Vabim vse kolegice in kolege, da pridejo v veliko razpravno dvorano državnega zbora. Nadaljevali bomo s 13. prekinjeno sejo. Čaka nas še precej obveznosti, tako s to točko dnevnega reda, 1.a točko, kot sicer z obsežnim dnevnim redom 13. seje. Ali lahko prosim tehnične službe, če pridejo v dvorano? Semafor, displej v dvorani ne dela, da ugotovimo, kaj je razlog [[...]] Prosim tudi tehnične službe, če mi povedo, ali bo displej na voljo. Brez njega bomo danes verjetno težko odločali. Spoštovane kolegice in kolege! Za razumevanje ob informaciji, da bo treba 15 minut počakati, da se resetira računalnik in da bomo lahko na displeju ugotavljali voljo pri glasovanju. 15 minut bo treba počakati. Predlagam, da začnemo ob 10.25 uri.
Mislim, da je zdaj z računalnikom vse v redu in da bomo, tako kot sem napovedal, nadaljevali z delom točno ob 10.25 minut. Prej ne moremo začeti, ker bi bilo to nekorektno do tistih, ki so mojo prvo informacijo vzeli dokončno. Ob 10.25 uri bo državni zbor nadaljeval z delom, in to z glasovanjem, na podlagi pregleda amandmajev, ki ste jih dobili na klopi. Vabim kolegice in kolege, da pridejo v dvorano. Gre za pomembna oziroma občutljiva glasovanja, zato je prav, da nihče ne bi menil, da smo začeli prehitro, ob 10.25 uri pa bomo nadaljevali z delom. Prosim kolegice in kolege, da zasedejo svoja mesta. Pričeli bomo nadaljevanje 13. seje državnega zbora. Preden vas bom prosil, da ugotovimo navzočnost, vas bom obvestil o tem, kdo je danes odsoten. To so naslednje kolegice in kolegi: Veber, Delak, Jakič, Lavrinc, Merlo, Terčon, Zalokar Oražem, Peterle, Jerovšek, Beuermann, Kramberger, Battelli, Fabjan, Kangler, Brejc, Barovič, Rupar, Bernik in Pucko. Zdaj pa prosim, da vstavite kartice v glasovalne naprave. Prosim, naj vsak za vsak slučaj pogleda, ali mu gori lučka pri tem, ko je vstavil kartico. Prosim, če ste tako prijazni. So kakšni problemi z glasovalnimi karticami? Vidim, da ne. Predlagam, da ugotovimo navzočnost v dvorani. Prosim, da pritisnete tipko "kvorum". Ugotavljam navzočnost v dvorani. 55 navzočih; državni zbor Republike Slovenije je sklepčen in lahko odloča. Tudi na nadaljevanje današnjega dela sem povabil predstavnike vlade Republike Slovenije, ki jih lepo pozdravljam. Današnje nadaljevanje 13. seje bomo pričeli z obravnavo prekinjene 1.a točke dnevnega reda, to je nadaljevanje postopka po 13. in 14. členu zakona o postopku za ustanovitev občin ter za določitev njihovih območij.Zatem bo zbor prešel na obravnavo 1.b točke, to je predloga zaključnega računa proračuna Republike Slovenije za leto 1998, ter po vrstnem redu dalje. Prehajamo na PREKINJENO 1.A TOČKO DNEVNEGA REDA. Pred seboj imate, kolegice in kolegi, pregled amandmajev. Pred tem pa bom vprašal, ali želi predstavnik poslanske skupine SLS, kolega Podobnik, ki je včeraj zahteval odmor, besedo? [[Želi.]] Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Rad bi pojasnil stališče poslanske skupine. Včeraj smo bili prepričani, da bomo po odločitvi državnega zbora, da tri občine izpolnjujejo pogoje za razpis referenduma, pri amandmajih k predlogu odloka za razpis referenduma to tudi upoštevali. Nekako si niti v sanjah nismo upali predstavljati, da bi državni zbor to svojo prvo odločitev spremenil. Ko smo s presenečenjem ugotovili, da je državni zbor to storil, sem pred odločanjem o referendumskem območju za novo občino Dobova prosil za odmor. V poslanski skupini smo pogledali predvsem postopek izpred štirih let, takrat je bil drugačen, kot je sedaj. Sedaj smo postopku dodali še eno stopnico, še eno varovalko. Če se slučajno ugotovi, da bo večina v državnem zboru ugotovila, da neka občina izpolnjuje pogoje za referendumsko območje, je sedaj na podlagi tega postopka še enkrat potrebno to večino dobiti pri amandmaju, ko se glasuje o odloku za referendumska območja. Mi bi vendarle radi pojasnilo, zakaj taka sprememba. To je bistvena sprememba, še ena stopnica, še ena varovalka več. V parlamentarnih demokracijah velja, da je procedura pravzaprav ključ vsega. Tu se je zgodil zanimiv presedan. V ničemer ne bi želel prilivati olja na ogenj in nadaljevati s kakšnimi političnimi razpravami. Želel bi samo korekten odgovor na to vprašanje, zelo korekten odgovor. Veste, nas ne zadovolji odgovor, "bo pa ustavno sodišče naredilo to, česar nismo mi naredili". To ni odgovor državnega zbora. Nekaj uslužbencev državnega zbora, ki jih zelo cenim, se je v preteklih urah obrnilo name in mi to tudi povedalo, da je procedura drugačna. Sam tako suptilno nisem poznal tega postopka in sem šele pozneje, ko sem v večernih urah študiral to razliko, bil presenečen nad tem. S strani predsednika državnega zbora in sekretariata bi prosil, da nam to pojasnijo, iz odgovornosti do Bizeljskega, Dobove in Šmartnega. Hvala lepa.
Postopek teče v skladu s predlogom, ki ga je oblikovalo matično delovno telo. Potem bi lahko na matičnem delovnem telesu vsakdo odprl vprašanje procedure. Bom pa vprašal sekretarko sekretariata, ali želi pojasniti kakšno od stvari, ki jih je z vprašanjem načelkolega Podobnik. Gospa Bitenčeva, prosim. Potem bo imel besedo kolega mag. Vizjak.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Sekretariat je pravzaprav seznanjen samo s tem dejstvom, da je postopek tokrat tekel glede na predloge vlade, kakor so bili dani, in zakonsko zaporedje, kjer je v 13. členu najprej omenjen sklep in v 14. členu je omenjen odlok. Ker se je glavnina materije nahajala v sklepu, ki ga je predlagalo matično delovno telo, se je sledilo zakonskemu zaporedju, kar je sicer res drugače, kot je bilo prejšnjikrat, ko je bila glavnina materije v odloku o razpisu referenduma za ustanovitev občin in določitev njihovih območij. S tem se sekretariat ni posebej ukvarjal, ker v končni fazi za vprašanje postopka pravzaprav samo konsultativno nastopa. To vprašanje se pravzaprav ni posebej pojavljalo in se ni posebej odpiralo do tega trenutka. S tega vidika bi pa povedala samo to, da je vsekakor - to smo pa tudi povedali na vprašanja poslancev - treba obravnavati vložene vloge in opredelitvedržavnega zbora do njih, kot celoto. To se pravi, da morajo biti konsekventne in da mora biti odločeno o vseh. Hvala lepa.
Kolega mag. Vizjak, če imate proceduralno, vam smem dati besedo, drugače ne. Prosim.
Hvala lepa. Moram povedati, da smo v poslanski skupini socialdemokratske stranke ob vložitvi amandmajev, skupaj s kolegi iz Nove Slovenije, veliko posvetovanj tudi opravili glede tega, na kakšen način amandmirati, kako amandmirati in ujeti konsistentnost teh predlogov. Moram povedati, da je bilo še tik pred odločanjem včeraj dokaj veliko nejasnosti glede tega in smo izumili en "unicum", en "unicum" proceduralno gledano, da najprej odločamo o tem, da nekdo izpolnjuje pogoje ali ne, to jaz pravim o vsebinskih vprašanjih, nato pa še enkrat odločamo o logični posledici neke vsebinske odločitve - to je v razpisu tam, kjer ugotovimo, da seveda izpolnjujejo oziroma da je odločitev državnega zbora drugačna, kot je mnenje vlade. Seveda tam bi bilo logično, da razpišemo referendum. Tu želim povedati, da je bilo veliko nejasnosti in to ni enoznačna rešitev in je pač taka rešitev, kot je predlagana. Se mi pa zdi, da je popolnoma nelogičen, ta način odločanja večine v državnem zboru, da na eni strani po vsebini ugodi, po proceduri pa zavrne. To je popolnoma nelogično in neverjetno. Poudaril bi pa še nekaj. Sedaj se bomo pojavljali pri neuskladitvi in jaz pričakujem in tu tudi sekretariat sprašujem, zadeva je postala nekonsistentna v primeru Bizeljskega. Ugotovili smo, da ta predlog izpolnjuje pogoje oziroma zakonsko določene pogoje, saj smo preglasovali mnenje vlade, po drugi strani pa nismo razpisali referenduma. In kaj bo sedaj? To se pravi, verjetno zgodba Bizeljskega še ni zaključena in bo verjetno moral slediti nek uskladitveni amandma, ampak opozarjam, ta zadeva je "out-out", to se pravi črno-bela, da ali ne, ni sivine, uskladitveni amandma ne bo kompromis. Zato bi tu vprašal, predvsem proceduralno, pred nadaljnjim odločanjem se mi zdi to zelo in bistveno vprašanje, kako bo proceduralno zadeva potekala naprej. Kaj bo sekretariat, ki je pristojen ugotoviti neskladje in predlagati predlagateljem pripravo o uskladitvenem amandmaju, kaj bo v primeru Bizeljskega storil in kaj bo storil v primeru Dobove in Šmartnega, če se ta zgodba pri nadaljnjih glasovanjih ponovi. Hvala.
Hvala lepa. Vaše vprašanje, opozorilo je zelo umestno. Ko je včeraj državni zbor to zadnjo odločitev pred odmorom sprejel, mi je bilo jasno, da se je treba posvetovati o tem, kako bo državni zbor vodil proceduro naprej. Jaz bi zdaj prosil sekretarko iz sekretariata, da poda mnenje sekretariata, kako naj državni vodi proceduro glede na neusklajenost, ki jo bomo sicer formalno ugotavljali, ko bomo končali z odločanjem o amandmajih. Ker je bilo vprašanje zastavljeno, je umestno, predlagam, da dobimo zdaj tudi odgovor. Prosim, gospa sekretarka.
Hvala lepa, gospod predsednik. Sekretariat nikdar ne predlaga rešitev. On samo ugotavlja neusklajenosti. Za ta postopek sploh nimamo opredeljenega poslovniškega postopka. Smiselno uporabljamo 229.člen obravnava aktov v enofaznem postopku, kjer pride v poštev tretja obravnava, vlaganje amandmajev, glasovanje o aktu v celoti. Tudi za primer neusklajenosti teh dveh aktov, ki morata biti celota in sta soodvisna, postopka ni. Tudi za ta primer z vidika sekretariata ne morem predlagati drugega kot uporabo neke ustrezne smiselnosti oziroma analogije. Kako se bo pa potem usklajevanje izpeljalo, je pa seveda vsebinska zadeva, ki jo bo presojal tisti, ki [[...]]Če se zbor odloči za uporabo analogije v tem delu postopka, lahko predlaga uskladitvene amandmaje in zbor z odločitvijo o njih.
To bo tudi moj predlog, da bi državni zbor na predlog vlade po presoji odločil o uskladitvenem amandmaju. Široke diskusije o tem ne more biti. Vprašanje, proceduralno? Prosim, kolega Bajuk.
Hvala lepa, gospod predsednik. Rad bi vprašal službo za zakonodajo, če sem prav razumel, tolmači svojo vlogo kot vlogo nekoga, ki mora opozoriti na določene probleme, ki se lahko pojavijo. Jaz bi rad vprašal - samo za boljše razumevanje celotne situacije, v kakršni pač smo - če lahko pojasni služba za zakonodajo, če je takšna procedura, kot smo jo zastavili, očitno drugačna kot pred štirimi leti v tem konkretnem primeru ali pa sličnem primeru, če ta državni zbor sploh pozna takšno proceduro, kot je bila pripravljena za to sejo. Hvala lepa.
Na to vprašanje je že odgovorjeno. Na to vprašanje je gospa sekretarka že odgovorila. Želite ponoviti svojo izjavo? [[Ne.]] To vprašanje je bilo odgovorjeno. Kolega Podobnik.
Rad bi razčistil, da s proceduro ne bi bilo nikakršnih težav potem, da natančno poznamo pot odločanja o tej točki dnevnega reda. Če bi bilo vprašanj več, si bomo vzeli čas, se bomo posvetovali na ravni vodij poslanskih skupin in sekretariata. Če bi zdaj lahko razčistili dovolj zgodaj to vprašanje, pa bomo nadaljevali z diskusijo. Najprej kolega Podobnik.
Hvala, gospod predsednik. Želim pač najti izhod in predlog rešitve, nikakor ne zapletati. Izkušnja pa je, da kadar se to zgodi, se taka rešitev lažje najde v ožjem krogu kot pa na plenumu. Nimam pred seboj vsebine zakona, ampak mislim, da je 13. člen zakona, torej zakon, ki določa ustanovitev občin, je povsem jasen in ne dopušča dvojnosti. Ko državni zbor ugotovi, da občina izpolnjuje pogoje, potem ni več možnega koraka vmes in bomo najverjetneje morali pač na tem pogovoru ugotoviti, da smo tukaj storili napako. Tu ni dvojnosti. To je interpretacija tistih, ki so se v preteklih letih s tem vprašanjem ukvarjali. Ne poznam primera v teh osmih letih, da bi državni zbor ugotovil, da neka občina izpolnjuje pogoje, potem pa ne razpiše referenduma. Jaz ga ne poznam. Zato bo treba iti v to smer. Ali je pa to zdaj neka novost, da bomo šli z uskladitvenim amandmajem, ki bo to ugotovil. Tudi to je pot. Ampak edino to je korektna pot. Vse ostale bodo pa tretje, četrto, peto, šesto, sedmo branje, kjer se bo pač neizglasovalo referendumskega območja. Jaz sem prepričan, da bomo v naslednjih mesecih šli na vse te referendume, Bizeljsko, Dobova in Šmartno. Pa še za mestne občine, pa še za tiste spremembe. Ti referendumi bodo, to je moje mnenje.
Če kolega dr. Bajuk nima nič proti, bi predlagal, da prekinemo zaenkrat delo, da se vodje poslanskih skupin sestanemo in skupaj s sekretariatom proučimo situacijo in obvestimo zbor o nadaljevanju dela. Prosim, dr. Bajuk. Samo proceduralno.
Hvala lepa, gospod predsednik. Oprostite, če sem vas pravilno slišal, naj bi na moje vprašanje že bilo odgovorjeno. Sicer se opravičujem, nisem razumel. Prosim, če lahko služba za zakonodajo ponovi odgovor, predvsem pa na podlagi tega, kar je kolega Podobnik ravnokar rekel, dav osmih letih ne pomni kakšnega takšnega slučaja. Hvala.
Poglejte, vprašanje je bilo, ali danes odločamo o drugačnem postopku, kot pred štirimi leti, to kar je omenil kolega Podobnik. Gospa sekretarka, ali lahko še enkrat odgovorite na to vprašanje.
V poslovniku državnega zbora posebne procedure ni za ta postopek. Je ni bilo 1994. leta, je ni bilo 1998. leta. Zato je državni zbor smiselno uporabljal določbe, ki veljajo za podobne akte. V letu 1998 je bila razlika ta, da je zbor, kot tudi zdaj, čeprav je po vsebini to drug akt, najprej obravnaval tisti akt, ki je bil najbolj obsežen. V letu 1998 je bil to odlok o razpisu referendumov. Odločalo se je o odloku, nato pa se je zbor odločal tudi o sklepu. Samo zaporedje je bilo drugačno. Tokrat pa se je zbor odločal najprej o sklepu, ki je bil obsežnejši, in je pravzaprav odlok prišel kot manj obsežen akt v obravnavo naknadno. S tem je tudi nekako bilo sledeno, to je bil tudi eden od dodatnih argumentov, zakonu o postopku za ustanovitev občin, ko najprej govori o sklepu v 13. členu in potem o odloku v 14. členu. S tega vidika so to argumenti, ki so vodili k uporabi drugačnega zaporedja obravnave obeh aktov kot v letu 1998. Glasovalo se je pa vedno o obeh.
Prekinjam to točko dnevnega reda in 13. sejo. Vabim vse vodje poslanskih skupin, da pridejo na posvet, skupaj z vodstvom, v sobo 217 na neformalni posvet [[...]]Prosim.
Proceduralno prosim. Hvala lepa, gospod predsednik. Preden se bomo odzvali na vaše povabilo, predlagam, da poslanska skupina Nova Slovenija mora imeti posvetovanje. Prosim za pol ure odmora za posvetovanje. Potem pa seja vodij poslanskih skupin.
Pol ure za posvet v poslanski skupini. Ob 11.15 uri se bomo sestali v 217 na neformalni posvet. Potem vas bomo obvestili o nadaljevanju seje.
Spoštovane kolegice in kolegi! Obveščam vas, da bo državni zbor delo nadaljeval ob 12.00 uri.
Kolegice in kolegi! Prosim, da pridete v dvorano. Nadaljevali bomo z delom. Rad bi vas obvestil o tem, kaj smo se posvetovali z vodji poslanskih skupin, kako bo tekla procedura naprej. Prosim, če pridete v dvorano. Ugotavljal bom navzočnost. Prosim, če pogledate, ali so vaše kartice vstavljene, ali gori lučka, da ne bo kasneje pripomb na glasovanja. Spoštovane kolegice in kolegi! Nadaljujemo s prekinjeno 1.a točko dnevnega reda na 13. seji državnega zbora. Rad bi vas obvestil, kako bo tekla procedura naprej, po posvetu z vodji poslanskih skupin. Najprej bomo odločali o amandmajih k predlogu odloka, na koncu bomo odločali o odloku samem. Če bo odlok neusklajen, bo vlada pripravila uskladitveni amandma, o katerem bo odločal državni zbor; če ta uskladitveni amandma ne bi bil sprejet, bo v končni fazi tak uskladitveni amandma moralo pripraviti matično delovno telo. Tako da bomo zdaj odločali naprej, do konca. Najprej bomo odločali o predlogu za novo a.I točko, to je Dobova. Predlagam, da o tem odločimo. Prosim, če glasujemo. Predlog za novo a.I točko, Dobova. Glasujemo. 58 navzočih, 21 za, 34 proti. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Šmartno pri Litiji, za novo b.I točko - amandma na amandma dveh poslanskih skupin. Želi kdo besedo? Prosim, kolega Podobnik.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Podprl bom ta amandma na amandma. Ob tem bi rad prebral določbo 14. člena zakona o postopku za ustanovitev občin: "Če državni zbor ugotovi, da so izpolnjeni z ustavo in zakonom določeni pogoji za ustanovitev občine," v tem primeru je državni zbor to trikrat ugotovil, v treh primerih, "oziroma za spremembo območij, določi območje, na katerem se izvede referendum za ugotovitev volje prebivalcev in razpiše referendum." Državni zbor je dolžan, da to naredi. Torej, glasoval bom za ta amandma.
Hvala lepa. Odločamo o amandmaju na amandma za novo b. I točko. Glasujemo. To je Šmartno pri Litiji. 62 navzočih. 60 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Zdaj glasujemo o amandmaju, prej smo o amandmaju na amandma. Glasujemo. Še vedno Šmartno pri Litiji. 63 navzočih. 61 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti nihče.]] Na strani 3 vašega pregleda imate predlog za novo c. I točko, to so Jesenice. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Glasujemo. 54 navzočih. 25 za, 28 proti. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 28.]] Ni bil sprejet. Za novo d. I točko, to je Radovljica. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Glasujemo. 59 navzočih. 28 za, 29 proti. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 29.]] Ni sprejet. V točki II. predloga odloka se predlaga, da se glasovanje na referendumu izvede v nedeljo, 24. marca 2002. V točki III. predloga odloka se predlaga, da se za dan razpisa, s katerim začnejo teči roki za opravila, ki so potrebna za izvedbo referenduma, šteje 23. februar 2002. Prosim, gospa sekretarka.
Gospod predsednik, v zvezi s temi roki, bi želela opozoriti državni zbor, da so to relevantni roki samo v primeru, če je predlog odloka o razpisu referendumskih območij sprejet danes. Če pa do tega ne bo prišlo, se bodo tudi roki morali ustrezno spremeniti. Hvala lepa.
Torej, če bomo danes sprejeli odločitev, potem bodo ti roki veljali in se stvar objavi že danes v Uradnem listu. Če pa danes državni zbor ne bo odločal, bomo za datum šteli dan, ko bo to sprejel, to bo 7. april leta 2002. Potrdite lahko to?
Po naših izračunih pride kot dan, na katerega se izvede referendum, v poštev 7. april. Glede dneva, ko začno teči, to se pravi, ki se šteje za začetek referendumskih opravil, pa bo potrebno določiti nek datum, ki bo nastopil po objavi akta in bo seveda še v skladu z roki, ki morajo preteči, verjetno naslednji dan po objavi. Jaz pa to na pamet ta hip ne morem povedati, ker bomo na dan dokončnega sprejema povedali.
V redu. Prosim, kolega Podobnik.
Hvala lepa. Jaz bom podprl to rešitev, ki je predlagana. Opozoril bi še na možnost, da bi v skladu s proceduro v našo odločitev vstopilo tudi ustavno sodišče. Hvala lepa.
Kolega Podobnik, ali lahko še enkrat formulirate predlog. Ne spreminjate besedila predloga?
Ne.
Potem je v redu.
Ampak sem opozoril na to, kajti imam vtis, da se bomo o teh vprašanjih v kratkem zopet srečali na tem mestu.
Ker bo ustavno sodišče, mislite, zadržalo odločitve, ali kako drugače. To razumem. Hotel sem vas vprašati, ali ste predlagali amandma na besedilo. Niste ga, torej odločamo o tem besedilu. Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Potem bomo odločali torej o tem predlogu, seveda s smiselnim opozorilom, da se bo upošteval tisti datum, ki bo ustrezen datum od sprejema teh odločitev. Ta predlog dajem na glasovanje. Prekinjam glasovanje. Vprašal sem, če želi še kdo besedo. Prosim, kolega Sok.
Jaz ne poznam roka, s katerim začne odlok delovati. Vi ste rekli, da je ta odlok 23. februar, ali 22., če se ne motim. Sedaj ne vem, kateri je ta rok. S strani sekretariata pa je opozorilo, da to ne more biti tako, ampak da je rok takrat, ko bomo ta odlok tudi dokončno sprejeli, če sem pravilno razumel.
Predlog je naslednji: V točki II. predloga odloka se predlaga, da se glasovanje in referendum izvede v nedeljo, 24. marca 2002. V točki III. predloga odloka se predlaga, da se za dan razpisa, s katerim začnejo teči roki za opravila, ki so potrebna za izvedbo referenduma šteje 23. februar 2002. Tukaj smo bili deležni opozorila sekretarke. Ali ga lahko, prosim sekretarka, ponovite jasno in glasno? Prosim.
Želela sem opozoriti državni zbor, da so ti roki relevantni samo v primeru, če je predlog odloka o razpisu referendumskih območij dokončno sprejet danes, ker bo potem tudi danes objavljen, da lahko jutri začnejo teči roki za referendumska opravila. Sicer je treba potem roke, vključno z datumom izvedbe referenduma, prilagoditi dokončnemu sprejemu predloga tega odloka.
Tako je. Še kakšno vprašanje v zvezi s tem? [[Ne.]] Potem lahko o tem predlogu odločamo. Prosim, če se opredelite do predloga. 58 navzočih. 51 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Imamo amandma k naslovu predloga odloka. V opombi je zapisano, da je sklep samostojen akt, ki ga sprejme državni zbor po 13. členu, odlok pa samostojen akt, ki ga državni zbor sprejme po 14. členu, zato je pravno formalno nemogoče združiti ta dva akta pod istim naslovom. To je opozorilo. Zaradi tega tega amandmaja ne morem dati na glasovanje. Zdaj bom dal na glasovanje, v skladu s proceduro, odlok v celoti. Želi kdo besedo pred tem? Kolega Podobnik.
Hvala. Gospod predsednik, ali boste ugotovili, če je odlok usklajen?
Ko bo odlok sprejet, bom poprosil sekretariat, ali je usklajen.
Ne. Menim, da je treba prej ugotoviti. V momentu, ko bomo odlok sprejeli, bo procedura zaključena.
Prosim, gospa sekretarka.
Že zdaj se seveda da ugotoviti, da odlok pravzaprav ni usklajen s predhodno odločitvijo, ki jo je zbor opravil z izglasovanjem sklepa. Ta dva akta med seboj morata biti usklajena. Kako se pa, seveda, bom rekla, procedura usklajevanja vodi, je bilo deloma tudi dogovorjeno na posvetu vodij poslanskih skupin. Vendar pa je procedura pripravljena tako, da se sprejmeta najprej oba akta, potem pa se ugotovi medsebojna usklajenost. Lahko pa, če se zbor tako odloči, vendar pa je potem, jaz sem že poudarila, seveda, da je treba te vloge gledati pravzaprav kot celoto, o kateri se odloči z dvema kompatibilnima aktoma.
Poglejte, da smo v situaciji neusklajenosti, je slehernemu izmed nas jasno. Zdaj je potrebno voditi odločitve tako, da bomo to neusklajenost odpravili. Kot predsednik vztrajam pri tem, da stvari tečejo tako, da ne bo nobene nejasnosti v skladu s poslovnikom. Kolega Vizjak. Če bo treba, se bomo še enkrat posvetovali. Kolega Vizjak.
Hvala lepa. Jaz bi opozoril ta državni zbor na nekaj, in sicer na to, da smo sklep v celoti izglasovali in je to dokument, ki je sprejet. Na drugi strani pa odloka nismo še v celoti izglasovali in je to dokument, ki ni sprejet. Sedaj smo ugotovili, da je državni zbor pri odločanju o enem amandmaju k temu odloku kršil 14. člen. Kljub jasno ugotovljenim stališčem ni naredil nekaj, kar bi moral narediti v skladu z določbo zakona in se mi zdi, da ne gre za neusklajenost dveh dokumentov, ampak gre za neusklajenost odloka s sprejetim sklepom. Se mi zdi, da je izvirna težava v tem, ker je - in tu bi moral vstopiti drugačen princip, ne pa da sedaj ta odlok v celoti sprejmemo in potem ugotovimo neusklajenost dveh sprejetih dokumentov. En dokument je sprejet in jaz mislim, da je možnost in priložnost, da ta dokument, ki ga sedaj želimo sprejeti, predhodno uskladimo s prejšnjim dokumentom.
Prosim za petminutni odmor, da se posvetujem s strokovnimi službami.
V sobi 217 posvet vodje poslanskih skupin, vodstvo državnega zbora in sekretariat. Predlagal bom, da prekinemo zasedanje za danes. Vendar bi to rad storil z odločanjem vseh kolegic in kolegov. 13.20. Vabim kolegice in kolege, da pridejo v dvorano, da nadaljujemo s prekinjeno 1.a točko naše 13. redne seje. Kolegice in kolegi! Še nekaj minut moram počakati zavoljo korektnosti. Zdaj pa je čas. Ugotavljal bom navzočnost v dvorani. Prosim, če pritisnete tipko "kvorum". Ugotavljam navzočnost v dvorani. [[52 navzočih.]] Državni zbor je sklepčen. Ali lahko prosim za vašo pozornost! Kot ste opazili, smo se danes večkrat posvetovali z vodji poslanskih skupin. To pa zato, ker je bilo potrebno vprašanja, ki so bila povezana s proceduro, sproti obravnavati tako, da ne bi bilo suma na proceduro. Politične odločitve so v rokah poslank in poslancev. To se predsedujočega predsednika ne tiče. Tukaj predlagam na tem mestu, po zadnjem posvetu, da danes prekinemo sejo. Mislim, da je treba podrobno proučiti, kako bi bilo treba stvari voditi naprej, da ne bi bilo nikakršnih ugovorov na samo proceduro. Naj že danes povem, če boste odločili, da seje ne prekinemo in da nadaljujemo z delom, da se bom pri svoji odločitvi naslonil na stališče sekretariata, kakršno bo stališče sekretariata, tako danes, kot v torek, če bomo nadaljevali. Tako bom tudi ravnal pri vodenju seje. Mislim pa, da bi bilo koristno - to je moja ocena - da danes prekinemo tudi glede na uro. Ura je 13.22. Dvomim, da bi danes lahko zaključili točko dnevnega reda. In bi si vzel čas nekaj dni za premislek o stvareh, da bi potem v torek lahko normalno nadaljevali. Jaz bi dal predlog, da danes prekinemo sejo. To je moj proceduralni predlog, kolega Sok. Najprej bomo o tem odločali, potem pa bomo, če bo drugačna politična volja, odločali tudi o drugih. Ali imate vprašanje? Prosim.
Ker sem bil eden od tistih poslancev, ki sem predlagal, da ne bi o tej točki tako na hitro odločali, pa bi vas vprašal, ali se vam zdi še vedno smiselno, da ste to tole takole uvrstili na dnevni red?
Absolutno. Dobro je, da smo tako odločili, uvrstili točko na začetek 13. seje dnevnega reda, ker si predstavljam, da bi lahko prišlo do podobnih zapletov, če bi bila ta točka na koncu dnevnega reda in bi rok za razpise morebitnih referendumov v tem smislu še težje lovili. Moj proceduralni predlog je, da za danes prekinemo sejo državnega zbora. Prosim, če se o tem odločite. 59 navzočih. 26 jih je bilo za, 30 proti. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 30.]] Odločili ste, da nadaljujemo. Jaz si moram sedaj vzeti nekaj minut posveta za sekretariat. Prosim sekretarko sekretariata, generalno sekretarko. Prekinjam za 10 minut do 13.30 ure.
Ugotavljam navzočnost. Odločili smo se, da državni zbor nadaljuje z delom. Sam sem svoj posvet opravil. Lahko nadaljujemo. Vabim poslanke in poslance, vabim tudi sekretarko sekretariata, da pride v dvorano. Ugotavljam navzočnost v dvorani. Prosim, da pritisnete tipko "kvorum". 53 navzočih; državni zbor je sklepčen. Že vodjem poslanskih skupin, pa tudi vam sem prej povedal, da bom tako vodil proceduro, kot mi bo svetoval sekretariat, in da bom svojo odločitev oprl izključno na njegovo mnenje in stališče. Prosim sekretarko, da pove, kdaj torej ugotavljamo neskladnost - po ali pred glasovanjem o odloku.
Gospod predsednik, hvala za besedo. Sekretariat je ves čas poudarjal, da razume ta postopek kot celoto postopka. S tega vidika je treba odločati o vseh vlogah, ki so bile pravilno in pravočasno vložene pred državni zbor. S tega vidika je vsak od teh aktov del celote. Po našem gledanju na stvar je mogoče ugotoviti neskladje šele potem, ko sta oba akta sprejeta, kajti gre za neskladje med obema sprejetima aktoma, ne pa v okviru posameznega akta. Hvala.
Razumem torej, da nadaljujemo s proceduro in glasujemo o odloku. Želi kdo besedo pred tem? Želi kolega Podobnik? Prosim, imate besedo.
Hvala lepa. Tudi če bi nekateri želeli, da se ne bi oglasil, se bom, kajti v parlamentu je treba povedati svoja stališča. Priznati moram, da sem pri glasovanju o tem odloku v neki posebni situaciji. To je moje osebno mnenje. Moje osebno mnenje je, da je vsebina tega odloka v nasprotju z veljavnim členom zakona, torej da je bil postopek oziroma da so nekatere rešitve v tem odloku take, ki govorijo o nekaterih nezakonitostih v samem postopku. To je moje osebno mnenje. Drugič, za zaplete pri tej točki dnevnega reda ni kriva slovenska ljudska stranka ali njen vodja. Z vso benevolentnostjo bi lahko ugotovil, da se pristojni odbor ni preveč potrudil pri tej točki dnevnega reda; da je bilo gradivo premalo jasno; da je bila procedura premalo jasna. Bilo bi mnogo modreje, da bi dobili proceduro na mizo, ne pa da jo je včeraj, ali kdaj že, dr. Brejc na hitro prebral. Kajti procedura je pri tem postopku izredno, izredno pomembna. Seveda pa v naši poslanski skupini ne želimo onemogočati odločitve in bomo pač sodelovali tudi pri odločanju o tem odloku. Sam osebno bom odlok podprl, pričakujem tudi, da poslanski kolegi, pričakujemo pa, da se bo izpolnil dogovor, ki pa ni zavezujoč, da bo vlada prišla z uskladitvenimi amandmaji. Tega postopka ne poslovnik ne zakon, nobena odločba ustavnega sodišča ga ne omenja. Danes smo izumili nekaj novega. Pričakujemo torej, v upanju in pričakovanju, da bo izpeljan dogovor, ki ga je danes dvakrat poskušal doseči predsednik državnega zbora, da bo vlada prišla z uskladitvenim amandmajem na ta odlok ali pa na sklep. Danes smo sploh ugotovili, da smo pravzaprav dva dni razpravljali o negativnih sklepih, čeprav smo vsi v razpravah govorili o argumentih za občino, ne proti, pa se sedaj slišijo interpretacije, kot da formalno sploh še nismo ugotovili za nobeno referendumsko območje, da izpolnjuje pogoje za ustanovitev občine. Sam ne delim te razlage, ker je žaljiva za državni zbor, predvsem pa žaljiva za tiste, ki so nas v teh štirih dneh vendarle tudi poslušali in bedeli nad našim delom. Pričakujemo, da bo vlada pripravila uskladitveni amandma, v katerem bo zapisala, da se ustanovi tudi referendumsko območje Dobova, Bizeljsko in za dve mestni občini, Jesenice in Radovljica. Edino na ta način bi bil državni zbor konsekventen in bi bil tudi korekten do vseh tistih, ki nas v teh dneh pač spremljajo. Zaključil bi s to mislijo. Nekateri zapleti in sam postopek nikakor ne sme pokazati vtisa, kot da imamo negativni odnos do lokalne samouprave. Lokalna samouprava je v Sloveniji vedno tudi očitno eno tako občutljivo politično vprašanje. Jaz sem v svojem prvem nastopu v imenu poslanske skupine uporabil tudi politični kriterij, ko sem rekel, da ustanavljanje občin ni tema koalicije in ni tema odnosa levo-desno v slovenski politiki, ampak je tema vseh nas. Zato pričakujem, da bomo že v torek prejeli tudi uskladitveni amandma. Ker sem danes že omenil postopek, bi rad omenil, da je odločba ustavnega sodišča, ki nam je dala rok, ki bo potekel čez dva meseca, da uskladimo neustavno določbo 14. člena veljavnega zakona, ko sedaj odločamo, in ustavno sodišče je zapisalo, da odločitve državnega zbora v predhodnih postopkih - danes smo v predhodnem postopku - s katerimi ugotavlja, ali so izpolnjeni ustavni in zakonski pogoji za ustanovitev občine oziroma za spremembo območij občine, imajo neposreden vpliv za izvrševanje ustavne pravice prebivalcev do lokalne samouprave. Od odločitve državnega zbora je odvisno, al bodo prebivalci določenega območja na referendumu vprašani za mnenje glede ustanovitve občine. Ker lahko predvidevam, da bo tudi ta razprava in te odločitve sestavni del materije, o katerem bo na podlagi tudi te odločbe ustavnega sodišča odločalo ustavno sodišče, ki pravi, da mora državni zbor zelo točno določiti možnost, ko se upravičeni predlagatelji pritožijo na ta predhodni postopek, bi rad tudi javno povedal, da se sam ne strinjam z interpretacijo, da je potrebno tako imenovani uskladitveni amandma pripraviti po izglasovanju odloka. Sam menim, da bi bilo korektno, da to naredimo prej. Najprej sem menil, da je analogija sprejemanje državnega proračuna, sedaj pa menim, da je boljša analogija sprejemanje zakona. V tretjem branju vedno ugotovimo neusklajenost, če se pač rešujemo na ta način, ker se nam je zgodila napaka pri glasovanju, preden sprejmemo zakon v celoti. Predlagani odlok pa bom podprl. Hvala lepa.
Želi še kdo besedo? Kolega mag. Vizjak.
Jaz čutim dolžnost, da se tudi sedaj oglasim, ker sem se tudi takrat, ko sem na to opozoril, na začetku. Žal sem povzročil s tem, vidim, tri ure brezplodne razprave, da smo praktično tam, kjer smo bili tudi takrat. Sam osebno ocenjujem - še enkrat bom to povedal - da je razpis referenduma in določitev referendumskega območja logična posledica sprejetja sklepa, s katerim smo ugotovili, da določeno področje izpolnjuje zakonske pogoje ali da jih ne izpolnjuje, to se pravi, dvakrat ne. Menim, da so vsi elementi za odločitev, ali na enem območju občina ali ne, bili povedani, bili soočeni in o tem je bilo odločeno pri amandmajih k prvemu dokumentu, to je k sklepu. Sedaj smo pred tem, da v logičnem procesnem nadaljevanju te odločitve se nekako sprenevedamo, češ, da ni bilo to tako v prvo, ampak bomo zdaj tole popravljali. Zato sem popolnoma na istem stališču, kot je kolega Podobnik, da je sedaj ta trenutek pred sprejetjem kompletnega odloka, da se ta, bi rekel, napaka odpravi in da je odlok konsistenten s sklepom. To bi bila prava logična pot. Ker pa je očitno, da je pri nekaterih v tem državnem zboru prišlo do napake in sedaj želijo to napako popravljati in posegati v že sprejete odločitve s tem, je pač sedaj iskanje neke rešitve, iskanje neke proceduralne možnosti, da se to zgodi. Gre pa zgolj za sprenevedanje o tem,da smo se že odločili o neki stvari in da želimo o tej isti stvari še enkrat odločati. Hvala.
Želi še kdo besedo? Prosim kolega, dr. Bajuk.
Hvala lepa, gospod predsednik. Strinjam se popolnoma s stališčem, ki ga je predstavil kolega Vizjak iz socialdemokratske stranke. Mi smo opozarjali na pomanjkljivosti celotne procedure. Res je, da nismo temu nasprotovali in pa formalno glasovali. Vsak dan se kaj novega naučimo, smo novi v teh zadevah, od danes naprej pa vem kako bo treba kritično gledati tudi na predloge, ki prihajajo iz naših skupnih služb. Celotna debata je potekala na tak način, da je razvidno vsakomur, da so bile stvari že na nek način zmenjene in odločene, da predlog vlade ni upošteval argumentov in pakonkretnih možnosti, ki so zapisane v zakonu v 13.a členu, in da je šlo striktno samo za preprečitev te procedure za naprej. To, kar danes slišimo, da naj bi šlo le za iskanje rešitve v proceduralnih in takšnih in drugačnih formalnih razlaganj, je za nas popolnoma nesprejemljivo. Celotna dvodnevna debata je jasno pokazala, da je državni zbor debatiral o tem, kako določene občine, in ne samo tiste, ki so le dobile zadosti glasov, izpolnjujejo vsaj nekatere kriterije, ki so v 13.a členu označene kot izjema. Da je izjema tudi popolnoma predvidena in jasno določena v zakonu, je vsakomur očitno tudi jasno. To, kar se trenutno dogaja, s tem se ponovno ne strinjamo. To je samo posledica, zakaj delujemo na takšen način, kot delujemo, po takšnem hitrem postopku, ki dejansko ne omogoča, da delovna telesa delujejo na podlagi resne presoje, saj predlogi vlade so prišli na mizo na sejo delovnega telesa. Seveda za člane opozicije. Morda ste drugi imeli možnost in ste lahko gledali podrobneje. Mi takšni proceduri nasprotujemo in smo popolnoma prepričani, da se mora danes državni zbor odločiti na podlagi tega, kar je bilo že sprejeto. In to je, da v vseh teh primerih, kjer je bilo tako izglasovano, občine izpolnjujejo zahteve zakona in da proceduralno moramo sklicati referendum. Prosim.
Želi še kdo besedo? Ugotavljam, da ne. Glasovali bomo o predlogu odloka v celoti. Glasujemo. Glasujemo o predlogu odloka v celoti. Mir v dvorani! 46 navzočih. 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. Sprašujem sekretariat o usklajenosti.
Gospod predsednik! Zdaj je mogoče formalno ugotoviti, da predloga obeh aktov med seboj nista usklajena in da jih je potrebno na ustrezen način uskladiti. Hvala lepa.
Oba akta je potrebno uskladiti. Usklajevalni amandma bo predstavila vlada. Gospod minister, želite besedo v zvezi s tem?
Mi predlagamo kratko pavzo, 5 minut, da pripravimo uskladitveni amandma.
Koliko časa rabite za usklajevalni amandma? 10 minut. To je še v okviru časa. 5 minut do 14.00 ure se bo državni zbor spet sestal. Do takrat odrejam odmor.
Obveščen sem, da je uskladitveni amandma že predložen. Čakamo na fotokopije, ki bodo na voljo pred vami na mizah in takrat bomo odločali. Kolegice in kolegi, sklep oziroma predlog vlade je pred nami. Dal bom tri minute, da pridejo kolegice in kolegi v dvorano. Torej, ugotavljal bom navzočnost ob 14.18 uri, čez tri minute. Prosim kolegice in kolege, da pridejo v dvorano.
Ker si, kot je rekel kolega Partljič, vsi želimo, da bi ljudje rekli, da smo točni kot državni zbor, se pravi, da smo točni, predlagam, da zdaj ob tej uri tudi odločimo. Na klopi ste dobili uskladitvene amandmaje vlade Republike Slovenije k sklepu državnega zbora po 13. členu zakona o postopku za ustanovitev občin ter za določitev njihovih območij. Kolegice in kolegi, najprej bom ugotovil navzočnost v dvorani, potem pa bomo šli s proceduro naprej. Ugotavljamo navzočnost v dvorani. Potem ima kolega Podobnik proceduralno. 47 navzočih; državni zbor Republike Slovenije je sklepčen in lahko odloča. Proceduralno, kolega Podobnik.
Gospod predsednik, imam proceduralno vprašanje. Pravkar smo na klop prejeli uskladitveni amandma vlade Republike Slovenije. Glede na vsebino sklepa in na vsebino odloka lahko ugotovim, da je predlagani amandma v smislu uskladitvenega amandmaja napačen. Vlada mora pri uskladitvenem amandmaju upoštevati sprejeto odločitev državnega zbora in na podlagi 14. člena zakona o postopku za ustanovitev občin omogočiti, da sebo v primeru Bizeljskega in Dobove razpisal referendum, v primeru Jesenic in Radovljice pa razpisal referendum za mestno občino. To je prvi del. Vlada ni upoštevala novih dejstev v skladu z veljavnim poslovnikom o delu vlade. Kadar se pač sama vsebina zakona ali rešitev spremeni in ko pride vlada z nekim amandmajem, pa je potrebno, da najverjetneje dobi mandat vlade. Konzultiral sem z vsemi tremi ministri Slovenske ljudske stranke, ki pričakujejo korespondečno sejo vlade, ampak seveda, da vlada pri tem upošteva že sprejete odločitve, to je bistveno. Torej, to ni sestavni del, ampak postopkovno ugotavljam, da je vlada vložila napačen uskladitveni amandma in da gre za mnenje gospoda ministra, ne pa vlade. Hvala lepa.
Vi ste rekli, da imate postopkovni proceduralni predlog. Kakšne vrste predlog je bil to?
Da ugotovite, da je amandma napačno vložen.
Torej, proceduralno ugotavljam, da je pravilno vložen. Jaz nimam pravice, da ugotavljam, ali je vlada dejansko tako sklenila, kot predlaga z uskladitvenimi amandmaji, to nam bo tukaj potrdil s svojo avtoriteto minister Bohinc, to vprašanje mu lahko tudi zastavimo, če bo želel nanj odgovoriti. Tukaj sem videl še nekaj rok, verjetno za proceduralne predloge, najprej dr. Bajuk, potem kolega Vizjak.
Hvala lepa, gospod predsednik. Sicer moram izjaviti, da razumem kolega Podobnika, nič se pa ne čudim temu, kar smo danes dobili na mizo, ker to ni po naši oceni uskladitveni amandma, marveč očitna kršitev odločitev, ki jih je že ta državni zbor sprejel. Na podlagi poslovnika, v imenu poslanske skupine Nove Slovenije bi rad oznanil, da mi ne bomo sodelovali in da bomo zapustili dvorano. Pravica, ki nam jo da poslovnik.
Hvala lepa.
Obstrukcija se temu reče, da. Hvala.
To možnost, ki jo daje poslovnik, jemljemo na znanje in jo spoštujemo. Kolega mag. Vizjak.
Poglejte. Tudi sam želim opozoriti na podobno, kot sta moja predhodnika opozorila. Prvič, ta državni zbor je v primeru sedanje občine Brežice in tudi predloga občine Brežice za ustanovitev občine Bizeljsko in Dobova, odločal in je odločil, da je vlada - oziroma odločil v nasprotju z mnenjem vlade.Nakar sedaj dobivamo na mizo vladni uskladitveni amandma, ki ne upošteva tega dejstva, kajti temelji na odločitvah, ki so stare, in izvira ta odločitev vlade pred tem dejstvom; pred tem dejstvom, da je državni zbor odločil drugače. Mislim, da bi bilo korektno, gospod minister, da bi dobili mnenje vlade in uskladitveni amandma vlade, [[...]]
Mir v dvorani.
[[...]]upoštevajoč tudi odločitve državnega zbora o tem vprašanju. Vi ste tu šli, če prav razumem tudi kolega Podobnika, mimo tega in oprli uskladitveni amandma na odločitev vlade, ki izvira pred tem, in me zanima, ali je to vaša osebna presoja, da ne potrebujete seje vlade in, seveda, tudi odločitve vlade, in na podlagi katere določbe lahko sami sklenete, da v takem primeru novih dejstev, novih okoliščin, ne potrebujete odločitve vlade. Hvala.
Trenutek! Torej, naj povzamem. Kolegi iz poslanske skupine Nove Slovenije so zaradi vsebine amandmaja zapustili generalno odločanje o predlogu. Kolega Vizjak je postavil nekaj vprašanj, prav tako kolega Podobnik. Minister, želite odgovoriti nanje? Niste dolžni, lahko pa. Prosim.
Spoštovane gospe in gospodje! Dovolite mi, da pojasnim ravnanje vlade v tej zvezi.
Mir v dvorani!
Prav nova okoliščina, da je državni zbor sprejel odlok po tistem, ko je že sprejel nekatere odločitve, odlok, ki je v teh delih v nasprotju s poprej sprejetimi odločitvami, je ta nova okoliščina narekovala nujo po uskladitvenem amandmaju. Zaradi tega smo se odločili, da predlagamo tiste spremembe sklepa, ki bodo pomenile oziroma povzročile uskladitev kasneje sprejetih odločitev v odloku z poprej sprejetimi odločitvami v sklepu. Pri tem izhajamo iz tega, da gre za eno odločitev, tako kot je razložil sekretariat državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve, in da ta odločitev mora biti konsistentna. Vlada glede na njen poslovnik - ni potrebno, da se v takšnih primerih sestane, ko ostaja na enakem stališču, na enakem mnenju,kot ga je oblikovala poprej. In glede občine Dobova oziroma Bizeljskega in glede mestnih občin Radovljica in Jesenice vlada predlaga v uskladitvenem amandmaju popolnoma enako mnenje, kot ga je predlagala prej, tako da ni razlogov, da se o tem ponovno posvetujemo in sklicujemo vlado.
Mag. Vizjak.
Seveda sem nasprotnega mnenja. Poglejte, minister, jaz sem vas zelo pozorno poslušal in sem iz vaše razprave slišal množino "smo se odločili". Kdo je to "smo se odločili"? To bi želel vedeti. Drugič pa: "smo se odločili, da sklep uskladimo z odlokom". Zakaj se niste odločili oziroma kdo je bil arbiter? Ali se vlada odločala? Zakaj ni odlok uskladila s sklepom in predlagala, seveda, drugače? Mislim, da je to vsebinska odločitev, ki jo narekujejo nove okoliščine na podlagi sprejetih odločitev v državnem zboru. Mislim, da ni tako enostaven zaključek, poudarjam, ministra, ki vztraja, da je pač potrebno zgolj to in ne vladna odločitev.
Torej splošne razprave o uskladitvenem amandmaju ni. Razumel sem, da ste dvignili roko za proceduralno vendar bi dvomil, da je to vprašanje take narave. Še zadnjič rečem, če želi minister odgovoriti, mu dam besedo, sicer pa bomo prešli na odločanje in bo mogoča obrazložitev glasu. Minister, želite besedo?
Samo to bi rad pojasnil, da vlada nima možnosti sprejemati amandmajev oziroma kakorkoli spreminjati odloka, ki ga je sprejel državni zbor, kar pomeni, da ne more usklajevati odloka s sklepom. Vlada ima možnost predlagati svoje mnenje k sklepu; tako kot je oblikovala k prvotnemu sklepu, sedaj oblikuje mnenje oziroma uskladitveni amandma, zaradi tega, ker je z odlokom bila sprejeta drugačna odločitev.
Tako. Prešli bomo na odločanje o amandmajih. Proceduralno, kolega Podobnik? Ne? Želite, prosim, proceduralno.
Gospod predsednik, ali je možno, da se o amandmajih poda mnenje v imenu poslanske skupine?
Prosim?
V imenu skupine lahko nastopim?
Ne. Pri obrazložitvi glasu lahko.
Potem bi vas rad zaprosil, da bi se pred prvim odločanjem lahko v poslanski skupini samo na kratko posvetovali, samo nekaj minut.
Prosim, da se [[...]]Prosim, želite? Kolega Podobnik, imate besedo, nihče vam je ni vzel. Jaz vam je nisem vzel. Imate besedo in vas prosim, da nadaljujete in končate svojo misel. Kolega Podobnik. Kolega Podobnik, prosim vas, da zaključite misel. Prosim, prosim.
Gospod predsednik, v imenu poslanske skupine sem izrazil pričakovanje, da bi se lahko pred odločanjem posvetovali. Zdaj so nekateri alergični na te moje nastope in jaz na njihovo alergijo ne morem vplivati.
Mislim, da tudi zdaj ni nobenih razlogov, da bi kdorkoli - da bi se kdo izmed nas slabo počutil v tej hiši, ker smo enakovredni. Tudi vi ne, kolega Podobnik, in vsi ostali. To velja za vse enako. Želeli ste odmor. Koliko časa, kolega Podobnik? Petnajst minut? Petnajst minut odmora je sprejemljivo za ostale kolegice in kolege, glede na to, da je ura 14.28, da počakamo? Ni ugovora. Prosim, ura je 14.28. Na glasovanje moram dati, ali bo državni zbor nadaljeval z delom. Prosim, da ostanete v klopeh. Ker je bil ugovor na moje vprašanje, bom dal na glasovanje, tako kot je potrebno, da državni zbor nadaljuje z delom po odmoru, ki ga je zahtevala poslanska skupina SLS. Prosim, če se usedete. Prosim, da zasedete svoja mesta. Na glasovanje bom dal predlog, da se po odrejenem odmoru za poslansko skupino SLS, ta bo trajal petnajst minut, državni zbor ponovno sestane in nadaljuje z odločanjem pri prekinjeni 1.a točki dnevnega reda. Glasujemo o tem predlogu. Čez petnajst minut bom ponovno ugotavljal navzočnost v dvorani. Odrejam odmor petnajst minut. Če tudi takrat ne bomo sklepčni, bomo prekinili.
14.45. Ugotavljali bomo navzočnost v dvorani. Vabim kolegice in kolege. Prosim? 14.45. Vabim vse v dvorano, 15 minut za posvet poslanske skupine SLS je mimo. Prosim? Saj sem odredil petnajst minut za odmor. Dobro, ugotavljal bom navzočnost v dvorani in potem, če bo državni zbor sklepčen, povabil kolega Podobnika, da nam pove, kakšna so stališča poslanske skupine SLS. Vabim vse v dvorano, razen seveda kolegov iz poslanske skupine Nove Slovenije, ki so najavili obstrukcijo, v skladu s poslovnikom. Ta napoved tudi sedaj velja in jo spoštujemo. Ugotavljam navzočnost v dvorani, pritisnite, prosim, tipko "kvorum". Ugotavljam navzočnost v dvorani. Še enkrat bom ugotavljal navzočnost, če je prišlo morda samo do nepozornosti. Še enkrat ugotavljam navzočnost v dvorani. Prosim, da pritisnete tipko "kvorum". Ugotavljam navzočnost v dvorani. Poglejte, ker državni zbor ni sprejel odločitve o tem, da bo delal po 14.00 uri, ura je pa sedaj krepko čez, je že skoraj 15.00, moram ugotoviti, da bo za danes z delom zaključil in nadaljeval v torek ob 14.00 uri.