udělá, a 10. února bychom o tom jednali. To je můj návrh.
Pan předseda Mihola.
Děkuji za slovo. Chtěl bych znovu apelovat na kolegu Laudáta. Já jsem tady zdůraznil to, že se této věci bude věnovat speciálně na svém zasedání zahraniční výbor, a to bude příští týden. Takže z mého pohledu je právě, co se týká přípravy, abychom se tady opírali o věcné argumenty a schůze dospěla k nějakým konkrétním závěrům a s prominutím se úplně nerozplizla, že pozdější termín bude lepší. Děkuji.
Já jsem zaznamenal jak z reakce pana předsedy Miholy, tak z reakcí dalších předsedů klubů, že není vůle se vzdát 10. února. Asi jinak než hlasováním se z toho nedostaneme. Můžeme, pokud zde není námitek, abychom věděli, o čem hlasujeme, říct, že původní návrh z grémia modifikujeme na Informace vlády o bezpečnostní situaci a imigrační politice. Pokud by někdo z grémia toto zpochybnil, tak bychom potom museli trvat na původním návrhu. Ptám se, zda je zde námitka proti modifikaci dohody z grémia, aby se bod jmenoval Informace vlády o bezpečnostní situaci a imigrační politice. Je proti tomuto námitka? Pan poslanec Laudát.
Vzhledem k tomu, že pan Mihola z KDU-ČSL má dost času, tak trvám na tom, aby se hlasovalo o mém návrhu samostatně. Tak to zamítněte.
Ano, to zcela jistě budeme, protože jste ho řádně přednesl a nestáhl jej. Takže asi nejjednodušší řešení bude, že nejprve se vypořádáme s věcmi z grémia, a to ve dvou krocích, pokud nebude námitek. První bude tento nový bod a potom by byly všechny ostatní, řekněme, spíše technické návrhy. Je s tím souhlas? Ano. Takže nyní budeme hlasovat o zařazení nového bodu, který by zněl: Informace vlády o bezpečnostní situaci a imigrační politice, a to pevně na úterý 10. února jako první bod. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti? Hlasování má číslo 2. Přihlášeno je 185, pro 156, proti nikdo. Tento návrh byl přijat. Dále jsou zde ony, řekněme, "technické návrhy". Přeje si někdo, abych je ještě jednou zopakoval, nebo víme, o čem hlasujeme? Víme, o čem hlasujeme. Je to dohoda z grémia. Takže zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro návrhy grémia Sněmovny, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování má číslo 3. Přihlášeno je 185, pro 180, proti nikdo. Tento návrh byl přijat. Nyní se vypořádáme s jednotlivými návrhy, tak jak byly přednášeny. Pan poslanec Laudát nový bod do pořadu schůze s názvem Imigrační politika České republiky. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti? Hlasování má číslo 4. Přihlášeno je 186, pro 79, proti 63. Tento návrh nebyl přijat. Pan poslanec Jiří Dolejš nový bod. Jako první bod do bloku zpráv Informace vlády k TTIP. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti? Hlasování číslo 5. Přihlášeno 187, pro 48, proti 104. Tento návrh nebyl přijat. Pan poslanec Kolovratník pevně zařadit volební body 125, 126, 127 plus nový bod s názvem volby do Rady Státního fondu kinematografie, a to vše pevně na pátek 23. 1. v 10.30 hodin. Můžeme hlasovat najednou? Ano. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti? Hlasování má číslo 6. Přihlášeno je 187, pro 181, proti nikdo, tento návrh byl přijat. Pan poslanec Koníček, nový bod, a to na konec bloku zpráv. A název bodu: Informace vlády o postupu ústředních orgánů státní správy při realizaci zákona č. 428/2012 Sb., o majetkovém vyrovnání s církvemi a náboženskými společnostmi. Je to správně, pane poslanče? [[Poslanec Koníček souhlasí.]] Je to tak. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti? Hlasování má číslo 7. Přihlášeno je 187, pro 48, proti 97. Tento návrh nebyl přijat. Posledním návrhem je pan poslanec Kasal, vyřazení bodu 15, což je ale jenom druhé čtení. Předpokládám, že tam ještě bude jeden bod, kterým bude třetí čtení. Pokud budete souhlasit, neznám číslo bodu z hlavy, ale bod 15 je druhé čtení tisku 270 a ještě je tam jeden bod, kterým je třetí čtení tisku 270, a ten bychom také vyřadili. Rozumíme všichni, o čem hlasujeme? Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti? Hlasování má číslo 8. Přihlášeno je 187, pro 183, proti nebyl nikdo, i tento návrh byl přijat. Zeptám se, zda bylo hlasováno o všech přednesených návrzích. Je tomu tak, tím pádem můžeme hlasovat o celém návrhu pořadu 25. schůze tak, jak byl písemně předložen a upraven schválenými pozměňovacími návrhy. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti? Hlasování má číslo 9. Přihlášeno 187, pro 128, proti 30. Tento návrh byl přijat a já konstatuji, že jsme schválili pořad 25. schůze. Než přistoupíme k projednávání návrhů zákonů vrácených Senátem, navrhuji na žádost předsedy Senátu umožnit vystoupení paní senátorce Veronice Vrecionové a senátorům Karlu Kratochvílemu, Radko Martínkovi, Jaromíru Strnadovi, Pavlu Štohlovi a Miloši Vystrčilovi. Informace k pozměňovacím návrhům Senátu vám byly rozdány do pošty. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo souhlasí s vystoupením jmenované paní senátorky a jmenovaných senátorů, prosím, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti? Hlasování číslo 10. Přihlášeno je 187, pro 161, proti 4. Tento návrh byl přijat. Můžeme tedy přistoupit k bodu číslo