Vabim vse kolegice in kolege, da pridejo v dvorano državnega zbora, da bi lahko pričeli sejo, in da z vložitvijo glasovalne kartice prijavijo navzočnost v dvorani. Še enkrat vabim kolegice in kolege, da vstavijo glasovalno kartico v glasovalno napravo. Spoštovani! Dober dan, kolegice in kolegi, gospe in gospodje. Pričenjam 7. sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki sem jo sklical na podlagi 49. člena poslovnika državnega zbora. Mislim, da se slabše sliši kot sicer in sem že prosil tehnične službe, da tudi to uredijo. Nekaj razumevanja bom prosil, in potrpežljivosti, slehernega od nas. Kot veste, smo spremenili način glasovanja. Dobili ste obvestilo o tem in poslej s tem načinom glasovanja in tipko kvorum ne bo več nikoli pri glasovanju morebitnih nesporazumov o navzočnosti poslank in poslancev. Mislim, da je s to tehnično inovacijo odpravljena tudi naša skrb za to, da kakšne odločitve ne bi sprejeli brez potrebne navzočnosti. Še enkrat torej prosim tehnične službe, če lahko poskrbijo za to, da bi bila slišnost taka, kot je bila. Mislim, da se to že ureja. Dovolite mi, da vas obvestim o tem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje kolegice in kolegi: Zmago Jelinčič, Bogdan Barovič, Rudolf Moge za pričetek seje, gospa Majda Potrata, Leopold Kremžar od 15.00 ure dalje, mag. Zoran Gračner, Lidija Majnikprav tako za pričetek seje, kolega Roman Jakič od 15.30 minut dalje, Lojze Peterle, Vojko Čeligoj prav tako za pričetek seje, Vili Trofenik, Leopold Grošelj in kolega Peter Levič po 17.00 uri. Kolegice in kolegi, kot ste bili že obveščeni z dopisom z dne 13. junija 2001, smo glasovalni sistem dogradili tako, da zagotavlja nesporno ugotavljanje navzočnosti ob vsakem glasovanju. Tako dopolnjen glasovalni sistem bomo prvič uporabili na današnji seji. Glasujemo tako, da v časovnem intervalu pritisnemo na tipko "za" ali "proti". Poslanec, ki ne želi glasovati, mora pritisniti tipko "kvorum", če želi, da se šteje njegova navzočnost pri posameznem glasovanju. Navzočnost se izračuna iz vsote "za" plus "proti" plus "kvorum". Na izpisku glasovanja vsak glas "za" ali"proti" pomeni tudi avtomatično "kvorum". Kadar na seji ugotavljamo samo navzočnost, pritisnete na tipko "kvorum" [[to je številka 3]] . V primeru, da ste pritisnili "za" ali "proti", se rezultat vseeno objavi, vaš glas pa se prišteje k navzočemu. Mislim, dabomo zelo hitro sprejeli to inovacijo. Kot rečeno, je pomembna zato, da pri sleherni odločitvi zagotavljamo potrebno navzočnost poslank in poslancev. Ugotavljamo torej navzočnost v dvorani. [[Kartica mora biti vložena, kolega Jakič.]] V dvorani je navzočih 59 poslank in poslancev. Tako je državni zbor Republike Slovenije sklepčen in lahko prične 7. redno sejo. Na to sejo sem povabil tudi predsednika vlade Republike Slovenije, gospoda dr. Janeza Drnovška, in ministre v vladi Republike Slovenije; tudi njih med nami prav lepo pozdravljam. Pred določitvijo dnevnega reda te seje bomo opravili še postopek sprejema zapisnika 5. seje državnega zbora. Zapisnik je na vpogled v računalniški mreži. Ali kdo od kolegic in kolegov zahteva spremembo ali dopolnitev, ima kakšno drugo pripombo k zapisniku? Ugotavljam, da ne. Ker k zapisniku 5. seje državnega zbora Republike Slovenije ni pripomb, prehajamo na odločanje o sprejemu zapisnika. Glasujmo! Navzočih je 66 kolegic in kolegov, za je glasovalo 58, nihče ni glasoval proti. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zapisnik 5. seje državnega zbora sprejet. Kolegice in kolegi, prehajamo na določitev dnevnega reda 7. seje državnega zbora Republike Slovenije. Predlog dnevnega reda ste prejeli s sklicem dne 12. junija letos. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena poslovnika državnega zbora. Predloga za umik nismo prejeli. Želi kdo besedo? Da, kolega Peče, prosim.
Spoštovani navzoči! V imenu poslanske skupine predlagamo umik dveh točk z današnjega, recimo temu, maratonskega dnevnega reda. Današnji dnevni red, torej za sejo državnega zbora, obsega 52 točk in verjetno samo tisti najbolj optimistični verjamejo, da bomo s to točko tudi končali v roku, ki je za to predviden, in da ne bo prenosov na naslednjo, redno sejo. In sicer predlagamo umik 8. točke, to je predlog poslovnika državnega zbora Republike Slovenije v drugi obravnavi. Prepričani smo, da obravnava tega predloga, torej tistega predloga, ki tisti manjši skupini v tem državnem zboru onemogoča razpravo, onemogoča aktivno in pasivno razpravo, pa najsi bo to razumeti ali v obliki govora ali v obliki vlaganja dopolnil, kot jih predvideva obstoječi poslovnik. Približno bodočnost tega smo videli že v razpravi o proračunu Republike Slovenije za letošnje leto, kjer je bila onemogočena poslancem njihova osnovna pravica, to je vlagati amandmaje za tiste spremembe, za katere čutijo, da bi jih bilo smiselno vpeljati v to državo in pomagati tej državi po eni strani pri razvoju lokalne samouprave, po drugi strani pa pri razvoju družbe kot celote. Tako, da seveda žal tudi takrat ni uspelo. Zato apeliram in upam, da se je v tem obdobju, torej od prvega branja poslovnika pa vse do danes, ko je pred nami drugo branje poslovnika, kateri od vladnih poslancev - najlažje če vas kar tako imenujem - zamislil nad terminom demokracije in uvidel, da ta državni zbor kot vsebinski kvorum lahko deluje le, kolikor se srečujejo različna mnenja. Torej najsi bodo to v obliki ekstremov v negativni ali pozitivni luči ali v obliki lažjih razprav. Prepričan sem, da je edini pogoj za kvalitetnejše delo tega državnega zbora v kvalitetnejšem delu vlade Republike Slovenije. Torej, da nekvalitetno dela in predlaga nekvalitetne zakone, je pokazal ravnokar izpeljani referendum. Državni zbor pa bi lahko peljal samo v obliki, recimo temu discipline. Torej, da bi se skušali poslanci držati svojih pravic in svojih dolžnosti, ne izkoriščati obstoječega poslovnika. Toda, ker se pač žal nekateri čutijo ogrožene, poskušajo opozicijskim poslancem, predvsem opozicijskim poslancem, onemogočati razpravo tudi v obliki spremembe oziroma novele poslovnika ali drugače rečeno, tiste male ustave. Jaz apeliram na vse tiste, ki jim je do tega, da se ta država začne srečevati z boljšimi, kvalitetnejšimi rešitvami, h katerim bomo prispevali vsi skupaj, najsibo s te ali one strani, da podprejo predlog za umik poslovnika, da si o tako pomembni zadevi v okviru naše države, samostojne Republike Slovenije vzamemo večji in daljši čas za tehtnejši razmislek, kaj narediti v prid večji učinkovitosti. Prepričan pa sem, da bi predvsem tisti, ki podpirajo spremembo, in mnenje vlade smo tu dobili seveda, morali v osnovi pogledati vase in v svojo učinkovitost in ta državni zbor obogatiti s tistimi gradivi, ki bi zahtevala manjšo razpravo, in ne tako pomanjkljivimi gradivi. Jaz predlagam, da podprete predlog Slovenske nacionalne stranke glede umika 8. točke. In pa druga zadeva. Prav tako predlagamo umik 26. točke, ki se glasi: Predlog zakona o ratifikaciji sporazuma med Republiko Slovenijo in Republiko Hrvaško o obmejnem prometu in sodelovanju. Govora o tem je bilo, prepričevanja o tem je bilo seveda v prepričevanju in navidezno je zmagal tisti, ki ima pač v rokah medije. Torej, kdor je zmagal, je pač vidno iz tu ven, iz tega, da je še vedno točka, recimo v obravnavi tega dnevnega reda. V Slovenski nacionalni stranki smo prepričani, da s sprejemom tega sporazuma oziroma ratifikacije kažemo na neresnost pri naših zahtevah za izhod na odprto morje, predvsem kar se tiče meje na morju oziroma meje na morju. Predlagam, da vsi tisti, ki v tem državnem zboru v osnovi čutijo za to, da branijo interese Republike Slovenije, celovite interese, in da poskušajo naši lastni državi pomagati, podprejo umik te točke in da se prvo srečamo s tako imenovano resolucijo o meji med Republiko Slovenijo in Republiko Hrvaško, ki je po današnjem kolegiju predvidena za 8., torej naslednjo sejo državnega zbora. Prepričan sem, in na podlagi datiranosti tega akta v Poročevalcu, ki izhaja iz leta 1997 oziroma leta 1998, mesec ali dva, o tako pomembnih strateških vprašanjih, kot je ta za Republiko Slovenijo in vse bodoče rodove, ne bo igral vloge. Pomembno pa je, da Slovenija iztrži, oziroma se opravičujem, ne iztrži, temveč dobi tisto, kar ji pripada. Ne zaradi cenene dnevne politike, zaradi stopnje priljubljenosti odstopati ozemlja Republike Slovenije! Predlagam, da tudi ta predlog podprete. Hvala.
Hvala. Razpravo o vašem predlogu in odločanje bom vodil tako, da bomo o vsakem predlogu razpravljali in odločali ločeno. Tako bom najprej dal v razpravo in potem na odločanje vaš predlog, da se umakne 8. točka - poslovnik. Sprašujem, ali želi besedo poročevalec matičnega delovnega telesa? [[Ne.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne.]] Želi besedo predstavnik predlagateljev, prvopodpisani kolega Anderlič? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Potem bomo odločali o predlogu za umik 8. točke predloga dnevnega reda z dnevnega reda Glasujemo. Navzočih je 71 kolegic in kolegov, predlog kolega Pečeta je podprlo 22 poslank in poslancev, 45 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 45.]] Predlog ni sprejet. Kolega Peče hkrati predlaga, da umaknemo 26. točko z dnevnega reda, tako kot ste jo prejeli s sklicem. Sprašujem, ali želi besedo poročevalec matičnega delovnega telesa. [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Želi besedo kdo od predstavnikov poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Prehajamo torej na odločanje o predlogu za umik 26. točke dnevnega reda z dnevnega reda in o tem glasujemo. Jaz predlagam - prvič prosim tehnične službe, če pridejo na pomoč - da še enkrat glasujemo o predlogu za umik 26. točke z dnevnega reda. Glasujemo. Sedaj pa bo, v redu je. Navzočih je 70 poslank in poslancev, 16 jih je predlog podprlo, 49 mu je nasprotovalo. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da predlog za umik te točke z dnevnega reda ni bil sprejet. Imamo še kakšen predlog za umik? Ugotavljam, da ne. Prehajamo na predloge za širitev dnevnega reda. Predsednik komisije po zakonu o nezdružljivosti opravljanja javne funkcije s pridobitno dejavnostjo predlaga zboru, da se dnevni red 7. seje razširi z obravnavo spremembe poročila o gospodarskih družbah, podjetjih alizavodih, za katere v skladu s prvim odstavkom 20. člena zakona o nezdružljivosti opravljanja javne funkcije s pridobitno dejavnostjo velja prepoved poslovanja z državo, javnimi podjetji in javnimi zavodi. Želi predlagatelj besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Ugotavljam, da ne. Prehajamo na odločanje o predlogu za širitev dnevnega reda. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, 53 jih je predlog podprlo, 6 mu je nasprotovalo. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je predlog za razširitev dnevnega reda sprejet. Zbor bo spremembo poročila obravnaval kot 3.a točko dnevnega reda. Drugih predlogov za širitev dnevnega reda nismo prejeli. Želi v zvezi s tem še kdo besedo? Kolega Peče!
Glede na to, da državni zbor ni sprejel predloga Slovenske nacionalne stranke o umiku sporazuma med Republiko Slovenijo in Republiko Hrvaško o obmejnem sodelovanju, predlagamo, da se na današnjo sejo uvrsti resolucija, katero je sicer praviloma predlagala Slovenska ljudska stranka, in da se uvrsti pred 11. točko današnjega dnevnega reda. Po našem prepričanju ta resolucija vsaj nekoliko zavezuje, najsibo ta državni zbor najsibo vlado Republike Slovenije ali pa pogajalsko komisijo oziroma delovno telo, k določenim stališčem. Vse to v namenu, da le ohranimo tisto, kar je tej državi, recimo v tem trenutku dano in zgodovinsko gledano, česar imamo vedno manj. In če bomo v bistvu nadaljevali tako, kot v tem trenutku nadaljujemo, najsibo to z, recimo temu vladavino liberalne demokracije, bomo na koncu ostali brez vsega. Jaz predlagam, da uvrstimo točko resolucija o meji med Republiko Slovenijo in Republiko Hrvaško v Istri in na morju na današnjo sejo. Poleg tega pa naj opozorim, da smo se o tem resda pogovarjali tudi na kolegiju, kjer smo tudi obravnavali in se pogovarjali o pravnih osnovah tega akta, ali izpolnjuje, ali ne izpolnjue pravnih in pa poslovniških določb za uvrstitev na dnevni red. Naj vam povem, da vsebuje enake normative oziroma izpolnjuje enake normative kot točka 11, ki smo jo uvrstili na dnevni red in je v enakem položaju. Torej argument, da gradivo ni zrelo za obravnavo na dnevnem redu, za Slovensko nacionalno stranko ne more držati. Predlagam, da uvrstite to točko na dnevni red. Hvala.
Že na kolegiju smo se z vodji poslanskih skupin 12. tega meseca posvetovali o predlogu poslanske skupine SLS + SKD Slovenske ljudske stranke, ki je predlagala, da se na sklic današnje seje uvrsti predlog resolucije o meji med Republiko Slovenijo in Republiko Hrvaško v Istri in na morju. Predloga resolucije nismo uvrstili na predhodni sklic 7. seje. Za tako odločitev tudi ni bilo poslovniške podlage, saj ni bil pripravljen s strani matičnega delovnega telesa predlog stališč. Tako smo danes ponovno na predlog iste poslanske skupine odločili, da uvrstimo to točko na sklic naslednje seje. Kolega Peče ima prav, ko opozarja na to, da je še ena točka uvrščena na ta dnevni red z isto poslovniško podlago. Jaz sem seveda vseeno dolžan, da spoštujem poslovnik. Tako sem se posvetoval pred začetkom seje in sprašujem kolega Pečeta, ali ocenjuje, da se v skladu s četrtim odstavkom 64. člena Poslovnika državnega zbora odloča o tem, glede na to, da so bili ali niso bili razlogi, nastali po razširitvi, po sklicu seje. Ali lahko, kolega Peče, utemeljite, da so v tem vmesnem času nastale posebne okoliščine, ki bi opravičevale tako odločitev državnega zbora? Prosim.
Poglejte, zdaj v tem trenutku skušate sicer iz mene izvleči tisto, kar smo se pogovarjali na kolegiju. To je to, da se lahko na samo sejo uvrsti, če so po našem kolegiju nastali razlogi. Jaz moram takole povedati. Če se držimo principov, načel in dobršnega dela poštenosti v tem državnem zboru, se moramo zavedati, da pravila veljajo za vse pravne akte, ki jih obravnava ta državni zbor. In če jih kršimo nekje, jih lahko kršimo drugje. Skratka, kršili smo dogovor, sklenjen na kolegiju predsednika državnega zbora, kar se tiče 11. točke dnevnega reda, kjer prav tako niso bili izpolnjeni poslovniški pogoji. Če me sprašujete po novih momentih, novih momentih, ki so nastali, bom rekel, iz dneva v dan Republika Slovenija izgublja v primerjavi z Republiko Hrvaško. Mislim, da je to več kot pomemben in pa močan argument, da zadevo uvrstimo na dnevni red. Hvala.
Torej, razlika je v tem, da smo na seji kolegija 12. tega meseca na koncu soglašali s takim stališčem, medtem ko danes nismo sprejeli odločitve, da bi podprli predlog poslanske skupine SNS za uvrstitev na 7., pač pa na naslednjo, 8. sejo. Posvetoval sem se, kot rečeno, s pristojnimi v državnem zboru o tem, kako v primeru, da bi bil tak predlog, ravnati. Ne bom kršil poslovnika, če bom dal ta predlog, tudi v skladu s prakso, na glasovanje. Zato dajem predlog kolega Pečeta v razpravo in sprašujem, ali želijo poslanske skupine pojasniti svoja stališča? Želite pojasniti? Prosim, kolega Podobnik.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Poslanska skupina SLS + SKD - Slovenske ljudske stranke bo podprla predlog, ki ga je podal kolega Peče. Danes smo v poslanski skupini detajlno obravnavali tudi nekatera postopkovna vprašanja. Menimo, da obstajajo vsi poslovniški pogoji, da se danes državni zbor odloči, da to točko uvrsti na sejo državnega zbora. Prepričani smo, da je državni zbor pred zelo odgovorno nalogo, kajti pred nami so nekatere zelo pomembne odločitve. Pred nami je ratifikacija maloobmejnega sporazuma z Republiko Hrvaško, v proceduri je resolucija o meji med Republiko Slovenijo in Republiko Hrvaško, prav tako pa se predstavniki Slovenije v teh dneh, v zadnjem tednu, v zadnjem mesecu, srečujejo in dogovarjajo o zelo pomembni odločitvi, to pa je dokončna rešitev mejnih vprašanj z Republiko Hrvaško. V tem kontekstu ocenjujemo, da bi bilo odgovorno, da državni zbor z resolucijo do teh vprašanj zavzame stališče. Naša poslanska skupina bo predlog za razširitev podprla. Hvala lepa.
Želi še kdo besedo v zvezi s tem? Ugotavljam, da ne. Tako dajem ta predlog na glasovanje. V dvorani je navzočih 76 poslank in poslancev. Za je glasovalo 21 izmed njih, 42 pa je predlogu nasprotovalo. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da predlog za razširitev dnevnega reda ni bil sprejet. Želi še kdo besedo? Potem bomo odločali o skrajševanju rokov. V sklic te seje je kot 8. točka vključen predlog poslovnika državnega zbora Republike Slovenije. Z namenom, da bi omogočili obravnavo tega akta na seji zbora, predlagam, da se skrajša 30-dnevni rok za predložitev navedenega gradiva. Prav tako predlagam skrajšanje roka za vlaganje amandmajev k predlogu akta, in sicer so se amandmaji na podlagi razlage poslovniške komisije lahko vlagali do 13. junija. Želi besedo predstavnik matičnega delovnega telesa? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Prav tako ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Ker ne želi nihče razpravljati, prehajamo na odločanje o predlogu za skrajšanje rokov. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, 44 jih je predlog podprlo, 21 mu jih je nasprotovalo. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da je bil predlog sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogih za sprejem zakonov po hitrem postopku. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o varstvu osebnih podatkov. Zboru predlaga, da ga sprejme po hitrem postopku. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Matično delovno telo podpira sprejem predloga zakona po hitrem postopku. Želi besedo poročevalec? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Sprašujem predstavnike poslanskih skupin, želi kdo besedo? Prehajamo na odločanje o predlogu, da se navedeni zakon sprejme po hitrem postopku. Glasujemo. Navzočih je 59 kolegic in kolegov, za jih je glasovalo 41, 12 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o predlaganju kandidatov iz Republike Slovenije za sodnike mednarodni sodišč. Zboru predlaga, da ga sprejme po hitrem postopku. Želi besedo predstavnik vlade? [[Ne želi.]] Matično delovno telo podpira sprejem predloga zakona po hitrem postopku. Sprašujem poročevalca, če želi besedo? [[Ne želi]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne.]] Predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o predlogu, da se navedeni zakon sprejme po hitrem postopku. Glasujemo. Navzočih je 68 kolegic in kolegov, 54 jih je predlog podprlo, 6 mu je nasprotovalo. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o samoprispevku in predlaga zboru, da ga sprejme po hitrem postopku. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Matično delovno telo podpira sprejem predloga zakona po hitrem postopku. Želi besedo poročevalec? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Prosim, kolega Sušnik.
V imenu poslanske skupine bi rad izrazil strinjanje s predstavnikom sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve in pa predstavnikom državnega sveta, ki nasprotujeta hitremu postopku. Tudi mi smo mnenja, da gre za preveč kompleksen in pomemben zakon s področja, ne nazadnje tudi lokalne samouprave. Zato bomo nasprotovali hitremu postopku in se zavzemamo, da se ta zakon sprejme po rednem postopku. Po našem mnenju je vse preveč nedorečenih določb. Gre predvsem za slednje, kot jih bom poskušal v kratkem povzeti. Po našem mnenju je pravica glasovanja kot ustavna pravica nezadovoljivo predstavljena v tem zakonskem predlogu. Potem imamo pripombe k predloženim premoženjskim kriterijem. Pripombo imamo glede vključitve pravnih oseb, ki opravljajo dejavnost na območju, kjer seuvaja samoprispevek kot zavezancev za plačevanje samoprispevka, glede na to, da se s samoprispevkom povečuje tudi vrednost njihovega premoženja v tem območju. Pripombo imamo k nejasno določenim referendumskim vprašanjem, ki se naj bi nanašala samo na uvedbo samoprispevka, medtem ko je materija oziroma vsebina samoprispevka prepuščena v odločanje pristojnemu občinskemu svetu. Potem je preveč nedorečenosti tudi pri sestavljanju volilnih imenikov in pa tudi glede izdajanja odločb o višini samoprispevka zavezancem in možnosti pritožb na te odločbe. Zato bi še enkrat rad poudaril, da bomo glasovali proti hitremu postopku, in pozivam tudi ostale, da se nam pridružijo. Hvala.
Hvala lepa, kolega Sušnik. Prosim, gospa Majnik.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine Nove Slovenije bi rada povedala, da želimo, da se predlog zakona o samoprispevku ne sprejme po hitrem postopku, ker smatramo, da za to ni vzroka. Menimo, da bi mogel predlog iti v širšo obravnavo, širšo razpravo, ker se bojimo, da bi se lahko zgodilo, da bi ustavno sodišče lahko ponovno zakon razveljavilo. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospa Zupan. Želi še kdo besedo? Prosim.
Hvala. Mi bomo podprli, poslanska skupina bo podprla hitri postopek, ker je matični odbor prekinil obravnavo po prvi splošni obravnavi in pozval v skladu s 94. členom zakona o lokalni skupnosti za mnenje lokalnih skupnosti in do opredelitev do vseh novel zakona. Dejstvo je, da nimamo zakona o samoprispevku in je nujno potrebno, da ta zakon, glede na pripombe, ki bodo prišle v državni zbor, skozi razprave v lokalni skupnosti, tudi sprejmemo.
Hvala, kolega Kangler. Želi še kdo od predstavnikov poslanskih skupin besedo? [[Ne.]] Želi predstavnik vlade obrazložiti svoje stališče, po stališčih poslanskih skupin? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o predlogu, da se navedeni zakon sprejme po hitrem postopku. Glasujemo. Navzočih je 71 kolegic in kolegov. 47 jih je bilo za, 22 proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 22.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogih za sprejem zakonov po skrajšanem postopku. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o filmskem skladu Republike Slovenije; zboru predlaga, da ga sprejme po skrajšanem postopku. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Matično delovno telo s predlogom za sprejem navedenega zakona po skrajšanem postopku soglaša. Želi besedo poročevalec? [[Ne.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Ne vidim interesa, zato zaključujem razpravo. Preden preidemo na odločanje, opozarjam, da predlog za sprejem zakona po skrajšanem postopku ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, 5 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o bančništvu; zboru predlaga, da ga sprejme po skrajšanem postopku. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Matično delovno telo s predlogom za sprejem navedenega zakona po skrajšanem postopku soglaša. Želi besedo poročevalec? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Prav tako ne.]] Sprašujem, ali želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Da, dr. Bajuk.
Hvala lepa, gospod predsednik. Zakon o bančništvu in spremembe, ki jih je vlada predlagala, so predmet velike debate tudi na strokovni ravni. Ocenjujemo, da bi bilo strogo napačno, da bi se takih vprašanj lotevali po skrajšanem ali pa hitrem postopku, in predlagamo državnemu zboru, da odpremo širšo debato in si vzamemo čas, ki je potreben za resne in pametne rešitve na tem področju. Nova Slovenija bo glasovala proti temu predlogu. Ne vidimo nobenega smisla, da na tem področju hitimo, ker že vemo, kam nas pelje, če gremo prehitro pri tako ključnih vprašanjih, ki so strokovnega značaja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še katera od poslanskih skupin predstaviti stališče? Želi, kolega Jerovšek.
Hvala lepa. Tudi socialdemokratska stranka nasprotuje skrajšanemu oziroma hitremu postopku pri tako pomembnem področju, kot je zakon o bančništvu. Upam, da je nedeljski referendum dovolj močno opozorilo, kako se naši ljudje vključujejo v politiko in tako resna vprašanja. Plebiscitarna zavrnitev nekega zakona, ki je bil sprejet po hitrem postopku in je tako pomembno zarezal v vrednote slovenske družbe, bi morala biti opozorilo tudi temu državnemu zboru, da bi se izogibal pravzaprav na nek način proglašanju vojnega stanja v tej hiši, ko sprejemamo zakone po postopkih, ki veljajo za vojno in izredno stanje. Tako je tudi skrajšani postopek o zakonu o bančništvu neprimeren in je v nasprotju z interesi naših državljanov.
Hvala lepa. Ali lahko prosim, da ne motite govornikov, bomo zelo hvaležni vsi, predvsem pa govorniki. Želi še kdo pojasniti stališča poslanske skupine? Ugotavljam, da ne. Morda predstavnik vlade po teh stališčih želi predstaviti tudi mnenje vlade? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Prosim, dr. Bajuk. Nimate pravice še enkrat pojasniti.
No, saj sem samo prosil, če mi jo daste.
Ne, ne morem vam je dati.
Hvala lepa, gospod predsednik.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Opozarjam, da tudi tokrat predlog za sprejem zakona po skrajšanem postopku ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj ena tretjina navzočih poslank in poslancev. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, 47 jih je za, 19 proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 19.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o dopolnitvi zakona o žrtvah vojnega nasilja. Ali lahko prosim za mir v dvorani. Zboru predlaga, da ga sprejme po skrajšanem postopku. Želi besedo predstavnik vlade? [[Ne želi.]] Matično delovno telo s predlogom za sprejem navedenega zakona po skrajšanem postopku soglaša. Želi besedo poročevalec? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin. Nihče ne želi besede. Zato zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Spet opozarjam, da predlog za sprejem zakona po skrajšanem postopku ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj ena tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 51 kolegic in kolegov, 44 jih je predlog podprlo, 3 so mu nasprotovali. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zakonski zvezi in družinskih razmerjih. Zboru predlaga, da ga sprejme po skrajšanem postopku. Želi besedo predstavnik vlade? [[Ne želi.]] Matično delovno telo s predlogom za sprejem navedenega zakona po skrajšanem postopku soglaša. Želi besedo poročevalec? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin? Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zato razpravo zaključujem in prehajamo na glasovanje. Spet sem dolžan opozoriti državni zbor, da predlog za sprejem zakona po skrajšanem postopku ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj ena tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 48 kolegic in kolegov. Za jih je glasovalo 40. Nihče temu predlogu ni ugovarjal, zato je sprejet. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o urejanju statusa državljanov drugih držav, naslednic nekdanje SFRJ v Republiki Sloveniji. Zboru predlaga, da ga sprejme po skrajšanem postopku. Želi besedo predstavnik vlade? [[Ne želi.]] Matično delovno telo s predlogom za sprejem navedenega zakona po skrajšanem postopku soglaša. Želi besedo poročevalec? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Prav tako ne.]] Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin, če tako želijo. [[Ni razprave.]] Prehajamo na odločanje. Opozarjam, da predlog ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj 1/3 navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 57 kolegic in kolegov. 49 jih je bilo za, 1 je temu nasprotoval. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja. Zboru predlaga, da ga sprejme po skrajšanem postopku. Želi predstavnik vlade besedo. Ne želi. Matično delovno telo s predlogom za sprejem navedenega zakona po skrajšanem postopku soglaša. Želi poročevalec matičnega delovnega telesa besedo? [[Ne želi.]] Prav tako ne sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve. Sprašujem, ali želijo besedo poslanke in poslanci kot predstavniki poslanskih skupin. Ugotavljam, da ne. Prehajamo na odločanje. Predlog ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj 1/3 navzočih poslank in poslancev. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za jih je glasovalo 47, 9 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Skupina poslancev s prvopodpisanim mag. Andrejem Vizjakom je v obravnavo zboru po hitrem postopku predložila predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o skladu za poplačilo odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja. Želi kolega Vizjak besedo? [[Ne želi.]] Matično delovno telo s predlogom za sprejem navedenega zakona po skrajšanem postopku soglaša. Želi besedo poročevalec? [[Ne želi.]] Prav tako ne predstavnik sekretariata za zakonodajo. Predstavnik vlade? Prav tako ne. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Zaključujem razpravo, prehajamo na odločanje. Ponovno opozarjam, da predlog ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj 1/3 navzočih poslank in poslancev. Glasujemo. Navzočih je 62 kolegic in kolegov. 56 jih je bilo za, 3 pa proti. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Tako smo izčrpali vsa glasovanja in prehajamo na predlog dnevnega reda v celoti. Tako predlagam za današnjo sejo dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem ter z eno dopolnitvijo, ki smo jo sprejeli. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. 51 izmed njih je dnevni red potrdilo, 6 mu jih je nasprotovalo. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je dnevni red 7. seje državnega zbora Republike Slovenije sprejet. Preden bomo po 15-minutnem odmoru prešli na 1. točko dnevnega reda, mi dovolite vprašati vas, ali kdo ugovarja, da 8. in 15. točko, ki zahtevata 2/3 večino, obravnavamo prihodnjo sredo. Mislim da je prav, da državni zbor o vprašanjih, ki zahtevajo 2/3 večino, natančno ve, da je obveščen, kdaj bo o njih razpravljal in odločal. Ali kdo ugovarja, da bi v sredo ob 10. uri začeli z 8. in potem 15. točko. [[Ne.]] Potem štejem to za sprejeto. Prosim.
Jaz se opravičujem, sicer ne ugovarjam, ampak bi rad vas, predsednik, obvestil, kot vodja delegacije v parlamentarni skupščini Sveta Evrope. Delegacija gre naslednji teden, če sem prav obveščen, v skoraj v polni sestavi v Strasbourg, zato vzemite to na znanje. Hvala.
Ja, pred vsako sejo poskušam ugotoviti, kdaj je sklepčnost najvišja, posebej takrat, ko imamo take točke na dnevnem redu. Vselej ne bo vseh poslank in poslancev. Zdi pa se mi pomembno, da dovolj zgodaj vemo, kdaj bo ta točka obravnavana. Slišim, kolega Jakič, da niste ugovarjali, ste samo opozorili. Želi kdo ugovarjati? Sicer predlagam, da se torej s tem strinjamo in davelja, da bomo v sredo prihodnji teden, točki, ki zahtevata 2/3 večino za odločanje, točki 8 in 15 obravnavali s pričetkom ob 10. uri. Tako, spoštovani državni zbor, določili smo dnevni red tega zasedanja. Prešli bomo na vprašanja in pobude poslank in poslancev. To bomo storili v skladu s tradicijo 15 minut po tem, ko bomo sedaj prekinili delo. Nadaljevali bomo ob 15. uri in 5 minut. Hvala lepa.
Ura je 15 in 5 minut. Kolegice poslanke in kolege poslance vabim, da pridejo v glavno dvorano državnega zbora, da bi nadaljevali sejo državnega zbora. Prešli bomo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA - VPRAŠANJA IN POBUDE POSLANK IN POSLANCEV. Pozdravljam med nami tudi predsednika vlade, dr. Janeza Drnovška, ministra in ministrice v vladi Republike Slovenije in vse navzoče. Dovolite mi, da opazim, da je vloženih več kartic, kot je kolegic in kolegov. Tako, da ocenjujem, da ta hip še nismo sklepčni. Vabim, da se nam vse kolegice in kolegi pridružijo. Vabim spoštovane kolegice in kolege, da ugotovimo navzočnost v dvorani. Mislim, da je navzočih več kolegic in kolegov. Ker smo danes prvič soočeni z inovacijo pri glasovanju, opozarjam, da je potrebno pritisniti eno od tipk, "kvorum" ali "za" ali "proti", tako da dejansko ugotovimo navzočnost. Sama vstavitev kartice v glasovalno napravo danes ne zadostuje več. Še enkrat ponavljam ugotavljanje navzočnosti. Da, sedaj pa je državni zbor Republike Slovenije navzoč. 51 kolegic in kolegov je na nadaljevanju seje. Opravičil ministrov nisem prejel. V poslovniškem roku enega dne pred sejo zbora smo prejeli pisne prijave poslanskih vprašanj in pobud. Vrstni red postavljanja poslanskih vprašanj in pobud je določen v skladu z zadnjim odstavkom 23. člena poslovnika tako, da prva tri vprašanja oziroma pobude postavijo poslanci opozicije, nato pa po vrsti poslanci iz različnih poslanskih skupin po vrstnem redu prijave. Vrstni red postavljanja prvih treh vprašanj in pobud je po dogovoru opozicijskih poslanskih skupin pripravljen ob upoštevanju načela rotacije. Poslanke in poslance opozarjam, da mora biti poslansko vprašanje kratko in postavljeno tako, da je njegova vsebina jasno razvidna. Ustno zastavljeno vprašanje oziroma pobuda ne sme trajati več kot 3 minute, ministrov ali ministričin odgovor pa praviloma ne več kot 10 minut. Dopolnilno vprašanje poslanca sme trajati največ 2 minuti. Na prva tri poslanska vprašanja bo v skladu z določili poslovnika odgovarjal predsednik vlade, dr. Janez Drnovšek. Prva tri vprašanja bodo postavljali kolegi Sašo Peče, Janez Janša in kolega Štemberger. Najprej vabim, da postavi poslansko vprašanje premieru dr. Janezu Drnovšku kolega Sašo Peče. Kolega Peče, imate besedo.
Spoštovani navzoči! Bush in Putin sta se iz Slovenije poslavljala z besedami in v smislu, kako je ta dežela lepa. In v tem smislu bo tudi moje poslansko vprašanje. V smislu tega, da ohranimo to deželo tako, kot smo jo prejeli iz nekdanje SFRJ. In da je ne uničimo oziroma ne uničite politiki vlade za ceno svoje popularnosti. Sporazum Republike Slovenije in Republike Hrvaške o obmejnem prometnem sodelovanju, ki ste nam ga dali v proceduro in za katerega trdite, da je dober in da je dolgoročen, da dolgoročno rešuje probleme Republike Slovenije v smislu nekega sožitja in prijateljskega iskanja odnosov - toda žal, po mnenju Slovenske nacionalne stranke gre v tem primeru za oddajo oziroma izgubo slovenskega izhoda na odprto morje. Z nami se strinjajo tudi nekateri ustavni sodniki. Zanima me pa predvsem, gospod Drnovšek: Zakaj pristajate na take pogoje in izgubljate zemeljsko celovitost Republike Slovenije? Schengenski sporazum predvideva manjše število mej z Republiko Hrvaško. Sporazum, ki ga imamo pred sabo, jih predvideva 27. S tem se oddaljujemo od Evrope in približujemo Balkanu. Je mogoče to nova smernica slovenske vlade? Drugo poglavje - nuklearka Krško. Poglejte, tudi tu niste ničesar izbojevali. Celotna vaša vojska, slovenska diplomacija in poslanci bodo podprli nekaj, kar za Slovenijo ne bo prineslo nič dobrega. Še zmeraj bo lastnina 50:50, Slovenija ne bo imela zlate delnice, Slovenija bo še zmeraj oziroma pri nas se bodo še zmeraj kopičili jedrski odpadki in ni poskrbljeno za prihodnost teh odpadkov. Tudi ta sporazum ste podpisali - zakaj? - oziroma, ste ga pripravljeni podpisati. Zakaj? In pa še na koncu, ker resnično upam, da mi boste tudi na to odgovorili: Ali je res, da načrtujete, poleg ozemeljske celovitosti, poleg dela gospodarstva prenesti na Hrvaško oziroma jim dati tudi slovenski zračni prostor, ki je zaenkrat pod kontrolo slovenskih operaterjev? Po govoricah pa naj bi bila v teku že pogajanja z vsebino, da jim mislite prenesti tudi ta srednje visok zračni prostor, od 7.000 metrov naprej, kjer se opravlja več kot 90% vseh poletov in od taks katerih - namreč taks za tiste avione, ki potujejo na tem obrobju - pobere nekaj več kot 22 milijonov nemških mark. Ali je tudi to res? In če je res, mi samo enostavno povejte - saj vam v končni fazi nič ne moremo, v državnem zboru imate svojo vojsko, ki nas vedno preglasuje - kaj je namen tega? Hvala.
Hvala lepa vam, kolega Peče. Gospod predsednik vlade, imate besedo za odgovor.
Hvala za vprašanje, gospod poslanec. To vprašanje daje možnost za odgovor na aktualna vprašanja o odnosih z Republiko Hrvaško. Kar se tiče maloobmejnega sporazuma, ste ta sporazum uvrstili na dnevni red državnega zbora, znano je, po poprejšnjih zadržkih in po poprejšnjem preverjanju na ustavnem sodišču. Stališče slovenske vlade je bilo ves čas, da ta sporazum ne prejudicira meje in da nima nič opraviti torej z določanjem meje, pač pa ureja režim delovanja in bivanja ob meji. Kar se tiče torej tega maloobmejnega sporazuma, se mi zdi, da je že čas in pričakovanje ljudi ob meji, da ta sporazum državni zbor ratificira. Po naši oceni - to vprašanje smo proučevali - ta sporazum ni v nasprotju s schengenskim sporazumom, ki ga bomo predvidoma v bližnji prihodnosti, ko bomo postali člani Evropske unije, tudi sprejeli in aplicirali na naših mejah. Praksa v Evropski uniji je oziroma tudi praksa uvajanja pravnega reda je, da ob takšnih vprašanjih svoje mnenje oziroma svoje pove tudi sama Evropska unija. Če bi takšen sporazum sprejemali takrat, ko bi bili že člani Evropske unije, bi ga morali poprej uskladiti z ostalimi člani. Če ga sprejemamo prej, preden postanemo člani Evropske unije, ga prinesemo s sabo v Evropsko unijo in potem ugotavljamo, seveda takrat pač preverjamo usklajenost oziroma eventualno tudi korigiramo, če bi eventualno prišlo do ugotovitve, da v morda določenih postavkah ni v skladu, na primer, z redom Evropske unije. Po naših vnaprejšnjih preverjanjih to torej naj ne bi bil primer. Ampak tudi, če bi teoretično prišlo do te situacije, bi to pomenilo, da bi ob samem članstvu potem izpeljali določene korekcije, takrat ko bi postali člani. Naša ocena je, da želimo s Hrvaško tudi v prihodnje ohraniti pač čim bolj normalne odnose. Navsezadnje imamo le precej dolgo mejo s to državo. Precej življenja ob meji, precej ljudi, precej obojestranskih interesov. Hermetično zapiranje takšne meje, mislim, da ne bi bilo v interesu, ne Slovenije in ne Hrvaške. Schengenski sporazum pa je prvenstveno usmerjen proti ilegalnim migracijam. Praviloma iz tretjih držav. Torej zelo majhna je možnost, da bi tisti ljudje, ali povsem zanemarljiva, da bi tisti ljudje, ki živijo v obmejnem pasu, bili tisti ilegalni migranti v Slovenijo in potem naprej v Evropsko unijo. Tisto, kar bo Slovenija morala s schengensko mejo in režimom dosegati, je seveda takšen režim, kot ga sicer vzpostavlja Evropska unija na svojih mejah do tretjih, in predvsem zavarovanje proti ilegalnim migracijam, ki pa prihajajo iz drugih destinacij, torej nikakor ne iz obmejnih območij Hrvaške. In kot naslednje. O meji se intenzivno pogajamo s Hrvaško. Res je, da že 10 let, skoraj 10 let. V zadnjem času zelo intenzivno. In lahko zatrdim, da brez teritorialnega izhoda na odprto morje ne bo nobenega sporazuma o meji. To je imperativ, ki ga Slovenija zahteva v vseh dosedanjih pogajanjih, na tem bo stala tudi v prihodnje. Kot drugo. Nuklearka v Krškem. Tudi tam smo po dolgotrajnih pogajanjih sedaj napravili, mislim da odločilni korak naprej in prišli do, pač do temeljnega dogovora. Ta temeljni dogovor je pravzaprav tisti temeljni element in kriteriji so že nekaj časa znani in usklajeni. To je enakopravno lastništvo, tako kot je bilo na začetku investiranja. Gre za skupno investicijo, s polovično udeležbo ene in druge strani. In potem ureditev vseh obveznosti in pa tudi pravic v skladu s tem principom, 50:50. Torej toliko kot se prevzema obveznosti, toliko se mora na nek način tudi pristojnosti, pravic v upravljanju. Upravljanje naj bi bilo tudi "pol-pol", s tem da v upravi ima predsednik uprave, ki ga predlaga slovenska stran, možnost preglasovanja o tistih temeljnih točkah, ki so pomembne za funkcioniranje nuklearke, zato da ne bi prišlo do blokade v vitalnih točkah funkcioniranja ali varnosti nuklearke. No, če je vprašanje o nuklearnih odpadkih. Bi želel podčrtati, da originalni sporazum takrat, ko je bila nuklearka zgrajena, ne predvideva druge rešitve kot tisto, da ti odpadki ostanejo pri nas. Torej tisto, o čemer smo se v principu sedaj dogovarjali je, da obe strani, tudi odgovornost za odpadke prevzemata v enakemdeležu, torej "pol-pol". Da se do nadaljnjega skladiščijo tam, kjer se tudi sedaj, torej v Krškem; da obe strani skupno iščeta rešitev ali v tretji državi ali novo skladiščenje odpadkov v eni ali drugi državi, ali v obeh; da bosta tudi pokrivali enakopravno stroške; da pa v skrajnem primeru, torej če ne bi prišlo do rešitve, neke tretje rešitve, da na koncu pač vsaka svojo polovico, da tako rečem, vzame. Mi mislimo, da je to korektno in tudi glede na status "quo" situacijo, glede na obstoječe stanje, pač boljša rešitev, kot zdaj. Mogoče ne bi bilo dogovora o ničemer. Kar se tiče zračnega prostora moram reči, da prvič slišim o tem, da bi se kdo dogovarjal s Hrvaško o tem, da bi Hrvaška kontrolirala naš zračni prostor. O tem na vladi ni bilo govora in jaz kot predsednik vlade o tem nimam nobenih informacij. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod predsednik vlade. Kolega Peče želi zastaviti dopolnilno vprašanje. Prosim, dve minuti.
Pravijo, da se modri ljudje iz zgodovine nekaj naučijo in pričakujem, da je slovenska vlada in pa da so možje in gospe v slovenski vladi dovolj modri, da se bodo iz naše zgodovine, predvsem iz zgodovine nekdanjega [[nerazumljivo]] , kakor tudi iz zgodovine do Hrvaške, nekaj naučili. Toda žal, vidi se, dase ničesar niste naučili. Pa naj bo za začetek o krški nuklearki. Kdo ni plačeval elektrike? Je nismo plačevali Slovenci? Ne, Hrvatje je niso plačevali. Kje leži? Leži v Sloveniji, brez "pol-pol". Kdo bo imel odpadke vse do zaprtja? Slovenija, nihče drug. Čigav datum zapiranja je obveljal? Slovenski datum je bil 2007, hrvaški datum 2023 leta. Obveljal je hrvaški. Ni govora o "pol-pol". Ker se pač slovenska vlada ne zna pogajati, je edina predpostavka, da se z nečim brani, reče, "pol-pol" smo dobili lastništvo. Dobro, če je to vaša strategija. Na vsak način nam je v Slovenski nacionalni stranki zelo žal, da nimate več ponosa za to domovino, ki nam je edina. Dalje ste govorili o meji oziroma skušali nekaj odgovarjati. Veste, tudi obmejni sporazum ni v smislu nacionalnega interesa, in predvsem vladi Republike Slovenije bi moral biti v osnovi važen nacionalni interes. S sprejemom tega sporazuma - katerega je na točko dnevnega reda uvrstila vaša "četica" poslancev, ne cel parlament, bili so predlogi, da se umakne - bo Slovenija izgubila možnosti pogajanja za izstop na odprto morje. To niso enostavne reči in mislim, da bi bilo potrebno, da si ta vlada in ta parlament vzameta več časa za te stvari in jih ne tako na hitro, kot jih poskušata zdaj, spraviti pod preprogo za ceno popularnosti. Res je, že desetletja so to odprta vprašanja. Prepričan sem, da tudi z vašo besedo o morebitnem umiku točke o obmejnem sodelovanju lahko naredimo boljše obmejno sodelovanje, ki bo tako v prid prebivalcem
Prosim vas, da zaključite, ker sta 2 minuti mimo.
s teh obmejnih področij kakor tudi nacionalnemu interesu. Schengenski sporazum pa natančno določa mejne prehode in tale sporazum ni v skladu s schengenskim sporazumom. Hvala.
Hvala vam. Vse prosim, da spoštujemo pravila, ki veljajo za vse enako. Gospod predsednik vlade, ali želite odgovoriti tudi na to dopolnilno vprašanje? Prosim.
Glejte, bodimo bolj resni, ko govorimo o teh vprašanjih. Najlažje je dobiti poceni popularnost s populističnimi stališči o takšnih vprašanjih, sploh kadar gre za odnose s sosednjimi državami. To je tista najbolj enostavna, po mojem mnenju tudi najbolj neodgovorna politika. Odgovorno je iskati rešitve za vprašanja in za probleme. In mislim, da je po desetih letih res čas, da najdemo rešitev še za ostala odprta vprašanja. Izhodišča, ki jih je imela vlada do državnega zbora v zvezi z nuklearko, so govorila, da so naša izhodišča polovično lastništvo. Toliko, kot smo torej vlagali eni in drugi takrat, ko se je nuklearka gradila. Želeli smo tudi govoriti o varianti odkupa, torej da odkupimo hrvaški del. To bi bila za nas sprejemljiva varianta seveda, če bi bili sprejemljivi pogoji odkupa. Zaenkrat to ni šlo. Obstaja pa ta možnost odprta tudi za prihodnje. Torej ostane odprta. O njej bomo govorili. V vsakem primeru pa je potrebno urediti odnose za nazaj, tudi če bi šli v varianto odkupa. In odnosi za nazaj, tisto kar smo sedaj urejali, so finančne obveznosti ene in druge strani, neplačevanja obveznosti, navsezadnje je zaradi neplačevanja med letoma 1997 in 1998 slovenska stran odklopila elektriko Hrvaški in s tem se je vzpostavil neki nov odnos, ki pa je bil v osnovi enostransko začet. Res je, da v prejšnjih letih, posameznih letih tudi Slovenija ni v celoti poravnavala svojih obveznosti, tako da smo sedaj uspeli priti do dogovora, da se medsebojno terjatve obveznosti prebijejo, da štartamo z ničelne točke, da se je ta dogovor ustrezno balansiral, potem bo pa Slovenija še eno leto lahko uporabljala tudi hrvaški del nuklearke, torej električne energije. Mislim, da je to korektno. Vse drugo bi pomenilo, kot sem že dejal, da Hrvaški zasežemo njeno premoženje. Ob tem bi vas spomnil, da je na Hrvaškem veliko več slovenskega premoženja, kot pa je v Sloveniji hrvaškega. Naj spomnim na vse številne vikende, počitniške domove in tako naprej. To vse smo že uredili s premoženjskim sporazumom s Hrvaško na korektni osnovi. In mislim, da je to osnovni princip, ki velja med demokratičnimi tržnimi državami in da bi seveda v odstopu od tega principa prišlo do kršitve cele vrste mednarodnih pravil, navsezadnje tudi Svetovne trgovinske organizacije, katere člani smo. Kar se tiče, ponovno, kar se tiče maloobmejnega sporazuma, jaz sem povedal svoje mnenje. Ta sporazum je v interesu naših državljanov, naših in hrvaških, to je naš nacionalni interes. Na nobeni točki naš nacionalni interes zaradi tega ni ogrožen, nasprotno, je izpolnjen. Ponavljam. Prepričan sem, da nihče med nami ne misli, da bi morali s Hrvaško, na meji s Hrvaško vzpostavljati nekakšno železno zaveso in omejiti stike s sosednjo državo na takšen minimum. To je daleč od slovenskega nacionalnega interesa. V kratkem pa upam, da bomo lahko govorili tudi že konkretneje o dokončni rešitvi mejnega vprašanja. Hvala lepa.
Hvala za odgovor, gospod premier. Naslednje poslansko vprašanje bo zastavil kolega Janez Janša. Imate besedo, kolega Janša.
Spoštovani gospod predsednik in članice in člani vlade! Spoštovani, kolegice in kolegi! Včeraj je ustavno sodišče razveljavilo zakon o preoblikovanju prostocarinskih prodajaln. Zadeva je v proceduri obrnjena tako rekoč na "nulto točko" po izglasovanju zakona. Mene zanima, kaj bo vlada storila v tej situaciji, ko tečejo postopki za referendum oziroma za vložitev zahteve za razpis referenduma o tem zakonu. Prav tako sprašujem predsednika vlade, kakšne bi bile po njegovem mnenju posledice, če pride do referenduma in ta zakon na referendumu pade, s tem pa tudi državni zbor za kar lepo obdobje dobi prepoved sprejemanja kakšne podobne rešitve. Skratka, sprašujem kakšne bi bile v tem primeru posledice za državo v luči približevanja Evropski uniji. Moje drugo vprašanje pa se nanaša na vas, kot na predsednika vlade in tudi vodjo vladajoče koalicije. V tem državnem zboru je doslej že nekajkrat prišlo do izglasovanja sestave, takšne sestave nadzornih svetov in odborov, v kateri ni nobenega predstavnika opozicije. Tak primer je bil recimo pred kratkim, ko se je tukaj izglasoval nadzorni svet Darsa, institucije, ki razpolaga z ogromnimi finančnimi sredstvi v tem nadzornem svetu, iz tega nadzornega sveta so izpadli vsi, ki smo jih predlagali s strani opozicije. Skratka, so bili izglasovani samo predstavniki vladnih strank Na tej seji imamo predlog za sestavo odbora, nadzornega odbora sklada kmetijskih gozdov in zemljišč, tudi izjemno pomembne institucije, ker parlament imenuje nadzorni svet. In tudi tukaj so po glasovanju na komisiji za volitve in administrativne zadeve izpadli vsi predlogi opozicije. Skratka, tudi tukaj grozi, da bomo dobili organ, ki bo imel nadzorno vlogo, vendar bodo v njem samo vladni poslanci. Sprašujem vas torej, ali se vam zdi, da je to dobro za kredibilnost države, za potrjevanje ustavnega načela o delitvi oblasti med različnimi vejami in ali se bo kaj ukrenilo, da se takšna praksa konča. Hvala.
Hvala vam, kolega Janša. Bili sta postavljeni dve vprašanji. Gospod predsednik vlade, prosim.
Hvala. Kar se tiče referenduma o prosto-carinskih prodajalnah. Če bo sedaj razpisan ta referendum in očitno bo, po razsodbi ustavnega sodišča, bo določeno obdobje za zbiranje podpisov, 40 tisoč podpisov, ki so potrebni za razpis referenduma. Tisto, kar vlada v tem času lahko naredi, je najbrž samo pojasnjevanje javnosti, kakšne so posledice tega referenduma, na kar se nanaša tudi drugi del vašega vprašanja. Torej ta postopek sedaj teče in seveda mi nimamo možnosti, da bi nanj na kakršenkoli način vplivali, razen s tem javnim pojasnjevanjem. Posledice za državo, če bi bilo torej razpisan referendum in če bi bil izglasovan v smislu, da se ne zaprejo prosto carinske prodajalne, posledice na naš tempo včlanjevanja v Evropsko unijo bi vsekakor bile in to najbrž bistvene, če govorimo o časovnem horizontu. Zato bo naša orientacija in naš pristop k temu vprašanju že kot prvo, da prepričamo ljudi, torej da ne podpisujejo te pobude, ker gre res za najbrž zelo majhen krog ljudi, prvenstveno za lastnike teh prodajaln. Po naših ocenah bo prišlo predvsem do zmanjšanja, morda zelo velikih dobičkov v neke normalne dobičke v teh prodajalnah ob transformaciji prodajaln, drugega, drugih posledic naj ne bi bilo. Kar se tiče države pa seveda to pomeni, da nekaterih poglavij ne bomo mogli zaključiti v pogajanju z Evropsko unijo, da bomo morali počakati in šele čez leto dni, torej če bi bili v ponovnem poizkusu uspešni, šele čez leto dni, potem razrešiti to vprašanje z novim zakonom in pač zapreti prostotrgovinske prodajalne. V tem času bi Slovenijo prehitele po moji oceni nekatere druge kandidatke, najbrž kakšnih pet držav kandidatk za članstvo v Evropski uniji in zelo verjetno bi s tem Slovenija izgubila tisti prvi možni datum za vstop v Evropsko unijo. Ne zelo verjetno, ampak kar zanesljivo. Ob sklepu evropskega vrha V Göteborgu, v petek in soboto, je orientacija Evropske unije, da vodilne kandidatke, države kandidatke zaključijo pogajanja v teku leta 2002. Naša ocena je, da Slovenija lahko zaključi že prej, torej v prvi polovici leta 2002 in da potem začnejo postopki ratifikacije, tako da se zagotovi vstop v Evropsko unijo vsaj z začetkom leta 2004, torej že po ratifikaciji v vseh državah, tudi pri nas in v Evropski uniji, da bi lahko sodelovali na volitvah v evropski parlament spomladi leta 2004. Torej, takšen načrt, takšen urnik je sedaj Evropska unija potrdila na svojem vrhu. Seveda je v tem kontekstu razumljivo, da bi nam razpis referenduma, zlasti pa celo uspešen referendum z vidika tistih, ki ga predlagajo, pomenil veliko oviro, dodatno oviro in pa zamudo pri naši včlanitvi v Evropsko unijo. O vsem tem, ko vlagamo izjemne napore, vsi skupaj, tako vlada kot državni zbor, v to, da bi naš pravni red čimprej uskladili z evropskim, da bi čimprej končali pogajanja z Evropsko unijo, mislim, da gre za resno vprašanje in za resen problem, če bi tukaj prišlo do takšne zamude in do takšnega odstopa. Zato vsekakor apeliram tudi na javnost in tudi seveda na poslance državnega zbora, da skupaj skušamo zagotoviti, da teh 40.000 podpisov ne bo zbranih In če bi slučajno bili, da seveda se tudi ustrezno angažiramo in potem v javni razpravi povemo ljudem, kaj je v igri in da večina s tem referendumom izgublja v korist zelo majhne manjšine. Kar se tiče drugega vprašanja, moram reči, da na žalost nisem informiran o tem, kako so tekli postopki v državnem zboru za imenovanje teh nadzornih svetov, da očitno moja funkcija vodje koalicije ne seže tako globoko in tako daleč in tako povsod, da bi pravzaprav lahko odgovoril na to vprašanje in tudi zagotavljal povsod maksimalno konsistentne rešitve. Je pa vsekakor, pač če govorim v svojem imenu, kot vodja koalicije, v tem primeru v interesu koalicije, da so razmerja uravnotežena in da tudi opozicija sodeluje sorazmerno s svojim volilnim vplivom tudi pri takšnih vprašanjih. Hvala lepa.
Hvala, gospod premier. Želite postaviti dopolnilno vprašanje? [[Ne.]] Naslednje vprašanje bo postavil kolega Igor Štemberger. Prosim.
Hvala za besedo. Spoštovani gospod predsednik vlade! Kljub laskavim ocenam Republiki Sloveniji ob srečanju predsednikov Busha in Putina, so študentske in dijaške demonstracije pretekli teden pokazale, da zgodba o uspehu vendarle ne velja za vse segmente slovenske družbe. Trendi na področju študija v zadnjem desetletju jasno kažejo na ogrožanje socialne varnosti študentov, ki zaradi vse višjih stroškov študija in predvsem bivanja v slovenski prestolnici finančno vse bolj obremenjujejo starše. Tako marsikatera slovenska družina svojemu otroku študija ne zmore več financirati. Študentje in dijaki od vlade pričakujejo podpis sporazuma, v katerem so zajeta poglavja s področja študentskega bivanja, prehrane, štipendiranja, študentskega dela, kvalitete študija in podobno. Ali lahko pričakujemo podpis takega sporazuma med vlado Republike Slovenije in študentsko organizacijo Slovenije glede na to, da nekatera od teh vprašanj obravnavajo že drugi dokumenti, na mnoge zahteve pa so bile v javnosti tudi že dane ustne obljube ministrov in državnih sekretarjev? Glede na to, da kljub temu, da je vaša vlada aprila 2000 na, mislim, da 156. seji vlade, sprejela sklep o izgradnji novih študentskih domov do leta 2005 in na podlagi dejstva, da ste ravno na dan študentskih demonstracij šele po šestnajstih mesecih imenovali projektni svet za izgradnjo študentskih domov, ali lahko kot predsednik vlade zagotovite, da bodo nadaljnje aktivnosti za izgradnjo študentskih domov potekale v skladu z roki, določenimi v projektu izgradnje novih študentskih bivalnih kapacitet v Republiki Sloveniji do leta 2005? Hvala.
Hvala za vprašanje. Gospod predsednik vlade, imate besedo za odgovor.
Hvala tudi za to vprašanje. Slovenska vlada se zaveda pomembnosti študentskih vprašanj, pogojev študentov v času njihovega študija. Zaveda se pomena izobraževanja, zato seveda v vsakoletnem proračunu in tudi v zadnjem predlagamo zelo obsežna sredstva v ta namen. Število študentov v zadnjem desetletju v Sloveniji se je podvojilo. Izvajamo zelo obsežen program štipendiranja, mislim, da je kar okoli 11 tisoč štipendij iz tega naslova. Tudi obnova in izgradnja študentskih domov, o katerih ste govorili, je v programu in seveda je naš trden namen, da ta program tudi uresničimo. Nacionalni program je v obravnavi v državnem zboru in tudi rešuje dolgoročno vsa ta vprašanja. Zato so tudi nekoliko presenetljivi sedanji zadnji nemiri in tudi protesti v zvezi s tem, ker v vladi resnično ni nobenega razmišljanja v tej smeri, da bi zmanjševali študentske pravice ali zmanjševali študentski standard. Nasprotno, kljub temu seveda, da so javne finance vedno, sedaj pa vemo, da še bolj, pod pritiskom, ne mislimo varčevati ali iskati rezerv pri mladih, pri študentski populaciji. Vendar je veliko vprašanje, ali je potrebno za to podpisovati nek poseben sporazum, ker tudi sicer ni takšna praksa. Tukaj so naše usmeritve, nacionalni program, naši n4ačrti, navsezadnje so to resne zaveze, tako vlade in, pričakujem, tudi državnega zbora v tej smeri. To so pravzaprav tiste maksimalne garancije za to, da bi do tega prišlo. Če bi obstajal dvom, če bi obstajali drugačni pogledi, je razumljivo, da moramoob tem voditi posebno in morda novo in še bolj poglobljeno diskusijo. Vendar tega dvoma ni. In tisto, kar želimo, so konstruktivni predlogi izboljšave, prizadevanja, da skupno v naslednjem obdobju naredimo čimveč, tudi za mlade in seveda za študente. Hvala lepa.
Hvala. Želite postaviti dopolnilna vprašanja? [[Ne.]] Potem vabim kolega Janeza Drobniča, da postavi vprašanje ministricama ali ministrom. Prosim. Imate besedo.
Hvala lepa za besedo gospod predsednik. Najprej lep pozdrav vsem predstavnikom vlade. Rad bi zastavil vprašanje ministrici za gospodarske dejavnosti, dr. Petrinovi. Pred dvema mesecema, torej na aprilski seji, sem ji zastavil vprašanje v zvezi s porabo državnih sredstev pri sanaciji gospodarske družbe Peko v Tržiču. Šlo je za porabo 5 milijard tolarjev. Kljub obljubam ministrici, da mi bo posredovala pisni odgovor, tega odgovora še do danes nisem prejel. Namreč, namesto predvidenega dobička v letošnjem letu je zazijala velika luknja. Milijardna. Sedaj se napoveduje ponovna sanacija Peka in spet se obeta poraba državnih sredstev, ki bodo v končni fazi pristala nekje drugje, kjer bi seveda morala. Kot nam je znano, država trenutno zagotavlja finančna sredstva za izplačilo plač temu podjetju. Nekateripodjetniki, ki prihajajo v mojo poslansko pisarno, me sprašujejo, ali so tudi oni lahko upravičeni do sredstev za plače. Podobno kot Peko, ki je zašel v težave. In ali nam bodo sredstva na razpolago brez razpisa ali preko razpisa? To je moje prvo vprašanje. Drugo. Ali je to, kar se počne v skladu z zakonom o državnih pomočeh? In tretje. Moja iztočnica. Torej, kdaj bom prejel pričakovani odgovor? Hvala lepa.
Hvala lepa za postavljeno vprašanje. Med opravičili ministricami ali ministrov ni opravičila dr. Petrinove. Smem vprašati, ali bi kdo želel namesto nje podati odgovore na vprašanja s strani ministrov. Želite? Prosim.
Jaz se v imenu ministrice Petrinove opravičujem, ker je ni na današnji seji. Odgovor boste pa prejeli v najkrajšem možnem času.
Prosim za mir v dvorani. Želi postaviti dopolnilno vprašanje? Prosim.
Ministrica je na potovanju v tujini.
Vabim [[...]]Želite postaviti dodatno vprašanje?
Prosil sem, da. Torej, dodatno vprašanje je zelo eksaktno. Kako torej, kakšen je to najkrajši čas? Tako, da bom vedel, ali je to mesec, dva, tri, pol leta.
Hvala, kolega Drobnič. Prosim?
V 10-ih dneh.
10 dni je rok, ki ga sprejema vlada - boste prejeli odgovor. Naslednje poslansko vprašanje bo postavil kolega Bojan Kontič. Imate besedo kolega Kontič.
Hvala lepa, gospod predsednik. Ministrice ministri, ostali predstavniki vlade, kolegice in kolegi. Prvo vprašanje naslavljam dr. Kebru, ministru za zdravje. Zanima me, kot že nekajkrat do sedaj, kako daleč ste s prizadevanji v zvezi z ureditvijo podeljevanja koncesij v primarnem zdravstvu na način, da bodo zdravstveni domovi ohranili tako funkcijo kot vsebino, skladno z nacionalnim programom zdravja za vse do leta 2004. Naslednja zadeva je pobuda ministrstvu za promet. Že dalj časa opozarjamo, da je izvoz iz avtoceste v Arji vasi neprimerno rešen. Sedanji diamantni način bo nujno v doglednem času nadomestiti s tako imenovano deteljico. Do te preureditve pa je nujno takoj urediti preglednejši in na ta način varnejši izvoz iz avtoceste. Opozarjam tudi, da je izvoz za Velenje kot eno največji mest v Slovenji slabo označen. Prav tako je pomembno poudariti, da je to cestna povezava za Koroško in tudi za sosednjo državo Avstrijo. Druga pobuda vladi oziroma ministrstvu za pravosodje. Predlagam, da se preuči vse možnosti za odpravo nelogičnosti, ki v temeljih najedajo zaupanje državljank in državljanov v pravno državo. Naj navedem le en primer - sem pa trdno prepričan, da je teh primerov več. Ne bom navajal konkretnih imen, lahko jih pa seveda posredujem v pisni obliki. Dve leti je že od takrat, ko je bil ukraden avtomobil, ki ga je policija v obsežni in uspešni akciji odkrila. Pred tem je bil žal predelan in prodan naprej. Lastnica je bila pozvana, da ga prepozna in to je tudi storila. Od takrat je leto in pol, a avtomobil še vedno ni vrnjen lastnici Hvala lepa za preučitev pobud in seveda tudi za odgovor. Hvala lepa.
Preden bom povabil ministra za zdravje k besedi, naj vas opozorim, da smo sedaj dobili tudi opravičilo dr. Tee Petrin. Namesto nje bo odgovarjal dr. Boštjan Antončič. Prosim, minister za zdravje, dr. Keber.
Hvala lepa za vprašanje o koncesijah. Želel bi povedati, da se tudi ministrstvo za zdravje zaveda pomembnosti tega problema. Po statistikah v prejšnjih devetih letih je bilo podeljenih 800 koncesij, to je okrogla številka, v času tega ministrstva 6 koncesij, od tega 5 stomatologom, zobozdravnikom. Tudi to dokazuje, da želimo urediti najprej to področje, preden bi nadaljevali sicer s popolnoma legalno možnostjo, kar imenujemo sožitje med koncesionarji in pa med obstoječim sistemom osnovnega zdravstva. Želel bi povedati, da smo v tem času ugotovili, da je potrebna sprememba zakonodaje, ker podeljuje koncesije v občinah, in da je razdrobitev občin dodatno zapletla te probleme. Tako da ima ministrstvo za zdravje ta čas samo možnost, da vpliva na pogoje za podeljevanje koncesij. Da bi vsaj deloma razbremenili ta pritisk, ki zdaj obstaja - in ta pritisk je dveh vrst: določeno število zdravnikov, ki zahtevajo oziroma vlagajo zahtevke za koncesije, in seveda obratni interes vodstev zdravstvenih domov ter mešani interes vodstev občin - smo se odločili, da bomo izdali nekaj, kar seveda nima uradnega naziva, smernice, priporočila ministrstva, do spremembe zakonodaje, ki naj bi dala pogled ministrstvain v tem pogledu bo jasno začrtana usmeritev, da ohranimo zdravstvene domove in da je to osnovno vodilo, ki nas bo vodilo pri organizaciji osnovnega zdravstvenega varstva. Pri čemer, seveda, se morajo vsi koncesionarji šteti, da so sestavni del javne zdravstvene mreže. Skratka, navodilo bo prišlo v najkrajšem času, še pred počitnicami, v nekaj tednih, v dveh, treh tednih. Medtem ko priprava ustrezne zakonodaje pa, upamo, do jeseni. Hvala.
Želi še kdo podati odgovor? Prosim, minister Bizjak.
Spoštovani gospod Kontič! Glede tega vprašanja bi vam predlagal, da se prizadeti posameznik s konkretnim podatkom obrne na ministrstvo, ker edino v tem primeru lahko preverimo, kakšni so razlogi, da ta avtomobil še ni vrnjen. Gre za predmet kaznivega dejanja in le s preverjanjem v konkretni zadevi bi bilo lahko ugotoviti, ali obstajajo razlogi, da še ni prišlo do vrnitve. Drugače se pa, seveda, strinjam, da velja storiti kar največ za odpravljanje vseh nelogičnosti oziroma tistih problemov, ki dejansko lahko povzročajo nerazumevanje in zmanjšujejo zaupanje v pravno državo. Hvala.
Hvala lepa, gospod minister. Državni sekretar, gospod Šajn, prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Hvala lepa za vprašanje. Glede diamantnega priključevanja v Arji vasi moram povedati, da strokovno vzeto tak diamant odgovarja količini prometa, ki ga beležimo na tem priključku. Kot primer naj povem, da je večina priključkov na ljubljanski obvoznici take izvedbe, in tudi v svetovni literaturi in svetovni praksi je tako priključevanje običajno. Seveda je nekoliko bolj otežkočeno, tudi po našem mnenju so deteljice bolj primerne in bolj tekoče. Vendar ne gre samo za priključevanje Arje vasi, gre tudi za priključevanje Celja in v smeri proti Velenju in Dravogradu. V ministrstvu za promet resno proučujemo prometno smer Dravograd-Velenje-Celje v smeri proti Zidanemu mostu in naprej proti Krškemu, in to je eden od naših bodočih projektov. Na tem projektu je projekt priključevanja Celja, tako imenovani priključek Lopata, že precej obdelan in bo v veliki meri razreševal tudi ta problem. Glede slabe označbe - ta trenutek mi sam problem ni prezenten, bom pa naročil, da to takoj pregledamo, in vam bomo pisno odgovorili, kaj je tu morda narobe in kako se da ter kako bomo izboljšali označbo in vodenje prometa na tem priključku. Hvala lepa.
Hvala, gospod državni sekretar. Ne želite postaviti dopolnilnega vprašanja. Potem vabim k besedi gospoda Vojka Čeligoja, da zastavi vprašanje. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani! Vprašanje imam za ministrstvo za promet pa še za ministrstvo za gospodarstvo. Železniška program Pivka - Reka na Hrvaškem je del železniške proge Ljubljana - Reka. Ves ta čas je ta proga v veliki osamitvi. Naj samo nekaj podatkov povem. Ukinjenih je kar 11 potniških vlakov dnevno, ki so še pred 10 leti vozili. Med jutranjim vlakom iz Ilirske Bistrice v Ljubljano in naslednjim, ki vozi šele v popoldanskem času, ni nobenega drugega vlaka. Tovorni promet je redek. Skromna vlaganja v vzdrževanje proge in signalnih naprav pa že izzivajo nesreče. In prav nedavno smo imeli novo smrtno žrtev na nezavarovanem železniškem prehodu. Gotovo je nekaj objektivnih razlogov za takšno stanje. Tako vemo za težko gospodarsko stanje reškega gospodarstva. Stanju na železnici pa gotovo botrujejo tudi nedoročeni politični dogovori in odsotnost gospodarskih programov med Slovenijo in Hrvaško. Moje vprašanje je naslednje. Zakaj Slovenija tega oknav svet ne izkorišča v večji meri? In kako je opredeljena vloga te železniške proge v prometnih in gospodarskih načrtih Slovenije? In še kratko drugo vprašanje, če lahko, za ministrstvo za obrambo, za kulturo in morda še komu. Nekdanja imovina jugoslovanske ljudske armade, bodisi vojašnice, skladišča, bivalni objekti, stanovanja in drugo, že deset let počasi in prepočasi prehaja v roke civilnih struktur. Ta čas pa vidno propada. Mnogi objekti se po tržni vrednosti že približujejo negativni nuli. Gre pa za ogromno premoženje. Vemo, da je država v načelu slab gospodar. In je več kot nujno, da si država poišče ustreznejše gospodarje za te objekte. V Ilirski Bistrici imamo precej objektov bivše JLA, pa tudi že kar številne negativne izkušnje pri dogovorih za teobjekte. Še posebej imam v mislih bivši dom jugoslovanske ljudske armade, za katerega ima občina poseben interes. Takšen interes kaže tudi za objekte, ki bi jih radi predelali, torej v gasilski dom in v sedež policije. Vse kaže, da se bo zadeva uredila šele sedaj, če le ne bodo znova se pojavili kakšni novi zapleti, ki se praviloma pojavljajo takoj, ko izgleda, da je nek dogovor sprejet. Hvala lepa.
Hvala vam, tudi za spoštovanje časa. Prosim pristojne ministre, da odgovorijo na vprašanja. Kdo bo prvi? Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik, in vam, gospod Čeligoj za postavljeni vprašanji. Prvo in prvo, kar se tiče potniškega, železniškega potniškega prometa, je treba upoštevati, da se število vlakov določa z voznim redom, doslej za enoletno obdobje in da so ti vozni redi, dejansko vsi vozni redi usklajeni tudi z občinami. To pomeni, da v kolikor se je število dejansko potniških vlakov tako zelo znižalo, je osnovni razlog tega v tem, da dejansko, prvič, menim, ni dovolj potnikov; drugič, potniški promet se je verjetno znižal tudi zaradi manjšega priliva potnikov s hrvaške strani. Torej, tukaj bi bilo treba, tako kot imajo to urejeno tudi v drugih državah, na primer Evropske unije, dejansko tudi pri nas postopno preiti, tako kot bomo pač tudi sprejemali zakonodajo, na sofinanciranje potniškega železniškega in javnega, tudi cestnega prometa, sofinanciranje tega prometa s strani, recimo, bodočih regij. Kar se pa tiče tovornega prometa je pa dejansko tudi gospodarsko, širše gospodarsko zaledje Hrvaške v zadnjih desetih letih toliko oslabelo, da je tudi tovorni promet na tej relaciji bistveno upadel. Kapacitete te proge seveda tudi približno niso izkoriščene in moram reči, da je nivo vzdrževanja tega našega odseka proge v skladu z vsemi našimi varnostnimi predpisi in omogoča promet tako potniških kot tovornih vlakov v skladu s temi predpisi, se pravi s hitrostmi do 80 km/h v potniškem prometu in nekoliko manj v tovornem. Torej, kako in na kakšen način bi Slovenija lahko bolje izkoristila svoje infrastrukturne potenciale v smeri proti Hrvaški. Del tega se kaže dejansko v interesih gospodarstva, predvsem tukaj mislim na povezovanje severno-jadranskih luk, ki je nekako že v veliki meri, torej do neke mere, bom rekel realizirano med luko Koper in Trst, vključujejo se tudi druge italijanske luke, in seveda tudi Reka v tem primeru. V kolikor bo tukaj dejansko prišlo, in za pričakovati je v prihodnjih letih, do povečanja obsega dela, še zlasti, če bo ponudba tega gospodarskega segmenta tržno dovolj zanimiva nasproti ponudbi severnoevropskih luk in seveda v kolikor bomo pač mi v sklopu naših programov razvoja infrastrukture, tako avtocestne kot železniške, nekako vsaj približno sledili načrtom, ki jih imamo opredeljene v nacionalnem programu, se bo to seveda tudi dalo ekonomsko bolje izkoristiti. Toliko. Hvala lepa.
Hvala, gospod državni sekretar dr. Hanžel. Prosim.
Spoštovani gospod poslanec Čeligoj. V zvezi z vprašanjem, kakšna bo usoda bivšega Doma JLA v Ilirski Bistrici, dom na Vidmu, bi rad povedal, da je v trikotniku: ministrstvo za notranje zadeve, ministrstvo za kulturo, občina, pripravljen osnutek pogodbe, s katero bi se pod dogovorjenimi pogoji ta dom izročil občini vuporabo. Tako da računamo, da bo sam vladni postopek v kratkem stekel in tedaj bo ta desetletna kalvarija verjetno uspešno končana. Hvala.
Hvala, gospod državni sekretar Baškovič. Želi še kdo pojasniti vprašanja? Prosim.
Spoštovani gospod poslanec Čeligoj. Lahko vas informiram, da ministrstvo za obrambo v tem trenutku v bilateralnih razgovorih s predstavniki lokalne skupnosti v Ilirski Bistrici že pripravlja osnutek globalnega dogovora, kjer urejamo več kot deset odprtih vprašanj pri tej občini in samo eno od njih je tudi to, kar je gospod sekretar za kulturo omenil, gospod Baškovič. Tako da je pričakovati, da bomo v kratkem sklenili z občino sporazum, ki bo uredil vsa odprta vprašanja, ki jih lahko v tem trenutku rešimo. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod državni sekretar Deželak. Želi še kdo pojasniti stališča vlade na vprašanje? Želite postaviti dopolnilno vprašanje, kolega Čeligoj? [[Ne.]] Potem vabim k besedi kolegico Mario Pozsonec. Prosim, kolegica Pozsonec.
Hvala lepa, gospod predsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim! Imam poslansko vprašanje in poslansko pobudo. Ministrstvo za obrambo sprašujem, kdo bo prevzel moralno odgovornost za smrt mladega vojaka in kdo je odgovoren za nesrečo, ki se je pripetila med izvajanjem bojnega streljanja z minometom v domu na Počku. Sprašujem se, ali mora ugasniti še tretje mlado življenje, da se bomo zavedali svoje odgovornosti. Drugič, ministrstvo za finance sprašujem, kaj se dogaja s tolarjem. V mislim imam padec vrednosti tolarja glede na druge valute, na primer, nemške marke ali madžarskega forinta, kar se mi zdi še posebna uganka. In tretjič, vlado Republike Slovenije sprašujem, ali čuti kaj odgovornosti do tistega dela naše države, ki se nahaja ob Muri. Evropa ne nastaja samo v Bruslju, ampak v vsaki regiji. Slovenija ni samo Ljubljana, ampak jo sestavlja vsaka, še najmanjša vasica. S polno odgovornostjo lahko trdim, da vsi ti silni skladi in centri, ki se ukvarjajo z razvojem, niso pripomogli ali kakorkoli pomagali vsaj v tistih 28 vaseh, ki spadajo v moj volilni okoliš. Zastonj vseskozi govorim, da je nezaposlenost v tem delu zelo visoka, lahko rečem, najvišja v naši državi, bruto osebni dohodek pa najnižji. Imamo najmanj študentov, pa tudi tisti, ki končajo študij, nimajo zaposlitve in tudi pripravništva ne dobijo. Kmetijstvo, ki nam je bilo v ponos, hira pred našimi očmi. Z živinorejo se ne ukvarja že skoraj nihče v Dolenjski vasi. Mladi upi odhajajo dobesedno s trebuhom za kruhom in zgodba se ponavlja. Vse to in še mnogo drugih problemov sem že tolikokrat izpostavila tu v državnem zboru, ko so na vrsti poslanska vprašanja. In vse zaman. In če so že odgovori, to so le pravljice za lahko noč. Predlagam, da bi imela vlada Republike Slovenije eno izmed svojih sej v Lendavi, da bi se sama prepričala o tem, kar govorim, in imela v prihodnosti malo več odgovornosti, posluha do tistega dela Slovenije. Hvala.
Hvala lepa kolegica Pozsonec. Kdo od vlade bo prvi odgovarjal? Prosim, gospod Čas.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in poslanci. Najprej mi dovolite, da opravičim ministra, dr. Antona Grizolda, ki je na službeni poti v tujini. Sicer pa bi v zvezi z zastavljenim vprašanjem rad povedal, da ministrstvo za obrambo in še posebej Slovenska vojska zelo obžaluje, da je prišlo do omenjene nesreče. In še posebej obžalujeta, da je pri tem umrl vojaški obveznik na služenju vojaškega roka. Dogodek, moram reči, obžalujejo vsi zaposleni v ministrstvu za obrambo. Zaradi tega tudi ne želim temu zboru govoriti o sami nesreči, ki se je dogodila na Počku, temveč bi rad povedal le to, da so bili izvedeni pred navedenim dogodkom vsi ukrepi, ki so ob takšnem streljanju predvideni. Tako je bil opravljen tehnični pregled orožja in streliva. Izvedeno je bilo usposabljanje vojakov po načrtu in programu usposabljanja. Izvedene so bile tudi priprave izvajalcev in udeležencev usposabljanja. Tudi po sami nesreči, ki se je dogodila, so bili odvzeti obvezni ukrepi, jaz jih tukaj ne bi našteval vseh. Poudaril bi, da je bila tudi takoj v skladu s pravili imenovana komisija, ki je morala začeti proučevati dogodek in okoliščine, v katerih se je nesreča dogodila, in da so bili s prometa, ali pa, če rečem drugače, vsem je bil posredovan ukaz o prepovedi vseh streljanj z orožji kalibra nad 14,5 mm, uporaba ročnih bomb M75 in pa vse vaje z bojnominskimi eksplozivnimi sredstvi v vseh enotah Slovenske vojske. Posebne strokovne komisije že pregledujejo in so pregledale in že veliko vrst razstreliva in sredstev in bodo seveda ta sredstva po potrebi, če bo tako ugotovljeno, tudi umaknjena iz uporabe. Prve ugotovitve komisije, ki ugotavljajo vse okoliščine nesreče na Počku, so, da je s pregledanih dokumentov razvidno, da stopnja usposobljenosti udeležencev bojnega sredstva ne more biti razlog za nastanek dogodka. Poudarjam, prve ugotovitve. Proces načrtovanja in organiziranja usposabljanja ter bojnega streljanja je po vsebini zagotavljal organizirano in pa varno izvedbo tega. Tudi po pridobljenih prvih informacijah je bila zagotovitev bojnega streljanja - imam v mislih predvsem zavarovanje strelišča, zdravstvena zagotovitev, tehnična zagotovitev, varnostna, požarna itn. - izvedena v skladu z elaboratom za uporabo poligona in v skladu z ukazom, ki ga je v zvezi s tem izdal poveljnik. Izdano je bilo tudi strelivo, ki je bilo tehnično pregledano in na katerem je bila opravljena analiza smodnika. Rezultati za to strelivo so bili pri tem ustrezni. Tudi pirotehnika sta pred streljanjem temeljito pregledala strelivo in pri tem nista ugotovila pomanjkljivosti, ki bi bile razlog, da se streljanje ne bi moglo izvesti. 18.6. je deloma v zvezi s samo nezgodo, nesrečo prevzel tudi institut za kriminalistično tehnične raziskave. Pri tem je ministrstvo za obrambo vsem organom, ki so pristojni za preiskavo tega dejanja, preiskovalnemu sodniku, državnemu tožilstvu in drugim, seveda, dalo na razpolago vsa tehnična sredstva in pa tudi na razpolago izvedence s tega področja. Rezultati preiskave v tem trenutku še niso znani in seveda dokler rezultati preiskave ne bodo znani, preiskava ne bo zaključena je zelo težko soditi o odgovornosti. Minister za obrambo in pa načelnik generalštaba bosta uveljavila tako disciplinsko in po potrebi tudi kazensko odgovornost, seveda, če bo ugotovljeno, da je do nesreče prišlo zaradi subjektivnih razlogov. Ob tem bi rad ponovno poudaril, da v ministrstvu in v slovenski vojski obžalujemo ta dogodek. Tudi sam osebno, in kot sem rekel, vsi delavci. V okviru svojih možnosti si bomo prizadevali, da v bodoče do takih izrednih dogodkov, nesreč ne bi prišlo. Hvala lepa.
Hvala, gospod državni sekretar, dr. Čas. Kdo od ministrov bo odgovarjal na druga vprašanja? Državni sekretar, prosim.
Spoštovane poslanke in poslanci. Ker imam prvič priložnost, da nastopim pred vami, mi dovolite, da se kratko predstavim. Darko Tolar, državni sekretar. Kaj se dogaja s tolarjem, zakaj drsi, se je glasilo vaše vprašanje. V naprej se opravičujem, ker vam ne morem dati zadovoljivega odgovora. Drsenje ali mirovanje tečaja tolarja, domače valute, je v popolni pristojnosti Banke Slovenije, sveta Banke Slovenije in seveda guvernerja. Na splošno lahko rečem, seveda, da je tečaj tolarja drsel od takrat, ko ga je parlament sprejel kot valuto in ko je Banka Slovenije sprejela instrumentarij za uravnavanje njegove vrednosti v primerjavi s tujimi valutami. Banka Slovenije se je odločila tudi v začetku proti nekaterim stališčem tujih strokovnjakov, da potrebno je ves čas, in to namerava tudi v prihodnje, vse do vstopa naše države v evropsko skupnost, zadržati in uporabljati mehanizem gibljivega drsečega tečaja, kar pomeni, da bo njegovo vrednost sproti prilagajala tržnim in monetarnim razmeram, tako doma kot v tujini. V letošnjem letu je značilno, vsaj v prvem polletju, da je prišlo do znatnega pritoka tujega kapitala. In politika Banke Slovenije je predvsem usmerjena v kontroliranje ravno tega deviznega, večjega ali manjšega deviznega priliva iz tujine, ker je domača, domači del denarne mase pod njenim striktnim nadzorom, je seveda potrebno, da so ukrepi, torej tisti, ki jih je potrebno sprejeti skozi dnevno politiko, usmerjeni predvsem na devizni tečaj. Torej, kadar Banka Slovenije smatra, da je potrebno, da hitreje spremeni tečaj naše valute do tujih valut, do košarice tujih valut, med katerim so seveda predvsem vzhodne evropske valute, pa tudi švicarski frank in pa ameriški dolar, to dela z namenom, na eni strani, da izravnava konkurenčne pogoje slovenskih izvoznikov in na drugi strani, da kontrolira, da ti pritoki tujih kapitalskih sredstev ne bi imeli posledično še dodatnega vpliva na povečano domače povpraševanje, ko se tuja valuta spremeni v domačo valuto, in da ne bi to povzročalo dodatne inflacije. Toliko na splošno Obvezujem pa se, da bom seveda vaše vprašanje prenesel guvernerju in njegovim sodelavcem in da vam bom zagotovil obširnejšo pisno obrazložitev, zakaj drsi. Hvala.
Hvala mag. Tolar, državni sekretar. Želi še kdo od predstavnikov vlade odgovoriti na vprašanja, ki jih je zastavila kolegica Pozsonec? [[Ne.]] Ste zadovoljni z odgovori gospa Pozsonec? Želite dodatno vprašanje? [[Ne.]] Potem vabim k besedi kolega Stanislava Brenčiča. Prosim.
Hvala lepa za besedo gospod predsednik. Spoštovani zbor vlade. Moje poslansko vprašanje je namenjeno vladi Republike Slovenije in se nanaša na dvojno prodajo GIP Pionir Zagreb, ki se je zgodila v stečajnem postopku zoper Pionir p.o. Novo mesto. V zvezi z dvojno prodajo GIP Pionir Zagreb - ki je bil pred uvedbo stečajnega postopka zoper Pionir p.o. iz Novega mesta prodan podjetju No Line Daruvar, kasneje pa je stečajni senat novomeškega sodišča odobril ponovno prodajo tega podjetja, tokrat novi banki Zagreb - sem že 25.1.1999 postavil prvo poslansko vprašanje in za tem še 30.6. istega leta drugo. Tako iz predstavljenih dejstev kot iz izmikajočih odgovorov je povsem jasno, da je bila dvojna prodaja izvršena, oziroma še več, povsem jasno je tudi, da sta stečajna upraviteljica in stečajni senat za prvo prodajo vedela. Več kot nenavaden način razreševanja te problematike s strani novomeškega pravosodja najbolj nazorno kaže dejstvo, da je na eni strani okrožni državni tožilec, gospod Niko Bricelj zahteval uvedbo kazenskega postopka zoper direktorja Pionirja Novo mesto, češ, da je prodal Pionir Zagreb podjetju No Line Daruvar po prenizki ceni. Z druge strani pa stečajna upraviteljica in stečajni senat trdita, da prodaje No Line Daruvar sploh ni bilo. Pravdni postopek za razveljavitev druge prodaje, to je prodaje Novi banki Zagreb, se kljub temu, da statistika govori o ažurnosti novomeškega sodišča, ne premakne z mrtve točke, in je povsem nerazumno, da se pravdni postopek ne razreši. V zvezi s tem zastavljam sledeče vprašanje: kako je mogoče, da novomeško okrožno sodišče kot eno izmed najbolj učinkovitih v Sloveniji še vedno ni uspelo odločiti o zahtevku za razveljavitev prodaje GIP Pionirja Zagreb Novi banki? Ali zato, ker se čaka na razsodbo pravde v Zagrebu glede vpisa No Line Daruvar v delniško knjigo, ali pa zato, ker si odgovorni za vodenje stečajnega postopka prizadevajo za njim ugoden izid pravde v Zagrebu? In pa, koliko časa je navsezadnje poteklo od zadnje glavne obravnave in zakaj tako? Glede na to, da je bil pristojni stečajni senat okrožnega sodišča v Novem mestu pisno seznanjen že dne 12.5.1996 s tem, da je GIP Pionir Zagreb prodan že pred uvedbo stečajnega postopka, pa tega dejstva ni upošteval in to podjetje še enkrat prodal, in glede na to, da se po petih letih ni razrešilo dobesedno nič, menim, da okrožno sodišče v Novem mestu dobesedno podpira evidentno kršenje gospodarsko sistemskega prava. Nedopustno je namreč, da ne more pravna oseba oziroma gospodarski subjekt, ki je povsem v skladu s pravnim redom Republike Slovenije, pridobiti določene lastnine, na njej ne uveljavljati tudi še po petih letih nikakršnih lastninskih pravic. Prosim vlado Republike Slovenije oziroma pristojno ministrstvo, da ugotovi, zakaj se te predmetne zadeve na okrožnem sodišču v Novem mestu nikakor ne zaključi, in me, glede na, bi rekel, nekoliko bolj težavnostno vprašanje, o tem obvesti pisno. Hvala lepa.
Točni ste kot ura, kolega Brenčič. Vprašanje ste naslovili na vlado. Kdo od pristojnih želi podati odgovor? Prosim!
V zvezi s tem, koliko časa je poteklo od zadnje obravnave na okrožnem sodišču v Novem mestu, zakaj se zadeva ne zaključi, bi povedal, da bomo opravili v zvezi s tem poizvedbo in bomo dali pisni odgovor na to vaše poslansko vprašanje.
Hvala lepa, državni sekretar. Ni dodatnega vprašanja, zato vabim k besedi kolega Jožeta Avšiča. Še prej pa prosim kolega za vami, da vas ne moti pri tem, ko postavljate vprašanje. Imate besedo, kolega Avšič.
Hvala lepa. [[Ni me ubogal.]] Lep pozdrav vsem skupaj. Imam pobudo, lahko so tri, lahko je ena, upam pa, da se kaj od tega že tudi v vladnih krogih pripravlja. Namreč, letošnje leto je res čudno in nam že od zime naprej streže z različnimi pojavi, od pozebe do toče, ki smo jo enkrat doživeli in slišali tu iz parlamenta, pa do toče, ki je bila včeraj in predvčerajšnjim in je nekatere kraje v Sloveniji, med drugimi tudi moje Posavje, obiskala kar trikrat zapored in na žalost ter nesrečo nekaterih kmetov je kar iste parcele v veliki meri trikrat obiskala in s tem povzročila seveda 100% izgubo letošnjega pridelka, po vsej verjetnosti pa zlasti med sadjarji tudi dolgoletne poškodbe na nasadih. Pobudo seveda dajem za to, da se pripravi poročilo o letošnjih ujmah, da se pripravi, seveda, poročilo o tem, ali je v pripravi interventni zakon; pobudo dajem, da bi sistemski zakon o preprečevanju naravnih nesreč in odpravljanju škod po elementarnih nesrečah preživel tudi naslednjo fazo obravnave oziroma tudi njegovo modernizacijo, saj je že dolgo časa, kar je bil vložen v parlament. Mislim, da ne vsebuje vsega tega, kar bi danes moral vsebovati od možnih subvencij pri zavarovanju proti tovrstnim nesrečam. V tem poročilu želim tudi, da bi bila natančneje obdelana obramba pred točo, ki se v strokovnih krogih v Sloveniji obravnava na najrazličnejše načine, ni je pa praktično od leta 1991, ko je bila ukinjena sistematična obramba pred točko z raketami, katere danes eni hvalijo, drugi pa pravijo, da so zanič. Od takrat naprej Slovenija praktičnoni varovana. Menim, da smo v tem celotnem obdobju zelo veliko sredstev morali vlagati v odškodnine ali pa v subvencije oškodovancem in da smo odločno premalo naredili na področju preventive. Zato dajem te tri pobude, ali pa eno, kakor se že vzame. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Avšič. To je bila pobuda. Se želi nanjo vlada odzvati? Ni pa nujno. Da? Prosim!
Darko Simončič, državni sekretar v ministrstvu za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Želel bi odgovoriti na vprašanje glede katastrof, ki so se zgodile v tem letu. Vlada je že na prejšnji seji določila resorno ministrstvo za oblikovanje skupine oziroma komisije za ugotavljanje ocene škode. Tako da bomo na tej seji vlade že tudi oblikovali predlog za oblikovanje te skupine. Potem pa bi se tudi uredila ocena škode po občinah. Na podlagi te ocene se potem lahko tudi ustrezno ukrepa za povračilo te škode. Glede posledic škode po toči so mnenja stroke deljena. Po nekaterih ocenah je bila tudi branitev škode z raketami uspešna, vendar se je opustila predvsem zaradi slabe kvalitete raket. Seveda so bila tudi mnenja stroke deljena glede uspešnosti. Potrebna bi bila velika vlaganja v vzpostavitev prejšnjega stanja oziroma bi bilo treba najprej urediti, narediti oceno primernosti ponovne uvedbe takšnega načina. Za enkrat ostaja projekt na severovzhodu Slovenije, kjer se uporabljajo letala. So pa seveda tudi omejitve glede meja. Vedno se pojavljajo tudi mnenja oziroma stališča o regresiranju obrestne mere za točo oziroma proti naravnim katastrofam. Treba je vzeti v obzir dejstvo, da terja to kar precejšnja sredstva. Po nekaterih izračunih smo ugotavljali, da bi za regresiranje zavarovalne premije za trajne nasade dali toliko denarja, kot ga namenimo letno za obnovo trajnih nasadov. Tako je tudi dilema finančne narave. Seveda smo se že tudi nekako obvezali, da bi vzpostavili rizične sklade oziroma delno sofinanciranje zavarovalne premije. Seveda pa je to povezano z dodatnimi finančnimi sredstvi in seveda moramo tudi upoštevati učinke teh ukrepov.
Hvala lepa, gospod državni sekretar Simončič. Želite, državni sekretar dr. Čas, še dodatno pojasniti stališča vlade? Prosim.
Jaz bi v imenu ministrstva za obrambo rad poudaril to, da je v državnem zboru v bistvu na tej seji obravnavan tudi predlog nacionalnega programa varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami kot izhodišče. Zato bomo tudi vašo pobudo seveda upoštevali. To bo tudi izhodišče za pripravo novega zakona o varstvu pred naravnimi in drugimi nesrečami. Moram pa povedati tudi to, da bo vlada konec leta obravnavala in sprejela še doktrino zaščite in pa reševanja ter pomoči.
Hvala lepa. Nimamo dodatnega vprašanja. Kolega Miha Brejc je naslednji, ki bo postavil vprašanje vladi.
Hvala lepa. Najprej ugotavljam, da je od vseh ministrov in ministric slovenske vlade tukaj prisotno [[...]]Samo dva. Hotel sem reči trije. To kaže na svojevrsten, torej neustrezen odnos vlade, ministrov do tega zbora. Vsi dobro vedo, da je torek popoldan namenjen vprašanjem poslank in poslancev. Seveda s tem kažejo oziroma nadaljujejo svojo aroganco do državnega zbora. Rad bi postavil vprašanje ministru Ropu, pa ga ni tukaj. Morda je kdo od državnih sekretarjev, gospod Tolar, morda bo on lahko kaj pomagal. Ustavno sodišče je lansko leto navedlo celo vrsto zakonov, nekaj 10 jih je bilo, ki bi morali v tem državnem zboru ponovno dodelati, izboljšati, da bi odpravili diskriminatorne določbe oziroma neustavne določbe. Med njimi je bil tudi zakon o dohodnini. S tem v zvezi sem postavil vprašanje, in sicer 20. februarja letos ministru Ropu: Kdaj bodo ustavne odločbe iz let 1996, 1997 in 1999, ki odpravljajo diskriminacijo, ko gre za dohodnino, olajšave pri dohodnini, to se pravi za otroke in posvojitelje, kdaj bodo te stvari odpravljene? Odgovor je bil pisen: "Čez mesec dni." Bil je nejasen, kot je to zelo pogosto. Rečeno pa je bilo, da bo to storjeno v prvem polletju tega leta. Iz sklica za to sejo vidimo, da se to ni zgodilo Iz predsklica za julijsko sejo prav tako vidimo, da se to ni zgodilo. Ugotavljam, da to ni storjeno. Sprašujem, kdaj bo končno to storjeno, kdaj bo ministrstvo uveljavilo določbo ustavnega sodišča. Ministrstvo za obrambo sprašujem, kdaj bo umaknilo iz uporabe staro jugoslovansko in ne vem kakšno še strelivo in orožje. Tudi tista nesreča na Počku je bila med drugim povzročena zato, ker je bilo strelivo staro 14 let, tu pa je staro 17 let. Kdaj se bodo pristojni tam zganili in prenehali povzročati takšne tragedije? Tretje. Dajem pobudo, da vlada oziroma pristojno ministrstvo preuči možnost podaljšanja roka vsem tistim, ki so zamudili pravočasno vlaganje vlog za denacionalizacijo. V moji poslanski pisarni v Vipavski dolini se je znašlo kar nekaj ljudi, ki so pač ta rok, iz meni seveda neznanih razlogov, zamudili. Jaz vem, da je rok zamujen. Vendar glede na to, da je cela vrsta takšnih primerov, sprašujem, ali bi bilo mogoče zakon spremeniti v tistem delu, da bi vendarle še omogočili ljudem, da se krivice popravijo. Hvala.
Preden bom dal besedo državnemu sekretarju Končanu, naj pojasnim, da nadomeščanje ministrov s strani državnih sekretarjev poslovniško sicer ni sporno, je mogoče. Mislim pa, da ne bi bilo prav, če bi prišlo v navado, da bi praviloma ministre in ministrice pri odgovorih na poslanska vprašanja nadomeščali državni sekretarji. Ne gre za nespoštovanje do te institucije visokega položaja, gre za pričakovanje, upravičeno, s strani državnega zbora, da bodo na vprašanja enkrat mesečno, ob času, ki je v naprej predviden, odgovarjali ministri, in tudi stali za svojimi besedami. Sedaj pa vabim državnega sekretarja Končana. Prosim!
Spoštovani gospod poslanec Brejc! Najprej moram opravičiti ministra, ker je bil prisoten na seji in je ravnokar odšel na nek intervju in se bo verjetno vrnil. Na to vprašanje, kot ste rekli, bilo je že postavljeno, mislim, da nismo dali nejasnega odgovora, ampak jasno v tem smislu, da definitivno bomo vložili v parlamentarni postopek novi zakon o dohodnini. Mi smo ravno včeraj na ministrstvu končali sklepne razgovore, notranja posvetovanja, razmišljanja, oblikovali delovni predlog besedila zakona in sedaj ga bomo samo ustrezno opremili z obrazložitvami in ga vložili potem v proceduro. Zakaj ne hitimo, da bi ravno do 30.6.? Zakon o dohodnini se bo itak uveljavil za celotno fiskalno leto. To ne pomeni, da bi neodgovorno zavlačevali z dano obljubo, ampak želimo pripraviti zelo kvaliteten, zelo strokoven predlog tega besedila, ki ga bomo dali naprej v medresorsko usklajevanje, potem na sejo vlade, da bi ga potem lahko dali tudi v celotni postopek. Že samo prva razmišljanja in posveti z različnimi institucijami, ko pridejo nekatere stvari, nekatere alternative in razmišljanja v javnost, očitno kažejo potem na burne odzive v javnosti in zato smo še tembolj previdni v teh zadnjih dneh. V tem pogledu lahko zagotovim, da vse rešitve oziroma razsodbe, ki jih je ustavno sodišče sprejelo v zvezi z dohodninskimi določbami, so v novem zakonu upoštevane
Želite postaviti dodatno vprašanje? [[Ne.]] Potem vabim [[..]]Želite vi dodatno pojasniti, dr. Čas? Prosim!
Poslanec, gospod Brejc, je naslovil tudi vprašanje na obrambno ministrstvo v zvezi z orožjem, kdaj bomo izločili staro orožje ali staro jugoslovansko orožje. Jaz bi odgovoril, da pri tem seveda veljajo določena pravila in standardi, koliko je pač kakšno orožje ali pa strelivo možno uporabljati. Moram pa povedati, da v letih 1997 in 1998 je bila opravljena temeljita analiza vsega tega orožja, ki sta ga omenili, in je nekaj ga bilo že izločenega. Tudi pred samo uporabo tega orožja je bil opravljen pregled. Prej sem pa že v odgovoru gospe poslanki povedal, da smo ustanovili komisije in v vodstvu ministrstva za obrambo bomo poskrbeli, da bo to opravljeno temeljito, da se izločijo vse te zadeve. Seveda pa na drugi strani bomo potrebovali tudi vašo podporo, da bomo lahko s finančnimi sredstvi prišli do tistega streliva ali pa orožja, ki je pa potrebno, če bomo želeli izpolniti vse plane, ki smo jih sprejeli.
Hvala lepa. Želi še kdo iz strani vlade dati stališča? Želite vi? Prosim.
Spoštovani gospod Brejc! Glede denacionalizacije, kot veste, je zakon določil, da je to vprašanje bilo takorekoč zaključeno za vloge, vendar bomo vaše vprašanje proučili in vam odgovor posredovali v roku 10 dni.
Hvala lepa. dr. Antončič. Tudi tukaj je bila dana beseda v 10 dneh. Zdaj vabim k besedi kolegico Danico Simšič, da postavi poslansko vprašanje.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovana gospoda ministra, spoštovani predstavniki vlade in drugi predstavniki vlade, kolegice in kolegi. Moje tokratno vprašanje je pravzaprav povezano s pomembno obletnico, to je 10. obletnico osamosvojitve Slovenije. Širom po Sloveniji, v številnih občinah, pa tudi v organizaciji nevladnih in civilno družbenih organizacij, se vrstijo slovesnosti, proslave, slavnostne oziroma kulturne akademije in nenazadnje tudi maše. Ena takih, imenovana maša za domovino, je bila v nedeljo na Brezjah, ki je po odločitvi slovenske rimskokatoliške cerkve uradno narodno svetišče, pripravljena pa je bila v soorganizaciji slovenske škofovske konference. Na televiziji smo videli, da je bila udeležba velika. V tiskanih medijih prebrali, da so se je udeležile tudi nekatere znane osebnosti iz slovenskega in mednarodnega življenja. Tisto, kar sprašujem, oziroma tisto, kar me je kar nekaj ljudi poprosilo, da vprašam, je povezano z udeležbo generalnega direktorja slovenske policije pri tej maši oziroma njenem nadaljevanju v kulturnem programu. Pa naj pojasnim. Nesporno je, da se lahko vsi kot posamezniki svobodno odločamo, ali bomo člani katere od več kot 30 verskih skupnosti v Sloveniji ali ne, ali se bomo udeleževali verskih obredov in prireditev, katerih in kdaj. To je naša ustavna pravica oziroma svoboščina. Tisto, kar so me ljudje spraševali, in tisto, kar zdaj sprašujem predstavnike vlade, ne vem, nekoga, ki je zadolžen za protokolarna pravila ali denimo generalnega sekretarja, ker pa vidim, da jih ni, bo morebiti lahko minister za notranje zadeve pojasnil, zanesljivo ni vprašanje ali se generalni direktor policije lahko udeleži maše ali ne. To je povsem njegova stvar in njegova osebnaopredelitev. Zanima pa me, ali zaposleni v slovenski policiji, ko se udeležujejo verskih obredov, pri tem lahko poljubno uporabljajo tudi uradno uniformo slovenske policije oziroma ali je v naši zakonodaji opredeljeno, kakšne so pravice in odgovornosti, povezane z nošenjem uniforme. Še posebej me to zanima glede na visoko funkcijo, saj generalni direktor ne nazadnje predstavlja prav vse slovenske policiste. Če smem dodati še primerjavo, ki so mi jo ponudili v premislek, to bi bilo nekako tako, kot bi se, denimo, rektor univerze z vsemi rektorskimi insignami ali pa, denimo, ustavni sodnik v sodniški togi udeležil kakšne prostočasovne aktivnosti ali kulturne prireditve. Hvala za odgovor.
Hvala lepa za vprašanje. Gospod minisiter za notranje zadeve dr. Bohinc.
Hvala lepa za vprašanje. Osredotočil se bom na tisti del vprašanja, ki se nanaša na nošenje uniforme, ker je glede ostalega gospa poslanka že sama zavzela stališče. Nošenje uniforme je urejeno pri nas z zakonom o policiji, in sicer na ta način, da so policisti, ki svoje delo opravljajo v uniformi, dolžni, hkrati pa imajo pravico nositi uniformo na način, kot to določa pravilnik ministrstva. Hkrati pa so uniforma, položaj in oznake ter simboli policije določeniz uredbo vlade. Imamo torej dva podzakonska predpisa, to je pravilnik ministrstva o nošenju uniforme, ki se nanaša na policiste, ki svoje delo opravljajo v uniformi, in pa uredbo vlade, kot sem že omenil. Podzakonski predpis pa ne ureja vprašanja nošenja uniforme za tiste delavce oziroma funkcionarje policije, ki pri svojem delu uniforme ne uporabljajo. Tako da bi lahko na nek način rekli, da imamo tu pravno praznino, da to vprašanje ni urejeno. V primeru generalnega direktorja policije gre namreč za funkcionarja policije, ki ga imenuje vlada, in ne za policista, ki svoje delo opravlja v uniformi. Ob taki pravni praznini oziroma ob taki pravni situaciji bi lahko sklenili takole, na prvi pogled - bomo pa seveda stvari podrobneje proučili in tudi odgovorili- da je vprašanje nošenja uniforme za funkcionarja, ki vodi delo policije, stvar njegove presoje oziroma odgovornosti oziroma ob upoštevanju načel pravnega reda na tem področju, se pravi načel, ki sicer veljajo za ostale. Tako bi sam zavzel do tega pravnostališče. To pa pomeni, da je stvar presoje glede tega, za kakšen dogodek gre, ali gre za svečanost, v kakšnih prostorih se uporablja, kakšna je namembnost objektov. Mislim, da gre tu za odgovornost presoje tistega, ki uniformo uporablja, da z upoštevanjem splošnih pravnih načel oziroma pravnega reda na tem področju tako odloči. Bomo pa posebej proučili, če je tudi to vprašanje treba s podzakonskimi akti oziroma z nekimi dopolnitvami še bolj podrobno urediti. Hvala.
Hvala lepa, gospod minister. Naslednje vprašanje vladi oziroma ministrom bo zastavil dr. Bajuk. Dr. Bajuk, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani gospodje ministri in predstavniki vlade, spoštovane kolegice in kolegi! Ker sem bil tudi prisoten na tej proslavi, bi rad samo še to povedal, da sem tudi videl gospoda direktorja policije in da je častno nosil svojo uniformo in da je bila zlikana, gospod minister, če vas tudi to zanima, ko boste proučevali vse skupaj. Hvala lepa. No, glede mojega vprašanja in pobude. Na Žirovskem vrhu se nahaja rudnik, kjer so izkopavali in predelovali uranovo rudo. V začetku 90. let je bila ustavljena proizvodnja uranovega koncentrata zaradi previsokih produkcijskih stroškov. Rudnik urana je tamkajšnjim prebivalcem prenesel mnogo več tegob kot koristi. Ogromne količine jalovine, ki jenastala kot stranski produkt proizvodnje, bodo še dolgo predstavljale potencialno nevarnost za tamkajšnje okolje in predvsem in seveda tudi za prebivalce. Količina kontaminirane jalovine presega po uradnih ocenah 2 milijona ton. Vse prepogosto se je obljubljalo demografsko ogroženim in ekološko degradiranim območjem pomoč za normalen razvoj. Vendar je tudi na Žirovskem vrhu kot v mnogih drugih krajih po Sloveniji prisotna velika neskladnost med načrtovanim in obljubljenim, na eni strani, in realiziranim,na drugi. Država je dala prednost predvsem cenejšim delom pri zapiranju površinskih objektov, medtem ko se draga podzemna dela odlagajo. Torej, predvsem tisto, kar je ljudem pred očmi, in ne tisto, kar predstavlja bistvo problema. V preteklih letih je prišlo na Žirovskem vrhu do nedopustnega časovnega zamika izvajanja načrtovanih del, kar ima za posledico podaljševanje zaključka sanacije rudnika, hkrati pa zaradi počasne sanacije grozi bistveno povečani obseg del, kar pomeni neracionalnost uporabe davkoplačevalskega denarja. Že tri leta obstaja program, s katerim se želijo odpraviti negativne posledice rudarjenja oziroma zapiranja rudnika. Gotovo veste, da tamkajšnji ljudje nimajo ravno na izbiro nešteto možnosti zaposlitve. Kdaj bomo, se sprašujejo, nehali leporečiti in bomo tudi dejansko nekaj naredili za ljudi, ki tam živijo. Eno naših največjih bogastev je relativno enakomerna poselitev države. Velik del tega bogastva so v preteklih desetletjih zapravili. Kdaj bo prišel čas, se sprašujejo in se sprašujem, da bo tudi prestolnica nekaj storila za slovensko podeželje, ki je pred socialnim in družbenim propadom? Že leta 1999 je tedanji minister za okolje zapisal, da je potrebno zagotoviti bistveno večji obseg sredstev, namenjenih sanaciji, dejansko pa se še ni nič zgodilo. Zaradi tega sprašujem gospoda ministra za okolje in prostor, mag. Janeza Kopača, ki sedaj ni prisoten, dve stari ali bo sanacija rudnika Žirovski vrh res opravljena do leta 2005? Če ne bo, zakaj je prišlo do prekoračitve obljubljenega roka in kdaj je sploh realno pričakovati zaključek sanacije? Hvala lepa.
Brez zamere, da sem vztrajal pri tem, da tudi vi spoštujete omejitev časa, toliko bolj, če smem reči, ker ste na začetku dali stališče do vprašanj, ki so bila prej v diskusiji, kar pri poslanskih vprašanjih in pobudah ni predmet diskusije. Prosil bi, da ne bi nadaljevali s tako prakso, ker bi potem lahko vsakdo izkoristil prve minute za to, da se opredeli do stališč, ki so bile že izražena. Kdo bo odgovoril v imenu vlade? Prosim!
Hvala lepa. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Kot veste, je državni zbor v lanskem letu sprejel zakon, novelo zakona o zapiranju rudnika Žirovski vrh. V tem zakonu seveda so določbe, ki se nanašajo na preoblikovanje podjetja v javno podjetje, in pa v nekem smislu tudi usposobljenost oziroma zagotovitev usposobljenosti tega podjetja, da kot inženiring na podlagi kreditov pospešimo zapiranje oziroma ta zapiralna dela. Po sprejetju novelacije tega zakona je vlada sprejela, se mi zdi pred tremi tedni, noveliran program, ki potrjuje oziroma opredeljuje izhodišča iz zakona, da se do leta 2005 zapiralna dela zaključijo, če se pridobijo tudi kreditna in donacijska sredstva s strani evropske banke in evropske komisije za skladnejši razvoj in druge okoljske projekte. V tem trenutku je na podlagi noveliranega programa bila tudi narejena recenzija, ki jo je izvedla ekspertska skupina evropske banke, ki ugotavlja kredibilnost takega najetja kredita oziroma finančno uspešnost takega predloga oziroma take realizacije. Moram povedati, da je recenzijsko delo ocenilo ta program kot program, ki ga je treba nekoliko dopolniti, ampak povsem ustrezen in skladen s kriteriji evropske banke za to, da financira take projekte. Pred vlado je v tem trenutku še korak, ki je vezan na preoblikovanje tega podjetja, na to, da se ga usposobi za to, da izvede ta inženiring in pa seveda na vse tiste zadeve, ki so pa seveda vezane tudi na sklepe tega parlamenta, da se pridobi bančna garancijaza to kreditno linijo in pa tudi donacijska sredstva, ki so vezana tudi na plasma tega kredita. Upajoč, da se bo to izteklo v letu 2002, se bodo seveda lahko v letu 2005 ali pa mogoče leto dni kasneje zaključila dela tudi v jami in pa na samem jalovišču. Ocena banke - to samo kot informacijo - je ta, da so bila v tem programu, v teh projektih dela, ki so bila vezana na jamski del, nekoliko precenjena oziroma reče se temu nepotrebna, da so bila pa podcenjena dela na jaloviščih oziroma na prekrivkah, ki so vezana na jalovišča. V tem kontekstu tudi sedaj v tem trenutku javno podjetja popravlja ta program. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, gospod državni sekretar Tavzes. Dr. Bajuk želi postaviti dopolnilno vprašanje. Prosim!
Hvala lepa. Hvala lepa za vaš odgovor, gospod državni sekretar. Rad bi pa še dal neko pobudo v zvezi s tem. Ljudje v občini Gorenja vas in Poljane ne morejo pridobiti zazidljivih zemljišč za izgradnjo obrtne cone. Rudnik na Žirovskem vrhu bo prej ali slej nehal zagotavljati kruh tamkajšnjim domačinom. Sedaj je tam zaposlenih še okoli 70 oseb, če sem pravilno obveščen. Zakaj se s sanacijskim načrtom ne vzpostavijo minimalni pogoji za gospodarski razvoj tega območja? Veste, mnogo pametneje bi bilo sedaj o tej stvari razmišljati, zato predlagam, da bi ministrstvo to proučilo in se odločilo za sofinanciranje izgradnje in razvoja malega gospodarstva v obrtni coni Todraž. Hvala lepa.
Želite dodatno pojasniti? Prosim, državni sekretar Tavzes.
Hvala lepa. Preoblikovanje javnega podjetja oziroma trenutnega podjetja gre v tej smeri, da se oblikujeta dve družbi, eno je javno podjetje in eno gospodarska družba, ki bi prevzela ravno to obrtno cono oziroma ta plato. Moram povedati, da je dekontaminacija, dekomisija tega platoja pravzaprav ena tretjina opravil, kar se tiče zapiranja rudnika, in ta je končana. To pomeni, da so v tem trenutku vsa dela, ki so vezana na proizvodni objekt, kot se temu reče, končana in je seveda ta plato primeren za to, da se odpre obrtna cona. Tudi ministrstvo je naročilo upravi podjetja, da zagotovi dovolj sredstev za to, da se izvedejo ustrezne študije, ki bi nekako upravičile formiranje gospodarske družbe, ki bi delovala na gospodarskih temeljih na tem platoju. Moram pa povedati, da je od trenutno 77 zaposlenih za to gospodarsko družbo, če se ne bodo prej upokojili, predvidenih okoli 40 delavcev, skratka, javno podjetje po tem preoblikovanju naj ne bi imelo bistveno več delavcev kot 30. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji bo zastavil poslansko vprašanje gospod Ivan Kebrič. Izvolite!
Hvala za besedo. Dovolite kratko obrazložitev, zakaj umikam vprašanje ministru za finance. Danes je namreč vlada na korespondenčni seji sprejela sklep, da daje soglasje zavodu za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, da se le-ta za potrebni manjkajoči znesek sme zadolžiti, da bo letos s pokojninami za mesec junij izplačan tudi dodatek za rekreacijo v enem znesku. Zato umikam svoje vprašanje. Hvala.
Hvala lepa. Naslednja je na vrsti gospa Areh Lavrič Sonja. Izvolite!
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Spoštovani ministri oziroma ministra, predstavniki vlade ter spoštovane poslanke in poslanci! V slovenski nacionalni stranki pozdravljamo sobotno srečanje obeh državnikov na slovenskih tleh. Istočasno izražamo zadovoljstvo nad dobro organizacijo srečanja, obžalujemo le, da se Slovenija ni predstavila kot resnično demokratična država, saj so bili povabila upravičeni oziroma deležni le posamezni izbranci, podporniki sedanje oblasti in kvazi predstavniki opozicije državnega zbora, gospod Janša in gospod Bajuk. Spoštovani predstavniki vlade! Sprašujem vas, ali so predstavniki državnega sveta Republike Slovenije in nekateri predstavniki zakonodajne oblasti - naj vas ob tem seznanim, da so med njimi tudi predstavniki opozicijskih strank - ali smo v slovenski nacionalni stranki res tako nevredni, da se nas nepovabi na prireditev? Prav tako nas zanima, ali zbor povabljenih predstavlja bodočo vlado, vladno koalicijo Republike Slovenije, ali pa se le bojite, da bi kdo izmed predstavnikov Slovenske nacionalne stranke ali katere druge opozicijske stranke izrekel tudi kakšne resnične besede na račun vojaške organizacije Nato in strogo kapitalistično usmerjenih evropskih integracij brez minimalnega čuta za socialno šibkejše ljudi. Hkrati bi želela opozoriti na dejstvo, da je petčlanski sodni senat obsodil domobranskega podnarednika, gospoda Vinka Levstika, na 12 let zapora zaradi vojnih hudodelstev in ga hkrati kljub tako hudi obsodbi pustilo na prostost do pravnomočnosti. Ker ima poleg slovenskega državljanstva gospod Levstik tudi italijansko, se lahko zgodi, da ga organi pregona ne bodo mogli prijeti in ga odpeljati na izvršitev kazni. Sprašujem ministra za pravosodje, kako je mogoče, da v pravni državi, kar po našem in vašem mnenju Republika Slovenija je, navadnega tatu zaprejo takoj, vojnega zločinca pa izpustijo. Ali ni to dodatni razlog, ki dokazuje, da je trajna funkcija sodnika nesprejemljiva? Hvala lepa.
Hvala lepa. Predstavnike vlade sprašujem, kdo bi želel odgovoriti na prvo vprašanje. Prvo vprašanje verjetno minister za notranje zadeve, dr. Rado Bohinc. Izvolite. Gospa Sonja, hvala lepa.
Zahvaljujem se spoštovani gospe poslanki za to vprašanje, pa tudi za priznanje, ki ste ga izrekli v vaši besedi za organizacijo tega vrhunskega obiska. Rekel bi, da navzočnost političnih predstavnikov Slovenije ob tem obisku ni temeljila na kakršnikoli politični razsežnosti. Šlo je za suho strokovno protakularno odločitev, ki je upoštevala predvsem naslednje kriterije: da se ob časteh gostom v okviru protokola vendarle pojavijo predstavniki vseh vej oblasti, izvršne parlamentarne in sodne. Tako se je tudi zgodilo. Poleg obeh predsednikov, ki sta igrala vlogo gostitelja, države in vlade je bil tu navzoč predsednik parlamenta in podpredsedniki parlamentov na novinarski konferenci in sprejemu. Hkrati pa sta ob sprejemnih časteh in poslovitvah na letališču sodelovala tudi predstavnika sodne oblasti, to se pravi predsednik ustavnega in vrhovnega sodišča. Poleg tega kriterija, navzočnosti v protokolu vseh vej oblasti, je protokol sledil še enemu demokratičnemu načelu, in sicer naj bo poleg vladajočih strank iz vladajoče politike navzoča tudi opozicija. Zato je bil povabljen v te protokole tudi predstavnik največje in druge največje opozicijske stranke. Hvala.
Hvala lepa. Predstavnik ministrstva za pravosodje, izvolite!
Spoštovana poslanka! V zvezi z vašim vprašanjem mislim, da ste del odgovora že dali, gospod še ni bil pravnomočno obsojen. Mi vemo, kakšen pravni red velja v Sloveniji in pač je pogoj pravnomočna sodba - enako velja tudi za običajne tatove. Bomo pa, če želite, dali tudi pismeni in podrobnejši odgovor v zvezi s tem. Hvala.
Hvala lepa. Želite postaviti dopolnilno vprašanje? Izvolite!
Prosila bi gospoda ministra, da mi odgovori, kaj je opozicija. Pa še enkrat bom prebrala. Ali smo v Slovenski nacionalni stranki res tako nevredni, da se jih ne povabi na prireditev? Prav tako nas zanima, ali izbor povabljenih predstavlja bodočo vladno koalicijo Republike Slovenije ali pa se le bojite, da bi kdo izmed predstavnikov Slovenske nacionalne stranke ali katere druge opozicijske stranke izrekel tudi kakšne resnične besede na račun vojaške organizacije Nato in strogo kapitalistično usmerjenih evropskih integracij, brez minimalnega čuta za socialno šibkejše ljudi? Hvala.
Hvala lepa. Minister Bohinc, izvolite! Gospa Sonja, se lahko izključite, prosim? Hvala lepa.
Rad bi ponovil, da ni šlo za nikakršne politične kriterije ali razsežnosti pri določanju, kakšen je sestav delegacije. Z izjemo dveh delegacij, delegacije predsednika republike in delegacije predsednika vlade, v katerih pa niso sodelovali niti predstavnikistrank, niti predstavniki drugih vej oblasti, ni bilo možnosti, da se vodijo kakršnikoli razgovori z enim ali drugim predsednikom. Povabljeni predstavniki opozicijskih strank, parlamenta, vodstva, torej predsednika in podpredsednikov in pravosodnih oblasti, neposredno niso sodelovali v razgovorih, ker niso bili vključeni v delegacije predsednika države in predsednika vlade, ki sta te razgovore z enim in drugim predsednikom vodila. Skratka, ni šlo nikakor za to, da bi komurkoli preprečevali izražanje kakršnihkoli stališč. Šlo je zgolj za protokolarne časti, ki se izražajo na način, kot je v tej državi že bila navada in tradicija. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji bo predstavil poslansko vprašanje gospod Marko Diaci. Izvolite!
Hvala lepa za besedo. Spoštovani ministri, predstavniki vlade, spoštovane kolegice in kolegi poslanci. Vprašanje naslavljam na ministrstvo za gospodarstvo. Vsem so znani problemi v tekstilni in obutveni industriji v Sloveniji. Podjetja, kot so na primer Peko, Tolo Šentjur, Mont Kozje in nenazadnje Mura in ostala, se oziroma se še nahajajo v velikih težavah. Zanima me, kakšna je strategija ministrstva za gospodarstvo na tem področju in kakšne so po vašem mnenju perspektive te panoge v Sloveniji in nenazadnje v Evropski uniji, glede na znana dejstva. Prav tako me zanima, ali katera podjetja v tej panogi še dobivajo državno pomoč in v kakšni obliki. O enem smo danes že govorili. Hvala.
Hvala lepa. Predstavnik ministrstva za gospodarske dejavnosti, državni sekretar dr. Boštjan Antončič, izvolite.
Spoštovani gospod Diaci, odgovor boste dobili v roku 10 dni. Hvala.
Hvala lepa.
Najlepša hvala.
Naslednji bo zastavil poslansko vprašanje gospod Mirko Zamernik, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Čeprav lepo vodite to sejo, mi je žal, da je ne vodi gospod predsednik Pahor, kajti njemu bi želel najprej nameniti nekaj besed. Tako kot je on vztrajen pri tem, da se mi držimo poslovniške določbe in čas postavljanja vprašanja omejimo na 3 minute, bi seveda zelo želel, da bi on zastavil tudi svoj ugled, če ne gre drugače, da bi odgovore na postavljena vprašanja tudi dobili v poslovniško določenem roku 30 dni. Zato se ravno tako kot se gospod Antončič sedaj nasmehne ob vsakem takem odgovoru, nasmehnem tudi jaz. V prejšnjem mandatu sem s to isto ministrico za gospodarske dejavnosti imel sila slabo izkušnjo in sem eno vprašanje postavljal 3 leta, pa odgovora ni bilo, potem pa je bil neke vrste odgovor, ki pa seveda to ni bil, poslal ga je pa tisti, ki je danes za zapahi. Pred 30 dnevi sem postavil vprašanje gospodu Žnidaršiču in pa gospe Čadonič Špelič, kateri se sedaj, ko sem ji tako na daleč pokazal, da odgovora nisem dobil, od nje dobil odgovor, za to zahvaljujem. Gospod Žnidaršič iz vašega ministrstva pa kljub obljubi mojega bivšega poslanskega kolega odgovora še vedno ni. Gre pa za vprašanje, ki ga je naslovil svet staršev v zvezi z izenačitvijo pogojev otrok oziroma dijakov, študentov, ki se šolajo izven kraja bivanja. Mislim, da gre za resen problem, ki bi mu veljalo dati odgovor. In me ne čudi ignorantski odnos državne uprave do, da rečem, navadnih smrtnikov, če se do instituta poslanskega vprašanja se tako obnašamo oziroma obnašajo predstavniki vlade. Vprašanje, ki pa ga želim postaviti ministru za okolje in prostor - žal ugotavljam, da ga tukaj ni - se pa navezuje na njegovo obljubo, ki jo je dal na hearingu v zvezi s skrajšanjem postopkov pridobivanja lokacijskih in pa gradbenih dovoljenj. Z velikim pompom je mislim da pred dvema, tremi meseci izdal neko navodilo, ki bi naj silno poenostavilo pridobivanje teh dovoljenj, vendar v praksi, vam rečem, se to ne pozna niti za toliko. S kakšnimi težavami se srečujemo župani in pa seveda s tem tudi občani, ki se s tem srečujete ste zelo dobro seznanjeni. Se opravičujem. Za toliko, kot podaljšujejo odgovore predstavniki vlade, bi vsaj za delček tega časa tudi jaz podaljšal svoj čas, če dovolite, gospod predsednik.
Žal. Samo za vprašanje, ne za pojasnilo tega vprašanja. Samo za vprašanje. V enem stavku.
V enem stavku, hvala lepa, gospod predsednik. Upam, da boste tako odločni tudi pri dajanju odgovorov, ki jih bo moralo dati [[...]]
Prosim, če zastavite vprašanje.
Vprašanje se glasi: Kdaj bomo imeli dejansko poenostavljene postopke pridobivanja gradbenih in lokacijskih dovoljenj? Konkretno za naš prostor, okrožje, iz katerega prihajam že tri leta ne moremo spremeniti prostorskih ureditvenih pogojev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kdo s strani vlade bo odgovoril? Mag. Tavzes, državni sekretar.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Gre seveda pri tem vprašanju za dve zadevi. Gre za skrajšane postopke pri posegu v prostor. TOrej, to so lokacijska dovoljenja ali pa gradbena dovoljenja ali pa enotna dovoljenja, in sicer za prostorske ureditvene pogoje oziroma prostorske akte. Jaz bi odgovoril na prvo. Zdi se mi, da je tudi minister na hearingu obljubil, da bodo ravno ti postopki za poseg v prostor v primeru pridobivanja lokacijskega dovoljenja in gradbenega dovoljenja krajši. Moram povedati, da so neke aktivnosti stekle in imajo pozitivne rezultate. Gre za to, da smo z ustreznimi napotki na upravne enote seveda jasno dali navodila, da so tista soglasja, ki so vezana po nekem ustaljenem tiru, po nekih navadah in nimajo zakonske podlage za to, da se seveda prilepijo, recimo, na ta postopek dovoljenj za poseg v prostor, nepotrebna. Teh soglasij je kar nekaj. Glede na to, da se upravne enote pozitivno odzivajo na to, se mi zdi, da so tu določeni učinki in verjetno bomo tudi znali argumentirati te učinke oziroma pokazati na te učinke v pismenem odgovoru. Je pa v tem trenutku tudi v postopku sprememba zakona o urejanju prostora. V tem se bodo ta soglasja, ki so včasih nepotrebna in ki v nekem smislu podaljšujejo oziroma zavlačujejo ta postopek za pridobivanje dovoljenj, še dodatno skrčila oziroma se dodatno uredila ali pa bolj jasno precizirala zakonske podlage, ki to terjajo. Tudi sprememba zakona o urejanju prostora bo prinesla nekaj novitet na to temo. Mislim, da bo gospod poslanec zadovoljen tudi s tem odgovorom.
Želite postaviti dodatno vprašanje? Prosim.
Hvala lepa. Gospod državni sekretar, če sem vas prav razumel, ste obljubljali in nakazali tudi pisni odgovor. Ga bom dobil v poslovniško določenem roku? Hvala lepa.
Rad bi tudi odgovoril na vaše vprašanje na začetku. Državni zbor se večkrat trudi, da opozori vlado, da odgovarja v poslovniškem roku, tako na ustna kot na pismeno zastavljena vprašanja. Prav tako vabi, da na vprašanja odgovarjajo ministri. Kot sem pa že prej pojasnil, poslovnik ne zavezuje ministrov, da so navzoči pri tej točki dnevnega reda, namesto njih lahko odgovarjajo tudi državni sekretarji. Dejstvo pa je, da tako kot drugje, tudi tukaj velja storiti vse za to, da bo tekel dialog med vlado in parlamentom, da bo torej lahko tudi politični dialog, saj že po naravi položaja dostikrat državni sekretarji ne želijo dajati izjav, ki sopolitične narave, kar je njihovemu položaju tudi primerno. Zato bomo še enkrat pozvali vlado, da izpolni naša pričakovanja, da če je to mogoče in če jih ne obvezujejo druge delovne obveznosti, ministrice in ministri sodelujejo. Kolega Jožef Bernik želi postaviti vprašanje. Želite odgovoriti? Prosim!
Gospod predsednik, dame in gospodje iz vlade, kolegice in kolegi! Vprašanje bom malo kasneje zastavil ministru za finance, ki ga ni tukaj, najprej bi pa želel napovedati pismeno vprašanje, ki ga bom postavil vladi v kratkem. Ob 10-letnici naše samostojnosti mi prihaja na misel, da naša država dolguje velik humanitarni davek do tistih, ki so bili po vojni pobiti, masovno pobiti. Vlada je pri vseh obljubah malo naredila in tako gremo v 10. obletnico samostojnosti s tem dolgom. Nekdo bo rekel, da tu skrbimo za žive, ne za mrtve, in res je to, saj smo že 56 let teptali pravico dostojanstva, ki ga imajo po ustavi tudi mrtvi, in sedaj je zadnji čas, da nekaj naredimo. To, kar delamo, je v popolnem nasprotju s kulturnimi in humanitarnimi standardi pietete, ki veljajo tudi v najbolj nazadnjaških državah sveta. Torej, toliko v razmislek glede tega. Sedaj pa moje vprašanje gospodu oziroma predstavniku ministrstva za finance. Želim namreč, da nam obrazložite svoj sedanji pogled na razvoj trga v Sloveniji, konkretneje: Kaj boste v okviru svojih pristojnosti storili za pregleden razvoj trga kapitala, ki bo stimuliral domače investitorje in predvsem privabljal tuje strateške partnerje, ki bodo lahko prispevali k razvoju slovenskega gospodarstva? To se pravi, izbrati je treba prave. Po prepričanju velike večine ekonomistov je namreč učinkovit trg skupaj z drugimi sestavnimi deli finančnega trga odločilen za stabilno gospodarsko rast. Pridružujem se vsem tistim poznavalcem slovenskega kapitalnega trga, ki ne verjamejo, da bi odprava skrbniških računov lahko bistveno povečala zanimanje pravih tujih investitorjev, strateških vlagateljev, za Slovenijo. Pridružujem se tudi tistim, ki pravijo, da bo pretok kapitala iz tujine večji le tedaj, ko se bo zaradi lastninjenja nekaterih pomembnih gospodarskih subjektov, na primer bank, vrnil zainteresirani nekdanji domači, to je družbeni pobegli kapital.
Kolega Bernik, vprašanje.
Da, prihajam do vprašanja, gospod predsednik, ampak je malo komplicirana zadeva.
Ampak pravila veljajo za vse enako, zato vas prosim, če postavite vprašanje.
Jaz sem prej, oprostite gospod predsednik, si zapisoval, koliko časa je kdo imel in vidim, da prej niste tega standarda upoštevali. Vendar ga bom spoštoval, ampak vas opozarjam in prosim, da naprej vedno tako delate.
Vedno dosledno, gospod Bernik.
Prosim?
Dosledno, sem vedno opomnil, da je potrebno postaviti vprašanje, ko se iztečejo tri minute.
Da, sedaj se mi zdi, da sem tukaj diskriminiran, ampak naj bo, kakor hoče. Moje vprašanje je, nekatere stvari sem moral izpustiti. Ali je slovenska vlada kdaj imela oziroma oblikovala strategijo razvoja kapitalskega trga v Sloveniji? Ali je ob tem predlagala kakšne institute nadzora in sankcije? Praktičen razvoj dogodkov kaže, da vlada javne politike na tem področju ni imela in tudi ni informirala publike. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kdo želi odgovoriti? Gospod državni sekretar, izvolite!
Spoštovani gospod poslanec, Jožef Bernik! Vaše vprašanje v zvezi s strategijo razvoja kapitala se povsem prekriva z nalogo, ki jo je ministrstvo za finance dobilo ob obravnavi osnutka zakona o investicijskih družbah in investicijskih skladih na odboru državnega zbora za finance in monetarno vprašanje. Naša naloga torej je, da v roku dveh mesecev pripravimo predlog strategije razvoja slovenskega kapitalskega trga, kar je seveda možno narediti samo, če to nalogo in strategijo razširimo tudi na celoten finančni trg. Torej bo v celoti možno zadovoljiti z odgovorom vaše vprašanje šele takrat, ko bo vlada sprejela tudi ta dokument. Vlada in tudi Državni zbor Republike Slovenije sta strategijo razvoja slovenskega gospodarstva in v okviru tega tudi slovenskega finančnega sistema obravnavala in sprejela v letu 1995, spomladi v letošnjem letu pa je v pripravi in trenutno tudi je v obravnavi predlog nove strategije razvoja slovenskega finančnega sistema tudi do obdobja leta 2006. Slovenija je s sprejetjem zakonov o razvoju in spodbujanju kapitalskega trga, predvsem seveda tudi z zakonom o trgu vrednostih papirjev in z uvedbo posebne institucije oziroma z dodelitvijo pristojnosti nadzora nad delovanjem udeležencev na slovenskem kapitalskem trgu, borznem poslovanju in pa izvenborznem poslovanju, zadolžila agencijo za trg vrednostnih papirjev, ki se je te naloge lotila in jo danes vse uspešneje tudi opravlja, s tem da jo opravlja tudi že v skladu s sodelovanjem z ostali nadzornimi institucijami, to je z Banko Slovenije in pa z Uradom za nadzor slovenskih zavarovalnic. K pismenemu odgovoru bomo prešli kasneje. Ustno lahko dodam še to, da bo ta vlada še v letošnjem letu pripravila predloge za sprejem nekaterih zakonskih sprememb, ki bodo, če že ne, olajšale delovanje in spodbujale delovanje kapitalskega trga, kar bo sicer poizkušala z uvedbo davčnih olajšav, spodbujala razvoj kapitalskega trga tudi z obremenitvami drugih udeležencev v slovenskem finančnem sistemu, ki naj bi bili usmerjeni k temu, da bi se obseg trgovanja v slovenskem kapitalskem trgu, na borzi in izven nje, povečal, če je to seveda realno možno, glede na majhnost Slovenije, na majhen potencial slovenskega gospodarstva in seveda na majhno narodno bogastvo, s katerim razpolaga država. Hvala lepa.
Hvala lepa, mag. Tolar, državni sekretar. Dr. Bernik želi postaviti dodatno vprašanje. Prosim 2 minuti.
Ja, specifično. Zunaj se govori, da se bodo pidi morda po hitrem postopku spremenili v nekakšne holdinge in tako odšli nadzoru. Vaš komentar k temu. Poleg tega pa tudi Finance pišejo, kaj se dela. Matjaž Gantar prodaja Matjaža Gantarju, enkrat kot prodajalec v pidu, drugič pa oziroma istočasno kot kupec v že ustanovljeni holdinški družbi. Kaj je odgovor na to? Hvala.
Hvala lepa. Mag. Tolar, državni sekretar.
Žal vam, gospod Bernik, točnega odgovora, kaj prodaja gospod Gantar gospodu Gantarju, ne morem dati. Gre za obliko trgovanja z vrednostnimi papirji izven borznega trga oziroma izven borznega računalniškega trgovanja. Ministrstvo za finance si bo prizadevalo tudi naprej, da bo s spremembami in dopolnitvami zakonskih, pa tudi podzakonskih aktov, onemogočalo, seveda v sodelovanju predvsem z agencijo za trg vrednostnih papirjev, da bi bilo, bi rekel, neustreznega delovanja na tem trgu vse manj in manj, ker je to nedvomno v interesu nas vseh. Še enkrat, agencija za trg vrednostnih papirjev pa je pooblaščena za nadzor in za izrekanje kazni v okviru svojih pristojnosti pri ugotavljanju prekrškov, medtem ko je pretežni del pristojnosti za izrekanje prekrškov in kazni ševedno v pristojnosti sodnih organov. Tudi na tem področju se pripravlja predlog, da bi se del teh pristojnosti prenesel med ostalim tudi na to nadzorno institucijo, da bi bila lahko reakcija hitrejša in popravljanje v tej smeri bolj učinkovito in hitrejše. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod državni sekretar. Naslednje vprašanje bo postavil kolega Miran Potrč. Prosim!
Hvala lepa. Da bi omogočili slovenskim vasem vrnitev zemlje, smo sprejeli zakon o ponovni vzpostavitvi agrarnih skupnosti in vrnitvi njihovega premoženja in pravic. Prvotni rok za vložitev zahtevkov smo postavili na 19. februar 1996, kasneje pa zaradi težav pri zbiranju potrebnih podatkov in dokumentov podaljšali na 30.6.2001. Ta rok bo potekel v naslednjih dneh. Od podaljšanja roka za vložitev zahtev državni zbor od pristojnega ministrstva ni prejel nobenega poročila o uresničevanju zakona. V zadnjih dneh me je predsednik zveze agrarnih skupnosti Slovenije gospod Rudi Šimac pismeno opozoril, da je zaradi zahtevnega postopka vloženih zelo malo, rešenih pa manj kot desetina vloženih zahtevkov; da se zakon torej ne uresničuje, da bi bilo zato potrebno ne le novo podaljšanje roka za vlaganje zahtevkov, temveč tudi ponovna ocena vsebine zakona, predvsem pa navodil za njegovo izvajanje. V zvezi s tem ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano sprašujem: Prvič. Ali ima ministrstvo pregled nad izvajanjem zakona, koliko vlog za vrnitev je bilo doslej vloženih, v kakšnem stanju je njihovo reševanje in koliko je že bilo dokončno rešenih? Drugič. Ali ministrstvo ocenjuje, da bo glede na stanje vloženih in rešenih vlog cilje zakona mogoče uresničiti v veljavni vsebini in doslej določenih rokih? In tretjič. Ali ministrstvo meni, da je glede na cilje zakona treba ponovno podaljšati rok za vložitev zahtevkov in morda tudi poenostaviti njihovo vsebino? Hvala lepa.
Hvala lepa. Želite odgovoriti vi, gospa državna sekretarka?
Hvala lepa za besedo, hvala lepa za vprašanje. Gospod poslanec Potrč, vaše vprašanje razumemo na nek način tudi kot pobudo, da proučimo možnosti, da bi bilo treba podaljšati rok oziroma poenostaviti postopke. Seveda imamo na ministrstvu podatke o tem, koliko je bilo vloženih vlog. Naj povem, da je trenutno eno od reševanj tudi v vladni proceduri. Seveda pa, ker številk nimam pri sebi, boste dobili pismen odgovor, opremljen s številkami, po katerih ste spraševali. Hvala lepa.
Želi besedo še kdo od predstavnikov vlade? [[Ne.]] Kolega Potrč želi dodati vprašanje.
Hvala lepa. Vesel bom za te podatke in tudi odgovor, če bo dan na vsebinska vprašanja. Bi si pa dovolil, ker gre za obsežnejše in še konkretnejša vprašanja, ki jih je gospod Šimac meni postavil, če vam smem še to pismo dati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednje vprašanje bo postavil kolega Peter Levič. Imate besedo Peter Levič.
Hvala lepa, gospod predsednik. Vprašanje za ministrstvo za finance oziroma lahko tudi ministrstvo za zdravstvo oziroma zdravje. Iz medijev in s strani uprave, sklada za izgradnjo pediatrične klinike smo seznanjeni, da je Evropska investicijska banka ponudila kredit za izgradnjo pediatrične klinike in onkološkega inštituta. Kako je s to ponudbo? Zanima me, kaj je z obljubo, ki je bila dana ob sprejemanju proračuna za leto 2001, da bodo, če bo to potrebno, še v tem letu zagotovljena potrebna sredstva za pričetek gradnje pediatrične klinike. Hvala.
Hvala lepa. Kdo od predstavnikov vlade želi odgovoriti? Gospod Končan, državni sekretar, prosim.
Spoštovani gospod poslanec! Ministrstvo za finance je že navezalo ustrezne kontakte s to institucijo, tako da proučujemo možnosti tako imenovane "terms of reference" in podobne razpisne pogoje, s katerimi bi si zagotovili ustrezno podlago za najetje takšnega kredita oziroma za to finančno pomoč. Tako v kratkem pričakujemo izsledke. Imenovali smo že delovno skupino, ki zadevo proučuje, tako da je zadeva v reševanju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ste zadovoljni z odgovorom? Hvala lepa. Kolega Valentin Pohorec bo postavil vprašanje vladi. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi, poslanci in poslanke, spoštovani ministri in sodelavci! Imel sem sicer pripravljeni dve vprašanji. Eno začasno zadržujem, ker sem se z gospodom ministrom dogovoril, da se prej podrobneje še informiram o vprašanju. Drugo bi pa naslovil prav tako ministrstvu za notranje zadeve in ministrstvu za šolstvo, šport, znanost. V četrtek tega meseca so bili v Ljubljani in Mariboru študentski protestni zbori. Medtem ko je protestni zbor v Mariboru po vesteh iz sredstev javnega obveščanja, sem bil namreč tu, potekal mirno, dostojanstveno, kulturno, je bil shod naših bodočih univerzitetnih diplomiranih inženirjev, profesorjev, pedagogov, zdravnikov, pravnikov, pa tudi bodočih državnih uradnikov, ministrov in poslancev vse prej kot javni protestni shod oziroma zborovanje. Študentske organizacije so se za protest odločile zaradi nameravanih sprememb, ki bi utegnile prizadeti tudi študente. Za to so se odločile kljub pojasnilom pristojnega ministrstva, da nameravane spremembe ne bodo posegle v poslabšanje položaja študentov. Zaključni del protestnega zborovanja se je sprevrgel v pravi napad na najvišji organ naše države, to je državni zbor oziroma fizični napad na zgradbo našega parlamenta. Po elektronski pošti, e-mailu, so nam, poslancem celo grozili, da nas bodo ubili. Iz zgradbe ni bilo varno gledati skozi okno, kaj šele izstopiti iz nje, da o grobih žalitvah, poniževanjih, grožnjah razjarjene množice ne govorimo. Ministrstvo za notranje zadeve in ministrstvo za šolstvo, znanost in šport zato sprašujem, ali ni bilo mogoče demonstracij preprečiti z dialogom. Zakaj ni bilo poskrbljeno za boljšo varnost? Kdo bo poplačal nastalo škodo, davkoplačevalci ali povzročitelji? Slednje, ki je hkrati pobuda. Ali bo izdelana ocena oziroma analiza razlogov in posledic teh demonstracij, ki naj bi jo obravnaval tudi odbor državnega zbora za notranjo politiko in pravosodje ter odbor državnega zbora za kulturo, šolstvo, mladino, znanost in šport? Hvala lepa.
Hvala lepa. Minister Bohinc, prosim, imate besedo.
Hvala lepa za vprašanje. V tem primeru je šlo za shod, ki je bil prijavljen v skladu s predpisi in vnaprej najavljen. Policija je izvedla zavarovanje in ravnala v skladu s pravili policijske stroke. Niso bila uporabljena nikakršna prisilna sredstva. Bi pa, če bo takšna zahteva gospoda poslanca oziroma odbora za notranjo politiko, poročilo, ki se o tem dogodku rutinsko pripravlja v okviru posebne komisije, ki jo je imenovala policija, ki bo ovrednotila celoten dogodek in analizirala stanje, lahko predložili ali gospodu poslancu ali tudi državnemu zboru oziroma odboru za notranjo politiko, če je za to zainteresiran. Toliko pa lahko rečem - za sedaj. Hvala.
Hvala lepa. Naslednje vprašanje bo vladi zastavil kolega Franc Cukjati. Dr. Cukjati, imate besedo.
Lep pozdrav! Spoštovani vsi prisotni! Vprašanje je namenjeno ministru za zdravje, ki ga žal ni v dvorani, pa vseeno. Poglejte. Vsi vemo, da je za zdravje zelo pomembna stabilnost zdravstvene službe. Stabilnost poslovanja zdravstvene službe pa zagotovo temelji tudi in predvsem na stabilnem pogodbenem odnosu z zavodom za zdravstveno zavarovanje Slovenije. Pogodbe pa se sklepajo na podlagi vsakoletnega dogovora, ki ga opredeljuje zakon. Sedaj smo že na polovici leta in zdravstvo še nima ne splošnega dogovora in ne področnih dogovorov za leto 2001, kar se doslej še ni zgodilo. Bolnišnicam, zdravstvenim domovom in sploh celotni zdravstveni službi sredi leta še niso znani pogoji poslovanja. Čakalne dobe se daljšajo, razkorak med pravicami inmožnostmi se poglablja, nerešeni problemi v zdravstvu se kopičijo. Ob vsem tem pa je gospod minister pomembno porušil zaupanje v zdravstveno stroko in dal tako rekoč nezaupnico: razširjenemu strokovnemu kolegiju za ginekologijo, komisiji za medicinsko etiko, komisiji za umetno oploditev, zdravstvenemu svetu, zdravniški zbornici Slovenije in slovenskemu zdravniškemu društvu, ko se je odločno zavzel in zavrnil njihova stališča do znanih vprašanj. Sprašujem gospoda ministra: Kdaj se bo lotil vse težjih problemov zdravstva? Kdaj jih bo obvladal, če ne zna prisluhniti predlogom in argumentom stroke? Ali bo sam na vsa strokovna vprašanja odgovarjal in postavljal sam strokovne odločitve, ali pa bo do zaželenih strokovnih mnenj prišel tako, da bo v strokovnih svetih in komisijah najprej izpeljal temeljite kadrovske spremembe? Ali bo minister nadaljeval z namero, da stroko podredi politiki, in ne, da politiko prilagodi strokovnim ugotovitvam? Hvala.
Hvala vam, dr. Cukjati. Ministra ni. Državni sekretar. mag. Vrhunec prosim, imate besedo.
Gospod predsednik, hvala za besedo. Hvala za vprašanje, gospod dr. Cukjati. Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci, naj opravičim ministra, ki je bil še do pred kratkim tukaj in je mogel opraviti določene druge obveznosti še, tako da je mene zadolžil, da vas obveščam oziroma odgovarjam na vaša vprašanja. Več vprašanj ste postavili, postavili ste več trditev dr. Cukjati. Na nek način vam vseeno moram odgovoriti na tisto, kar ste začeli v sredini graditi. Zagotavljam vam, da delo ministrstva v tem času, ko so potekali postopki glede referenduma, ni trpelo. Z normalnim delovanjem ministrstva so se ukvarjali vsi zaposleni po svojih najboljših močeh. Jaz trdim, da dobro in tudi minister je večji del svojega časa definitivno, tudi tistega izven delovnega, posvetil delu ministrstva. S samimi aktivnostmi se je ukvarjal bolj v tistih, v drugih delih, časih dneva, če temu lahko tako rečem. Sicer je pa tako. Stabilnost poslovanja zdravstvene službe. Res je, da letos malenkost kasnijo splošni in področni dogovori, vendar je tudi res, da je splošni dogovor tik pred tem, da ga izdamo. Dejstvo je, da smo kar nekaj sprememb vnesli v letošnji splošni dogovor, ki se tičejo financiranja zdravstvenega sistema, stabilnosti financiranja, bolj preglednega financiranja in te spremembe so pač zahtevale več usklajevanja. Partnerji se niso strinjali s temi spremembami in zato je pač prišlo do kar nekaj sestankov, nekaj uskladitev in tako naprej. Na vsak način pa ne moremo reči, da bistveno kasnijo te aktivnosti v primerjavi s prejšnjimi leti. Se pa zavedamo problema, nekajkrat smo ga že izpostavili; namreč problema, da se vse te aktivnosti začnejo prepozno in da zaradi tega zdravstvenim zavodom, tako kot stevi rekli, niso znani pogoji poslovanja in zato smo že sprožili in zahteve in aktivnosti, da začnemo z dogovarjanjem glede splošnega dogovora letos za naslednje leto toliko prej. Kdaj se bomo lotili vse težjih problemov v zdravstvu? Teh problemov se lotevamo ves čas. Ti problemi so dnevno na našem spisku. Sledimo strokam v zdravstvu. Mimogrede, moje osebno mnenje, če ga smem tu povedati, je, da določeni problemi, ki jih navajate, niso samo del medicinske stroke, ampak so tudi vprašanja organizacijske stroke, ekonomske stroke, in vse te stroke pač vključujemo v naše aktivnosti, na vsak način se posvetujemo z raznoraznimi strokami. Čakalne dobe niso problem teh aktivnosti, ki ste jih navajali. Čakalne dobe so problem financiranja zdravstvenega sistema. Čakalne dobe se pojavljajo zato, ker je vedno večji pritisk na zdravstveni sistem in financiranje oziroma denar, ki priteka v zdravstveno blagajno, ne more slediti vsem zahtevam prebivalstva. Zato je jasno, tudi drugi zdravstveni sistemi, razviti sistemi, najbolj razviti, se soočajo z vprašanjem podaljševanja čakalnih dob za določene elektivne posege. Na vsak način pa veste, da smo že prej, v prejšnjem obdobju naredili kar nekaj aktivnosti za to, da smo vsaj pri tistih prvih stikih z zdravnikom te čakalne dobemaksimalno skrajševali oziroma jih na noben način nismo tolerirali, to se pravi, stiki v ambulantni dejavnosti za prvi pregled. Toliko bi v bistvu za zdaj. Še v zvezi s kadrovskimi spremembami. Kadrovske spremembe - v bistvu mi ne vidimo, da bi jih morali prav pretirano izvajati. Tisto, kar smo naredili oziroma kar smo menili, da je potrebno za to, da ti postopki normalno tečejo, je bilo, drugače pa zaupamo tistim ljudem, ki določene stvari delajo in opravljajo, da jih bodo tudi naprej delali. In še vaša teza o podrejanju stroke politiki. Lahko vam odgovorim, da na noben način ne pričakujemo od stroke, od katerekoli stroke v zdravstvenem sistemu, v zdravstvu, da se bo podrejala politiki. Zagotavljam vam, da tega pričakovanja pri nas ni. Kvečjemu nasprotno, tako kot ste rekli; politika se bo podrejala strokovnim rešitvam. Hvala.
Hvala lepa. Naslednje vprašanje bo zastavila kolegica Ana Marija Tisovic. Imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik, za besedo. Pozdrav vsem prisotnim predstavnikom vlade, kolegicam in kolegom ter vsem ostalim! Svoje vprašanje bom naslovila ministrstvu za delo in družino. Naši zakoni na delovnopravnem področju predpisujejo relativno stroge kazni, s katerimi se želi zaščititi delavce pred izkoriščanjem delodajalcev. Minister za delo se lahko pravzaprav pohvali pred Evropsko skupnostjo glede usklajenosti naše zakonodaje z evropsko zakonodajo, v praksi pa gre marsikaj narobe. Če pogledamo inšpekcijo za delo, vidimo vso jalovost njihovega dela. Najprej morajo z velikim žarom iskati kršitelje delovne zakonodaje, nato morajo sestavljati cele gore predlogov sodniku za prekrške zaradi kršitev pravic zaposlenih, nato sodnik za prekrške prebere vse te kupe predlogov, o nekaterih celo odloči, nakar gredo zadeve senatu za prekrške, kjer jih tako ali tako več kot tri četrtine zastara; nato se na senatu pišejo odločbe, s katerimi ugotavljajo, da so zadeve zastarele, odločbe pošljejo sodnikom za prekrške, sodniki za prekrške prekuvertirajo te odločbe in jih pošljejo inšpektorju ter obdolžencu. Seveda si vsak od navedenih organov zabeleži, da je rešil zadevo, in vsi so zadovoljni, ker imajo v statistiki svojega dela veliko rešenih spisov. Sprašujem se, kakšen je učinek vsega tega cirkusa, ki še najbolj spominja na roman Franca Kafke z naslovom Porces. Ali se ne zavedate, da na tak način država ne nudi niti najmanjše učinkovite zaščite delavcem? Delodajalci v posmeh vsemu temu birokratskemu aparatu nočejo prijaviti delavcev za socialno, pokojninsko in invalidsko zavarovanje, delavci morajo delati nadure preko zakonsko dovoljenega obsega nadur, za katere ponavadi še ne dobijo niti plačila. Delavci morajo delati v zdravju škodljivih delovnih razmerah, redno se jim ne izplačujejo plače in še marsikakšno drugo kršitev si privoščijo delodajalci. Zato vas sprašujem: Zakaj ne poskrbite, da bo država resnično zaščitila interese delavcev tudi preko delovne inšpekcije? Drugič: Zakaj ne predlagate daljših zastaralnih rokov za hujše prekrške, ki jih storijo delodajalci? Sedanji enoletni relativni oziroma dvoletni absolutni rok za zastaranje je za hude prekrške delodajalcev v sedanjih razmerah bistveno prekratek. Zavedati se morate, da v teh zadevah ne gre za napačno parkirano vozilo, gre namreč za ogrožanje eksistence delavcev in njihovih družin. Tretjič. Kaj boste ukrenili, da ne bo v delu in delovanju naših organov prihajalo do tako absurdnih anomalij? Imam pa še eno dodatno vprašanje, ki ga bom potem postavila. Hvala lepa.
Hvala, zelo ste prijazni. Kdo od predstavnikov vlade bo odgovoril na to vprašanje? Prosim, gospa državna sekretarka.
Hvala. Dovolite, da se predstavim Staša Baloh Plahutnik, sicer državna sekretarka na ministrstvu za delo, pristojna za področje zaposlovanja. Glede na to, da pa se vaše vprašanje nanaša na področje inšpekcije za delo, bi povedala, da predlagam, da se odgovor na vaše vprašanje oziroma v enem delu tudi pobudo poda pisno, posebno še zaradi tega, ker je vlada pred nedavnim obravnavala poročilo o delu inšpekcijskih služb za leto 2000 in v tem sklopu so dane tudi nekatere pobude za izboljšanje dela tako inšpekcijskih služb kot tudi nekaterih predlogov. Zato bi predlagala, da tudi vi vaše vprašanje, ki ga niste uspeli v celoti podati, podate pisno na ministrstvo in na katerega bomo odgovorili v poslovniškem roku. Hvala.
Kolegica Tisovic bo dopolnila vprašanje, je rekla. Prosim!
Da, moje dopolnilno vprašanje je bilo ravno tako. Prosim vas tudi za pisne odgovore, kolikšen je delež zastaralnih predlogov, ki so jih vložili inšpektorji za delo zoper delodajalca v preteklem letu, hkratno me pa zanima tudi, kolikšen delež odločb je bil dejansko izvršen. Iskreno upam, da mi boste te podatke lahko priskrbeli. Hvala lepa.
Prosili ste za pisno mnenje in ga boste od vlade tudi dobili, razumem gospo državno sekretarko. Vabim k besedi kolega Janka Vebra, da postavi vprašanje.
Hvala za besedo. Vprašanje imam za ministrstvo za okolje. Na področju energetike bo potrebno vse bolj razmišljati in planirati vlaganja v obnovljive vire energije. V ta okvir sodi tudi izraba energije vetra oziroma vetrna energija. Tudi v Sloveniji, konkretno v občini Vipava, že dalj časa potekajo aktivnosti v zvezi s projektom vetrnih elektrarn. V dogovoru z ministrstvom za gospodarske dejavnosti je Vipava že leta 1998 kandidirala za program Evropske unije za izvedbo raziskovalnega razvojnega projekta Ocena energetskega potenciala vetra na področju Elektro Primorske. Gre za mednarodni projekt in po predhodnem dogovoru je takratno ministrstvo za gospodarske dejavnosti potrdilo, da bo v primeru uspešne kandidature pokrilo zahtevano lastno udeležbo slovenskega glavnega partnerja pri tem projetku, to je občine Vipava. Kandidatura občine Vipava je bila uspešna in decembra 1999 je Evropska unija formalno odobrila projekt. Občinski svet občine Vipava pa je junija 2000 podal soglasje k projektu postavitve vetrnih elektrarn na planoti Nanos. Istega meseca 2000 je bila nato podpisana pogodba med Komisijo Evropske unije in občino Vipava za financiranje projekta in Vipava je iz Bruslja že dobila nakazanih 98.500 evrov za izvajanje nadaljnjih aktivnosti. Slovenskega dela v višini 21.900 evrov pa še ni odobrenega, čeprav se je takratno ministrstvo za gospodarstvo zavezalo, da bo to storilo. Zato danes sprašujem ministrstvo za okolje in prostor, na katerega je bilo preneseno področje energetike: Kaj meni glede izrabe vetrne energije v Sloveniji in konkretno glede projekta vetrnih elektrarn, ki ga koordinira občina Vipava? Ali naj se pripravljalna dela nadaljuje in ali je mogoče prišlo do drugačnih odločitev? To so vprašanja, ki se postavljajo na tem območju. In seveda tudi: Ali bo Slovenija oziroma ministrstvo zagotovilo obljubljenidel lastne udeležbe pri omenjenem projektu, saj gre vendarle za mednarodni projekt in tudi za vprašanje naše skupne verodostojnosti pri sklenjenih pogodbah in dogovorih? Hvala.
Hvala lepa. Mag. Tavzes, državni sekretar prosim.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Vetrna energija je pravzaprav izziv za Slovenijo. Slovenija nima referenc na tem področju in soobmočju. Povem nekaj rezultatov te študije, ki jo je gospod poslanec že navedel in je bila na pobudo občine Vipava in ob sofinanciranju sredstev Evropske unije narejena. Gre za to, da so v okviru te študije bile spoznane štiri lokacije, kjer naj bi bilo na vsaki od lokacij možno izkoriščati ekonomsko upravičeno več kot pa 80 vetrnic na samolokacijo, na to energetsko polje. In vsaka od teh vetrnic bi imela moč okoli 750 kilovatov. Skratka, gre za relativno velik energetski objekt in za seveda nov poseg v prostor. V tem trenutku je na ministrstvo za okolje in prostor oziroma na njegovem uradupobuda za to, da se seveda v prostorske akte umestijo ena, dve ali tri ali pa vse štiri lokacije, ki so bile v tej preliminarni študiji spoznane kot ekonomsko učinkovite. Umestitev takih vetrnih elektrarn je seveda predmet prostorskih aktov, torej državnih prostorskih aktov, torej prostorskih sestavin dolgoročnega in srednjeročnega državnega plana. Potekajo v tem trenutku študije, s katerimi naj se proučijo vsi vidiki namestitve oziroma lociranje teh elektrarn v taki dimenziji na teh lokacijah, tudi neke sporne odločitve ali pa neke preleminarne ideje o tem, da se seveda te zadeve nameste v zavarovana območja, so nekako presežene. In pričakujemo v juliju predstavitev prve študije o primernosti oziroma o pogojih za namestitev takih veternih elektrarn v prostor. Skratka, ministrstvo meni, da je to primeren način, da bo treba postaviti pogoje za namestitev, ker ne gre za majhen poseg, ampak gre za relativno velik poseg, gre za veterna polja. Glede tistega drugega vprašanja, participacije proračuna, državnega proračuna v okviru tega projekta, pa boste dobili pisni odgovor. Na to nisem pripravljen.
Hvala lepa. Naslednje vprašanje bo postavil kolega Rudolf Petan. Kolega Petan imate besedo.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani člani vlade, spoštovane kolegice in kolegi. Pred mesecem je bila slavnostna otvoritev železniške proge med Mursko Soboto in Hodošem in pa ustrezni del na madžarski strani. S tem je bila povezava med slovenskim in madžarskim železniškim omrežjem nekako sklenjena, trenutno pa na progi vozijo vlaki, naj bi vozili, tako smo izvedeli iz medijev, s 30 kilometri na uro, pred nekaj časa 50, prej pa seveda normalno. Glede na to, da bi naj teren se pogrezal ali drsel ali pa, kot je bilo slišati, da bi naj teren nabreknil zaradi padavin. Jaz sicer ne vem, kaj je res, zato bom tudi postavil to vprašanje. Želel bi tudi povedati, da je na tem odseku bila proga že zgrajena pred 100 leti in da so se z mehaniko tal morali srečati tudi takrat in očitno so takrat imeli več sreče ali pa so bolje načrtovali, bolje projektirali ali pa tudi bolje izvedli. Treba je tudi upoštevati, da takrat verjetno ni bilo takšnega znanja o mehaniki tal, kot je danes, pa kljub temu danes takšne težave. Zato sprašujem ministra za promet ali pa predstavnika: Kaj je vzrok takšnih težav - če so to res takšne težave, kot so poročali mediji? In pa: Kakšne ukrepe bo ministrstvo sprejelo, da bo promet na tej progi, ki je seveda slovenske davkoplačevalce stal milijarde, ne bo potekel po polžje? Ali je vzrok slabo načrtovanje, ali slaba izvedba ali oboje skupaj? Kakšne bodo sankcije? Namreč, treba je vedeti, da takšno stanje tudi navsezadnje škodi slovenski gradbeni operativi, ki je gradila to progo. In pa drugo vprašanje. V teh dneh bomo praznovali 10. obletnico državnosti, pa me zanima, kako bo ta dogodek obeležen v šolah. Vemo, da se pouk končuje, vendar to ni vzrok, da ne bi tudi tam otroci mogli kaj slišati o tem. Pa me zanima, ali je bilo kakšno navodilo dano s strani ministrstva, kako naj v šolah to obeležijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Nekaj različnih vprašanj predstavnikom vlade. Kdo bo prvi odgovorjal? Prosim.
Gospod predsednik! Hvala za vprašanje gospod Petan. Dejstvo je, tako kot ste povedali, da je dejansko hitrost na tej progi bila ob otvoritvi 80 kilometrov na uro, kar je seveda tudi pod tehničnimi možnostmi te novozgrajene proge, to pa zato, ker je pač v začetnem uvajalnem obdobju, dokler se pač ne "prepelje", torej dokler se ne utrdi spodnjiustroj proge, potrebno. Vmes se je dejansko pojavilo odstopanje tračnic tako v pozitivni kot v negativni smeri, se pravi na eni strani za tunelom, ki je bil zgrajen na tem odseku, je prišlo do približno 7 centimetrskega nadvišanja in nekaj 100 metrov naprej do rahlega posedanja, tudi nekaj centimetrov, te proge. Zaradi varnosti je bila uvedena počasna vožnja v prvi fazi - to se je pojavilo namreč že kar hitro po otvoritvi - na 50 kilometrov na uro in sedaj na 30 kilometrov na uro. Investitor te proge so Slovenske železnice in trenutno potekajo preiskave in analize tega, zakaj je v bistvu do tega prišlo. Razlogi so lahko zelo raznoliki in bi bilo prehitro kakorkoli dajati neke ocene, dokler ne bodo znani rezultati teh raziskav. Možno je namreč tudi - če dovolite, da samo malce suponiram - da je zaradi utrjevanja spodnjega ustroja prišlo do manjših odstopanj in da se bo to stabiliziralo. Seveda pa dokončen rezultat te neprijetne in praktično tudi, lahko rečemo, celo nedopustne zadeve ob današnjem stanju tehnike in vseh ostalih pripomočkov ter znanj s tega področja, bomo pač lahko sklepali, kaj in kako naprej ukrepati, ko bodo znani ti rezultati raziskav, ki potekajo. Računamo, da bo to opravljeno v roku največ še kakšnega meseca, potem pa bodo tudi sledili, tako kot to določa tudi pogodba, ustrezni ukrepi na eni ali drugi strani. Hvala.
Hvala lepa, dr. Hanžel, državni sekretar. Želi še kdo od predstavnikov vlade? Prosim!
V zvezi s praznovanjem 10. obletnice osamosvojitve morda samo toliko. Že nekaj let je namenoma nastavljen zaključek pouka tik pred 25. junijem in šole imajo že tudi nekaj let navodila, da primerno obeležijo državni praznik; o tem je bilo tudi v tej hiši dosti govora. Tako da ta teden v petek praviloma zaključujejo šole, nižji letniki - razen zaključnih, seveda - s poukom, dobijo spričevala in ob teh priložnostih tudi v večini primerov primerno obeležijo, nekateri tudi kakšen dan prej. Tisti razredi, ki so pa zaključni oziroma maturantje, so pa končali prej in imajo zdaj v tem trenutku nekatere druge obveznosti. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Petan želi zastaviti dodatno vprašanje. Imate besedo.
Še enkrat bi postavil isto vprašanje: ali so bila - glede na to, da je to 10. obletnica, vemo, da je to nekaj drugega, kot so 7., 6., 5. ali pa 13. - dana kaka posebna navodila; in kaj to pomeni v večini primerov. O maturantih ne govoriti, ker vem, imajo posebne zadolžitve, zato tisto pustimo ob strani. Vendar tisti, ki normalno končujejo osnovne šole do 8. razreda, in pa, seveda, srednje šole: prvi, drugi in tretji letnik. Hvala.
Odgovor predstavnika ministrstva, prosim.
Posebnih navodil za ta primer, da bi dajali specialna navodila, kako naj šole ravnajo - tega tudi običajno ne delamo. Mislim, da so vse naše šole dovolj kvalitetne, skupaj z ravnatelji, učitelji in učiteljicami, da vedo, da je 10. obletnica poseben praznik. Obenem pa mislim, da je treba z vidika državljanske vzgoje vsako leto te zadeve obeležiti ob teh dnevih. Tako da mislim, da bo vsepovsod dovolj jasno obeležen ta dan. Nismo pa - in mislim, da ni smiselno, da je ta država tako centralizirana, da bi vsakemu posebej naročali, kako. Vsaka šola glede na program, kurikulum,ki ga imamo, mislim, da zmore in da sama tudi opravi te zadeve čisto korektno in v dobro vseh, ki so na šoli.
Hvala lepa. Naslednje vprašanje bo zastavil vladi kolega Alojz Sok. Imate besedo, kolega Sok. Prosim za mir v dvorani.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani predstavniki vlade, kolegice poslanke in poslanci! Eno od dnevno aktualnih tem v naši državi je še vedno nedokončana denacionalizacija. Po več kot osmih letih izvrševanja tega procesa mislim, da nismo še niti na polovici. Po, bi rekel, pospeških za časa Bajukove vlade glede reševanja teh problemov se v zadnjem času ti postopki ponovno upočasnjujejo. Kot poslanec imam pravzaprav največ opravka z ljudmi, ki se oglašajo pri meni v poslanski pisarni inmi pripovedujejo različne zgodbe. Glejte, tukaj pred sabo imam eno od odločb o denacionalizaciji. Izdana je bila 5.4.1994. leta, sekretariat za družbo planiranje in razvoj občine Domžale. V 3. členu pravi ta odločba, da je zavezanec sklad kmetijskih zemljišč in gozdov in uporabnik Agroemona Domžale. Potem v 4. točki pravi, da ima uporabnik pravico uporabljati zemljišče največ do 7.12. 1998, po tem datumu pa ga mora vrniti upravičencu. Torej, v tem času se seveda ni zgodilo nič. Edino, izšla je 5.4. 2000 odločba Geodetske uprave Republike Slovenije, izpostave Domžale, s katero je le-ta potrdila zemljišče kot kompleks in pa s svojo odločbo vzpostavila lastninsko, ne pa tudi posestno strukturo. V tem trenutku je pač zadeva takšna, da upravičenec lahko gleda, kako Agroemona še naprej uporablja njegovo zemljišče in čaka, kdaj mu bo sklad kmetijskih zemljišč vrnili nadomestno zemljišče namesto tega, kar je tam. In v tej relaciji sprašujem predstavnike vlade pravzaprav: Kako vlada vidi možnost vstopa Republike Slovenije v Evropsko unijo ob nedokončani denacionalizaciji. Kajti, če je sedaj v osmih letih nismo uspeli dokončati, ne verjamem, da bi jo dokončali v naslednjih štirih letih. Drugo, kar bi rad vprašal: Kako vlada vidi vstop slovenskih kmetov v Evropsko unijo, če jim ne bomo omogočili, da bodo povečali svoja kmetijska posestva? Trenutno je situacija taka, da je posestna struktura pri nas nekje med 4 in 5 ha obdelovalne zemlje; saj ti naši kmetje v Evropsko unijo ne morejo. In tretje. Kakšno funkcijo pravzprav ima sklad kmetijskih zemljišč, ki se obnaša kot neki fevdalni gospod - na eni strani ne vrača kmetijskih zemljišč, na drugi strani pa ta ista zemljišča daje v zakup bivšim kmetijskim kombinatom, za katere smo lahko videli iz poročila računskega sodišča da nekateri že par let niso plačali zakupnine. Torej, res me zanima, v kakšni funkciji se pojavlja ta sklad. Imel bi še kar nekaj vprašanj na to temo, ampak ker drugim niste dovolili prekoračitev časa, bom tudi sam s tem zaključil. Ampak prosim, to je v bistvu vprašanje za več resornih ministrov v tej vladi. Hvala lepa.
Hvala za vašo prijaznost in razumevanje. Sprašujem vlado, kdo želi [[...]]Najprej minister, gospod Bizjak.
Jaz bi na del tega vprašanja poskušal odgovoriti. Kot veste, vlada izvajanju denacionalizacije posveča izjemo pozornost in skuša ta postopek pospeševati, kolikor se le da. V ta namen je pravzaprav tudi naložila ministrstvu za pravosodje, da koordinira izvajanje denacionalizacije. Gre zlasti za probleme - enega katerih ste tudi vi omenili -, probleme torej, ki se nanašajo na več resorjev in kjer prihaja še vedno - na žalost - do določenih zapletov pri samem izvajanju denacionalizacije, ali pa kot v primeru, ki ste ga navajali, pri sami realizaciji odločb. Torej, ne drži, da še niti polovica denacionalizacije ni izvedena. Po podatkih iz začetka letošnjega leta oziroma februarja je bilo po vrednosti odločeno o približno 62% zahtevkov. Drugič. Tudi ne drži, da bi se izvajanje denacionalizacije upočasnilo. Podatki, ki jih imam, ki bodo kmalu tudi zaokroženi v poročilo, in tudi podatki, ki smo jih posredovali Evropski komisiji, kažejo na to, da je ta tempo vendarle primeren. Seveda pa na žalost, glede na obseg te denacionalizacije, bo potrebno še kar precej naporov, da bi jo v čim krajšem času končali - torej po namerah vlade, do konca prihodnjega leta. Jasno je po poročilih nekaterih upravnih enot, da bo marsikje že v letošnjem letu na prvi stopnji odločeno o vseh zahtevkih, kar je seveda spodbudno. Hkrati pa je jasno, da pač vendarle podam celo sliko, da so nekatere upravne enote, zlasti na primer upravna enota LJubljana, ki se sooča še vedno z zelo velikim številom teh zahtevkov, o katerih še ni odločeno. Pri primeru, ki ste ga navajali, gre za enega od takšnih posebnih problemov denacionalizacijskih postopkov, namreč za dodelitev zemljišča v posest, kadar je vrnjeno zemljišče sestavni del kompleksa. Tukaj se pojavlja več različnih težav, bodisi da ni odločeno o vseh zahtevkih, ki se nanašajo na isti kompleks, bodisi da prihaja pač do problemov pri sami izročitvi v posest. Torej, ta problem smo zaznali in skušamo, v sodelovanju seveda z vsemi tistimi organi, ki jih to zadeva, najti ustrezno rešitev, ki bi pomenila, da bodo tovrstne stvari tekle kar se da tekoče. Toliko bi lahko s svoje strani.
Hvala, gospod minister. Gospod Simončič, državni sekretar.
Odgovoril bi še tudi na vprašanje gospoda poslanca glede strukture naših kmetij in preoblikovanja kmetij do vstopa v Evropsko unijo. Torej, res je, da imamo majhne kmetije, je pa tudi res, da v bistvu že tudi teče proces prestrukturiranja oziroma tudi večanja kmetij, ki so velike nad 10 ha. Vendar je ta proces zaenkrat res počasen. Opazen pa je že premik k večanju posestev in to v bistvu poteka že nekako tudi samodejno, kajti tudi večje kmetije ugotavljajo, da samo večanje posestev zagotavlja tudi povečanje njihovega prihodka oziroma tudi večjo konkurečnost v Evropski uniji. Seveda se bomo trudili tudi z dodatnimi ukrepi v prihodnjem letu za povečanje kmetij in pa tudi za povečanje kapacitet na teh kmetijah preko ukrepov strukturne kmetijske politike. V tem letu smo izpolnili obveznosti s preteklega leta, tako da ponovni investicijski ciklus pričakujemo v naslednjem letu. Je pa seveda res, da imamo malo časa na razpolago in da bo treba tudi na področje zemljiške politike še kar nekaj narediti, da bi pospešili prenos zemlje in oblikovanje večjih kmetij.
Hvala lepa. Želite dodatno vprašanje? Prosim, kolega Sok.
Hvala lepa. Resnično je to problem, ki se tiče celotne vlade. In celotna vlada bi morala biti temu naklonjena, kajti gospod minister Bizjak, pravite, 10 let smo delali s primernim tempom in rešili 62% primerov. Če bo šlo tako naprej, potem še vsaj deset let rabimo, da bomo rešili vse te primere. Vas pa sprašujem, ali bo Slovenija lahko vstopila v Evropsko unijo z nerešenim problemom. Torej na to mi nihče ni odgovoril. In če štejete takšne odločbe, kot je tale, ki jo imam jaz tu, med rešene zadeve, za mene, gospod minister, ni rešena, ker odločba je bila izdana. Poglejte, celo pravnomočna je verjetno postala, čeravno v poduku o pravnem sredstvu ni naveden rok pritožbe. Ampak, ker se v šestih letih nihče ni pritožil, pač razumem, da je pravnomočna. Ampak zadeva, ki jo je ta odločba naredila za pravnomočno, je še danes v naravi nerešena. Se pravi, za to gre. In ko pravite, da se rešuje z enakim tempom kot v času Bajukove vlade - jaz teh podatkov nimam. In bi bil zelo vesel, če mi res te podatke lahko mogoče pismeno daste. Ampak iz medijev sem lahko prebral, ko so obravnavali število rešenih postopkov za šest mesecev ene vlade in šest mesecev druge vlade, da je razlika več kot 1% v rešenih zadevah. Torej zdaj, če so me mediji zavedli, potem se opravičujem. Potem tukaj pred državnim zborom pač trdim nekaj, kar ni res. In jaz bi rad videl, da bi ne bilo resnično, kajti problem je zares velik in kot takšnega bi se ga morala zavedati celotna vlada, kajti ljudje imajo probleme. Probleme imajo, ker svojih postopkov enostavno z različnimi zapleti ne morejo razrešiti. In ne pridejo do svoje lastnine, do katere so po zakonu upravičeni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Razumem, da želi minister dodati pojasnilo.
Jaz bi predvsem to povedal, da razumem, da bo potrebno na to vprašanje odgovoriti s strani vlade. Na drugi strani bi pa dodatno samo še to pojasnil, da ni bilo v obdobju desetih let vedno dovolj intenzivno reševanje teh zadev. Bilo je veliko znanih zapletov, od kadrovskih do drugih, bilo je tudi mnogo sprememb same zakonodaje, ki je do neke mere vplivala na potek denacionalizacije. Bilo je tudi veliko nerešenih vprašanj, ki so tudi - vsako po svoje - zavirala samo izvajanje denacionalizacije. Omenil sem samo, da ni videti, da bi v zadnjem času tempo denacionalizacije kaj bistveno padel; če je bil morda kakšen odstotek nižji, morda nižje število rešenih zadev, je bilo to mogoče povezano s finančnimi omejitvami v obdobju začasnega financiranja, ki niso omogočale dodatnega angažiranja. Bomo pa tudi s temi podatki, seveda, lahko opremili odgovor, tako da bo iz njega, računam, veliko več razvidnega. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Aurelio Juri ima besedo.
Hvala, predsednik, za besedo. V pripravi na to vprašanje sem le-tega pismeno naslovil že prejšnji teden ministrstvu za promet in ministrstvu za okolje in prostor, ker smatram, da sta obe pristojni. Rad pa bi ga še enkrat prebral in seveda prosim za odgovor. O nujni izgradnji drugega tira železniške proge, ki naj bi Luki Koper omogočila dodatno železniško povezavo s svojimi trgi, je govora, kot vemo, več let. Sam koalicijski sporazum o sodelovanju v vladi Republike Slovenije jo opredeljuje kot ključni investicijski projekt, enako kot dokončanje avtocestnega programa. A čas teče in otipljivih potez, ki bi nakazovale, da bo projekt realiziran še pravočasno, ni videti. Pravočasno pa pomeni, tako da bo služil tir svojemu namenu - to je omogočiti edinemu slovenskemu pristanišču in enemu izmed nosilnih stebrov prometnega gospodarstva Slovenije ohranitev konkurenčnosti, zlasti v luči vstopanja države v EU. Predstavniki Luke Koper in Slovenskih železnic ter drugi poznavalci blagovnih tokov na območju severnega Jadrana in srednje Evrope opozarjajo, da v kolikor drugi tir ne bo zgrajen v relativno kratkem času, pri čemer omenjajo letnico 2004, kot skrajno 2008, ga Luka Koper več ne bo potrebovala, ker se bo medtem promet preusmeril drugam in bo njena usoda zapečatena. Ker je projekt vreden, po današnjih ocenah, ne manj kot 115 milijard SIT in si država ne more privoščiti, da bi njegova gospodarska upravičenost upadla, je vsem jasno, da postaja odločitev vlade o poteku trase, predvsem pa o dinamiki izgradnje in v povezavi s temo načinu njenega financiranja, več kot urgentna. Kako navedeni ministrstvi komentirata in kdaj je tako odločitev pričakovati oziroma ali obstaja alternativni scenarij, ki bo Luki Koper vendarle omogočil, da ohrani konkurenčnost in vodilno ter povezovalno vlogo med severnojadranskimi pristanišči? Hvala.
Hvala lepa. Izvolite, gospod državni sekretar.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod poslanec! Ministrstvo za promet in zveze je že več kot leto in pol nazaj posredovalo ministrstvu za okolje in prostor pobudo za izdelavo lokacijskega načrta. Bil je pripravljen tudi terminski plan, in sicer, da bi bili pravzaprav pripravljeni vsi potrebni dokumenti in izdano lokacijsko dovoljenje ter gradbeno dovoljenje do konca leta 2002. Vse strokovne aktivnosti še potekajo. To pomeni, izdelana je bila torej primerjalna študija za traso 1/3, to je železniška povezava za hitrosti do 160 kilometrov na uro na poteku med Koprom in Divačo. Potek te trase je bil usklajen z vsemi občinami, preko katerih poteka, in dejansko ni tukaj nobenih zadržkov in zato se tudi že izdeluje idejni projekt. Ob tem delu, ki je v teku in ki ga zaenkrat, torej formalno, nismo prekinjali in teče naprej, je dejansko prišlo do podpisa zapisnika, v katerem je za Slovenijo, bi lahko rekli, najbolj racionalno opredeljena morebitna prihodnja trasa proge za velike hitrosti v sklopu V. koridorja med Benetkami, Trstom in Ljubljano. Racionalno opredeljena zaradi tega, ker je italijanska stran do utemeljitve oziroma do formalne globalne opredelitve te trase v tem zapisniku dejansko favorizirala potek trase, ki bi potekal skozi Vipavsko dolino in z dolgim predorom do Ljubljane, kar seveda za naše dosedanje transportne povezave in tudi interese v bodoče ni primerna rešitev, ki pa med drugim tudi ni bila umeščena v sedaj veljavni prostorski plan naše države. Torej, ta trasa - ki je bila,- govorim o trasi za velike hitrosti, 250 km/h v sklopu 50. koridorja umeščena tako, da se v Divači povezuje z obstoječo progo, prav tako v Postojni in prihaja potem do Ljubljane - dejansko omogoča valorizacijo našega prometnega prostora, daje dobro kvalitetno povezavo v, recimo, neki daljni prihodnosti za V. koridor, navezuje tudi Luko Koper v taki ali drugačni varianti in omogoča seveda tudi priključek iz ostalega dela severnojadranskih luk, na primer iz Reke na to traso hitre proge. Ta zapis, seveda, zapisnik ne predstavlja nekega pravnoformalno zavezujočega akta za našo državo. Kljub temu smo pa, da bi dejansko preverili tudi to opcijo, ker bi v tem primeru - sedaj, ko je to bilo podpisano - potek te trase za hitrost do 250 km/h izgradnje hitre železniške povezave, to je povezave za hitrosti do 250 km/h, tukaj imeli dva poteka, ki bi se dejansko ločila v Črnem Kalu. In sicer bi zaradi večjih potrebnih krivin proga za velike hitrosti, da poudarim 250 in več kilometrov na uro, potekale po nekoliko daljši trasi, medtem ko bi povezava med Koprom in Divačo s 160 na uro bila nekoliko krajša in tekla izven te trase. Zaradi tega se sedaj dejansko nadaljujejo vse aktivnosti pri pripravi idejnega projekta na poteku proge za hitrosti do 160 kilometrov na uro - ali tako imenovane variante 1/3 - na poteku med Koprom in Črnim Kalom in za postajo Divačo. Pararelno smo z aneksi naročili tudi izdelavo primerjalne študije za potek trase hitre proge - to je za hitrosti 250 kilometrov na uro - od Črnega Kala do Divače za primerjavo z obstoječo varianto 1/3 in rezultat te primerjalne študije bo seveda potem posredovan tudi v presojo vladi. In na osnovi te presoje bomo nadaljevali z izdelavo idejnega projekta tudi na takrat izbrani varianti trase med Črnim Kalom in Divačo. To je odgovor na prvi del vprašanja. Časovno še mogoče - je tudi prav zanimivo; torej, v zvezi s to dodatno aktivnostjo ocenjujemo, da bo potrebno dejansko približno 2 do 3 mesece časa, kar pomeni pravzaprav za tako obsežen projekt zelo skromen zamik. Se pravi najkasneje v septembru tega leta bomo imeli odločitev o tem, po kateri trasi naj bi dejansko potekala povezava med Črnim Kalom in Divačo: ali po varianti 1/3 ali morebiti od Črnega Kala do Divače po trasi proge za hitrosti 250 kilometrov na uro. Drugi del vprašanja, kar se tiče financiranja. Finančna sredstva za pripravo potrebnih strokovnih podlag so zagotovljena bila v proračunu lanskega leta, tudi v poroštvenem zakonu, ki je namenil za te namene v lanskem letu približno milijardo tolarjev, in so v potrebnem obsegu zagotovljena tudi v sprejetem proračunu za tekoče leto. Kar se pa tiče potrebnega zagotavljanja sredstev za izgradnjo te železniške povezave, bo pa seveda potrebna opredelitev na nivoju vlade, do kake mere in za kakšne stroške bi bilo smiselno tudi v tem primeru pritegniti zasebni kapital; kar moram reči, da ne predstavlja prav posebnega problema. Z zasebnim kapitalom na primer ob določenih garancijah vlade gradijo tudi hitro progo, recimo, 100 kilometrov dolžine na Nizozemskem. Vendar vlada, pač, je dala v tem primeru koncesijo 50 let in letno v bistvu zagotavlja koncesionarju povračilo stroškov, kar pomeni kredit in vse ostalo in ustrezen dobiček, ki ga seveda vsak koncesionar s tako progo želi ustvariti. Rekel bi torej, da kar se samega financiranja tiče, bo potrebno se o modelu financiranja še opredeliti, pripravljenih jih je nekaj inačic možnega načina financiranja. Ob obravnavi teh variant, kot sem omenil zdaj variante 1/3 in morebitnega poteka po odseku proge za velike hitrosti, se bo vlada odločila tudi o načinu financiranja v sklopu predlaganih variant - najugodnejšem načinu financiranja. Torej ni odveč, da rečem, da so sredstva v spremembah in dopolnitvah nacionalnega programa razvoja železniške infrastrukture bila predvidena. Seveda, kot veste, je pač zaradi možnosti, ki jih imamo na področju financiranja, in seveda tudi zaradi prioritet, kiso bile sprejete na področju izgradnje javne prometne infrastrukture, dejansko težko pričakovati, da bi sredstva, ki so tudi v spremembah in dopolnitvah predvidena in ki bodo predložena v sklopu teh sprememb in dopolnitev nacionalnega programa razvoja železniške infrastrukture v obravnavo tudi temu zboru, da bodo ta sredstva dejansko lahko še zajemala tudi stroške, ki so potrebni, da bi se ta odsek proge zgradoč. Drugače povedano: treba bo najti nek način v sklopu zamika obveznosti plačevanja s strani države. Kot sem rekel: zagotovitev tovrstnih sredstev bodisi v sklopu koncesije, bodisi v kakšni drugi obliki ni problematična. Problematična je samo odločitev dejansko države in ocena, do kakšne mere in koliko finančnih sredstev lahko država v obdobju, ko najbi ta proga bila zgrajena to še zmeraj načrtujemo do konca leta 2006 - koliko teh sredstev lahko država zagotovi za ta potreben razvoj in investicijo. Hvala.
Hvala lepa. Poslovnik pravi, da je odgovor ministra praviloma dolg ne več kot 10 minut, zato vas nisem prekinjal. Soočeni smo z dvema skrajnostima, na eni strani z izjavo vlade, da bo dala pisni odgovor, na drugi z zelo izčrpnim odgovorom. Seveda se ne branim tega, ampak vabim vse, ki boste odgovarjali na vprašanja poslancev,da ne bi prekoračili časa. Prosim, da postavi vprašanje kolega mag. Vizjak.
Hvala lepa, gospod predsednik, za dano besedo. Imam eno vprašanje, eno pobudo; in sicer, vprašanje zastavljam ministru za okolje in prostor. Veljavna zakonodaja o graditvi objektov predvideva pridobitje uporabnega dovoljenja po poenostavljenem postopku za objekte, zgrajene pred letom 1967, v katerih se opravlja poslovna dejavnost, in na podlagi ustreznih dovoljenj po 4. členu zakona o gospodarskih družbah oziroma drugih obrtnih dovoljenj. V nekaterih primerih veljavni prostorsko izvedbeni akt oziroma ureditveni načrt občine predvideva drugačno ureditev od obstoječe in predvideva, recimo, tudi rušitev takih poslovnih objektov. Vprašanje se glasi: ali prostorsko izvedbeni akt oziroma ureditven načrt občine, ki predvideva rušitev določenih poslovnih objektov, kjer se zakonito vrši dejavnost, preprečuje pridobitev uporabnega dovoljenja za te zgrajene objekte? Naj vprašanje pojasnim na primeru. V neki občini se nahaja objekt, kjer se vrši poslovna dejavnost na podlagi dovoljenja upravne enote po 4. členu zakona o gospodarskih družbah. Ob pridobitvi tega dovoljenja je upravna enota po ustreznem upravnem postopku ugotovila, da se je v tem objektu poslovna dejavnost odvijala že pred letom 1967 in še pred tem. Kasneje, v 90-ih letih, je občina sprejela ureditveni načrt, ki predvideva rušitev tega objekta, na mestu objekta pa predvideva zeleno površino kot prosto površino, ki omogoča pogled na neko mestno znamenitost.Ali je zaradi takšne predvidene rešitve v ureditvenem načrtu občine lastniku objekta onemogočena pridobitev uporabnega dovoljenja za ta objekt? To je prvo vprašanje. Drugo je pa tudi pobuda, ki je naslovljena na ministrstvo za šolstvo, znanosti in šport, in sicer se glasi. Diplomanti višjih šol si pridobijo po končanem študiju visoko strokovno izobrazbo, izobrazbo VI. stopnje. Na te šole se vpisujejo tudi kandidati, ki bi zlahka zaključili najmanj visoko strokovno šolo in si pridobili VII. stopnjo izobrazbe. Veljavna zakonodaja v Slovenji ne daje možnosti diplomantov višjih šol neposrednega nadaljevanja študija. Za vpis na visoke šole po končani višji šoli so odvisni od dobre volje visokih strokovnih šol, ki jim za nadaljnje nadaljevanje predpisujejo različne pogoje: nekateri se morajo vpisati v prvi letnik, druge pogoje in vpišejo v drugi letnik z diferencialnimi izpiti, le redki lahko nadaljujejo šolanje v tretjem letniku. Uspešni študenti višjih šol bi morali imeti formalno možnost neposrednega nadaljevanja šolanja na visokih strokovnih šolah enakih smeri z vpisom v tretji letnik. To bi bilo mogoče, če bi v Sloveniji ponovno uvedli stopenjski študij, prvo stopnjo z dveletnim študijem in drugo stopnjo s triletnim do štiriletnim študijem. Tako bi študentje zaključili šolanje z diplomo na prvi stopnji oziroma z diplomo na drugi stopnji. Tak način študija poznajo v nekaterih državah, na primer v Nemčiji. Predlagam, da ministrstvo za šolstvo, znanost in šport Republike Slovenije pripravi ustrezne podlage za sprejem zakonodaje o možnosti dvostopenjskega študija na visokih strokovnih šolah. Na osnovi take zakonodaje bi se nekatere višje strokovne šole, če bi seveda izpolnjevale z zakonom o predpisane pogoje, preoblikovale v triletne visoke strokovne šole, uspešni študenti višjih šol bi tako lahko po končani prvi stopnji neposredno nadaljevali s šolanjem na drugi stopnji, s tem bi postal šolski sistem vertikalno odprt.
Hvala lepa, kolega mag. Vizjak. Odgovori na to vprašanje. Prosim, mag. Tavzes, državni sekretar.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Ker gre za konkreten primer, bi bilo primerno, seveda, da dobimo pisno vprašanje, kar se tiče prostorskih ureditev, zato da bomo seveda bolj precizno odgovorili. Ampak načeloma pa velja, da prostorski akti seveda ne morejo posegati na noben način v pravice, ki izhajajo iz lastnine nepremičnin. Še manj pa lahko prostorski akti posegajo v nekaj retroaktivno, torej v neke pravice, ki izhajajo iz lastninske pravice do nepremičnin, bodisi da gre za uporabna dovoljenja ali za kaj drugega, in to seveda retroaktivno popravljajo. Vendar bi bilo, glede na konkretno in zelo jasno vprašanje, primerno dobiti dosje, da lahko na to odgovorimo.
Hvala lepa. Gospa Majda Zupan ima besedo. Želite vi odgovoriti dodatno? Pardon, se opravičujem, gospa Zupan. Želite vi dodati vprašanje ali pričakujete dodatno pojasnilo?
Hvala lepa. Glede na to, da nisem dobil nobenega odgovora na pobudo, bi prosil, da se o tej pobudi ministrstvo za šolstvo, znanost in šport pismeno opredeli oziroma mi odgovori, kakorkoli. Prav tako pa tudi ministrstvo za okolje in prostor. Sicer lahko iz magnetograma povzamem to vprašanje, ga bom pa naslovil in poslal tudi v pismeni obliki na obe ministrstvi, tako pobudo kot vprašanje. Hvala.
Hvala lepa. Želite odgovoriti? Prosim.
Bom kratek. Že sami ste ugotovili, da je prehod z višje na visoko možen v skladu z zakonom in pravili, ki jih predpisuje univerza, glede na to, da gre za vpis na visoke strokovne šole, oziroma samostojni visokošolski zavodi in ti imajo seveda svojo avtonomijo. Mislim, da bomo relativno hitro prišli v parlament - bo vlada prišla - s spremembo v tistem smislu, ki jo narekujejo mednarodni sporazumi, ki govorijo v zadnjih letih tudi o skrajšanju univerzitetnega študija s štirih na tri leta oziroma o različnih oblikah. Res pa je, da je treba vedeti, da višješolski programi niso programi univerzitetnega študija, tako da bo treba dopuščati neko presojo. Obstoječi višješolski programi so nekaj drugega, kot so bili stari višješolski programi - obstoječi, sedanji višješolski programi so nekaj drugega, kot so bili stari višješolski programi, ki so se izvajali na različnih fakultetah in drugih visokošolskih zavodih. In o teh vi govorite, če pravilno vem. V zvezi s tem, glede na to, da ste dali pobudo, mislim, da bomo odgovor oziroma naše videnje vam bodo posredovali kolegi z visokega šolstva v času, ki je primeren. Hvala.
Mag. Vizjak je zadovoljen. Kolegica Majda Zupan.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospodje ministri, predstavniki vlade, poslanke in poslanci! Vprašanje naslavljam na gospoda ministra za notranje zadeve dr. Bohinca. Na podlagi sklepa državnega zbora z dne 18.4. tega leta o določitvi datuma začetka postopka za ustanovitev občin ter za določitev njihovih območij, če se omejim le na ta del sklepa, vlagajo predloge upravičeni predlagatelji za začetek postopka za ustanovitev občin ter za določitev njihovih območij do 30.6.2001. Sprašujem, zakaj vladna služba za lokalno samoupravo oziroma vladajoča koalicija zavira oziroma že vnaprej odvrača upravičene predlagatelje, češ da ne bodo dopustili, da bi se ustanavljale nove občine, in strašijo s zmanjšanjem finančnih sredstev. S takšnimi stališči nastopajo tudi v medijih, ko se obravnava ta tema. Vemo, da Evropska zveza opozarja, da za lokalno samoupravo namenjamo premalo sredstev. Po drugi strani pa smo lahko prebrali, da nas pozivajo, naj vendar zajezimo drobljenje občin. Zato sprašujem: Ali so bile narejene kakšne strokovne analize, ki bi dokazovale, da so manjše občine neracionalne, ko pa vemo, da prav v majhnih občinah, z manj sredstvi naredijo več, ker se obnašajo bolj racionalno in lahko najbolj približajo upravljanje občanom v tistih zadevah, ki jih najbolj zadevajo, saj vendar je to tudi namen lokalne samouprave? In naslednje vprašanje. Kako bodo obravnavani predlogi tistih predlagateljev z manj kot 5 tisoč prebivalci za ustanovitev nove občine, ko je bil že do sedaj, kot vemo; 96 krat prekršen ta pogoj? Hvala lepa.
Hvala za vprašanje. Kdo bo odgovoril? Minister, dr. Bohinc.
Ja, se zahvaljujem za vprašanje, čeprav moram reči, da mi niso znana stališča, niti vlade, niti koalicije, niti službe za lokalno samoupravo v tem smislu, da bi se a priori kogarkoli odvračalo oziroma odklanjalo, da se prijavi. Vse, kar je v tej zvezi bilo z naše strani izrečenega, je, da se zavzemamo za dosledno spoštovanje zakonskih kriterijev pri ustanavljanju občin. Kakšneanalize ali kaj podobnega v tej zvezi ne poznam. Na našem ministrstvu oziroma službi za lokalno samoupravo o tem, kako je z učinkovitostjo občin glede na njihov velikostni razred, niso bile izdelane analize, pač pa je bilo izdelanih nekaj proučevanj oziroma strokovnih podlag v smislu učinkovitejšega upravljanja oziroma upravljalskega sistema občin in pa učinkovitejšega sistema financiranja. V pripravi je novela zakona o lokalni samoupravi. Načrtujemo pa za jesensko obdobje tudi temeljitejšo revizijo sistemske zakonodaje na področju lokalne samouprave in to v smeri, da bi pripravili nov zakon o občinah, zakon o lokalni samoupravi pa bi poslej bil zgolj sistemski predpis, ki bi urejal najbolj temeljna vprašanja lokalne samouprave. To smo nekako proučevali komparativno, evropske izglede na tem področju in smatramo, da bi moral nadaljnji razvoj lokalne samouprave - oziroma normativne ureditve tega - pripeljati do tega, da bi imeli en sistemski zakon, potem pa zakon o občinah in pokrajinah. Ampak to so stvari, ki so zaenkrat še v fazi strokovnega proučevanja in nimajo neposredne zveze z aktivnostjo, ki jo spoštovana gospa poslanka omenja, ki je vezana na rok 30. junij. Res je, da so v Sloveniji trenutno občine, ki so velike, če merimo to po število prebivalcev od 300 do 300 tisoč. Skratka, velikostni razred je ogromen in bo potrebna analiza učinkovitosti tega sistema tudi s tega zornega kota. Toliko lahko ob temu rečem, če želite kakšnih podrobnejših obrazložitev, vam ne morem obljubiti analiz in proučevanj tega. Zagotavljam pa vam, da več kot izraženo stališče, da naj bi se upoštevali zakonski kriteriji, ni bilo izrečenega oziroma ni bilo nikakršno drugačno stališče, ki bi odvračalo od ustanavljanja novih občin, izraženo s strani našega ministrstva. Hvala lepa.
Hvala. Želite postaviti dopolnilno vprašanje? Ne želite. Hvala. Besedo ima poslanec Ivan Mamić.
Pozdravljeni vsi prisotni, kar nas je ostalo, celo 20% menda. Prvo vprašanje je naslovljeno na gospoda Gantarja. Če njega ni upam, da bo kakšen vseeno odgovoril. Hvala. Ta mesec sem namreč zasledil šokantno novico v zvezi s podeljevanjem koncesij za mobilno telefonijo. Vrhovno sodišče je dokončno ugotovilo, da podelitev koncesij za sistem GSM 900 ni bila opravljena zakonito. Pritožbeni senat vrhovnega sodišča je zavrnil pritožbo Simobila glede odprave odločbe vlade o podelitvi koncesije. Vrhovno sodišče je v utemeljitvi sodbe zapisalo, da vladna odločba ne vsebuje razlogov o odločilnih dejstvih, ki so bila pomembna za odločitev. Sprašujem ministrstvo, kaj boste naredili. Boste Simobilu odvzeli koncesijske pravice? Boste tožniku plačali vrtoglavo visoko odškodnino zaradi izgubljenega dobička? Kdaj in s čim boste to plačali? Ali imate izdatke za takšne odškodnine, ki so prisojene s strani sodišč, predvidene v proračunu? Ali bo za tako veliko škodo državi sploh kdo odgovarjal? Kdo konkretno je odgovoren za to konkretno odločbo o podelitvi koncesij, ki jo je izdala pod predsednikom Drnovškom? In drugo vprašanje. Po nekajmesečnem čakanju in kar nekaj prošenj in intervencij sem končno prejel na svoje vprašanje glede namenske uporabe sredstev, zbranih s pomočjo bencinskega tolarja. Vlada v odgovoru navaja, da zakon ki je v veljavi, bencinski tolar, ne velja več, in sicer zaradi uveljavitve nove davčne zakonodaje, to je davka na dodano vrednost in trošarin na naftne derivate. Zaradi tega je po novem za programe izgradnje cestnega omrežja namenjeno le toliko, kot je predvideno v proračunu. Za letos pa je v proračunu predvideno zelo malo investicij v cestno infrastrukturo. Pred tremi leti je bilo potrebno za liter najdražjega bencina odšteti 82 tolarjev, sedaj pa stane liter primerljivega bencina 188,5 tolarjev. Ne razumem, kako lahko vlada trdi pri več kot 100% povišanju cen vtreh letih, da je ukinila bencinski tolar. Mislim, da gre za zavajanje ljudstva. Sprašujem osebo, ki je sestavila zadevni odgovor, ki sem ga prejšnji teden dobil, kam gre več kot 100 tolarjev od vsakega litra prodanega bencina oziroma koliko ga gre za cestni program. Žal ne vem, kdo je ta oseba, ker pod odgovor nihče ni podpisan. Predvidevam, da je to nekdo iz ministrstva za finance. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mislim, da bo na prvo vprašanje odgovoril državni sekretar, dr. Tomaž Kalin.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Rad bi seveda opravičil svojega ministra. Tisti, ki se spominjate še iz študentskih let, kaj se je zgodilo, če si prišel na izpit in profesorja ni bilo, verjetno cenite, da je dr. Gantar danes šel na izpite, ki jih je napovedal že nekaj časa nazaj. Zato bom jaz poskušal odgovoriti o tem. Ta problem Debitela je seveda zelo zapleten in izhaja iz časov, ko sem jaz bil še na tisti strani plota in ropotal čez politiko vlade o politiki na telekomunikacijskem področju. Je izredno zapletena. V tem trenutku se še ni zgodilo nič, kar bi vlado sililo v to, da bi morala plačati kakšno odškodnino. Tu gre za nekaj tožb, ki so povezane med seboj - delno. Ta problem bomo vam raje pismeno razložili, ker je prekomplicirano, da bi tako na pamet in v zraku nepričakajočega poskušal razložiti. Hvala lepa.
Hvala. Mislim, da bo na drugi del odgovoril državni sekretar Končan Darko. Prosim!
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovani gospod poslanec! To stališče smo oblikovali, mislim, da v ministrstvu za finance. Dejstvo je, da zakonske podlage - zakona o prometnem davku, ki ne velja več, ni, da bi se v ta namen prometni davek, namenski, odvajal kot bencinski tolar. Zato seveda pravne podlage za tovrstno oblikovanje nimamo. Sedaj pa, kam gredo ti denarji, zbrani iz naslova davka na dodano vrednost - to, kar ste navajali - seveda gredo v integralni proračun, iz katerega se potem zopet nazaj financira. Več kot to, tako kot je bilo tudi v odgovoru, ne moremo zapisati. Tako pravne podlage ni, novi zakon o DDV-ju pa tovrstne rešitve ne pozna, tako da bo treba iskati iz drugih proračunskih virov eventualno večjo postavko za gradnjo cest. Ampak to seveda ni v naši pristojnosti - direktno. Hvala.
Hvala vam. Kolega Samo Bevk bo postavil vprašanje. Prosim!
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Imam vprašanje za predstavnike vlade. Eden od pogojev za vključitev Republike Slovenije v Evropsko unijo je tudi prevzem pravnega reda Evropske unije in dokazana usposobljenost za njegovo implementacijo. S tem je povezano prevajanje okoli 80.000 strani gradiva. Zanima me, koliko je doslej že prevedenega in koliko tega verificiranega, saj so uporabni v uradnem postopku le verificirani prevodi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kdo bo odgovoril? Gospod Žbogar.
[[Samo Žbogar, državni sekretar v zunanjem ministrstvu.]] Sam bi prevzel le vprašanje, ki je namenjeno službi vlade za evropske zadeve. Zdi se mi, da ni nikogar prisotnega, da bi odgovoril. Vem, da je problem prevajanja evropskega pravnega reda enostavno problem zaradi pomanjkanja prevajalcev. Vse evropske države imajo enako količino zakonov, ki jih morajo prevesti, ne glede na velikost države in število prebivalcev. Seveda, to je resen problem, s katerim se služba vlade za evropske zadeve resno ukvarja. Sam številk ne vem, bom pa njim prenesel vprašanje in vam bodo odgovorili.
Hvala lepa. Kolega Cimperman [[...]]Vabim kolega Čebulja [[...]]Kolega Pukšiča [[...]]Kolega Sušnika. Prosim, imate besedo.
Spoštovani zbor! Moje vprašanje in pobuda se nanaša na avtocestni odsek Arja vas-Vransko oziroma na prometni režim na njem in sta namenjena ministrstvu za promet. V letih 1992, 1993 in 1994, ko smo se v Savinjski dolini ukvarjali z umestitvijo tega avtocestnega odseka v prostor, je bil eden izmed najbolj vehementnih oziroma prepričljivih argumentov za umestitev tega avtocestnega odseka v prostor tudi obljubljeni odprti režim uporabe avtoceste. Ko smo šli bolj proti koncu, se je končno izpostavilo, da nekje cestninska postaja tudi mora biti, in bil je narejen nek kompromis z začasno cestninsko postajo Vransko, ki pa delu občanov Savinjske doline onemogoča uporabo avtoceste pod obljubljenimi oziroma pod enakimi pogoji kot za vse ostale prebivalce Savinjske doline. Zdaj se približuje tisti pogoj oziroma približuje se odprtje avtocestnega odseka Vransko-Blagovica oziroma pododseka Vransko-Trojane. Zato sprašujem ministrstvo za promet: Kdaj se namerava ukiniti to cestninsko postajo? Druga zadeva se pa nanaša na nedokončano izgradnjo tega avtocestnega odseka. Namreč, v tem trenutku se soočamo s tem, da kljub otvoritvi, ki je bila izvedena že pred leti, še vedno niso izvršena vsa dela, povezana s tem avtocestnim odsekom, predvsem pa ni izvršena parcelacija in pa niso še bili izplačane vse površine lastnikom zemljišč, ki so bile uporabljene za izgradnjo tega avtocestnega odseka. Kot argument za to, da se to ne more zgoditi, pa se zdaj navaja problem brezplačnega prenosa zemljišč, ki so last občin Spodnje Savinjske doline na državo Slovenijo. Ta brezplačni prenos pa je zastal pri odločitvah v občinskem svetu. Te odločitve so bile pač take, kot so bile in so bile predvsem posledica tega, da Dars kot investitor ni izvedel vseh obljubljenih dodatnih del povezanih s tem avtocestnim odsekom. Kot primer bom navedel samo to, da se ni realizirala obljuba glede izgradnje pločnika skozi Šempeter, ki je s straniuprave Darsa podana tudi v pisni obliki v obliki pogodbe med upravo Darsa in med občino Žalec. Nerazumevanje oziroma zavračanje podpisa pogodbe o brezplačnem prenosu teh zemljišč - mimogrede gre za več 10 hektarjev zemljišč, ki so last teh občin - je pogojeno tudi s tem - bom takoj zaključil, pa mislim, da sem zadnji - da se Dars istočasno brani prenesti na občine ceste in cestne odseke, ki so bili zgrajeni kot nadomestilo za ceste, ki jih prenašamo, ki bi jih naj občine prenesle na državo Slovenijo. Zatodajem pobudo ministrstvu, da prouči možnost prenosa teh infrastrukturnih objektov, ki v naravi niso avtocesta, na občine, ki bi naj te infrastrukturne objekte, te ceste upravljale, vzdrževale in drugače urejale. Hvala lepa.
Hvala lepa. Pa upoštevajte moje prejšnje opozorilo. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Torej, vprašanje je zelo široko bilo zastavljeno. Kratko bi samo informiral, narejene so bile študije, kar se tiče dejansko pobiranja ali nepobiranja cestnin. Iz tega bo tudi nek rezultat in pripravljen ustrezen predlog. Kar se tiče cestninske postaje Vransko, bi vam odgovorili pisno. Kar se pa tiče tega, torej zadnjega vprašanja o prenosu cest na občino, se pravi državnih cest, ne državnih cest, lokalnih cest na občino, sem pa prav presenečen in sem prepričan, da bo to zelo hitro narejeno, ker sredstev tako za izgradnjo avtocest kot tudi za vzdrževanje državnih cest izjemno primanjkuje, v tem primeru bi pa dejansko občina to uredila. Sem presenečen, da še ni. Vam bomo pa na celoten splet vprašanj odgovorili pisno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Jerovšek. Kolega Tanko. Tako, izčrpali smo listo poslank in poslancev, ki so želeli vladi postaviti vprašanje. Predstavnikom vlade se zahvaljujem, pri čemer še enkrat prosim vlado, da v kolikor je to mogoče, zagotovi, da so ministri prisotni pri tej točki dnevnega reda in odgovarjajo na vprašanje poslank in poslancev. Prekinjam sejo zbora. Nadaljevali jo bomo jutri ob 10.00 uri z obravnavo 2. točke dnevnega reda in nato po vrstnem redu dalje. Hvala za udeležbo na sejo. Želim vam prijeten večer še naprej.