Spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam 20. izredno sejo Državnega zbora, ki sem jo sklical na podlagi drugega odstavka 58. člena in drugega odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: mag. Alenka Bratušek, gospa Anja Bah Žibert, gospa Marija Bačič, gospa Ljudmila Novak, gospa Anita Koleša, gospa Andreja Potočnik, mag. Andrej Šircelj, gospod Franc Breznik, mag. Marko Pogačnik, gospod Marijan Pojbič, mag. Branko Grims, dr. Franc Trček, gospod Jan Škoberne, gospod Jernej Vrtovec, gospod Branislav Rajić, gospod Janko Veber, gospod Roberto Battelli in dr. Matej T. Vatovec. Na sejo sem vabil predsednika Vlade dr. Mira Cerarja, ministra za finance dr. Dušana Mramorja ter druge predstavnike Vlade. Vse prisotne lepo pozdravljam. Prehajamo na določitev dnevnega reda 20. izredne seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda seje ste prejeli v torek, 29. septembra 2015 s sklicem seje. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Prehajamo na obravnavo in odločanje o predlogu za širitev dnevnega reda seje. Državnemu sem z dopisom z dne 2. 10. 2015 predlagal, da 20. izredno sejo razširi s predlogom Sklepa o imenovanju predsednika Odbora za obrambo. Predlog za širitev ste prejeli danes in je objavljen na e-klopi. Želite besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Poslanke in prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Odločamo o predlogu za širitev dnevnega reda. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 63, proti nihče. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog za širitev sprejet. Zbor bo izglasovano širitev obravnaval kot 1.A točko dnevnega reda. Prehajamo na glasovanje o določitvi dnevnega reda v celoti. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem in s sprejeto dopolnitvijo. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 63, proti nihče. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 20. izredne seje Državnega zbora določen. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PREDSTAVITEV PRORAČUNSKEGA MEMORANDUMA 2016-2017, PREDLOGA PRORAČUNA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETO 2016 IN PREDLOGA PRORAČUNA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETO 2017. Prehajamo na prvi del obravnave in sprejemanja Predloga proračuna Republike Slovenije za leto 2016 in Predloga proračuna Republike Slovenije za leto 2017 v Državnem zboru. Na podlagi tretjega odstavka 156. člena Poslovnika Državnega zbora bosta predsednik Vlade in minister za finance predstavila proračunski memorandum 2016-2017, Predlog proračuna Republike Slovenije za leto 2016 in Predlog proračuna Republike Slovenije za leto 2017. O tej predstavitvi ni razprave. Besedo dajem predsedniku Vlade dr. Miru Cerarju, da predstavi navedene proračunske dokumente.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovani poslanke in poslanci. Vlada sprejema v tem svojem mandatu prvi dvoletni proračun za leti 2016 in 2017, s ciljem nadaljnje stabilizacije in konsolidacije javnih financ. Sprejetje predlogov proračunov za prihodnji dve leti je odraz skupnega in enotnega dela Vlade, kar je vsekakor dokaz trdnosti in enotnosti. V zadnjem času beležimo, kot veste, pozitivne kazalce na makroekonomskem področju. Stopnja brezposelnosti se znižuje, zaposlenih je skoraj 10 tisoč več kot v enakem obdobju lani. Kar je še posebej pomembno, stopnja brezposelnosti se še naprej znižuje zlasti med mladimi. Prav tako, kot veste, se je tveganje revščine stabiliziralo in ne narašča več. Gospodarska rast se zvišuje, prav tako so dobre napovedi tudi vnaprej. Seveda vemo, da nas to ne sme uspavati, da je pred nami naporno delo, velika odgovornost, pa vendar je prav, da prepoznamo te kazalce in s tem tudi dvignemo optimizem. Pri pripravi predlogov proračunov za naslednji dve leti smo sledili cilju, da se nadalje spodbuja rast, tudi s spodbujanjem zasebne potrošnje. Zaradi učinkov napredovanj v javnem sektorju se povišuje masa sredstev za plače in prispevke. Skupaj s proračunoma sprejemamo tudi dolgoročne ukrepe na različnih področjih, ki bodo zagotavljali stabilno rast in javnofinančno konsolidacijo. Nedavno ste, spoštovane poslanke in poslanci, sprejeli zakon o fiskalnem pravilu in v postopku ustanovitve je Fiskalni svet. Čeprav še ni popolno delujoč, je Vlada pri pripravi proračuna sledila ustavnim določbam in določbam v zakonu, ki zahtevajo, da morajo biti proračuni države srednjeročno uravnoteženi brez zadolževanja. Zakon o fiskalnem pravilu v prehodnem obdobju, ko Slovenija še beleži strukturni primanjkljaj sektorja države, zahteva njegovo postopno odpravo. Odprava strukturnega primanjkljaja mora potekati skladno z dinamiko, ki jo predvideva pakt za stabilnost in rast. Skladno s to dinamiko naj bi Slovenija strukturni primanjkljaj odpravila v prihodnjih petih letih. Pred vami sta torej predloga proračuna za leti 2016 in 2017. Z njima sledimo našim in evropskim zakonskim obvezam in ciljamo na primanjkljaj sektorja država globoko pod 3 %. Kljub temu pa predlagamo področja porabe, ki bodo še naprej spodbujala rast ter ohranjala socialni položaj najšibkejšega dela prebivalstva. V predlogu obeh proračunov bi izpostavil predvsem naslednje prednostne vsebine: ohranjamo skrb za varnost ljudi in premoženja, zato smo zvišali proračunske izdatke za policijo in njeno ustrezno opremljenost ter za izdatke pravosodnih organov za posodobitev zaporniškega sistema; v naslednjih dveh letih namenjamo sredstva za dokončanje urgence v Ljubljani; več proračunskih sredstev bo namenjeno tudi za ureditev državnih cest ter delno zaprtih mostov, kar je ena izmed prioritetnih nalog. In še bi lahko naštevali. V naslednjem letu bo sproščenih nekaj varčevalnih ukrepov s področja socialnega varstva in družinskih prejemkov, ki so bili sprejeti z Zakonom o uravnoteženju javnih financ. Tako bo med drugim več upravičencev prejelo otroške dodatke. Povišali smo osnovni znesek minimalnega dohodka, kar bo vplivalo predvsem na višje zneske denarnih socialnih pomoči in s tem izboljšalo materialni položaj najranljivejših skupin prebivalstva. Še naprej bomo vlagali v spodbujanje zaposlovanja mladih, starejših in dolgotrajno brezposelnih z različnimi ukrepi s področja aktivne politike zaposlovanja. V javnem sektorju bomo naravni odliv zaposlenih nadomeščali z zaposlovanjem mladih. Za izboljšanje položaja upokojencev bomo v letu 2016 izredno uskladili pokojnine. Pozitivni kazalci gospodarske rasti in posledično višji napovedani davčni prihodki v proračunu nam dajejo več svobode pri programskem načrtovanju izdatkov in usmerjanju le teh v prava področja. V predlogu proračuna za leto 2016 je večina resornih ministrstev prejela več sredstev, kot jih je imela na voljo v rebalansu za leto 2015, zato smo lahko vsi skupaj zadovoljni, vendar pa ob tem ne smemo pozabiti, da je naš cilj na srednji rok izravnan strukturni saldo, zato še vedno ohranjamo zdravo vero restriktivnosti pri načrtovanju odhodkov. Z letom 2016 se začne črpanje sredstev iz nove finančne perspektive. V operativnem programu in izvedbenem načrtu operativnega programa so bila identificirana prednostna področja vlaganja v obdobju do leta 2020. V naslednjih dveh letih bodo prednostna področja vlaganja naslednja: politika podjetništva in konkurenčnosti, znanost in informacijska družba ter trg dela in izobraževanje. Na izbranih področjih bodo izvedeni ukrepi in projekti, ki bodo izboljšali dejavnike konkurenčnosti, spodbujali produktivnost gospodarstva ter poviševali stopnjo zaposlenosti. Cilji javnofinančne politike Republike Slovenije za leti 2016 in 2017 sledijo zahtevam in priporočilom Sveta EU v okviru zavez Pakta stabilnosti in rasti ter našim lastnim zakonskim zavezam fiskalnega pravila. Doseganje scenarija v srednjeročnem obdobju je predvideno s prepletanjem spodbujanja naložb, z ukrepi za večjo konkurenčnost, s strukturnimi ukrepi ter fiskalno odgovornostjo. Glavna cilja ekonomske politike za obdobje 2016–2017 ostajata kot do zdaj: spodbujanje gospodarske rasti z naslavljanjem ključnih izzivov na področju zadolženosti gospodarstva in poslovnega okolja ter zasledovanje postopne, vendar trajne javnofinančne konsolidacije. Tem ciljem sledita tudi predloga proračunov za leti 2016 in 2017. Pri sprejemanju obeh proračunov vam seveda želim konstruktivno razpravo in uspešno delo. Hvala lepa.
Hvala. Besedo dajem ministru za finance dr. Dušanu Mramorju za dodatno Predstavitev proračunskega memoranduma 2016-2017, Predloga proračuna Republike Slovenije za leto 2016 ter Predloga proračuna Republike Slovenije za leto 2017.
Spoštovani! Leti 2016 in 2017 sta leti prav posebnih in velikih izzivov za javne finance. Dovolite mi, da pet ključnih izzivov naštejem in kratko poimenujem. Gre za zahtevano zmanjševanje primanjkljaja, zmanjšanje evropskih sredstev, uresničevanja socialnega sporazuma, prekomerna pričakovanja in spodbujanja gospodarske rasti in zaposlenosti. Naj najprej pojasnim, kaj sodi v okvir tako imenovanega izziva zahtevanega zmanjševanja primanjkljaja. Za doseganje vzdržnosti javnih financ, kar pomeni, da bremena tekoče porabe ne bomo prenašali na prihodnje generacije v obliki dodatnega javnofinančnega dolga, potrebujemo uravnotežen proračun. Ta cilj smo si letos zadali sami z nedavno sprejetim zakonom o fiskalnem pravilu, in sicer po tehtnem premisleku in ob širokem konsenzu, da je tak cilj smiseln. Zakon zato predvideva postopno zniževanje primanjkljaja v letih 2016 in naprej, da bi proračun strukturno uravnotežili do leta 2020. Po prehodnem obdobju sledi normalno stanje ohranjanja strukturno uravnoteženega proračuna v času, ko ni izjemnih okoliščin. Obstaja tudi evropski vidik zniževanja primanjkljaja, Slovenija bo v letu 2015 znižala primanjkljaj sektorja država na raven pod 3 % bruto domačega proizvoda, s čimer bo po šestih letih zniževanja primanjkljaja izpolnila pogoje za zaključek postopka čezmernega primanjkljaja po pravilih EU. Po zaključku postopka postane Slovenija prvič v letu 2016 predmet nič manj strogega preventivnega nadzora Evrope, predpisanega s paktom za stabilnost in rast. Ta določa, da morajo države voditi takšno javnofinančno politiko, ki bo zagotovila doseganje srednjeročnega fiskalnega cilja. To dosežejo tako, da znižujejo strukturni primanjkljaj po najmanj 0,5 % bruto domačega proizvoda letno, hkrati pa morajo zagotavljati, da rast javnofinančnih izdatkov ne presega potencialne rasti gospodarstva. Drugi izziv lahko imenujemo izziv zmanjšanja evropskih sredstev, nanaša pa se tudi na veliko spremembo strukture razpoložljivih evropskih sredstev. V letu 2015 se namreč zaključuje prejšnje 7-letno obdobje črpanja evropskih sredstev, pri čemer je bila glavnina črpanja zgoščena v zadnjih dveh letih, z začetkom novega 7-letnega obdobja se razpoložljiva evropska sredstva močno znižujejo, velik padec razpoložljivih sredstev v letu 2016 je tako v veliki meri posledica neprimerljivega izjemnega črpanja v letih 2014 in 2015, pa tudi nižjih razpoložljivih virov EU sredstev. V novi finančni perspektivi ima Slovenija namreč na razpolago 3,2 milijarde evrov kohezijskih sredstev, kar je za 900 milijonov manj kot v stari perspektivi. Poleg tega, da se nam močno znižuje sam 7-letni obseg razpoložljivih evropskih sredstev za Slovenijo in še bolj razpoložljiv obseg v letu 2016 v primerjavi z letom 2015, pa se znotraj tega dodatno znižuje še delež in s tem obseg sredstev za investicije. V novem obdobju se namreč manj sredstev namenja fizični infrastrukturi, to je gradnji na primer cest, čistilnih naprav, kanalizacij. Glavnina se namenja tako imenovanim mehkim področjem razvoja, kot so podjetništvo, konkurenčnost, izobraževanje in znanost. To še dodatno znižuje skupni obseg investicij v prihodnjih letih. Tretji izziv se, kot rečeno, nanaša na uresničevanje socialnega sporazuma. Pomembna omejitev pri zmanjševanju primanjkljaja izhaja iz socialnega sporazuma, kjer se je Vlada zavezala, da brez soglasja socialnih partnerjev ne bo zviševala javnofinančnih obremenitev. Zato bodo aktivnosti Vlade tudi v prihodnjem letu na prihodkovni strani proračuna usmerjene predvsem v povečanje učinkovitosti pobiranja dajatev. Zaradi takšne zaveze iz socialnega sporazuma, ki omejuje manevrski prostor Vlade na strani prihodkov, je bilo treba glavnino napora za zniževanje primanjkljaja nameniti skrbi, da odhodki naraščajo skladno z možnostmi. Na tem mestu pa se lahko navežem še na četrti izziv, ki ga lahko imenujemo izziv prekomernih pričakovanj. Makroekonomski kazalci kažejo, da se gospodarska situacija v Sloveniji izboljšuje. Po jesenski napovedi Umar bo Slovenija v letih 2016-2017 dosegla 2,3 % gospodarsko rast. Zaradi izboljšanja splošne gospodarske klime in zaupanja potrošnikov je pričakovati tudi višjo zasebno potrošnjo. Ta naj bi se v letu 2016 okrepila za 2,6 %, v letu 2017 pa za 2 %. K temu bo pomembno prispevalo tudi izboljšanje kazalcev na trgu dela, kjer je pričakovati postopno zviševanje zaposlenosti po približno 1 % vsako leto. Hkrati se bo zniževala tudi stopnja brezposelnosti, ki bo v letu 2016 po ocenah dosegla 8,9 %, v letu 2017 pa 8,5 %. To pričakovano izboljšanje gospodarskih razmer nam je bilo na eni strani močno v prid pri pripravi predlogov proračunov, saj pričakujemo, da se bodo skladno z gospodarsko rastjo povečali tudi proračunski prihodki. Na drugi strani pa so se zaradi predvidenih višjih prihodkov močno povečala pričakovanja po višji javnofinančni porabi, saj naj bi se številni ukrepi za omejevanje porabe na področju plač v javnem sektorju, socialnih transferjev in pokojnin sprostili ob doseganju višje gospodarske rasti. Toda kljub zadovoljstvu nad boljšimi makroekonomskimi razmerami ne smemo pozabiti, da je razpoložljivi bruto domači proizvod za domačo potrošnjo v letu 2015 realno za približno 15 % nižji kot tisti v letu 2008, to je v zadnjem letu pred krizo v Sloveniji. To pomeni, da dodeljenih pravic ni mogoče vrniti na predkrizno raven, saj je razpoložljivih sredstev bistveno manj in bo potrebno še kar nekaj let rasti preden bo razpoložljiv bruto domači proizvod za domačo potrošnjo dosegel predkrizno raven. Ob tem pa je treba upoštevati še dejstvo, da so se močno povečali odhodki za obresti, ki še dodatno krčijo ostale javnofinančne odhodke. Sprostitev ukrepov za omejitev porabe, uvedenih v zadnjih letih, bi bila zato mogoča zgolj ob močnem ponovnem povečanju javnofinančnega primanjkljaja. Ne glede na dobre obete pa se moramo zavedati tudi, da je vsako napovedovanje prihodnih gibanj povezano s tveganji. Posebej lahko izpostavimo mednarodno gospodarsko situacijo, od katere smo močno odvisni in je zelo negotova. Resno tveganje je begunska problematika, ki se zaostruje, tožbe proti Republiki Sloveniji in podobno. Vsako takšno tveganje je še dodaten izziv. Kot zadnjega, ki ga posebej navajam, bi rad izpostavil izziv spodbujanja gospodarske rasti in zaposlenosti. Vsi prej navedeni izzivi močno vplivajo na gospodarsko rast in zaposlenost. Pri pripravi proračuna je zato izjemno pomembno, kako naslavljamo izzive, da kar najbolj podpremo gospodarsko rast in zaposlenost ali pa ju v zaostrenih razmerah vsaj ne zaviramo. Tako je na primer pomembno, da pri naslavljanju izzivov skrbno uravnavamo pravice na področju socialnega varstva pokojnin in plač v javnem sektorju, saj ima lahko to pomemben vpliv na zaupanje potrošnikov in s tem na domače povpraševanje. Domače povpraševanja je po več letih od začetka krize začelo ponovno pozitivno prispevati h gospodarski rasti, veliki posegi v javnofinančne odhodke pa bi lahko to rast ponovno zavrli. Zato se obseg sredstev za omenjene kategorije ohranja na nespremenjeni ravni oziroma se skladno z možnostmi celo nekoliko zvišuje. Glavnina zmanjšanj porabe v teh letih izhaja torej iz drugih kategorij, predvsem investicij, kar seveda ni dobro, saj zmanjšuje rast. To ni posledica nepremišljenih varčevalnih ukrepov Vlade, temveč gre za že omenjeno znatno zmanjšanje razpoložljivih evropskih sredstev, namenjenih investicijam v prihodnih letih. Kot bom pojasnil, je Vlada naredila, kar je bilo v danih okoliščinah možno, da bi ta učinek omilila. Dovolite mi torej, da zdaj predstavim ključne odgovore na omenjene izzive. Pri pripravi proračunov 2016 in 2017 smo skladno z naštetimi zahtevami in omejitvami sledili načelu nadaljnjega zniževanja primanjkljaja, ki je premišljeno in postopno, saj bi s prehitrim omejevanjem javne porabe lahko namreč negativno vplivali na okrevanje gospodarstva, ki smo mu priča. Na Vladi smo se zato zavezali, da bomo na vzdržen način pripravili ukrepe, s katerimi bomo omejili rast javnofinančnih izdatkov. Razpoložljiv okvir odhodkov državnega proračuna pomembno vpliva na obseg sredstev, načrtovanih za posamezna področja. Ob upoštevanju fiksnih obveznosti kot so plačila obresti in plačila v proračun EU, se je glede na omejen okvir proračunska uporaba usmerila skladno s prioritetami in zmožnostmi. Zato smo postavili ozke prioritete, to so področja varnosti ljudi in premoženja, zdravja, pravosodja, infrastrukture in izobraževanja. Na odhodkovni strani Vlada postopno sprošča omejitve pri nekaterih kategorijah pravic s področja socialnega varstva, ki so bile zaradi zmanjšanja razpoložljivega bruto domačega proizvoda v veljavi v zadnjih letih. V naslednjem letu se bo tako povišal, kot je že dejal predsednik Vlade, osnovni znesek minimalnega dohodka iz 270 na 288 evrov, kar bo vplivalo predvsem na višje zneske denarnih socialnih pomoči in s tem izboljšalo materialni položaj najranljivejših skupin prebivalstva. V Državnem zboru ste prav tako prejeli že spremembe Zakona o socialnovarstvenih prejemkih, Zakona o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev ter Zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih. Na drugi strani pa kljub gospodarski rasti v proračunih za leto 2016 in 2017 še ni prostora za vrnitev vseh pravic na predkrizno raven na področju družinskih in starševskih prejemkov, socialnih transferjev ter štipendij. Vlada je v skladu z omejitvami začrtala tudi cilje na področju plač v javnem sektorju. Tako naj bi se obseg sredstev za kritje stroškov dela v javnem sektorju v letu 2016 ohranil na ravni tovrstnih odhodkov leta 2015, povečanih za učinke realiziranih napredovanj in zmanjšanih za obseg poplačila drugega dela tretje četrtine odprave plačnih nesorazmerij. Ker v letu 2016 ukrepi na področju plač in drugih izdatkov zaposlenih prenehajo veljati, si Vlada s sindikalnimi partnerji prizadeva doseči nov dogovor na področju stroškov dela, ki bo omogočil zadržanje rasti teh izdatkov v okviru določb socialnega sporazuma in tako doseganje ciljev oziroma zavez glede zniževanja javnofinančnega primanjkljaja. Cilj Vlade ob tem ostaja, da se struktura zaposlenih v javnem sektorju pomladi z zaposlovanjem mladih. Vlada si prav tako prizadeva doseči dogovor s predstavniki občin glede višine povprečnine in investicijskega transfera iz državnega proračuna za obe leti. Istočasno s predlogom višine povprečnine bo Vlada nadaljevala s projektom zniževanja stroškov občinam preko zakonodajnih razbremenitev, od občin pa tudi pričakuje nadaljnje racionalizacije pri svoje delovanju. Ob močno znižanih razpoložljivih sredstvih za investicije zaradi zmanjšanja evropskih sredstev v višini skoraj 500 milijonov evrov, pa si je Vlada prizadevala ta izpad vsaj delno nadomestiti z integralnimi sredstvi. Integralna sredstva za investicije se tako v predlogih proračunov povečujejo za 8,8 % v letu 2016, medtem ko se vsi odhodki državnega proračuna povečujejo zgolj za 1,5 %. V letu 2017 pa se glede na leto 2016 investicije iz integralnih sredstev še dodatno povečujejo za 11,7 %. Na prihodkovni strani proračuna je Vlada predlaga vrsto zakonskih sprememb, predvsem s ciljem povečanja učinkovitosti pobiranja javnih dajatev, ohranjanja nespremenjenih davčnih stopenj in zniževanje administrativnih ovir pri izpolnjevanju davčnih obveznosti. V tem okviru so bili pripravljeni: novela Zakona o davčnem postopku, novela Zakona o davku na dodano vrednost, zakon o izpolnjevanju carinskih predpisov, nov zakon o trošarinah, z namenom izboljšanja pobiranja javnih dajatev pa je bil sprejet Zakon o davčnem potrjevanju računov, na podlagi katerega bodo do konca leta 2015 uvedene davčne blagajne. Nekaj predlogov zakonov ste poslanci že prejeli, nekaj jih lahko še pričakujete do konca letošnjega leta. Nadaljevali pa bomo tudi s projektom prestrukturiranja bremen javnih dajatev s ciljem znižanja obremenitve dela. Na podlagi vseh teh omejitev in izzivov je Vlada sprejela proračuna za naslednji dve leti, in sicer najprej za leto 2016. V letu 2016 je načrtovanih 8 milijard 627 milijonov evrov prihodkov, 9 milijard 417 milijonov evrov odhodkov in primanjkljaj državnega proračuna v višini 789 milijonov evrov oziroma 1,98 % bruto domačega proizvoda. Med načrtovanimi prihodki je 83 % davčnih prihodkov, 10,8 prejetih sredstev iz proračuna EU, 5,5 nedavčnih prihodkov in 0,6 % kapitalskih prihodkov, donacij in transfernih prihodkov. Načrtovani proračunski prihodki za leto 2016 so višji od prihodkov ocenjenih za leto 2015 za 141,3 milijona evrov ali nominalno za 1,7 %. Na odhodkovni strani je bil tisti del proračuna, ki se nanaša na evropska sredstva, prvič oblikovan popolnoma programsko. Torej s cilji in kazalniki za merjenje izpolnjevanja teh ciljev. Podlaga za črpanje teh sredstev predstavlja operativni program za izvajanje evropske kohezijske politike v obdobju 2014–2020, vsebinsko in finančno razčlenitev operativnega programa pa predstavlja izvedbeni načrt operativnega programa, ki ga je sprejela Vlada Republike Slovenije in je podlaga za pripravo državnega proračuna. Največji obseg sredstev je v tem okviru načrtovan za podjetništvo in konkurenčnost, znanost in informacijsko družbo, varovanje okolja in okoljsko infrastrukturo ter za trg dela. V predlogu proračuna za leto 2016 so kohezijska sredstva nove finančne perspektive načrtovana v višini 436 milijonov evrov. Pri tem so pri proračunskih uporabnikih evropska sredstva načrtovana za namene, kjer so že oblikovani projekti, medtem ko so za preostali del sredstev ta evropska sredstva načrtovana pri organu upravljanja, to je pri Službi Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko. Sredstva se bodo tekom izvrševanja proračuna prerazporejala na ministrstva, ko bodo izpolnjeni pogoji in sprejeti ključni programski dokumenti. S tem bo organ upravljanja bistveno bolj nadziral način in dinamiko črpanja ter doseganje zastavljenih ciljev, saj si ne želimo ponovne prejšnje perspektive, ko se je skoraj polovica vseh sredstev, ki so nam bila na voljo, črpala v zadnjih dveh letih. Največji integralni del proračuna pa ima jasno določene prioritete, ki so, kot že omenjeno, varnost ljudi in premoženja, zdravje, pravosodje, infrastruktura in izobraževanja. V celotnih izdatkih, tako iz integralnih in namenskih kot evropskih sredstev skupaj s slovensko udeležbo, bodo imele v letu 2016 največje relativno povečanje razpoložljivih sredstev glede na oceno realizacije v letu 2015 politike: podjetništvo in konkurenčnost, viri energije in energetska učinkovitost ter znanost in informacijska družba. Znižanja na posameznih politikah, na primer promet in prometna infrastruktura, so predvsem, kot že rečeno, posledica znižanja razpoložljivih virov iz evropskih strukturnih skladov v naslednjih dveh letih, ker je bil v letih 2014 in 2015 velik delež evropskih sredstev načrtovanih in porabljenih za te namene. Kot že omenjeno, si je Vlada prizadevala izpad investicijskih sredstev vsaj deloma nadomestiti s povečanjem integralnih sredstev za ta namen, načrtuje pa tudi, kolikor je le mogoče, izničiti učinek tega zmanjšanja na gospodarsko rast in zaposlenost, s privabljanjem zasebnih investicij ter izvajanjem različnih finančnih instrumentov, ki bodo na razpolago predvsem malim in srednje velikim podjetjem. V letu 2017 je načrtovanih za 8 milijard 705 milijonov prihodkov in 9 milijard 423 milijonov odhodkov ter primanjkljaj državnega proračuna v višini 717 milijonov evrov oziroma naj ne bi bil višji kot 1,74 % bruto domačega proizvoda. Med načrtovanimi prihodki je 84,6 % davčnih, se pravi več, 9,7 % prejetih sredstev iz proračuna EU, 5,2 % nedavčnih prihodkov, ostalo so ostali prihodki. Najbolj naraščajo davčni prihodki in znotraj te kategorije davek na dodano vrednost, kar je normalno ob gospodarski rasti. Nadaljnje omejevanje rasti javnofinančnih odhodkov, ki je tudi predpogoj za trdno gospodarsko rast in trajnostni razvoj naše države, je vodilo Vlade tudi pri načrtovanju proračuna za leto 2017, zato proračunski uporabniki sredstva za stroške dela za leto 2017 načrtujejo v višini tovrstnih sredstev v letu 2016, ki jih lahko povečajo le za učinke napredovanj. V letu 2017 je v predlogu proračuna predvideno povečanje odhodkov, vendar naj ob tem povem, da je v letu 2017 glede na leto 2016 rast prihodkov višja od rasti odhodkov, in sicer se bodo v 2017 prihodki zvišali za slabih 78 milijonov evrov, medtem ko je rast odhodkov načrtovana v višini dobrih 6 milijonov evrov. Tudi za proračun za leto 2017 velja, da je del proračuna, ki se financira iz evropskih sredstev in slovenske udeležbe, popolnoma programski proračun, integralni del pa ima jasno določen prioritete, kjer se prioritetam iz leta 2016 dodaja še prioriteta infrastruktura. Spoštovani, dovolite mi, da za zaključek povzamem, da je bilo pri pripravi predlogov proračunov za leti 2016 in 2017 glavno vodilo iskanje najboljšega ravnotežja pri odgovarjanju na pet ključnih izzivov, ki sem jih predstavil na začetku: izziv zahtevanega zniževanja primanjkljaja, zmanjšanje evropskih sredstev, uresničevanje socialnega sporazuma, prekomernih pričakovanj ter nadaljnjega spodbujanja gospodarske rasti in zaposlenosti. Poleg njih pa predloga proračuna naslavljata tudi ostale izzive in tveganja. Prvi izziv zahtevanega zniževanja primanjkljaja je naslovljen z zmanjšanjem primanjkljaja po denarnem toku, ki se iz 1,38 milijarde v letošnjem letu znižuje na 789 milijonov v letu 2016 in 718 milijonov v letu 2017 oziroma skladno z evropsko metodologijo ESA 2010 z 2,9 % v letošnjem letu, na 2,2 %, v letu 2016 in 1,7 % BDP v letu 2017. Drug izziv – zmanjšanje evropskih sredstev – smo v največji možni meri naslovili s povečanjem izdatkov iz integralnega dela proračuna, na primer pri investicijah za 9 % v letu 2016 in dodatnih približno 12 % v letu 2017 izdatkov za kulturo in drugih. Tretji izziv – uresničevanje socialnega sporazuma – naslavljamo z ohranjanjem nespremenjenih davčnih stopenj ter z ukrepi za odpravo administrativnih ovir pri izpolnjevanju davčnih obveznosti in s povečanjem učinkovitosti pobiranja javnih dajatev. Izziv prekomernih pričakovanj se naslavlja s sprostitvijo kriznih omejitev pri socialnih pravicah za najranljivejše skupine in vzdržnim povišanjem razpoložljivih sredstev proračunskih uporabnikov za izpolnitev prioritetnih nalog. Ob tem pa želim ponovno poudariti, da je raven razpoložljivih sredstev realno daleč od tiste ravni, ki je bila na razpolago pred krizo. Naslovili smo tudi izziv nadaljnjega spodbujanja gospodarske rasti in zaposlenosti z oblikovanjem ukrepov, ki nimajo negativnega vpliva na domače povpraševanje, in z največjo možno ublažitvijo vpliva padca investicij iz evropskih sredstev, s povečanjem sredstev za te namene v integralnem delu proračuna. Hkrati je proračunska poraba usmerjena v prioritete, ki zagotavljajo sedanji in prihodnji razvoj. Ob vseh teh omejitvah pa je bilo treba kar v največji meri nasloviti tudi tveganja. Pri tem smo zaradi tveganj, ki izhajajo iz makroekonomskega okolja, predvsem mednarodnega, oblikovali ukrepe, ki v največji možni meri podpirajo domačo potrošnjo, ukrepe za pomoč malim in srednje velikim podjetjem in ukrepe namenjene izvoznemu gospodarstvu. Tudi tveganje varnosti v povezavi z begunsko problematiko smo do določene mere naslovili skozi prioritete proračunske porabe. Na koncu bi rad povedal, da je bilo usklajevanje proračunov dolgo in zahtevno. Vloženo je bilo izredno veliko napora nas vseh, zato se vsem iskreno zahvaljujem. Proračuna, ki sta pred vami, sta tako odraz skupnega enotnega dela. Slovenija je na dobri poti gospodarskega okrevanja, s sprejetjem predlaganih proračunov za leti 2016 in 2017 pa uresničujemo cilj zdravih javnih financ in stabilnosti države. Hvala lepa.
Hvala. S tem je predstavitev proračunskega memoranduma 2016–2017 Predloga proračuna Republike Slovenije za leto 2016 ter Predloga proračuna Republike Slovenije za leto 2017 končana. Predsedniku Vlade dr. Miru Cerarju in ministru za finance dr. Dušanu Mramorju se zahvaljujem za predstavitvi. Z današnjo predstavitvijo prične teči rok za vlaganje amandmajev k Predlogu proračuna Republike Slovenije za leto 2016 in k Predlogu proračuna Republike Slovenije za leto 2017. Poslanke in poslanci, poslanske skupine, zainteresirana delovna telesa in Vlada lahko amandmaje k Predlogu proračuna Republike Slovenije za leto 2016 in k Predlogu proračuna Republike Slovenije za leto 2017 vlagajo do vključno 12. 10. 2015. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 1.A TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PREDLOG SKLEPA O IMENOVANJU PREDSEDNIKA ODBORA ZA OBRAMBO. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Želi besedo predstavnik predlagatelja predloga sklepa? [[Ne.]] Želite besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Potem lahko preidemo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se v Odbor za obrambo za predsednika imenuje gospod Žan Mahnič, Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 58, proti 2. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem tudi 20. izredno sejo Državnega zbora.