Spoštovani kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Nadaljujem 53. izredno sejo Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanci: Franc Kramar, Jurij Lep, Zmago Jelinčič Plemeniti in Branislav Rajić od 11. do 13. ure. Do roka, ki ga je na podlagi tretjega odstavka 93.a člena Poslovnika Državnega zbora določil kolegij, so danes sodelovanje na seji izven sedeža Državnega zbora z uporabo aplikacije za seje na daljavo najavili naslednji poslanke in poslanec: mag. Karmen Furman, Eva Irgl, Anja Bah Žibert in Brane Golubović. Vse prisotne lepo pozdravljam! Preden preidemo na glasovanje, vas želim obvestiti, da ga bo Državni zbor opravil po naslednjem vrstnem redu: 5., 6., 4., 9., 11., 12., 8., 2., 3., 10., 14. in 1. točka dnevnega reda. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda – tretja obravnava Predloga zakona o obravnavi otrok in mladostnikov s čustvenimi in vedenjskimi težavami in motnjami v vzgoji in izobraževanju v okviru rednega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Kolega Cigler, obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine.
Tako je. Predsedujoči, hvala za besedo. Kolegice in kolegi v Levici bomo predlog zakona absolutno podprli. Gre za zakon, ki govori o otrocih, o njihovih pravicah, o vzgoji in izobraževanju, ki ga mora država Republika Slovenija skladno z 57. členom Ustavne Republike Slovenije zagotoviti. Osnovnošolsko izobraževanje je obvezno. Sredstva za to zagotavlja država. In če to zagotavljamo vsem 400 otrokom in mladostnikom, ki so v vzgojnih domovih, je toliko slabše, da tega ne zagotovimo 536 otrokom, ki obiskujejo redne osnovne šole. Tu se dogaja eklatantna kršitev pravic socialne in pravne države, pravic otrok. Na to smo v tem zboru že nekajkrat opozorili in prosim vas, poslanke in poslanci, da čim prej poskrbimo tudi za to, da se bodo odločbe usmeritev otrok s posebnimi potrebami v osnovni šoli začele izvrševati. Dosežimo to skupaj. Nehajmo kršiti pravice otrok, družin, šol in učiteljev. Skratka, poskrbimo za naše otroke in zagotovimo tisto, kar jim skladno z ustavo in zakonom pripada. Levica bo podprla seveda ta zakon. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 84, proti nihče. [[Za je glasovalo 84.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o izvajanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov v okviru rednega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 77, proti nihče. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na tonažo v okviru rednega postopka. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja in v drugi obravnavi amandmaji h končni določbi niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Kolega Luka Mesec v imenu poslanske skupine.
Hvala. Mi bomo glasovali proti temu zakonu. Ta zakon namreč daje davčne odpustke nemškemu ladjarju oziroma njegovim firmam v Sloveniji, ki so naredili naslednje. Po prodaji slovenskih ladjarjev temu lastniku pred dobrimi 10 leti je ta floto razprodal, razen ene ladje, firme prenesel v davčne oaze, obe njegovi firmi sta na listi davčnih neplačnikov in agresivno lobira sedaj že tretjo vlado, najprej Cerarjevo, potem Šarčevo, sedaj Janševo. Če spomnim, ko je bil ta zakon prvič v obravnavi še pod Cerarjevo vlado, pa je takrat padel ob koncu mandata, je bila potem uvedena preiskava sekretarja Tilna Božiča, takratnega sekretarja na finančnem ministrstvu, zaradi sumov korupcije, zaradi sumov, da je ta ladjar na nedopustne način lobiral na ministrstvu, da bi do teh davčnih odpustkov prišel. Takrat sta tako SDS kot NSi glasovala proti. Zakon je padel, kot je padel tudi v drugo. In sedaj smo v tretjem poskusu, ko sta pa ti dve stranki na oblasti in sta ga ponovno vložili. Mislim, da je to en lep tak primer sistemske korupcije pri nas, ki kaže, kako se lahko vlade menjajo, interesi pa ne. Mi bomo seveda glasovali proti, hkrati pa tudi napovedujem, da se bomo tudi tokrat potrudili, da pride do preiskav, kako je še v tretje ta zakon prišel skozi Ministrstva za finance.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 21. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 9. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o žičniških napravah za prevoz oseb v okviru rednega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlog zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 77, proti nihče. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 11. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o nacionalnem demografskem skladu. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o nacionalnem demografskem skladu je primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 36. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet, zato bo predlog zakona dodeljen v obravnavo Odboru za finance kot matičnemu delovnemu telesu. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 12. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o rudarstvu. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o rudarstvu je primeren za nadaljnjo obravnavo. Kolegica Nataša Sukič v imenu poslanske skupine obrazložitev glasu.
Najlepša hvala, predsedujoči. Spoštovane in spoštovani! Ne lokalno prebivalstvo, ne občinski svest Lendave, ne Državni svet nam ne dajejo koncesije zato, da bi še naprej dopuščali možnost izvajanja frackinga pri nas. In ni res, da se je stranka Levica šele sedaj ob tej aktualni vladi domislila te novele zakona samo zato, da bi nagajala tej vladi, kar je bilo slišati. Ves čas smo delali na tem. Poglejte historiat mojih ustnih poslanskih vprašanj. In če minister Leben takrat ne bi šel v pravo smer, bi mi to novelo vložili že pod Šarčevo vlado. In ni res, da v Petišovcih ne bi šlo za pravi fracking oziroma za povsem nenevarno različico frackinga. Če bi bilo to res, potem se Ascent Resources ne bi bal presoje vplivov na okolje in ne bi po tistem, ko je bil postavljen pred dejstvo, da to presojo mora dobiti, začel groziti Republiki Sloveniji z obravnavo, z tožbo pred nekim tujim arbitrom. Tudi ni res, da bi s tem prepovedali vrtanje vodnjakov, kar je absurd, kar smo slišali. Dobro vemo, da govorimo o pridobivanju zemeljskega plina in nafte s pomočjo frackinga v tem zakonu. Zato so vaši argumenti prazni, pravzaprav jih ni in gre za golo sprenevedanje. Izkušnje drugih držav kažejo, da je fracking škodljiv tako za zdravje ljudi kot za zdravje okolja, in posledice hidravličnega drobljenja so lahko zelo hude. Namreč, onesnažuje podtalnico, onesnažuje čisto pitno vodo s strupenimi snovmi, degradiral okolje, možni so potresni sunki ob samem hidravličnem drobljenju in tako naprej, kot recimo v Groningenu, plinskem polju Groningen, kjer gre za primerljivo situacijo kot v Petišovcih, saj gre za isto sestavo tal. Vse več evropskih držav se upravičeno odloča za popolno prepoved frackinga ali pa vsaj njegovo zamejevanje. To verjetno ni slučaj, zato vas pozivam, spoštovane in spoštovani, da temu zgledu sledimo. Kajti ves čas govorite, da boste sistemsko uredili to vprašanje, vendar nam niste niti z enim odgovorom potrdili, da boste v sistemskem zakonu uredili vprašanje prepovedi frackinga. Še enkrat, prosim, poslušajmo klic iz Prekmurja, poslušajmo ljudi, ki tam živijo. Oni so ogroženi, njihovo zdravje je ogroženo, njihova imovina je ogrožena, če bo prihajalo do potresov, ogroženo je biosferno območje Mure. Ta habitat, ki je enkraten v svetovnem merilu in ga je kot takega prepoznal tudi Unesco. Lepo prosim, vsaj vzdržite se, če že ne morete podpreti tega zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za 41, proti 41. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da zbor predlaganega sklepa ni sprejel, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o kazenskem postopku v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 15. december 2020, ki je objavljen na e-klopi. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SAB, LMŠ, SD in Levica k 14. členu. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za 39, proti 41. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmaju. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandma k dopolnjenemu predlogu zakona ni bil sprejet, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Obrazložitev glasu, kolegica Maša Kociper v imenu Poslanske skupine SAB.
Hvala lepa, predsednik. Jaz v imenu Poslanske skupine SAB napovedujem, da bomo glasovali proti temu zakonu, kar je velika škoda. Zakon prinaša pomembne in važne uskladitve z direktivami in uredbami Evropske unije, ampak pri prejšnjem glasovanju ste se poslanci koalicije odločili, da ne zradirate, če tako rečem, škodljivega člena, ki je bil sprejet na odboru. Na odboru je v zadnji minuti v ta sistemski zakon prišel amandma strank koalicije, s katerim ste stranke koalicije povozile dolgo veljavno in obstoječo določbo v ZKP, ki določa, da med postopkom, ko postopek še ni pravnomočen, ko je še domneva nedolžnosti in vse drugo v veljavi, o tem, kdo lahko vpogleduje v kazenski spis, ne v sodbo, odloča sodnik. Vi ste zdaj v tem zakonu zapisali, da ne glede na določbe Zakona o kazenskem postopku se uporablja Zakon o dostopu do informacij javnega značaja. Po domače povedano, javnost, mediji in tretje osebe bodo lahko vpogledovali v kazenski spis med postopkom, v to, kateri dokazi so notri, kateri dokazni predlogi so bili sprejeti, kaj so rekle priče, kaj niso rekle in tako naprej. Namesto, da bi o tem, ali je ta vpogled dovoljen, kot vedno odločal sodnik in po koncu postopka predsednik sodišča ali druga od njega pooblaščena oseba, bo zdaj o tem, kaj se iz kazenskega spisa lahko pogleda in kaj ne, odločala Informacijska pooblaščenka. Ta ista, ki vpogleduje v to, kako smo mi glasovali na tajnem glasovanju, ki ga kot tajnega določa Ustava Republike Slovenije. To smo zdaj sprejeli. To, da se v enem sistemskem zakonu, kar tako sredi sistemskega zakona napiše, ne glede na vse kar tukaj piše, velja za vpogled v kazenski spis drugi zakon, to je točno to, kar se z zakonodajo ne sme delati. Unicum, neko feclanje, neko škodljivo flikanje. In to zakaj? Ker obstaja neka sodba Vrhovnega sodišča, ki ste jo narobe tolmačili. Ta sodba Vrhovnega sodišča nič ne govori o vpogledu v pravnomočne sodbe. Seveda so pravnomočne sodbe javne, govori o tem, da se za vpogled v kazenski spis uporabljajo procesne določbe, določbe ZKP. To ste sprejeli in mislim, da veste, kako je to škodljivo. Hvala.
Hvala lepa. Kolegica Tine Heferle v imenu poslanske.
Hvala lepa. Lep pozdrav vsem! Tudi v LMŠ ne moremo podpreti te novele Zakona o kazenskem postopku. Namreč koalicija je spet spretno notri v novelo podtaknila člen, tako imenovani podtaknjenec, ki derogira Zakon o kazenskem postopku oziroma ga izključuje pri tem, ko se bo odločalo kdo, kdaj in kaj bo lahko vpogledoval v kazenski spis, kar je po našem mnenju izjemno škodljivo za sam kazenski postopek kot tudi za osumljence v kazenskem postopku in pa nenazadnje tudi za žrtve kaznivih dejanj, kajti na tak način bo omogočeno, da se nekoga diskreditira že v samem postopku, torej pred pravnomočno obsodbo. To se nam zdi nesprejemljivo. Hkrati pa je za nas nepojmljivo, da postavljamo nad sodnika, ki je alfa in omega sodnega postopka, Informacijskega pooblaščenca, ki je upravni organ, nima znanja o kazenskem pravu, nima znanja o kazenskem procesnem pravu, pa bo po vaši določbi, po vašem členu lahko odločal v kazenskem postopku o tem, kdo in na kakšen način bo vpogledoval v spise. Temu ne nasprotujemo samo mi, nasprotuje takšni določbi Vrhovno sodišče, nasprotujejo na Vrhovnem državnem tožilstvu, nasprotuje ji Odvetniška zbornica in nenazadnje je zelo oster zapis proti tej določbi spisala tudi naša Zakonodajno-pravna služba. Žalosti nas, da se na tak način postopek, ki je zelo občutljiv in zelo pomemben, se pravi, kazenski postopek, da se ga na tak način dela manj vrednega oziroma manj transparentnega. V LMŠ te novele zakona ne bomo podprli.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 43 proti 36. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o davku na motorna vozila v okviru nujnega postopka. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 16. 12. 2020, ki je objavljen na e-klopi. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 17. členu pod številko 1. Če bo ta amandma sprejet, postane amandma Poslanske skupine LMŠ k temu členu pod številko 2 brezpredmeten. Glasujemo. Obrazložitev glasu? Kolegica Andreja Zabret v imenu poslanske.
Hvala za besedo. O Predlogu zakona o davku na motorna vozila, ki je danes pred nami, se v Poslanski skupini LMŠ resno sprašujemo, kaj je vlada na tem področju počela od marca do decembra. Že v mesecu maju smo ministru Širclju zastavili ustno vprašanje, kdaj bo ministrstvo vložilo predlog omenjenega zakona v proceduro, ki mora biti, mimogrede, sprejet do konec leta. Minister nam je takrat odgovoril, da bodo najprej analizirali celoten davčni sistem in na podlagi te analize pripravili rešitev. Sedem mesecev kasneje in po nekaj neobstoječih analizah danes zakon sprejemamo po nujnem postopku. In glede na obsežne in vsebinske pripombe Zakonodajno-pravne službe se v LMŠ bojimo, da bo zakon v praksi težko izvedljiv. Namreč, upoštevali niste tako rekoč nobene njihove pripombe. Zakona je bil na Odboru za finance deležen nekaj izboljšav. V Listi Marjana Šarca smo tako kot tudi koalicija vložili amandma, ki bo preprečil, da bi Slovenija postala odlagališče okolijsko spornih vozil iz drugih držav. Z našim amandmajem k 16. členu se spreminja višina davka za motorna vozila, starejša od 10 let. Ker pa je vlada popolnoma pozabila na posebne skupine, kot so, denimo, gasilci, smo vložili tudi amandma, po katerem se med motorna vozila, ki so oproščena plačila davkov, uvrščajo tudi gasilska vozila. Koalicija ga je nesebično podprla, mi pa smo člen z novim amandmajem poskušali še izboljšati in seznam oprostitev davka smo razširili še na vozila, ki se uporabljajo za izvajanje gorske, jamarske in podvodne reševalne službe, saj gre za enak princip delovanja kot pri gasilcih, se pravi, so v javnem interesu. Vendar koalicija pač ne more iz svoje kože in preprosto ne more priznati, da smo naredili nekaj dobrega. Namesto tega izkoristi vsako priložnost, da zasluge pripiše sebi. Zato je zelo podoben amandma s še nekaj razširitvami vložila tudi koalicija. Pa nič hudega, v LMŠ smo veseli, da ste vsaj tokrat slišali našo pobudo, da se v zakon vključijo tudi druga vozila, ki so v skladu z zakonom, ki ureja varstvo pred naravnimi in drugimi nesrečami uporabljajo za izvajanje javnih služb za zaščito, reševanje in pomoč. Če bo pobuda realizirana, je naš cilj dosežen. Nas pa ob sprejemanju novega tako imenovanega okolju prijaznega davka čudi novica, da se ravno zdaj znižujejo tudi spodbude za električna vozila preko Eko sklada, kar ni ravno dobra popotnica. V Listi Marjana Šarca se bomo pri glasovanju o zakonu vzdržali. Zavedamo se, da mora biti zakon do novega leta sprejet, a upravičena kritika gre finančnemu ministrstvu, ki je z njegovo pripravo odlašalo do zadnjega, zato imamo danes pred seboj [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa.Še kdo? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je 81 poslancev, za 69, proti nihče. [[Za je glasovalo 69.]] [[Nihče proti.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Ker je bil sprejet amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 17. členu pod številko 1, je postal amandma Poslanske skupine LMŠ k temu členu pod številko 2 brezpredmeten. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Levica k 40. členu. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 43. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandma k 17. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k temu členu vložiti amandma? [[Ne.]] Ugotavljam, da ne. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugih obravnavi, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. [[oglašanje iz dvorane]] Kolega Kordiš, obrazložitev glasu v imenu poslanske.
41 tisoč evrov davčnega odpustka za bogataša, ki kupi avto za 150 tisoč evrov, 5 tisoč 600 evrov davčnega odpustka za bogataša, ki si lahko privošči avto za 70 tisoč evrov, 30 milijonov izpada iz proračuna za vse ostale, ki proračunska sredstva potrebujejo, potrebujemo, zato ker se iz njih financira zdravstvo, iz njih se financira šolstvo, tudi temeljna infrastruktura. Zakon o davku na motorna vozila zelo jasno kaže, kje na višku epidemije ležijo prioritete vlade Janeza Janše. Vedno pogosteje se izrisujeta dve točki. Prva, da samo sebe zabetonira na oblasti, ne glede na žrtve, tudi smrtne. In druga, da opustoši državni proračun in vse, kar je javnega dobrega v tej državi, in ustvarjeno bogastvo pretovori do svojih prijateljev bogatašev in do kapitala. Davek na motorna vozila in ta davčna razbremenitev bogatašev je primer tega slednjega. Po argumentaciji za ta davek, zakaj je potrebno bogate, ki utajujejo davke oziroma se izogibajo plačilu v nabavah svojih luksuznih avtomobilov, razbremeniti, smo lahko v razpravi zasledili dva temeljna argumenta. Prvič, to naj bi bila nekakšna mini zelena davčna reforma. To ne drži, zaradi tega, ker je že po obstoječi ureditvi v zakon vključen kriterij, koliko določeno vozno sredstvo okolje onesnažuje in koliko ga ne. Prav nobenega zelenega argumenta ni za tem, da se bogatašem, ki se izogibajo plačilu davkov, pogleda skozi prste in to izogibanje plačila davkov na svoj lasten luksuz, legalizira. Tisti, ki zares misli zeleno v prometu, bo vlagal v avtobuse in v železnice, v kakovosten javni potniški promet, ki služi sleherniku. Edino to je rešitev za zelene politike v prometu, ki prispeva zelo velik delež izpustov globalno pa tudi pri nas. Drugi argument, ki smo ga lahko slišali, je, da že že, proračun bo res izgubil 30 milijonov evrov, ampak teh 30 milijonov evrov se bo prelilo v proračun za družine, češ, gospodinjstva bodo lahko razpolagala s 30 milijoni evri več sredstev. Kar so pri tem argumentu predlagatelji pozabili navesti je, da, res je, 30 milijonov evrov se bo prelilo v družinske budžete, ampak samo za 1 % najbolj obsceno bogatih.
Hvala lepa. Kolega Trček [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] v lastnem imenu. Še kdo v imenu poslanske? Kolegica Mateja Udovč.
Hvala lepa, predsedujoči, za besedo. Predlog zakona o davku na motorna vozila, ki ga imamo danes na glasovanju, bomo v Poslanski skupini Stranke modernega centra soglasno podprli. Danes je čas, ko mora politika gledati, da bo gospodarstvo obstalo ne samo danes, temveč tudi jutri. In politike o zviševanju davkov se sigurno ne delajo v času ekonomske krize, temveč se v času krize davki znižujejo, zato da se zagon gospodarstva omogoči. Pri pripravljanju, obravnavanju in sprejemanju zakonodaje nam mora biti v tem času danes glavni cilj pomoč gospodarstva. Če gospodarstvu danes ne bomo pomagali, jutri naši državljanke in državljani ne bodo imeli delovnih mest. In če se tega v Levici danes ne zavedajo, danes ne zavedajo, me to zelo žalosti. Sprejemati moramo odločitve, ki bodo kolesja gospodarstva ponovno zagnala in nas približala stanju, kjer smo bili pred pandemijo. In ko bomo v tistem stanju, potem se bomo lahko pogovarjali o drugačnih davčnih politikah. Tukaj si lahko pogledate upad prodaje novih avtomobilov. Tudi preko 42 % izpad prometa. Ali se vi zavedate, da je danes v nemških avtomobilih, v vsakem nemškem avtomobilu, skoraj v vsakem avtomobilu en sestavni del iz Slovenije? In če upade prodaja novih avtomobilov, to pomeni upad našemu gospodarstvu, našim delavcem. In kot smo slišali, 10 tisoč delovnih mest je ogroženih, slovenskih delovnih mest je ogroženih, če ne bomo pomagali avtomobilski industriji. Dve leti smo se v Stranki modernega centra trudili, da je danes prišel ta zakon na mizo. Zakon je dober, zato ga bomo tudi v Stranki modernega centra soglasno podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo v imenu poslanske skupine? Ne. Dr. Franc Trček v lastnem imenu.
Hvala za besedo. Mišljenje ni naravno stanje. Prvič, ta zakon je naiven. Če nekdo pričakuje, da bodo določeni ljudje iz Slovenije, ki nočejo plačevati davkov v Sloveniji, kar zdaj naenkrat zaradi tega zakona drli pa jih plačevali, naj se zbudi. Drugič, zakon je računan na napačnih predpostavkah, računan je na predpostavkah pred krizo. Veste, en najboljših inštitutov na svetu za razvoj, meni ljubi južnokorejski, ne ve odgovora, kako bo jeseni leta 2021. In vsak pameten podjetnik verjetno ne bo šel sedaj 100 jurjev ali 150 jurjev dati za nov avto. Tretjič, zakon je tudi kontra tega, kar vse vlade, tudi ta, zapisujete: zelena Slovenija, petzvezdnična gor in dol. Skoraj dve tretjini onesnaževanja ozračja je osebni avtomobilski promet. Sprejemate to, sočasno znižujete subvencije za električna vozila. Ob vsem skupaj me veseli, da sem danes videl v Ivančni Gorici, da je šel novi vlak mimo, ki ga testirajo. Ob tem pozabljate, da je štirim petinam upokojencev in upokojenk to nujno zlo predrago. Da je več kot polovici zaposlenih nakup avta nujen, ampak predrag strošek. In s tem bi se morali mi ukvarjati. Ne pa, da me potem neki Jože tam kritizira, da sem nesramen. Veste, ni naloga poslancev in poslank v 21. stoletju, konec leta 2020 misliti, kako si bom jaz kupil boljši avto od soseda. Mi se moramo deavtomobilizirati. Naš avtomobilski grozd z znanjem, ki ga ima, moramo pa premakniti v drugačna prevozna sredstva in, recimo, v gerontotehnologijo in še neke druge izdelke in nišna znanja, da bomo vsi bolje živeli, da naši pravnuki ne bodo crknili, ko bodo morali plačevati vse to, kar [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Mag. Dejan Židan.
Hvala, predsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Tudi sam bom glasoval proti. Prvič, poglejte tudi slovenska vlada, ta državni zbor pa verjetno vsi smo podprli, da do leta 2030 zmanjšamo emisije škodljivih plinov za 55 %. Ta ukrep je točno nasproten. Vsi skupaj smo podprli, da do leta 2050 postanemo brezogljična družba. Ta ukrep je čisto proti. Pomemben del Slovenk in Slovencev, pri nas je avto nekaj, ker cenimo, ima občutek, da bo zaradi tega zakona lahko prišla do cenejšega avta. Ne bo prišla. Ne bo prišla. Ne bo prišla. Cenejši avto ste omogočili samo bogatim. Tistim, ki plačujejo avto za 100 tisoč evrov, bodo privarčevali za en osebni avto, kakršnega povprečna slovenska družina vozi. Njim ste dali. Tistim, ki pa vozijo običajne osebne avte, pa od tega ne bodo imeli nič. In potem poslušajte, glavno naše napotilo je, da se prevoz spremeni. Glavno napotilo je, pojdite na električne in na hibridne, ki se s to finančno operacijo, ki jo delate, ti se bodo podražili. Tako da tisto, kar je dejansko v skladu s tem, kar smo dali kot zavezo državi Evropske unije pa tudi svetu, v končni fazi tudi mi smo podpisali pred petimi leti Pariški podnebni sporazum, smo podpisali, delamo pa nekaj drugega, ne, delate nekaj drugega. Jaz vem, da je potrebno delati drugače. In mene res skrbi. Skrbi me zato, ker na deklarativni ravni še vedno počnemo to, kar smo tako radi počeli, ja, bomo naredili nekaj koristnega, ko pa pridemo na operativno raven, pa povsem v drugo smer. In nenazadnje, spoštovane in spoštovani, zakaj bom glasoval proti temu? Mi smo oktobra dobili na dva vaša zakona, koalicija, opomin Evropske komisije, ki nas je opozorila, da nas bo mogoče tožila, ker ne znamo varovati okolja. To danes dajem tudi kot poslansko vprašanje, pisno, tudi pobudo pristojnemu ministru. Mi gremo zaradi vas v napačno smer. In ne tega delati, da nas bo na koncu sram kot državljanke in državljane. Hvala. Proti bom.
Hvala lepa. Nataša Sukič v lastnem, se opravičujem, Luka Mesec prvi, pa potem Nataša Sukič.
Hvala lepa. Zdaj kot prvo, ta zakon je pisan eksplicitno samo za bogate, za ljudi, ki si lahko privoščijo avto za 100 tisoč evrov ali več. Če boste kupili avto za 150 tisoč evrov, boste prišparali po tem zakonu 41 tisočakov, če boste kupili nekega clia za 10 tisoč, boste pa 10 evrov na slabšem. To je vsebina tega zakona. Potem, ta zakon je naiven. Naiven je prvič iz gospodarskega vidika. Namreč slišimo neko argumentacijo, češ, s tem se bo reševal slovenski avtomobilski grozd. Pa lepo vas prosim. No, koliko pa je v končni ceni avta za 100 tisoč evrov slovenskega? Ne vem, mogoče kakšen del za 500 evrov. A mislite, da se bo slovenska potrošnja avtomobilov za 100 tisoč evrov v svetovnem formatu kaj poznala, da bo v Sloveniji zaradi tega nastalo kakšno delovno mesto? Nasprotno, izgubili bomo 30 milijonov evrov v proračunu. In v tem smislu je zakon naiven. Namreč to je šolski primer tako imenovanega trickle-down efekta, se pravi upanja, da se bo ob nižanju davkov za bogate nekaj prililo navzdol po družbeni piramidi. Pa poglejmo države, kjer so to najbolj počeli, najbolj jasen primer mogoče ali pa znan v svetu so Združene države Amerike. Tam so vzgojili ali pa se je zaredil nek razred milijarderjev, ki je danes dobesedno tisti družbi tam nevaren, na drugi strani imate pa več kot 50 milijonov ljudi brez osnovnega zdravstvenega zavarovanja. Pač tja peljejo take politike in ne vem, zakaj moramo v letu 2020 ponovno jemati to lekcijo, ko je že cel svet spoznal, da je to bedarija. In zadnjič, ta zakon je nevaren družbi zaradi tega, ker spodbuja, naravnost spodbuja nakupovanje avtomobilov s petlitrskimi motorji in tako naprej, ki pokurijo, kaj jaz vem, po 15, 20 litrov na 100 kilometrov, in to delamo v času, ko nam cel svet govori, da mi moramo zmanjševati naše ogljične izpuste. Da o tem, koliko je že proizvodnja takega avta okoljsko obremenjujoča, niti ne govorimo. In po covid krizi prihaja podnebna kriza, ki se je bomo rešili še bistveno težje kot te, vi pa delate vse kontra. Seveda bom glasoval proti.
Hvala lepa. Besedo ima Nataša Sukič.
Hvala lepa za besedo. Ja, nič, nauk te zgodbe, kolikor danes slišim, je, kupujmo rolsrojse, kupujmo ferarije, da bomo rešili naše gospodarstvo, ne kupujmo cliov, ki se delajo pri nas, kajti tega se ne splača kupiti, ker to boš še 10 evrov več plačal ali pa skoraj ali pa minimalno manj, odvisno od modela, ki si ga boš privoščil. Ne. Kupujmo rolsrojse, mercedese, ferarije, in to je to. O konceptih, vaših pogledih na bližajoči se podnebni zlom, na okoljsko krizo pa raje sploh ne bom izgubljala besed. Polna usta so vas nekega leporečja, ko pridemo do konkretnosti, popolna odpoved. Niste podprli niti prepovedi frackinga, zdaj spodbujate kupovanje avtomobilom, ki so še večji onesnaževalci in tako naprej, ki bistveno prispevajo k izpustom v ozračje. Tako da res še enkrat, hvala za nasvet. Državljanke in državljani, ne glede na to, da je kriza obupna, da smo sredi obupne zdravstvene krize, da smo sredi ekonomske krize in še huje bo, kupujte rolsrojse in ferarije, splača se vam. Seveda bom glasovala proti.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Marko Koprivc.
Hvala lepa za besedo. Glasoval bom absolutno proti. Namreč, včeraj je državna sekretarka sama pri obravnavi točke povedala, da bo nekdo, nek bogataš, ki kupi avto luksuznega razreda dražji od 200 tisoč evrov in več, s tem novim zakonom prišparal skoraj 70 tisoč evrov. Ali je to sprejemljivo v najtežjih časih v zgodovini Slovenije? Skratka, jasno je, kaj so prioritete te vlade. Plenjenje, spreminjanje temeljnih demokratičnih postulatov te družbe in pa nagrajevanje bogatih, tistih ubogih revčkov, ki dajejo 200 in več tisoč evrov za nakup avtomobila, da bodo sedaj lepo prišparali 70 tisoč evrov, ubogi reveži. Hvala lepa.
Besedo ima Franc Breznik.
Dobro, sedaj se vračamo ponovno v realnost. Sedaj ste slišali demagogijo levičarjev, evo, sedaj pa spet realnost. Torej, prva zadeva. Mi ukinjamo ali pa zmanjšujemo DMV. Vzemimo za primer porsche 911 turbo, nabavna cena 220 tisoč evrov. Ja, res se zmanjšuje DMV, nato pride pa DDV, 22 %, ki ga bo država dobila, nato pride cestnina. Ali veste, koliko je cestnina avtomobilov nad 4 tisoč kubičnih centimetrov? 560 evrov, spet bo država dobila. Ne bo dobila Bratislava in ne Budimpešta pa Nemčija, ampak bo dobila država Republika Slovenija. Vi boste iz tega tudi plačo dobili od tega luksuznega avtomobila. Zdaj so pa proti stranke, spoštovani, spet realnost, ki so množično sodelovali, leta in leta, Talum Kidričevo največji onesnaževalec. Rdeče blato, če se spomnite? TEŠ1, 2, 3, 4, 5, 6, največji onesnaževalec ene cele doline. Nadaljevanje, Salonit Anhovo, azbestoza. Ste slišali za to bolezen? To je ta levičarska demagogija. Ti avtomobili se že tako sedaj vozijo po Sloveniji pa onesnažujejo to okolje, spoštovani kolegi. Že sedaj se vozijo s 4, 5 tisoč kubičnimi centimetri. Problem je, da je bil DDV plačan v drugi državi, da so bile cestnine plačane v drugi državi, da so bili zavarovalni kasko in osnovno zavarovanje plačani v drugi državi. To je ta demagogija in to je ta slovenska nevoščljivost, ki izhaja iz viničarsko-predpasniške mentalitete naroda. V Sloveniji se bodo vozili dobri avtomobili in podjetniki, ki so uspeli, se naj nadgradijo. Tisti, ki so resnično uspeli, ne tisti, ki so pokradli državno premoženje iz strank SD, pa se vozijo z luksuznimi avtomobili. To je ta razlika. In še nekaj, Lukec in njegov škorec, v slovenskih luksuznih avtomobilih je vgrajeno 10, 20 ali pa 40 slovenskih delov. 40 slovenskih delov je vgrajenih več v luksuznih avtomobilih kot pa v enem Renaultovem cliu. Toliko, da vam bo jasno. Hvala.
Kolega Breznik, prosim brez žalitev kolegic poslank in poslancev. Postopkovno kolega Luka Mesec. Malo tišine, prosim.
Z gospodom Breznikom nisva skupaj krav pasla in nobene pravice nima, da se tako s komerkoli ne samo z menoj pogovarja v parlamentu.
Tišina!
Gospod Breznik nobene pravice nimate, da se s komerkoli ne samo z menoj tako pogovarjate v parlamentu. Prosim, gospod Zorčič, da zahtevate maksimalno spoštovanje soposlancev in da njemu izrečete opomin.
Kolega Luka Mesec, imate prav. Opozoril sem kolega Franca Breznika in predlagam, da gremo naprej. Kolega Kordiš, če boste ponovil isti postopkovni predlog, vam bom izrekel opomin.
Seveda, meni boste izrekli opomin, tamle Francu Brezniku, ki pa žali z lukci in škorci, pa tega ne boste naredili. Kako zelo dvolični pa ste predsedujoči?
Ne, nisem dvoličen. Ne bomo multiplicirali postopkovnih predlogov.
Podajam postopkovni predlog, da izrečete opomin Francu Brezniku iz SDS zaradi nedostojnega naslavljanja vseh ostalih razpravljajočih v tej dvorani, in to na tak zelo ponižujoč način.
Lahko gremo naprej. Obrazložitev glasu? Ne. Postopkovni predlog kolegica Nataša Sukić.
Spoštovani predsedujoči, opozorilo ni dovolj. Prosim, da izrečete Francu Brezniku opomin, kajti človek je bil izjemno žaljiv predvsem do Luka Mesca in tudi ostalih. To, kar si je dovolil, je precedens. Ne bom navajala kvalitet tega poslanca, ki sploh v resnici po tem, kar je naredil, ne bi več smel biti poslanec, zdaj si pa drzne žaliti ostale poslance. Prosim, da izrečete opomin.
Kolegi, ne, ne bom izrekal opomina. Kolego Franca Breznika sem opozoril, da so bile njegove besede neprimerne, mislim, da je to dovolj. Zdaj pa predlagam, da gremo naprej. Obrazložitev glasu, kolega Kordiš, v lastnem imenu.
V samem zakonu davčnega reza na luksuz bogatih v obliki avtomobilov piše, kakšen je temeljni razlog, da ga Vlada sprejema. V osnovi je ta, da se bogati izogibajo plačevanju davkov in avtomobile raje registrirajo kje v tujini, recimo na Slovaškem. In je sekretarka v razpravi navedla primer. Nekdo, ki kupuje poršeja za 190 tisoč evrov, bo po novem plačal 9 tisoč evrov davka, po starem, kot je v obstoječi zakonodaji, pa bi ga moral plačat 77 tisoč. 77 tisoč. In namesto, da bi se vlada ukvarjala s pregonom davčnih utaj in pravično obdavčitvijo, ki naj prispeva v našo skupno blaginjo, še posebej v časih krize, kaj dela? Bogatim izogibanje plačila davkov in davčno utajevanje legalizira na način, da davek na luksuzna vozila še dodatno poreže. V razpravi med obravnavo sem dejal, da glede na to, kako se vlada Janeza Janše obrača, je bržčas eden izmed razlogov za tem zakonom tudi to, da si hoče kateri od vladnih prijateljev kupiti nek luksuzni avto za 150 ali 200 tisoč evrov, ampak ne bi plačal primernega obsega davka. In je Janez Janša seveda skočil, ni problema, prijatelj, tovariš, bomo mi tebi sprejeli poseben zakon, ki te bo davčno razbremenil. In glede na to, da je v obrazložitvah glasu v bran temu zakonu spregovoril Franc Breznik, nekdanji sekretar, ki je sestankoval z osumljenimi narkotrafikanti [[…]]
Kolega Kordiš [[…]]
[[…]]vidimo, da te moje besede niso bile izvite kar tako iz trte.
[[…]]prosim vas, ne prilivajte ognja, če ne bom prekinil sejo pa bomo šli mal na pavzo. Kolega Siter ima besedo, potem pa kolegica Violeta Tomić.
Ja, hvala lepa za besedo. Če je poslanec, tamle z one strani, pozval Državni zbor, da gre v realnost, ga pozovem tudi jaz v realnost vseh ostalih, razen tiste tribune na oni strani, ki si ne more privoščit avtov za 150 ali pa 190 tisoč evrov. Realnost vseh ljudi, ki si, roko na srce, mogoče tudi takega za 10 tisoč ne morejo privoščit. Takšnih je v Sloveniji ogromno. 200 in nekaj tisoč ljudi živi pod pragom revščine, 40 tisoč med njimi je otrok. Mi imamo pa danes pred sabo že drugi poskus, drugi zakonski poskus davčnih odpustkov za kapital in najpremožnejše. Ali se mi sploh zavedamo, kaj mora imet človek pod palcem in kako je do tega prišel, če lahko samo za prevozno sredstvo vrže 190 tisoč evrov, kot je en primer dala državna sekretarka zadnjič? In kaj to pomeni za državni proračun? Malce matematike smo naredili v razpravi. Vprašajmo se, koliko gasilskih domov v Postojni lahko iz državnega proračuna seštejemo, če pravično obdavčimo vse, ki se šlepajo na luksuz, kot se temu ljubkovalno reče. Koliko zaposlitev v domovih za starejše si lahko privoščimo, koliko zaposlitev, prepotrebnih zaposlitev v zdravstvenih institucijah in tako naprej in tako naprej. To je realnost, spoštovani poslanke in poslanci, in razsežnost tega zakona in celotne klime dajanja in dajanja in dajanja novih in novih davčnih odpustkov za kapital in najpremožnejše. Ta zakon je predvsem nesramen, zato ga ne morem podpret. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Violeta Tomić.
Hvala, predsednik. Skušala bom izbirat besede, ker vidim, da zelo skočijo na glas predstavniki te koalicije, kadar slišijo resnico. Poskusila se bom dotakniti realnosti. Za koga delamo ta zakon oziroma ga delate? Koliko je v Sloveniji teh ljudi, ki si lahko za 220 tisoč evrov kupijo poršeja? Ali jih lahko preštejete na prste ene roke? Koliko jih je? Gospod Breznik, vi jih verjetno poznate, vi zelo radi hitro vozite pa tudi na alkohol ne pazite, kadar se usedete v službeni avto. Nimamo niti cest primernih za tako divjanje, kot ga ti vaši hudi poršeji [[…]], če se držimo predpisov. Jaz mislim, da je parlament zato tukaj, da smo prvi po zgledu, kako se je treba obnašati glede voženj, glede upoštevanja omejitev, glede nealkoholiziranosti med vožnjo in tako naprej. Jaz bi vas rada spomnila na Marijo Antoaneto, ko je bil narod lačen, jim je rekla: »Če nimajo za kruh, naj jedo potico.« Ja, poglejte, in kako je končala. Jaz vas bom spomnila, da smo včeraj lahko gledali pri poročilih Ameriko, ki se ji tako želite približati, da so milijoni lačni. In po tej epidemiji nam dejansko sledi ne le ekološka katastrofa, ampak tudi prehranska katastrofa. Ljudje ne morejo dobiti dovolj denarja za kruh, kaj šele da bi prišli do kurjave, da ne govorimo o stanovanju, ki je za 220 tisoč, kot govorijo eni kolegi, še kako čudovito in koliko hiš lahko kupiš za to. Jaz vas ne razumem, da se zakoni pišejo za elito, ko je treba poskrbeti za državljane in državljanke, ki se soočajo s težkimi problemi, da ne omenjamo, da smo podpisali Pariški sporazum. Svetovalec Vlade je veliki davčni utajevalec, kralj med njimi, in to je rezultat. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Jure Ferjan.
Hvala za besedo, predsednik. Spoštovane, spoštovani! Jaz bom glasoval za omenjen zakon. Dal bom pa dva poudarka. Luksuzni avtomobili se že vozijo po Sloveniji. In tisti, ki je pošteno zaslužil denar in se odločil, da bo kupil luksuzen avtomobil, naj ga kupi, ampak naj ga kupi v Sloveniji in naj v Sloveniji plača davek. Izračunajte si, koliko je davka na 100 tisoč evrov, koliko je davka na 200 tisoč evrov. To je ena zadeva. Druga zadeva, pravite, da bodo privarčevali ali pa da so odpustki samo za bogate. Ni res. Poglejte, clio po aktualnem zakonu je davek 249 evrov, po novem zakonu, ki ga danes sprejemamo 66 evrov, golf po starem zakonu 650 evrov, po novem zakonu 82 evrov, panda 466 evrov po starem zakonu, 144 evrov po novem zakonu in dacia daster 395 evrov po starem zakonu in 118 evrov po novem zakonu. Jaz vozim dacio daster, pa mislim, da ni luksuzen avto, sem pa z njim zadovoljen. Je pa varen, in to je meni kot očetu z majhnim otrokom ključno. Hvala.
Hvala lepa. Mateja Udovč v lastnem imenu.
Hvala lepa. Jaz bom današnji predlog zakona z veseljem podprla. Kot sem že omenila, se že dve leti zavzemam za spremembo tega zakona. Za kaj se zavzemam? Mi se danes pogovarjamo o denarju, ki ga dejansko nimamo, ki ga še državljani in državljanke niso plačali, bi ga pa plačali 1. 1. 2021, če se zakon ne bo danes spremenil. To je razlika. Vi govorite o 77 tisoč nekega davka luksuznega avtomobila, ki ga danes še ni, ki bi šele bil, če bi bil. In identičen zakon je predlagala tudi prejšnja vlada. Tudi dr. Bertoncelj je identičen zakon predlagal, zato danes ne morem razumeti poslancev, ki nasprotujejo tovrstnemu zakonu. Zakon je dober. In dober je za ljudi. Tudi tisti, ki bodo kupili nižjecenovna vozila, bodo plačali manj davka. Ampak to ne pomeni manj davka, kot ga plačujejo danes, zato ker so danes druge lestvice v obravnavi. Prenovljen zakon je potreben le zaradi tega, ker se konča prehodno obdobje. Prehodno obdobje pa se je zagradilo zaradi znane afere Dieselgate. Vsem poznane afere. Zato je nujno. Državljanke in državljani sploh še ne vedo, koliko bi plačali, zato ker gledamo vnaprej, ker je politika dobra, gleda naprej in jih bo razbremenila tega dela, da jim ne bo potrebno plačati ob nakupu enega golfa 650 tisoč davka na motorna vozila. Luksuzna vozila pa, kot smo že omenili, se tudi ne bodo več na Češkem in Slovaškem registrirala, temveč računamo, da se bodo registrirala na Slovenskem [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Spoštovane kolegice, kolegi, koliko je še interesa? Vidim, da je še. Jaz bom sprožil listo. Dva, trije. Ja, samo dva potem. Najprej kolega Koražija, pa potem Jani Möderndorfer.
[[nemir v dvorani]] Lahko?
Lahko ja.
Mislim hvala. Pa če umirite malo sosednjo skupino tam preko. Glejte, saj ta zakon je v bistvu samo odraz duha te vlade. Dejansko se konstantno dela na tem, da se jemlje revnim in se daje bogatim. To je dejansko demagogija, ki jo pač izvaja ta desničarska vlada. Seveda, glasoval bom proti temu zakonu, ker je čas, da ta državni zbor začne delati za ljudi in ne proti ljudem. Hvala.
Hvala lepa. Jani Möderndorfer ima besedo.
Ja, veliko je bilo opredelitev, kako bomo glasovali in kaj bo kdo sprejel oziroma potrdil. Dejstvo je, da zakon bo sprejet danes. Je pa seveda zelo pomembno vprašanje, ki se bo zgodilo po tem zakonu. To pa je, predvsem zanimivo bo gledati, kdo bo kakšne avtomobile kupoval, predvsem tisti, ki so najbolj zaslužili od mask pa od ventilatorjev, pa še kakšno stvar, ki se bo pokazala. In fajn bi bilo, če boste že sprejeli ta zakon, da boste seveda v okviru organov, katerim ste nadrejeni pa jim dajete tudi politične usmeritve, kaj morajo delat, da naj spremljajo te ljudi kaj in kako bodo počeli. Seveda je pa že danes možno videti, kdo vozi najbolj premožne avtomobile. Žalosten sem v resnici predvsem samo zato, ker ta vlada nima neke resne domišljije ali pa resne ideje, kaj narediti pravzaprav z vozili, ki bi bila alternativno vozila in seveda bistveno bolj koristna za celo družbo, ne pa naštevanja ugodnosti, kako se kupuje clio in podobno. Ti ljudje bodo zbrali tudi 100 ali pa 400 evrov, zaradi tega, ker ta avto rabijo. Problem pa je, da se pri nas še vedno cerkveni dostojanstveniki vozijo z najdražjimi avtomobili, in to mene bolj skrbi, od kje jim denar, in mi jim še dajemo olajšave. Sicer pa PKP7 že prihaja z novimi olajšavami za nakup dobrih avtomobilov.
Hvala lepa. Tomaž Lisec ima besedo.
Ja, hvala. Podprl bom ta zakon, ker sledi paradigmi te vlade − nižji davki, manj birokracije in pa sprejemanje okoljsko sprejemljivih projektov. Je koristen za davčne zavezance, je koristen za potrošnjo in za gospodarsko panogo, ki je v Sloveniji dokaj pomembna. Dejstvo pa je, katerega očitno vsi tisti, ki niste prebrali zakona, ne veste. Preprečujemo nekaj, kaj bi se zgodilo, ker bi se prehodno obdobje končalo s 1. 1. 2021 in bi imeli ogromno problemov pri nakupu vsi novi potrošniki, ki želijo priti do svojega takšnega ali drugačnega avta. Druga pomembna komponenta je oprostitev davka na motorna vozila za posamezne segmente, za gasilska vozila, za reševalna vozila, za veterinarska vozila, za vozila Civilne zaščite in tako dalje. To so tisti segmenti družbe, na katere pozabljate vsi tisti, ki govorite o poršejih in vas skrbi, ker do zdaj nismo od teh poršejev v Sloveniji dobili nič, ker so bili DMV in DDV plačani na Slovaškem. In karkoli bomo sedaj dobili od teh ljudi, ki so zdaj kupovali in registrirali in davke plačevali tuji državi v Sloveniji, bo šlo ravno temu, čemur vi nasprotujete – za nove gasilske domove, za nove šole in tako naprej, da sledimo vašemu populizmu. Skratka, vi ste fovš, ker nismo dobili nič. Mi smo za to, da ta država dobi od tistih, ki si lahko privoščijo in si lahko zaslužijo ali clia ali gola ali pa nenazadnje tudi močnejša vozila. In ta močnejša vozila se ne bodo uveljavljala tako kot sedaj, glede na moč, ampak glede na stopnjo onesnaženosti okolja. In tukaj je glavni premik tega zakona in zakaj bom tudi sam osebno podprl ta zakon. Nižji davki, več za ljudi, manj birokracije in pa boljša okoljsko sprejemljivost avtomobilov. Ne vem, kaj bi še drugi raje.
Hvala lepa. Besedo ima Branko Grims.
Hvala za besedo. Vsem prav lep pozdrav! Če ne bi poznali naših dragih kolegov na levici, bi verjetno kdo kar solzo otrl nad to socialno občutljivostjo, ki je bila danes tukaj prezentirana. Ampak tudi nalagali ste, kje vidite, da naj bi bil dober vozni park. Ampak, kolegice in kolegi, kje v minulih letih je bilo pa največje srečanje luksuznih in najdražjih, absolutno prestižnih avtomobilov v Sloveniji? V Dražgošah, kolegice in kolegi. [[… smeh v dvorani]]
[[zvočno opozorilo za mir v dvorani]] Obrazložitev glasu.
Kot je rekel von Hajek, če bi levičarji imeli kaj pojma o čemerkoli, zlasti pa o ekonomiji, sploh nikoli ne bi bili levičarji. In slovenski problem je, da so levičarji v Sloveniji po nazivu, dejansko pa imajo samo zeleni interes, kar seveda Green is the colour of money, kar je zelena barva denarja. Toliko okoli slovenskega levičarstva, o katerem je najboljše povedal tisti, ki je dejal, da je v Sloveniji biti levičar poslovna odločitev.
Kolega Grims, davek na motorna vozila je tema.
Ja, saj o tem govorimo. Pa kdo jih ima in kdo plačuje potem davke tujim državam. In zdaj ko se poskuša najti eno rešitev, da bi se vsaj en del teh davkov preusmerilo v Slovenijo, da bi od tega imeli slovenski davkoplačevalci, slovensko šolstvo, slovensko zdravstvo, je pa to problem. Pa tisti, ki so na tistem rednem letnem srečanju v Dražgošah v prvi vrsti, vpijejo, da to ni dobro, da to ni pravilno. To pa je res problem. Pa še kakšna neumnost, da ne bom komentiral, kako je največje onesnaževanje na svetu avtomobilski potniški promet. Ja, seveda, dajte se malo pozanimati pa začnite govoriti o stroki, pa se vidimo takrat. Glasoval bomo pa seveda za.
Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za 43, proti 17. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 17.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o nujnih ukrepih zaradi afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v okviru nujnega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjen predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Prekinjam. Obrazložitev. Kolegica Violeta Tomić, obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Malo tišine [[zvočno opozorilo za mir v dvorani]] .
Se opravičujem, če se vam ne da poslušati, ampak po poslovniku imam pravico obrazložiti svoj glas. V Levici bomo namreč glasovali proti temu zakonu, kajti mi razumemo, da je treba omejevati afriško prašičjo kugo, vendar se je treba zavedati, da nimamo niti enega samega primera te bolezni v Sloveniji niti blizu naših meja. Zakon pa omogoča pogrom čez divje prašiče, vemo pa, da se bolezen ne prenaša na druge živali, se ne prenaša na človeka, in je po naše izgovori in je specističen in ga ne moremo podpreti. Razumeli bi, da po regijah, ki bi bile bolj ogrožene, se izvaja ta odvzem živali, kot pravite pobojem, vendar subvencionirano, vemo, da tisti, ki bodo te poboje izvajali, bodo dobili 15 evrov na uro in več, da bo država nabavila celo orožje z dušilci in tako naprej, da se bo čim več divjih prašičev pobilo, s tem, da se bo pa še vedno ohranjalo divje prašiče v oborah, ne bo se zaščitilo domačih prašičev. Vemo, da vsak kmet mora zaščiti svojo lastnino in da stika divjega prašiča z gojenim prašičem ni, razen če to zagreši človek. In s tem zakonom ščitimo spet interes prašičerejcev, pozabljamo pa na interes divjih živali, ki jih nobeden ne ščiti. Zakon je specističen in ga v Levici dejansko ne moremo podpreti. Hvala.
Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti 8. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED EVROPSKO UNIJO TER REPUBLIKO ISLANDIJO IN KRALJEVINO NORVEŠKO O POSTOPKU PREDAJE MED DRŽAVAMI ČALNICAMI EVROPSKE UNIJE TER ISLANDIJO IN NORVEŠKO. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za zunanjo politiko, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona in prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 83, proti nihče. [[Za je glasovalo 83.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 14. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Prehajamo na obravnavo Predloga za izvolitev v sodniško funkcijo na sodniško mesto vrhovnega sodnika na Vrhovnem sodišču Republike Slovenije. Sodni svet je Državnemu zboru predložil predlog za izvolitev dr. Primoža Gorkiča v sodniško funkcijo na sodniško mesto vrhovnega sodnika na Vrhovnem sodišču Republike Slovenije. Predlog je kot matično delovno telo obravnavala Mandatno-volilna komisija, ki je zboru pisno poročala. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se v sodniško funkcijo na sodniško mesto vrhovnega sodnika na Vrhovnem sodišču Republike Slovenije izvoli dr. Primož Gorkič. Obrazložitev glasu. Kolega Danijel Krivec v imenu poslanske.
Postopkovno vprašanje imam.
Postopkovni predlog? Okej.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, z današnjim dnem namreč po informacijah Primožu Gorkiču poteče naziv izredni profesor. To pomeni, da ne izpolnjuje več pogojev za izrednega profesorja, kar je pogoj tudi za sodnika oziroma za izvolitev. Informacija, ki smo jo dobili vsi v Državnem zboru, vsi vodje poslanskih skupin, je namreč informacija, da tega pogoja ne izpolnjuje več z današnjim dnem. Ni namreč objavil zahtevanih člankov in drugih meril, ki jih navaja NAKVIS. Fakulteta mu zato ni mogla podaljšati naziva izredni profesor. To izhaja iz dostopnih podatkov, ki jih imamo vsi na voljo. Po drugem odstavku 12. člena Zakona o sodniški službi je za vrhovnega sodnika lahko izvoljen le učitelj prava, če je izvoljen najmanj v naziv izrednega profesorja, ki izpolnjuje za to pogoje. Zdaj ti pogoji danes niso več izpolnjeni pri tem gospodu dr. Primožu Gorkiču. Očitno je bilo pač v nekem izračunu, da bomo to glasovanje opravili pred današnjim dnem. Zdaj me pa zanima, kaj bomo v tem primeru storili. Mislim, da bi bilo to nujno razčistiti, preden gremo na glasovanje. Treba je vedeti, da smo tega gospoda Primoža Gorkiča že enkrat v Državnem zboru zavrnili, in zdaj smo ponovno pred dilemo, ali je formalno sploh izpolnjen pogoj, da o njem lahko glasujemo. Po mojem mnenju bi morali to najmanj preveriti, tako da jaz predlagam, da se o tem tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora opredeli. Če pogoji niso izpolnjeni, mi nimamo tudi formalno pogojev za to, da o nekom glasujemo, ker tvegamo, da se bo nekdo v nadaljevanju lahko na to našo izbiro pritožil. In mislim, da si take stvari pač ne moremo privoščiti. Moj proceduralni predlog je, da se to glasovanje pač ne opravi in da se preveri pogoje izpolnjevanja, ki jih ima dotični.
Postopkovno kolegica Maša Kociper.
Spoštovani predsednik, dajem nasprotni postopkovni predlog. Predlagam, da se glasovanje izvede. Predlog je vložen v Državni zbor v skladu z zakonom in poslovnikom. O njem je že odločal odbor. In če pogledamo člen, ki ga je navajal kolega Krivec, zakon samo določa, da mora kandidat, ki želi biti vrhovni sodnik, biti izvoljen v naslov izredni profesor, imenovan v naslov izredni profesor, in to je kolega bil. To je bil. Nikjer zakon ne določa, da mora v trenutku imenovanja imeti ta pogoj še izpolnjen. Za zakon je ključno to, da je imel takšne izkušnje, da je do tega naziva lahko prišel. Jaz vidim ta postopkovni predlog kot obupni poskus stranke SDS, da ne bi bil izvoljen spoštovani kolega, zelo cenjen strokovnjak, vsa stroka ga izjemno spoštuje. Zakaj pa si ne želijo, da bi bil izvoljen, pa je, ker je enkrat v nekem trenutku zelo po resnici in zelo strokovno utemeljil eno zadevo, niti malo se ni takrat politično opredelil, niti malo, samo s strokovnimi argumenti. Hvala.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi služb so mi priskrbele dva dokumenta. Eden je odloča o izvolitvi v naziv, iz katerega izhaja, da je izredni prof. dr. Primož Gorkič univerzitetni diplomirani pravnik, rojen 7. decembra 1978 v Ljubljani, izvoljen v naziv izrednega prof. za področje kazenskega prava. Ta dokument je datiran na 19. 11. 2020. Nadalje tudi iz poročila Mandatno-volilne komisije izhaja, da Primož Gorkič še ni bil izvoljen v sodniško funkcijo, da je Sodni svet na podlagi 19. člena Zakona o sodniški službi navedenega kandidata ponovno predlagal v izvolitev na sodniško mesto Vrhovnega sodnika na Vrhovnem sodišču Republike Slovenije, 27. 11. 2020 pa posredoval tudi odločbo Pravne fakultete Univerze v Ljubljani o njegovi ponovni izvolitvi v naziv izrednega profesorja za področje kazenskega prava. Glede na te dokumente jaz ne dvomim v to, da lahko danes odločamo o tem, kar je na dnevnem redu, in predlagam, da preidemo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 34. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predlogov za izvolitev v sodniško funkcijo na sodniški mesti okrožnih sodnic na Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Sodni svet je Državnemu zboru predložil predloge za izvolitev mag. Jerneje Pečnik Zadel in Mojce Vrh v sodniško funkcijo na sodniški mesti okrožnih sodnic na Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Predloga je kot matično delovno telo obravnavala Mandatno-volilna komisija, ki je zboru pisno poročala. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o posameznih predlogih sklepov. Najprej odločamo o predlogu sklepa, s katerim se v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrožne sodnice na Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani izvoli mag. Jerneja Pečnik Zadel. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 78, proti nihče. [[Za je glasovalo 78.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Odločamo še o predlogu sklepa, s katerim se v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrožne sodnice na Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani izvoli Mojca Vrh. Glasujemo. Glasovanje poteka. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 78, proti nihče. [[Za je glasovalo 78.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo predloga za izvolitev v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrožne sodnice na Delovnem sodišču v Mariboru. Sodni svet je Državnemu zboru predložil predlog za izvolitev mag. Sabine Goričan Podbrežnik v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrožne sodnice na Delovnem sodišču v Mariboru. Predlog kot matično delovno telo je obravnavala Mandatno-volilna komisija, ki je zboru pisno poročala. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrožne sodnice na Delovnem sodišču v Mariboru izvoli mag. Sabina Goričan Podbrežnik. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 77, proti nihče. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o ugotovitvi prenehanja mandata članu Programskega sveta RTV Slovenija. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se ugotovi, da je Igor Prodnik podal odstopno izjavo z mesta člana Programskega sveta RTV Slovenija, zato mu preneha mandat člana Programskega sveta RTV Slovenije, imenovanega na podlagi šeste alineje, šestega odstavka, 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 82, proti nihče. [[Za je glasovalo 82.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o spremembah sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika, članov in namestnikov članov Preiskovalne komisije o zagotavljanju zaščitne opreme ter ukrepih institucij in nosilcev javnih funkcij za zajezitev širjenja bolezni covid-19 od 1. 2. 2020 do odreditve predmetne parlamentarne preiskave. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o spremembah sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika, članov in namestnikov članov navedene preiskovalne komisije. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 76, proti nihče. [[Za je glasovalo 76.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 1. točko dnevnega reda – Vprašanja poslank in poslancev. Glasovanje bomo opravili na podlagi pregleda predlogov sklepov poslank in poslancev za razpravo o odgovorih predsednika Vlade, ministric in ministrov z dne 15. decembra 2020, ki je objavljen na e-klopi. Prehajamo na odločanje o predlogih sklepov. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade Janeza Janše na poslansko vprašanje Janija Prednika v zvezi s socialnim dialogom in usklajevanjem pri pripravi ukrepov za zajezitev epidemije. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti 45. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade Janeza Janše na poslansko vprašanje Luke Mesca v zvezi z nesposobnostjo soočenja z zdravstveno, socialno in gospodarsko krizo. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 45. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade Janeza Janše na poslansko vprašanje Maše Kociper o delovanju in razvoju neodvisnih javnih medijev. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti 43. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za izobraževanje, znanost in šport dr. Simone Kustec na poslansko vprašanje Aljaža Kovačiča v zvezi z začasnim zaprtjem zavodov za vzgojo in izobraževanje otrok in mladostnikov s posebnimi potrebami. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti 41. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za zunanje zadeve dr. Anžeta Logarja na poslansko vprašanje mag. Andreja Rajha v zvezi z izvajanjem zunanje politike Republike Slovenije v sosednjih državah. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 43. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za pravosodje mag. Lilijane Kozlovič na poslansko vprašanje Tine Heferle v zvezi s spremembami Kazenskega zakonika v delu, ko bi se kot samostojno kaznivo dejanje preganjalo dejanje spodbujanja, nagovarjanja, prigovarjanja ali drugačnega širjenja nacističnih, fašističnih in drugih skrajnih idej, ki posegajo na področje temeljnih svoboščin in človekovih pravic. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 44. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti Janeza Ciglerja Kralja, na poslansko vprašanje Mihe Kordiša v zvezi z zamrznitvijo minimalne plače. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 45. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti Janeza Ciglerja Kralja na poslansko vprašanje Jerce Korče v zvezi s spoštovanjem načela enakosti in varstva pred diskriminacijo. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 45. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za kulturo dr. Vaska Simonitija in ministrice za pravosodje mag. Lilijane Kozlovič na poslansko vprašanje Nataše Sulič v zvezi z rasističnim zapisom v političnem tedniku Demokracija. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 44. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za zdravje Tomaža Gantarja na poslansko vprašanje Roberta Pavšiča v zvezi s sprejemanjem odločitev glede ukrepov za zajezitev širjenja okužb s koronavirusom. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 45. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za infrastrukturo Jerneja Vrtovca na poslansko vprašanje Violete Tomić v zvezi s škodljivimi posli z Madžarsko pri projektu drugi tir, ki ogrožajo interese Slovenije in Luke Koper. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 44. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji pravil razpravo o odgovoru ministra za zdravje Tomaža Gantarja na poslansko vprašanje Marka Bandellija v zvezi z virusom covid-19. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 45. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za zdravje Tomaža Gantarja na poslansko vprašanje Edvarda Pauliča v zvezi s cepljenjem proti covid-19. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 43. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za izobraževanje, znanost in šport dr. Simone Kustec na poslansko vprašanje Lidije Divjak Mirnik v zvezi z vzgojno-izobraževalnim procesom v času epidemije. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 45. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za zdravje Tomaža Gantarja na poslansko vprašanje Jožeta Lenarta v zvezi s preobremenjenostjo zaposlenih v zdravstvu v času epidemije koronavirusa. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 44. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo Zdravka Počivalška na poslansko vprašanje Primoža Siterja v zvezi s pomočjo podjetjem in samozaposlenim v uprizoritveni dejavnosti. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 44. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za infrastrukturo Jerneja Vrtovca na poslansko vprašanje Boštjana Koražije v zvezi z umestitvijo obvoznice na Ptuju. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti 43. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo Zdravka Počivalška na poslansko vprašanje Jožeta Lenarta v zvezi s prioritetnimi usmeritvami gospodarstva pri izhodu iz krize, povezane z epidemijo covid-19. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 44. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovorih ministra za zdravje Tomaža Gantarja ter ministra za infrastrukturo Jerneja Vrtovca na poslansko vprašanje mag. Bojane Muršič v zvezi s cepljenjem proti covid-19 zaposlenih v energetiki. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 45. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za kulturo dr. Vaska Simonitija na poslansko vprašanje Primoža Siterja v zvezi z zagotavljanjem enakopravne obravnave vseh verskih skupnosti po ukinitvi oziroma preoblikovanju Urada za verske skupnosti. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 45. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za izobraževanje, znanost in šport dr. Simone Kustec na poslansko vprašanje Maše Kociper v zvezi s šolanjem na daljavo in omejevanjem možnosti razvoja nadarjenih otrok. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 44. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo odgovorov ministrice za izobraževanje, znanost in šport dr. Simone Kustec na poslansko vprašanje Boštjana Koražije v zvezi z onemogočeno udeležbo slovenskih predstavnic in predstavnikov, dijakov in dijakinj, na mednarodnem tekmovanju IDPHO. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 45. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance mag. Andreja Širclja na poslansko vprašanje Mihe Kordiša v zvezi z davčno politiko vlade. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 37 proti 45. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za infrastruktura Jerneja Vrtovca na poslansko vprašanje mag. Andreja Rajha v zvezi s projektom Drugi tir in Luko Koper. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 37 proti 45. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance mag. Andreja Širclja na poslansko vprašanje Vojka Starovića v zvezi s padcem gospodarske rasti in covid-19. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 35 proti 42. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in 53. izredno sejo Državnega zbora.