Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje. Pričenjam z nadaljevanjem 40. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Anton Anderlič, Franc [[Feri]] Horvat, Ivan Jelen, Miran Jerič, Jožef Jerovšek, Bojan Kontič, Marko Pavliha, Maria Pozsonec, Franc Pukšič, Alojz Sok, Martin Mikolič - od 15. ure dalje in Barbara Žgajner Tavš - od 13. ure dalje. Prehajamo na 21. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na obravnavo PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O VARSTVU OKOLJA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade, gospodu ministru. Izvolite, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Dobro jutro. Spoštovane poslanke in poslanci. Veljavni Zakon o varstvu okolja je začel veljati 7. maja 2004, bil pa je zaradi novih pravnih aktov že kmalu, to je leta 2006, spremenjen in dopolnjen. Tudi spremembe pred katerimi smo danes, so potrebne zlasti zaradi prenosa zahtev novih pravnih aktov v pravni red Republike Slovenije. Med novimi pravnimi akti je vsekakor najpomembnejša Direktiva 2004/35 Evropskega sveta o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode, ki so jo morale države članice prenesti v nacionalne pravne rede do 30. aprila 2007. Prav včeraj smo bili informirani, da se je Evropska komisija odločila, da bo vložila tožbo na sodišče Evropskih skupnosti zoper 9 držav, ker še niso prenesle Direktive Evropske unije o odgovornosti za škodo povzročeno okolju v svojo nacionalno zakonodajo. Torej, najboljši odgovor na ta postopek bo, upam, prav sprejem današnjega zakona in takoj, ko bo sprejet bomo seveda tudi informirali Evropsko komisijo. Po uveljavitvi zakona je bilo sprejetih nekaj ključnih predpisov Evropske unije, ki so potrebni za izvajanje trgovanja s pravicami do emisije. Po uveljavitvi zakona se je praktično začelo prvo poskusno obdobje trgovanja z emisijskimi kuponi, ki je bilo ob sprejemu zakona popolnoma nov ekonomski inštitut varstva okolja. Do takrat večina držav članic Evropske unije tudi ni imela izkušenj. Trgovanje pa je pokazalo nekatere pomanjkljivosti, ki zahtevajo bolj natančno ureditev določenih vprašanj. Zaradi izboljšanja delovanja ekološko-razvojnega sklada je bilo treba nekoliko spremeniti in dopolniti zakonsko ureditev, ki se nanaša na njegovo delovanje. Ustavno sodišče je odločilo, da je Zakon o ohranjanju narave v neskladju z Ustavo, ker ne vsebuje določb s katerimi bi bile implementirane zahteve 8. člena Aarhuške konvencije, ki se nanašajo na pravico javnosti do sodelovanja v postopku sprejemanja izvršilnih predpisov in smo se odločili, da bomo to odločitve, torej to odločbo Ustavnega sodišča uveljavili s spremembo tega zakona. Zaradi sprejemanja nove zakonodaje na področju urejanja prostora in prekrškov je bilo treba veljavno ureditev prilagoditi, izvajanje zakona pa je pokazalo tudi na določene izboljšave veljavne ureditve, še posebej glede izdaje okoljevarstvenih soglasij in okoljevarstvenih dovoljenj. Dovolite mi, da predstavim nekaj poglavitnih rešitev. Predlagani zakon v skladu z že omenjeno direktivo opredeljuje možnega povzročitelja nevarnosti za nastanek okoljske škode oziroma za sam nastanek okoljske škode. Opredeljuje okoljsko škodo, ki je omejena na večjo škodo povzročeno posebej določeni mednarodno in nacionalno varovanim in zavarovanim prostoživečim rastlinskim in živalskim vrstam, njihovim habitatom in habitatnim tipom, vodi ali tlom. V primeru nevarnosti za nastanek škode mora povzročitelj sprejeti vse potrebne ukrepe, o njih pa tudi obvestiti ministrstvo, ki take ukrepe lahko izvede tudi samo. V primeru stranka okoljske škode mora njen povzročitelj izvesti vse preventivne ukrepe, ministrstvu pa v odobritev poslati predlog ukrepov za sanacijo okolja. Direktiva prepušča državam članicam, da se odločijo ali se bodo v zvezi z opredelitvijo odgovornosti plačila izvedbe zahtevanih ukrepov odločile za koncept objektivne ali pa krivdne odgovornosti. Po zakonu je predlagan koncept objektivne odgovornosti za povzročitev nevarnosti za okoljsko škodo oziroma njen nastanek. V tem je sledil že uveljavljenim rešitvam v obligacijskem zakoniku, ki se nanašajo na odgovornosti za škodo povzročeno od nevarne stvari ali dejavnosti. Dovolite mi, da na kratko predstavim še temo, ki je vezana na Aarhuško konvencijo. Konvencija o dostopu do informacij o udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva o okoljskih zadevah vsebuje tri stebre: dostop do okoljskih informacij, udeležbo javnosti pri odločanju in pa dostop do pravnega varstva o okoljskih zadevah. Zahteve konvencije, ki se nanašajo na dostop do okoljskih informacij, udeležbo javnosti v postopkih odločanja in dostop do pravnega varstva so razen zahteve 8. člena Aarhuške konvencije, po kateri morajo države pogodbenice omogočiti sodelovanje javnosti pri sprejemanju vseh izvršilnih predpisov, ki lahko pomembno vplivajo na okolje, na sistemski ravni že urejene v veljavnem Zakonu o varstvu okolja. Glede narave in vsebine pa je prav Zakona o varstvu okolja najprimernejše mesto tudi za ureditev manjkajoče zahteve konvencije. Tako je po našem mnenju racionalno in na sistemski ravni izvršena tudi odločba Ustavnega sodišča, s katero je bilo ugotovljeno, da je Zakon o ohranjanju narave v neskladju z Ustavo, ker ne vsebuje implementacije te Aarhuške konvencije. Zato smo pač v predlagano rešitev zapisali rešitve in spoštovane poslanke in poslanci predlagamo, da jih tudi potrdite. Hvala lepa.
Hvala. Predlog zakona je obravnaval Odbor za okolje in prostor, kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku gospodu Rudolfu Petanu za dodatno obrazložitev odbora.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani minister, predstavniki Vlade! Kolegice in kolegi! Odbor za okolje in prostor je obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu okolja, ki ga je predložila Vlada. In sicer naj bi bil po skrajšanem postopku, kar je Kolegij predsednika Državnega zbora tudi potrdil. Na seji odbora so sodelovali predstavniki Ministrstva za okolje in prostor, Komisija Državnega sveta za lokalno samoupravo in regionalni razvoj, Ekološki sklad Republike Slovenije, Gospodarska zbornica Slovenije ter Zakonodajno-pravne služba Državnega zbora. Z vabilom mi je bilo posredovano tudi gradivo. V uvodni dopolnilni obrazložitvi členov predloga zakona je predstavnik predlagatelja obrazložil, da se s predlaganimi spremembami in dopolnitvami prinaša v naš pravni red zahteve direktive Evropskega parlamenta in Sveta okoljske odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode in prenos tistih zahtev direktive o vzpostavitvi sheme za trgovanje s pravicami za izpuščanje toplogrednih plinov v skupnosti ob upoštevanju Kjotskega protokola, ki niso bile prenesene v novelo Zakona o varstvu okolja iz leta 2006. S predlaganim zakonom bo odpravljena tudi neskladnost z Ustavo, ki jo je zaradi neizvrševanja Aarhuške konvencije s svojo odločbo ugotovilo Ustavno sodišče Republike Slovenije. Predlagano pa so še nekatere druge manjše spremembe in dopolnitve, s katerimi se želi izboljšati delovanje Ekološkega sklada Republike Slovenije ter izboljšati izvajanje zakona na področju izdajanja okoljevarstvenih soglasij in dovoljenj ter trgovanji s pravicami do emisije. Zakonodajno-pravna služba je ugotavljala skladnost tega predloga z Ustavo in pravnim sistemom ter z zakonodajno-tehničnega vidika in je imela pripombe k nekaterim členom. Na seji odbora je predstavnica Zakonodajno-pravne službe razložila, da se z vloženimi amandmaji v veliki smeri sledi njihovim pripombam, izpostavlja pa tudi nekatere pripombe, na katere naj ne bi bile podane ustrezne rešitve z vloženimi amandmaji. Predlog zakona sta obravnavali tudi Komisija za lokalno samoupravo in regionalni razvoj ter Komisija za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano Državnega sveta ter sprejeli konkretne pripombe za dopolnitev 47. člena zakona. Odbor za okolje in prostor je v okviru druge obravnave predloga zakona v skladu s Poslovnikom Državnega zbora opravil razpravo in glasovanje o posameznih členih predloga zakona in vloženih amandmajih. Pri tem pa je odbor sprejel tudi svoja amandmaja. V okviru razprave o posameznih členih je bilo opozorjeno, da predlog zakona naj ne bi sledil odločbi Ustavnega sodišča Republike Slovenije, s katero je ugotovljeno, da je Zakon o ohranjanju narave v neskladju z Ustavo, ker ne ureja sodelovanje javnosti v postopku priprave podzakonskih aktov. Predstavniki predlagatelja so obrazložili, in da so proučili Aarhuško konvencijo in odločbo Ustavnega sodišča ter menijo, da je ugotovljeno neskladje povsem ustrezno rešeno, in da ta rešitev vsekakor sodi v Zakon o varstvu okolja, ker ta obravnava okolje v najširšem smislu. Ugotovljeno neskladje se namreč nanaša tudi na druga področja okolja ne samo na živalske in rastlinske vrste, katerih ugodno stanje se zagotavlja s 26. členom Zakona o ohranjanju narave. Zato bi bilo potrebno v primeru drugačnega postopa dopolniti z identično vsebino številne druge zakone, ki so povezani z okoljem, na primer Zakon o vodah, Zakon o gozdovi. Odbor za okolje in prostor je na podlagi sprejetega amandmaja kot amandmaja odbora in opozorila Zakonodajno-pravne službe sprejel tudi svoj amandma k 91. členu. Odbor za okolje in prostor je po opravljeni razpravi o posameznih členih predloga zakona ter po končani razpravi in glasovanjih o amandmajih v skladu s Poslovnikom Državnega zbora glasoval še o vseh členih predloga zakona skupaj in jih tudi sprejel. Ob upoštevanju sprejetih amandmajev je na predlog prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo Dopolnjenega predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o varstvu okolja, ki je tudi sestavni del poročila odbora. Nato je bil določen tudi poročevalec na seji odbora. Hvala lepa.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Mag. Borut Sajovic bo predstavil stališče Poslanske skupin Liberalne demokracije Slovenije.
Hvala lepa, gospod predsednik, za besedo. Pozdrav ministru in sodelavcem ter vsem vam. O tem zakonu bom skušal nekaj povedati po domače, tako da bo mogoče od teh predstavitev, ki so običajno napisane naprej, tudi tistim, ki jim je to namenjeno, kdo kaj razumel, predvsem naši ljudje in vsi skupaj, ki se bomo v Sloveniji do okolja morali začeti obnašati manj mačehovsko in bolje. Za kaj gre pri zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu okolja? Lahko bi rekli, sicer malo pozno, vendar iz srca, direktiva EU, ki smo jo sprejeli že kar nekaj časa nazaj, nam je seveda naložila, da bi te zadeve, ki jih urejamo danes morali urediti do 30. 4. 2007, sedaj nam grozi, ker smo pred tožbo Evropske komisije, da nas bo seveda to končno tudi lahko nekaj stalo. Da se takoj razumemo na začetku, v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije nam je okolje pomembna vrednota, zato temu zakonu ne bomo nasprotovali. Predvsem gre, kot sem že povedal, za prenos evropske direktive, pomembne zadeve se nam pa zdijo, da prenašamo tudi spremembo zakona, ki se nanaša na delovanje Ekološkega sklada. Ekološki sklad v Sloveniji naj imamo, mu pa s tem zakonom dajemo možnost, da se preimenuje, prilagodi in na novo uredi in s tem prevzame tudi ureditev določenih področij, ki sedaj niso bila najbolje urejena. Zanimive rešitve se prenašajo tudi v zvezi s prenosom direktive o okoljski odgovornosti, in sicer gre predvsem za to, kako bomo preprečevali in pa sanirali škodo. V evropski zakonodaji sta se uvedla dva principa. Prvi je koncept objektivne, drugi pa je koncept krivdne odgovornosti. Pri nas prisegamo na koncept objektivne odgovornosti za povzročitev nevarnosti za okoljsko škodo oziroma za njen nastanek. S tem z našo zakonodajo logično sledimo rešitvam v Obligacijskem zakoniku, ki se nanašajo na odgovornost za škodo, povzročeno od nevarne stvari ali pa dejavnosti. Zanimiva novost tudi, kar se tiče področja trgovanja in pa pravic za izplačevanje toplogrednih plinov. Tu moramo reči, da je stanje v Slovenijo alarmantno, ne izpolnjujemo zakonodajnih obvez, niti vsebinskih zavez pri prenosu direktiv v slovenski pravni red. Na področju emisij toplogrednih plinov iz prometa vam povem samo sledeče, pa vam bo takoj jasno zakaj gre. Zaradi prometa bodo slovenski davkoplačevalci, kot se kaže, morali prvič v zgodovini plačati za prekomerno onesnaževanje zraka. Vlada namreč že računa na to, da bo morala ob koncu leta nameniti 20 milijonov evrov za nakup odpustkov zaradi preseganja meje dovoljenih emisij iz prometa. Količina toplogrednih plinov iz prometa se je samo lani povečala za 6%, letos pa bo kot kaže rekordna, saj smo Slovenci promet z vstopom v Evropsko unijo na marsikaterih cestah povečali za več kot 50%. Pomembna rešitev v tem zakonu je tudi uskladitev z Aarhuško konvencijo, kajti v postopkih je predpisano sodelovanje javnosti tudi pri sprejemanju predpisov. V predlaganem zakonu so ustrezno predvidene rešitve, po katerih morajo pristojna ministrstva in organi samoupravne lokalne skupnosti v postopku sprejemanja predpisov, ki lahko pomembno vplivajo na okolje, zagotoviti tudi sodelovanje javnosti. Moram pa reči, da praksa kaže, da nam na tem področju sledi še kar nekaj dela. Seveda javnost ne sme in ne more biti tista, ki vsak postopek lahko "uvre", zavre ali pa ustavi, pač pa je tu treba iskati neko logično pot, da bomo določene objekte lahko umestili v prostor, ob tem pa seveda upoštevali tisto kar nam ima javnost za povedati. Vesel sem tudi, da je v postopku zakonodajnega procesa padla tista odločitev, da bi breme kaj se z odpadki dogaja na zasebnih zemljiščih prešlo ali pa prišlo na občine. Slovenske občine smo v preteklosti že preveč obremenili in je prav, da če je nekdo lastnik zemljišča iz tega seveda ima številne koristi, da ima pa tudi najprej obveznost, da skrbi in spremlja kaj se na njegovem zemljišču dogaja. Brez dvoma bomo v današnji razpravi o zakonu rekli še marsikaj. Na konec pa naj povem, da Poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije zakonu ne nasprotuje. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Anton Kokalj bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Dober dan. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani gospod minister s sodelavci! Varovanje okolja je v zadnje času top tema svetovne in evropske politike in prav je tako. Težava je le v tem, da se zadeve premikajo počasi in precej s težavo, saj niso dovolj le ukrepi posameznih vlad, ampak je edina ključna rešitev sprememba življenjskih vzorcev vsega prebivalstva, predvsem pa razvitega dela zemeljske oble. Novela zakona o varstvu okolja je tako še en majhen korak k izboljšanju varovanja okolja in kljub temu, da gre za majhen korak, ga je treba podpreti. Prinaša namreč nekatere dobre rešitve, ki bi ob doslednem izvajanju lahko prispevale k izboljšanju stanja na okoljskem področju. Tako kot na vseh drugih področjih v Novi Sloveniji pozdravljamo predvsem načelo odgovornosti. V tem primeru torej načelo okoljske odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode, kar je bistvo obravnavane novele. Pri tem se strinjamo s konceptom objektivne odgovornosti, ki pomeni, da povzročitelj večje okoljske škode poskrbi za sanacijo škode in pokrije tudi stroške sanacije. Tukaj je treba poudariti, ker je bilo okoli tega kar nekaj polemike o tem, kaj to pomeni za gospodarstvo, da to velja za večjo okoljsko škodo. In pri večji okoljski škodi gre za škodo povzročeno zavarovanim rastlinskim in živalskim vrstam in njihovim habitatom. Gospodarstvu, ki bo delovalo v skladu z okoljskimi standardi in ki bo upoštevalo predpise in izvedlo vse preventivne ukrepe, da do take škode ne bi prišlo, se torej ni treba bati, da bi zaradi tega zakona propadlo ali utrpelo gospodarsko škodo. Za tiste, ki pa pri okoljski varnosti tvegajo in ki hodijo po robu, je pa skrajni čas, da se zavedajo, da velika okoljska škoda ni več šala. Poleg tega v Novi Sloveniji pozdravljamo tudi napredek pri razvoju finančnih instrumentov, ki bodo na voljo Ekološkemu skladu, da bo lahko učinkoviteje dosegal cilje, zaradi katerih je bil ustanovljen. V Novi Sloveniji bomo torej novelo Zakona o varstvu okolja podprli. Pri tem pa pozivamo Vlado, naj čim bolj dinamično spremlja razvoj okoljskih politik na ravni Evropske unije, da se bo naša zakonodaja na tem področju razvijala čim bolj skladno z njo. Hvala.
Hvala. Gospod Marijan Drofenik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik, spoštovani minister s sodelavci, poslanke, poslanci! Dobro jutro. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu okolja ureja prenos zahtev iz Direktive 2004/35 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004, ki niso bile prenesene s spremembami zakonodaje leta 2006 in odpravlja nekatere neskladnosti z Ustavo. Podpiramo odločitev, da se je Slovenija v skladu z direktivo odločila v zvezi z odgovornostjo za plačilo stroškov izvedbe preprečevalnih in sanacijskih ukrepov za model objektivne odgovornosti, kar izhaja tudi iz slovenske pravne ureditve. S predlaganimi spremembami in dopolnitvami bo odpravljena tudi neskladnost z Ustavo, ki jo je zaradi neizvrševanja Aarhuške konvencije s svojo odločbo ugotovilo Ustavno sodišče Republike Slovenije. Strinjamo se tudi s tem, da se vnesejo v zakon tudi nekatere druge manjše spremembe in dopolnitve, s katerimi se želi izboljšati delovanje Ekološkega sklada Republike Slovenije, ter izboljšati izvajanje zakona na področju izdajanja okoljevarstvenih soglasij in dovoljenj, ter trgovanja s pravicami do emisij. V Slovenski ljudski stranki se zavedamo, da postaja dokončno varstvo okolja do skrajnosti resna zadeva in eno na eni strani je ustrezna zakonodaja, seveda je pa na drugi strani še bolj pomembno, kako bomo to zakonodajo izvajali oziroma kako bomo nadzirali, da se v praksi vse tako tudi dogaja. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da so predlagane spremembe pomembne s pravnega in vsebinskega vidika, zato bomo predlog zakona vsekakor podprli. Hvala lepa.
Hvala. Dr. Pavel Gantar bo predstavil stališče Poslanske skupine Zares. Dr. Pavel Gantar, jaz vas vabim k govornici. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik. Spoštovani gospod minister s sodelavci. Spoštovani kolegice in kolegi. V Sloveniji imamo težave tako z uvajanjem in sprejemanjem okoljske zakonodaje, kot tudi z implementacijo te okoljske zakonodaje. Dejstvo je, da je to že, ne vem, druga, tretja sprememba Zakona o varstvu okolja, spreminjali so se tudi nekateri drugi predpisi, kar kaže, da je naša okoljska zakonodaja na točki, ko bo potreben resen premislek o njej in verjetno tudi temeljita in strokovno preverjena revizija. To delo bo verjetno ostalo našim, tistim, ki bodo zasedli ta Državni zbor ali pa bomo zasedli ta Državni zbor v naslednjem obdobju. Značilen primer tega je uvajanje in izvajanje in dovoljevanje po tako imenovani direktivi o celovitem preprečevanju in nadzoru, tako imenovana IPPS direktiva - Integrated pollution prevention and control. Rok za implementacijo te direktive je bil 31. oktober 2007 in danes je ARSO po podatkih, ki jih imam, izdal samo 25% teh dovoljenj, hkrati pa je to, takšna zamuda pomeni, da so podjetja, tako tuja, ki poslujejo v EU, kot domača, ki imajo to dovoljenje in za to tudi, če hočete, bolj zaostrene okoljske in druge pogoje obratovanja, v slabšem položaju, kot tista, ki teh dovoljenj še nimajo. Ravno to je to, kar Evropska unija želi preprečiti in zato lahko pričakujemo sodbo na sodišču in bojim se tudi - do 200 tisoč evrov dnevne kazni. Ker IPPS direktiva ni implementirana. Ta zakon o tem sicer ne govori, poskuša pa na področju dovoljevanja poenostaviti do določene mere ta postopek in mogoče izpeljati te postopke hitreje. Moje mnenje seveda je, da je žal v zadnjih 4-ih letih prišlo do določene strokovne degradacije na Ministrstvu za okolje in prostor, da je cela vrsta ljudi, ki so bili izkušeni v teh zadevah odšla, večinoma prostovoljno, na druga delovna mesta, predvsem izven javne uprave pa tudi v javni upravi in da se to seveda pozna na delu ministrstva. Sicer predlog zakona, kot je napisano, prinaša v naš okoljski pravni red te direktive, nove direktive Evropskega parlamenta, okoljske odgovornosti o vzpostavitvi sheme za trgovanje, o odpravljanju neskladnosti, ki jo je ugotovilo Ustavno sodišče in še nekaj drugih manjših sprememb. Omenil bi predvsem to neskladnost, ki jo je ugotovilo Ustavno sodišče. Res je, da je Zakonodajno-pravna služba opozorila, da bi bilo bolje, nomotehnično, če bi odpravili neskladje, torej odpravili v samem Zakonu o ohranjanju narave. Toda treba je povedati in tudi priznati, da je s to rešitvijo, kot je zapisana v 34.a členu, predlagatelj, če smem tako reči, ubil več muh na en mah. Torej, sodelovanje javnosti pri sprejemanju predpisov je razširil s področja ohranjanja narave na celotno okoljsko področje, kar je prav. V Poslanski skupini Zares s to rešitvijo nimamo težav. Drugo pripombo Zakonodajno-pravne službe poskušamo popraviti z našim amandmajem. Opozorjeno je bilo tudi na to, da določene rešitve v 78. členu odstopajo od veljavnih rešitev Zakona o splošnem upravnem postopku. Jaz bi rekel to, ker sem že prej govoril o reviziji teh postopkov dovoljevanja in pridobivanje dovoljenj, da je klasičen upravni postopek kot ga poznamo v Sloveniji za tip dovoljenj, ki se izdajajo po IPPC direktivi popolnoma ali skoraj v celoti neprimeren. To ni upravni postopek s katerim vi dobite osebno izkaznico. To je dolgotrajen, tehnično zapleten postopek, ki mu upravni postopek ne ustreza. Zato bo, po mojem mnenju, potrebna temeljite revizija in verjetno oblikovanje postopkov "sui generis". Toda o tem, seveda, bodo morali reči kaj tudi strokovnjaki. Mi bomo zakon podprli. Računamo, da bo podprt tudi naš amandma. In v dobri veri, da so tokrat pa res pripravljavci korektno prenesli direktive v naš pravni red. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Zmago Jelinčič Plemeniti bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Lep pozdrav vsem skupaj! Zakon, ki ga je vložilo ministrstvo ni slab, vendar pa navkljub vsemu zavzema oziroma povzema samo nekaj rešitev in sodimo, da bi bilo potrebno zadevo še razširiti, še popraviti. Precej je še neurejenega in ena od zagotovo najbolj neurejenih zadev je ta, ki se je zgodila včeraj, ko smo izvedeli, da bo Evropska komisija tožila Slovenijo na sodiščih Evropskih skupnosti, ker ni prenesla direktive o odgovornosti za škodo povzročeno okolju v svojo nacionalno zakonodajo. Marsikaj se dogaja v Sloveniji, marsikakšna svinjarija: uničuje se biotop, uničuje se okolje, ne skrbi se za odvoz in reciklažo smeti. Pa bi bilo marsikaj lahko rešiti tudi na precej enostaven način. Mislim, da bi bilo smiselno, če bi Ministrstvo za okolje in prostor pomislilo tudi na gradnjo tako imenovanih zelenih mostov. Kar nekaj rešitev bi bilo s tem narejenih. V prvi vrsti bi se lahko na teh pokrovih nad avtocestnimi vseki zbirale izbrane smeti. Potem bi se jih zasipalo z zemljo, posadilo bi se drevje, dobili bi dodaten zeleni plašč, živalske vrste bi imele svoje prehode, ne bi bile razbite na majhne odseke in še marsikaj. Po drugi strani, Ministrstvo za okolje in prostor ne uporablja v zadostni meri inšpekcij. Inšpekcije so, kot izgleda, same sebi namen. Nikomur se nič ne zgodi, če že kje kaj odkrijejo, odkrijejo na pol. Analize voda ob uboju ogromnega števila rib niso nikoli dokazale, kdo je bil tisti, ki je spustil kemikalije v vodo, navkljub temu, da je bilo ob vodotoku nič več kot eno samo podjetje, ki bi to lahko naredilo in vendar nihče ne ve nič, nihče ni nič kriv. Zato je skrajni čas, da se tudi tukaj nekaj naredi. Na Primorskem imamo v vodnem področju odlaganje smeti, med katerimi so tudi zmlete azbestne plošče. Ko je Slovenska nacionalna stranka sprožila to vprašanje, je ministrstvo poskrbelo, da se ni nič našlo. Privatno smo našli marsikaj. In če bi dala naša stranka na analizo tiste, zasipni material, v tujino, bi lahko dokazali kaj je notri. Pa vendar se ni dalo, kajti enostavno stroški bi bili preveliki. Ministrstvo je dvakrat napisalo dopis, da vse skupaj ni nič. Pa tukaj ne krivim ministra, krivim pa nekatere na ministrstvu, ki ne delajo tako, kot bi morali delati. In krivim predvsem inšpekcijske službe, ki ne opravljajo svojega dela. Ne vem, zakaj imamo potem inšpekcijske službe? Ali zato, da sedijo tam, in da prekladajo akte? Poleg tega bi morala biti tudi kaznovalna politika, ki bi morala slediti inšpekcijskim ugotovitvam ostra. In zagotovo bi morali v primeru kršenja okoljske zakonodaje tisto tovarno ali podjetje, ki krši vse skupaj, enostavno enostavno zapreti. Tako se dela tam kjer jih skrbi okolje. Od okolja živimo, in če bomo imeli zasvinjano okolje, se bodo začele, ne začele, se bodo nadaljevale in potencirane genetske napake, ki se počasi porajajo in pojavljajo tukaj in tam. Na koprskem imamo tudi eno kemijsko industrijo, ki onesnažuje okolje do neskončnosti. In kaj se zgodi, ko pride inšpekcija. Inšpekcija tri dni prej najavi, da bo prišla tja na ogled in jasno, gospodje ustavijo proizvodnjo. In ker proizvodnje ni, tudi onesnaženja ni in potem inšpekcija napiše: "ja, smo našli, da je vse v redu". Mislim, da bi morali tudi tukaj marsikaj narediti. Pa še ena zadeva, da ne bom pozabil. Tukaj notri Vlada omogoča nakup kuponov za ogljikov dioksid. Mislim, da gre za navadno svinjarijo, mislim, da je potrebno narediti še vse kaj drugega, ne pa kupovati kupone zato, da bomo lahko svinjali okolje. Vendar navkljub vsemu sodimo, da začetek je dober in bomo to spremembo zakona podprli.
Hvala. Gospod Boštjan Zagorac bo predstavil stališče Poslanske skupine Lipa. Prosim.
Hvala za besedo, spoštovani gospod predsednik. Spoštovani prisotni! Spoštovani gospod minister, verjemite mi, da nam je v Poslanski skupini Lipa resnično žal, da ekologija ne bo tema številka 1, 2, 3 ali 4 v letošnji predvolilni kampanji. Verjamem pa, da delite naše mnenje, ko boste rekli najkasneje leta 2012, pa to definitivno bo. Pa ne, ker bi si želeli to politiki, ne, ker bi si želeli to državljanke in državljani Republike Slovenije, ampak enostavno zato, ker nas v to sili okolje, ki ga drastično onesnažujemo, vsi skupaj. Ne bi rad poudarjal kogarkoli, ampak dobesedno vsi, tudi mi, ki tukaj sedimo. S predlogom zakona Slovenija prenaša določila evropskih direktiv okoljske odgovornosti glede preprečevanja in sanacije okoljske škode. Vprašanje, ki se mi poraja. Ali to pomeni, da bodo podjetja tipa RTH-a, ki kršijo določila sanacijskih zavez in na primer rudnik zasipavajo s prepovedanimi sestavinami kot so gradbeni odpadki, končno kazensko odgovarjala. Mislim, da lahko tukaj odgovornost v celoti prenesemo na Ministrstvo za gospodarstvo, ki ljub opozorilom skozi cel mandat, kaj se dogaja v tem rudniku, ni storilo popolnoma ničesar. Uvaja nekatere spremembe pri delovanju Ekološkega sklada Republike Slovenije in sodelovanju javnosti pri sprejemanju okoljskih predpisov. Vprašanje, ki se mi poraja in verjamem, da bo v razpravi dovolj časa za odgovore na ta vprašanja: Ali to pomeni, da se ne bo več zgodila zgodba s Kozjaka, ko se gradijo daljnovodi brez obveščanja javnosti, lastnikov parcel preko katerih bodo ti zdravju škodljivi daljnovodi potekali? Ne samo, da ionizirajoče sevanje, ki ga oddajajo daljnovodi škoduje zdravju, temveč bodo uničili okolje in pa izgled okolja. Ne nazadnje moj poslanski kolega iz Poslanske skupine Lipa je poslal kar obširno poslansko pobudo Vladi Republike Slovenije, da naj prepreči takšno izgradnjo, ki ne vključuje navadne javnosti, strokovne javnosti, nima gradbenega dovoljenja na vseh parcelah in še kaj. Ta trasa bi naj potekala po območju vzhodnega Kozjaka, da ne bom našteval občin preko katerih bi šla, in bi bilo za takšno traso daljnovodov potrebno posekati desetine hektarjev gozda. Nadalje. Gre za predpise s področja varstva okolja in ohranjanja narave, opravljanja rabe ali varstva delov okolja, ravnanja z gensko spremenjenimi organizmi in predpise za katere bo pripravljavec ugotovil, da vplivajo na okolje. Slovenija je že plačala kazen, se pravi državljanke in državljani so že plačali kazen za nepotrebne izpuste izpušnih plinov posameznih avtomobilov. Ko gre za predelavo avtomobilov iz bencinskega, dizelskega na plinski pogon, država do sedaj ni imela posluha. Odgovor s strani ministrstva, ko je šlo za subvencioniranje take predelave, ki dosega vrednost nekje od 1500 evrov za eno tako predelavo, pač so rekli, da država tega ne subvencionira. Mogoče bi to bil korak naprej. Kar se pa tiče samega Ekološkega sklada, spoštovani gospod minister, samo eno vprašanje. Ko smo obravnavali Zakon o rudarstvu, smo sredstva za sanacijo posameznih rudnikov usmerili na Ecosklad. Pri sprejemu tega zakona, mi povejte ali bo treba potem nujno spremeniti tudi Zakon o rudarstvu, zato da pride kdo v skladišče, kam se namenja denar za sanacijo. V kolikor tega ne bo treba, potem je v redu. V kolikor bi bilo treba zaradi dikcije v samem Zakonu o rudarstvu, dajmo to narediti čim prej. In pa, bom rekel zanimiva zgodba. Včeraj so javna občila objavila tožbo Evropske komisije napram Sloveniji zaradi nespoštovanja direktiv o varstvu okolja, se pravi neimplementacije določenih direktiv Evropske unije o varstvu okolja. Eno kazen v vrednosti 20 milijonov evrov smo že plačali. Če tega ne naredimo, bo tožba mogoče celo realizirana. Zato v Poslanski skupini Lipa v izogib temu, da bi dodatno obremenjevali prebivalce Republike Slovenije in pa spoštovanju narave in pa ekologije, bomo ta predlog podprli. Hvala.
Hvala. Mag. Andrej Bručan bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Spoštovani predsednik, minister z ekipo, lep pozdrav vsem! V Slovenski pravni red se s temi spremembami in dopolnitvami Zakona o varstvu okolja prenašajo zahteve direktive z dne, 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode in nekaterih zahtev direktive z dne, 27. oktobra 2004 o vzpostavitvi sheme za trgovanje s pravicami za izpuščanje toplogrednih plinov v skupnosti, upoštevajoč projekte mehanizme Kjotskega protokola, kar pomeni, da zakon ureja upravljanje s kjotskimi enotami in emisijskimi kuponi. V Poslanski skupini SDS menimo, da gredo rešitve glede trgovanja s pravicami za izpuščanje toplogrednih plinov v pravo smer, saj se v zadnjem času Evropa, z njo pa tudi Slovenija, čedalje bolje zaveda pomena učinkovitega reševanja okoljske problematike. Podpiramo tudi rešitev v zakonu, ki v skladu z direktivo ne predvideva plačila za povzročeno škodo, pač pa mora povzročitelj izvesti preprečevalne oziroma sanacijske ukrepe s katerimi naj bi v največji možni meri popravil nastalo škodo in nositi vse s tem povezane stroške. Prav tako tretjim osebam ni dana pravica do odškodnine. To prepušča Obligacijskemu zakoniku. V zakonu je opredeljena okoljska škoda, ki je v skladu z zahtevami direktive omejena na večjo škodo, povzročeno s posebej določenim mednarodno varovanim in zavarovanim prostoživečim rastlinskim in živalskim vrstam, njihovim habitatom in habitatnim tipom, ki se prednostno ohranjanju v ugodnem stanju vodam in tlom. V Poslanski skupini SDS podpiramo tudi rešitve, ki želijo izboljšati učinkovitosti delovanja Ekološkega sklada Republike Slovenije oziroma želijo izboljšati nekatere že uveljavljene ureditve in rešitve na tem področju. Obstoječi Ekološki sklad Republike Slovenije se preimenuje in prilagodi novi ureditvi v skladu z Zakonom o javnih skladih. Posamezne spremembe in dopolnitve veljavnega zakona se nanašajo predvsem na določene dele postopka izdaje okoljevarstvenega soglasja in okoljevarstvenega dovoljenja. V Poslanski skupini SDS menimo, da je zakon v skladu z evropsko direktivo, torej je dobro pripravljen. Menimo tudi, da je bilo tekom obravnave zakona danih dovolj poudarkov ustreznim rešitvam, zato bomo zakon podprli. Dodam naj še, da si bomo v Poslanski skupini SDS tudi v prihodnje prizadevali, da se pri sprejemanju zakonov s področja varstva okolja sprejemajo rešitve, ki bodo zasledovale predvsem cilj ustreznega varstva okolja. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Janko Veber bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala za besedo in lep pozdrav tudi v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Za razliko od drugih poslanskih skupin Socialni demokrati ugotavljamo, da je zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu okolja odraz slabega dela Ministrstva za okolje in Vlade na področju varovanja okolja. To se odraža skozi dejstva, da zamujamo pri uvedbi direktive zaradi odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode, zato nam s strani Evropske komisije grozi tožba. Tudi neustrezno upoštevanje odločbe Ustavnega sodišča je rešitev na katero želimo posebej opozoriti, kajti gre za neustrezno urejanje sodelovanja javnosti na področju varstva okolja. Vendar, Vlada se želi očitno tudi temu sodelovanju z neustrezno rešitvijo še naprej izogibati. Tudi nedoseganje Kjotskega protokola pomeni, da moramo v proračunu Republike Slovenije zagotoviti 20 milijonov evrov za nakup emisijskih kuponov, s čimer si pravzaprav kupujemo dovoljenje za nadaljnje onesnaževanje. To so nekateri najosnovnejši in najpomembnejši poudarki zakona o katerem govorimo. Še posebej pa bi rad še enkrat izpostavil vprašanje odločbe Ustavnega sodišča in po našem mnenju tako s strani pravno-tehničnega vidika neprimerno rešitev, ki si jo je izbrala Vlada za upoštevanje odločbe Ustavnega sodišča. Namreč, Ustavno sodišče je ugotovilo, da je v nasprotju z Ustavo Zakon o ohranjanju narave. Mi pa danes spreminjamo Zakon o varstvu okolja, ki naj bi bil krovni zakon na tem področju in potem naj bi za vse skupaj veljalo, tudi za vse ostale zakone, tako za Zakon o ohranjanju narave tako za Zakon o vodah, gozdovih in tako naprej, žal temu ni tako, naš pravni red pozna drugačne rešitve in želimo na to še posebej opozoriti. Tudi iz odločbe Ustavnega sodišča izhaja, da mora zakonodajalec upoštevajoč določbe 8. člena Aarhuške konvencije v zakonu, s katerim organu izvršilne veje oblasti daje pooblastilo za izdajo podzakonskih aktov, ki urejajo področje varstva okolja, določiti tudi procesna pravila za učinkovito vključitev javnosti v pripravo teh predpisov. Torej gre tudi za mednarodni akt, ki nalaga Sloveniji, da ustrezno vključi javnost v postopek, ko razglašamo posamezna območja za območja v katerih želimo ohranjati biotsko raznovrstnost ali različne živalske vrste. V Sloveniji, naj ponazorim, potekajo ti postopki resnično povsem v nasprotju s tem mednarodnim in našim pravnim redom. Kdo v parlamentu ali katere od občin v Sloveniji so seznanjene, da je Vlada Republike Slovenije povečala območje Nature 2000 iz 33% slovenskega ozemlja na 36%? Prav nihče od javnosti, ki načrtuje posege v prostor, lokalne skupnosti so pa osnovne pri načrtovanju oblikovanja rabe prostora, niso bile vključene v ta postopek in Vlada jih o tem ni obveščala. To kaže na dejstvo kakšen pristop ima Vlada v stiku z in upoštevanju interesa javnosti pri njihovih razvojnih potrebah. Še bolj boleče je to, ker se to dogaja na območjih, ki potrebujejo jutri pomemben dostop oziroma učinkovit dostop do infrastrukture in s tem si lahko ta območja zagotovijo tudi nadaljnji razvoj, vendar Vlada hkrati, ko umešča trase v prostor za izgradnjo cest, na istem območju razglasi potem Naturo 2000, kar pomeni, da zavestno onemogoča razvoj posameznih območij v Republiki Sloveniji. Ob takšnih rešitvah, ki jih tudi Zakon o varstvu okolja ne odpravlja, kajti morali bi se danes pogovarjati o odločbi Ustavnega sodišča o Zakonu o ohranjanju narave. Tako slabo pripravljenega zakona ni mogoče podpreti. Hvala.
Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členu in vloženem amandmaju. Pri tem vas obveščam, da je Poslanska skupina Zares sicer vložila dva amandmaja, a je drugega umaknila. Tako imamo samo en amandma Poslanske skupine Zares k 21. členu. Odpiram prijavo za razpravo o 21. členu in amandmaju k temu členu. Gospod Gantar izvolite, imate besedo.
Hvala lepa. Bom zelo kratek. Ta amandma sledi pripombi Zakonodajno-pravne službe, da naj bi k 21. členu, žal k 2. členu to ni mogoče, k 104 navedli evidenco kaj vsebuje evidenca, katere podatke naj vsebuje ta evidenca, ki je predvidena v 21. členu, in sicer to dopolnjujemo tako, da pri 21. členu v drugem odstavku napišemo katere podatke naj ta evidenca vsebuje. Polno skrajšano ime pravne osebe, priimek ali priimek, potem naslov pravne osebe, kontaktne osebe, kontaktne podatke, podatke o uradnih urah za stranke in seveda to, da je ta evidenca za namene obveščanja javnosti, da se objavi na spletni strani ministrstva in je dostopna brezplačno. Na ta način zadovoljimo zahtevi po obveščenosti javnosti, je pa hkrati seveda tudi v skladu z Zakonom o varovanju osebnih podatkov. Mislim, da je to praktičen amandma, ki ga velja podpreti v v nadaljnji razpravi in glasovanju. Hvala lepa.
Hvala. Gospod minister izvolite.
Hvala lepa. Ta predlagani amandma, kot ga predlaga Poslanska skupina Zares, ima dva elementa. Po mnenju Vlade so nekatere rešitve že vsebovane v drugih določbah zakona. Ena določba, podatek o uradnih urah za stranke pa po našem mnenju ni potrebna. Dovolite, da obrazložim zakaj. Najprej glede same vsebine. Že iz določbe 8. člena, če pogledate, osmega odstavka 21. člena v tem zakonu, ki spreminja 55. člen veljavnega zakona izhaja, da je evidenca pooblaščenih izdelovalcev okoljskih poročil in poročili o vplivih na okolje sestavni del registra o 104. členu veljavnega zakona, o katerem je govorim poslanec dr. Gantar, in v četrtem odstavku tega člena veljavnega zakona je že določeno, točno določeno katere podatke mora vsebovati evidenca o osebah, ki imajo pooblastilo ali pa potrdilo ministrstva za izvajanje določenih nalog varstva okolja. Če jih omenim: osebno ime in naslov stalnega ali začasnega prebivališča oziroma tudi firmo, potem sedež, vrsta in obseg dejavnosti na katero se nanaša pooblastilo oziroma potrdilo in tudi podatke o izdanem pooblastilu in potrdilu. To so tisti podatki, ki jih praktično vaš amandma samo povzema in so tako rekoč že vsebovani v veljavnem zakonu. Vaš amandma pravzaprav prinaša eno samo novo rešitev, to pa je podatek o uradnih urah za stranke in tukaj se nam zdi smiselna diskusija in po našem mnenju je podatek glede uradnih ur za stranke, ob dejstvu, da so pooblaščeni izdelovalci okoljskih poročil oziroma poročil o vplivih na okolje, osebe zasebnega prava, ki bodo poročila izdelovali na podlagi dogovora z naročnikom ali na podlagi sklenjene pogodbe, potem se nam tudi podatki o uradnih urah za stranke ne zdijo potrebni, zaradi same narave dela in odnosa med naročnikom in izdelovalcem okoljskih poročil. Torej, iz razloga, da veliko večino predlaganih rešitev zakon že vsebuje in da je četrta rešitev zaradi same narave odnosa med izdelovalcem in naročnikom nepotrebna, Vlada temu amandmaju nasprotuje.
Hvala. Še kdo? Potem zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 20. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 27. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na obravnavo PREDLOGA ZAKONA O CESTNINI ZA VOZILA, KATERIH NAJVEČJA DOVOLJENA MASA PRESEGA 3.500 KG. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Ker predstavnika Vlade oziroma gospoda ministra še ni v Državnem zboru predlagam, da nadaljujemo in ko pride mu damo besedo. Ali želite, da prekinemo? Gospod Veber, ja prav. Bomo prekinili sejo in jo bomo nadaljevali čez 8 minut, to je ob 10.00. Upam, da se nam bo minister do takrat pridružil.
Ker je minister na poti podaljšujemo pavzo še za štiri minute do 10.05.
Ker je minister še na poti podaljšujem pavzo do pol enajstih, do 10.30.
Smo torej pri Predlogu zakona o cestnini za vozila, katerih največja dovoljena masa presega 3.500 kilogramov. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Mag. Žerjav. Izvolite.
Spoštovane poslanke in poslanci! Lepo pozdravljeni! Hvala za besedo, gospod predsednik. Se opravičujem za kratko zamudo. Zakon o cestnini za vozila, katerih največja dovoljena masa presega 3.500 kg bo predstavljal celovito pravno podlago za pobiranje cestnine, ne samo na avtocestah, ampak tudi na ostalem državnem omrežju, in sicer na tistih glavnih in regionalnih cestah, ki so usposobljene za daljinski promet tovornih vozil. Priprava uskladitev in sprejem tega zakona je eden izmed ključnih korakov pri uvajanju elektronskega cestninskega sistema v prostem prometnem toku, saj bo zakon služil kot podlaga za uvedbo povsem novih organizacijskih in funkcijskih oblik ter tehničnih postopkov, ki so potrebni za uvedbo tega najsodobnejšega sistema cestninjenja. Razlogov za novo pravno ureditev je več. Prvi razlog je implementacija direktive o spremembi direktive o cestnini cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila, tako imenovane direktive o evro vinjeti iz leta 2006. Gre za spremembo, ki uvaja naslednje pomembne novosti. Prvič, cestnine se obvezno uporablja na vseevropskem cestnem omrežju. Drugič, nediskriminatornost uporabe za mednarodni promet, izredno poudarjena in podrobno urejena. Tretjič, direktiva dopušča nekatera znižanja ali oprostitve cestnin za vozila, ki so oproščena obveznosti vgradnje in uporabe tahografov. Četrtič, nova direktiva zelo omejevalno dopušča možne odpuste pri cestninah in jih omejuje na 13%. Petič, direktiva zelo podrobno ureja načelo povrnitve infrastrukturnih stroškov, torej stroškov gradnje in vzdrževanja cestnih cest. Te stroške podrobno ureja in določa tudi temeljna načela, metodologije za njihov izračun. Šestič, na novo in mnogo bolj podrobno kot doslej ureja možnost prilagoditve cestnine glede na čas vožnje ali evro emisijski razred vozila. Sedmič, nova direktiva omogoča tudi pribitke na višino cestnine do 25%, jih podrobno ureja in vztraja na njihovi nediskriminatornosti. Drugi razlog, ki je povezan z zahtevo direktive o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov v Evropski uniji, ki je bila sprejeta leta 2004 in terja uvedbo cestninjenja v prostem prometnem toku - v okviru tega je potrebno zagotoviti, da storitve vključitve v evropsko elektronsko cestninjenje izvajajo licencirani ponudniki cestninjenja kot tržno dejavnost. Hkrati zakon predvideva poseben organ v sestavi Ministrstva za promet, tako imenovani cestninski organ, ki bo izvajal upravne naloge v zvezi z interoperabilnostjo elektronskega cestninjenja. Ključna določila in aktivnosti v zvezi z načrtovanim novim cestninjenjem so določena v vladnem akcijskem načrtu uvedbe elektronskega cestninskega sistema v prostem prometnem toku s pogoji za interoperabilnost v Evropski uniji, ki je bil sprejet dne 19. 7. in določa, da je rok uvedbe elektronskega cestninjenja na osnovi satelitske tehnologije za tovorna vozila 31. julij 2009. Potreben pogoj za realizacijo tega roka je tudi sprejetje predloženega zakona, saj le-ta predstavlja pravno podlago za izvedbo mednarodnega javnega razpisa na osnovi javno-zasebnega partnerstva, na katerem bo izbran koncesionar, tako imenovani zavezani ponudnik cestninjenja, ki bo nov cestninski sistem vzpostavil in vzpostavitev tudi v celoti financiral. Spoštovane poslanke in poslanci, na osnovi sprememb in dopolnitev Zakona o javnih cestah, ki ste jih sprejeli na majski seji bo v torek, torej čez štiri dni, za vozila do 3.500 kg dovoljenje mase uveden vinjetni sistem cestninjenja. Predlagani zakona pa bo, kot že rečeno omogočil uvedbo cestninjenja v prostem prometnem toku tudi za vozila, katerih največja dovoljenja masa presega 3.500 kg in s tem omogočil, da bo promet po cestninskih cestah v Republiki Sloveniji v celoti potekal brez ustavljanja za plačevanje cestnine. Hvala lepa.
Hvala. Predlog zakona je obravnaval Odbor za promet kot matično delovno telo. Besedo dajem podpredsedniku odbora gospodu Gezi Džubanu za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Hvala lepa gospod predsednik. Lep pozdrav gospod minister s sodelavci, kolegice in kolegi! Odbor za promet je na svoji 24. nujni seji, dne 12. 6. opravil obravnavo Predloga zakona o cestnini za vozila, katerih največja dovoljena masa presega 3.500 kg, ki ga je Državnemu zboru v zakonodajni postopek posredovala Vlada, dne 5. 6. 2008. Vlada predlaga, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku. V uvodni prestavitvi generalni direktor direktorata za ceste, Ministrstvo za promet, dr. Vidic, predstavlja razloge za sprejem predloga zakona. Ponovno obrazložitev smo malo prej slišali od gospoda ministra in je ponovno ne bom ponavljal. Za odbor je bilo pomembno med drugim tudi to, da je uveljavitev zahtev direktive, ki terja uvedbo cestninjenja v prostem prometnem toku tako, da promet poteka z nezmanjšano hitrostjo ali le z manjšo prilagoditvijo hitrosti. To zahteva podrobno zakonsko ureditev obveznosti voznikov, nadzora nad cestninjenjem vključno z uvedbo posebnih pooblaščenih oseb - cestninski nadzorniki, ureditev pooblastil teh nadzornikov, zlasti pa možnost prisilnega izterjevanja dolgovane cestnine. Vse te spremembe so tako obsežne, da terjajo povsem novo zakonsko ureditev, zato je predlagan nov predlog zakona. Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora je v svojem mnenju opozorila predvsem na varovanje osebnih podatkov, ki bi lahko bili kršeni v okviru predlaganega zakona, hkrati pa podala tudi konkretne pripombe k posameznim členom predloga zakona. Komisija za lokalno samoupravo in regionalni razvoj pri Državnem svetu predlog zakona podpira, opozorila pa je na slabo pretočnost prometa na cestninskih cestah, še posebej na tistih, ki ne izpolnjujejo vseh tehničnih značilnih avtocest. Odbor za promet je v skladu s 126., 131. členom Poslovnika Državnega zbora opravil razpravo in glasovanje o členih predloga zakona in vloženih amandmajih. Člani odbora so podprli rešitve iz predloga zakona, opozorili so pa na možnost, da bo uvedba novega načina cestninjenja in vseh aktivnostih Vlade, ob tem lahko zahtevalo tudi dodatna sredstva iz državnega proračuna, katere pa predlog zakona ne zagotavlja. Hkrati so izrazili bojazen, da bi Dars v primeru finančnih težav ob izgradnji avtocestnega sistema ne mogel pokrivati sredstev za vračilo kreditnih obveznosti in bi bilo treba uveljavljati poroštvo države. Predstavniki Vlade so zagotovili, da predlog zakona zagotavlja finančno nevtralnost glede sredstev državnega proračuna, hkrati pa bo z uvedbo novega načina cestninjenja zagotovljen zadovoljiv priliv sredstev za delovanje Darsa. Odbor je sprejel vložene amandmaje koalicije. Odbor za promet je po končani razpravi o členih predloga zakona in vloženih amandmajih v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval še o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno je besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjen predlog zakona je sestavni del poročila. Hvala lepa.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Jožef Horvat bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Nekaj se očitno premika, že tretji Prekmurec pri tej točki dnevnega reda, če pa bo avgusta odprta še prekmurska avtocestna transverzala, bo pa to že sumljivo dobro. Spoštovani gospod minister s sodelavci, kolegice in kolegi. Na mizi imamo torej novi zakon, ki bolj preprosto rečeno, ureja cestnino tovornih vozil ali bolj točno in učeno - cestnino vozil, katerih največja dovoljena masa presega 3 tone in pol. Naj pa spomnim, da je Državni zbor 25. aprila letos sprejel Zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o javnih cestah, ki je za osebna vozila ali bolj točno za vozila, katerih največja dovoljena skupna masa ne presega 3 tone in pol, uvedel plačevanje cestnine z vinjeto, in sicer za uporabo vseh cestninskih cest v Republiki Sloveniji, in to za določen čas. Razloga za novo ureditev in za sprejetje tega predloga zakona sta zlasti dva. Prvi je v tem, da je v letu 2006 bila sprejeta direktiva Evropskega parlamenta in sveta o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila. Direktiva med drugim določa, da se cestnine obvezno uporabljajo na vseevropskem cestnem omrežju. Drugi razlog pa je poveza s prvim. Uveljavitev zahtev direktive namreč terja uvedbo cestninjenja, v prostem prometnem toku, to je takšnega cestninjenja, v katerem cestninske postaje vsaj v določenem delu, to pomeni za določena vozila, nimajo več zapor prometa, tako da promet poteka z nezmanjšano hitrostjo ali le z manjšo prilagoditvijo hitrosti. To pa zahteva podrobno zakonsko ureditev obveznosti voznikov, nadzora nad cestninjenjem, vključno z uvedbo osebnih pooblaščenih oseb, ureditev pooblastil ter nadzornikov, zlasti pa možnost prisilnega izterjevanja dolgovane cestnine. Vse te spremembe so tako obsežne, da terjajo povsem novo zakonsko ureditev, zato je predlagan nov zakon o cestnini za vozila, katerih največja dovoljena masa presega 3 tone in pol. V Poslanski skupini Nove Slovenije želimo opozoriti, da je cestninski sistem dober, če je učinkovit, če ima dobro kontrolo in nadzor. Cestninski sistem mora biti pravičen, to pomeni, da uporabo cestninskih cest plača vsak uporabnik za vsak meter uporabe cestninske ceste. Glede na naš slovenski način financiranja izgradnje in vzdrževanja cestninskih cest, predvsem avtocest, si ne smemo privoščiti neučinkovitega sistema. Če danes poberemo le dve tretjini, to pomeni 66% cestnin na avtocestah, potem novi sistem z novo tehnologijo mora zagotoviti, po našem mnenju, več kot vsaj 95% učinkovitost. Priporočamo, da se te zahteve vgradijo v pogodbe s ponudnikom cestninskega sistema. Odgovornim tudi priporočamo v omenjeni pogodbi definirano stimulacijo oziroma nagrado, če izvajalec cestninjenja doseže večjo učinkovitost, kot je na primer 95%. Veliko denarja smo vložili v našo cestno infrastrukturo. Zaradi velikega porasta cestnega prometa lahko ugotovimo, da veliko denarja leži na naših cestah, le vedeti je treba, kako ta denar pobrati. Mnenja smo, da je predlog zakona primeren odgovor na zastavljeno vprašanje. Mi v Poslanski skupini Nove Slovenije zakon podpiramo. Ministrstvu za promet, Darsu, operaterju cestninskega sistema pa želimo veliko uspehov pri implementaciji, uporabnikom pa čim bolj komfortno vožnjo po slovenskih cestninskih cestah. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Marjan Drofenik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Spoštovani predsednik, spoštovani minister s sodelavci, poslanke, poslanci lep pozdrav! Zavedamo se, da moramo uveljaviti zavezo iz direktive 2006/38 Evropskega parlamenta in Sveta iz 17. 5. 2006, s katero je bila spremenjena direktiva iz leta 1999, ki države članice Unije zavezuje k sprejetju zakona in drugih predpisov, potrebnih zaradi uskladitve z njo, kar je dodatni razlog, ki ga je treba upoštevati ob obravnavi predlaganega zakona. Zdi se nam pomembno, da je dopuščeno državam članicam, da lahko cestnine uvedejo tudi na drugih cestah pod določenimi pogoji nediskriminatorne uporabe, zagotavljajo nediskriminatornost uporabe za mednarodni promet, dopuščena so nekatera znižanja ali oprostitve cestnin za vozila, ki so oproščena obveznosti vgradnje in uporabe tahografov, in sicer za največ 13%. Na novo in mnogo bolj podrobno se ureja možnost prilagoditve cestnine glede na čas vožnje ali emisijski razred evrovozila. Podrobno določa način izračuna ponderiranih povprečnih cestnin za posamezne cestninske razrede in dele cestninskih cest ter določa različne obveznosti držav članic, da obveščajo Komisijo. Strinjamo se, da gre za tako pomembne in obsežne določbe, da je potreben nov, poseben zakon o cestnini za vozila, katerih največja dovoljena masa presega 3500 kilogramov. Uveljavitev zahtev direktive terja uvedbo cestninjenja v prostem prometnem toku tako, da promet poteka z nezmanjšano hitrostjo ali le z manjšo prilagoditvijo hitrosti. To zahteva podrobno zakonsko ureditev obveznosti voznikov, nadzora nad cestninjenjem, vključno z uvedbo posebnih pooblaščenih oseb, ureditev njihovih pooblastil in pa zlasti možnosti prisilne izterjave neplačane cestnine. Dodatno nas prepriča tudi zagotovitev, da predlog zakona zagotavlja finančno nevtralnost glede sredstev državnega proračuna, hkrati pa bo z uvedbo novega načina cestninjenja zagotovljen zadosten priliv sredstev za poravnanje obveznosti Darsa, ki izhajajo iz obveznosti izgradnje avtocestnega programa. Poslanci Slovenske ljudske stranke bomo predlog zakona po nujnem postopku podprli. Hvala lepa.
Hvala. Dr. Pavel Gantar bo predstavil stališče Poslanske skupine Zares. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik Državnega zbora, gospod minister s sodelavci, spoštovane kolegice in kolegi! Na prvi pogled se mi zdi, da v današnjem petkovem dokaj spokojnem delu našega Državnega zbora temu zakonu posvečamo razmeroma malo pozornosti. Suhoparno govorjeno zakon v pravni red prinaša dve direktivi, in sicer direktivo o cestnih pristojbinah za težka tovorna vozila in direktivo o interoperabilnosti elektronski sistemov, cestninskih sistemov v skupnosti. Ta zakon je še kako aktualen z vidika bodoče ureditve sistema cestninjenja v Sloveniji, kjer prihajamo na uvedbo vinjet za osebna vozila in na postopno satelitsko cestninjenja za težka tovorna vozila. Vendar pa se verjetno s tem, ko sprejemamo ta zakon, ne zavedamo, kaj vse bo to pomenilo na področjih cestninjenja in kakšne vsote so v igri, ob sistemu, ki bo uveljavljen, pravijo, v letu, dveh, mogoče prej, mogoče pozneje. Prepričan sem, da so tukaj v igri vsote, ki so dosti večje od vsot, s katerimi se ubadamo na dolgo in na široko ob znamenitih patriah in tako naprej. Pomembno je vedeti, da zakon Darsu odvzema pristojnost za to, da bi bil operater elektronskega cestninskega sistema. Operater naj bi po tem zakonu postala gospodarska družba, ki jo ustanovita Dars in Republika Slovenija, in to je po mojem mnenju preprosto prodajanje megle. Dars je v 100% državni lasti in država je, če se ne motim, 100% v državni lasti in ta dva partnerja v 100% državni lasti, vsak v svoji domeni tako rekoč, ustanavljata gospodarsko družbo, ki je v 100% - kateri? - verjetno državni lasti. In nobene potrebe ni, da bi poleg Darsa, ki je zdaj operater klasičnega sistema, ustanovili še eno gospodarsko družbo, razen, če ne želimo transparentnega sistema cestninjenja in dodatnih provizij, ki jih bo ta družba, ki je 100% v državni lasti, pobirala od države, ki je v 100% državni lasti, in Darsa, ki je v 100% državni lasti. To je res neka smešna rešitev in povsem neustrezna. Še huje pa je to, da zakon seveda v 24. členu uvaja zavezanega ponudnika cestninjenja, ki pa je oseba zasebnega prava, in to pravijo v zakonu, da je oseba zasebnega prava, ne more biti oseba javnega prava. Zakaj ne, ne vem, lahko bi tudi bila ali eno ali drugo, to bi se lahko odločili. Nimam nič proti temu, da je tudi zasebnega prava. Vendar, zakaj samo zasebnega prava. In seveda zagotavlja, vzdržuje in obnavlja elektronski cestninski sistem. In tu vam jaz sedajle napovem, ko bo ta razpis šel ven, bo ta bitka hujša od bitke za patrio, če smem tako reči. In za večje vsote in za večje zneske. In te zadeve se na trgu že pripravljajo. Če spremljate, kdo kupuje kaj, katere firme se kupujejo med seboj in te zadeve se že peljejo v tej smeri in zelo zanimivo bo to opazovati. In mislim, da je s tem zakonom najmanj trasirana pot v neracionalnost, če še nekaj več. Jaz nisem človek, ki bi obtoževal vnaprej, ampak opozarjam na pasti, ki se tukaj pojavljajo. Zanimivo je še to, da 28. člen, ki opredeljuje tehnologijo za cestninjenje v prostem prometnem toku, med te opredeli tudi način cestninjenja z mikrovalovno tehnologijo na frekvenci 5,8 gigaherca, to se pravi nesatelitsko cestninjenje. Torej, prav tehnologijo, ki jo je leta 2006 Dars pripeljal na Vlado kot spremembo cestninjenja v prostem prometnem toku za tovorna vozila in za osebna vozila in jo je Vlada tik pred sprejemom zavrnila, obrnila kolo za 180 stopinj in šla na drug sistem. Zakaj, kako, o tem bomo še tudi videli in seveda na žalost tudi izvedeli. Torej, 5,8 gigaherca je prav tako standardizirana interoperabilna frekvenca za cestninjenje v prostem prometnem toku. In to so seveda morali navesti notri, ker je to, seveda, direktiva. Bistveno premalo pozornosti je posvečeno problemu podatkov. Dvojna stvar, operater in zavezani ponudnik bo imel na razpolago neverjetno kvalitetne podatke. Vsa vozila, vse frekvence, vse to bo vedel. In s temi podatki, če jih ne zaščitimo, lahko naredimo veliko. Da ne govorim o tem, da ni zadosti zaščitena zasebnost in varovanje podatkov. Skratka, to je zakon, o katerem se bo veliko pisalo in govorilo. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Zmago Jelinčič bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Kar nekaj kritičnih besed smo slišali sedajle od gospoda Gantarja, s katerimi se pravzaprav strinjam. V naši poslanski skupini imamo še nekaj drugih pomislekov, predvsem gre za pomislek, zakaj zakon, ko pa je v zakonu vsaka zadeva napisana, "vlada podrobneje podpiše to", "vlada določi višino cestnine", "vlada s sklepom določi to", "o uvedbi pribitka odloči vlada" in tako naprej. Skratka, zakaj zakonska materija, ko pa v zakonski materiji pravzaprav napišemo, da bo to vse skupaj naknadno določala vlada. Mislim, da je smiselno, da se zadeva bolj trdno postavi, ne pa, da se postavi približno, potem bomo pa glede na razmere določali kaj ja in kaj ne. Zanimivo je tudi, da tukaj gremo na cestninjenje teh kamionov in notri upoštevamo tudi možnost, da se kakšnemu določi, da se določi vozila, za katere se ne plačuje cestnine. Po drugi strani pa mislim, da bi bilo smiselno, da se za kakšne posebne kamione določi še dodatna cestnina zaradi ekološkega onesnaženja ali, recimo, tako imenovana ekološka taksa. Zakaj pa ne tega? V Črni gori so enostavno uvedli ekološko takso za vse avtomobile, ki pridejo v Črno goro, in se Evropa ni čisto nič razburjala. Konec koncev tam imajo tudi evro oziroma bistveno prej so imeli evro kot Slovenija, pa niso nikogar vprašali pa je tudi Evropa enostavno počepnila pred vsem skupaj. Skratka, če narediš po svoje, te nekako vključijo v sistem, drugače te pa "kloftajo", mečejo levo, desno in se s teboj igrajo. Ne smemo pozabiti, da je Evropska komisiji Sloveniji poslala prvi uradni opomin zaradi neizvajanja zakonodajnega paketa prvega železniškega svežnja in morda bi tukaj notri morali najti tudi kakšno povezavo s tem zakonom in pomisliti na to, da bi bilo smiselno čim več kamionov spraviti na železnice. Kar večkratna korist bi bila iz tega. Po eni strani zato, ker bi bila ekologija bolj upoštevana, onesnaženje bi bilo bistveno manjše, železnica bi seveda profitirala na prevozih teh kamionov in tako naprej in tako naprej. Človeku se poraja misel, da je ta zakon pripravljen na ta način, ko piše, kaj vse bo vlada določala naknadno, da bo vlada lahko sklepala določene kompromise s prevozniki, da bo s to druščino avtoprevoznikov lahko, kaj jaz vem, se dogovarjala za "štrajke" ali pa proti "štrajkom", da se bo odločala o tem, ali je treba, kje kaj dodati, kje kaj popustiti, namesto da bi zakonodajni postopek oziroma zakon določal točno, kaj je treba in kaj ni treba. Glede na tako imenovano "vesoljsko cestninjenje". Jaz mu pravim vesoljsko cestninjenje zaradi tega, ker nikakor ne bo operativno v dveh letih. Jaz mislim, da bo v 10-ih letih, morda, operativno. Kajti, še precej je treba storiti, da bomo lahko satelitsko cestninili tovornjake, predvsem oziroma že zaradi tega, ker se po slovenskih cestah vali cela množica tovornjakov, ki so že tehnično neustrezni in so, bi rekel, na robu tega, da izdihnejo nekje na slovenski cesti in da se razsujejo - kaj in kako bodo imeli pa te priprave za satelitsko cestninjenje! Mislim, da je ta zadeva še zelo daleč pred nami in zato bi bilo bolj smiselno, da se oprimemo kakšnih bolj konkretnih zadev in če želimo državnemu proračunu prinesti kaj več denarja - uvedimo še tiste ekološke takse za določene tovornjake, še posebej za hrvaške, recimo, in dajmo čim več tovornjakov na železnice. Mislim, da bi s tem naredili dobro za državo na več segmentih. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Boštjan Zagorac bo predstavil stališče Poslanske skupine Lipa. Prosim.
Hvala za besedo, spoštovani gospod predsednik. Spoštovani prisotni. Spoštovani gospod minister, dovolite mi, da na začetku izkoristim priložnost in vam, ne Vladi Republike Slovenije, ker sem prepričan, da je bilo to vaše mnenje, čestitam za vaš odgovor, ki ste ga dali na vse očitke s strani Hrvaške na to, da uvajamo vinjete. Verjamem, da je to vaš odgovor in s strani Poslanske skupine Lipa se nam zdi, da je bil odgovor popolnoma konkreten. Kar se tiče teh vinjet, mogoč samo kot intermezzo, dajmo uvesti v Sloveniji zakaj pa ne dnevne, pa naj "koštajo" 10 evrov pa bomo zadovoljili formalne potrebe in še kaj zaslužili na ta račun. Ampak, če se vrnem na Predlog zakona o cestnini za vozila, katerih največja dovoljena masa presega 3.500 kilogramov. Moram reči - zakon se nanaša samo na vozila, ki presegajo to kilogramažo ali tonažo, kakorkoli to obrnemo. Plačuje se glede na prevoženo razdaljo po cestninski cesti. Ene vrste bi lahko rekli, celo mogoče "go box" sistem. Strinjam se tudi z dejstvom, da bi se lahko mogoče, glede na to, da naša južna meja je schengenska meja, pregledali, kakšni so ti tovornjaki, ampak ne samo zaradi tega, da bi jim več "kasirali", uvajali neke nove takse, jih obremenjevali kakorkoli drugače, ampak bom rekel v prid dejstvu, da je Slovenija že bila kaznovana z 20 milijoni evrov zaradi prevelike emisije izpušnih plinov v naši državi. In v tem primeru verjamem, da vsaj, pa ne bom pretiraval, 15% teh emisij je povzročenih s strani tujih tovornjakarjev, ki ne izpolnjujejo evropskih standardov o emisijah izpušnih plinov. Kar se tiče same izgradnje cest, večkrat je bilo omenjeno Prekmurje in vsi bomo veseli, ko bo cesta med Mursko in Mariborom končana, ampak v Poslanski skupini Lipa imamo tudi drug predlog - glede na to, da predlogi o umaknitvi tovornega prometa s teh cest, položitvi na železnice, niso naleteli na plodna tla - da bi se razlika v ceni, ki jo je država prihranila - pa to ne gre na vas, gospod minister, to je prejšnji minister za promet počel, ker ni naredil nobenega tako imenovanega SOS pasa in je država tukaj nekaj prihranila. Mislim, da je bilo fer in pošteno, da če smo že prihranili, damo to razliko ljudem, ki so desetletja po Prekmurju in na Štajerskem in pa v Pomurju trpeli škodo zaradi tisočih in tisočih tovornjakov, ki so se valili čez te ceste. Kar se tiče tega, da smo izvzeli nekatere tovornjake iz okvira cestninjenja, se mi zdi to oziroma v Poslanski skupini Lipa smo prepričani, da je to v določeni meri pravilno, če malo razmislimo, o katerih tovornjakih govorimo in ne govorimo kar na pamet tako kot eden izmed mojih predhodnikov, ki je rekel, da to ni prav. Veste, ko se ceste gradijo, vozijo po teh cestah tudi državni tovornjaki, ki so suport za izgradnjo teh cest, in ni pravilno, da njih bremenimo in cestninimo, če prevažajo asfalt za to, da se neka cesta asfaltira. Oni nam v bistvu v končnem produktu delajo dobro, ko gre za tovornjake, in prav je tako, da smo le-te izvzeli. Moti me oziroma moti nas, v Poslanski skupini Lipa, dejstvo, da je vse preveč stvari, in se mi zdi, da je bilo lažje, če bi jih navedli v zakon, kot je navedeno v zakonu, da jih vlada pripravlja z določeno uredbo. Verjamem, da se Državni zbor, tudi ne poslanci Državnega zbora, "kamo-li" ljudje, ki jih zastopamo v tem parlamentu, da se bodo kadarkoli srečali s tako uredbo. Težava teh uredb je, da se največkrat srečamo z njenimi posledicami. In jaz enostavno bi bil zelo vesel, če bi vse te stvari, ki jih mislite narediti v uredbo, zakon bil par strani daljši, navedli v zakonu. Če imamo odkrite namene in če res želimo spremeniti sistem cestninjenja za tovornjake, potem ne vem, zakaj bi skrivali. Je pa res ena stvar, spremembo cestninskega sistema, vsaj v zadnjih desetih dnevih moram reči, da so te kolone, ki se pojavljajo na cestninskih postajah na relaciji Maribor - Ljubljana, verjetno tudi naprej, jaz lahko govorim samo za relacije, na katerih se vozim, so bile nevzdržne. Če bi bil to razlog za to, da bo od 1.7. naprej boljši in večji pretok, potem je bilo vredno potrpeti. Če pa ne bo, kot smo opozarjali, potem pa je to napaka te vlade. Hvala.
Hvala. Gospod mag. Tomaž Štebe bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister s sodelavci, kolegice in kolegi. Omejil se bom na predstavitev stališča, čeprav me skrbi jezik, da bi tudi razpravljal, ampak glede na predstavitvene razprave predhodnikov - "fant brez korajže še nikoli ni pri punci spal". V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podpiramo odločno angažiranost sedanjega ministra in Vlade Republike Slovenije za uvedbo novega sistema in organizacije cestninjenja na avtocestah, hitrih cestah in vzporednih državnih cestah. Gre za uvedbo sodobnejšega, funckionalnejšega in bolj uravnoteženega in pravičnega sistema, predvsem pa gre za bolj prijazen sistem do uporabnikov, ki jim omogoča manjše stroške in krajši čas ter večjo varnost potovanja. Navedeno bo doseženo z uvedbo plačevanja za časovno uporabo avtocest za osebna vozila in motorje naslednji mesec ter s tem predlaganim zakonom, ki uvaja nov sistem cestninjenja glede na prevoženo razdaljo za vozila nad 3,5 tone skupne dovoljene mase od avgusta naslednje leto na avtocestah, hitrih cestah in vzporednih državnih cestah. Pomembno pa je tudi dvoje, odprava neustreznega sistema cestninjenja, to je ukinitev cestninskih postaj in implementacija direktiv, ki uvajajo sorazmernost cestnin oziroma uporabnin glede na povzročene infrastrukturne stroške in okoljske škode. Uveljavitev zahtev direktive terja uvedbo novega elektronskega sistema cestninjenja v prostem prometnem toku. To je takega samodejnega ugotavljanja cestnine oziroma uporabnine v sorazmerju s prevoženo razdaljo, pri katerem so vožnja, vozila, promet in voznik popolnoma neovirani. To zahteva podrobno zakonsko ureditev obveznosti operaterjev, koncesionarjev oziroma ponudnikov cestninjenja, voznikov, nadzora nad cestninjenjem, vključno z uvedbo posebnih pooblaščenih oseb. Sprejem predloga zakona o cestninjenju za tovorna vozila je nujen tudi z gospodarskega vidika. S strani težkega tovornega prometa nastaja največ stroškov na infrastrukturi in največ okoljskih škod. Pobere se neustrezno sorazmeren delež cestnine glede na delež vseh ostalih vozil, zato je treba čim prej realizirati sistem elektronskega cestninjenja za celotno mrežo cestninskih cest v Republiki Sloveniji. Že ob sedanjih pogojih cestninjenja bo s sorazmernim cestninjenjem na celotni cestninski mreži pobrano bistveno več cestnin in s tem zagotovljena sredstva za poplačilo obveznosti izgradnje in še za hitrejšo gradnjo avtocest in hitrih cest. Kot rečeno, bomo v Slovenski demokratski stranki predlog zakona podprli. Je podlaga in nujni pogoj za implementacijo elektronskega cestninjenja v prostem prometnem toku. Slovenija med prvimi uvaja tako sodoben obsežen sistem cestninjenja. Gre za sorazmerno zahteven informacijski sistem. Morda bo pri tem celo prva, ki ga bo implementirala. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Janko Veber bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala za besedo in še enkrat lepo pozdravljeni v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Zakona o cestninjenju za vozila, katerih največja dovoljena masa presega 3.500 kilogramov, po našem mnenju Državni zbor danes sploh ne bi smel obravnavati, kajti tako slabo obrazložen zakon pač ne omogoča dobre razprave in razumevanja pravzaprav v Državnem zboru, kaj pomeni sprejem takega zakona. Namreč, Državni zbor nima nikakršnih obrazložitev, niti mu ni bil predložen akcijski načrt Vlade za uvedbo satelitskega sistema cestninjenja. Mi lahko samo izvemo iz medijev, da tečejo priprave za izvedbo satelitskega sistema cestninjenja, ki naj bi bil v Sloveniji uveden s 1.8.2009. Torej, ni vzrok v tem, da želimo imeti uspešen sistem cestninjenja pri tem zakonu, ampak cilj je samo, da se podeli koncesija bodočemu ponudniku za izgradnjo satelitskega sistema cestninjenja in ni važno, koliko stane. In ravno vprašanje, koliko bo stalo cestninjenje v Sloveniji, je tisto, ki v tem zakonu tudi slučajno ni predstavljeno. Obrazložitev, da zakon ne bo imeli finančnih posledic za državni proračun, je milo rečeno, zelo ponižujoče do Državnega zbora. Namreč, zavedamo se, da je Dars in bo zadolžen za 4 milijarde evrov za izgradnjo obstoječega avtocestnega sistema in nas bi še kako moralo skrbeti, kako bomo odplačevali te najete kredite za katere je Državni zbor sprejel zakon o poroštvu in to pomeni neposredno obremenitev državnega proračuna, če se cestnine ne bodo pobirale v ustrezni višini. Vendar Vlada gre drugo svojo pot, ki jo razume očitno samo ona in nekateri posamezniki. Namreč, predlog zakona ureja nov način cestninjenja v prostem prometnem toku in predvideva, da bomo dobili operaterja, ki bo družba, katero ustanovi Dars in država. Ta naj bi skrbela za neposredno obratovanje tega sistema, ponudnik, ki ga bo država izbrala na javnem razpisu, pa bo vzpostavil, vzdrževal cestninski sistem in urejal razmerje z uporabniki. Vse to bo ta ponudnik zgradil s svojimi zasebnimi sredstvi, koliko pa bo pobral od cestnin ta ponudnik, pa Državni zbor ne izve iz tega zakona. Torej, če ne vemo, koliko bo pripadlo tistemu, ki bo zgradil elektronski cestninski sistem oziroma satelitski cestninski sistem, ne vemo, koliko sredstev nam ostane na razpolago za poplačilo kreditov. In to enostavno ključno vprašanje v tem zakonu ni niti z besedico omenjeno. Majhna tolažba je 28. člen, ki govori o tem, da z uvedbo evropskega elektronskega sistema cestninjenja mora operater zagotoviti cestninjenje v prostem prometnem toku za uporabo ene ali več naslednjih tehnologij. Torej, tako satelitskega določanja položaja, tako mobilnih komunikacij kot tudi mikrovalovne tehnologije. No, in v Sloveniji že imamo cestninski sitem za uvedbo mikrovalovne tehnologije, ki lahko omogoča cestninjenje v prostem prometnem toku, vendar se v Sloveniji ne odločamo za to, da to nadgradimo in da delamo na tem, kar poznamo, odločamo se za nekaj, česar Evropa sploh še ne pozna. Satelitskega sistema cestninjenja Evropa nima usklajenega, uveden je deloma samo v Nemčiji, povsod drugje ta sistem še ni vzpostavljen. Vendar v obrazložitvi zakona smo tudi lahko zelo jasno prebrali, da bo država zavezanega ponudnika cestninjenja izbrala in mu podelila izključno pravico in ta izključna pravica elektronskega sistema cestninjenja bo veljala vse do takrat, dokler ne bo uveden evropski elektronski sistem cestninjenja, in kot sem povedal, nikjer v Evropi še ne funkcionira satelitski sistem. Torej bomo nekomu neposredno podelili pravico, da bo nekaj razvijal, kdaj in kako bo razvil, pa pravzaprav mislim, da še dolgo ne bomo izvedeli, porabili bomo pa veliko sredstev. Zato tega zakona ne bomo podprli.
Hvala. Gospod Geza Džuban bo predstavil stališče Poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik, še enkrat lep pozdrav. V Poslanskem klubu liberalne demokracije smo obravnavali Predlog zakona o cestnini za vozila, katerih največja dovoljena masa presega 3.500 kilogramov. Torej pred seboj imamo zakon, ki naj bi predstavljal celovito pravno podlago za pobiranje cestnine ne samo na avtocestah, ampak tudi na ostalem državnem omrežju. Po temeljiti obravnavi razlogov za sprejetje tega zakona, tudi kritičnem pogledu na nekatera področja in na probleme, ki se pojavljajo sedaj in bodo tudi v bodoče, nekatere od teh smo izpostavili tudi na odboru za promet, vprašanje zadolževanja, financiranja Darsa in podobno, smo kljub vsemu sklenili, da zakonu ne bomo nasprotovali. Našo odločitev bi pa strnili v naslednje; torej imamo pred seboj zakon, ki ureja določitev višine cestnine, določala ga bo Vlada na podlagi teh zakonskih določb. Ravno skozi določitev višine cestnine se bo namreč odražala tudi prometno-okoljska politika naše države, ki ta trenutek sicer daje veliko odpuste tranzitnemu cestnemu tovornemu prometu. Na drugi strani ne smemo pozabiti porast stroškov zaradi problema energetike na tem področju in to je tisti del, ki ga vključujemo v bodočo prometno-okoljsko politiko naše države. Ponderirana povprečna cestnina bo tako vsebovala v cestninjenju stroške cestninskih cest, torej stroške gradnje, obratovanja, vzdrževanja, razvoja cest posameznega upravljavca ali dela teh cestninskih cest. Naslednja komponenta cestnine, pribitek na tako izračunano ponderirano povprečno cestnino pa je tako imenovana prilagoditev višine cestnine z namenom preprečevanja okoljske škode in prometnih zastojev, zmanjševanje škode na cestninskih cestah, optimiziranju uporabe cestninskih cest in tako dalje. Po naše bo izredno pomembno tudi postavljeno razmerje med ponderiranimi povprečnimi cestninami za posamezne cestninske razrede, seveda ob uveljavitvi cestninjenja v prostem prometnem toku tudi za osebna vozila. Razmerje med višino cestnine za osebna vozila in višino cestnine za tovorna vozila, ki je veljalo v dosedanjem cestninskem sistemu, je bilo po naši presoji bistveno premajhno. Kakorkoli že, skozi določitev višine cestnine, ki bo morala vsekakor zagotoviti dolgoročno finančno vzdržnost Darsa ter s tem projekta izgradnje slovenskih avtocest, se bo zrcalila tudi prometna politika Vlade, ki bo določala to cestnino. Skratka, da zaključim, z osnovnim našim stališčem predlogu zakona ne bomo nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 20. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA DRUGO OBRVNAVO PREDLOGA ZAKONA O TEMELJNIH RAZVOJNIH PROGRAMIH NA PODROČJU ZNANOSTI IN VISOKEGA ŠOLSTA V LETIH 2010 DO 2014. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim gospodom Rudolfom Mogetom. V zvezi s tem predlogom zakona Odbor za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj predlaga Državnemu zboru sprejem sklepa, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Besedo dajem podpredsednici odbora gospe Evi Irgl za dopolnilno obrazložitev predloga sklepa. Izvolite, gospa Irgl.
Najlepša hvala. Odbor za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj je na svoji 23. redni seji obravnaval Predlog zakona o temeljnih razvojnih programih na področju znanosti in visokega šolstva v letih 2010-2014, ki ga je Državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo predložila skupina poslancev, s prvopodpisanim gospodom Rudolfom Mogetom. Ta je v uvodni obrazložitvi dejal, da je Slovenija ena izmed tranzicijskih držav do sedaj na podlagi posebnih zakonov zagotavljala dodatna sredstva za šolstvo, visoko šolstvo in znanstveno dejavnost. Tudi na podlagi teh zakonov se je izobrazbena struktura v samostojni Sloveniji močno povečala, število diplomantov, univerzitetnih in visokošolskih programov pa je občutno večje kot v letu 1991. Zakonodajno-pravna služba je tudi opozorila, da predlagani zakon posega v področje, ki ga na podlagi sistemskih zakonov urejata nacionalna programa za področje raziskovalne-razvojne dejavnosti ter visokega šolstva. Ob dejstvu, da za obdobje, na katerega se nanaša predlog zakona, še nista sprejeta nacionalna programa, pa se zastavlja tudi vprašanje, v razmerju do katerih sredstev so predlagana sredstva dodatna. Ministrica za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj, gospa Mojca Kucler Dolinar je povedala, da je državni proračun oziroma način povečevanja obsega proračuna omejen z rastjo BDP-ja, kar vpliva tudi na povečanje proračuna za področje visokega šolstva in znanosti. Zaradi tega je povečevanje na način, kot je predviden v predlogu zakona, neustrezen. Omenila je tudi, da so se sredstva v proračunih za leti 2008 in 2009, namenjena za visoko šolstvo in znanost, v primerjavi s prejšnjimi leti močno povečala. Zato ne vidi razloga, da bi za te dejavnosti potrebovali dodatna sredstva, kot je to predvideno v predlogu zakona. Članice in člani odbora so razpravljali predvsem o tem, ali je zakon primeren za nadaljnjo obravnavo ali ne. Predstavniki opozicije so menili, da zakon, ki bi zagotavljal dodatna sredstva za razvoj visokega šolstva in znanosti, potrebujemo, saj s proračuni določena sredstva ne zadostujejo potrebam za te namene, še posebej, če želimo izboljšati kvaliteto visokošolskega izobraževanja ter doseči večjo raven na področju raziskovalne dejavnosti. Predstavniki pozicije pa so nasprotno menili, da zakona, ki bi zagotavljal dodatna sredstva, ne potrebujemo, ker je nesistemski in bi morali sredstva za te namene zagotavljati v proračunih na podlagi sprejetega nacionalnega raziskovalnega in razvojnega programa in nacionalnega programa visokega šolstva. Po razpravi o predlogu zakona je odbor s 6 za in 5 proti sprejel naslednji sklep: Predlog zakona o temeljnih razvojnih programih na področju znanosti in visokega šolstva v letih 2010-2014 ni primeren za nadaljnjo obravnavo.
Hvala. Besedo dajem predstavniku predlagateljev zakona gospodu Rudolfu Mogetu za predstavitev stališča do predloga matičnega delovnega telesa. Izvolite.
Gospod predsednik, ministrica s sodelavko, spoštovane kolegice in kolegi! Lep pozdrav! Do zdaj smo slovenski parlamentarci lahko bili veseli, da smo nekaj posebnega v družbi evropskih narodov, saj smo edini v vseh mandatih doslej skrbeli za to, da so se sredstva v izobraževanju vedno dodajala z nekim posebnim zakonom, kar nam je omogočilo ne nazadnje to, da smo tudi v konkurenci v Evropi postali izmed tranzicijskih držav prva med njimi po vseh kazalcih. Treba je povedati, da so vse politične stranke prisegale, da bo Slovenija na znanju temelječa družba in da smo poskušali doseči cilje, ki so jih dale lizbonska strategija, ki jih je dala Bolonjska deklaracija, ki jih je prepisal bergenski komunike, ki jih je dal nacionalni program visokega šolstva in ki je dal nacionalni program raziskovalne dejavnosti. Vse lepo in prav, vendar letos se izteka zakon o temeljnih razvojnih programih na področju šolstva - rok. Država in ljudje doslej smo vedno vlagali v dva ključna dejavnika stabilnosti, to je v varnost, tako je ta Državni zbor brez glasu proti sprejel zakon o temeljnih razvojnih programih na področju obrambe v znesku 710 milijonov. Poslanci smo večkrat opozarjali vodstvo Vlade in Vlado samo, da naj vendar vloži tudi na področju šolstva podoben zakon, ki bi nam omogočal razvoj. Mislim, da so poslanci sami že dostikrat, tudi s svojimi zakoni pokazali, da za področje visokega šolstva potrebujejo več sredstev. Spomnimo se ustanovitev Emunija, spomnimo se še ne dolgo tega ustanovitev nove fakultete v Novem mestu, spomnimo se tega, da smo dejali, da bi bilo dobro, da imajo tudi vsi srednješolci brezplačno prehrano v znesku 37 milijonov tolarjev, in meni se zdi, da je napočil čas, da tudi poslanci tega sklica s svojimi pooblastili, ki jih imajo tukaj, nakažejo, da bodo nadaljevali to tradicijo in da bomo vlagali v znanje naprej. Da je to potrebno, spoštovani gospe in gospodje, smo predlagatelji dobili več dopisov. Povedal bi vam samo, da zaradi tega, ker je Slovenija v tej burni fazi razvoja povečala število študentov od 30 tisoč na 100 tisoč, da je v tej burni fazi razvoja ustanovila s koncesijo ali pomagala s koncesijo več kot 40 visokošolskim zavodom, da denarja ni bilo dovolj in so si univerze pomagale tako, da so dodatna sredstva pridobivale preko šolnin študentov, ki so bili naknadno vpisani. Uredba, ki pa je bila sprejeta - niste je vi sprejeli, ministrica, takrat ste bili še naša kolegica - je pa naredila to, da je v 3. členu povedala - to je edina uredba, ki daje denar visokošolskim zavodom - pravi, da se proračunska sredstva za visokošolsko izobraževanje vsako leto realno povečajo najmanj za rast bruto domačega proizvoda, vendar ne manj kakor 2,5%. Res so se sredstva povečevala tako, ampak zaradi tega, ker se je število študentov povečalo, ker so nove fakultete prišle zraven, se sredstva niso namenjala študijski dejavnosti, študijska dejavnost pa je glavna dejavnost teh visokošolskih zavodov, ki je zaradi bolonjske prenove v največji prenovi. Se pravi, tukaj so univerze dobile in v tem dokumentu piše še: "Sredstva za nacionalno pomembne naloge" - nacionalno pomembne naloge pa so zagotovo prenova programov - "pa so namenjena visokošolstvu pri javni informacijski službi, skrbi za slovenščino, mentorstvo in individualno izpolnjevanje štipendistov Republike Slovenije. Nikjer ni omenjena "Bologna" niti z eno besedo. Zaradi tega se nam je zdelo pametno, da vložimo zakon, in vas prosimo, spoštovane poslanke in poslanci, ker je še zelo malo, da se tudi ta parlament tega sklica lahko, ko bomo končali, okiti s tem, da je vložil dodatna sredstva, da je poskrbel za to, da bo ta država živela v večjem blagostanju, ne pa, da bomo mi prvi parlament - jaz se namreč od vas za vedno poslavljam s tem mandatom - prvi parlament, ki je vložil samo 710 milijonov v oboroževanja, ni pa borih 65 milijonov v štirih letih ni bil zmožen to voljo dobiti in dati v visoko šolstvo, čeprav to visoko šolstvo ta denar še kako krvavo potrebuje. Vsem, ki boste nasprotovali predlogu matičnega delavnega telesa, se v svojem osebnem imenu in v imenu predlagateljev iskreno zahvaljujem. Hvala lepa.
Hvala. Besedo dajem predstavnici Vlade za predstavitev stališča, gospe Mojci Kucler Dolinar ministrici za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo. Prosim.
Spoštovani poslanci, poslanke, lep pozdrav, spoštovani predsednik! Predlog zakona o temeljnih razvojnih programih na področju znanosti in visokega šolstva sicer nakazuje nekatere možnosti dodatnega financiranja področja visokega šolstva in znanosti ter mehanizme za izvedbo financiranja, vendar pa se je tako Vlada Republike Slovenije kot tudi Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo že v preteklosti zavedalo pomembnosti in veličine v predlogu zakona navedenih aktivnosti in tako preko obstoječih mehanizmov tudi že ukrepalo v skladu s svojimi pristojnostmi. Naj naštejem le nekaj najpomembnejših aktivnosti. Razvoj študijskih programov, torej tudi v smislu bolonjske prenove, potem tukaj vključevanje zunanjih predavateljev v študijski proces. Naj omenim tukaj samo dva odprta razpisa, en v smislu prenove bolonjskih programov v vrednosti milijon 130.000 evrov in razpis za razvojne naloge v višini 2 milijona 500.000 evrov. Potem financiranje mladih raziskovalcev iz gospodarstva, samo na letošnjem razpisu je bilo odobrenih 69 mladih raziskovalcev v gospodarstvu in poleg tistih, ki so bili odobreni preko agencije za raziskovalnorazvojno dejavnost, ki jih je več kot 100. Tu so centri odličnosti, pa financiranje raziskovalnega dela na univerzah, posodobitev raziskovalne opreme, zagotavljanje ustrezni prostorov, subvencioniranje bivanja študentov, tukaj govorimo tako o ustreznih prostorih v infrastrukturi samih fakultet, pa tudi študentskih domovih. Navedene aktivnosti so financirane preko razpisov evropskih strukturnih skladov, preko razpisov za razvojne naloge v visokem šolstvu in drugih sistemskih instrumentih, ki jih že dosedanji predpisi omogočajo. Vendar pa bi poleg tega Vlada Republike Slovenije pri pripravi proračunov za prihodnja leta, ob upoštevanju predvidene rasti BDP-ja prizadevala za in načrtovala postopno rast sredstev za področje visokega šolstva in znanosti v obsegu, za katerega ocenjujemo, da bo v petletnem obdobju kumulativno večje od rešitve v predlogu zakona. Ne nazadnje naj samo omenim tudi povečanje sredstev v zadnjem rebalansu proračuna. Zaradi dejstva, da že obstoječi podprogrami na področju visokega šolstva in znanosti omogočajo mehanizme financiranja področij in tudi vpliva predloga zakona Vlada ne podpira, kajti, kot rečeno, z obstoječimi mehanizmi, programi na področju visokega šolstva in znanosti je to že omogočeno. Hvala lepa.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Jakob Presečnik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani vsi prisotni! Po mnenju predlagatelja bi predlog zakona pripomogel k temu, da bi se v skladu z bolonjskimi smernicami še hitreje razvijali takšni študijski programi, ki bodo ponujali dovolj izbirnosti za zadostitev zahtev na trgu delovne sile, da bi bilo možno povečati število visokošolskih učiteljev in sodelavcev, da se bodo v terciarno pedagoško dejavnost lahko vključevali raziskovalci iz javnih raziskovalnih zavodov in gospodarstva in ne nazadnje, da bi se povečala mednarodna mobilnost študentov. Navedeno drži. Vsi tudi vemo, da je državni proračun oziroma način povečevanja le-tega omejen z rastjo BDP-ja, kar vpliva tudi na povečanje proračuna za področje visokega šolstva in znanosti. Menimo, da mora biti povečevanje usmerjeno v prave cilje, sredstva v proračunih pa namenjena še posebej skrbno za razvoj in raziskovalne namene. Predlagani zakon sicer odstopa od pravnosistemske ureditve, določanja in financiranja razvojnih programov na področju znanosti in visokega šolstva. Zakon o raziskovalni in razvojni dejavnosti v 7. členu določa, da je podlaga za usmerjanje in določanje obsega sredstev državnega proračuna za izvajanje raziskovalne in razvojne dejavnosti nacionalni raziskovalni in razvojni program, s katerim se med drugim določajo tudi strateška razvojna področja in nacionalne prioritete za financiranje raziskovalne in razvojne dejavnosti. Hvala lepa.
Hvala. Dr. Pavel Gantar bo predstavil stališče Poslanske skupine Zares.
Hvala lepa, tretjič danes, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Spoštovana gospa ministrica. V Poslanski skupini Zares bomo glasovali proti sklepu odbora, da zakon o temeljnih razvojnih programih na področju znanosti in visokega šolstva ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Spoštovane kolegice in kolegi! Stanje na področju visokega šolstva in znanosti je kritično. Po ocenah nekaterih najbolj uveljavljenih slovenskih znanstvenikov, ki ne skoparijo in ne izbirajo besed, je celo katastrofalna. Samo številke o tem, koliko se je povečalo število študentov, koliko se je povečal tudi proračun, koliko so se povečali ti ali oni indikatorji v znanosti, ne povedo dovolj. Ne povedo dovolj predvsem zato, ker se je, kot rečeno, število študirajoče populacije v Sloveniji bistveno povečalo, danes študira dve tretjini mlade generacije. Hkrati je treba povedati, da tudi druge države, ki imajo neke temeljne razvojne premisleke, bistveno povečujejo vlaganja v visoko šolstvo in znanost. Vlagajo pravzaprav v proizvodnjo novih znanj, novih vednosti in novih tehnologij. Zadnja, ena izmed teh uspešnih zgodb v zadnjem času je poleg že znamenite Finske in skandinavskih držav tudi Avstrija. Šli smo v bolonjsko reformo. Bolonjska reforma brez dodatnih virov - to pa vam zdaj govorim iz svoje prve roke, po dveh letih izvajanja bolonjskih programov. Bolonjska reforma bo spremenila univerze v nekoliko višje ali pa boljše srednje šole, če ne bodo zagotovljena vlaganja v kadre, če ne bo zadosti pomočnikov, asistentov, učiteljev, ki bodo lahko sprejeli izzive po bolonjskem programu vedno bolj individualiziranega študija. Če tega ne bo, bomo z bolonjsko reformo brcnili v prazno in prišli celo na slabše. Zato potrebujemo ljudi, torej denar, da se lahko izobrazi in zaposli nove ljudi na univerzah, iz gospodarstva v univerze in tako naprej. Ta zakon prinaša določeno stabilnost v bodoče financiranje znanosti visokega šolstva, brez šolskega tolarja, kje bi bile danes naše osnovne šole, brez temeljnih razvojnih programov na področju opreme in vojske, kje bi bila danes ta naša vojska. In ta zakon je povsem v skladu s tem, kar smo do sedaj počenjali. Žal mi je, da se to dolgoročno proračunsko financiranje ni obneslo boljše, da takšni zakoni ne bi bili več potrebni. Prepričan sem, da predlagatelj prvi podpisani, ki mu dolgujemo veliko, da je predstavil ta zakon in pripravil ta zakon, ga ne bi vložil, če bi imeli takšno proračunsko financiranje, da bi bilo to zagotovljeno znotraj drugačnih mehanizmov. Pa ni. In zakaj rabimo ta zakon in zakaj rabimo vse to? Zato, ker smo, resnici na ljubo v šestem okvirnem raziskovalnem programu bolj na repu med vsemi evropskimi državami, zato ker država za znanost daje samo 80 evrov na prebivalca. Zato, ker med 9500 mladimi kandidati za post doktorske raziskovalne programe na ravni Evropske unije med temi 9500 je bilo izbranih 300 kandidatov in nobeden ni iz Slovenije, je pa en Slovenec, ki ne dela v Sloveniji. Ne zato, ker niso pametni, ampak zato, ker nimajo opreme, ker niso konkurenčni. Če želimo to delati drugače, potem bi bilo prav, da okoli tega dosežemo konsenz, da znanost in šolstvo damo iz političnih bojev in da se dogovorimo, koliko dejansko ta sfera rabi v naslednjih letih, in da rečemo, vzpostavimo avtonomijo in odgovornost obeh sektorjev in se prepustimo temu, da bo znanost najboljše vedela, kaj mora storiti s tem denarjem in kako ga mora uporabiti. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Zmago Jelinčič Plemeniti bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala lepa. Seveda bomo v Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke glasovali za ta zakon, to se pravi proti sklepu odbora. Vsi smo tudi podpisniki tega zakona in se z njem absolutno strinjamo. Dejstvo je, da število študentov, ki je v Sloveniji zelo naraslo v zadnjih nekaj letih, ne prinaša prave kvalitete. Za kvaliteten študij rabimo še kaj več, rabimo predvsem več denarja, več vlaganja v študij in pa zagotovo tudi malo drugačne usmeritve. V Sloveniji imamo ogromno število humanističnih ved, ki pravzaprav težko, da kaj prinašajo v razvoj modernih tehnologij in modernih znanstvenih področij. Dejstvo je, da tukaj nekako šepamo, zadaj smo in vedno bolj zadaj smo. Bolonjska reforma nam ni prinesla pozitivnih rezultatov, prinesla nam je mnogo slabega, prinesla nam je celo kopico visokošolskih zakonov, ki so sami sebi namen ali pa, še bolje rečeno, namen, da nekateri profesorji, ki predavajo na teh šolah, služijo, zelo dobro služijo, izobrazbena struktura kadrov, ki prihaja s teh fakultet, pa je prekleto nizka. To je evidentno tudi na področju, da se povečuje število študentov na humanističnih študijih in jih je na naravoslovnih vedno manj. Naravoslovni študiji so težji in ne prinašajo takšnih hitrih zaslužkov kot nekateri segmenti ostalih študijev. Namen zakona, ki smo ga vložili, pa je predvsem, da dobimo nove ljudi. In cilj je, da bi dobili pri izmenjavi znanja v trikotniku visoko šolstvo, znanost in gospodarstvo vsaj 80 raziskovalcev letno za gospodarstvo. To je cilj, ki ga lahko dosežemo, s tem zakonom, nikakor pa ga ne bomo dosegli, če ostajamo na tistem izhodišču, kot ga je gospa ministrica v začetku omenila. Mislim, da je potrebno morda tudi zaostriti vse skupaj. Mogoče ne bom govoril samo o tem zakonu, ampak o razmislekih, ki se porajajo v zvezi z visokim šolstvom na sploh. Visoko šolstvo je zelo razmetan objekt, lahko rečemo. Konec koncev edini v svetu smo, kjer profesor, ki je enkrat habilitiran, ostaja na tej poziciji do smrti, in mu tudi asistent, ki mu sledi s petletnim zamikom, ne more do živega. Profesorji so stari 80 let, komaj še govorijo, asistenti so stari 75 let, tudi komaj še govorijo, ampak ne eden ne drugi ne spustita nikogar zraven. Tista naloga na osnovi katere sta dobila habilitacijo, je stara že 50 let in med tem se je v znanosti zgodilo že marsikaj novega. Ampak v vsem tem času ni bilo potrebno profesorju nič popravljati, nobene nove naloge narediti ali kaj podobnega. Tudi ne dovoljujejo, da bi se kakšni gostujoči profesorji zvrstili na naših fakultetah in odprli kakšne nove resurse iskanja znanj. Tudi če kakšen študent dobi kakšno idejo, da bi pobrskal malo izven tistega ozkega okvira, ki ga določa profesor, se profesor in asistent hitro potrudita, da mu v kali zatreta kakršenkoli razmislek o kakšni novi smeri. In zato smo tam, kjer smo. Na dnu v Evropi, da ne bi govoril, če bi se hoteli primerjati z indijskimi, filipinskimi ali pa pakistanskimi univerzami, tudi tam smo precej zadaj, na žalost. Zato je vsaj ta zakon potrebno sprejeti, to se pravi glasovati proti sklepu odbora. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Boštjan Zagorac bo predstavil stališče Poslanske skupine Lipa. Prosim.
Hvala za besedo. Spoštovani gospod predsednik! Verjamem, da mi boste dovolili, da se vrnem na vsebino zakona, kot je predlagan, in pustim Filipine in vse ostale na miru. Namen zakona je povečati določena finančna sredstva na nekaterih razvojnih programih na področju znanosti in visokega šolstva. V Poslanski skupini Lipa kot sopodpisniki tega zakona bomo zakon podprli. Že prvopodpisani predlagatelj se mi zdi, da je dovolj velik garant za to, da je zakon resnično potreben. Ni potrebno odkrivati tople vode, ni treba delati ničesar posebnega, ampak če boste zakon resnično prebrali, boste videli, da v njem ni nič slabega, in da se v njem pojavljajo stvari, ki so resnično potrebne in ne gre za politične stvari. Politično na podlagi naslova zakona, na podlagi vsebine zakona, nobeden od nas, nobena od političnih strank ne bo dobila dodatnih političnih točk. Bo pa zakon prinesel ogromno novega znanja ali pa možnosti za oblikovanje novega znanja, če bo potrjen. Dovolite mi samo še besedo ali dve, glede na to, da zakon na odboru ni dobil potrebnega soglasja. Samo neumni in mrtvi ne spreminjajo mnenja. Verjamem, da ga boste danes tisti, ki ste na odboru glasovali proti, spremenili in pokazali, da niste ne eno in ne drugo. Naložbe v visoko šolstvo so ključne za vsako gospodarsko rast. Tudi če verjamemo besedam predsednika Vlade, da je gospodarska rast v naši državi na zavidljivi ravni. Verjamem, da noben izmed nas tukaj se ne bo branil še dodatnega razcveta, seveda pa smo tisti, ki predsedniku Vlade ne verjamemo. Opozoriti je treba na to, da je država v tem mandatu realno znižala sredstva, ki jih namenja za visoko šolstvo. Največji problem predstavljajo predvsem sredstva za zagotavljanje oziroma uvedbo bolonjskih študijskih programov. Če dodatnega denarja ne bo, bodo morali visokošolski zavodi znižati kakovost na prvi bolonjski stopnji, na drugi stopnji pa znižati sredstva na študenta, študente združevati v večje skupine in zmanjšati nabor izbranih predmetov, to je zmanjšati kakovost študija, s tem zmanjšati kakovost znanja in s tem zmanjšati gospodarsko rast, s katero se vsi kitite. Argumenti, da je treba na obstoječih univerzah vzpostaviti konkurenco in da zasebne šole pripomorejo k dodatnemu financiranju visokega šolstva, ne vzdržijo. Vaš slednik oziroma njegova izjava, da njegove zasebne šole, ki ste mu jih omogočil, pod njegovim okriljem razpolagajo z 10 tisoč do 100 tisoč evri, pa tudi vam, kljub temu, da je vaš slednik, kažejo na to, da temu pač ni tako, da bi zasebne šole enostavno povečevale konkurenco. Slovenija z dvema milijonoma prebivalcev pač ne more imeti enake logike, kot se pojavlja v Združenih državah Amerike, kjer pač trg deluje. Trg tudi tam deluje tako, da se dobri študentje, dobri programi financirajo in omogočajo zaposlovanje po študiju tistim najboljšim študentom. Mi tudi tega ne znamo na koncu koncev zagarantirati našim študentom. V Sloveniji danes lahko le najboljše visokošolske in raziskovalne inštitucije konkurirajo tistim manjšim izobraževalnim inštitucijam v tujini, zato kakršnakoli takšna primerjava pač enostavno ne vzdrži. Kot sem že dejal, v Poslanski skupini Lipa bomo zakon v predlagani obliki z veseljem podprli. Verjamem pa, kot sem dejal že na začetku, da boste tudi vsi tisti, ki ste temu zakonu na odboru pač zaradi svojih razlogov nasprotovali, spremenili svoje mnenje in zakon podprli ter s tem pripomogli k razvoju znanosti, tehnologije in gospodarski rasti, s katero se z veseljem bohotite. In ne vzeti za slabo, če boste spreminjali svoje mnenje - vsak dan se naučimo kaj novega. Hvala.
Hvala. Mag. Tomaž Štebe bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovana gospa ministrica, kolegica in kolegi! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke se bomo strinjali s sklepom, da predlog zakona, kot je zasnovan, ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Ob vsem spoštovanju namer predlagatelja in ciljev, ki jih poskuša na ta način doseči Evropa in Slovenija z Lizbonsko strategijo in nacionalnimi programi, da postanemo najbolj konkurenčno in dinamično ter na znanju temelječe gospodarstvo v svetu s polnozaposlenostjo ter ekonomsko in socialno kohezijo. Na kratko rečeno, delovna mesta in rast. Ali pa obratno. Razloga za stališče, da predlog ne sledi navedenim strategijam in ciljem, sta v bistvu dva formalnokonceptualna in eden vsebinski, ki pa so po mojem mnenju, mnenju Slovenske demokratske stranke najpomembnejši. Najprej formalnokonceptualni. Za obdobje veljavnosti zakona o temeljnih razvojnih programih na področju znanosti in visokega šolstva od leta 2010 do 2014 ni veljavnega krovnega dokumenta, nacionalnega raziskovalno-razvojnega programa in nacionalnega programa visokega šolstva, ki veljata do leta 2010. Takega mnenja je tudi Zakonodajno-pravna služba. Drugi formalnokonceptualni razlog je, da predlagani podprogrami, za katere bi moralo biti namenjenih najmanj 65 milijonov evrov od leta 2010 za obdobje petih let, so področja, za katera morajo biti potrebna sredstva že po sedanjih obveznostih države zagotovljena v proračunu. Financiranje bolonjskih programov, dovolj učiteljev glede na število študentov ali boljše razmere, javno-zasebno partnerstvo [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]študentov mora biti podprto z obstoječimi proračunskimi in drugimi finančnimi elementi. Poleg tega se tudi proračunsko planirajo programi in podprogrami v okviru štiriletnih načrtov razvojnih programov. Okvir zanje so že omenjeni nacionalni programi oziroma strategije, ki sledijo evropskim posebnostim in možnostim nacionalnih držav članic. Bistvo je v odločitvah o usmeritvah, [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]raziskovalno-razvojnih segmentih, ki imajo največje možnosti za uspeh, ter na teh področjih in podpornih delih odličnost, ki omogočajo tudi končno uspešnost na trgu v globalnem smislu. Bolj je pa pomembno to, kako razumemo temeljne razvojne programe. Bistvo je pravzaprav iskanje področij za posebno financiranje. Bistvo je tudi visoka udeležba gospodarstva. Ne 15% iz javnega dela, ampak predvsem in bistvena vsaj polovična visoka udeležba gospodarstva. Menim, da vsaj polovična, ker njihova udeležba zagotavlja utemeljenost in resno partnerstvo z odgovornostjo za realnost in uspešnost programov oziroma projektov. Za razvoj konkurenčnosti in uspešnosti naše družbe je pomembno, da namenimo pomembna sredstva za posamezne programe, ki vodijo v odličnost, ki vodijo v realizacijo in uspešno obvladovanje področij ali nekaterih tehnoloških vsebin, za katere mislimo, da je Slovenija na teh področjih lahko konkurenčna in uspešna, da lahko ustvarimo dolgoročno varna in zahtevna delovna mesta. Nemčija je namenila milijarde evrov za nekaj univerz, ki jih poskuša na ta način usposobiti za primerljivo uspešnost z nekaterimi drugimi univerzami po svetu. Seveda iz javnih sredstev, ki pridobivajo pomembne deleže za svoje delo iz zasebnih sredstev, iz gospodarstva. Podobno finska država ravno sedaj namenja pol milijarde evrov za vgrajevanje zasebnega partnerstva v obstoječe javne univerze, s soudeležbo najmanj enakih sredstev iz zasebne sfere. Menimo, da je zelo pomembno, da usmerimo in določimo skozi načrte razvojnih programov, skozi posamezne izbrane vsebine nekatere tehnološke projekte, za katere pričakujemo, da jih gospodarstvo potrebuje in jih bo v končni fazi tudi implementiralo na trgu. Zelo pomembno je tudi to, da intenziviramo izobraževanje, ga prevzamemo z realnimi obštudijskimi [[...]]razvojnimi in aplikativnimi projekti ter s tem ustvarimo učinkovite študijske programe in diplomante. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke bo podprla sklep matičnega odbora, da predlaga, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala. Gospa Breda Pečan bo predstavila stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Dober dan, gospod predsednik, gospa ministrica s sodelavko, kolegi in kolegice! Poslanska skupina socialnih demokratov ne more in ne želi podpreti sklepa matičnega delovnega teles k predlogu zakona o temeljnih razvojnih programih na področju znanosti in visokega šolstva. Pripombe vlade in mnenje Zakonodajno-pravne službe o formalnih razlogih, zakaj ta zakon ni potreben oziroma ni na mestu, mislim, da niso tako pomembne, da bi lahko odtehtale vsebino tega zakona, ki namenja dodatna sredstva, sicer po mnenju nas v poslanski skupini, ki smo sicer tudi sopodpisniki predloga zakona, prenizka, in smo zato upali, da bo odbor resno obravnaval zakon in ugotovil, da ga je treba dopolniti in popraviti. Mi smo imeli namen vložiti amandmaje, s katerimi bi sredstva, namenjena za programe, ki jih zakon predlaga, bistveno povečali, ker je vsota 65 milijonov evrov dodatnih sredstev, ob, dajmo reči, osnovnih vsotah, ki jih določa nacionalni program za raziskovalno in razvojno dejavnost ter nacionalni program visokega šolstva, premajhna. Dejstvo je, da mi potrebujemo dodatna sredstva predvsem zato, da pospešimo raziskovalno-razvojno dejavnost, in da pospešimo razvoj visokega šolstva. Se pravi, da to, kar slišimo iz ust gospe ministrice, da nas omejuje rast bruto domačega proizvoda na področju razvoja visokega šolstva, raziskav in razvoja, je problem načina razmišljanja o tem, kakšna je vloga teh dveh, lahko rečemo, za Slovenijo najpomembnejših dejavnosti. Če Slovenija želi postati svetilnik sveta in če Slovenija želi kljub temu, da nikoli ne bo največja in da nikoli ne bo najmočnejša, da je pa lahko najboljša, vendar ne eno, ne drugo ne more postati, če ne vlaga pospešeno sredstev v raziskave in razvoj in v visoko šolstvo. Se pravi, da delež sredstev v bruto domačem proizvodu, namenjen tej dejavnosti, mora biti vsako leto večji, ne pa, da je omejen z rastjo bruto domačega proizvoda, ki je mimo grede povedano letos, lani in predlani pravzaprav predvsem posledica pregretega razvoja gospodarstva, ki je prineslo tudi, vemo, povečano inflacijo. Ob taki inflaciji enaka rast sredstev za visoko šolstvo in raziskave in razvoj, kot je rast bruto domačega proizvoda, ne zadošča, da bi lahko sledili rasti števila študentov, da bi sledili težnji oziroma cilju, da povečamo število profesorjev oziroma dosežemo število predavateljev na študenta, cilju, ki smo si ga zastavili tudi v nacionalnem programu visokega šolstva, in celi vrsti drugih ciljev, ki smo si jih zastavili. Zato menimo, da je ta zakon še kako potreben, s popravki, ki bi predvidene zneske vsaj podvojili, da bi s tem dosegli pospešen razvoj obeh dejavnosti. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo glasovala v celoti proti sklepu, ki ga je sprejel odbor. Prepričani smo, tako kot je kolega prej rekel, nič ni narobe, če spremenimo stališče, če spremenimo mnenje. Sicer pa menim, da je tudi v koalicijskih vrstah zelo veliko ljudi, članov in članic, ki imate otroke, ki potrebujejo pomoč države oziroma pospešen razvoj, da bodo lahko v podiplomskem študiju dosegli cilje, ki si jih država zastavlja za celotno nacijo. Želim si, da bi skupaj z nami glasovali proti sklepu. Hala.
Hvala. Dr. Mitja Slavinec bo predstavil stališče Poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije.
Lep pozdrav vsem prisotnim! Slišali smo že, da je bila Slovenija edina tranzicijska država, ki ima že od leta 1994 šolski tolar. Oče šolskega tolarja, poslanski kolega Moge, je Vlado večkrat opozarjal, da se bo letos ta dodatni vir financiranja visokega šolstva iztekel in da naj vlada sama pripravi ustrezen zakon, da ne bo rabila opozicija nadaljevati svojega dela izpred štirih mandatov in vseh vmes. In kaj smo dobili v odgovor? V odgovor smo dobili podoben zakon - vendar na področju obrambe, ne pa na področju visokega šolstva, znanosti in raziskovanja. In da bo stvar še hujša, na področju obrambe ni bilo težko s podobnim zakonom, ki se mu zdaj očitajo tudi proceduralne napake oziroma nezmožnosti sprejetja, torej s podobnim zakonom je bilo zagotovljenih kar 11-krat več sredstev, 11-krat več sredstev za vojsko, kot tukaj za znanje, za izobraževanje, za visoko šolstvo in raziskovalno dejavnost, torej za tisto kar zagotavlja Sloveniji hitrejši razvoj, za tisto, kar je nedvoumno daleč najboljša investicija. In da smo imeli šolski tolar, to je seveda tudi povzročilo, da je daleč od resnice da smo na dnu Evrope ali še katerih drugih držav. Nasprotno, smo na zelo zavidljivem mestu, še toliko bolj, če pogledamo, kakšne so naše druge možnosti. In pravzaprav ni vredno polemike s kolegom Jelinčičem glede njegove ocene visokošolskega prostora. Morda na nekaterih področjih, prav gotovo pa ne naravoslovju, prav gotovo torej ne na tistem področju, ki bi od tega zakona tudi največ dobilo in torej na tistem področju, ki ga Slovenija tudi najbolj potrebuje. Samo malo se pogovarjajte z gospodarstveniki in boste slišali, kako iščejo inženirje, kako ni naravoslovno-tehničnih kadrov, kako torej ni tistih, ki jim je v največji meri ta zakon namenjen. In ne samo njim, namenjen je tudi za to, da priskrbi dovolj sredstev, in s tem tudi pravni položaj visokošolskega prostora in konkurenčnost pri nadaljnjem razvoju našega visokošolskega prostora. Vlada pri zavrnitvi tega zakona pravi, da je sredstev dovolj. Vendar praksa žal kaže popolnoma drugače. Lahko ste se na odboru seznanili s pozivom dekanov tehniških fakultet. Prav tako je bilo postavljeno ministrici tudi že več poslanskih vprašanj, pobud, vezanih na financiranje naravoslovno-tehničnih fakultet in pa tudi konkretno Fakultete za naravoslovje in matematiko, kjer se kaže tudi na določeno nedoslednost financiranja enakovrednih fakultet v Ljubljani in v Mariboru. Slišali smo, da so se pojavile nove fakultete, vendar nove fakultete, zasebne fakultete so praviloma vse družboslovno-humanistične. In s tem se je spet, kajti večji del tega denarja gre iz iste vreče, iz istega žaklja se je sedaj v večji meri usmeril v družboslovje in humanizem, zato so naravoslovno-tehnične fakultete toliko bolj prikrajšane. Naravoslovno-tehničnih fakultet zasebniki ne bodo ustanavljali, ker je majhen vpis in ker je študij zelo drag. In ta zakon, o katerem danes govorimo, bi prav to anomalijo v veliki meri lahko odpravil na področju zmanjševanja študijskih skupin in pa tudi sofinanciranja DDV-ja za opremo, ki jo dobimo iz evropskih proračunov. In ta raziskovalna oprema ne bi bila samo za študij in ne bi bila samo za preiskovalno delo, ampak bi v veliki meri lahko tudi že direktno služila potrebam gospodarstva. Še en razlog, zakaj je smiselno ta zakon podpreti. Prav tako to, da imamo zakon pred nacionalnim programom, to ni slabost, nasprotno, to je prednost, da bo nacionalni program lahko vsebine tega zakona upošteval. In naj zaključim s tem, da je odbor, lahko mu rečemo nadodbor, saj se ukvarja s tistim, kar zagotavlja razvoj, tesno odločil z enim glasom, in prav gotovo je to odločitev smiselno sedaj v Državnem zboru popraviti in zakon podpreti, da ne bo res to, kar je dejal dosedanji predsednik Akademije znanosti in umetnosti, ko so ga vprašali, kaj država bolj podpira, naravoslovje ali družboslovje, in je rekel deklarativno: družboslovje zares pa ničesar.
Hvala. Gospod Martin Mikolič bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije, prosim.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Lep pozdrav ministrici, sodelavki, spoštovane kolegice in kolegi. V zadnjih dveh desetletjih je število študentov skokovito naraščalo. V Sloveniji študira okoli 60% populacije starosti od 18 do 24 let. Tako visok odstotek je velik delež v primerjavi z ostalimi članicami Evropske unije. Delež proračuna, ki ga je bilo deležno Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo, se je zvišal iz 5,34% proračuna v proračunskem letu 2006 na 5,63% v proračunskem letu 2008. Proračun ministrstva se je tako v letu 2007 v primerjavi z letom 2006 povečal za 7%, v naslednjem proračunskem letu pa še za nekaj več kot 7%, kar znese skupaj nekaj manj kot 15%. Proračunska sredstva za visokošolsko izobraževanje se vsako leto realno povečujejo najmanj za rast bruto domačega proizvoda, vendar ne manj kakor 2,5% glede na realizacijo za preteklo leto. Pri tem ne smemo pozabiti na črpanje sredstev iz evropskih strukturnih skladov iz naslova kohezijske politike. Z vrsto razpisov, ki jih izvaja Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo, se obseg sredstev, ki se jih namenja za razvoj znanosti in visokega šolstva, še povečuje. Predlog zakona, ki ga je vložila skupina poslancev, s prvopodpisanim poslancem gospodom Mogetom, po mnenju Poslanske skupine Nove Slovenije ne prinaša novih rešitev. Strinjamo se z namenom, ki ga zasleduje zakon, vendar pa se nam pot, po kateri predlagatelj želi pridobiti sredstva, ne zdi prava. V prvi vrsti manjka zakonu pravna podlaga, saj sta bila tako nacionalni razvojni program kot tudi resolucija o nacionalnem programu visokega šolstva sprejeta samo do leta 2010. Iz navedenih razlogov v Poslanski skupini Nove Slovenije menimo, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 20. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 20. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVAH ZAKONA O VARSTVU OSEBNIH PODATKOV. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložil poslanec dr. Pavel Gantar. V zvezi s tem predlogom zakona Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje predlaga Državnem zboru sprejem sklepa, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Besedo dajem predsedniku odbora gospodu Dragu Korenu za dopolnilno obrazložitev predloga sklepa. Prosim.
Hvala, gospod predsednik, za besedo. Lep pozdrav poslankam, poslancem in predstavnikom Vlade! Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je na 45. seji obravnaval Predlog zakona o dopolnitvah zakona o varstvu osebnih podatkov, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo po skrajšanem postopku predložil poslanec dr. Pavel Gantar. Na začetku te točke je gospod Gantar poudaril, da je razlog za pripravo tega predloga zakona povezan z dogodki v zvezi z internim nadzorom, ki ga je zaradi objave diplomatske depeše uvedlo Ministrstvo za zunanje zadeve. Varstvo osebnih podatkov v elektronskih komunikacijah je zagotovljeno v javnih elektronskih omrežjih, medtem ko določeni segmenti elektronskih komunikacij, ki ne spadajo v javno omrežje, med drugim tudi hišne centrale, ne uživajo posebnega pravnega varstva. Poglavitna rešitev predloga zakona je, da se kot občutljive osebne podatke določijo tudi prometni podatki o elektronskih komunikacijah posameznika. Obenem pa predlog zakona upravljavcem javnih in zasebnih komunikacijskih omrežij nalaga, da pri obdelavi prometnih podatkov za potrebe preverjanja porabe in računov komunikacijskih storitev uporabnika podatke anominizira tako, da ni razvidna identiteta osebe, s katero je uporabnik vzpostavil povezavo, pa tudi ne identiteta osebe, ki je z uporabnikom vzpostavila povezavo. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je obrazložila svoje pisno mnenje. Povedala je, da vprašanje zadeva pravnosistemsko primernost urejanja vsebine tega predloga zakona v noveli zakona o varstvu osebnih podatkov. Menila je, da bi to sodilo v drug zakon. K predlogu zakona je podala pisno mnenje tudi Vlada, ki ga je na seji odbora predstavil državni sekretar Robert Marolt. Povedal je, da predlagane zakonske določbe po vsebini ne sodijo v zakon o varstvu osebnih podatkov, ampak bi bilo to vprašanje primerneje urediti v zakonu o elektronskih komunikacijah. V razpravi so člani odbora predstavili različna stališča do predlaganih rešitev. Nekateri so podprli prizadevanja predlagatelja in menili, da bi tudi Vlada morala imeti interes za ureditev tega vprašanja. Varstvo zasebnosti na delovnem mestu na področju elektronskih komunikacij je zelo pomembno, saj se iz podatkov o komunikaciji posameznika lahko sklepa na nekatere druge osebne podatke, ki jih zakon opredeljuje za občutljive. Zato je prav, da se to področje ustrezno pravno uredi, saj si sicer delodajalci svoje pristojnosti v zvezi z varstvom zasebnosti na delovnem mestu lahko razlagajo zelo različno. Izraženo je bilo tudi stališče, da se vsak zaposlen mora zavedati, da gre pri uporabi službenega telefona in računalnika za sredstva delodajalca, ki so mu dana v uporabo v službene namene. Večina članov odbora je menila, da ni potrebe za uvedbo predlaganih zakonskih rešitev, zato predloga zakona niso sprejeli. Predlagatelj je v razpravi tudi odgovoril, na pomisleke Vlade in Zakonodajno-pravne službe glede pravno-sistemske umestitve predlagane vsebine in glede opozorila, da bi kazalo na enem mestu urediti vse tiste ustavne pravice dokumentacijske zasebnosti, vključno s pisemsko tajnostjo. Če bi v ureditev o javnih elektronski komunikacijah vključili tudi ureditev, ki bi se nanašala na zasebna omrežja, bi bila zakonodaja nepregledna. Odbor je glasoval o amandmaju odbora k 2. členu, ki ga je predložil predlagatelj. Amandma ni bil sprejet, nato pa je glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj, kar pa tudi ni bilo sprejeto. Na koncu je odbor sprejel sklep, da predlog zakona o dopolnitvah zakona o varstvu osebnih podatkov ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala.
Hvala. Besedo dajem predlagatelju zakona dr. Pavlu Gantarja za predstavitev stališča do predloga matičnega delovnega telesa. Prosim.
Spoštovani predsednik, spoštovane kolegice in kolegi, predstavniki vlade! Bom pa res kratek. Jasno je, da predloga sklepa ne bom podprl. Predsednik odbora je izčrpno obrazložil vse zgodbe okoli tega zakona, tako da jih jaz ne bom ponavljal. Res je, da je razlog za predlog tega zakona nepooblaščen nadzor nad prometnimi podatki v hišni centrali MNZ-ja. In ob tem je treba poudariti, da je zaupnost tako imenovanih prometnih podatkov v javnih elektronskih omrežjih varovana v zakonu o elektronski komunikaciji. Zakon o elektronski komunikaciji, ki obravnava javne operaterje in javna omrežja, tega ne obravnava takrat, kadar gre za te podatke v zasebnih omrežjih, kamor se štejejo lahko tudi hišne centrale, navsezadnje je HACOM, na katerem deluje tudi naša mreža, tudi zasebno omrežje in je v zasebno pravnem pomenu, kadar ne komunicira z javnim omrežjem. Zato te materije ni mogoče urediti v tem zakonu o elektronskih komunikacijah in sem zato predlagal dopolnitev dveh členov v Zakonu o varstvu osebnih podatkov. Tako kot je bilo rečeno, sem v 6. členu predlagal, da se med občutljive podatke dajo tudi prometni podatki o elektronskih komunikacijah posameznikov in da se dovoli obravnavana in obdelava prometnih podatkov za potrebe obračuna, nadzora in tako naprej. Vendar jih je potrebno anonimizirati do te mere, da ni razvidna identiteta tistega, ki kliče uporabnika, in tistega, ki ga uporabnik kliče, enostavno rečeno identiteta pri odhajajočih in prihajajočih klicih. Razprava je bila zanimiva in je cela vrsta drugih problemov. Jaz bi rekel samo to, da je to ena izmed osrednjih razprav danes v Evropi v zvezi z nadzorom nad osebnostjo in komunikacijskimi sredstvi, da je Ustavno sodišče Zvezne Republike Nemčije računalnik, ne glede na to, ali je v javni ali v privatni, zasebni lasti, kot del ustavno varovane zasebnosti posameznika, da torej delodajalec kar tako in brez ozirov ne more posegati v te komunikacijske sisteme in da se zavedamo občutljivosti te tematike. Pri nas ta problem ni relevanten, ali pa se nobenemu ne zdi takšen. Poskus, ki je bil storjen, je bil poskus, recimo temu, res na ljubo delne rešitve nekega problema, takojšnje rešitve, vendar kot kaže, tudi ta rešitev ne bo doživela kakšnega uspeha in moram reči, da se bomo s tem hote ali nehote ukvarjali ob naslednji takšni aferi. Nasvidenje. Hvala lepa.
Hvala. Besedo dajem predstavniku Vlade gospodu Robertu Maroltu, državnemu sekretarju na Ministrstvu za pravosodje. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Vlada Republike Slovenije je podrobno proučila predlog zakona o dopolnitvah zakona o varstvu osebnih podatkov, ki ga predlaga poslanec Državnega zbora, gospod dr. Pavel Gantar. Ocenili smo, da se ne moremo strinjati z vsebino določb predloga tega zakona. Predlog zakona je namreč vsebinsko sporen, saj predlagane določbe po vsebini ne sodijo v zakon o varstvu osebnih podatkov, ki ureja pravico do informacijske zasebnosti iz 38. člane Ustave Republike Slovenije. Prej bi sodile v Zakon o elektronskih komunikacijah, saj urejajo vprašanje pravic do komunikacijske zasebnosti iz 37. člena Ustave Republike Slovenije. Ocenjujemo tudi, da je pravnosistemsko sporen tudi predlog po 1. členu predloga zakona, da se prometni podatki o elektronskih komunikacijah posameznika opredelijo kot občutljivi osebni podatki, saj ti prometni podatki niso in ne morejo biti istega ranga oziroma tako nevarni, kot so na primer podatki o rasnem in narodnostnem poreklu, verskem ali političnem prepričanju, članstvu v sindikatu, zdravstvenem stanju, spolnem življenju in podobno. Določitev v 2. členu predloga zakona, da se izpiski komunikacijskih, prometnih podatkov vedno avtomatično anonimizirajo, je po našem mnenju tudi zgrešena oziroma nedodelana. Včasih ima že posameznik zaradi varstva njegovih osebnih interesov pravico oziroma interes, da se mu posreduje popoln izpis podatkov o klicih. In 2. člen predloga zakona po našem mnenju tudi nelogično omogoča, da bi se anonimizirani prometni podatki elektronskih komunikacij na to še kriptografsko obdelovali, saj če je prišlo do anonimizacije, nikakor ne bi bila več potrebna še njihova kriptografska obdelava. Predlog zakona sicer odpira pomembno vprašanje podrobnejšega pravnega urejanja varstva zasebnosti na delovnem mestu, vendar tega vprašanja ni možno rešiti s predlaganjem še ne dovolj razvitih zakonskih rešitev. Prav tako pa je morda treba izhajati iz stališča, da je treba najprej na sistemski način določiti splošna pravila glede varstva zasebnosti na delovnem mestu, kar pa je dolgotrajnejša in, kot že rečeno, predvsem sistemska naloga. Zato Vlada tega predloga zakona ne podpira. Hvala lepa.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Vili Rezman bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. V resnici gre samo za dve manj zahtevni dopolnili, ki pa zaradi tega, ker sta manj zahtevni, nista nepomembni. Mi ocenjujemo prav nasprotno, ker gre za kršenje temeljnih pravic. Ocenjujemo, da je vendarle treba omeniti, kaj je bil povod za ta predlog zakona, da je treba torej ponavljati, da gre za to, da se je to dogajalo na Ministrstvu za zunanje zadeve, da je bila s strani informacijske pooblaščenke izdana odločba, ki sicer ni pravnomočna zaradi upravnega spora, pa vendar je ocenjevala, da je bilo dogajanje nezakonito. Bomo počakali, da bo tudi pravnomočnost in takrat ugotavljali, kdo je imel bolj prav. Za nas v Poslanski skupini DeSUS je pomenljivo to, kje se je to dogajalo. Torej v vrhovih naše državne uprave. Pomemben ja način na katerega se je to zgodilo, prav zavoljo tega, ker sodimo, da je bil ta način aroganten. Pomembno je tudi kdo so bili glavni akterji in kako in kdo je kasneje upravičeval to dogajanje v javnosti. Sodimo, da je bilo to upravičevanje napačno in da je bilo pravzaprav čisto apologetsko. Vse te značilnosti govore o tem, da je predlog tega zakona pravzaprav res nujen. Da bi bilo nujno to sprejeti zato, da se ne bi to ponavljajo znova in znova. Mi zato v Poslanski skupini DeSUS po vsebini povsem podpiramo intenco tega predloga dopolnitev, ker bi s tem dosegli večjo varnost osebnih podatkov, zaščito zaposlenih na delovnem mestu in preprečili bi prevlado lastniškega interesa tistega, ki je lastnik sredstev za delo nad človekovimi pravicami. O vsebini teh dveh dopolnil je bilo danes že govora in jih nima smisla ponovno ponavljati. Je pa treba opozoriti, da so bila opozorila naslovljena tudi s strani Zakonodajno-pravne službe. Tudi Zakonodajno-pravna služba je sodila, da morebiti niso najbolje locirana ta dopolnila, kar se tiče zakona. Vendar je povedala, da če pa se vztraja, bi pa bilo treba to pač dopolniti. Zakonodajno-pravna služba ni rekla, da je to docela napak in da tega ne bi mogli sprejeti. Samo menila je, da to ni najboljša, da to ni odlična rešitev. Vlada je o tem govorila nekoliko drugače. Ko je povzela to, kar je rekla tudi Zakonodajno-pravna služba, je, danes smo to že slišali, Vlada rekla, no, pa saj ni bilo tako hudo. Gre za majhen greh in takšnim se tudi odpušča. Malo parafraziram, seveda. Očitala je, da zakon eksplicitno ne omogoča, da se nekdo individualno odloči, da se pa vendarle razkrijejo podatki, o katerih je govora. In hkrati je menila, da je predlog neustrezen tudi zavoljo tega, ker ne predlaga sočasnih sprememb na področju delovnopravne zakonodaje. Mi v Poslanski skupini DeSUS v tej argumentaciji prepoznamo bolj ambicijo, da se zakon ne sprejme tak, kakršen je predlagan, kot ambicijo, da se preprečijo nezakonitosti, ki so se dogajale. Zato po vsebini povsem podpiramo predlagano novelo. Kar zadeva pomisleke v zvezi s tem, kar je rekla Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora, pa prepuščam vsakemu posamezniku v poslanski skupini, da se odloči sam. Osebno pa bom proti predlogu sklepa, ki ga je sprejelo matično delovno telo.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine SNS bo predstavil poslanec Zmago Jelinčič Plemeniti.
Hvala za besedo. Mi bomo predlog tega zakona podprli. Mi sodimo, da delodajalec brez odredbe sodišča ne more kar tako brskati po telefonskih klicih levo, desno, kontrolirati, iskati, kajti tukaj lahko damo za primerjavo eno drugo silno varovanje, ki pa je v uporabi v Sloveniji. Mi v Republiki Sloveniji zelo varujemo nacionalnost kriminalcev. Vsi so slovenski državljani, pa ni važno, ali so Šiptarji ali so Cigani ali so ne vem kdo, ampak vsi so Slovenci, ki zganjajo kriminal in bog ne daj, da bi kdo naredil analizo po nacionalni strukturi. Te analize delajo v Nemčiji, delajo v Angliji, delajo v Ameriki, samo v Sloveniji ne, ker tukaj imamo neke drušebrižnike, ki so v prejšnjih mandatih pripravili državo do tega, da je to vse prepovedano, da smo vsi enaki. Pozabljajo, da če nič drugega, smo vsaj po spolu različni, čeprav nekaterim tudi to ni ravno prezentno. Mislim, če že gremo na eni strani v tako strogo restrikcijo, potem sprejmimo tudi ta zakon in ga potrdimo, ali pa na drugi strani odprimo možnost, da se uvedejo še kakšne, jaz bi rekel, potrebne in dobre analize pri kakšnih zadevah. Da ne bom predolg, ker se mi enostavno ne ljubi danes več govoriti, zadevo bomo podprli in nadaljujte. Hvala.
Stališče Poslanske skupine Lipa pa bo predstavil poslanec Boštjan Zagorac. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Kriminalec je kriminalec, ne glede na spol, sklon, število, narodnost. Verjamem, da so nekateri, tudi če so Slovenci, občutili to svojo kriminalnost na svoji koži ali pa imeli dobre prijatelje, ki so ne glede na spol, sklon in število, danes podlegli roki pravice, nekaterim pa se je uspelo spretno izogniti. V Poslanski skupini Lipa bomo predlog zakona z veseljem podprli. Predvsem je pomemben, kot je dejal kolega Rezman, jaz se opravičujem, da vas omenjam v predstavitvi stališča, razlog, zakaj je tak zakon prišel sploh v parlamentarno proceduro. In v tem trenutku bi lahko rekli, v narekovajih, "hvala bogu, da se je ta razlog zgodil," ker verjetno ga Vlada nikoli ne bi pripravila. Jaz in v Poslanski skupini Lipa jemljemo ta zakon mogoče tudi kot napotek, ker verjamem, da zadostne večine danes ne bo dobil, kot napotek Vladi, kaj bi na tem področju še lahko storila oziroma kaj bi morala storiti, da se ne bi ponavljale zadeve, ki so se dogajale na Ministrstvu za zunanje zadeve z nekaterimi zaposlenimi. Gre za, kot sem slišal v obrazložitvi Vlade Republike Slovenije, za neko per partes rešitev, ampak par partes rešitev posameznega področja se mi zdi, da je nekako praksa te vlade. Spomnite se samo ZGD-ja, kolikokrat smo ga v per partes reševali, pa še kakšen zakon bi se našel, ki smo ga spreminjali, da nam je že skoraj črk zmanjkalo, koliko sprememb je bil deležen. Verjamem v dobronamernost predlagatelja, v resnično spremembo zakona o varstvu osebnih podatkov, ko gre za kršenje teh pravic na delovnem mestu. Zdi se mi, da noben delodajalec ne sme imeti kar po svoji želji ali pa zato, ker je sam mogoče nekaj "zašuštral", to možnost ali pa pristojnost, da bo pa kar nekoga očrnil, mu pogledal njegove klice bodisi s privatnih komunikacijskih omrežij bodisi s katerih drugih. Strinjam se, oziroma strinjamo pa se v Poslanski skupini Lipa, da bi zakon lahko bil pripravljen bolj celostno, da bi lahko zajemal tudi neelektronske komunikacije. V tej smeri se vsekakor strinjamo, ampak se mi zdi, da je pa zakon zelo dobra podlaga za to, da mogoče še s tremi, ki jih bo predlagala vlada, celostno rešimo to vprašanje in preprečimo takšna dejanja, kot se pojavljajo na Ministrstvu za zunanje zadeve, zato bomo v Poslanski skupini Lipa podprli ta zakon. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Kolega Srečko Hvauc pa bo predstavil stališče Poslanske skupine SDS. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice, kolegi! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke Predloga zakona o dopolnitvah Zakona o varstvu osebnih podatkov ne bomo podprli. Sicer menimo, da ideje in namen zakona so načeloma sprejemljivi z vidika varstva zasebnosti na področju elektronskih komunikacij na delovnem mestu. V naši poslanski skupini razumemo tudi povod za predlagano spremembo, do katerega je prišlo zaradi internega nadzora, ki ga je zaradi objave diplomatske depeše uvedlo Ministrstvo za zunanje zadeve. V okviru tega nadzora se je iskal krivec za odtekanje informacij iz navedenega ministrstva, zaradi katerega lahko trdimo, da je Slovenija utrpela tudi določeno škodo. Po našem mnenju spremembe tega zakona škode, ki se je zgodila v tem primeru, ne bodo popravile, zato tudi mislimo, da ne bodo preprečile morebitnih novih podobnih zadev, ki so se zgodile na Ministrstvu za zunanje zadeve. Ta bistvena predlagana sprememba, da bi se Zakon o varstvu osebnih podatkov spremenil tako, da bi bili prometni podatki o elektronski komunikaciji posameznika izrecno označeni oziroma opredeljeni kot občutljivi osebni podatki. Zavedamo se, da je to področje zelo občutljivo, da se s tem ukvarjajo marsikje v Evropi in še kje. Vendar je po naše taka predlagana ureditev sporna ali pa problematična iz več vidikov. Kot prvo menimo, da taka ureditev ne sodi v Zakon o varstvu osebnih podatkov. Vprašljiva je tudi skladnost z Evropsko direktivo 95/46, o varstvu posameznikov, pri obdelavi osebnih podatkov in v prostem pretoku teh podatkov. Poleg tega pa menimo tudi, da je predlagana rešitev nedodelana z vidika uporabe v praksi. Zato se bomo v naši Poslanski skupini pridružili sklepu Odbora za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje in podprli sklep, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala za besedo.
Hvala lepa tudi vam. Stališče Poslanske skupine SD, pa bo predstavila poslanka Darja Lavtižar Bebler. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo cilje in načela predlaganega zakona. Ocena stanja in razlogi za sprejem zakona, kot jih navaja predlagatelj dr. Pavel Gantar, so za nas več kot prepričljivi in ne moremo kar molče in brezbrižno prezreti oziroma pozabiti na po našem mnenju nedopustno ravnanje odgovornih na Ministrstvu za zunanje zadeve, kjer je bil po objavi tako imenovane "washingtonske depeše" uveden interni nadzor, na način in v obsegu, ki nas nagiba k oceni, da je šlo za kršitve človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Za nas so prepričljive tudi ocene in razlogi informacijske pooblaščenke, ki je po uradni dolžnosti uvedla postopek inšpekcijskega nadzora v tej konkretni zadevi in označila ravnanje odgovornih oseb na Ministrstvu za zunanje zadeve za nezakonita. Na nas pa je, da se tudi z vidika zakonodajalca vprašamo, kako bi bilo treba ustrezno zakonodajo dopolniti, da bi bilo mogoče v večji meri preprečiti morebitne bodoče tovrstne kršitve človekovih pravic in kako zagotoviti, da bodo zakonske norme, ki pomenijo omejitev ali začasno razveljavitev ali predpisovanje načina uresničevanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, določne in jasne in tako na bodo dopuščale nobene arbitrarnosti pri njihovem uresničevanju in spoštovanju. Še posebej ne arbitrarnosti na strani tistih oblastnih in izvršnih organov oziroma političnih funkcionarjev, ki bi morali biti še posebej zavezani k spoštovanju zakonitosti. Za nas ni v celoti prepričljivo mnenje Vlade k obravnavanem predlogu zakona, ki po eni strani sicer priznava, da so njegove ideje načelno sprejemljive z vidika varstva zasebnosti na področju elektronskih komunikacij na delovnem mestu in v skladu s sodbami Evropskega sodišča za človekove pravice in tudi z dobro prakso nekaterih drugih evropskih držav, po drugi strani pa očita, da se predlagane zakonske določbe nahajajo v napačnem predlogu zakona ter da so nedodelane z vidika njihove uporabe v praksi. No, o tem slednjem, o nedodelanosti z vidika uporabe posameznih zakonov v praksi, bi se dalo tukaj danes veliko govoriti. Takšno stališče Vlade nam pove vse o tem, koliko je aktualni vladi v resnici do tega, da se področje varstva osebnih podatkov zakonsko uredi celoviteje in bolj določno in da se preprečijo sleherne zlorabe, ki pa jih glede na dosedanjo prakso in razlago funkcionarjev na Ministrstvu za zunanje zadeve in na Vladi še lahko pričakujemo, dokler bo pač ta vlada še na oblasti. Sicer pa, kadarkoli je ta vlada hotela za vsako ceno nek svoj zakon spraviti skozi zakonodajno proceduro, pa čeprav mu je mnenje Zakonodajno-pravne službe in stroke očitalo celo vrsto pomanjkljivosti in celo spornost z vidika ustavnosti oziroma skladnosti z Ustavo, je ta vlada znala prek koalicijskih poslanskih skupin vložiti ustrezne amandmaje, ki so odpravili vsaj nomotehnične slabosti predlaganega zakona. V tem konkretnem primeru Vladi pač ne gre za to, da bi v zakonodajo vgradila ustrezne varovalke za preprečevanje zlorab zasebnosti na področju elektronskih komunikacij oziroma zasebnosti na delovnem mestu. In prav značilno je, da se Vlada sklicuje celo na to, da bi morali takšne spremembe sprejemati v povezavi s spremembo Zakona o delovnih razmerjih, kot da ne bi šlo za materijo spoštovanja in varovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Kolega Aleš Gulič pa bo predstavil stališče Poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Izvolite.
Spoštovane kolegice, cenjeni kolegi, predsedujoči, predlagatelj zakona, lepo pozdravljeni! V Liberalni demokraciji Slovenije bomo Predlog zakona o dopolnitvah zakona o varstvu osebnih podatkov podprli. Podprli ne glede na to zgodbo, ki je bila pravzaprav povod za nastanek. Konec koncev imamo v svetovni literaturi že nekaj takih zgodb o kralju Salomonu, pa o carju Trajanu, ki ima kozja ušesa, pač zadeve so se vedno izvedele tako ali drugače. Tako, da je veliko vprašanje, ali je bila takrat res želja pravzaprav gospoda ministra za zunanje zadeve, da bi se to odkrilo, ali ga je pač samo zanimalo, kdo s kom komunicira, kakšne povezave ima, s kome se pogovarja, zakaj se pogovarja. Seveda bi bilo dobro izvedeti tudi kaj se pogovarja. To se na srečo iz teh podatkov ne da, ampak že dovolj je, da si lahko potem kdorkoli, predvsem pa tisti lastniki telefona ustvarjajo pač neke mreže in tako prihajajo do zelo zasebnih, pa tudi osebnih podatkov o ljudeh, ki delajo pri njih. Seveda to navdušenje nad lastnino se pravzaprav kaže samo takrat, kadar bi bilo dobro še bolj nadzorovati ljudi, se pravi še bolj omejevati svobodo, jih držati v strahu in negotovosti. Veselja ni takrat, kadar bi bile kakšne druge posledice. Zadnjič enkrat mi je eden od kolegov rekel, da je normalno, da ima lastnik pravico, da ve vse kar se dogaja, saj tudi odgovarja za vse. Ampak logika je tudi obratna. Potem naj tudi plačuje vse prometne prekrške za vozila katerih lastnik je. Gre za isto zadevo. Gre za uporabo, rabo in seveda za odgovornost iz rabe in uporabe in za nekaj drugega, na drugi strani za odgovornost iz lastništva. To, da Vlada oziroma ministrstvo za pravosodje v tem trenutku, ko to pač ocenjuje in razlaga, vedno ve za boljše rešitve, je že znana zgodba, pa naj jih za vraga naredi. Ampak ravno pri tem ministrstvu prihajamo tam do črke G, E, F pri spremembah zakona v tem mandatu, zato zelo dvomim v verodostojnost tega početja in predvsem teh obljub, da gre za boljše rešitve in da bi bilo treba to urediti. Naj se uredi tako kot je predlagano, naj se zaščiti svoboda. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Stališče Poslanske skupine Nova Slovenija bo predstavil kolega Drago Koren.
Hvala predsedujoči za besedo. Še enkrat lep dober dan poslankam, poslancem, predstavnikom Vlade! Jaz moram najprej povedati, da v Poslanski skupini Nove Slovenije predlaganih sprememb Zakona o varstvu osebnih podatkov ne bomo podprli. To pa še ne pomeni, da se v Novi Sloveniji ne strinjamo, da je zelo pomembno varstvo osebnih podatkov, in da je prav, da se osebni podatki resnično varujejo, da se ne zlorabljajo, predvsem pa, da se ne zlorabljajo v kakršnekoli negativne namene. Pa že tukaj se mi zdi, da hitro pridemo do razlik, že glede tega presojanja, kaj pa so osebni podatki. Tukaj bi se hitro našli na dveh različnih bregovih, da so za enega osebni podatki neka stvar, za drugega je to malenkost, ki se mu zdi popolnoma normalna in javna stvar. Konkretno v tem primeru, še posebej pa v razlogih za predlagan zakon, ki je bil naveden, se pravi to, kar se je zgodilo na Ministrstvu za zunanje zadeve, se pa nam zdi zelo pomembno predvsem razmejitev med javnim in zasebnim. Prav to se mi zdi, da je tukaj poglavitna zadeva. V Novi Sloveniji vemo, da je potrebno strogo ločiti, kaj je javno in kaj je zasebno. Da je zasebna domača hiša, stanovanje, vključno s spalnico, pa da je zasebno domač telefon, hišni telefon, računalnik, elektronska pošta, mobitel itn. Malo manj ali pa malo bolj težko pa je govoriti o javnem in zasebnem, ko govorimo o delovnem mestu. Da pa bi lahko za vsakega, za vsako delovno mesto rekli tako, kot sem prej govoril za domačo hišo za domače stanovanje, pa prav gotovo ne moremo govoriti. Tukaj pa gre za prepletanje javnega in zasebnega. V Novi Sloveniji mislimo, da je na delovnem mestu več javnega kot pa zasebnega, vendar menimo pa, da bi moralo biti popolnoma jasna, da bi morala biti zadeva razjasnjena in razčiščena že ob zaposlitvi. Vsak, ki se zaposli na določeno delovno mesto, bi mu moralo biti popolnoma jasno, kaj je na tem delovnem mestu lahko še zasebno, kaj pa je javno. Kajti službeni telefon, služben računalnik, jaz bom rekel tudi službena delovna miza, prostor, ne more biti zasebni prostor ali pa ne more biti popolnoma zasebni prostor. Če pogledamo samo nekaj primerov, kjer je že popolnoma jasno, že ob samem stiku, recimo takšen primer so sodišča. Že, ko zavrtiš telefonsko številko sodišča, je prva stvar, ki jo slišiš to, da je pogovor sneman. Jaz tukaj ne vidim nič slabega, sem pa opozorjen, po domače povedano, da ne bi kvasil kakšnih neumnosti ali pa govoril nekaj, kar mi lahko kdaj škoduje. Se pa po primeru dogodkov na MZZ-ju sprašujemo, če se krši zakon, če se delajo kazniva dejanja, ni potrebno, da se te zadeve branijo na račun varovanja ščitenja zasebnosti. Jaz mislim, da bi se bilo v tem primeru zelo potrebno vprašati, zakaj pa je prišel tajni dokument na dan. To ni mali prekršek, to je velik prekršek. In jaz bom rekel, pregled klicnih in klicanih telefonskih številk v službi, na službenem delovnem mestu, po mnenju Nove Slovenije in kršenje zasebnosti. V Poslanski skupini menimo, da bi dejansko bilo to zadevo potrebno urediti, predvsem to, kar sem govoril, se pravi, da je vnaprej jasno, kaj je na delovnem mestu javno in kaj lahko ostaja zasebno. Tega predloga zakona, pa kot sem rekel, ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Kolega Marijan Drofenik, pa bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani državni sekretar, poslanke in poslanci! Lep pozdrav! Varstvo zasebnosti na področju elektronskih komunikacij na delovnem mestu je sicer pomembno, saj se iz podatkov o komunikaciji posameznika lahko sklepa na nekatere osebne podatke, ki jih zakon opredeljuje kot občutljive. Vendar pa v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da bi morala biti predlagana dopolnitev predmet urejanja Zakona o elektronskih komunikacijah, saj gre za varstvo ustavne pravice do komunikacijske zasebnosti, medtem ko Zakon o varstvu osebnih podatkov neposredno varstvo komunikacijske zasebnosti ne ureja. Pa tudi sicer se nam zdi ustavno in pravno sistemsko sporno, da se kot občutljivi podatki opredeljujejo le prometni podatki v elektronskih komunikacijah posameznika ne pa tudi ostali podatki o komunikacijski zasebnosti v smislu 37. člena Ustave. Ideje iz predloga zakona so sicer načelno sprejemljive z vidika varstva zasebnosti na področju elektronskih komunikacij na delovnem mestu in tudi sledijo splošnim usmeritvam iz primerljive evropske prakse. Poleg tega, da se nahajajo v napačnem predlogu zakona, so tudi nedodelane z vidika njihove uporabe v praksi. Republika Slovenija kot država članica EU sicer lahko po prosti presoji opredeli še dodatne podatke kot občutljive podatke, vendar bi morali biti ti podatki po svoji intenziteti primerljivi drugim osebnim podatkom, ki so opredeljeni kot občutljivi. Prav tako ni določeno za določene državne dejavnosti, da bi se lahko pridobili "neanonimizirani" komunikacijski prometni podatki. Vemo, da morajo biti pri nekaterih državnih dejavnostih službene elektronske komunikacije posebej varovane in zato menimo, da bi bilo predlagano pravilo o absolutni avtomatični "anonimizaciji" komunikacijskih prometnih podatkov pretirano. Zaradi vsega navedenega predloga v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke ne bomo podprli. Povedal bi pa le še to, da pogrešamo mnenje informacijske pooblaščenke o vsebini predloga zakona. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Z vašo predstavitvijo smo tudi končali s predstavitvami stališč poslanskih skupin. O predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, ki bo čez pol ure, in sicer ob 13. uri. S tem prekinjam to točko, prekinjam tudi sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali, kot rečeno, ob 13. uri. Do takrat lep pozdrav. In lep pozdrav, žal ste prepozni, obiskovalci na balkonu.
Spoštovane poslanke, poslanci! Nadaljujemo s prej prekinjeno sejo, in sicer prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Po ustaljeni praksi prosim, da prisotni poslanci in poslanke preverijo delovanje svojih glasovalnih naprav. Ni nobene pritožbe. Kar pomeni, da lahko prehajamo na odločitve. Nadaljujemo s prekinjeno 21. točko dnevnega reda - to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o varstvu okolja, nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženem amandmaju. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Zares k 21. členu. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za je glasovalo 16, proti 34. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmaju in s tem z drugo obravnavo predloga zakona. Zato lahko preidemo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi predlagan amandma ni bil sprejet, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada Republike Slovenije nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev sprejetih na matičnem delovnem telesu predlog zakona neusklajen. Lahko preidemo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti 3. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Mi pa nadaljujemo s prekinjeno 27. točko dnevnega reda - to je z obravnavo Predloga zakona o cestnini na vozila, katerih največja dovoljenja masa presega 3.500 kg. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, lahko preidemo na tretjo obravnavo predloga zakona. Predlog zakona pa je zaradi sprejetih amandmajev na matičnem delovnem telesu neusklajen, zato je Vlada Republike Slovenije pripravila uskladitveni amandma k 6. členu, ki ste ga prejeli tudi na klop. O uskladitvenem amandmaju pa dajem besedo prisotnemu ministru. Minister, beseda je vaša.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Na Odboru za promet, kjer je bila opravljena druga obravnava predloga zakona je bil sprejet amandma k 4. členu predloga zakona, in sicer se je črtala beseda "vzporedno". Zaradi uskladitve besedila drugega odstavka 6. člena s tem 4. členom predloga zakona je potrebno tudi v drugem odstavku 6. členu črtati besedo "vzporednih". Hvala lepa.
Minister, najlepša hvala. Želi kdo razpravljati o uskladitvenem amandmaju? [[Ne.]] Potem zaključujem predvideno razpravo in lahko preidemo na odločanje o uskladitvenem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 1. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. S tem lahko preidemo na odločanje o predlogu zakona. Obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Še kdo drug razen kolega Vebra? Ne. Kolega Veber, beseda je vaša.
Hvala za besedo. Poslanska skupina Predloga zakona o cestnini za vozila, katerih največja dovoljena masa presega 3.500 kg ne bo podprla iz razloga, ker je zakon po našem mnenju celo nepopoln po svoji vsebini in sploh ne bi smel biti v proceduri v Državnem zboru. Še posebej se to nanaša na tisti del, ki govori o finančnih posledicah tega zakona. Enostavna obrazložitev, da ta zakon ne bo imel finančnih posledic za državni proračun seveda ne vzdrži kritične presoje, če nič drugega bo tudi Ministrstvo za promet znotraj svoje sestave imelo poseben organ, ki bo skrbel za izvajanje cestninskega sistema, seveda pa je v Državnem zboru sprejeta tudi cela vrsta zakonov o poroštvu s katerimi dajemo garancijo države, da bomo prevzeli s proračunom odgovornost za poplačilo kreditov v kolikor se s cestninami ne bi zbralo dovolj sredstev. Kakšen cestninski sistem uvajamo s tem zakonom ve pravzaprav samo predlagatelj, pa mislim, da še v tem krogu najbrž da ne vsi. Namreč, v Evropi pravzaprav satelitskega sistema cestninjenja sploh še ni. Nemčija ima en del pokrit za tovorna vozila, pa tudi ta ni še ni do te faze razvit, da bi lahko govorili o tem, da bomo v Sloveniji to prevzeli. Mi bomo kot prva evropska država imeli prav celoten sistem urejen preko satelita. Še dolgo, še veliko vode bo moralo preteči preden bomo to v Sloveniji imeli in tudi veliko tovornjakov bo še šlo po naših cestah preden bomo ta sistem vzpostavili. Ključno vprašanje pa je, koliko bo moral zasebnik, ki bo zgradil satelitski sistem v Sloveniji, po tem zakonu vložiti teh sredstev v izgradnjo in kolikšen del cestnine se bo namenil za poplačilo te investicije. Verjetno da dobrodelneža na tem področju ni za pričakovati tako, da bodo te obveznosti najbrž da zelo konkretne in mislim, da bomo v Sloveniji imeli enega najdražjih in najbolj kompliciranih sistemov cestninjenja, ki bo zagotovo pripeljal v prihodnje ali povzročil v prihodnosti zelo velike težave pri odplačevanju predvsem kreditov in razvoju tako cest, hitrih in avtocest, kot tudi ostalih državnih cest za katere vemo, da so posebej kritične. Skratka, tega zakon s tako skromno obrazložitvijo in s tako pomembnimi posledicami za državo seveda ni mogoče podpreti. Hvala.
Hvala lepa. Lahko preidemo na glasovanje? Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, proti 12. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem tudi zaključujem to točko dnevnega reda. Mi pa nadaljujemo s prekinjeno 11. točko dnevnega reda - druga obravnava Predloga zakona o temeljnih razvojnih programih na področju znanosti in visokega šolstva v letih 2010-2014. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o temeljnih razvojih programih na področju znanosti in visokega šolstva v letih 2010-2014 ni primeren za nadaljnjo obravnavo. V imenu poslanskih skupin še kdo drug razen kolega Mogeta? Ne. Kolega Moge, beseda je vaša.
Gospod podpredsednik, hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi! Stari latinici so rekli "Necesse et utile est pro patria mori" pomeni potrebno in koristno je umreti za domovino. In pametno je, da Državni zbor, ki skrbi za to državo, zmore toliko modrosti, da s posebno zakonodajo tako imenovanim temeljnimi razvojnimi programi zagotavlja varnost v tej državi, to varnost je zagotovil s tem, da je sprejel zakon, ki je stal 710 milijonov evrov. Po drugi strani pa vemo, da čisto vse stranke v tem parlamentu prisegajo na to, da smo mi na znanju temelječa družba. Ob vsaki razpravi temu ni nihče nasprotoval in zaradi tega se mi zdi, da bi bilo pametno, kot je bila skrb čisto vseh prejšnjih parlamentov v katerih sem imel čast sodelovati, sam sem bil osebno ponosen, da sem bil poslanec Državnega zbora, da smo izobraževanju in znanosti namenjali posebno skrb in vlogo. To nas je prvič, plemenitilo, nam prinašalo razvoj in nas postavilo tudi v enakovredno tekmo z narodi, ki nas obkrožajo. Mislim, da je to tudi nacionalnega pomena prve kategorije in jaz bi želel, da bi glasovali proti sklepu, ko bomo tudi mi glasovali, kajti ne bi bil rad član generacije poslancev, ki jo bo zapisalo na koncu mandata, da je to bila edina reprezentanca Državnega zbora, ki ni bila sposobna sprejeti zakona o dodatnem vlaganju v šolstvo in v znanost. Zato vas tudi v imenu Liberalne demokracije Slovenije vse še enkrat pozivamo, napravimo nekaj dobrega za to državo in pustimo zakonu vsaj drugo obravnavo na matičnem odboru, da ga popravimo, kaj kdo misli, da ni dobro in da ko se poslovimo in si zadnjič podamo roke v tem Državnem zboru rečemo: "Tudi mi smo bili tista generacija, ki smo mislili, da je koristno za ta narod, da se dodatna sredstva vložijo v visoko šolstvo". Še enkrat opozarjam, da visoko šolstvo, treba je reči, da je kolega Milan Zver, minister, lepo poskrbel za osnovne šole, lepo je poskrbel za srednje šole, kažejo se uspehi mednarodne primerjave, da ta segment spada v vrh Evropske unije, smo na nekaterih področjih boljši kot v Nemčiji, boljši kot Avstrija, žal pa na področju visokega šolstva ni bilo storjeno tisto, da bi dosegli glavni cilj, se pravi, da bi obnovili program, in da bi to šolstvo internacionalizirali. Tako pa imamo sedaj probleme, ravno danes sem dobil signal iz društva, da niti en naš razvojni projekt ni bil sprejet, raziskovalna naloga, prav zardi tega, ker niso imeli dovolj dobre raziskovalne opreme. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Glede na to, da vidim še željo po obrazložitvi glasu, odpiram postopek za obrazložitev v lastnem imenu. Prosim za prijavo. Besedo ima poslanec Aleš Gulič.
Spoštovani, cenjeni! Jaz bom zakon podprl, torej bom glasoval proti sklepu, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Gre za vendarle neko načelno odločitev ali bomo vlagali samo v orožje ali bomo vlagali samo v infrastrukturo ali bomo vlagali tudi v tisto kar je pomembno za nadaljnji razvoj Slovenije. Za tisto, na kar kar naprej presegamo, na družbo znanja, na permanentno izobraževanje, na razvit sistem univerz itd. Naj ob tem povem to, da takšne floskule ostanejo potem popolnoma prazne, če se v resnici ne da sredstev in denarja za to. In konec koncev, tudi plagiatov ne bo nihče mogel pisati, če ne bo nikogar, ki bi pisal izvirnike. Hvala lepa.
Hvala lepa. Lahko preidemo na glasovanje? Ne. Kolega Školč, izvolite.
Hvala lepa gospod podpredsednik. Tudi sam bi rad nasprotoval temu sklepu, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Ta spoštovani zbor bi pa red opozoril na eno dvolično politiko koalicije. Tu temu nasprotuje, hkrati pa je Ministrstvo za znanost v tem trenutku pozno, pozneje kot običajno, dalo razpis za promocijo znanosti za tekoče leto in opozarjam vas, tudi za prihodnje leto. Ministrica za znanost, ki zagotovo ne bo ministrica tudi v prihodnji vladi, ni pripravljena podpreti in Vlada tudi ne projektov znanosti na daljši rok, pripravljena pa je svoji naslednici, nasledniku porabiti denar. To je precej sprevrženo dejanje proti kateremu tudi s tega mesta protestiram in pričakujem, da bodo razpis za porabo denarja za prihodnje leto preklicali, če nočejo razmišljati o položaju znanosti za leta naprej. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 26. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet, kar pomeni, da je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem tudi zaključujem to točko dnevnega reda. Mi pa nadaljujemo s prekinjeno 20. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o dopolnitvah zakona o varstvu osebnih podatkov. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa, in sicer: Predlog zakona o dopolnitvi Zakona o varstvu osebnih podatkov ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Lahko preidemo na glasovanje? Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 23. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet, kar pomeni, da je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem tudi zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 39. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o Ratifikaciji sporazuma o izmenjavi v kulturi, izobraževanju in športu med Vlado Republike Slovenije in Vlado Republike Kolumbije. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru tudi pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. In ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, lahko preidemo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 55, proti nihče. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 40. TOČKO DNEVNEGA REDA, in sicer na potrditev, prvič, uradnega prečiščenega besedila Zakona o tujcih in drugič, uradnega prečiščenega besedila Zakona o osebni izkaznici. Uradni prečiščeni besedili je pripravila Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora in ju Državni zbor potrdi brez razprave. Prvič, prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Potrdi se uradno prečiščeno besedilo Zakona o tujcih. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti eden. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je zbor uradno prečiščeno besedilo navedenega zakona potrdil. In drugič. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa. Potrdi se uradno prečiščeno besedilo Zakona o osebni izkaznici. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za 51, proti 1. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je prečiščeno besedilo navedenega predloga zakona potrjeno. S tem tudi zaključujem to točko dnevnega reda. Mi pa prehajamo na 41. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Zbor bo v okviru te točke obravnaval: Prvič, tri predloge sodnega sveta za izvolitev v sodniško funkcijo, s predlogi sklepov. Drugič. Predlog Sodnega sveta za imenovanje na sodniško mesto vrhovne sodnice na vrhovnem sodišču, s predlogom sklepa. Tretjič. Sklep o ugotovitvi prenehanja funkcij. Četrtič. Predlog sklepa o imenovanju podpredsednice Odbora za zunanjo politiko. Petič. Predlog sklepa o izvolitvi člana Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb. Prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih predlogih. Kot rečemo, pa bomo najprej obravnavali tri predloge Sodnega sveta za izvolitev v sodniško funkcijo. Sodni svet je Državnemu zboru predložil tri predloge za izvolitev kandidatk v sodniško funkcijo na sodniška mesta okrajnih sodnic na Okrajnem sodišču v Mariboru, Slovenj Gradcu in Slovenskih Konjicah. Predlog predloga je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je Državnemu zboru tudi pisno poročala ter predložila predloge sklepov. Prijavljenih k razpravi ni, zato lahko preidemo na odločanje. Na glasovanje dajem tako predlog sklepov o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Betke Kinderman na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Mariboru. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev, za 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Drugič. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Petre Čas Špenger na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Slovenj Gradcu. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. In tretjič. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Sanje Tomažič na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Slovenskih Konjicah. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. V nadaljevanju prehajamo na obravnavo predloga sodnega sveta za imenovanje na sodniško mesto vrhovne sodnice na Vrhovnem sodišču s predlogom sklepa. Sodni svet je Državnemu zboru predložil predlog za imenovanje gospe Brigite Domjan Pavlin na sodniško mesto vrhovne sodnice na Vrhovnem sodišču. Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je Državnemu zboru tudi pisno poročala ter predložila predlog sklepov. Ker prijavljenih k razpravi ni, prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju gospe Brigite Domjan Pavlin na sodniško mesto vrhovne sodnice na Vrhovnem sodišču. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, noben proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. V nadaljevanju prehajamo na obravnavo predloga sklepa o ugotovitvi prenehanja funkcij in sicer poslancu mag. Janezu Drobniču je z dnem 12. junija letošnjega leta prenehalo članstvo v Poslanski skupini Nove Slovenije. Državni zbor se zato na podlagi 112., 200. in 201. člena Poslovnika Državnega zbora seznani z naslednjim sklepom. Ugotovi se, da je poslancu mag. Janezu Drobniču prenehalo članstvo v Poslanski skupini Nove Slovenije, zato mu z dnem seznanitve na seji Državnega zbora prenehajo funkcija podpredsednika Odbora za zunanjo politiko, funkcija člana Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb ter funkcija namestnika podpredsednika Komisije po zakonu o nezdružljivosti opravljanja javne funkcije s pridobitno dejavnostjo. V nadaljevanju pa prehajamo na obravnavo predloga sklepa o imenovanju podpredsednice Odbora za zunanjo politiko. Predlog je v obravnavo zboru predložila Poslanska skupina Nove Slovenije. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju podpredsednice Odbora za zunanjo politiko. Lahko preidemo na glasovanje? Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 2. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo predloga sklepa o izvolitvi člana Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb. Predlog je v obravnavo zboru predložila Poslanska skupina Nove Slovenije, besedo pa dajem zaenkrat samo enemu prijavljenemu v okviru predstavitve stališč poslanskih skupin, in sicer kolegu Jožefu Školču. Kolega Moge izvolite.
Hvala lepa. Ob tej kadrovski "rošadi" v Liberalni demokracije Slovenije ugotavljamo sledeče. Razrešuje se gospod Janez Drobnič, strankarski kolega, za katerega je treba povedati "urbi et orbi", da je ostal v stranki na katere listi je šel v Državni zbor, šel je pa samo iz poslanske skupine v kateri je deloval do sedaj, da je tudi doživel še nekaj podobnih trenutkov v tem Državnem zboru, ko se poslavljal od funkcije ministra. Mi mislimo, glede na njegovo ravnanje in na to, kako je deloval v Državnem zboru, da je imel pač svoja prepričanja in stališča s katerimi se v dosti primerih ali pa večinoma sploh niso strinjali, lahko pa rečemo le, da je bil pokončen mož in da ni bil strankarski upognjenec. Zaradi tega bomo v Liberalni demokraciji, kajti to imenovanje se nam zdi zdaj skoraj brezpomembno, ko je poročilo obveščevalno varnostnih služb že sprejeto, ko verjetno ne bo nobene seje več, ko bo ta komisija v bistvu delala še do 15. 7., se pravi slabega pol meseca, da takšno imenovanje nima, razen nekega simboličnega pomena, nobenega pomena, zaradi tega bomo mi pri tem glasovanju pritisnili samo na kvorum.
Hvala lepa. Predhodno drugih prijavljenih k razpravi ni. Kolega Pavel Gantar, dal vam bom besedo v okviru obrazložitve glasu, ker drugače ni bilo prijavljenih. Torej, kot rečeno. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o izvolitvi člana Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb. Ob tem vas obveščam da bo na podlagi 10. člena Zakona o parlamentarnem nadzoru obveščevalnih in varnostnih služb sklep sprejet, če bo zanj glasovala večina poslancev, to je 46 ali več. Preden pa preidemo na glasovanje v imenu poslanskih skupin, kolega Pavle Gantar. Še kdo drug? Ne. Kolega Gantar, beseda je vaša.
Hvala lepa. Seveda ta avtomatizem, ki se zgodi po tem, ko nekdo izstopi iz poslanske skupine je seveda samoumeven, zato že prej nisem mogel izraziti svojega obžalovanja ob sklepu o prenehanju funkciji in sem vendarle pričakoval, da bo ponovno kolega poslanec Janez Drobnič imenovan, predlagan za funkcijo člana v Komisiji za nadzor varnostno obveščevalnih služb. Tako v imenu poslanske skupine, ki jo predstavljam, kot predsednik Komisije za nadzor varnostnih in obveščevalnih služb izražam obžalovanje, da ne kandidira za to funkcijo in to res tri mesece pred volitvami, tudi po tem, ko je poročilo sprejeto, kot je bilo rečeno in opozarjam, da je kolega poslanec samo zapustil poslansko skupino, ni zamenjal stranke, niti ni prestopil iz pozicije v opozicijo. Nobenega od resnih razlogov ni, da se izkušenega člana, ki je delal dolgo v tej komisiji dejansko tudi zamenja, razen iz meni povsem nerazumljivih razlogov. Ker vem, da to dejstvo ne bo vplivalo tako ali drugače na glasovanje v tej dvorani, bi to priliko res izrabil, zelo na kratko, da bi se kolegu Janezu Drobniču zahvalil za sodelovanje v komisiji in moram reči, da sem užival, ko sem lahko sodeloval z njim in seveda tudi z drugimi in upam, da bo še kdaj kakšna priložnost za takšno sodelovanje. Mi pa dejansko predloga sklepa ne bomo podprli.
Hvala lepa tudi vam. Lahko preidemo na glasovanje? Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 7. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da predlog sklepa ni sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo pa s prekinjeno 25. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah energetskega zakona. Ker je predlog zakona zaradi sprejetih amandmajev na seji matičnega delovnega telesa in v tretji obravnavi na seji zbora neusklajen je Vlada pripravila uskladitveni amandma k 40. in 45. členu, ki ste ga prejeli na klop. O uskladitvenem amandmaju pa dajem besedo predstavniku Vlade. Gospod Šircelj ste to vi? Potem sprašujem, želijo v zvezi s tem besedo poslanke in poslanci? Tudi ne. Zaključujem razpravo, potem lahko preidemo na odločanje o uskladitvenem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Uskladitveni amandma je sprejet. Zato lahko preidemo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam,da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 27.A TOČKO, in sicer na obravnavo PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZAVAROVALNIŠTVU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije, zato dajem besedo predstavniku Vlada za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Z nami je mag. Andrej Šircelj, državni sekretar. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Vlada je v skladu s petim sklepom Državnega zbora, ki je bil sprejet na 37. izredni seji v zvezi s problematiko koncentracije kapitala v Sloveniji, sprejela Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zavarovalništvu in ga posreduje Državnemu zboru v sprejem po nujnem postopku. Ta novela povečuje nadzorniške pristojnosti, uvaja nadzorne ukrepe in utrjuje institucionalno neodvisnost Agencije za zavarovalni nadzor. Predlog zakona je bil tudi obravnavan na matičnem delovnem telesu, kjer so bili sprejeti določeni amandmaji. Na kratko, kaj pravzaprav določa zakon. Povečuje nadzorniške pristojnosti, s tem, ko določa dolžnost posredovanja podatkov tistim osebam, ki jih na to opozori Agencija za zavarovalni nadzor in to so osebe javnega in civilnega prava in te so dolžne, da posredujejo agenciji tudi tiste podatke, ki v skladu z določbo 39. člena Zakona o gospodarskih družbah pomenijo poslovno skrivnost oziroma se obravnavajo kot tajni podatki. Zagrožena je kazen, če nekdo tega ne stori, v višini 50.000 evrov oziroma če ne spoštuje sklepov agencije tudi do 1% letnega prihodka davčnega zavezanca. Agenciji za zavarovalni nadzor se tudi omogoča, da sama določa število zaposlenih in da tudi glede na obseg sredstev, ki jih ima, dejansko določa tudi plačno politiko, tako da so ljudje, ki delajo na odgovornih delovnih mestih tudi bolje plačani. To so v bistvu glavne spremembe, glavne rešitve, in sicer zato, da se zagotovi večji nadzor nad finančnim trgom v Sloveniji in da se tudi odpravijo morebitne nepravilnosti hitreje in učinkoviteje. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Predlog zakona je v okviru zakonodajnega postopka obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora. Izvolite, beseda je vaša.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Odbor za finance in monetarno politiko je na svoji 39. nujni seji dne 20. 6. in 24. 6. obravnaval tudi Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zavarovalništvu. Kolegij predsednika Državnega zbora je na svoji 140. seji 13. 6. odločal, da se predlog obravnava po nujnem postopku. Pridobili smo mnenje Zakonodajno-pravne službe s pripombami k 1., 3., 5. členu ter prehodni določbi zadevanega predloga zakona. Koalicijske poslanske skupine: Slovenska demokratska stranka, Nova Slovenija, Slovenska ljudska stranka in Demokratična stranka upokojencev so dne 24. 6. na podlagi mnenja Zakonodajno-pravne službe vložile amandmaje k 1., 3., 5. ter k prehodni določbi, to je za novi 6.a in 6.b člen. Seji odbora so prisostvovali tudi predstavniki Ministrstva za finance. Razloge za sprejem zakona je pojasnil predstavnik Vlade. Odbor je sprejel amandmaje poslanskih skupin koalicije k 1., 3. in 5. členu in za novi 6.a in 6.b člen. Glede na sprejete amandmaje je odbor pripravil v skladu s 133. členom Poslovnika dopolnjeni predlog zakona, za katerega predlagamo, da ga Državni zbor tudi sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Mi pa prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Kolega Vili Rezman bo predstavil stališče Poslanske skupine DeSUS. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Ob koncu zasedanja bo najbrž najboljše stališče najkrajše stališče. Jaz bom zato v imenu Poslanske skupine DeSUS povedal, da nameravamo podpreti tako Zakon o zavarovalništvu, kot Zakon o trgu finančnih instrumentov oziroma dopolnitve, ki so predlagane in sicer iz zelo preprostega razloga. Bistvo obeh zakonov, ki sta tako rekoč siamska dvojčka, je v tem, da se sprašujemo kdo hitreje teče. Ali tisti, ki iščejo luknje v zakonih in polnijo svoje zasebne račune ali tiste, ki bi te luknje radi zakrpali? Vlada priznava, da so zaenkrat hitrejši oni prvi in predlaga nekaj ukrepov, ki bi naj to spremenili. Torej iz tega razloga, ker bi naj bolj preprečevali možnosti zlorabe, ker bi naj bolj preprečevali silno socialno razkrajanje v naši družbi, ker bi naj preprečevali izgrede hitrega bogatenja, bomo v Poslanski skupini DeSUS oba zakona podprli.
Hvala lepa. Poslanec Bogdan Barovič pa bo predstavil stališče Poslanske skupine SNS. Izvolite.
Hvala lepa gospod predsedujoči. Kolegice in kolegi! Na žalost, kljub dobri volji, moram povedati, da lahko ste sami prebrali tudi, da gre za nesistemsko rešitev, da gre za vprašanje zaposlenosti in financiranja, da pa ti dve vprašanji, ki bi lahko pripomogli k pozitivnim rešitvam, bi pomenili izjeme v Zakonu o javnih uslužbencih oziroma Zakonu o sistemu plač v javnem sektorju. Zato je potrebno iz obravnavanih zakonov, o obeh govorim, prenesti vsebino v sistemske zakone, ki sem jih omenil. To so tudi Zakon o javnih agencijah, Zakon o javnih uslužbencih in Zakon o sistemu plač v javnem sektorju. Še enkrat poudarjam, ne gre za nasprotovanje volji in želji, po domače povedano, da bi ti ljudje imeli več proste sape, da bi bili boljše plačani, da bi bili bolj neodvisni, da bi sami izbirali ali pa zaposlovali število ljudi po potrebi. Gre za to, da s tem kršimo oziroma pripeljemo nesistemsko rešitev in posledica te nesistemske rešitve bo seveda nešteto še takšnih in podobnih in na koncu koncev se bosta Zakon o javnih uslužbencih in Zakon o sistemu plač v javnem sektorju sesula. V Slovenski nacionalni stranki iz povedanih razlogov zaenkrat ne moremo in ne bomo podprli Predloga zakona o zavarovalništvu.
Hvala lepa. Kolega Boštjan Zagorac pa bo predstavil stališče Poslanske skupine Lipa. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Spoštovani prisotni! Strinjam se s predgovornikom, ki je dejal, da v bistvu Vlada lovi zajca, ki je že skoraj pobegnil. Ne glede na to, da sta oba zakona, ki nam sledita posledica neke seje, ki jo je ta Vlada popularno imenovala "tajkunska seja" in da lovimo zajca, ki je že davno odnesel vso tisto korenje, pa tudi mogoče nekako prikriti na nezakonit način. Danes mašimo luknje, ki so se takrat pokazale, ko je tiste, iz katerih je bilo mogoče, korenje izkopaval. Verjemite mi, da kdorkoli bo še karkoli, če je še ostalo, pa vem za nekaj podjetij še, ki so ostala v državni lasti za odnesti, jih boste z veseljem kljub temu, da ta zakon danes podpremo ali pa ne, bo ta zajček to odnesel. Kar se tiče tega, da se Agenciji za zavarovalni nadzor daje v narekovajih, neke vrste samostojnost in pa suverenost, saj v okviru tega, da sama določi število zaposlenih, obseg sredstev znotraj svojega finančnega okvirja, ne smemo pozabiti, da vsi ti zaposleni ostanejo vseeno pod okriljem Zakona o javnih uslužbencih, medtem ko direktor se pravi "capo di banda" te agencije, pa sklene pogodbo direktno s samo agencijo. Predstavnik Vlade je v nekem trenutku dejal, da bo agencija od zdaj naprej imela tudi večje možnosti dobiti oziroma zahtevati določena poročila. Ta zakon, v kolikor ste ga prebrali, začne veljati naslednji dan po objavi v Uradnem listu. Eno tako poročilo - zakaj se poslanke in poslanci Državnega zbora ne smemo seznaniti s poslovanjem enega izmed podjetij, ki se mu reče Paloma Sladki vrh? Ja zato, ker je uprava, ki je izrazito strankarsko usmerjena rekla, da gre za poslovno skrivnost. Kljub temu, da je to podjetje v 71% državni lasti. Se pravi v lasti mene, vas in državljank in državljanov Republike Slovenije. In, če mi kot najvišji predstavniki ljudstva nimamo pravice seznaniti se z revizijskim poročilom delovanja tega podjetja, jaz verjamem oziroma ugibam, ker se ne smem seznaniti, da je tam notri napisano "groza" stvari, kaj vse tam počne ta uprava, ki je strankarsko usmerjena in prihaja s strani Nove Slovenije, to lahko samo ugibam, ker se z njim ne smem seznaniti. In kako slabo upravlja denar naših državljank in državljanov. Na podlagi sprejetja tega zakona ste rekli agencija se bo lahko oziroma se bo morala seznaniti oziroma bo kaznovala tiste, ki ne bodo teh stvari pošiljali agenciji, jaz upam, da se bo to zgodilo že naslednji teden, ko bo zakon začel veljati, da bo agencija takoj s svojim štartom in nastopom takšnim kot ga predvideva zakon zahtevala to od podjetja Paloma in da bo vsa Slovenija seznanjena, kako se tam posluje. Ta teden smo dobili dopis, da je to tajnost dveh ljudi, ki vodita to podjetje, kljub temu da je podjetje v 71% lasti države Republike Slovenije. Mi temu zakonu v Poslanski skupini Lipa ne bomo nasprotovali. Bom pa z veseljem počakal naslednji teden in videl prvi korak te novoustvarjene samostojne in suverene agencije, ali bo to zahtevala od Palome. Vemo, da je Paloma na tarči odstrela enega izmed ministrov te vlade že nekaj časa in da njegova prioriteta, želja, celo v narekovajih včasih imenuje "moj otrok", da jo uniči še pred volitvami. Hvala.
Hvala lepa tudi vam.
Proceduralno.
Proceduralno? Kolega Horvat, izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik. Moj predlog je ta, gospod podpredsednik, ki vodite sejo, da gledate po dvorani, ne v tla, ko vaš poslanski kolega razpravlja o vsem drugem, samo ne o tem zakonu, ki ga danes obravnavamo. To korektnost bi od vas pričakoval. In bi tudi pričakoval, da bi njega, svojega poslanskega kolega, in tudi vse druge, ki bodo o vsem drugem govorili, prekinili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Jaz se opravičujem, da sem dovolil, da je poslanski kolega Boštjan Zagorac govoril v povezavi Palome z Vlado Republike Slovenije. Stališče Poslanske skupine SDS pa bo predstavil kolega Srečko Hvauc.
Najlepša hvala za besedo. Tudi jaz bom kratek in držal se bom vsebine te točke dnevnega reda. Torej, ta novela zakona, ki je pred nami, novela zakona o zavarovalništvu, ima nekaj štiri, pet, mogoče vsebinskih sprememb, predvsem bi v naši poslanski skupini podprli tiste, ki gredo v to smer, da se zagotovi bolj učinkovito in fleksibilno delovanje, da se zagotovi večji nadzor na tem področju in da se določi tudi način posredovanja podatkov, ki jih Agencija za zavarovalni nadzor potrebuje za odločanje. Seveda ta možnost posredovanja podatkov nima neke prave vrednosti, če temu ne sledi tudi sankcija za tiste pravne osebe, ki teh podatkov ne posredujejo ali pa celo te kršitve ponavljajo. In za to sankcijo, ki znaša tudi do 50.000 evrov v primeru ponavljanja zavračanja teh podatkov, pa se ta sankcija lahko poveča tudi do 1% prometa od te pravne osebe. Menimo, da je taka ureditev primerna. Torej, v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo te spremembe zakona podprli. Ugotavljamo, da bodo manjšale možnost zlorabe, povečale učinkovitost na področju zavarovalništva, večjo urejenost in boljši nadzor. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Kolega Milan Petek pa bo predstavil stališče Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem! Kot večina nas v tej dvorani tudi v LDS-u sprejemamo oziroma podpiramo spremembo zakona o dopolnitvah zakona o zavarovalništvu, saj menimo, da se z njim zagotavlja ustreznejši pravni okvir delovanja Agencije za zavarovalniški nadzor. Ravno tako menimo, da se v nekaterih temeljih načelih podrejuje in uveljavlja nadzor delovanja trga in statusnega položaja nadzornega organa in torej zakon kot takšnega podpiramo, vendar nam v zvezi s tem ostaja nekaj vprašanj. Menimo, da bi bilo v principu treba preprečiti politični vpliv na delovanje nadzornih institucij in po naši presoji bi bilo smiselno združiti tako Agencijo za zavarovalni nadzor, o kateri govorimo v tem zakonu, kot Agencija za trg vrednostnih papirjev, pa tudi del Banke Slovenije, ki vsi nadzirajo vsak na svoj način bančni oziroma zavarovalniški sektor in to bi bil korak v pravo neodvisnost in v pravi nadzor tega področja, ker bi moral biti primarni interes zmanjšanja vpliva politike. V tem, ko pritrjujemo takšnim rešitvam, kot jih zakon predvideva v primeru Agencije za zavarovalniški nadzor, se nam pa samoumevno postavlja tudi vprašanje in pravzaprav dodatno sprašujemo Vlado, zakaj podobne rešitve ne uveljavi v primeru Urada za varstvo konkurence. Po našem mnenju bi bilo mnogo učinkovitejše delovanje Urada za varstva konkurence doseženo prav tako s preoblikovanjem v agencijo, očitno pa nekdo od politikov, v tem primeru minister Vizjak, ne dovoli preoblikovanja, saj bi mu na ta način ušel iz rok vzvod za politično obvladovanje tako urada direktno kot nekaterih gospodarskih subjektov posredno. Očitno je to spoznal tudi sedanji vodja urada Jani Soršak, začutil politični pritisk, sam skušal torej spremeniti organiziranost, vlada oziroma minister mu tega ni dovolil. In to je paket torej, o katerem bi pravzaprav morali govoriti danes v celoti, ne pa po posameznih elementih oziroma posameznih ukrepih. Torej sam sem na ta način hotel pravzaprav združiti razpravo in pa stališče o obeh zakonih. Oba zakona bomo v poslanski skupini podprli bolj zaradi tega, ker menimo, da je minimalen korak naprej boljši kot pa situacija, kot je sedaj. Pričakujemo pa v naslednjem mandatu celovito rešitev tega problema. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Ciril Testen bo predstavil stališče Poslanske skupine Nova Slovenija. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednik. Lep pozdrav predstavnikom vlade, poslanke in poslanci! V Novi Sloveniji pozdravljamo prizadevanje Vlade, da je tako imenovano protitajkunsko izredno sejo vzela resno in takoj začela izvajati nekatere sklepe in naloge, ki smo jih naložili poslanci. Predlog novele zakona o zavarovalništvu tako pomeni izvršitev sklepa Državnega zbora, da naj Vlada predlaga nujne spremembe zakonodaje, ki bi dodatno okrepili vlogo nadzornih institucij ter zmanjšali možnost zlorab. Novosti pa ne izhajajo le iz sklepov Državnega zbora, ampak tudi iz priporočil Odbora evropskih nadzornikov za zavarovanje in poklicne pokojnine ter iz zaključkov Sveta Evropske unije za ekonomske in finančne zadeve. Cilj novele je jasen: Agenciji za zavarovalni nadzor je treba zagotoviti neodvisnost. Neodvisnost od politike in gospodarstva pri sprejemu nadzorniških odločitev, neodvisnost pri imenovanju člana vodstvenih organov nadzorne institucije ter finančno neodvisnost, ki omogoča ustrezno delo nadzorne institucije in njenih strokovnjakov. Da bi se ta cilj dosegel novela prinaša naslednje bistvene rešitve. Agenciji za zavarovalni nadzor se dodeljuje samostojnost pri zaposlovanju in pri odločanju o obsegu sredstev za posebne projekte. Cilj tega je, da se k sodelovanju pritegne neodvisne strokovnjake in da se jih za delo primerno stimulira. V Novi Sloveniji to rešitev podpiramo, vendar opozarjamo, da mora biti nagrajevanje sorazmerno s kakovostjo in količino strokovnega dela in da se pristojnost agencije pri zaposlovanju in višini plač ne sme izroditi in uiti izpod kontrole. Novela določa način posredovanja podatkov, ki jih agencija potrebuje za nadzor in odločanje. Določa pa tudi sankcije v primeru, da pravna oseba na zahtevo agencije svojih podatkov ne posreduje oziroma posreduje napačne podatke. Med podatki, ki jih agencija lahko zahteva, pa so tudi zaupni podatki in poslovne skrivnosti, kar je za uspešno opravljanje nadzora ključnega pomena. V Novi Sloveniji smo prepričani, da novela na primeren način sledi cilju zagotavljanja neodvisnosti delovanja Agenciji za zavarovalni nadzor, zato jo bomo podprli. Zavedamo pa se, da je zakonodaja šele podlaga, ki pa sama po sebi še ne reši problema. Zato pozivamo vse, ki so kakorkoli vključeni v proces nadzora, naj svoje delo opravljajo v skladu z zakonodajo, predvsem pa v skladu z načeli strokovnosti in etičnosti. Podprli bomo tudi spremembo zakona o trgu finančnih instrumentih, kjer se na podoben način ureja Agencija za trg vrednostnih papirjev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Jakob Presečnik pa bo predstavil stališče Poslanske skupine SLS.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani vsi prisotni. V zadnjem času je prišlo do nekaterih, vsem znanih koncentracij lastništva ter nedopustnega ravnanja usklajenega delovanja posameznih oseb v nekaterih gospodarskih družbah v Sloveniji. Ugotavljamo, da je zakonodaja pomanjkljiva. To smo trdili tudi že v tej znani, že večkrat omenjeni izredni seji Državnega zbora, pa so temu nekateri ministri, predvsem gospodarski, nasprotovali, češ da imamo zelo dobro zakonodajo; vendar med drugim je tudi pomanjkljiv zakon o zavarovalništvu, ki kljub že štirikratnim spremembam in dopolnitvam potrebuje nove dopolnitve. Namen sprememb, ki so pred nami, je zato krepiti nadzorniške pristojnosti agencije, uvesti nove nadzorne ukrepe ter utrditi institucionalno neodvisnost Agencije za zavarovalniški nadzor. Predlog zakona predlaga, da se agenciji dodeli samostojnost pri zaposlovanju in določanju plače zaposlenim. To ne pomeni, da se zaposleni iz izvzemajo iz sistema plač v javnem sektorju, zagotavlja se le povečan obseg sredstev za posebne projekte, ki terjajo povečan obseg dela za zaposlene, ki na teh projektih delajo, omogoča pa takšno rešitev tudi zaposlitev zunanjih strokovnjakov. Le tako bo mogoče ohranjati potrebno raven kvalitetnih kadrov in posledično kvalitetnih odločitev. Nadzorniške pristojnosti in nadzorne ukrepe pa krepi določba, ki subjektom določa dolžnost posredovanja podatkov, ki so potrebni za upravljanje nadzornih nalog agencije in tudi sankcije za kršitev teh določb. Skladno z našo podporo vsem dosedanjim prizadevanjem Vlade, da se v čim boljši meri pravnoformalno uredi problematika koncentracije lastništva, bomo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Končali smo s predstavitvami stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, tudi zaključujem drugo obravnavo predloga zakona in prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada Republike Slovenije nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Lahko preidemo na glasovanje? Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti 1. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Mi pa prehajamo na 27.B TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na obravnavo PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O TRGU FINANČNIUH INSTRUMENTOV. Predlog zakona je v obravnavo zboru tudi tokrat predložila Vlada Republike Slovenije, zato tudi tokrat dajem besedo mag. Širclju za uvodno obrazložitev predloga zakona.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Podobno kot pri prejšnjem zakonu tudi spremembe in dopolnitve zakona o trgih finančnih instrumentov ureja predvsem to, da bo Agencija za trg vrednostnih papirjev pridobila večjo možnost nadzora, kar pomeni, da se bodo povečale nadzorniške pristojnosti, pridobila bo določene ukrepe in seveda utrdila se bo institucionalna neodvisnost te agencije. Podobno kot v prejšnjem zakonu bo tudi v tem agencija od pravnih oseb zahtevala določene informacije, predvsem zato, da bo učinkoviteje opravljala svoj nadzor. Zagrožena je kazen 50.000 evrov oziroma do 1% letnega prometa, če pravna oseba ne izvršuje sklepov Agencije za trg vrednostnih papirjev. Poleg tega se krepi institucionalna neodvisnost agencije, kar pomeni, da agencija, ki ima svoje lastne vire financiranja, lahko določi število zaposlenih, lahko tudi poveča število zaposlenih in seveda lahko z večjo samostojnostjo ureja plače zaposlenih. Tukaj se seveda plače povečuje, seveda, glede na obseg in kvaliteto dela. To so v bistvu temeljne spremembe, ki jih prinaša naveden zakona predvsem v želji, da se uredijo negativni učinki, ki jih prinaša oziroma jih je prinesla koncentracija kapitala v Sloveniji in ki so bili obravnavani na izredni seji Državnega zbora in seveda tudi ta Državni zbor je sprejel sklep številka 5, ki se nanaša na urejanje tega področja in s tem Vlada želi urediti to področje. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Vlada predlaga, da Državni zbor ta predlog zakona sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo je obravnaval predlog zakona, zato besedo dajem predsedniku odbora kolegu Bojanu Starmanu, da predstavi poročilo odbora. Izvolite.
Hvala lepa za besedo še enkrat, gospod podpredsednik. Prav lep pozdrav vsem skupaj. Odbor za finance in monetarno politiko je na svoji 39. nujni seji dne 20.6. in v nadaljevanju 24.6. obravnaval tudi Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trgu finančnih inštrumentov. Ta zakon se obravnava po nujnem postopku. Dobili smo mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je podala pripombe k 2., 5., 6., 10. členu ter prehodnim določbam predloženega zakona. Dobili smo tudi amandmajske predloge Združenja družb za upravljanje investicijskih skladov dne 19.6.2008 ter amandmaje poslanskih skupin: Slovenske demokratske stranke, Nove Slovenije, Slovenske ljudske stranke ter Demokratične stranke upokojencev, in sicer k 2., 5., 9. in 10. členu ter za nova 17.a in 17.b člen. Povedal bi, da govorimo o povečanih pooblastilih Agenciji za trg vrednostnih papirjev, prej pa smo govorili o novih večjih pooblastilih Agencije za zavarovalni nadzor. Se pravi, vsebinsko so te stvari popolnoma enake. Sprejeli smo enake člene, gre samo za dve agenciji, ki opravljata - ena nadzor nad zavarovalniškim trgom, ena pa na trgu vrednostih papirjev. Odbor je sprejel amandmaje in v skladu s 133. členom pripravil dopolnjen predlog zakona, za katerega predlagamo, da ga Državni zbor sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Prešli bomo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Tekom prejšnje predstavitve, pa mislim, da so v okviru Poslanske skupine Liberalne demokracije predstavili enako stališče, in tudi v okviru Nove Slovenije in v okviru stranke DeSUS. Hvala. Kar pomeni, da lahko stališče poslanske skupine opravi kolega Bogdan Barovič. Izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Še zadnjič na tej seji. Še enkrat opozorilo. Predlagatelj zakona, o katerem govorimo, piše jasno, predlaga, da se agenciji dodeli samostojnost pri zaposlovanju in določanju višine plač zaposlenim. Še enkrat. Nič ni narobe, če je to potrebno, če so si ti ljudje zaslužili. Narobe je to, da ta agencija, da ti zaposleni sodijo v en enoten sistem, ki se mu reče sistem plač v javnem sektorju. In opozorilo, o katerem govorim, velja, v tem sistemu plač v javnem sektorju je veliko podobnih in malo drugačnih ustanov in s tem, ko se ta zakon sprejme, z vsem upravičenjem pričakujem jutri, hipotetično, eno drugo strukturo, ki je vključena v sistem javnih plač, tretjo, četrto, peto, šesto - vsi bodo, če bodo imeli moč, izsilili nek zakon, ki mu rečemo nesistemski zakon, s katerim si bodo spreminjali tisto, kar je - škoda, da ni minister Virant povedal svojega mnenja - minister Virant gradil in zgradil in za kar mu gredo vse pohvala. In drugič. Čista resnica je, da sta ta dva zakona nastala ne zaradi tega, ker smo slišali v osnovi, v osnovi sta nastala zaradi tega, ker sta agenciji, o katerih govorimo, v neenakopravnem položaju z drugimi ustanovami, ki opravljajo nadzorno funkcijo, na primer z nadzornimi ustanovami v bankah ali pa z vrednostnimi papirji ali pa še kom. Niso v enakovrednem položaju, v slabšem so in skozi takšen zakon čez 17. vrata so s tem zakonom prišli do tega, da se jim prizna tisto, kar bi zaslužili. In če že bi potrdili ta zakon, bi ga tako, da bi se uredil enoten zakon za vse ustanove, ki opravljajo nadzorne funkcije, in potem ne bi bilo neenakosti, ne bi v Agenciji za zavarovalništvo ali pa finančne instrumente govorili, kako slabše, kar je tudi jasno napisano, da strokovni delavci pri agenciji - pri trgu finančnih inštrumentov - so limitirani z nižjim plačnim razredom kot drugi uradniki. Ni prav, ni pošteno, da na tak način skozi takšne zakone popravljamo krivice, ki so se nekaterim zgodile. Seveda pa s tem zakonom podremo celotni sistem. Še enkrat, če bi se pa vsebina teh dveh zakonov vnesla v sistemski zakon, samo to bi bilo treba narediti, v sistemski zakon in bi rekli, da za agencijo to in za agencijo to velja to pa to, potem bi pa ta zakon lahko mirno sprejeli. Tako pa mi, zakonodajna veja, ki zakone sprejemamo, v bistvu kršimo vse tisto, kar smo naredili pred letom dni. In če mi ne bomo spoštovali zakone, ki jih mi sprejemamo, kako lahko pričakujemo, da bodo to delali drugi. Hvala lepa.
Stališče Poslanske skupine Lipa pa bo predstavil kolega Boštjan Zagorac, izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči, bom se držal opozorila, jaz se zahvaljujem za proceduralno, kar daje vtis, da je predstavitev stališča Poslanske skupine Lipa pri prejšnjem zakonu vsaj en poslanec poslušal, na njega reagiral in s tem dokazal, da smo zadeli bistvo. Kar se tiče zakona, ki je pred nami, ne bom ponavljal prejšnje zgodbe, čeprav verjamem, da bi jo vsaj vi, ki dajete proceduralno, z veseljem poslušali. Gre za tisto to, samo drugič pa pod drugim imenom. Ponovim lahko zgodbo o tistem zajčku, ki je živel v hosti in tri mesece časa tej Vladi, ki bo z osemnajstimi členi zakona, pa če odštejem še člene, ki pravijo, kdaj bo zakon začel veljati in kaj zakon ureja, uredila koncentracijo kapitala v Sloveniji. Z veseljem takšnemu zakonu ne bomo nasprotovali v Poslanski skupini Lipa, se mi pa poraja vprašanje: če se da to narediti po nujnem postopku z osemnajstimi členi - kaj ste čakali štiri leta? Mislim, tu nekega velikega umskega napora ni bilo treba vložiti, ta postopek je tudi nujen, tako da to rešimo vse v bistvu v pol ure. Kazni od enega procenta letnega prihodka do 50.000 evrov, zdaj če boste tistim, ki koncentrirajo kapital, kakor koli na kakršen koli način s tem hoteli kar koli preprečiti, se mi zdi, da so te kazni takšne, bolj vam prilagojene, glede na to, da se bo kapital začel koncentrirati predvsem na račun te vlade. Kar se pa tiče samega nadzora, pa bi samo še enkrat naprosil vladne predstavnike glede na to, da bo zakon začel veljati prvi dan po objavi, da bi, če ne drugače, vsi poslanci vsaj mail poslali takoj izsledek in ene in druge agencije, kaj se dogaja na področju Palome, ker to možnost zdaj zakon daje. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Kolega Bojan Starman pa bo predstavil še stališče Poslanske skupine SDS.
Hvala lepa za besedo še enkrat. Vlada ta zakon spreminja v skladu s sprejetim sklepom Državnega zbora na njegovi 37. seji, namen predlaganih zakonskih sprememb je krepiti nadzorniške pristojnosti in uvajati tudi nove nadzorne ukrepe ter utrditi institucionalno neodvisnost Agencije za trg vrednostnih papirjev. Nadzorniške pristojnosti ter nadzorne ukrepe agencije krepi določba, ki predpisuje dolžnost posredovanja podatkov, potrebnih za opravljanje nadzornih nalog agencije, pravne norme pa so učinkovite le, kadar je njihova kršitev primerno sankcionirana. Predlagana novela torej določa, da morajo vse osebe javnega in civilnega prava na zahtevo agencije nemudoma posredovati vse dokumente in podatke, ki jih le-ta potrebuje za svoje delo, vključno s podatki, ki so v skladu z 39. členom Zakona o gospodarskih družbah določeni kot poslovna skrivnost. Učinkovitost navedene zakonske norme zagotavlja določba predložene novele, ki se nanaša na predpis denarne kazni v primeru neizvajanja te norme. Te spremembe nekje tudi povečujejo neodvisnost same Agencije za trg vrednostnih papirjev. Ni mi jasno, kako je ta agencija delovala do sedaj. Očitno ni mogla delovati prav učinkovito ker ni mogla pridobiti ustrezne dokumentacije za svoje delo. Zato se mi zdi čudno, da šele spredaj spreminjamo to dikcijo v samem zakonu. Predstavniki Slovenske demokratske stranke bomo to spremembo zakona podprli, saj smo tudi zelo podprli predloge v razpravi na 37. seji, ki naj bi sledili, da bi pojačali nadzor na trgu vrednostnih papirjev na vseh in v drugih institucijah. To je eden od zakonov, ki to izboljšuje, zato ga bomo tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Z vašo predstavitvijo pa smo tudi končali s prestavitvami stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, tudi zaključujem drugo obravnavo predloga zakona, kar pomeni, da lahko preidemo na odločanje o predlogu zakona. Pred tem pa vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada Republike Slovenije nista obvestili, da bi bil zakon, predlog zakona zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za 34, proti 1. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Preden pa zaključim to točko dnevnega reda, dovolite, da izpostavim. Jutri je nogometna tekma med predstavniki Državnega zbora Republike Slovenije in Sabora Hrvaške. Vsem, ki igrajo, vso srečo in zmagajmo. Hvala.