Gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 71. sjednicu Predstavičkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Pozdravljam sve prisutne poslanike i goste, kao i predstavnike sredstava javnog informisanja. Pored poslanika na sjednicu su pozvani naši redovni gosti i predstavnici međunarodnih organizacija koji su izrazili interes da prate rad ovog doma i sve one koji su prisutni, ja ih srdačno pozdravljam. Dame i gospodo, kao što znate 27. novembra ove godine umro je naš uvaženi kolega gosp.dr. Abdulah Nakaš. Ovo je prva sjednica Doma nakon smrti poslanika i ja vas pozivam da minutom čutanja odamo počast našem uvaženom kolegi dr. Nakašu. Neka mu je vječna slava i hvala! Prema izvještaju Službe konstatujem da sjednici prisustvuju 32 poslanika. Odsustvo su pravdali gospodin Šefik Džaferović, gospodin Beriz Belkić, dr. Zlatko Lagumdžija, zbog učešća u pregovorima o ustavnim promjenama i Selim Bešlagić iz zdravstvenih razloga. Ostali nisu pravdali svoje odsustvo što znači da očekujemo da se pridruže na ovom zasjedanju. U tom smislu konstatujem da sjednica ima kvorum za punopravno, punopravni rad i odlučivanje. Prije prelaska na rad, želim da vas obavjestim da ćemo imati, da smo u okviru Kolegija dogovorili da ćemo imati pauzu između dva i tri sada, koja će biti posvećena završetku rada ove godine u kojem će poslanici jednom malom koktelu, međusobno i sa novinarima čestitati jedni drugima novogodišnje i božične i bajramske praznike i biće to prilika da se još jednom svi zajedno osvrnemo na godinu koja je iza nas i da analiziramo jesmo li mogli bolje, brže i uspješnije. Dakle, molim vas da između 2 i 3 budete prisutni na tom jednom skromnom koktelu. Još jedna kratka napomena. Na sto ste dobili jedan zahtjev za popunu anketnog upitnika vezano za jedan istraživački projekat, pa evo tu su asistenti i molim poslanike da izađu u susret i istraživačima i da ovaj upitnik na samom početku ove sjednice popune. Vi ste dame i gospodo poslanici u pozivu za sjednicu dobili predlog dnevnog reda. Od slanja poziva do sjednice prošlo je nešto duže vremena, pa su se u tom vremenu stekli uslovi da se na dnevni red stave još neki materijali. 2 Zato imamo dopunjeni dnevni red koji je predložio Kolegij i prihvatio Prošireni kolegij ovog doma. Vi ste dobili dopunjeni dnevni red sa markiranim tačkama koje su naknadno uvrštene. Dopunjeni dnevni red je usaglašen na sjednici Kolegijuma doma u proširenom sastavu, održanom jutros, prije početka sjednice ovog doma. Radi javnosti kazaću da su naknadno u predlog dnevnnog reda uvršene sljedeće tačke 1. Zahtjev poslanika Zlatka Lagumdžije za razmtranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrijednost po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika, 2. Zahtjev poslanika Joze Križanovića za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrijednost po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika, 3. Zahtjev poslanika Joze Križanovića, Zlatka Lagumdžije i Selima Bešlagića za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrijednost po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika, 4. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Obavještajno bezbjedonosnoj agenciji BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika, 5. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o javnim nabavkama, prvo čitanje, predlagač Savjet ministara, 6. Imenovanje po tri člana u zajedničke komisije radi postizanja sporazuma o identičnom tekstu pod a) Poslovnika Predstavničkog doma i Poslovnika Doma naroda, usaglašavanje zajedničkih odredbi, b) Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Obdusmenu za ljudska prava BiH, c) Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnim taksama, 7. Predlog odluke o utvrđivanju prestanka mandata poslanicima u Predstavničkom domu pod a) Abdulahu Nakašu zbog smrti i b) Seadi Palavrić zbog izbora za Sudiju Ustavnog suda Bosne i Hercegovine, 8. Predlog zaključka kolege Muhameda Moranjkića vezano za koncensione ugovore u Bosni i Hercegovini 9. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Protokola o izmjenama Konvencije međunarodnom željezničkom prevozu i sporazuma o razvojnom kreditu, projekat jačanja zdravstvenog sektora između BiH i međunarodne asocijacije za razvoj. Na prošlom Kolegiju usaglasili smo se takođe da sa ove danjašnje sjednice skinemo Izvještaj o reviziji, to je bila 21. koliko se sjećam tačka dnevnog reda. Razloge zbog čega je to uradio Prošireni kolegij jeste da se razmatranje ovih izvještaj uozbilji kako bi primjedbe i sugestije koje poslanici u raspravi daju s pažnjom bile razmotrene. Naime, nemoguće se da se 41 izvještaj, ukoliko se želi voditi suštinska rasprava o ocjeni Proširenog kolegija obavi na samo jednom zasjedanju i mi smo zaključili da na svakoj narednoj sjednici razmatramo po 10 izvještaja na način kako su oni stizali u Komisiju za finansije i budžet. 3 Isto tako smo zajednički zaključili da nije dobro da od Komsiije za finansije i budžet dobijemo paket izvještaja za prethodnu godinu, nego molimo Komisiju za finansije i budžet da sukcesivno kada dobija izvještaj da ih tako i prosleđuje u parlamentarnu raspravu kako bismo mogli voditi kvalitetnu raspravu. Takođe moram da vas informišem da je Kolegij jednim zaključkom će se obratiti dakle Kolegiju u Proširenom sastavu Vijeću ministara u kojem ćemo tražiti decidan izvještaj vezano za novonastalu situaciju oko dozvole, dakle, ili izmjene tarifnog sistema za uvoz mesa i mesnih prerađevina, čime se cijeni da su nanešene velike štete proizvođačima i mesoprerađivačima u Bosni i Hercegovini. Dakle to bi bile ove kratke napomene i izmjene dnevnog reda koji je predložio Kolegij, a potvrdio Kolegij u proširenom sastavu. Isto tako smo se dogovorili da, sozbirom da ćemo danas intenzivno raditi da predsjednici klubova povedu eto unutar klubova računa da danas ne bude prevelikih zahtjeva za proširenje dnevnog reda, iako to naravno ne možemo izbjeći niti bilo kome uskratiti pravo da predloži novu tačku dnevnog reda. Otvaram raspravu vezano za dnevni red. Ko se javlja za riječ? Dr. Tihomir Gligorić.
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, dragi gosti, ja sam na Proširenom kolegiju zamolio da se uvaži da danas imamo novu tačku dnevnog reda, ali razumijem razloge koje smo tamo čuli. Ipak bih želio da predložim da dopunu dnevnog reda, a to je - Izvještaj Komisije za ljudska prava, imgraciju, izbjeglice i azil o predstavci Udruženja građana, otpuštenih radnika iz Republike Hrvatske Ugor, sozbirom da naša javnost zna i da je Komisija završila svoj posao, stim da poslanici nisu danas na klupe dobili izvještaj Komisije. Smatram da ako ovu tačku stavimo dnevnog reda pre, poslije zakona, znači tačka 18. koja dođe, ili možda i na kraju ako treba dnevnog reda, mada ovo pitanje o životnim pitanjima naših građana zaslužuje da bude više rangirano, ali u svakom slučaju mislim da će biti dovoljno vremena da Komisija, ako je završila taj posao dostavi svoje mišljenje, svoj izvještaj sa prijedlogom zaključaka kako ovi ljudi ne bi trpili tako dugo, sobzirom da već godinama traže sadisfakciju za ono što su na osnovu zakona i na osnovu radno pravnog statusa imali u susjednoj nam državi. Evo ja predlažem tu tačku dnevnog reda i molio bih poslanike da se to, da to uzmu u obzir i da se izjasne pozitivno o tome, sobzirom da se kaže radi o životnim pitanjima desetine hiljada naših radnika koji su radili u susjednoj državi Hrvatskoj. Hvala vam.
Zahvaljujem dr. Gligoriću. Moram da kažem da je rasprava koju smo vodili u okviru Proširenog kolegija upravo radi ozbiljnosti tačke dnevnog reda, je traženo da, odnosno 4 prevojavali su predlozi da to bude na narednoj sjednici zato što poslanici nisu dobili izvještaje komisije. Radi se o ozbiljnoj problematici i ne treba ovdje voditi površne rasprave, nego da treba poslanici da se pripreme za ovu tačku dnevnog reda. Zato smo molili za razumjevanje, dakle svjesni ozbiljnosti dakle tog problema i te problematike, tako da je to bio jedini razlog dakle zašto u Kolegiju nismo imali konsenzus da to bude danas tačka dnevnog reda, jer niko od poslanika nije dobio izvještaj i zaključke komisija. Za riječ se javio gospodin Adem Huskić.
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolege, ja bih takođe imao prijedlog za izmjenu, proširenje dnevnog reda, premda ne spadam u one poslanike koji to traže po svaku cijenu, znači ne mislim, ne insistiram da bude po svaku cijenu, ali smatram da bismo trebali staviti na dnevni red sljedeće: Naime, ja sam negdje krajem sedmog mjeseca postavio poslaničko pitanje Vijeću ministara i Predsjedništvu Bosne i Hercegovine, a koje se odnosilo na izgradnju mosta u na Pelješcu koji gradi Republika Hrvatska. Tri mjeseca nakon postavljenog pitanja Vijeće ministara je utvrdilo odgovor na postavljeno pitanje tako da sam negdje tokom 11, ustvari ovdje je došlo 7.11. je došao odgovor u Parlament. Predsjedništvo Bosne i Hercegovine nije odgovorilo na to pitanje iz razloga koji su meni nepoznati, ili ne mogu da postignu, ja mislim, pretpostavljam koncenzus ili smatraju da to pitanje nije bitno što je jednako žalosno i jedno i drugo. U međutvremnu je ovo pitanje dobilo dosta medijske pažnje u Bosni i Hercegovini, ali i u Republici Hrvatskoj tako da se i hrvatski predsjednik gospodin Mesić se na neki način bavio ovim pitanjem. Pošto je pitanje dosta značajno ja predlažem da stavimo na dnevni red - Informaciju Vijeća ministara o aktivnostima koje su proveli kako bi se zaštitili interesi Bosne i Hercegovine ako su oni ugroženi u pogledu pristupa otvorenog..../mora?/ Također mislim da bi trebao neko iz Predsjedništva da kaže da li oni namjeravaju nešto raditi po tom pitanju.
Zahvaljujem. Ja bih vas molio samo naslov tačke dnevnog reda da mi dostaviti i vi i kolega Gligorić kako bi je mogli decidno pročitati poslije. Okej. Hvala lijepo. Kolega Đedović. Netačnog navoda vezanog za tačku dnevnog reda. On je tražio tačku dnevnog reda. Okej. Izvoli.
Naime, gospodin Huskić je rekao da je Mesić hrvatski predsjednik. Mesić, Sjtepan Mesić je predsjednik Republike Hrvatske. 5
Zahvaljujem. Dakle kolega Đedović se javio za riječ, pa kolega Potočnik.
Ja sam upoznat sa zaključkom Kolegija vezano za obustavu primjene nulti carinske stope za određene poljoprivredne proizvode iz Hrvatske i Srbije i Crne Gore. Međutim, prema informacijama koje imam, ako su tačne, a vjerujem da jesu da se stvar mjenja od 1.1. naredne godine. Imajući u vidu plan našeg zasjedanja i zaključak, dok Vijeće ministara napravi analizu, dok mi dobijemo analizu, prođe vrijeme. I onda otvaramo prostor poremećaja na tržištu. Mislim da bi o tome trebali se danas odrediti, bar u formi zaključka Doma da obaveže Vijeće ministara da, poštujući vremenske termine donese mjere koje će zaštiti ove, onu grupu poljoprivrednih proizvoda. Mislim da znamo o kojima se govori i nakon 1.1. Iz tog razloga predlažem, a zakon, odnosno i ugovori o slobodnoj trgovini sa Hrvatskom i sa Srbijom i Crnom Gorom, član 13. nam daju takvu mogućnost i mislim da bi to trebali iskoristiti da zaštitimo one koji proizvode u ovoj zemlji. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Mladen Potočnik.
Dame i gospodo, ja bih jedan zaključak predložio, a zaključak glasi – da Parlament skupštine zahtjeva od odgovarajućih institucija Bosne i Hercegovine da se zaštiti područje Visočice kod Visokoga do utrđivanja postojanja piramide, odnosno činjeničnoga stanja. Obrazloženje. Ovo je neophodno iz opreza prema mogućim zloupotrebama, a značaj ovoga lokaliteta pod gore navedenom pretpostavkom bi mogao biti strateškoga značaja za razvoj turizma u Bosni i Hercegovini. Hvala.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Izvolite. Jahić Elmir.
Evo ne radi ova elektronika pa sam morao rukama. Naime, shodno zaključku ovog parlamenta da uvođenje PDV-a koja bi trebalo da krene od 1.1. naredne godine, moraju da prate odgovarajući socijalni programi. 6 Smatram da naš parlament, odnosno naš dom mora se ozbiljno odnositi prema ovom našem zaključku zato što uvođenje PDV-a je dakle usko vezano sa uvođenjem socijalnih programa. Treba napomenuti dakle da socijalni programi jesu sačinjeni. Dakle to jedna stvar. Druga stvar da imamo izjavu Uprave za indirektno oporezivanje, da je ova uprava spremna za uvođenje PDV-a od 1.1. naredne godine. Međutim, imamo stanje da entitetski budžeti nisu usvojeni. Kao što vam je poznato na entitetima, odnosno entiteskim vladama, parlamentima je obaveza da se sačini socijalni program koji bi pratio i sanirao eventualne negativne posljedice kod socijalno ugroženih kategorija zbog uvođenja PDV-a. Dakle, smatram da mi treba da uputimo jedan apel i u tom kontekstu SDA predlaže rezoluciju ovom parlamentu, dakle rezoluciju gdje bi mi zatražili, gdje bi Predstavnički dom Parlamentarne skupštine zatražio od entitetskih parlamenata i entitetskih vlada, odnosno Vlade i Parlamenta Distrikta Brčko da do nove godine usvoje budžete da bi se mogli implementirati socijalni programi od Nove godine, dakle zajedno sa uvođenjem PDV-a. Takođe joću da kažem dakle da ovo ima opravdanje, ako ssve uradimo do nove godine. U suprotnom, bilo je naime nekih predloga da se ova rezolucija ide u komisijsku fazu i da se naknadno raspravlja. Dakle zato nema potrebe. Na ovaj način ustvari mi ovom rezolucijom izražavamo svoju opredjeljenost i dosljednost zaključcima koje smo donjeli i izražavamo jednu ozbiljnost da one odluke, odnosno zakoni koje smo mi donjeli, odnosno zaključke koje smo mi usvojili da mi pratimo realizaciju tih zaključaka. Nažalost situacije u Bosni i Hercegovini je takva da mi sa državnog nivoa, sa Vijeća ministara i Parlamenta nem možemo da sačinimo i ne možemo implementirati ni socijalne programe, nego to rade entiteti i niži nivoi vlasti, ali mi možemo iskazati jednu ozbiljnost da pratimo one realizaciju zaključaka koji smo usvojili. Hvala.
Zahvaljujem. Ko se javlja dalje za riječ? Jel replika ili diskusija, dr. Gligorić ponovo. Replika kolega Gligorić, pa Živković, pa Altić.
Ne sporim pravo da se rezolucija ovaj o kojoj je gospodin Elmir Jahić govorio predoči, sozbirom na poslovničke mogućnosti, ali smatram i molim kolege poslanike da ovo, hajde da kažemo tako malo licemjerno. Nismo donjeli budžet na nivou Bosne i Hercegovine, 15. oktobar je rok da Predsjedništvo treba da donese to, da bi mi raspravljali, a govorimo na nivou entiteta kako treba da se ponašaju i dijelimo im lekcije, a istovremeno sami to nismo uradili. I zato smatram da i molim da odbijemo tu rezoluciju i naravno i ako jeste, onda znamo kako se moramo izjašnjavati neka ide u komisijsku fazu, a ne danas direktno da je primjenimo. Hvala vam.
Zahvaljujem. Kolega Živković. 7
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, ja neću govoriti o samoj rezoluciji, niti o razlozima predlagača ove rezolucije. Jednostavno to nije uopšte došlo u tačku dnevnog reda. Ja hoću samo da zamolim Kolegij i da zamolim ovaj parlament da se prema svim poslanicima isto odnosimo. Naime, sjetićete se da prošli put kad sam ja podnjeo rezoluciju o odbrani u Bosni i Hercegovini, da je bio razlog taj što ta rezolucija nije došla 24 sata prije početka zasjedanja ovog doma. Ako ćete pogledati na dnu ovu stranice, ova rezolucija je odšla 21.12. to znači danas. Ona ni iz tehničkih razloga ne može uopšte da bude razmatrana ovdje. Ako ćemo znači isto se odnositi prema svim poslanicima, mislim da bi bilo pošteno Kolegij prošli put, gospodin Džaferović je bio izričit da se može samo na osnovu 24 sata kada se poprimi materijal u službi da može ta rezolucija da bude raspravljana. Znači to je prvi razlog. I drugi razlog je da smo sve dosadašnje rezolucije, ovdje su poslanici mi svjedoci išle prvo u komisije. Znači prvi razlog treba da se ispoštuje, ako ne ispoštujemo prvi, onda bar taj drugi razlog. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Altić, pa Miloš Jovanović. Jeste tražili repliku? Replika kolega Jahić. Izvolite, nisam vidio.
Naime, prije svega htio bih da podsjetim uvaženog zastupnika Tihomira Gligorića dakle da budžet koji usvaja Vijeće ministara, odnosno Predsjedništvo Bosne i Hercegovine sadrži socijalne programe, tako da nije vezano za ovu problematiku. Dakle govorimo o entitetskim budžetima. Druga stvar, mi treba da se odnosimo prema ovom projektu, ne da je projekt neke vladajuće ili opozicione garniture PDV je projekat i treba da bude projekat svih struktura u vlasti u Bosni i Hercegovini. Što se tiče ove primjedbe dr.Živkovića, ja bih htio da kažem dakle da je vrlo bitno da li je rezolucija uslovljena vremenski, dakle vremenski determinirano. Dakle ovdje imamo jednu situaciju da je bitno da se usvoje entitetski budžeti do nove godine . Ako se bude išlo na u komisijsku fazu, dakle onda nema potrebe uopšte da se usvaja rezolucija. Jedna stvar. Druga stvar. Nije tačno dakle da mi nismo imali ovakvih situacija. Evo bila je rezolucija o Srebrenici koju smo raspravljali isto na dan, zato što je, smo bili takođe uslovljeni godišnjicom, odnosno desetogodišnjicom genocida u Srebrenici i apropo toga imali smo isti dan. Dakle nije išlo u komisijsku fazu. 8
Molim malo strpljenja poslanika. da se slušamo. Kolega Živković replika. Molim samo malo. Okej.
Želio bih samo da kažem netačna navod. Ja vjerujem da ta rezolucija o Srebrenici je došla i poprimljena u našoj službi dan prije. Znači ova je rezolucija praktično u istom nivou kao i moja rezolucija koja je isto tako bila u vremenskom tjesnacu, jer smo upravo tada donosili zakone o odbrani i ona je trebala da se razmatra tad. Međutim ovaj dom je odlučio da ona iz tehničkih razloga ne može da dođe na tu sjednicu. Ja bih molio i Kolegij i sve poslanike da se svim poslanicima, predma prijedlozima svih rezolucija isto odnosimo. Hvala.
Zahvaljujem. dr. Petar Kunić, pa dr. Gligorić. Replika jel. Okej. Izvolite.
Moram replicirati kolegi Jahiću zato što stavlja naglasak na socijalne programe. Znamo ovu priču u Parlamentu koju smo imali prilikom donošenja Zakona o PDV-a da je to tada kao nismo znali da entitetska nadležnost, sada znamo, sada ispoljavamo jednu brigu. Mislim da su to jeftini politički poeni, jer se apsolutno razradilo kako će se vršiti, ko će dobiti, na koji način sa 2, 3 marke koje nekom daju, ovdje treba da se pravi neki politički teatar. I na kraju kakva je to briga sada prema entitetima, prema Republici Srpskoj kada Narodna skupština usvojila zaključak i kaže – ako ne bude neke stavke, a neću reći sada koje u budžetu Bosne i Hercegovine da ne podržimo budžet Bosne i Hercegovine. A mislim to je jedna farsa. Pustite ljudi neka se normalno rade poslovi, ne trebaju jeftini politički poeni.
Zahvaljujem. Dr. Kunić.
Hvala predsjedavajući. Slušajte, ja bih ovdje napravio jednu diferencijaciju. Namjera i sadržaj ove rezolucije. Pozdravio bih namjere, dakle da se budžet, da se sugeriše da se budžet donese u jednom razumnom zakonskom roku, ali ovaj na neki način imperativni ton. Podsjećanje, podsjećam vas zaista malo imam na te riječi, vrlo, vrlo neugodan jedan stav, jer sam pročitao jako puno ovakvih stavova, odluka, podsjećamo vas na to i to. Neću ovdje imenovati ko je to radio. Prema tome za mene bi bila prihvatljiva jedna rezolucija, ali drugačijeg sadržaja. Pored toga mislim da entitetske vlade znaju koja je njihova zakonska obaveza i one su zakonski odgovorne ukoliko ne izvrše određene stvari. Mislim da ovaj parlament prelazi svoje ingirencije i ulazi u ingerencije entitetskih vlada. Ustavom je to definisano jasno rečeno šta 9 koja vlada radi. Stoga ukoliko bi se izmjenio sadržaj, za mene bi eventualna neka sugestija sobzirom na uvođenje PDV-a možda bila prihvatljiva. Hvala.
Zahvaljujem. Kolegica Milićević, jeste htjeli vi diskusiju, ili repliku? Diskusija. Onda ima Miloš Jovanović, kolega Altić, pa Jovanović pa vi.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovane kolege, ideja o ovoj rezoluciji za mene je nova jutros, ali ne vidim sporno ništa u smislu da, obzirom da se ovo danas je 10 dana što se kaže pred uvođenje PDV-a da je situacija da nemamo još uvijek budžete, a da znamo da su planirana sredstva shodno obavezi koju su preuzele entitetske vlade za socijalne programe. Znači to ne može biti sporno, kada su preuzeli obavezu trebaju to da implementirano je u budžetima za narednu godinu. Isto tako je činjenica ako ne budemo imali budžete da će se ići sa odlukama o privremenom finansiranju koje ne uključuju te socijalne programe, znači te dvije stvari ne mogu ići zajedno i bojim se da nema mnogo vremena. Sada da li forma jedna riječ manje više, o tome se da razgovarati, ali ne vidim ništa sporno ni upitno u jednoj rezoluciji znači koja će upravo u predvečerje stupanje na snagu PDV-a podsjetiti na ono što smo se svi zajedno obavezali i zašto su preuzeli obavezu, znači zvanično na nivou Fiskalnog vijeća i mi ovdje mjere socijalne politike, zaštite stanovništva. Ovo je samo finalno, a gospodo govoriti, izbjegavati govoriti o budžetu i budžet tretirati eto ih tamo neka ga završe sa idejom da se ide na privremeno fiansniranje bez budžeta i onda govoriti o propasti socijalno ugroženog stanovništva u januaru, februaru, martu, a ne podržati ideju koja kaže – potrebno je. Znači mi ništa, mi nikome ne nalažemo ovim samo ukazujemo na potrebu znači da se dođe do budžeta da bi se ispoštovala jedna stavka socijalnog stanovništva. Ovo, ako ne dođe do budžeta znači da ćemo imati penzije na nivou februara prošle godine, da ćemo imati različita davanja. Kako ćemo mi to izfinansirati? PDV će dati nekakve nove dodatne prihode. Nećemo ih moći raspodjeliti bez budžeta. Po kom osnovu. Hvala.
Zahvaljujem. Dalje. Replika. Ja vas molim samo ako može da izbjegavamo replike kolega Živković. Imamo redovnih diskusija. Svi će reći šta misle. Izvolite.
Nemam repliku, imam povredu Poslovnika.Molim vas mi ovdje, ja ovdje raspravljamo o rezoluciji, raspravljamo o tome da li će doći u dnevni red. I ja bih mnogo toga imamo da kažem o ovoj rezoluciji. Gospođa Ljiljana Milićević priča političku priču u vezi sa rezoluciju. Da vidimo prvo da li će rezolucija da dođe na dnevni red. Ako dođe na dnevni red, pričaćemo o toj rezoluciji da kažemo ko opstruiše donošenje budžeta i na koji način. Dajte da kažemo sada o tome da glasamo. Ja sam naveo formalne razloge zašto ne može da dođe u 10 dnevni red. Ako dođe u dnevni red, ako skupštinska većina to izglasa, onda ćemo pričati o rezoluciji. Hvala.
Dr. Gligorić. Pa nadam se zaključićemo repliku.
Da, da replika. E pa gospođa Milićević kaže ne vidi ništa sporno. Dr. Živković kaže da je ovo politička priča. Ja hoću da kažem baš političku priču i dvije rečenice. Na nivou Republike Srpske se stvara politička priča u smislu da li će se formirati nova vlast i da li je neko trpno mjesto budžet. Pustite to po strani. Završiće to entitet kako treba. U to sam ubjeđen, ali ovdje je politička priča da SDA pomaže ustvari SDS-u da se spasi i da ostane ona vlada u Banja Luci. Evo to je samo jedino istina. To je ta pomoć i to je politička priča na neki drugi način u odnosu na neke ljude koji rade u Republici Srpskoj. Ovo je na neki način ovako nešto malo suptilnije, ali isto tako providno. Pomažu se stari saveznici i to je to.
Zahvaljujem. Replika kolega Jovanović.
Ma vidite, ovo što kaže gospodin Gligorić, mislim da je ovo demagogija i prazna priča. Činjenica je i onaj ko je pročitao rezoluciju, znači piše koji je razlog. Očito znači da u nacrtima budžeta entiteta, znači imaju predviđena sredstva za ublažavanje posljedica od PDV- a za socijalno ugrožene kategorije stanovništva. Znači normalno, ako se usvoji, ako se ne usvoji ti budžeti, tih sredstava vjerovatno neće biti. A pričali smo ovdje. Možda gospodin Gligorić najviše kako treba vezano oko poreske stope koja je bila jedinstvena, kako treba osloboditi neke kategorije i kako treba za hljeb i mlijeko, a kada to treba uraditi konkretno onda je druga priča, onda je politika. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Molim vas dr. Gligoriću. Izvolite, neću zabraniti, ali dajte da vodimo ovo na usvajanju dnevnog reda.
Pa znam, ali moja je priča bila oslobađajuće, da ovu sirotinju pokušamo osloboditi i povisno sam bio precizan na koji način mislim, a ne sa dvije tri marke koje je pitanje ko će dobiti. DObićete za 6 mjeseci i te tri marke koje će vam dati ovi kako pričaju priču o socijalnom programu. Prema tome dijametralno, suprotan pristup, ja želim i ljudi iz opozicije koji su predlagali kako se može to pitanje rješiti jeste rješenje tog pitanja. A na ovaj način ustvari to je demagogija. Vi pričate o tome, a ustvari ništa ne rešavate. Opozicija je predlagala konstruktivno kako se to pitanje može riješiti i nisam mogao od toga preći predsjedavajući. 11
Zahvaljujem. Izvolite. Mišić. Kolega Mišić.
Pozdravljam sve kolege, predsjedavajući zamolio bih da se vratimo dnevnom redu. Ovo je sad sve naspavano i prvi sat se prazni jedan do drugoga. U četiri sata ih pola nećete naći ovdje u klupama. Daj vrati se dnevnom redu da vidimo hoćemo li usvojiti rezoluciju. Nećemo mi slušati ovdje đabe sat vremena.
Zahvaljujem. Ljiljana Milićević, replika.
Zahvaljujem. Ustvari ja repliciram gospodinu Živkoviću iz razloga. Ja sam diskutovala upravo o potrebi stavljanja rezolucije sa aspekta programa za socijalno ugroženo stanovništvo i činjenica je da smo mi konstatovali da je najveći udar prvi, drugi i treći mjesec na to stanovništvo dok ne dođe do cijena da se formiraju na nekom razumnom nivou. Iz toga podržavam ovakvu rezoluciju jednu znači koja traži da imamo budžete, da zažive socijalni programi. Znači to je razlog zbog kog ja insistiram, odnosno podržaću stavljanje na dnevni red znači potrebu da socijalni programi krenu od januara.
Riječ je tražio predsjedatelj doma, gospodin Nikola Špirić. Izvolite.
Cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti, volio sam da se ne javljam za riječ vezano za ovu rezoluciju, ali što vrijeme više odmiče osjećam potrebu javnosti radi. Svejedno je građanima Bosne i Hercegovine od 1. januara ko je pričao kakvu priču. Ono što je slabost institucija vlasti Bosne i Hercegovine jeste površnost, a ona se izražava i kroz ovakve rezolucije. Mora postojati odgovornost vlasti za reformske projekte koje vodi i uvodi. Nećete nikoga spasiti rezolucijama. Svejedno. Ova rezolucija ima za cilj da kaže – ukoliko vlade entiteta ne usvoje budžete i ne bude tobože socijalnih programa, nije krivo Vijeće ministara. Sasvim je svejedno građanima Bosne i Hercegovine ko je kriv. I tačno je u pravu je gospodin Gligorić da je ovo proradila ljubav SDS-a i SDA. I molim vas lijepo, dakle ima proceduralni razlog hoće li rezolucija proći komisiju kao i sve ostale, ili ćete je podržati. Nemam ništa protiv da je podržite, ali ubjeđujem građane da je ovo politikanstvo. Jel zabranjeno Vladi i Parlamentu RS da usvoje budžet? Jel im zabranjeno? Jel zabranjeno Vladi i Parlamentu Federacije da to urade? Ali ima li većeg licemjerstva dame i gospodo, da državni Parlament koji na dnevni red još uvijek nije dobio vlastiti budžet nekome drži moralne lekcije šta je dobro u interesu građana. 12 U oktobru smo trebali imati na stolu državni budžet. I onda smo mogli i entitetima da kažemo vidite kako to treba. I molim lijepo dajte da idemo poslovnički. Ima stranka, ima poslanik pravo da predloži rezoluciju. Nemojte da se bavimo širim raspravama. Glasaćemo, vidjeće se naravno nisu građani i nismo mi ti koji ne vidimo zašto će ovo proći, ili neće proći. I mislim da molbe koje Republika Srpska i VLada upućuje ovdje, da je bolje da sjednu u Banja Luci pa da rade. Hvala vam.
Replika gospodin Almir Jahić, pa gospodin Živković.
Pošto me je gospodin predsjedavajući nazvao i licemjerom i na svaki drugi način dakle dužan sam replicirati. Naime, vrlo je čudno kada dođe stav da su rezolucije bespotrebne, da su to ustvari u funkciji licemjerja kada sigurno vaša politička partija podnosilac najvćeg broja rezolucija u ovom parlamentu. Sigurno da rezolucije imaju svoje mjesto. Druga stvar, ja ponovo dakle moram da pomenem da ovo o čemu, dakle dok sam ja živ i dok sam u ovom parlamentu nema potrebe da iko tumači šta ja mislim. Uopšte nema potrebe. Dakle ono što ja mislim, ili kažem, ili napišem. Dakle ja sam to, mislim vrlo jasno i precizno rekao i dakle nema potrebe da se na ovaj ili onaj način tumači. Tačno je ovdje rečeno ono, a rečeno je dakle da mi moramo biti dosljedni prema onome što smo mi zaključili. Ovaj parlament je usvojio jedan zaključak, vrlo bitan zaključak i svi smo na tome insistirali. Ja mislim da smo jednoglasno usvojili, ali to je da uvođenje PDV-a treba da prati socijalne programe. I imajući u vidu da ti mehanizmi nisu u našim rukama, nego su na nivou entiteta, mi ozbiljnost i odgovornost prema našem zaključku iskazujemo na taj način što ćemo potražiti od onih koji su odgovorni da to realiziraju, dakle u segmentu socijalnih programa. Ne govorim dakle uvođenje PDV-a, tehničke mogućnosti itd. mada i za to nema. Dakle, mi tražimo od njih da se ti, da se budžeti usvoje kako bi se implementirali socijalni programi. Evo toliko.
Hvala lijepo gospodinu Jahiću. Replika na ovo, gospodin Špirić, pa onda
Ono što sam upravo tražio je rekao kolega Jahić. Ja tražim jednakost za moju političku opciju i za vašu i za sve u ovom parlamentu. Tačno je da smo podnjeli mnogo rezolucija, ali je tačno da su prvo prošle nadležnu komisiju. I ja vam tvrdim da je cilj ove rezolucije, možda nisam u pravu, vrijeme će pokazati da se za rad eventualnih problema u sistemu uvođenja PDV-a amnestira samo Vijeće ministara, a to nije dobro. Svejedno je građanima. Dakle, ja to vidim da je to cilj i neću to podržati. Ja tražim odgovornost svih institucija vlasti i to je odgovornost državnog parlamentarca, odgovornost na svim nivoima za uspjeh i neuspjeh projekta. Dosta je spašavanja. Sjetite se zaključaka Vijeću ministara. Dajte nam carine, dajte na tarife, ugroženi proizvođači, bla, bla, šta je bilo. Jesmo dobili ikada izvještaj. 13 Evo ponovo danas zaključka. Biće problema od 1. januara. Hoće li postojati odgovornost za vršenje vlasti? Jel nam neko brani da pozovemo Vijeće danas da nam referiše jel spremno za sistem PDV-a. Ili Vijeće želi i kroz ovu rezoluciju da kaže, aha ako ne usvoje ovi mi nismo odgovorni. Nema prebacivanja odgovornosti. Nema. Rezolucija ne može pokriti odgovornost ni entitetskih vlada ni državnih, ni Vijeća ministara. To je dakle moj cilj i tražim dakle isti odnos prema rezoluciji kao rezoluciji koja dolazi iz moje partije. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se. Replika, gospodin Živković, pa gospodin Ćeman, pa poslovnička intervencija gospodin Križanović.
Tačno je gospodine Jahiću da je SNSD podnio najveći dio rezolucija u ovom parlamentu i tačno je da smo prošli svaku stepenicu koju ste ovdje pokušali nama sa tim rezolucijama da postavite i ispada, želim samo upozoriti Kolegij i upozoriti ovaj parlament da se prema svim poslanicima i svim rezolucijama odnosi isto. Ako je gospodin Džaferović rekao da rezolucija nije za 24 sata zaprimljena u pisarnicu, ja želim da podsjetim Kolegij da se i prema ovoj rezoluciji isto odnosi i da ne ulazimo sad u sam bit ove rezolucije, jer o toj rezoluciji svašta se ima reći. Hvala.
Zahvaljujem. Ko dalje. Ćeman izvolite. Izvinjavam se. Je li rasprava ili replika?
Ja sam se javio, ne, ne vama replika.
Okej izvolite.
Vama replika. Dakle ovako. Tačno je da smo mi do sada usvajali priličan broj rezolucija i tačno je da su što se proceduralnih stvari tiče nailazile na ovakvu i onakav pristup. Neke su išle na komisiju, neke nisu. Bilo je sličnih rasprava i to samo potvrđuje da je moguće, zavisno od toga kako se Dom opredjeli ići ili jednim, ili drugim putem. Konkretan prijedlog rezolucije uistinu se poziva na zaključak Predstavničkog doma i mislim da bi korektno bilo primjetiti tu stvar. Dopušteno je naravno zaključivati kako ko misli šta su motivi onoga ko predlaže. Ali, ja bih ipak i sada u ovom dijelu se posebno vama obraćam kolega Špiriću, molio da budete, koliko je moguće dosljedniji. Ne jedanputa smo upravo od vas slušali da je pitanje nadležnosti vrlo važno pitanje. Ovaj parlament, kada je riječ o entitetitskim budžetima ne može ništa drugo do izgleda da pošalje ovu poruku. Ja bih volio, a evo danas traju razgovori oko Ustava kada bismo mi i socijalnu problematiku utvrdili kao izvor u nadležnost države, pa onda ne bismo stvar rješavali rezolucijom, nego bismo naravno kao što pravilo rekoste usvojili budžet, pa od onih prihoda koje ćemo ostvariti konkretnim kategorijama usmjerili. Ali nažalost tako nije moguće. I u 14 najmanju ruku bi bilo korektno da kada se pozivate na nadležnost učinite to i sada. Tačno je da u ovom slučaju mi jedino što možemo pozvati, bez obzira što mi imamo svoje kolege stranačke kao i vi na različitim nivoima, ali sa aspekta institucije, ova institucija nažalost ne može više u ovom trenutku. Ja bih molio da na ovo pitanje gledamo iz toga ugla, a ne zaista na ovaj način na koji se već pokušava politizirati. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodinu Ćemanu. Ponovo replika na ovo, predsjedatelj Doma gospodin Špirić.
Kako vrijeme više odmiče ja sam sve ubjeđeniji da će ovo izrasti u instituciju za slanje poruka. Ja mislim da to kolega Ćeman treba izbjeći. Može i entitetski parlament da nama poruči zašto gospodo državni poslanici niste usvojili državni parlament, evo kraja godine. Zar ne može? Pa ne, dakle nismo, zašto nismo svoje organe obavezali da nam dostave budžet. Kako, dakle imamo li mi pravo da moralno držimo lekciju, a nismo završili posao koji je naša ustavna nadležnost. Zašto niste, a sad ću vam reći jednu stvar, moram biti iskren ovdje. Iza ove rezolucije se krije upravo ono o čemu sam govorio jer sam imao sinoć poziv, pa ste je provukli kroz stranku (?). Dakle krije se iz ovoga ovo o čemu kolega Gligorić govori, a nemojte to pokrivati. Dakle ta neslaganja oko vlasti, očuvanja vlasti su najmanja bitna za građane. Za njih je bitno da sistem PDV-a profunkcioniše 1. januara i da eventualne probleme u tom socijalnom sistemu pokrije država ili entiteti. Ali neće rezolucija to riješiti. Rezolucija ima za cilj da pošalje poruku, mi smo sa nivoa, ali to je dakle od čega nema koristi, da pošalje poruku. Vidite, radi toga što sistem PDV-a može izvesti razne stresne socijalne situacije, a hoće, mi nismo odgovorni, odnosno VIjeće ministara, ja nisam odgovoran, ali su odgovorne entitetske strukture. A ja kažem svejedno će biti ko je odgovoran. Treba imati sistem odgovornosti za vršenje vlasti. Neka padnu sve vlade koje nisu u stanju da odgovore izazovu koji se očekuje. Ili je sve spremno, pa nema potrebe da vodimo ovu raspravu. Do juče smo slušali, jel tako da je sve spremno za optimalno funkcionisanje modela PDV-a. Šta će vam rezolucija? Ovih dana se biju bitke kako tobože to neće proizvesti nikakve posljedice. Pa što će vam ta priča ako neće. Pustite neka pričaju drugi da hoće. Eto vi mislite da neće. Ali nemojte da rezolucijama zamajavamo. Ja sam samo protiv toga i zato sam naravno da se poštuje procedure. I žao mi je što moram ovako da pričam. Ja nisam čovjek koji je prosječno obavješten, nego dobro obavješten.
Molim vas sada je na redu poslovnička intervencija, poslovnička intervencija najavljena pa gospodin Jovanović onda.
Ja prvo želim reći da imam vrlo ozbiljnu primjedbu na rad dosadašnji rad sjednice. Za jedan prijedlog rezolucije koji treba da se uvrsti eventualno danas u dnevni red ove sjednice mi smo napravili jednu opću raspravu o vrlo ozbiljnim pitanjima. 15 Ja vas molim da se postupi u skladu sa Poslovnikom, da se da na glasanje ko je za to da se uvrsti rezolucija u dnevni red i ukoliko se ne dobije podrška današnjeg uvrštavanja u dnevni red ide redovno u komisijsku raspravu.
Okej.
Još ću vam nešto reći. Ja stvarno nemam više nerava da ovo slušam. Mi ovdje iznosimo ozbiljne opservacije političkih opcija sada o vrlo krupnim političkim problemima ovdje. Nema razloga za to. Ukoliko se nastavi ova replika i rasprava, ja ću tražiti pauzu. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Križanoviću. Evo daću doprinos da stanem sa replikom. Kolega Jovanović izvolite.
Gospodine Špiriću ja imam repliku na vaše izlaganje. I upravo zbog javnosti želim da kažem, ukoliko SDA želi da prođe budžet RS, SDA ima toliko poslanika u Narodnoj skupštini RS da može podržati taj budžet. Prema tome ta priča sada znači nema potrebe znači da piše rezoluciju. Dovoljno je da kažu svojim poslanicima glasajte za budžet RS i taj budžet će proći. Prema tome znači to je kontra argument vašoj priči.
To je dovoljno za njih, a nije za vas moj Miloše. Izvinjavam se. Idemo dalje sa raspravom. Kolega Altić ide sa raspravom, nema više replika. Kolega Altiću izvolite.
Poštovano predsjedništvo, poštovane kolege i kolegice, osjećam potrebu ispred Mješovitog kluba poslanika da pozdravim napore našeg sekretarijata, u zadnje vrijeme u smislu pozivanja sjednica, na pripremi materijala, a posebno njihove napore u organizacijskom i informacijskom smislu da nam stvore povoljnije uslove za rad u ovom parlamentu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Vidite i lijepe riječi za nas postoje. Hvala kolega Altiću. Za sve nas naravno. Jovanović Miloš, jel ima rasprave ili je završena? Završeno. Dr. Duraković vi ste tražili riječ. Dr. Nijaz Duraković jeste tražili riječ? Ne. Dr. Sead Avdić. Izvolite. 16
Dame i gospodo, poštovani gosti, kolegice i kolege poslanici, ja moram istaći stvarno da ovo pitanje ima se osjećaj da je to svojevrstan stav za predizbornu kampanju oktobra 2006. godine. U loše smo vrijeme počeli i jednostavno i lošu tematiku izabrali za početak takve jedne predizborne kampanje. A to znači i parlamentarna većina i ovaj parlament u cjelini, ljudi snosi odgovornost za početak primjene Zakona o PDV-u 1.januara 2006. godine. Ja sam na Proširenom kolegiju tražio i pripremio sam predlog jednostavno i tražim od Vijeća ministara i od Parlamenta da se zakaže tematska sjednica koliko je Vijeće ministara spremno, koliko je uprava i direkcija, odnosno menandžment direkcije za PDV spreman da počne za 1.januarom primjenu Zakona o PDV-u. I u tom kontekstu to je prava briga i jedini mogući način da u institucijama sistema jednostavno razgovaramo o ovom pitanju. Znači rezolucija stvarno ništa ne rješava, neće pomoći običnim ljudima ako je za jednokratnu političku upotrebu, to je žalosno. U tom smislu tražim jednostavno da se prekine, da se da na glasanje, a ja ću svoj prijedlog podnjeti pod poslaničkim pitanjima. Hvala vam.
Zahvaljujem, ko se dalje javlja vezano za dnevni red. Niko. Zaključujemo raspravu. Idemo na izjašanjavanje. Hvala vam svima koji ste učestvovali u raspravi. Idemo po zahtjevima kako su dolazili. Kolega Gligorić je tražio tačku dnevnog reda – Izvještaj Komisije za ljudska prava imigracije, izbjeglice i azil o predstavci udruženja građana, otpuštenih radnika iz Republike Hrvatske Ugor, Udruženje Ugor. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Ko je za to da to bude tačka dnevnog reda? - Za 21, protiv 9, ima većinu i ukupnu i entitetsku. Dakle ovo postaje, dakle 29. tačka dnevnog reda, jel tako. Idemo dalje. Dakle, Adem Huskić, on koliko vidim traži informaciju Vijeća ministara i Predsjedništva BiH vezano za izgradnju mosta na Poluotoku Pelješcu i njegovom uticaju na pristup BiH otvorenom moru. Ja bih molio sam, ukoliko, vidite možemo imati tačku dnevnog reda, ali ukoliko Vijeće ministara nije danas spremno da da informaciju, bojim se. Možda je bolje kolega Huskiću da ovo kandidujemo za narednu sjednicu da nam Vijeće pripremi. Buiće efikasnije. Nemam ništa protiv. Jel se slažete? Može proći tačka dnevnog reda, nije sporno. Ne vidim razloga da budemo protiv, ali ako Vijeće nema odgovor, nema pisani odgovor, nismo uradili posao. Zato molim kolegu Huskića, ako se slaže za narednu sjednicu da ovo proslijedimo Vijeću ministara, dakle da se složimo da proslijedimo Vijeću ministara da pripremi odgovor na ovo. 17
Da vam kažem gospodine predsjedavajući, ja nemam ništa protiv da se to razmatra na sljedećoj sjednici, ali imamo jako loša iskustva, ja lično.
Slažem se.
Jer sam predložio jednu tačku dnevnog reda da VIjeće ministara napravi informaciju o stanju privrede i poljoprivrede itd. Ima jedno tri četiri mjeseca bilo je trebalo za sljedeću, pa još ništa nije urađeno. Bojim se da neće nikada doći ta informacija, ali evo prihvatam da to stavimo za sljedeću.
Dakle, zaključak je da obavežemo Vijeće ministara da do naredne sjednice da nam da ovu informaciju da bude tačka dnevnog reda. To je efikasnije. Predsjedništvo. Evo od Predsjedništva. Zahvaljujem kolegi Huskiću. Mislim da je ovo efikasnije da dobijemo informaciju da možemo raspravljati. Treći zahtjev je bio Ibrahima Đedovića – donošenje zaključka Doma kojim se Vijeće ministara obavezuje da pravoremeno donese odluku o preuzimanju, o privremenoj obustavi primjene nulte carinske stope po ugovoru o slobodnoj trgovini između BiH i Republike Hrvatske, Srbije i Crne Gore na određene robe, ne, ne, porijeklom iz tih zemalja. Pa onda ima jedan tarifni broj, pa. Ma nemojte molim vas, nemojte da se mi kao Parlament obraćamo Vijeću ministara, sa rečenicom razumijemo se. Da li je ovo dovoljno da ode Vijeću ministara i da li smo završili posao? Ja samo to pitam, a danas smo to imali na Kolegiju. Ali čuli ste zaključak. Pripremite se za izjašnjavanje. Ko je za? Dakle da tačka bude dnevnog reda da oko ovog zaključka raspravljamo. Glasajte sad.
Nisi na vrijeme dao znak.
Molim vas lijepo ponavljamo glasanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Glasate da ovo bude tačka dnevnog reda, ovaj zaključak. 18 Molim vas čitam zaključak gospodina Ibrahima Đedovića, samo malo, molim vas polako, strpljenja. Ne treba na brzinu, jer kada se obraćamo Vijeću ministara, moramo biti jasni jer tražimo jasne odgovore. Dakle zaključak je – sve što je uvoz, zaključak je, donošenje zaključka Doma kojim se Vijeće ministara obavezuje da pravovremeno donese odluku o privremenoj obustavi primjene nulte carinske stope po ugovoru o slobodnoj trgovini između BiH i Republike Hrvatske, Srbije i Crne Gore na određene robe porijeklom iz tih zemalja, pa 02071 pa pet tačaka pa poljoprivredni proizvodi. Eto to vam je zaključak. Pripremite se. Vodili smo raspravu. Vinko Zorić. Izvolite.
Ne možemo tako. Neka se to otpka. Meni neko čita 07 povlaka kroz 01. Šta vi od nas pravite. Ako je to smisao da prođe, a da mi ništa ne znamo onda
Ovo je predlog poslanika.
Ja tražim stanku 15 minuta neka se taj zaključak ovaj.
Pauza 15 minuta. Ja vas molim samo da na vrijeme budemo u sali. [[PAUZA]] Gospodo, riječ je tražio i pauzu poslanik, uvaženi poslanik kolega Vinko Zorić. Ima li potrebe kolega Zoriću da obrazložite. Možemo nastaviti sa radom. Ima li ste priliku da pogledate svi zaključke. Oni su odštampani. Dakle, pripremite se da glasamo vezano za zaključak kolege Ibrahima Đedovića koji ste dobili u pisanoj formi. Ima li potrebe Đedović da, jeste tražili riječ?
Treba pojašnjenje u par rečenica da kažem prije izjašnjenja.
Izvoli.
Naime, radi se o činjenici da po nekim tumačenjima 1.1. prestaju one zaštitne mjere na uvoz mlijeka i onih mesnih prerađevina iz susjednih zemalja. I stanje je, ja ću reći kroz primjer u Unsko-sanskom kantonu mljekara Megle kao najveća mljekara koja ne zna više šta 19 će sa mlijekom, ne vrši otkup, seljaci ga prosipaju i guši se fond. Sa ukidanjem ovih mjera još više pogoršavamo stvari. Znači suština ove poruke, ili ovog našeg zaključka je da te mjere ostaju na snazi i da se naravno iznalaze i novi mehanizmi da bi se zaštitili ti ljudi koji proizvode. Ja sam razgovarao i sa gospodinom ministrom, ukoliko osjećate potrebu prije glasanja i on je voljan, mada evo vidim da je sada izašao, ali da kaže par riječi oko toga. Evo ja se nadam da je ovo dovoljno. Hvala.
Zahvaljujem. Vi imate, ja ću pročitati zaključak – dakle obavezuje se Vijeće ministara da pravovremeno donese odluku o privremenoj obustavi primjene nulta carinske stope o ugovoru o slobodnoj trgovini između BiH i Republike Hrvatske i Srbije i Crne Gore na određene robe porijeklom iz tih zemalja i to za sljedeće liste proizvoda i nabrojani tarifni brojevi. Nema potrebe, ima mnogo brojeva da ih čitamo. To će biti u prilogu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Dakle za 25, 16 iz Federacije, 9 iz RS, 4 protiv, 3 suzdržana. Usvojen je ovaj zaključak, dakle neće biti tačka dnevnog reda, ali evo usvojen je kao zaključak. Jel tako. Prelazimo na četvrti zahtjev, to je zahtjev gospodina Mladena Potočnika, on predlaže zaključak, predlog zaključka. Imate ga kod sebe, pročitat ću ga - Parlamentarna skupština zahtjeva od odgovarajućih institucija Bosne i Hercegovine da zaštite područje Visočice, kod Visokog do utvrđivanja postojanja piramide, odnosno činjeničnog stanja uz obrazloženje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - za 21, 14 iz Federacije, 7 iz RS, protiv nema, suzdržanih 7. Dakle i ovaj zaključak je usvojen. Neće biti tačka dnevnog reda. I prelazimo na konačno izjašnjavanje to je – Rezolucija Kluba SDA. Mi se sada izjašnjavamo da li da uputimo u nadležnu komisiju. Pripremite se za glasanje. Molim. Poslovnički je to, mora se pitati, da li rezolucija ide nadležnoj komisiji? Ako ne ide nadležnoj komisiji, postaje odmah predmet rasprave. Da, da. Pripremite se za glasanje. Ko je za to da se nadležna rezolucija proslijedi nadležnoj komisiji? Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Dakle za 14, 7 Federacija, 7 RS. Nema većinu ukupnu, nema entitetsku. Dakle ide na dnevni red. To će biti posljednja tačka dnevnog reda. 20 Dame i gospodo time smo iscrpili izjašnjavanje i usvojili sljedeći DNEVNI RED 1. Zapisnik sa 70. sjednice, A, izvinjavam se predsjedavajući Vijeća ministara, oprostite moja greška, gospodin Adnan Terzić je tražio riječ. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, na početku sjednice dobio sam informaciju da je predsjedavajući govorio o nekim amandmanima na Zakon o PDV-u koje je dalo Vijeće ministara. Jesu li dati, povučeni itd.
Ko vam je to obavjestio vas? Niko nije pominjao amandmane. Ja vas molim da, kada vas informiđu, da vas dobro informišu. Ne, ni o izmjenama i dopunama.
Izmjene i dopune Zakon.
Ne, niko nije ni pomenuo to. Vijeće ministara niko nije pomenuo to. Vijeće ministara, niko nije pomenuo. Vas su dezinformisali zato vas molim, ili prisustvujete, ili.
Ja se izvinjavama.
Ali niko nije pominjo u raspravi Vijeće ministara. Znam o čemu se radi i to su amadmani Vijeća ministara na Zakon o PDV-u. Niko ih nije pomenuo. Niko ih nije pomenuo, molim vas. Ja vas molim, nemojte, ako vas mogu zamoliti da ne otvaram tu rasrpavu, jer smo usvojili dnevni red.
...samo da kažem stav Vijeća minitara.
Nema potrebe, kada ga nema u dnevnom redu.
Vijeće ministara, mi se moramo držati Zakona o indirektnom oporezivanju. Mi imamo zahtjev za izmjenu i dopunu Zakona u jednom članu, ali za njega još uvijek nemamo stav 21 Uprave za indirektno oporezivanje. Tražili smo stav. Nemamo stav Uprave za indirektno oporezivanje i zato danas na vašim klupama i nije i zamolio bih poslanike da se isto kao i Vijeće ministara i svaki poslanik pojedinačno ponaša prema ovoj proceduri na isti način. Znači niko ne spori poslanicima da na bilo koji zakon koji reguliše poresku, ili carinsku politiku ulaže amandmane. Ali da bi se o njima glasalo i izjašnjavalo potrebno je po zakonu koji ste vi usvojili, potrebno je izjašnjenje i Uprave za indirektno oporezivanje. Znam da danas imate nekoliko amandmana i izmjena, predloga za izmjenu zakona i molim vas da to konačno jdnom usvojimo kao normalnu zakonski obavezujuću praksu. Hvala vam.
Zahvaljujem predsjedavajućem Vijeća ministara, naravno nije bilo rasprave, niko nije pominjao. Molim vas da vas ekipa koja vas opslužuje dobro informiše, nisu dobre dezinformacije i ja molim da se prati sjednica i poštujem da se predsjedavajući može javiti kada zatraži riječ. Ali isto tako mora postojati procedura kada Vijeće ministara dostavi zakon, ili izmjene zakona u proceduru na isti način ga treba i povuči, ako ga povlači. I to ne može se raditi na diverzantski način da ga neko povuče iz kancelarije, nego pismeno obraćanje Parlamentu. Dakle samo, nije vezano za vašu diskusiju, nego da se zna. Idemo dakle, usvojili smo sljedeći DNEVNI RED 1. Zapisnik sa 70. sjednice, A, izvinjavam se predsjedavajući Vijeća ministara, oprostite moja greška, gospodin Adnan Terzić je tražio riječ. Izvolite. 1. Zapisnik sa 70. sjednice Predstavničkog doma, 2. Poslanička pitanja i odgovori, 3. Zahtjev Administrativne komisije za razmatranje Predloga zakona o dopuni Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika, 4. Zahtjev poslanika Zlatka Lagumdžije za razmtranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrijednost po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika, 5. Zahtjev poslanika Joze Križanovića za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrijednost po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika, 6. Zahtjev poslanika Joze Križanovića, Zlatka Lagumdžije i Selima Bešlagića za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrijednost po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika, 7. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Obavještajno bezbjedonosnoj agenciji BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika, 8. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o zahtjevu poslanika Milorada Živkovića za razmatranje Predloga zakona o izmjenama Zakona o poštama BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika, 9. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o Izvještaju Ustavno-pravne komisije o Predlogu okvirnog zakona o visokom obrazovanju u Bosni i Hercegovini (predlagač Zakona poslanik Momčilo Novaković), 22 10. Predlog zakona o implementaciji Konvencije o zabrani razvoja, proizvodnje, gomilanja i upotrebe hemijskog oružja i njegovom uništavanju (prvo čitanje), 11. Predlog zakona o reviziji institucija Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), 12. Predlog zakona o Upravi za indirektno oporezivanje (prvo čitanje), 13. Predlog zakona o zaštiti ličnih podataka (prvo čitanje), 14. Predlog zakona o zaštiti potrošača Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), 15. Predlog zakona o izmjenama Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom savjetu Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), 16. Predlog zakona Bosne i Hercegovine o pomilovanju (prvo čitanje), 17. Predlog zakona o izmjeni Zakona o javnim nabavkama BiH, prvo čitanje, predlagač Savjet ministara, 18. Predlog zakona o dopunama Zakona o javnim nabavkama BiH sa Izvještajem Komisije za finansije i budžet, predlagač Zakona, poslanik Muhamed Moranjkić, 19. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o Javnom RTV servisu Bosne i Hercegovine, 20. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o osnovima bezbjednosti saobraćaja na putevima u BiH, 21. Izvještaj ad hoc komisije za izbor i imenovanje o proceduri predlaganja članova Izborne komisije BiH iz reda Srpskog, Bošnjačkog i Hrvatskog naroda, 22. Informacija o stanju popunjenosti Državne granične službe BiH i internoj kontroli, 23. Predlog kandidata za članove Kancelarije za razmatranje žalbi, predlagač Savjet ministara BiH, 24. Imenovanje po tri člana u zajedničke komisije radi postizanja sporazuma o identičnom tekstu pod a) Poslovnika Predstavničkog doma i Poslovnika Doma naroda, usaglašavanje zajedničkih odredbi, b) Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Obdusmenu za ljudska prava BiH, c) Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnim taksama, 25. Predlog odluke o utvrđivanju prestanka mandata poslanicima u Predstavničkom domu pod a) dr. Abdulahu Nakašu i b) Seadi Palavrić 26.Davanje saglasnosti za ratifikaciju a) Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Koreje o kreditu Fonda za ekonomsku razvojnu saradnju i Aranžmana između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Koreje o kreditu Fonda za ekonomsku razvojnu saradnju, b) Memoranduma između Vlade Ruske Federacije i Savjeta ministara BiH, Vlade Republike Makedonije, Vlade Srbije i Crne Gore i Vlade Republike Slovenije o poravnanju međusobnih finansijskih potrživanja u odnosu na izmirenje računa iz robne razmjene između bivšeg SSSR-a i bivše SFRJ, c) Protikola o izmjenam Konvencije međunarodnom željezničkom prevozu, d) Sporazuma o razvojnom kreditu Projekt jačanju zdravstvenog sektora između BiH i međunarodne asocijacije za razvoj, 27. Predlog zaključka Muhameda Moranjkića vezano za ugovore o koncesijama u Bosni i Hercegovini, 28. Izvještaj o aktivnostima Obavještajno-bezbjednosne agencije Bosne i Hercegovine za period od 01.06. do 31.12. 2004. godine – pov. materijal. 23 29. Izvještaj Komisije za ljudska prava, imigracije, izbjeglice i azil o predstavci udruženja građana, otpuštenih radnika iz Republike Hrvartske udruženja Ugor i pod 30. Deklaracija Kluba poslanika SDA. Stime smo dakle završili usvajanje dnevnog reda. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, to je Ad.1. Zapisnik sa 70. sjednice Predstavničkog doma Dobili ste zapisnik sa 70. sjednice Doma. Naknadno ste dobili dopunu zapisnika, pošto je greškom bilo ispušten zaključak koji je usvojen u okviru 6. tačke razmatranja Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH. Otvaram raspravu o zapisniku. Ko se javlja za riječ? Gospodin Vinko Zorić.
Ja sam maloprije zatražio, zatražio sam stanku da sebi pojasnim nešto. Međutim sada sam potpuno zbunjen. Ibrahim Đedović je imao prijedlog da u dnevni red uđe zaključak i on je nama taj zaključak dostavio i sada ja ne vidim da je taj zaključak u dnevnom redu.
Mi smo usvojili zaključak.
Kao prethodnu stvar usvojili zaključak.
Da, u raspravi o dnevnom redu.
Ko je to rekao da glasamo o zaključku ili o uvrštavanju
O zaključku
Povodom koje točke dnevnog reda?
Rasprave o dnevnom redu, pošto je i do sada bilo takvih slučajeva Vinko. Možda niste shvatili. Žao mi je, ali. Tako je isto bilo i o predlogu zaključka kolege Potočnika. Nisu tačke dnevnog reda, nego radni zaključak 24
Mislim da se ne može usvajati zaključak povodom nečeg a to nije vezano za dnevni red uopće. Kako ćemo usvajati zaključak, a nije vezano za dnevni red. Ništa nema u dnevnom redu vezano za ovo.
Nije, nažalost nije prvi put
Ja mislim povodom rasprave o dnevnom redu da se može usvojiti zaključak da će sljedeći put na dnevnom redu biti nešto, ali ne da se ovako važna stvar, povodom rasprave o dnevnom redu usvaja kao zaključak. Za mene je to, ne znam. Ja većinu poštivam i to bi isto prošlo da smo uvrstili kao točku dnevnog reda, međutim nekom se očito žuri da javi ovima koji su ih zvali kao i mene telefonom, a ja neću, a ja neću. Javite onima koji su vas zvali telefonom da jeste. Ja nisam. Eto tako.
Zahvaljujem kolegi Zoriću. Dame i gospodo otvaram raspravu o zapisniku. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko, a izvinjavam se izvolite. Huskić
Pravi momenat, što se tiče zapisnika nemam primjedbi osim
Molim vas rasprava o zapisniku. Glasamo o zapisniku.
Ne znam u okviru koje tačke gospodine predsjedavajući, prošli put je zaključeno da se do naredne sjednice, a to je ova da se napravi informacija o tome koji su zaključci ovog doma ispoštovani, a koji nisu. To nije urađeno. zahvaljujem.
Ko se dalje javlja za dnevni red, za raspravu? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje vezano o zapisniku sa 70. sjednice. Glasajte sad. Dakle konstatujem da smo sa 31 glas za, 1 protiv i niko uzdržan usvojili zapisnik sa 70. sjednice Predstavničkog doma i time stekli uslove da pređemo na drugu tačku dnevnog reda, a to su Ad.2. Poslanička pitanja i odgovori Za ovu sjednicu dobili smo odgovore od Suda Bosne i Hercegovine na pitanje Beriza Belkića postavljeno na 70. sjednici. 25 Od Savjeta ministara na pitanje Ive Lozančića, postavljeno na 65. sjednici. Od Kolegijuma ovoga doma poslanik Jozo Križanović dobio je odgovor na pitanje postavljeno na 70. sjednici. Regulatorna agencija za komunikacije obavjestila me je da je dobila sadržaj pitanja Filipa Andrića postavljenom na 70. sjednici i da će to uzeti u razmatranje kao prigovor i da će ga gospodin Andrić i da će gospodin Andrić o rezultatima istrage biti obaviješten kao podnosilac prigovora. Ima li komentara na dobijene odgovore? Nema, molim to su komentari na dobijene odgovore je li? Kolega Lozančić, Križanović, pa Sead Avdić, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, ja sam dobio odgovor i djelomično sam zadovoljan odgovorom na postavljeno pitanje, posebno u uvodnom dijelu gdje se kaže da su usvojena 4 podzakonsa akta koja bi na neki način uređivale i pomogle implementaciji zakona ali nisam zadovoljan u daljem teksu, posebno u suradnji sa entietima i time što nije usvojen podzakonski akt koji će pobliže pojasniti postupak po žalbma na izbor najpovoljnijeg ovaj, ponuđača, obzirom da je to jedan od bitnih problema, trebali su smo sa ova 4 podzakonska akta da imamo i taj. Na neki način bi onda više implementirali, brže bi implementirali i kvalitetnije ovaj zakon koji ima dosta manjkavosti i moraće pretrpiti, veće i u prijedlogu izmjene i dopune zakona. I, nisam zadovoljan završnicom gdje se kaže da je on u paketu, u poglavlju pregovora o procesu stabilizacije i pridruživanja, pa će najvjerovatnije biti proveden kao reforma. Evo, toliko.
Zahvaljujem. Kolega Križanović.
Ja sam dobio odgovor Kolegija našeg doma u vezi sa prihvaćenom inicijativom u ovom domu da dakle Zastupnički dom formira odbor ili komisiju koja bi imala zadatak da provede proceduru izbora teksta himne Bosne i Hercegovine. U odgovoru Kolegija stoji, da je Kolegij zauzeo stav da Vijeće ministara formira posebnu komisiju koja bi provela ovu proceduru. Vidite, ja sam od Vijeća ministara prije 2 godine tražio zastupničkim pitanjem, očitovanje Vijeća ministra da li misli poduzeti nešto u pogledu izbora teksta himne. I upravo u vrijeme kada je ovaj dom donosio takvu inicijativu, dakle odluku da podržava formiranje odbora, stigao je i odgovor Vijeća ministara da i oni smatraju da bi Parlament trebao da formira neku grupu koja bi to provela. Sad, naš kolegij smatra da bi to trebalo učiniti Vijeće ministara. Prema tome, ja ne mogu nikako biti zadovoljan odgovorom jer se ovdje ništa zapravo ne radi na realizaciji te naše odluke ovog Doma. Ja iz ovoga ne znam ništa drugo, osim da je stav Kolegija da to učini Vijeće ministara. Prema tome ja bih zamolio da se ovdje konkretno nešto radi, ja sam bio predlagao konkretan prijedlog i ne mogu biti zadovoljan odgovorom, ja ću ga ponavljati na sljedećoj sjednici, ja mislim da zaslužuje to jednu konkretnu akciju, konkretno formiranje određenog tijela koje treba provesti u proceduru u skladu sa zaključkom ovog Doma. 26
Zahvaljujem. Pokušat ću ako mogu pojasniti. Naravno, stav je Kolegija da se, mi smo se obratili Vijeću minsitara, da formira komisiju koja će raspisati tender vezano za himnu BiH, dakle u tu komisiju da uđu i trojica iz predstavnika Parlamentarne skupštine, dakle Predstavničkog doma jer cijenimo da Skupština nema sam akapaciteta da to završi, da je to ozbiljan i obiman posao. Evo, na taj način smo mislili da to možemo riješiti i mi smo se u ime Kolegija obratili već Vijeću ministara da na takav način formira jednu komisiju koja može sa stručne strane se baviti s tim vezano za raspisivanje tendera i odabir najbolje himne. Za riječ se javio doktor Avdić, da postavi novo pitanje, jer nema više komentara, pa doktor Kunić,
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo i kolege poslanici, članovi Vijeća ministara, ja želim u obliku inicijative, to sam već saopćio i Proširenom kolegiju, znači obzirom da je početak primjene Zakona o porezu na dodatu vrijednost PDV, Zakon od strateškog interesa za BiH, najznačajnija ekonomska reforma u svakoj državi, traži kontinuitet brige, ja bih rekao Parlamenta BiH spram očekivanih problema u implementaciji ovog zakona, posebno eventualnih negativnih reflekcija na socijalnu sigurnost i standard običnih ljudi. U tom smislu nužna je organizacija tematske sjednice zasjedanja Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine na kojem bi Vijeće ministara i Uprava i Menadžment Direkcije za indirektno oporezivanje obavijestili Parlament o mjerama i postupcima implementacije ovog zakona socijalnim programima, sve sa ciljem da početak primjene ovog zakona, njegova implementacija bude prije svega dosljedno vođena, na dobrobit običnih ljudi koji su, ja bih rekao danas u psihozi straha i sa puno neizvjesnosti očekuju početak primjene ovog zakonskog projekta. Ako ovo nije moguće učiniti u narednoj sedmici, kao što vjerovatno nije moguće, ja bih tražio i zamoliko Kolegij da to stvarno organiziraju tokom januara mjeseca 2006.godine. Hvala vam.
Zahvaljujem. Doktor Kunić,
Hvala predsjedavajući, ja bih htio potsjetiti da je ovaj parlament donio zaključak jedinstveno uz jedan glas uzdržan, da se sjednice Parlamenta prenose preko Javnog servisa. Drugi put postavljam pitanje, sada predsjedavajućem, ostalih nema, šta je preduzetu u međuvermenu da se efektuira taj zaključak Parlamenta? U protivnom, Parlament sam degradira svoju vrijednost, svoju da ne kažem neku moć. Ja sam svjestan činjenice da nekima nije stalo da se prenose sjednice Predstavničkog doma, no međutim, ako je odluka donesena onda je treba i izvršiti, a za to su zaduženi predsjedadvajući i ostali članovi Kolegija. Zato bih molio, da mi se odgovori šta je u tom pogledu učinjeno, šta je preduzeto i ko je taj ko spriječava takvu mogućnost. Dakle, ko je taj ko sprijećava takvu mogućnost? Koja je to viša politika koja se vodi van okvira ovog parlamenta, da ne dozvoljava da se prenose sjednice Predstavničkog doma Parlamenta i da li je to vrlo važan indikator da i ja razmislim, da li ću 27 plačati mjesečnu naknadu, šta se plaća za Javni servis? I da li je to jedna činjenica koja će i druge građane uputiti na neki način da ne plaćaju tu naknadu? Prema tome, volio bih da je Parlament i njegovo rukovodstvo, puno ozbiljnije u tom pogledu. Dakle, nije samo ta odluka u pitanju nego je niz drugih odluka u pitanju koje su donesene u ovom parlamentu a nisu nikad realizirane, a vođstvo nikada nije objasnilo zašto to nije učinjeno. Hvala.
Zahvaljujem. Dušanka Majkić je tražila riječ.
Pitanje upućujem Savjetu ministra, odnosno nadležnom ministarstvu. Kada će Parlamentarnoj skupštini BiH biti dostavljen Izvještaj o utrošku 2 miliona maraka sredstava iz budžetskih, iz budžeta institucija BiH koja su korištena za manifestaciju Stari most Mostar, kao i pravdajuća dokumentacija koja dokazuje namjensko korištenje ovih sredtava pod jedan? I, pod dva, drugo pitanje koje se odnosi na investicionu konferenciju Mostar, prema slijedećem, koliko je ukupno koštala investiciona konferencija Mostar i na osnovu čega je Ministarstvo finansija i trezora uplatilo blizu milion makraka, za koju namjenu i kako se knjigovodstveno vodi imovina nabavljena iz budžeta BiH? Odgovor bih voljela da ako može minsitrica da, da ovom prilikom a svakako ću ga tražiti pisanim putem.
Zahvaljujem. Doktor Duraković.
Ja sam ovo kanio da plasiram u vidu poslaničke inicijative Vijeću ministara, Predsjedništvu BiH te Uredu Visokog predstavnika. Naime, molio bih da ovi naslovi dostave ovom Parlamentu informaciju vezano za pitanje korištenja odnosno uzurpacije gradskog stadiona u Mostaru. Smatram da to nije samo sportsko već i eminentno političko pitanje koje uveliko remeti nacionalne i političke odnose u Mostaru, pa i u cijeloj Federaciji odnosno BiH. Naime, gradski stadion pod Bijelim Brijegom u Mostaru napravljen je sredstvima svih građana Mostara kao i sredstvima samodoprinosa i služio je za održavanje svih sportskih manifestacija, atletskih mitinga, međuanrodnih utakmica i slično. Od njegove izgradnje pa do 1992.godine, taj stadion je uglavnom koristio Fudbalski klub Velež, ne računajući ratno vrijeme, FK Velež je od '95.godine pa do danas, jednostavno protjeran sa tog stadiona, njegova arhiva znamenja, pehari itd. fotografije, sve je uništeno i onemogućeno mu je da uopće koristi taj stadion. Taj stadion od rata na ovamo, koristi isključivo Nogometni klub Zrinski. Proteklih 10 godina, bilo je desetine inicijativa da se Veležu omogući da se vrati na gradski stadion i da on bude zajedničko dobro cijelog Mostara, Hercegovine pa i cijele BiH. Građani Mostara naravno, nemaju ništa protiv toga da taj stadion koristi i NK Zrinski, kao i ostali sportski klubovi. Naprotiv, upravo bi se kroz sport i zajedničko korištenje 28 gradskog stadiona, obezbijedilo brže ujedinjenje grada Mostara, jačalo zajedništvo, suživot i ukupni politički odnosno nacionalni odnosi kako u Mostaru, Federaciji BiH, tako i u cijeloj BiH. Jednostavno, nije to samo moje mišljenje, nego mišljenje većine građana BiH, radi se o nedopustivoj i nelegalnoj uzurpaciji koju su svojevremeno odobrile nelegalne i nelegitimne vlasti, tzv. Herceg Bosne. Stoga tražim da se Parlamentarna skupština cjelovito informira o tome ko i danas blokira povratak Veleža na taj stadion, ko i po kom osnovu i danas opstruira legitimnu inicijativu i posebno, šta će se poduzeti da ova situacija pod hitno promijeni i da se Velež koji je kao Radnički sportski klub formiran, još daleke 1922.godine, vrati u svoj grad i na svoj stadion, podrazumjevajući naravno prava i drugih klubova na zajedničko korištenje opšteg dobra odnosno, gradskog stadiona? Hvala.
Zahvaljujem doktoru Durakoviću. Rijeć je tražio kolega Moranjkić, pa Zorić. Molim, ali ovo je, Kolega Zoriću ima li ispravke, navoda u pitanjima? Ali ja mislim da ćemo onda moći ako je postavljeno pitanje, odgovoriti je li kriv navod ili ne, nemojte da jedni drugim ispravljamo, uči ćemo, ma ne, mislim ne mogu vam zabraniti ako hoćete ali mislim, bojim se ako uđemo u to da jedni drugim ispravljamo, dakle postoji adresa gdje je upućeno pitanje. Neka odgovori da je krivo ili da je u pravu, sasvim je svejedno. Da mi jedni drugim ne odovaramo, ako vas mogu zamoliti. Ako hoćete, izvolite nije problem.
Ja hoću.
Pa izvolite.
Ovako, netačan je navod da uopće postoji NK Zrinski, to je prvi netočan navod. A, raspitaj se, neću te ja educirati. A druga netočna stvar je nije bila nikakva ztv. Herceg Bosna, bila je Hrvatska zajednica Herceg Bosna i Hrvatska Republika Herceg Bosna.
Zahvaljujem. Riječ je tražio kolega Moranjkić i jeste li vi htjeli, izvolite evo kolega Duraković.
...da sam ja tačno pgodio je li NK ili nešto slično ali Zrinski igra na tom stadionu,
Od 1905.
Da, ali taj stadion nije bio '905. je li znate, pa eto vidite onda prićate gluposti i netačnosti 29
Ti prićaš gluposti
Pa nemojte, zna se da je Zrinski, koji se takmiči u premijer ligi BiH, jedini koristi taj stadion Zrinski, je li tačno?
Njegov je
Pa kako je njegov? To je gradski stadion. Kojim papirima? Tačno nelegalna, nelegitimna vlada, ona vlada na tom stadionu je napravila koncentracioni logor gdje je desetine hiljada ljudi bilo smješteno i odatle su distribuirani u Gabelu u Dretelj na Heliodrom itd. Ta je vlada dala koncesiju na 101 godinu Zrinskom. Po kom pravu? Po kom osnovu? Ja na kraju krajeva ne postavljam vama Zoriću pitanje. Postavljam nadležnim institucijama, neka oni odgovre. Da li je pitanje korektno ili nije, to je stvar mene, odnosno procjene nadležnih organa. Prema tome, nisam, otkud polemika oko mog pitanja. Vi pitajte što god hoćete.
Ja vas molim, evo još sada ali molim vas neću kao predsjedavajući dozvoliti kroz poslanička pitanja da jedni drugim odovaramo jer oni gube smisao. Nemojte se ljutiti, dozvolite da upravljam Domom. Izvolite kolega Zoriću.
Ja neću ovaj, više ovo je zadnji put, ja nisam dobro razumio kolegu, ja sam mislio da on prića o stadionu u Mostaru a ne o stadionu u Bugojnu. U Bugojnu su bili koncentracijski logori a ja sam mislio da on prića o stadionu u Mostaru. Ali ja sad njega razumim da je bilo riječ o stadionu NK Iskre i ja ovaj, ja odustajem.
Molim vas nemojte više da ulazimo u ovo pitanje. Kolega Duraković, doktor Duraković je postavio na nadležnu adresu, ona će se odrediti o ovom pitanju i molim vas u buduće neću dozvoliti da se replicira na postavljena pitanja izuzev ako jedni drugim ne postavljate, a u ovom slućaju to nije bilo. Kolega Moranjkić je tražio riječ, pa kolega Zorić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Jedno pitanje. Pitam Vijeće ministara i Predsjedništvo BiH, kad će biti formiran državni protokol i čiji je zadatak da to učini? 30 Napominjem, da danas najvjerovatnije jedinstveno u svijetu jedna država obavljajući svoje aktivnosti i funkcije, to odrađuje bez jedinstvenog državnog protokola, što odaje ružnu sliku o ovoj državi. To je neophodno hitno uraditi, pa neka ovo poslaničko pitanje bude ujedno i inicijativa za to. Tražim i pismeni odgovor.
Zahvaljujem. Koelga Zorić.
Ja imam dva zastupnička pitanja Vijeću ministara BiH. Prvo pitanje je, što je sa Zakonom o plaćama u institucijam BiH? Malo ću obrazožiti ovo pitanje. Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH je 31.kolovoza, 2005.godine, usvojio zaključak koji glasi - nalaže se Vijeću ministara BiH da do kraja rujna 2005.godine dostavi u parlamentarnu proceduru Prijedlog zakona o plaćama korisnika proračuna institucija BiH. Drugo pitanje, kolika je cijena lož ulja u BiH, a kolika u Republici Hrvatskoj, u Republici Sloveniji, u Državnoj zajednici Srbiji i Crnoj Gori i ako su cijene različite, zbog čega dolazi do razlike u cijeni?
Zahvaljujem. Ruža Sopta je tražila riječ.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kao prvo, iskositit ću ovo priliku da postavljanjem pitanja, da skrenem službi koja priprema ove materijale da pored zastupnika stave i zastupnica, da ne moramo uvijek odgovarati u muškom rodu, kolegice. Ovako, postavljam dva pitanja Vijeću ministara. Kad možemo očekivati od Vijeća ministaa Prijedlog zakona o lizingu i Zakona o vrijednosnim papirima? Naime, Zakon o lizingu već davno smo nekako najavljivali, da bi trebao biti gotov, nama finansijski lizing cvijeta i u punoj je u velikom je zamahu, mi zakon još nemamo. Također smo preuzeli obavezu i donošenja Zakona o vrijednosnim papirima, govorim o objedinjavanju tržišta. Imamo dva tržišta vrijednosnih papira i bilo bi onaj, vrijeme da ova dva zakona dođu na klupe zastupnika. Hvala.
Zahvaljujem. Kolegica Đurković Jelina.
Evo ovako. Imam jedno jedino pitanje Savjetu ministara a ono glasi ovako – obnavljam poslovničko pitanje sa 41. sjednice od 14. jula 2004. pod broj jedan. I sa 47. sjednice od 2.12.2004.godine u formi kako je tamo navedeno, a uz obnovu ovog pitanja sada pitam Savjet ministara, kome nije u interesu da se formira komisija o događajima u Sarajevu '92. – '95. u vezi sa stradanjem Srba, Hrvata, Jevreja, Bošnjaka i ostalih? Ko blokira i zašto blokira već 2 godine realizovanje zaključka oba doma Parlamentarne skupštine BiH? Molim odgovor u zakonskom roku. 31
Zahvaljujem. Kolega Lozančić je tražio riječ.
Hvala gospodine predsjedavajući. Moje pitanje je vezano za primjenu Zakona o obrani. Obzirom da smo mi olakousvojili Zakon o obrani, onako kako je to kompromisom nam ponudila Komisija za reformiranje obrambenog sustava, problemi će se pojaviti, odnosno pojavljuju se sa ukidanjem zakona sa 1.1.2006. na nivou entieta. Prakično mi više nemamo ovaj, ukinute su uprave za obranu, uredi za obranu u kojima se uglavnom odvijao najveći dio posla u riješavanju određenih zahtjeva građana prema ministarstvima, što je i drugim zakonima regulirano. Ja ću navesti samo nekoliko primjera, što građani neće moći ako im ne osigura ovaj zakon od 1.1. naredne godine obavljati, npr. izdavanje novih ili dopunjenje uvjerenja u okolnostima stradavanja, sukladno Zakonu o pravima branitelja i članova njihovihobitelji, izdavanje određenih potvrda i uvjerenja o nositeljima najviših ratnih priznanja. Naime, poznato je da je još prošle godine usvojen takav zakon u RS a u ovoj godini, odnosno potkraj godine je usvojen i u Federaciji, sa primjenom od 1.1.2006. Zatim izdavanje uvjerenja o posebnom stažu u dvostrukom trajanju koji se izdaje za period rata, negdje do kraja '95.godine, zatim evidentiranje ratne štete, pomoć u podacima i servisiranje prilikom traganja za nestalim osobama, na zahtjev državnih i međunarodnih organizacija, izdavanje uvjerenja prilikom riješavanja dvojnog državljanstva, izdavanje raznih uvjerenja o pripadnosti na zahtjev sudova, domaćih imeđunarodnih te informiranje domaćih i stranih diplomatsko konzularnih organa usljed služenja vojnog roka za one koji su trebali služiti vojni rok do tada važećim zakonima. Znamo da je taj zakon o obrani BiH ukinuo obavezno služenje vojnog roka, rješavanje problematike nasiljeđenog stambenog fonda, servisiranju općinskih, županijskih i entitetskih tijela u svezi odgovarajuće popune civilna zaštita, usvajanje Zakona o obrani BiH, tim usvajanjem potrebno je da se stave van snage planovi i ponune, da se povuku i arhiviraju, te da se povuku svi jedinični kartoni i spoje sa matičnim kartonima, sukladno uputama za vođenje vojne evidencije. Ako se ne osigura kontinuitet djelovanja, mi to od 1.1. nećemo imati, pa je moje pitanje, za Vijeće ministara, kako mislite riješiti gore navedene poslove, koji su do sada radila tijela obrane na terenu i tko će ih u buduće raditi, što je do sada učinjeno u smislu kontinuiranog nastavka rada istih? I moje drugo je usmeno pitanje, za Vijeće ministara vezano za najavu poskupljenja. Naime, državne i federalne agencije za električnu energiju najavili su sa 29.12. izaći u javnost sa novom cijenom električne energije, koja je negdje oko 20% skuplja u donosu na dosadašnju. I mene interesira što ćini Vijeće ministara, da li je u pregovorima sa ovim agencijama, da ne dođe do tako drastičnog povećanja? To će biti nevjerovatan udar na krupne potrošače i na domaćinstva i to je pitanje aktualno do 29.12. pa bih želio da neko od Vijeća ministara pokuša dati danas odgovor, da li je u pregovorima, da li će spriječiti tako drastično povećanje cijene i šta će poduzeti da ublaži taj udar ako dođe do takvog formiranja cijene?
Zahvaljujem. Ko se dalje javio za riječ? Kolegica Milićević. 32
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Moje pitanje se odnosi na angažovanje jedinica za deminiranje u Iraku, odnosno naš odnos i naše informisanje u pogledu toga. Mi smo svjedoci, usvojili smo Zakon o odbrani, donešena je odluka o upućivanju jedinice i tu je prekid bio filma. Od sredstava informisanja smo uspjeli saznavati da su ljudi dobro i zdravo, pa smo saznali da su došli, pa smo onda saznali da je otišla nova jedinica treba da ide, pa da su otišli. Zanima me znači - Da li, nisam vidjela nikoga iz naše komisije za nadzor oružanih snaga, ili pak iz Kolegija predsjedavajućih da su prisustvovali kada su se ti ljudi sretno vratili, ili kada su ovi otišli. Znači na koji način mi možemo biti informisani o stanju, u kakvom su stanju ti ljudi koji se nalaze u mirovnoj misiji, da li ima način znači da budemo redovno informisani, ili da budemo ustvari u toku stim? Jer mi smo svjedoci kada dolaze delegacije drugih zemalja parlamentarci nikada ne propuste priliku da svoje ljude obiđu koji se nalaze ovdje na nekim misijama. Znači obavezna je posjeta svojim ljudima, građanima svoje zemlje, a mi evo ne tražimo da nikoga posjećujemo, ali bar da budemo informisani i logično bi bilo da komisija, znači za nadzor da bude pozvana i da nas informiše o tome i da dočekaju te ljude, odnosno kada krene nova jedinica da budu bar tu. Hvala.
Riječ ima dr. Nikola Špirić, predsjedavajući Doma.
Dame i gospodo, pošto nije bilo, barem nisam vidio više prijavljenih, što ne znači da ih neće biti za postavljanje poslaničkih pitanja, ja ću postaviti jedno pitanje koje su me zamolili, evo imama ovdje tu predstavku, grupa penzionera Srba povratnika u Federaciju i oni mi se, na njihovu nesreću zahvaljuju što ću na različite adrese postaviti ovo što oni žele da pitaju. Dakle, pitanje je upućeno Vijeću ministara, OHR-u, Domu za ljudska prava, Predsjedništvu BiH, Vladi Federacije, ne znam kome još treba da uputim to pitanje u ime njih i ovdje ću čitati dio teksta koji oni, pa onda ću postaviti pitanje. Mi Srbi povratnici penzioneri iz Federacije BiH obraćamo se vama, molimo vas da na narednom zasjedanju iznesete slučaj penzionera povratnika srpske nacionalnosti koji su izgubili skoro sva građanska prava u Federaciji. Nemaju pravo primanja, odnosno na nastavak prije rata regulisanje penzije, nemaju pravo na zdravstveno osiguranje, na zaposlenje u državnim institucijama i ostalo, da ne nabrajamo, dok to nije slučaj sa ostala dva naroda. Naše postojeće stanje ne rješava ni PIO ni MIO ni Federacija, ni Vlada ni Skupština pa čak ni gospodin Eždaun i pored proklamovanog prava navodno ravnopravnosti i jednakosti sva tri naroda. Već četiri godine se o tome priča, od toga nema ništa. Da li se na ovaj način 33 vrši genocid u Federaciji nad srpskim penzionerima povratnicima u Federaciju Bosne i Hercegovine? Nažalost vi znate da postoje odluka Doma za ljudska prava. Posjetio sam Grahovo, Drvar, Glamoč, Petrovac, koje su opštine u Federaciji u Livanjskom kantonu. Na prste možete gotovo nema ni jednog povratnika koji je zaradio penziju u tim opštinama koja prima penziju iz fonda penzionog osiguranja Federacije itd. Sada postavljam pitanje, dakle svim ovim adresama u ime ovih nesretnih ljudi, čija su sva ljudska prava pogažena dakle - Kada će pravo na dobijanje zarađene penzije u Federaciji Srbi penzioneri povratnici koji žive u Federaciji, a penzionisani su prije rata, biti ostvarive? Kada će biti ostvarivo da, postoji li i jedna adresa u ovoj zemlji koja želi da im odgovorim. Postoji li volja barem da se sprovode odluke Doma za ljudska prava? Hvala vam. Ko se dalje javlja? Izvolite. Filip Andrić.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju, moje pitanje bi bilo upućeno prema federalnom ministarstvu unutarnjih poslova i eventualno Ministarstvu sigurnosti a ono glasi: - Dokle se stiglo sa istragom o ubojstvu pokojnog doministra federalnog MUP-a Joze Leotara i kada možemo očekivati privođenje počinitelja ovog zločina pravdi? Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Ima li još neko da postavi, ili smo iscrpili? Nema niko. Zahvaljujem. Dame i gospodo zaključujemo tačku dnevnog reda poslanička pitanja i prelazimo na treću tačku dnevnog reda, a to je Ad.3. Zahtjev Administrativne komisije za razmatranje Predloga zakona o dopuni Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine, po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika Administrativna komisija ovoga doma, zajedno sa Komisijom za finansijske i administrativne poslove Doma naroda podnjela je Predlog zakona o dopuni Zakona o državnoj službi u institucijama BiH sa zahtjevom da se donese po članu 105. Poslovnika. Vi ste Prijedlog zakona dobili. Otvaram raspravu o zahtejvu za hitni postupak. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu i pripremite se za glasanje. Ko je za to da zahtjev Administrativne komisije za razmatranje Predloga zakona o dopuni Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine razmatramo po članu 105. Poslovnika? 34 Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Dakle sa 28 glasova za, protiv niko, uzdržan 1, konstatujem da smo usvojili zahtjev Administrativne komisije za razmatranje Predloga zakona o dopuni Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine po članu 105. Poslovnika. Prelazimo na rasprave. Jel se neko javlja za riječ? Dr. Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Ja ću povodom Prijedloga zakona o izmjenama Zakona uz podršku naravno da svi zaposleni imaju jednaka ljudska prava, postaviću jedno pitanje i pokrenuti ujedno inicijativu. Ja mislim da smo jedna od rijetkih zemalja u svijetu koje još uvijek poznaju kategorije regresa za godišnji odmor, zimnica, toplog obroka itd. i što naravno ne znači da se eventualno iznos koji se tim povodom kroz jednokratne naknade dobiva ne može pretočiti eventualno u ono što se dobiva kao plata. A jednako tako potaviću i pitanje neravnopravnog tretmana uposlenika u javnom sektoru i u privatnom sektoru. I ujedno neka bude inicijativa da možda i nadležna komisija, odnosno ovaj parlament prema Vijeću ministara uputi inicijativu da se razmotre u saradnji sa entitetskim vladama svi propisi koji regulišu ovu materiju, jer su kršenja ljudskih prava uposlanika u različitim sektorima u Bosni i Hercegovini ite kako naglašena, sa procesom privatizacije ona dobivaju na značaju, a javni sektor još uvijek bilježi kategorije koje vuku svoje korijene iz perioda socijalizma. Dakle kao zemlja koja je u tranziciji i koja ide u pravcu tržišne ekonomije, evropskih integracija mi se moramo navikavati da neke kategorije brišemo, a ne uvodimo u zakonodavstvo. I ja govorim samo povodom zakona, inače jesam da se izjednače prava svih uposlenika, ali evo pokrećem inicijativu da se izjednače prava uposlenih u privatnom i javnom sektoru u skladu sa uobičajenim evropskim standardima. Hvala.
Zahvaljujem. Pošto smo trebali voditi raspravu o predlogu ove odluke hoćemo li po članu 105. ili nećemo, pošto smo se izjasnili po članu 105. dakle princip uzmi ili ostavi, ja vas pozivam da se izjasnimo o ovom predlogu uz prihvatanje ove inicijative o kojoj je govorila dr. Hadžiahmetović. Mislim da ima smisla, ali nema, dakle usvojili smo proceduru člana 105. Sada možemo voditi raspravu koliko god hoćete. Ne možemo promjeniti, dakle taj stav možemo odbiti ili prihvatiti. Dakle, imam osjećaj da su poslanici trebali vezano za proceduru da rasprave zašto jesu, zašto nisu. Jer ovo je sada princip. Glasamo o zakonu. ________(?) [[govori s mjesta, ne razumije se]] 35 Pa imamo, ali mislim da je trebalo iskoristiti pravo kada smo prihvatili proceduru člana 105. A vi znate kada usvojimo proceduru člana 105. da možemo diskutovati pet dana da se samo svodi na glasanje jesmo li za, ili protiv. Ali, evo neću vam uskratiti mogućnost. Izvolite gospodine Jovanoviću. A pozivam ostale poslanike dakle da vodimo o tome računa. Izvolite.
Ma ne, ja podržavam ovaj zakon, ali čini mi se da će biti problema u primjeni. Možda oni koji su predložili da objasne koje su to teške invalidnosti i teške bolesti. Mislim na ovome što sam vidio znači volio bih da, znači kada se bude primjenjivao ovaj zakon mislim da će biti problema. A koji je to stepen invalidnosti, znači logično bi bilo da je to ovaj, da je to rečeno.
Zahvaljujem. Sena Kapetanović, izvolite. Senija, izvinjavam se.
Pošto sam ja predsjednik ove komisije koja je ovo i predložila, a imali smo raspravu oko ovoga, dakle nije sporno ovo što je kolegica Azra govorila da mi imamo to na čudan način regulirano prava uvedeni instituti nekih prava po osnovu zaposlenja, što onda stara taj problem prema javnosti, ili drugom dijelu stanovništva koji takva prava ne može da ostvari, ali činjenica je da takve zakone imamo Zakon o radu u institucijama koji sve institute o kojima je gospođa Azra, odnosno kolegica Azra pominjala, dakle to za sada imamo i cijeli samo zakon možemo predložiti da se mjenja. A za sada samo ovim institutom uvodimo izjednačavanje prava zaposlenim i državnih službenika, odnosno poslanika i zaposlenih koji su u Zakonu o radu u institucijama regulirani i ovaj zakon o državnim službenicima, Zakon o radu državnih službenika, dakle i ovaj institut uvodimo tamo. A vizavi ovoga što nam kolega Jovanović traži mi smo, naravno to se ne bi moglo nabrojati sve u zakonu pa smo to rekli da će biti tretirano podzakonskim aktom, odnosno odlukama u odlukama o primanjima poslanika i zastupnika, dakle imamo to regulirano, navedene bolesti koje su i moći će se raditi po tome, ali ne bi bilo dobro da to stoji u zakonu, jer bi bio preglomazno. Nikada zakon ne uvodi sve detalje, nego samo kao pravo, a onda se nešto to mora dogovoriti ko će vršiti tu isplatu, na koji će je način raditi.
Zahvaljujem. Jel se neko dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Pozivam vas da se izjasnite o glasanju uz ovu inicijativu dr. Hadžiahmetović, da odvojeno ne glasamo, čini mi se da je logično, ukoliko je to moguće na jedan cjelishodan način regulisati. Dakle da Vijeće ministara pokuša da to sagleda i uradi na ovakav način. Dakle pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 36 Dakle konstatujem da smo sa 25 glasova za, protiv niko, suzdržana 2 usvojili Predlog zakona o dopuni Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda, to je Ad.4. Zahtjev poslanika Zlatka Lagumdžije za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrijednost po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika Kolega Lagumdžija je 9. decembra 2005. godine dostavio u parlamentarnu proceduru Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o PDV-u sa zahtjevom za hitni postupak po članu 105. Poslovnika. Ovaj prijedlog zakona, kao i naredna dva koja su podnjeli poslanici SDP-a proslijeđeni su vam uz dopis od 9. decembra. Otvaram raspravu vezano za zahtjev o hitnom postuku, odnosno proceduri člana 105. Ko se javlja za riječ? Gospodin Križanović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, kako i sami rekoste, slijedi nam očitovanje po tri prijedloga zakona koji se odnose na uvođenje PDV-a. Da bismo na neki način racionalizirali pristup i skratili vrijeme oko ovoga, da bi uvodne napomene obrazloženja ovih zakona bile na neki način kraće, ja bih u ime predlagača zamolio za vaše razumjevanje da napravimo pauzu do 1 sat.
Od 1 sat.
Do 1 sat. U 1 da počnemo.
Ali mogu li vas zamoliti, jer imamo od 2 do 3 pauzu također.
Pa možemo li pomjeriti tu pauzu onda. Može, može.
Dakle, ja ne mogu naravno odbiti mogućnost pauze, samo ako je, mora se Dom očitovati ako je pauza duža od 30 minuta gospodine Križanoviću. Evo kolega, samo malo, sve ćemo riješiti. Kolega Živković izvolite. Dakle imamo prijedlog gospodina Križanovića, traži pauzu.
Uvaženi predsjedavajući, ja shvatam potrebu Kluba zastupnika SDP-a da traže ovu pauzu, vjerovatno treba i gospodin Lagumdžija da dođe. Međutim, mi smo danas u cajtnotu i ja bih zamolio ako možemo da ove tačke 3 dnevnog reda koje se tiču njihovih zahtjeva da malo pomjerimo, a da mi nastavimo sa radom, a da tu pauzu onda iskoristimo u dva sata. Mislim da bi time bili operativni i ne bi zaustavljali rad Parlamenta. Eto. Hvala.
Molim vas dakle imamo zahtjev. Moramo se izjasniti o zahtjevu. Ja nemam ništa protiv ne treba izbjeći da damo pauzu kolegi Križanoviću. Dakle vi tražite pauzu do 1 sat kako sam shvatio. Gospodine Križanoviću, tražite pauzu do 1.
Možemo li korigirati ovako, da radimo sada da preskočimo ove tačke.
Ne možemo poslovnički preskatati.
Ako ne može ja tražim pauzu do 1 sat.
Molim vas to je 30 minuta. Evo da budemo tolerantni. Dakle u 1 sat počinjemo sa radom. Pa dobro 30 minuta kasnićemo koji minut. Ne možemo preko 30 minuta dati pauzu. Recite, recite. Samo malo.
Ja imam samo poslovničku intervenciju. Gospodine predsjedavajući ja ne znam jesu li stečeni uvjeti da mi uopće raspravljamo o ...po članu 105. Maloprije, čini mi se da je gospodin... rekao da nisu stečeni uvjeti da nešto ide u proceduru ako nema mišljenje uprave.
Ne može.
Ako je to suprotno zakonu, možemo li mi to ako nema mišljenja uprave
Ne može po našim zahtjevima odlučivati gospodin Terzić, nego mi. Žao mi je. Pauza do 1 sat. Molim vas da u 1 budemo ovdje. [[PAUZA]] Na zahtjev Kluba SDP-a. Ima li potrebe za obrazloženjem pauze? Pitam kolegu Križanovića, nema. Dame i gospodo mi smo na 4. tačci dnevnog reda to je – Zahtjev 38 poslanika Zlatka Lagumdžije za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrijednost po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika. Ponavljam, kolega dr. Lagumdžija je 9. decembra 2005. godine dostavio u parlamentarnu proceduru Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o o PDV-u sa zahtjevom za hitni postupak po članu 105. Ovaj prijedlog zakona, kao i naredna dva koji su podnjeli poslanici SDP-a proslijeđeni su vam uz dopis od 9. decembra. Otvaram raspravu o zahtjevu za hitni postupak. Ko se javlja za riječ? Dr. Lagumdžija. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući, samo da konstatujemo, mi smo ovdje tačno u 1,00 bili, Klub poslanika SDPa- pošto je bilo insistiranje da se tačno počne u 1,00, ali evo, bili smo sami. Bili smo sami i bio je Nenad je bio tu u trenutku, jeste, a onda ste se polako skupljali i evo sada smo tu. Sada imamo ovaj kvorum koji imamo. Dakle, ja želim vrlo jasno da obrazložim zašto smo mi izašli sa prijedlogom ovog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost i to se u manjoj višoj mjeri odnosi na sljedeće dvije tačke dnevnog reda i o čemu ćemo kasnije govoriti. Naime, vama je dobro poznato koji su stavovi bili SDP-a od ranije. Mi smo smatrali i danas smatramo da će PDV-a od 1. januara iduće godine dovesti do značajnog poskupljenja koji će bitno uticati na, između ostalog i na socijalno najugroženije kategorije stanovništva. Takođe postoje drugi problemi koji će proizaći iiz toga koji snisu predmet ovog zakona, a koji se tiču nedostatka obrtnih sredstava, vrlo brzo za zdravu privredu itd. itd. Međutim, ovaj zakon je fokusiran samo zajedno sa sljedećim zakonom, koji nam je sljedeća tačka dnevnog reda isključivo na ono što je SDP predlagao u amandmanskoj fazi kada smo imali prijedlog zakona o PDV-u. Zašto ovo napominjem gospodine predsjedavajući? Da se krećemo isključivo u domenu onoga što smo mi već nekoliko puta stalno identično ponavljali, zato što da bi član, da bi se moglo po članu 105. izaći sa Predlogom zakona. Zakon mora da bude ili izuzetno hitan, a usto mora biti vrlo jasan i precizan u smislu da je jasno svima o čemu pričam. Pošto smo mi toliko puno o ovome pričali, mislim da je svakome jasno šta ovo znači. Zašto drugi element čalan 105.? Dakle jasnoće, vrlo je jasno šta ovaj zakon predlaže. On predlaže da se uvede nulta stopa za one životne namirnice koje su od šireg društvenog interesa, prije svega za sve vrste kruha, mlijeka, i svega onoga što proizilazi iz mlijeka, uključujući i dječiju hranu, sve vrste jestivog ulja i onih proizvoda koji proizilaze iz toga i lijekove i pomoćna ljekovita sredstva i pomagala koja su sada nulto oporezovana porezom na promet, a od 1. januara iduće godine će biti 17% kao i stočna hrana bez koncentrata kao imput u primarnu poljoprivreednu proizvodnju. Napominjem sve ovo što smo mi predložili sada je nekoliko puta bilo predmet predeloga SDP-a i sada je nulta stopa za ovo. 39 U sljedećem, sljedeći zakon o kojem će kasnije predlagač, gospodin Križanovć govoriti je praktično sastavni dio ovoga, a on je praktično sve ono što mi nismo obuhvatili ovim zakonom, a raniji predlozima naših zakona je bilo obuhvaćeno, odnosno medijski štampa, knjige i slično, o čemu će biti kasnije riječi. Koji su razlozi naši? Razlozi su isti kao i ranije. Međutim, nažalost pojavili su se novi razlozi. Vama je poznato, a danas je kako sam informisan predsjedavajući Vijeća ministara unio novu zabunu u informisanje o istim stvarima, informišući nas dodatno o onome što smo znali, a to je da je Vijeće ministara iz štampe smo saznali vidjeli, predložilo izuzeće za štampu, knjige, odnosno novine. Vijeće ministara je predložilo izuzeće i naša kalkulacija govori da time izuzećem da uopšte taj segment koji je VIjeće ministara predložilo iznosi negdje oko 10% vrijednosti povećanja cijena ukupnog paketa o kojem smo mi ranije govorili. Dakle Vijeće ministara je predložilo da se, uslovno rečeno od 10 maraka dodatno opterećenja na svakog čovjeka mjesečno od 1. januara po kalkulacijama koji je napravio MMF, naši govore nažalost još grublje, ja ću se zadržati na podacima MMF, dakle od 10 maraka opterećenja dodatno po jednom čovjeku, da na štampu otpada 1 marka. Sobzrom da je izuzeće, znači manje oslobađanje nego nultu stopu, praktično možete doći do toga da bi prihvatanje onoga što je Vijeće ministara predloželio kao izuzeće, bi značilo da nekih 5% ukupnih poskupljenja bi se time. Ja neću da ulazim u moguće implikacije i motive Vijeća ministara, odnosno predsjedavajućeg Vijeća ministara koji izgleda da odlučuje o ratu protiv sirotinje, da ima iza sebe makar medijsko pokriće pisanih medija, ne bih želio da takve stvari odmah zaključujemo, ali nažalost kada se pojavio zakon da VIjeće ministara predlaže izuzeće za ovo, mi smo time shvatili da su prestali postojati razlozi zbog kojih nam je Vijeće ministara govorilo da ne treba imati nultu stopu. Naime, ako može da se izuzme, izuzmu novine, onda nema razloga da se one ne uvedu kao nulta poreska stopa, tim više što, ja odgovorno tvrdim, softverska rješenja koja bi bila potrebna za izuzeće jednostavnija su ih je primjeniti ukoliko bude nula. Prirodno, ukoliko neko želi meritorno o tome da razgovara, predlažem da Vijeće ministara pošalje nekog ko se u to razumije. Dakle, ja odgovorno tvrdim da softver postojeći, uz male preinake, ukoliko danas donesemo ovu odluku može prihvatiti nultu stopu. I u krajnjem slučaju to sam upravo radi vježbe uradio sa svojim postdiplomcima, prije 15 dana da mi naprave dva seminarska na tu temu. I bilo je vrlo interesantno kako im je to bilo jednostavno. Dakle, može se. Dakle softverska ograničenja više nisu prisutna. Ono što se dojavilo kao novi momenat, to što nam je Visoki predstavnik naglo se probudio usred zime i rekao da će doći do haosa 1. januara. Mi to nažalost govorimo dugo, ali evo kako se približio 1. januar izgleda da su to shvatili svi, uključujući i Visokog predstavnika. Takođe mi smatramo da ova čitava zbrka koja se pravi oko budžeta i povezivanja budžeta sa ovim nas uopšte ne zadovoljava priča o budžetima entitetskim kao zamjena za ovo sada iz jednog jednostavnog razloga što mi ne smatramo čak i kada bi socijalni programi bili primjenjeni da bi to bilo dovoljno da zaustavi ovaj udar. O tome vas neću punjo gnjaviti, jer ste već predugo me slušali, a mnogi postaju nervozni kada progorovim, naročito kada se pojavim. 40 Mi smo ovo razbili dakle na tri zakona. Prvi zakon se odnosi samo, ponavljam još jednom na hljeb, mlijeko i osnovne životne namirnice. Ono Vijeće ministara, ona parlamentarna većina koja je spemnada razgovara o izuzeću za štampu dužna je prije toga da oslobodi ovaj svijet, građane ove zemlje za osnovne životne namirnice. Moraju li čitati novine ne znam, ali da li moraju jesti, to znam da moraju. I osim toga naš dodatni argument je ko želi da vidi, ima u Klubu poslanika da vidi tačno potpise sa matičnim brojem, imenom i prezimenom, preko 130 hiljada ljudi koji su prestali više, mi smo im rekli da nam više ne potpisuju to koji evidentno tako nešto traže. I na kraju zamolio bih gospodine predsjedavajući, još jednom kao očajnički krik onih ljudi koji su potpisali ovo da uvažite ovo da ne bi iza nove godine mi bili ti koji snosimo odgovornost za nafunkcionisanje izvršne vlasti kako na državnom nivou, tako i na entitetskim nivoima. Ja vam se zahvaljujem i stojim na raspolaganju, bez obzira što sam sada izašao sa rasprave o ustavnim reformama kada su jako važne. Smatram da su nevažne u odnosu na ovo što nas čeka u narednih 5 dana. Ove ustavne reforme možemo i 5. januara okončati. Svakako nam je rok do 15. januara, ali danas ne možemo čekati. 1. januar će, što bi rekao Visoki predstavnik dovesti do haosa.
Zahvaljujem dr. Lagumdžiji. Za riječ se javila dr. Azra Hadžiahmetović.
Zahvaljujem. Moja diskusija neće biti klasična diskusija. Više će biti pitanje ili ispravka krivog navoda. Meni je putem sredstava javnog informisanja, ja sam bila obavještena da će Vijeće ministara, odnosno predsjedavajući uputiti u parlamentarnu proceduru izmjene Zakona o PDV-u. Kao poslanik, ja nikada nisam dobila prijedlog Vijeća ministara o izmjenama Zakona o PDV-u. Kolega Lagumdžija maloprije u svojoj diskusiji govori, odnosno poziva se na prijedlog predsjedavajućeg, tako o izmjenama Zakona o PDV-u, ili se radi o tehničkoj grešci, pa ja samo to nisam dobila, ili ni jedan poslanik nije dobio prijedlog predsjedavajućeg Vijeća ministara. I stoga bih molila da se fokusiramo na raspravu o predlozima koji su oficiijelno došli u proceduru i koji su pred nama ovdje. Da se pozivamo na nešto što nas je obavještavao predsjedavajući Vijeća ministara putem medija, ili što nas je danas obavjestio da povlači iz procedure, a ja nikada to nisam ni dobila kao poslanik u Parlamentarnoj skupštini, ja molim da se o tome ne raspravlja. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. dr. Lagumdžija, replika.
Izvinjavam se kolegici Hadžiahmetović, nije replika, više pojašnjenje i zahvaljujem se što ste na to ukazali. Dakle, mi naš prijedlog uopššte sada ne smatramo da ga treba tretirati u 41 kontekstu prijedloga koji je postojao, a sada više ne postoji i koji mi praktično oficijelno nismo ni dobili. Ja sam samo rekao da onog trenutka kada smo kao ozbiljni ljudi vidjeli predsjednika Vijeća ministara da javno istupa sa prijedlozima da se izuzme štampa, odnosno novine i knjige od PDV-a, to je i argumentacija koju je on koristio, a nama je ustvari bila argumentacija da ovo iznesemo sada, jer time je on porekao svoju argumentaciju zbog koje se ovo ranije odbijalo. I to je samo kao argumentacija. Inače normalno u potpunosti se svama slažem da ne treba uopšte dovoditi u formalnu vezu ovaj prijedlog koji evidentno stoji i prijedlog predsjednika Vijeća ministara koji oficijelno za nas ne postoji, mada je li oni rade stim rade što rade.
Zahvaljujem se. Riječ ima gospodin Špirić, predsjedatelj Doma.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi ministri i cijenjeni gosti. Priča o PDV-u i reformi poreskog sistema traje dosta dugo. Javnost prati da smo poveli pravu i suštinsku raspravu u vrijeme pripreme i održavanja lokalnih izbora. Tada smo svi govorili da je sistem diferencirane stope PDV-a najbolji i najoptimalniji model za Bosnu i Hercegovinu, tada su bile različite mogućnosti da o tome pričamo dok nisu prošli izbori, a onda smo se vratili svi na svoje političke platforme jedni koji misle da jedinstvena stopa PDV-a nije najbolje rješenje i drugi koji misle da diferencirana stopa je mnogo bolje rješenje radi eventualnih socijalnih tenzija i lošeg standarda građana Bosne i Hercegovine. I tada i danas sam branio princip diferencirane stope PDV-a i mislim da i tada i danas stojim na ovom stanovištu o kojem govori dr. Zlatko Lagumdžija i kojim osjećajem bilo, kojom srećom bilo više osjećaja, bilo bi više i smisla za ono što se zove briga za običnog čovjeka. I danas smo mi u suštini podjeljeni na one koji smiju da misle da predlažu i one koji moraju da potvrde model za koji nisu ubjeđeni da je najbolji. Zato što međunarodna zajednica tumači da je to najbolji mogući model, jer ukoliko bude diferencirana stopa biće povečana utaja poreza, biće smanjeno ubiranje prihoda iz razloga tobože što smo mi kriminalno društvo, treba nam mnogo vremena, ali onaj koji je spreman za kriminal, svejedno mu je o kojoj stopi se radi. Slažem se sa dr. Lagumdžijom da softver može izdržati jednu, dvije i više stopa i da to nije nepoznat primjer. I ja mislim da je ovo stvarno vrijeme kada treba sami da se zapitamo hoće li, dakle nema ovdje dilema da li treba sistem PDV-a. Mi tu nemamo nikakvih razlika ni mi iz opozicionih ni vladajućih, ni praedstavici bilo koje političke partije. Dakle, ovdje se sada govori šta je to bolje za ono što se zove običan čovjek u Bosni i Hercegovini. Jedni mislimo da je jedinstvena stopa bolje rješenje, to je ovo što predlaže Vijeće ministara, gospodin Dikson iz Uprave za indirektno oporezivanje i drugi misle da je bolje socijalno snošljivije diferencirana stopa. I jedni i drugi ćemo se vrlo brzo suočiti sa argumentima. Dakle to je vrijeme koje je pred nama. Što se više oni koji predlažu jedinstvenu stopu upinju da objasne da je jedinstvena stopa je stopa socijalnija, podnošljivija, to meni više otvara oči da kažem da to i nije baš tako. Jer ako je tako baš vas briga šta priča opozicija. Eto bolji je ovaj model. Ali ja mislim da, nažalost mi smo ovdje u prilici da implementiramo ono što nam se ponudi, bez mogućnosti da utičemo na to. I tačno je, jutros je predsjedavajući govorio da je 42 Vijeće ministara, bar nas je tako obavjestio povuklo predlog koji je dostavljen u Parlamentarnu skupštinu. Ja ga imam zavedeno pod 20.12. u kojem se kaže da je Vijeće na 99. sjednici održanoj 1.12. donjelo, utvrdilo Predlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost gdje se kaže u članu da dakle ovdje se kaže da se u Zakonu o porezu na dodatnu vrijednost u članu 24. tačka 11. dodaje se nova tačka koja glasi: – 12. knjige brošure, časopisi, publikacije, naučno umjetničko, kulturno obrazovnog karaktera, službena glasila, dnevnu, nedeljnu štampu na osnovu mišljenja upravnog odbora, a na prijedlog nadležnost entitskog organa, novinski papir u rolnama, ili listovima iz tarifnih brojeva tih i tih se oslobađa od PDV-a. Znači da i Vijeće ministara se bavilo proračunima i mislilo da ovo, da je diferencirana stopa u nekim segmentima bolja. Ali ovo, ja bih ovo podržao da je došlo kao prijedlog, jer mislim da, naravno to treba uraditi, ali se postavlja pitanje da li je to dovoljno iako je argument Vijeća ministara bio da je samo jedinstvena stopa najbolje rješenje. I sada je došlo do malih, ja mislim čarki na relaciji Vijeće ministara i Uprava za indirektno oporezivanje, jer je Đoli Dikson nočas uspio da ih ubjedi da je ovo glupo rješenje i treba povući. Dakle on im je rekao nemojte to, sad kako ćete davati Zlatku Lagumdžiji argumente da je čovjek u pravu kada traži diferenciranu stopu. Dakle dr. Lagumdžija traži za sve vrste kruha, sve vrste mlijeka, sve vrste jestivog ulja, lijekova, pomoćnih ljekovitih sredstava, stočna hrana itd. E ovdje se sada može izvući jedan zaključak i volio bih da vidim medije, koji je spreman radi diferencirane stope, ili nulte stope za pisani medij da brani dojenčad koja umiru zato što nemaju nultu stopu PDV-a na hranu, invalide na pomagala, bolesni ljudi na lijekove itd. Eto gdje smo došli zato što nismo zajednički koordinirali ovu aktivnost. Vrlo brzo, dakle vrlo brzo ćemo doći u situaciju da se uvjerimoi ne postoji ni jedna zemlja, toga moramo biti jasni gdje PDV nije izazvao manje potrese, snažnije zemlje su to bezbolnije prešle i gotovo je sigurno da je uvođenje PDV-a dobro rješenje, ali ja mislim da je startno pozicija Bosne i Hercegovine bila na diferenciranoj stopi i ja to rješenje branim. Dobro bi bilo, dakle kada dobijemo zahtjev za izmjenu, da dobijemo i državni račun koji brani taj prijedlog. Dobro bi bilo da nam Vijeće ministara, evo kada kažemo lijekovi, hrana itd. da izađe sa računicom i kaže ne, to će ugroziti sistem, jer to košta toliko i toliko. Nemamo ni toliko odgovora. Mi ovdje dakle sada imamo samo dvije suprostavljene političke priče. Dvije suprostavljene političke priče. Da li jedna ili diferencirana stopa. I na kraju kažem ja ću se založiti za usvajanje procedure člana 105. na predlog dr. Lagumdžije i da je ovaj prijedlog Vijeća ministara došao dakle za publikacije, nauku, dakle rolne papira za pisane medije i to bih podržao jer to ne predstavlja problem. Bolje je bilo da smo veću stopu za luksuzne proizvode pa ko ima neka plati, a da to ne opterećuje sirotinju. Nažalost imam osjećaj da nismo imali političkog smisla i razumjevanja, ali sam ubjeđen da će nas ta faktura vrlo brzo stići. I neće tu, ja se ne veselim što će to biti tako. Ja ne živim na mjesecu, a vlast na zemlji, pa da se radujem za to što griješe, jer te posljedice ćemo svi snositi. Sirotinja više od nas, a bogami i mi. Dakle ja ću podržati proceduru člana 105. Mislim da i ovi drugi zakoni koji traže odlaganje i to je bolje nego socijalni stres koji se neće, pretpostavljam moći kontrolisati. Volio bih da ove moje prognoze ne budu tačne. Biću sretan vjerujte mi. Ne treba mi niko replicirati. Dakle mi se djelimo na one koji su za diferenciranu stopu i oni koji su za 43 jedinstvenu. I sada pitam – zašto je parlamentarna većina koja je podržala diferenciranu stopu u predizbornoj kampanji za lokalne izbore prihvatila jedinstvenu poslije. Ja bih volio da te argumente dobije, možda ću ja danas podržati jedinstvenu, ako mi objasnite. Hvala vam.
Hvala lijepo. Riječ je tražio predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Terzić, pa onda gospođa Azra Hadžiahmetović.
Prvo mi nije jasno da čovjek koji predsjedava ovim domom, a Bosna i Hercegovina je zemlja parlamentarne demokracije, znači predsjedava Domom i naziva sobom opozicijom.
Pa to možete riješiti danas vi iz većine.
To ne može prodati niko pod stvarni fakat. Znači čovjek predsjedava Domom i on je opozicija. To nije tačno. Druga stvar. Ja ne govorim sad zastupnicima, ja govorim ako eventualno neki mediji snimaju, a mislim da pošto je gospodin Lagumdžija sjeo, vjerovatno su prestali snimati, ali ako slučajno neko snima, poruka građanima – sve ovo što je sad govorio gospodin Špirić, ko Boga vas molim samo zaboravite, jer je pomiješao sve živo, iznjeo nekoliko fakata koji nisu tačni i na kraju krajeva, i na kraju krajeva, po njemu fakata koji apsolutno nisu tačni i ne spadaju u fakte, u pravu ste i na kraju krajeva zloupotrebio i govornicu i svoju poziciju predsjedavajućeg i ako će reći da je izišao da govori u ime ovoga opozicije kada je čitao prijedlog izmjene i dopune zakona koje je Vijeće ministara poslalo u proceduru. Znači, prvo je to apsolutno nekorektno. Mi da smo htjeli da se danas raspravlja o tome mi bi to stavili na dnevni red. Mi smo htjeli da se raspravlja, ali se nisu ispunili zakonski uslovi. Uprava za indirektno oporezivanje nije još uvijek dala pozitivno mišljenje o tome i mi nismo u sporu sa Upravom za indirektno oporezivanje, nego smo u sporu sa pojedinim članovima Uprave za indirektno oporezivanje koji smatraju da svojim tvrdoglavim ponašanjem mogu promjeniti odluke Vijeća ministara koje su nesporne i Vijeće ministara i država je ta koja donosi zakon i koja može da mjenja zakon. Međutim, evo entiteti, u ovom slučaju Federacija svojim tvrdoglavim ponašanjem su jednostavno stavili veto na jednu normalnu proceduru, jer ako se sjećate kada smo raspravljali o jednoj stopi PDV-a onda smo jasno i precizno rekli – hajmo sada usvojiti zakon. Imamo dovoljno vremena da napravimo analizu koga će pogoditi i da donesemo prije uvođenja PDV-a eventualno mjere koje će ublažiti negativne posljedice uvođenja PDV-a. Onda smo napravili analizu i našli kruh, mlijeko, osnovne životne namirnice bi mogle pogoditi eventulanim poskupljenjima socijalno ugrožene, pa smo natjerali, ali bukvalno natjerali entitete da naprave socijalne fondove. I mi zato imamo socijalne fondove. U međuvremenu smo razgovarali sa izdavačima, knjižarima, novinarima itd. i došli do jasnih egzaktnih pokazatelja da će ih pogoditi uvođenje jedne stope PDV-a upravo zbog toga što Bosna i Hercegovina je preuzela obaveze bivše države kada je u pitanju izdavaštvo i obaveze 44 koje podrazumjevaju da se u ovu državu knjige, udžbenici, časopisi uvoze bez carine i bez poreza na osnovu međunarodnih propisa u tom dijelu i našli smo da će izdavači biti pogođeni. Pošto nemamo za njih nikakve socijalne fondove, pošto nemamo mogućnosti da im dajemo fondove, onda smo došli do zaključka da trebamo ići sa izmjenom i dopunom zakona. Ali, danas se o tome ne raspravlja. Zašto? Zato što, i nije tačno da je Đoli Dikson uspio ubjediti Vijeće ministara da smo napravili glupost. To su proizvoljnje paušalne ocjene ovoga predsjedavajućeg Vijeća ministara. Isto tako mogu reći ja da, predsjedavajućeg da je, DOma, isto tako mogu reći da je, da su ga, da je njega ubjedio da je napravio stotinu do sada gluposti. Mislim da u Špirić stvarno ovdje pravi haos. Druga stvar, nije, pa ne Nikola, jako je bezobrazno da govoriš ovo sve što si ovaj izrekao ovdje.
Ja vas molim samo završite.
Ne samo da je bezobrazno, nego pokazuješ koliko ne znaš. Pričaš o diferenciranim stopama, pričaš o nultoj stopi, a Vijeće ministara je samo išlo sa idejom, pošto imamo 11 izuzetaka, da damo i 12 izuzetak. I to ne znači da smo odustali od jedne stope. A pogledaj stenogram. Tvrdiš ovdje da je to tako. I tačno je da se ovdje samo radi o politizaciji. Dakle, Vijeće ministara stoji na stanovištu, prvo – da se zakon mora ispoštovati i da za svaki amandman koji ide u pracu promjene Zakona o PDV-u Uprava za indirektno oporezivanje mora dati svoje mišljenje. I samo je to razlog zašto danas nemate u proceduri ovaj amandman koji je VIjeće ministara već usvojilo, ali ga nismo dali u proceduru jer nemamo saglasnost Uprave za indirektno oporezivanje. Ja vas molim, amandmane koje je podnjeo dr. Lagumdžija posmatrajte kroz tu prizmu. Neka se obrati Upravi za indirektno oporezivanje, neka dobije saglasnost i onda glasajte o njima. Ni Vijeće ministara u ovom slučaju nema ni jednu ni zakonsku, ni ustavnu nadležnost da raspravlja o amandmanima. Samo Uprava za indirektno oporezivanje. Vi možete govoriti da je to smanjenje dostojanstva i prava poslanika, ali vi ste usvojili takav zakon. Ja vas molim nemojte obmanjivati javnost, nemojte raspravljati o materijalima koji nisu danas na sjednici. Vijeće ministara nije povuklo svoj amandman, svoj prijedlog izmjene i dopune zakona, nego Vijeće ministara nije dobilo odgovor Uprave za indirektno oporezivanje i nismo dobili zakonske pretpostavke da se danas na klupama nađe taj izmjena i dopuna zakona.
Replika gospodin Špirić.
Ovo je dakle ozbiljna problematika i nikome neće biti uskraćeno da govori i da replicira. Ali, vidite ja žalim što moram na ovakav način replicirati predsjedavajućem Vijeća ministara i onda kada se govori bez argumenata, onda upravo se ovako izgleda sagovornik kao predsjedavajući Vijeća ministara. Ne možete vi parlamentarcima reći o čemu će govoriti i o čemu neće govoriti. Oni treba da argumentovano brane svoj prijedlog, kao što ja poštujem i 45 da predsjedavajući brani svoj prijedlog. A sada gospodine predsjedavajući dakle ja sam voljom većine predsjedavajući, mogu od ovog trenutka da ne budem predsjedavajući da sjedim kao opozicionar, jer je moja politička partija opoziciona i trudio sam se da približavam stavove tamo gdje mislim da je opšti narodni, građanski interes ove zemlje i možda bi najbolje bilo da padnem na jedinstvenoj stopi PDV-a i za vlast, a i za opoziciju. Vi se dakle pitate, ali moramo razgovarati na bazi argumenata. Sada ste mi rekli da niste povukli zakon koji ste dostvili evo Parlamentarnoj skupštini, meni kao predsjedavjućem. Jutros ste rekli da ste ga povukli. A sad ću vam pročitati šta piše. Dakle, ako je već priča o obmanama, ja ne znam obmanjivati no govoriti kako piše. Dakle čitaj kako piše. Kaže – u zakonu o porezu na dodatnu vrijednost, član 1. prijedloga kojeg ste dostavili, a niste ga pismeno povukli, piše – na dodatnu vrijednost u članku 24. iza tačke 11. dodaje se nova tačka 12. koja glasi. Dakle 12. – knjige, brošure, časopisi, publikacije, naučnog, umjetničkog, kulturnog i obrazovnog karaktera, službeno glasilo, dnevnu i nedeljnu štampu na osnovu mišljenja upravnog odbora, a sada kažete da ga niste dobili. Pa kao ćete me obavještavati na mišljenja upravnog odbora, a niste ga dobili, dakle na osnovu mišljenja upravnog odbora, a na prijedlog nadležnog entitetskog organa, novinski papir itd. Ko ovdje laže danas? Nije meni namjera, niti mislim da je vama namjera, ne znam je li da obmanjujete. Dakle, ali i ja sam imao konta
O čemu pričaš čovječe? Nemaš pojma o čemu pričaš čovječe. Ma nemaš pojma
Molim vas.
Molim vas, možete li biti disciplinovani. Ja sam vas slušao.
Ne mogu.
Molim vas.
Pa onda nemojte.
Gospodine Terziću dobićete riječ, ako želite, odmah nakon.
Ja vas molim, dakle to je
...snimaju ovo, 46
Pa naravno i trebaju da snimaju. I ja sam imao razgovore sa direktorom Uprave za indirektno oporezivanje, ali nije dobro da ga parafraziram. Nije dobro baš za Vijeće ministara. Dakle, da li ste vi ovo htjeli ili niste, neka ovo ostane za poslije. Evo vi kažete niste odustali ako dobijete saglasnost – hoćete. Dakle imate namjeru da uvedete ili nultu ili diferenciranu. Po čemu se onda to razlikuje od prijedloga dr. Lagumdžije koji je imao snage, bez saglasnosti recimo. Evo vi kažete nema saglasnosti, da kaže da sve vrste kruha, sve vrste mlijeka, sve vrste jestivog ulja, masti, lijekova, pomoćni lijekovi i stočna hrana bez koncentrata imaju nultu stopu. Po čemu se to razlikuje. Imaju nultu stopu. Evo on nije povukao. Ćovjek pita zašto ovo nije dobro za građane? Zašto nije dobro? Dakle, ja bih volio da dobijem odgovore. Đe državna matematika. I nema potrebe, dakle mi se djelimo na one koji misle
Replika je bila predsjedavajući
Pa evo replika. On je rekao da ja obmanjujem. Nemam razloga, ja vam čitam.
Ja ću ti dokazati da opet obmanjuješ.
Evo.
Dobićete riječ gospodine Terziću, molim vas.
Samo malo. Očito je
Molim vas da se uvažavamo, da razgovaramo argumentima, da svi ćete dobiti riječ.
Očito je da se predsjedavajući VIjeća ministara i ja razlikujemo da li jedna ili diferencirana stopa i to je nemoguće promjeniti, dakle ne moramo replicirati. Vrlo je bitno da on ima većinu. Ovi koji misle da je jedna stopa spas za građane. I to će danas biti usvojeno. Ali valjda kao poslanik imam pravo da kažem svoj stav. I ja ću da ga branim, ako što ćete vi braniti svoj. I nemojte se bojati. Daj Bože građani Bosne i Hercegovine da zaboravite ovo što sam govorio i da uživate u januaru. Evo, to je bila poruka građani molim vas zaboravite ovo što vam predsjedavajući Predstavničkog doma govori. Sve će biti dobro ukoliko se ovo ne obistini. Ali, šta će biti ako se obistini. Ima li iko ovdje u ovoj državi ko je spreman primiti odgovornost za vršenje vlasti. Mi danas imamo dakle poruku da bi dobro bilo da entitetski parlamenti usvoje budžete. 47 Dakle, a mi nismo usvojili državne. Koje su to, koja su to, mislim zaista ne mogu da shvatim. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Replika predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Terzić, pa ćemo onda posložiti. Bilo je još zahtjeva za replike i poslovnička intervencija. Znači nakon gospodina Terzića poslovnička intervencija gospođa Hadžiahmetović i replike gospodin Felić. Potočnik je li Replika? Prvi ste za diskusiju gospodine Potočnik.
Dakle samo da dokažem da gospodin Špirić pojma nema nema o onome što vam čita ovdje i što vas obmanjuje, apsolutno pojma nema da kažem da on čita Prijedlog izmjene i dopune Zakona i u prvom članu se jasno kaže i precizno da će knjige, brošure, časopisi, publikacije naučno umjetničkog, kulturnog i obrazovnog karaktera itd. itd. na osnovu mišljenja upravnog odbora, a na prijedlog nadležnog i entitetskog organa biti oslobođene. Znači to je sastavni dio zakona i to znači proceduru da mora dati nadležni entitetski organ zahtjev upravnom odboru da se oslobodi neka knjiga, neka brošura i da upravni odbor samo svojom odlukom to može uraditi. I to je zakon, to nije objašnjenje procedure koje je Vijeće ministara. Čovjek čita ovdje i vama i javnosti obmanjuje vas. Zašto? Zato što pojam nema o ovome o čemu govori. I ja samo to govorim. I nije razlika između mene i njega. Dakle, molim vas, nije razlika između mene i njega što je on za dvije stope, ja za jednu stopu
Oduzeću vam riječ ukoliko budete se tako budete li se tako
nego što on pojma nema, a ja znam o čemu govorim.
Oduzeću vam riječ i nećete dobiti riječ ako se tako ponašali. Ja sam za vas predsjedavajući, vi za mene predsjednik, predsjedavajući Vijeća ministara. Molim vas lijepo nema razloga da govorite da neko obmanjuje. Pročitati, kako ste mogli Parlamentu poslati dokument koji niste dobili saglasnost? Kako ste mogli?
Čovječe božiji čitate zakon koji je Vijeće ministara poslalo, izmjenu i dopunu zakona, a pričate poslanicima da smo vam mi objasnili da imamo saglasnost. Ovo se odnosi na knjige koje trebaju biti oslobođene bolan.
Evo vi im objasnite. 48
Pa eto objasnio sam sad.
Evo da vidimo. Hajde.
Znači nije razlika, pošto ste vi gospodine predsjedavajući jasno ovdje rekli da je razlika između mene i vas jedino politička u tome što ja hoću jednu stopu, a vi hoćete dvije. Ne! Razlika je što vi pojma nemate, a ja znam o čemu govorim.
Molim vas da koristimo riječi i argumente za te svoje tvrdnje.
Dame i gospodo ja neću, nemam potrebe da repliciram. Mislim da se moram izdići iznad ovakvog predsjedavajućeg Vijeća ministara, da sačuvam dignitet Parlamenta. Nastavljamo raspravu. Ukoliko želite i vi da čuvate dignitet vaš i Parlamenta, molim vas da ubuduće vodite računa kako ćete oslovljavati moje kolege poslanike, ako prema meni nemate uvažavanja. Hvala.
Hvala lijepo, poslovnička intervencija gospođa Azra Hadžiahmetović. Onda imamo dvije replike, gospodin Hadžić i gospodin Felić i onda idu diskusije. Izvolite gospođo.
Pa prvo, ja stvarno imam potrebu da reagujem na način na koji se obavlja rasprava o nečem što je tačka dnevnog reda i čiji su predlagači Klub poslanika ili pojedinačno poslanici SDP-a. Ja molim uvaženi kolegij da prekine raspravu o nečemu što mi kao poslanici nismo dobili, ili da nas ovdje informiše, ili da se da neka pauza pa da se umnoži prijedlog o čemu se obavlja rasprava, jer ja uporno, evo opet ponavljam kaoo poslanik nisam dobila dokument o kome se ovdje diskutuje.
Izvinjavam se kolegici Azri, nastavite samo.
Kolega Špiriću, kao predsjedavajućem, ja vas molim da obavjestite ovaj parlament da li je zakon o kome vodite raspravu već pola sata sa predsjedavajućim Vijeća ministara zvanično u proceduri. Ako jeste, molim vas da nam ga dostavite. 49
Ja ga nemam povučenog iz procedure na način kako se dostavlja.
Ja vas onda molim da se taj zakon
Onda neka vam Služba podjeli, ali nije preveden na jezičke varijante. To je jedina mana.
Ili da ga nemamo, da o njemu ne vodimo raspravu.
Molim Službu da na jednoj jezičkoj varijanti proslijedi poslanicima.
I drugo, ja ću tim povodom da vas sviju podsjetim, odnosno sviju nas podsjetim da PDV stupa na snagu 1.januara, da je danas 21. decembar, da bilo kakve promjene, izmjene zakona itd. zahtjevaju odgovarajuću proceduru. I ono što je već najavljeno što smo mi kao građani Bosne i Hercegovine imali priliku da pročitamo u medijima kako će Vijeće ministara predložiti izmjene zakona u smislu prolongiranja roka primjene, da zato više nemamo vremena. Dakle, ili se ovdje radi o obmanjivanju javnosti putem sredstava informisanja, ili su neki kuršlusi ovdje na relaciji Predstavnički dom, odnosno Kolegij Predstavničkog doma i Vijeće ministara. Ja vas molim da nas obavjestite o tome ili prekinte raspravu o nečemu što ne postoji u proceduru.
Zahvaljujem na zahtjevu kolegice Azre. Dobićete ovaj zakon koji imam, koji nije pismeno dakle povučen. Nema nikakvih kuršlusa i nesporazuma. Svi se trebamo ponašati dostojanstveno, primjerno voditi raspravu. Ja nisma govorio ko zna, ko ne zna, nego sam rekao šta imamo od materijala i sada ćete dobiti i vi to što imam ja i stvar je demokratske procedure kako će se ljudi izjašnjavati. Repliku je tražio gospodin Izet Hadžić, pa gospodin Hazim Felić.
Uvaženi predsjedavajući, cijenjenje kolege, ja bih zaista zamolio da presjedavajući se izdigne iznad situacije u kojoj se bio našao maloprije. Mislim da je replika na njegovu tvrdnju da je gospodin Dikson nazvao u toku noći i rekao da je Vijeće ministara uradilo neko glupost. Ovo je bila vaša izjava. Vjerujem da je to bila vaša proizvoljna konstrukcija, nego da vas je to informisao gospodin Dikson. Ako je bila proizvoljna konstrukcija, onda da prihvatite da je replika na mjestu i da ne idemo sa takvim omalovažavanjima baš rada Vijeća ministara itd. 50
Nema potrebe za ovim drugim, jer ja nikada iza govornice slao lažne poruke. Dakle,
Samo malo. Vi ste rekli da je gospodin Diskon u toku noći
Ne u toku noći, nego da je nazvao prijedlog glupošću
nazvao prijedlog glupošću. Vi ste rekli, ima stenogram, da je u toku noći nazvao i rekao da je Vijeće ministara uradilo glupost.
Je glupost. Poenta je na glupošću.
Znači vi tvrdite da je gospodin Dikson ubjedio Vijeće ministara da su uradili
Ja šta je drugo, rekao im da su pametni.
A predsjedavajući vam to negira. I ja vas molim da vi ne iznosite netačne informacije.
Okej. Evo ne slažemo se ja i predsjedavajući. Ne morate arbitrirati.
Ali ne, nemojte.
Gospodin Hazim Felić.
Gospodine predsjedavajući, replika je vama. Tačka o kojoj ste raspravljali i na koju ste dali poentu nije na dnevnom redu. Ja vas molim da se držimo dnevnog reda i da razgovaramo ono o čemu smo po tačci dnevnog reda broj 4. I druga stvar, replika vama je na način da ste oslobađanje od plačanja PDV-a nazvali diferenciranom stopom. Ja tvrdim da oslobađanje nije diferencirana stopa i da to nije tačno. Hvala lijepo.
Ja bih mogao, zahvaljujem, ali ja bih mogao jedan manji kurs održati o PDV-u, ali nema potrebe, moram predsjedavati. 51 Za diskusiju se javio gospodin Potočnik, redovnu.
Dame i gospodo, ja bih vas zamolio par minuta pažnje, jer ja kada razmišljam o ovom problemu, razmišljam kao predstavnik naroda Bosne i Hercegovine, a istovremeno i kao poslovan čovjek i kao poslanik u Parlamentu. Postoji rješenje koje je izlaz iz ove situacije i koje omogućava da sačuvamo da tako kažemo socijalno grožene, a koji istovremeno omogućava da se uvede jednostepeni, jednostepena poreska osnova u državi i da se to radi sa 1.1., a da je i taj uslov bi rekao koji smanjuje manevarski prostor raznim manipulacijama. Radi se o sljedećem. Predlažem – da je normalno da prihvatimo da 1. januara bude PDV. Drugo, da taj PDV jeste 17%, a treće da onih 50 miliona kojih, koji su predviđeni za rješavanje socijalnih problema se usmjere prema firmama koje će, koje proizvode, ili koje plasiraju one proizvode koji su vezani za ovaj prijedlog koji je dao SDP. Primjer Francuske. Francuska¸je zamrznula cijene kruha i svih životnih namirnica, a ona sredstva koja je predvidjela za socijalni mir je dala tim preduzećima. Na taj način smo sigurni da neće niko biti ugrožen, znači zamrzavanjem cijena tih proizvoda koji su od životnog značaja, a ta sredstva se daju, odnosno se raspoređuju onim preduzećima koje će morati zadržati te cijene. Sobzirom da je ministarsko vijeće radilo analize i recimo na primjeru kruha ustanovilo da je 29% ekstra profita, znači da se i tu može obrzati cijena. Znači prijedlog je sljedeće, ovo vam zaista da kažem iz i ekonomskog i ljudskoga stanovišta objašnjavam i mislim da Parlament to može da naredi Vijeću ministara da zamrzne cijene onih vitalnih proizvoda koji socijalno ugrožavaju, a da sredstva koja su predviđena za socijalno bi rekao rješavanje socijalnih problema usmjeri prema tim preduzećima. Na taj način će se suočiti i naša vlada državna i entitetske sa problemom privrede i doži će u područje podsticaja privrednih subjekata. To je rješenje koje sigurno je rješenje za ovu situaciju.
Zahvaljujem. Ali ja bih vas molio da se vratimo na temu. To je procedura člana 105. na zahtjev SDP-a, da ne pričamo dakle opširne priče. Dakle, moramo se izjasniti pre svega o proceduri da bi mogli o meritumu odlučivati. Povreda Poslovnika, kolega Jahić je sad tražio.
Gospodine predsjedavajući, evo mi smo dobili sada neki dokument, neki prijedlog zakona koji uopšte nije u dnevnom redu.
Tražila je Azra da podjelimo. 52
Dakle, ne može niko tražiti nešto što je mimo, dakle gospođa Hadžiahmetović nije tražila, nego je gospođa Hadžiahmetović rekla zašto pričamo o nečemu što nije tačka dnevnog reda. Dakle jedna stvar. To uopšte nije tačka dnevnog reda. Molim vas recite koja je tačka dnevnog reda i zašto nam djelite materijal. To ako ste vi, imate neki frustracije, ako ste se naljutili na predsjedavajućeg Vijeća ministara, to je vaš problem. Nemojte dakle neke svoje unutrašnje frustracije sada prenositi na Parlament. Dakle ovaj dokument uopšte ne treba da bude nama podjeljen zato što nije tačka dnevnog reda. E sada zamislite kada bi svako rekao de molim vas podjelite onaj materijal, de podjelite onaj materijal koji uopšte nije tačka dnevnog reda. Zaista ne vidim šta je razlog pa ovako ponašanje.
Molim vas kolega Jahiću, ja nisam podjelio materijal dok poslanik dr. Hadžiahmetović nije rekla da želi biti jednako informisana kao i ja. I ja nemam pravo da budem više informisan od bilo kog od vas i tražila je da se taj materijal podjeli. Ako taj materijal, ne morate vi uzeti u razmatranje, ali je to dovoljno da bilo kada da ga dobijete. Dakle nema tu nikakvih mojih nesporazuma sa predsjedavajućim, nego ne možete braniti tezu koju vam je rekao. Dakle tu treba poslanici da se, pošto je izrečeno sa govornice ko priča neistine. Sada ste dobili jednako informacija kao i ja i možete mi isto reći kao i on. Dakle nikakav problem. Nisam ja to samoinicijativno ii to bi uradio da ste vi zatražili. Nemam razlog da bilo šta sakrijem kod sebe. Jer je predsjedavajući rekao da materijal nije povučen, nego da traži izjašnjavanje drugih institucija. A to je dobro da se informišete. Dakle, nemam namjeru stvarno da kršim Poslovnik, niti sam ga prekršio. Vi ste danas na stolu dobili niz materijala kao i ja koji se ne tiču ove sjednice, pa niste reagovali jelda. Evo imam ja deset materijala koji nisu vezani za današnju sjednicu. Izvolite.
...uopšte da polemiziram. Meni je sasvim jasno ko je u pravu, ko nije u pravu i jasni su mi evo. Imamo dakle ovdje gospodin Lagumdžija ima predlagač tri zakona. O tome treba rasrpavljati. Očito dakle da su vas neke emocije ponjele pa ste na ovaj način reagovali. Jer da smo htjeli da budemo svi upoznati mi bi ovo imali i prije, a nema nikakvog razloga da to bude pogotovo zato što to nije tačka dnevnog reda. I ovo može da nikada ne dođe na ovu skupštinu. Dakle i ako neko želi da se na ovaj ili onaj način da kažem, neću reći jel privatno informira, dakle to može dobiti na neki drugi način. Dakle ovo nije tačka dnevnog reda i nema potrebe da se dijeli. Dakle, ali evo, predlažem da idemo dalje. Imamo ova tri zakona i o njima treba voditi raspravu. Ne treba govoriti, jer očito je, očito da ovdje možda nekome fali argumenata zato što su argumenti pripremljeni da se vezuju za ovaj zakon. Pa sad nema tih argumenata, pa hajmo sad djeliti, pa onda ovo povezivati.
Zahvaljujem. Gospođa Hadžiahmetović traži repliku. 53
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja imam potrebu da intervenišem u smislu privatnog informisanja. Ja ne znam da li je kolega Jahić mislio na mene, ali pola sata se ovdje vodi rasprava o nekom papiru između predsjedavajućeg koji čak čita pod kojim brojem je nešto ušlo u proceduru. O tome diskutuje i palamizira sa predsjedavajućim Vijeća ministara, više od pola sata traje rasprava ovdje kroz diskusije nekih poslanika se pominje taj dokument, a mi kao poslanici, ja kao običan poslanik ne znam o čemu se radi. I molim vas ili da se prekine rasprava o nečem što nije predmetom rasprave, što nemamo pred sobom, ili da nam se svima dostavi pa da svi učestvujemo u tome. Ja ne bih rekla da ovo dvoje nema veze, jer se radi o izmjeni Zakona o PDV-u. Ja ne bih rekla da nema veze, ali pred sobom imamo jedan prijedlog koji je oficijelno tačka dnevnog reda, ako ćemo o tome diskutovati da se fokusiramo na raspravu o tome, ali samo o tome. Onda nema ni predsjedavajući koji kaže jeste, nešto jeste poslano, nije poslano, čeka mišljenje itd. Mislim, molim vas, nemojte nas dovoditi u zabludu. Ja nisam tražila radi radi privatnog informisanja. Meni je savršeno jasno o čemu se ovdje radi.
Ja vas molim da spustimo lopticu. Nije cilj zablude, nego je cilj da imamo svi dovoljno informacija i ako je višak informacija poslanicima, prvi put to čujem, ja ću voditi računa u buduće da nemate višak informacija. Ako će to pomoći da racionalno odlučujemo. Dakle za riječ se javio Jovanović. Intervencija, jel.
Pa evo ja kada govorite već o višku ili manjku informacija, meni stvarno nije jasno zbog čega poslanici nisu dobili na stolovima mišljenje upravnog odbora. Ja sam jutros prisustvovao sjednici Proširenog kolegija i dobio sam mišljenje upravnog odbora vezano za ovu problematiku o kojoj govorimo i čudi me da to, znači poslanici nisu dobili. Ja sad ne znam ko od koga krije šta. Znači ja sam prisustvovao sjednici jutros i dobio sam i mislim da su trebali da ovo dobiju i svi poslanici.
Ako su trebali neka dobiju. Nemam ništa protiv. Ja nisam prisustvovao i nisam dobio. Sve što dođe do mene vi dobijete.
Jutros smo dobili svi ovo. Znači ne znam što nisu dobili znači pa da pročitaju znači sve ostale kolege.
Biće podjeljeno. Sad Služba mi kaže da je podjeljeno. Ja nemam razloga da to krijem. 54
Očito da neko od nekoga krije nešto.
Ne, ne, nema razloga. Vi ste bili na sjednici i to vam je poslano da biste znali kako ćete se ponašati. Gospodin Križanović je tražio riječ.
Ja ću poslije.
Poslije. Kolega Gligorić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Sobzirom da je bilo dosta diskusije vezano za ovo, ja sada razmišljam kako da to posložim. Što bi rekao naš dobri Kant koji kaže – javna upotreba uma i moj kolega Blagojević kaže što seljak manje, veći mu krompir rodi. A to je ono rugaju se na ove agronome inženjere koji dođu pa kažu ovako posadi, ali on kada posadi bolje bude nego kod ovih stručnih ljudi. Ali to može kod krompira. Ali kada je u pitanju ozbiljna stvar kao što Parlament treba da radi, e onda ne može da se tako tumači. Prije svega žao mi je što nema predsjedavajućeg Savjeta ministara, jer se on naljuti na predsjedavajućeg ovog uvaženog parlamenta i sada nešto razmišljam, uvaženi predsjedavajući, obojica su uvaženi sa moje strane, ja to poštujem. Znate ono ima staro pravilo. Ne slažem se sa njima, ne poštujem, ne podržavam što možda govore, ali podržavam njih kao ljude jel, suština je. To je ta razlika. VOlio bih da je tu, jer on se naluti, a raspravljamo o državnom društvenom tako važnom pitanju. Čovjek se naljuti i ode. E sad ne znam možda se naljuti pa nije više ni predsjedavajući, možda se i na funkciju naljutio. Ako je to onda je dobro. Pa ne možete se naljutiti ovako pa onako, a radi se o tako važnim stvarima za državu. Prema tome, hajde zovite ga vi koji ste snjim na vezi nek se vrati, jer bi ga pitao i ovo. Meni je sasvim jasno, mi imamo tačku dnevnog reda. Ovo tehnički što nije došlo, ma nije to uopšte ni bitno. Bitno je da mi vidimo šta ćemo sa ovom brukom koju mi imamo kada je u pitanju primjena ovog zakona. I tu bi volio sada predsjedavajućeg. Pa molim vas ljudi da li se iko bavio ozbiljno ovim pitanjem u smislu da kaže provodimo reforme kao opšte pitanje. Da li smo uskladili sa izdržljivošću našeg stanovništva. Kakav tempo i hodogram treba da bude tih reformi da ne polomimo te ljude dole naše? Pa ko to vodi računa o našim ljudima.? Ima ona rimska kada sam već počeo nešto da govorim – glas naroda je glas boga. Pa gdje to kod nas. Pozivamo se na razgovor sa izdavačima i predsjedavajući je prosvijetljen poslije tog razgovora skonato nakon toliko vremena o čemu evo gospodin Lagumdžija i mi ovdje pričamo da je to opravdano. A gdje je taj glas i volja naroda koji je sa tim narodom pričao da se hvati da i njima isto tako to treba. I meni nije uopšte, nisam uopšte u dilemi, jer nisam kada smo bili na komisiji i kada je gospodin Lagumdžija predlagao da se to pitanje treba riješiti, rekao je – 55 hoćemo li na osnovu postojećeg zakona koji imamo, ili ćemo na osnovu mogućnosti da popisa ili spiska oslobađanja nekih proizvoda koji se neće oporezovati, o kojima je bilo riječi. Jer to imate kao takvu mogućnost unutar ovog postojećeg zakona. Ili to neko hoće da, nakon izvjesnog vremena kada to sad prođe popuštaju oni sada izdavaštvima ono što smo mi govorili, a oni su rekli da je to svojevremeno bila potpuna glupost. Da li to ne znači da će pred same izbore ponovo ovi iz skupštinske većine sjetiti se da idemo sada na ovo o čemu sada evo Lagumdžija cijelo vrijeme priča i potpisuje narod ovo što on traži. Pa da tada zloupotrebljavaju ustvari da bi došli do političkih poena oni će tada da puste kao izdavaštvima saće i hranu i dječiju i lijekove itd. A mi u ovom parlamentu kada to govorimo onda je to nešto što mi ne vidimo, nemamo vizije, nemamo budućnosti, a ustvari nemaju oni. To je problem. I sad stalno pričamo o Upravi za indirektno oporezivanje. Toliko smo se tu obrukali u smislu da mi normalno čekamo da oni daju mišljenje. Predsjedavajući Savjeta ministara je mali, ne može ništa da tu promjeni. Koliko god govorio da će on, oni morati nešto uraditi. Ne može ni ovaj parlament, jer mi smo unutar ovog parlamenta jednostavno ispod Uprave za indirektno oporezivanje. A ko je donjeo taj zakon. Pa donjeli ste vi, skupštinska većina. kako imate snage. Kako vas nije sramota da držite vi lekcije nama koji smo govorili da tako nešto ne može da se dogodi u zakonu. Vi sada kažete da vi ste usvojili zakon. Kaže predsjedavajući gospodo vi ste usvojili taj zakon. Gdje vi iz skupštinske većine, gdje ste vi iz SDA iz SDS-a, HDZ-a da kažete kako vam sa kamatama ispostavlja fakturu? Ruga vam se u lice. A naredio vam je i vaši lideri iz izvršne vlasti da tako mora da postupate. Prema tome, vas boli PDP, napravićemo mi novu vladu, hajde šta se sikiraš. Prema tome, daj ljudi budite koizistentni u onome što mi radimo, u onom što, kako se ponašamo u vrednovanju važnih društvenih pitanja koje mi raspravljamo. Ono što pretvaramo u zakon. Šta smo uradili? DObili smo licemjerje. Sad ne može, sad može. Pa kako može nakon mjesec dana, ili par, dva mjeseca da se tvrdi da je to najbolje rješenje. Nakon toga sami sad to mjenjamo. Ili nakon prijedloga iz opozicije da tako nešto ljudi ne ide. Dočeka se na nož. Ja smatram da u ovoj zemlji, Bosni i Hercegovini treba da se uvažava mišljenje, bez razlike čije je to mišljenje, da li je pozicije ili opozicije, ako je ono trenutno konstruktivnije i pametnije ljudi moji. Neće Bosna i Hercegovina krenuti sa ovakvim silama koje razbijaju, pa evo vidimo danas i u ovom parlamentu. Prema tome, ja predlažem da ovo što imamo na dnevnom redu nama je dovoljno. Mislim da možemo da popravimo ono i nije važno koje sad pogriješio. Nije bitno ni skupštinska većina koja je pogriješila da mi nešto popravimo, ne samo u izdavaštvu, nego i ovo što se predlaže po članu 105. i prvo i drugo i da na taj način popravimo nešto. I nije bitno da li je to isposlovao Lagumdžija sa potpisom stanovništva, sa popisom građana koji su mu dali podršku ili je to bilo ko iz SDA evo recimo. Bitno je da uradimo nešto dobro za ove naše ljude. I nemojte slušati te strance u svakom smislu, ako oni kažu da je to najpametnije. Oni vrše eksperiment. Nažalost ne na nama, pa ni na meni, ni na ovom narodu koji nešto, mi koji imamo nešto, nego na narodu koji baš nema ništa. E nema pravo da mu guli kožu, bez razlike ko je u ovom narodu. A vi gospodo, zato vas pozivamo, imamo sad šansu da to ispravimo i molim vas da to uradimo. Ukoliko ne, ja ću vas nazvati da ste jahaći raje. Hvala vam. 56
...molim da se čuvaju riječi. Molim vas, molim vas dakle da čuvamo riječi. Molim vas samo malo. Imamo prijedlog iz Kolegija da završe diskusiju dr. Duraković, Živković i dr. Azra Hadžiahmetović i da napravimo pauzu koju smo najavili. Hazim Felić je imao repliku, ali da izbjegavamo replike, ja ću dati doprinos dalje da to bude tako.
Samo da gospodinu Gligoriću kažem da rimljani su propali pod 1., a pod 2. mislim da nije zaista to mislio ozbiljno na kraju.
Zahvaljujem. Dr. Duraković ima riječ.
Ja ću probati da budem kratak da ne zamaram ovaj uvaženi Dom.
Samo malo da se saslušamo. Molim vas.
Ali po mom sudu ukazaću na ono što je ključni nesporazum i ovog parlamenta i ove države i ovog društva. Naime, da držim ovdje predavanja je li postoje različiti sistemi, politički sistemi uopće u svijetu primjenjeni je li. Postoje sistemi jedinstva vlasti , podjele vlasti i mješoviti sistem. Mi smo se opredjelili, po našem ustavu da je to sistem podjele vlasti. Vlast možete jedino dijeliti na tri dijela, to je zakonodavna, izvršna i sudska. Najviši organ zakonodavne vlasti u ovoj državi jeste upravo ovaj parlament. Sad se vračam na ovi fantomski dokument. Sad odjednom smo dobili pismo upravnog odbora potpisano sa Đoli Diksonom koji u drugom pasosu kaže kao što znate, citiram ga, Upravni odbor za indirektno oporezivanje je u ovoj godini već razmatrao određene i slične amandmane na Zakon o porezu na dodanu vrijednost i odlučio da ih sve odbije itd. Postavljam sad pitanje koje sam ja apostrofirao na nekoliko prethodnih sjednica – da li je doista upravni odbor iznad ovoga parlamenta. Ako se on poziva na određena zakonska rješenja mi se pozivamo na naš ustav. Jer smo, ponavljam, ovaj dom je najviši organ zakonodavne vlasti države Bosne i Hercegovine i nema nikakvog pitanja koje on ne može u zakonodavnom smislu odlučiti ovako ili onako. I ne trebaju nas ničim plašiti. To je mislim jedan nonses. Mi pravimo karikaturu od ovoga parlamenta time da nas neki Dikson, međunarodni birokrata ucjenjuje i da kaže – pa mi smo odlučili da odbijemo sve vaše prijedloge i buduće i prošle itd. A mi ćemo odlučiti da odbijemo njegove sugestije, ako ćemo odlučiti. Dakle tu je ključno pitanje i da se onda vratimo na meritum. Kaže se da je kasno sada. Nije ništa kasno. Ovaj parlament može odlučiti da PDV se ne primjenjuje od 1.1., kao što može reći da bude od 1.6. naredne godine, ili da i šta god. On može sve odlučiti, legalno i 57 legitimno. Prema tome, ne trebaju nam. Kaže ne može to softver sažvakati. Pa kao ne mogu se obračunavati te stope. Da uvedeš nultu stopu to je tako komplikovano. Nauka i struka kažu da oni lažu, jer to je jednostavna operacija. Kompjuter podnosi milijarde operacija, a ne jednu ili dvije, ili tri stope. To su priče za malu djecu. Dakle, nema ni jednoga valjanoga političkog razloga koji bi sad bio protiv toga da ovaj prijedlog, prijedlozi ovih zakona uđu u proceduru po hitnom postupku. kako će biti ishod, nema veze. A to je valjda tačka dnevnog reda. Prvo ide prijedlog mislim Lagumdžijin, pa Križanovićev itd. E sad da nešto kažem o samom tome jer meni je žao što Seada Palavrić ovdje nije. Ona je prije jednu godinu i više dana ovdje rekla, kada smo počeli raspravu o PDVU-u pa socijalni programi. To nije nikakav problem. Ja imam gotov socijalne programe u ladici. Volio bih sada otvoriti tu njenu ladicu i da vidimo. A sad odjednom tražimo hitnu rezoluciju gdje bi se sva odgovornost i Vijeća ministara i parlamenata entitetskih prebacila na ovaj parlament jel tako. Sva odgovornost dakle, trebamo mi sada apelirati donesite molim vas socijalne programe. Dodajte zaštitne cijene za određene proizvode. E došlo je iz pozadine u glavu, sad valja vidjeti jer svakom realnom analitičaru je jasno da će doći do socijalnog haosu ukoliko ostane ovakve jedinstvena stopa. Svakome. To više niko braniti ne može. E, odjednom se sjetilo Vijeće ministara da bi, jer ide predizborna kampanja, valja uza sve imati i štampu i medije, e izuzećemo njih. Ako se može izuzeti štampa, što ne kruh, mlijeko i lijekovi? Mislim nonses. Nemojmo se ovdje varati. Treba da pogledamo narodu u oči i da kažemo ima li i jedan valjani, prvo ekonomski, drugo politički, treće socijalni, četvrto eto, da ne kažem moralno etički i jedan jedini razlog da mi starno učinimo nešto da zaštitimo najugroženije kategorije stanovništva. Ja ću u ovom kratkom apelu završiti. Nema tu veze neko je govorio pozicija. Mi smo ovdje svi poslanici. Evo recimo da je Stranka za BiH u tzv. poziciji, ali od početka je Stranka za BiH i njen klub bio za diferenciranu stopu. Što nije prošlo, u redu. Ali, ja sam navodio razloge, silne razloge. A ja ću vam reći ponovo, samo da vas podsjetim, pa onda neka svako po svojoj savjesti odluči. Mi imamo najviše nezaposlenih u Evropi po proporcionalnom broju stanovništva, naravno. Najviše nezaposlenih u Evropi. Drugo, imamo najviše penzionera u Evropi. Na jednog zaposlenog malte ne jedan penzioner sa tendencijom daljeg uvećavanja. Imamo najviše invalida i bolesnih u Evropi. Dakle ovih elementarno ugroženih. Problem od paraplegičara, od ranjenika, od slijepih, nagluhih, do ne znam više sinjskih rastrojenih itd. Ovim zakonom se čak i na one proteze za ruke i noge i za one mašine za slijepe i za i sve to ide pod PDV. Sva proizvodnja koja nije mala, od koje živi. To nema veze sa nacionalnim pitanjem, nema veze sa političkim pitanjem, nema veze sa stranačkim pitanjem. Invalidi i bolesni su i u Banja Luci i u Mostaru i u Sarajevu ili u Bijeljini isti i u istom katastrofalnom položaju. Pa onda, imamo i najviše nepismenih u Evropi. Najviše. To je sramota naša, a uvodimo porez na knjigu, na bukvar, čitanku. Ja sam govorio prošli put 180 KM je trebalo osnovcu, osnovna sveska početnica, čitanka itd. 180 maraka u državi u kojoj je prosjek primanja tu negdje. E sad hajmo iz tog ugla. Zašto ne bismo ovo dali u proceduru pa onda da vidimo i neka se izađe pred narod i neka se kaže ko je zašta glasao i iz kojih razloga i kako. Ali neka to tumači kako god ko hoće. Ne treba nama svjetska birokracija određivati naša ustavna, ograničavati naša ustavna ovlašćenja. To ponavljam. Mi to možemo. Je li kasno? Kasno jeste, ali trebali smo to prije. Bilo je, predlozi su bili mnogo, mnogo mjeseci prije, ali su namjerno odgađani. E sada kada je došao je li do zavrat, hajmo sada. Šta ako stvarno dođe 58 do socijalnog bunta i nezadovostva? Hajmo apelovati nekim drugim stvarima itd. To su političke igre. Ja dakle predlažem da mi poslije ove pauze finaliziramo diskusiju i da vidimo da li to ide po članu 105. i da onda otvorimo brate raspravu ako treba sve do Nove godine. Hvala.
Zahvaljujem dr. Durakoviću. Dr. Kunić ima repliku jel.
Vezano je za ovu diskusiju, ne može se reći da je replika, ali želio bih nešto reći. Hvala predsjedavajući. Naime, u kakvoj smo situaciji sada. Ja sam od onih koji je bio protiv davanja ovlaštenja upravnom odboru da daje svoja mišljenja kada je u pitanju ovaj zakon, odnosno faktički da bude nadređen Savjetu ministara i Parlamentu, naravno. Jer bez njegovog mišljenje ne možemo donositi odluke. I to je faktička situacija. Molim vas. Bio sam za diferenciranu stopu, dakle glasao sam i za to. Ali šta sada činiti? Postavlja se pitanje. Prihvatljive su ove diskusije, one su bile i ranije. Dakle prihvatljiv je posebno sa socijalnog stanovišta. No, međutim, nama su sada ruke svezane, mi to ne možemo. Ako želimo poštivati funkcionisanje pravne države. Evo gospodin Duraković se založio za podjelu vlasti i trijalistički sistem je li podjele izvršna, sudska, zakonodavna. To je osnovni princip pravne države, ali da bi ispoštovali postojeći zakon i mjenjali eventualno ove stope, onda bi prvo morali mjenjati, molim vas, onda bi prvo morali mjenjati ovlaštenja upravnog odbora. Dakle, ako želimo mjenjati ovu stopu, moramo mjenjati ovlaštenja upravnog odbora. Bez toga ne možemo odlučivati. Iako bih i ja to isto želio. Dakle ne razlikujem se po pitanju stanovišta kada je u pitanju socijalno stanje. Prema tome, da bi mjenjali ovaj zakon moramo mjenjati i odredbe koje se odnose na ovlaštenja upravnog odbora. Drugačije ne možemo i nemojmo molim vas da politiziramo ovu situaciju i da odugovlačimo sa pauzama. To je stvarna mogućnost. Drugo ne možemo. Osim ako ćemo ovaj parlament raditi nezakonite stvari. I nemojmo više raspravljati o tome. Zaista nema smisla. Ili, molim vas donesemo odluku da se za sljedeću sjednicu Parlamenta priredi izmjena Zakona za indirektno oporezivanje gdje će se redukovati ovlaštenja upravnog odbora. Jedino na takav način. To je pravna procedura. Druge procedure nema. I nemojmo raspravljati bezveze.
Zahvaljujem dr. Kuniću. Još ima. Replika dr. Duraković. Da završimo molim vas. Pauzu ćemo napraviti. Molim vas nemoj da repliciramo.
Ne bih ni ja da polemiziram sa uvaženim profesorom, ali po mom dubokom uvjerenju, to se da i pravno argumentirati, mišljenje upravnog odbora ovaj parlament ne obavezuje. Jer on je ipak ustavno jači od upravnog odbora i ne može pojedinačni zakon biti jači od Ustava. 59
Zahvaljujem. Dr. Kunić i završavamo replike. Napravićemo pauzu. MOlim vas.
Naime, meni je žao, halo, meni je žao što moram replicirati, jer ovaj parlament je donio i zakon koji predviđa to mišljenje. Prema tome, ne možete bez mjenjanja te odredbe koja je dala to ovlaštenje.
Zahvaljujem. Dr. Lagumdžija replika i da završimo replike i idemo na pauzu.
Ja se slažem gospodine Špiriću, ne pada mi na pamet da širim dalje. Imam hiljadu i jednu stvar koju bih mogao ovdje i ne pada mi uopšte na pamet da u to ulazim. Ja bih samo zamolio, pošto smo okončali, zaključili raspravu, molim vas da se prije pauze samo glasa o tome da li se prihvata da ide po članu 105. ili ne.
Može i to.
Tako da okončamo ovo.
Ako nema više prijavljenih za raspravu. Jel ima još prijavljenih za raspravu. Molim vas evo replika dr. Avdić. Izvolite repliku kratko. Molim vas.
Samo kratko da prokomentiram što je dr. Duraković kazao. Znači iako smo donjeli zakon koji obavezuje ovaj parlament da mora konsultovati Upravu za indirektno oporezivanje, mi smo znači pogriješili. Mi smo znači se ogriješili o ustavne nadležnosti Parlamenta Bosne i Hercegovine, odnosno Predstavničkog doma. Što znači da je to jače od onoga što smo mi donjeli. Znači mi nismo ni imali pravo to da uradimo. Što znači ne moramo u cjelosti što kaže dr. Kunić ovo poštovati.
Zahvaljujem. Je li replika kolega Novaković? Replika. Izvolite replika. Momčilo Novaković. Da privedemo ovu tačku kraju molim vas i da se izjasnimo. Mislim da je u redu.
Moram reći da nije uobičajeno, vjerovatno u parlamentarnoj praksi da Parlament usvoji neki zakon, a onda poslije toga kaže da se neće pridržavati ma kako to izgledalo u 60 nekom momentu pogrešna odluka. Dakle, možda ovo jeste bila pogrešna odluka, ali je gospodo odluka. To što neki za nju nisu glasali ne znači da je se ne moraju pridržavati.
Zahvaljujem. Ima li još neko za raspravu? Kolega Moranjkić. Hajte molim vas samo da završimo raspravu i da se izjasnimo. Mislim da smo završili ovo.
Hvala gospodine predsjedavajući, slušam ovo i već listam ove papire i ništa mi više nije jasno. Ne znam više kako i šta da se glasa, kakav stav u glavi konačno da posložim i onda sam začas posložio to na papir. I hoću da glasno to prokomentarišem u najkraćim crtama. Molio bih da neko ko ima volju da posluša da vidi da li šta preskačem. Izglasajemo zakon o PDV-u sa diferenciranom stopom. Taj zakon traje desetak dana, vračamo ga u klupe pod pritiskom, mjenjamo izglasavamo zakon sa jedinstvenom stopom uz uslov koji je ovdje i dat i prihvaćen, a on je da će do početka primjene PDV-a biti gotovi svi socijalni programi koji konačno prate taj zakon. Pošto programa nije bilo ni na pomolu, a znali smo u procjeni da od toga dugo neće biti, da ne kažem neće biti ništa, pojavila su se u ovim klupama dva zakona. Jedan zakon SDP-ov i jedan moj zakon. Moj je nešto bio širi i tretirao je dio privrede i pala su oba uz obrazloženje Vijeća ministara koje glasi – Nema oslobađanja jer se ispada iz sistema PDV-a. A to znači da ulazni elementi u određene proizvode ostaju pod PDV-om i nastaje haos u privredi. Okej. Sad to nije. Dalje, nema primjene tih zakona jer je kasno, a to je prije dva mjeseca, kasno, gotovi su programi, kompjuteri i sve je postavljeno itd. Odjednom sada kada za sedam dana, osam treba da se primjeni, neko vadi iz ladice i može i kroz klupe šeta zakon koji sada neko negira, sada neko potencira. I meni nije jasno jel on živ, ili je mrtav. Ako je živ, onda nešto nije sovim što sam naprijed govorio, a ako je mrtav, onda ga treba pokopati da nije na ovim klupama. Zato, molim da konačno sami, ja stojim sada uz formalno pravno zakonsku regulativu, ipak pogledamo i na zakon koji smo donjeli, a to je dali smo tom, toj upravi ovlaštenja veća nego svi zakonodavni organi što imaju u ovoj zemlji, uključujući i nas i ove ispod nas i Predsjedništvo države itd. Hoćemo li sada jednostavno postupiti po ovome. Ja stičem utisak ako postupimo mimo, mi ćemo nezakonski raditi u ovim klupama. A pozivamo se na zakon. A ako postupimo onako, onda imamo nešto drugo i zato sam ja u dilemi, iznjeo sam i rekao ja ne znam zašto ovdje više u ovim klupama da glasam.
Zahvaljujem. Dr. Lagumdžija molim vas samo da zaključimo raspravu.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući, ja bih samo zaista nemajući namjeru širiti ugođaj, pošto sada se izjašnjavamo o članu 105. da li prihvatamo ili ne, samo bih htio da skrenem pažnju, pošto ste nam podjelili pismo Uprave za indirektno oporezivanje, odnosno upravnog odbora, skrećem vam samo pažnju da pročitate pažljivo to pismo i da vidite da je ovo mišljenje predsjednika Upravnog odbora Uprave. Čak uprava koja je dobila naš zakon 61 9.12. smo stavili zakon u proceduru, čekala se današnja sjednica da bi nakon 11 dana, mada se u međuvremenu postojale sjednice upravnog odbora, ustvari nama juče poslao predsjednik upravnog odbora, ne mišljenje upravnog odbora. Pogledajte terminologiju – ja mislim, mene brine. Čovjeka brine. Dakle ne brine sjednicu upravnog odbora, nego brine čovjeka. On zabrinut. Dakle ovdje mi nemate negativno mišljenje upravnog odbora. Vi imate mišljenje čovjeka koji je zabrinut, koji je sticajem okolnosti predsjednik tog upravnog odbora. Pa nemojte da vas opterećuje moguće negativno mišljenje upravnog odbora. Ono i ne postoji. Nisu, oglušili su se o njega.
Zahvaljujem. Samo malo, molim vas. Zahvaljujem dr. Lagumdžiji. Zaključujem raspravu. Svi brinuti i zabrinuti imaju šansu da se izjasne. To je uvijek izgleda najjače pravilo demokratije. Pozivam vas da se izjasnite vezano za zahtjev poslanika dr. Zlatka Lagumdžije za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Za 13, protiv 19, suzdržanih 3. Dakle ovaj prijedlog nije prihvaćen ide u redovnu proceduru i time stičemo pravo da prelazimo na petu tačku dnevnog reda. Predlažem da napravimo pauzu, nešto kraću, dakle 45 minuta koju smo najavili. _________(?) Mogli smo odmah petu i šestu jer će biti isto. Pa nema veze, ako bude zahtjeva za raspravu, molim vas. Biće isto. ________(?) Dajte odmah da idemo sljedeće.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, šteta je što smo prekinuli prethodnu raspravu i moja je uloga sada, vjerujem nezahvalna poslije ove pauze gdje se vračamo na ovako jednu izgleda važnu, ali temu koju nismo spremni izgleda da se posvetimo. Ja prije svega želim reći da smo mi koncipirali ovakva tri prijedloga zakona iz čisto proceduralnih razloga i kao prvo molim kolegice i kolege da ovaj naš prijedlog ne shvate kao nepotrebno maltretiranje vas kolega i kolegica, nego zaista da je to jedno bilo naše opredjeljenje od samog razgovora o početku Prijedloga zakona o porezu na dodanu vrijednost. Uvažavajući sve ono što je u prethodnoj raspravi rečeno, želim da se zahvalim većini kolegica i kolega koji su dali vrlo argumentirane rasprave i koje ja ne želim u interesu racionalizacije vremena ponavljati ovdje, ali želim istaći samo tri stvari. Dakle želim da se shvati da je naš prijedlog ovog dijela zakona koji se odnosi na PDV jedna konstanta za onoga zašto smo se zalagali da kažem i prije godinu dana kada smo u ovom parlamentu usvojili PDV sa reduciranom stopom. Dakle na jedan način gdje su uvažene bile gotovo sve ovi prijedlozi koje mi sada predlažemo. Neću naravno obrazlagati ponovo šta smo željeli time postići, neću vas podsjećati u kojoj se situaciji zemlja nalazi u ekonomskom, socijalnom u siromaštvu u potrebi za boljim obrazovanjem itd. ali ću vam reći da smo imali jednu dodatnu obavezu da iskoristimo cjelokupno vrijeme koje nam stoji na raspolaganju za eventualnu
Gospodine Potočnik, molim vas saslušajte vama će kolegica dati ovaj zaključak koji trebate predložiti. Samo nije još gotovo. Sačekajte malo. Saslušajte malo kolegu Križanovića. Nije još gotov zaključak.
Molim. Hvala gospodine predsjedavajući. Želim napomenuti da smo ovdje uvažili stavove i zahtjeve velikog broja penzionera, poljoprivrednika, sindikata i kao što reće kolega Lagumdžija u prethodnoj ovoj tačci, preko 130 hiljada potpisa građana Bosne i Hercegovine. Ja sada postavljam pitanje ako se mi oglušavamo kao parlametnarci ovakvog jednog općeg raspoloženja u zemlji, onda je pitanje zaista koga mi predstavljamo u ovom parlamentu? Izgleda da najviše predstavljamo stavove i interese Uprave za indirektno oporezivanje. Danas je bilo dosta riječi o tome koliko smo mi eventualno zakonom sputani da nešto mjenjamo u odnosu na ono što Uprava za indirektno oporezivanje misli. Dozvolite mi da citiram samo članak 14. tog zakona kojeg smo usvojili prije dvije godine. 63 Članak 14. stav 1. glasi – Odbor je mjerodavan za utvrđivanje prijedloga, pazite prijedloga politike o indirektnom oporezivanju za cijeli prostor Bosne i hercegovine. Tačka. Druga rečenica poslije toga glasi – Politiku utvrđuje Vijeće ministara. I zadnji stavak tog članka glasi – Upravni odbor za svoj rad odgovoran je Vijeću ministara. Ja se sada pitam po kojoj to inerciji, po kojoj to mentalitetu inferiornosti mi polazimo od toga da smo mi, da imamo vezane ruke i Vijeće ministara i Parlament da bilo šta mjenjamo ...Uprave za indirektno oporezivanje. I zbog toga dozvolite mi, pošto znam ishod i ovoga zakona da kažem da nosim jednu duboku gorčinu kao parlamentarac inferiornošću naše vlasti oličene, prije svega u Vijeću ministara, a dijelim to mišljenje kada je, u pogledu naš odnos kao Parlamenta da mi jednostavno prihvatamo jednu, jedan čin gotovosti, jedan čin svršenosti, da nemamo mogućnosti kao najveće institucije u Bosni i Hercegovini da bilo napravimo. A, vidite, postavlja se pitanje imalo posebno ozbiljna ozbiljna upozorenja o mogućem haosu zbog nepripremljenosti zemlje, ukupno, za primjenu PDV-a, posebno posljedica koje će imati na ove ugrožene slojeve stanovništva. Ja vas pitam hoćemo li mi na odlasku okvriviti za sve Đolija Diksona za ovo stanje? Evo razmislite o tome. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Križanoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Dame i gospodo pozivam vas da se pripremite da se izjasnimo o zahtjevu poslanika gospodina Križanovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Dakle za 14, protiv 16, 3 suzdržana. Konstatujem nema ni ukupne većine ni entietske, da nismo prihvatili zahtjev poslanika gospodina Križanovića za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Znači ovaj zakon ide u redovnu proceduru. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda Ad.6. Zahtjev poslanika Joze Križanovića, Zlatka Lagumdžije i Selima Bešlagića za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika Ko se javlja za riječ? Kolega Križanović izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja ne znam, vjerujem da sste stekli utisak u ovim općim obrazloženjima koja smo do sada davali ovdje prije ova dva zakona da smo ovaj treći zakon 64 davali u jednom kondicionalnom da kažem smislu i pošto je ovakav ishod oko ova dva zakona, ja bih molio da prihvatite povlačenje ovog zakona, jer on sada više nema smisla. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Križanoviću. Ovdje se govori o odgodi i stvarno je to pisano vezano za sudbinu ova dva prethodna glasanja. Dakle, predlagač povlači iz procedure tačku dnevnog reda i time stičemo, nadam se da i vi nemate ništa protiv, ili ukoliko mislite da se trebamo, dakle i ovdje je procedura člana 105. Ako mislite da treba se izjasniti, ja ne želim da kršim Poslovnik. Nema decidne poslovničke odbredbe i mislim da ćemo manju grešku napraviti ukoliko se izjasnimo, premda predlagač zna kakva je sudbina. Molim vas, ako nema više za raspravu, pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Nema pravo poslovnički povući. U pravu je kolega Novaković. U novom Poslovniku će biti to pravo. Dakle za 8, protiv 20, 5 suzdržanih. Konstatujem da nismo prihvatili zahtjev poslanika Joze Križanovića, Zlatka Lagumdžije i Selima Bešlagića za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda, to je Ad.7. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Obavještajno bezbjedonosnoj agenciji BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika Prijedlog ovog zakona Savjeta ministara dobili smo 12. decembra tekuće godine, a vama smo ga uputili 13. decembra. Radi se o zahtjevu za hitni postupak po članu 104. Poslovnika. Otvaram raspravu. Ne javlja se niko. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle za 22, protiv 3, suzdržana 2. Konstatujem dakle, imamo i ukupnu većinu i entitetsku većinu da smo prihvatili zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Obavještajno bezbjedonosnoj agenciji BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika i time stekli uslov da pređemo na osmu tačku dnevnog reda Ad.8. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o zahtjevu poslanika Milorada Živkovića za razmatranje Predloga zakona o izmjenama Zakona o poštama BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika Na 70. sjednici razmatrali smo zahtjev kolege Živkovića da se Predlog zakona o izmjeni akona o poštama razmatra po članu 105. Poslovnika. 65 Tom prilikom zahtjev nije dobio entitetsku većinu, pa je uslijedio postupak o usaglašavanju Kolegijuma kao komisiji. Vi ste dobili izvještaj Komisije Kolegijuma. Dobili ste Izvještaj o usaglašavanju. U Komisiji Kolegijuma nije postikgnuta saglasnost i idemo u drugi krug glasanja. Dakle glasaju samo oni koji su protiv. Jel tako Branka?
Treba izvršiti glasanje potpuno, ali će odluku donjeti oni koji su protiv. Zato što Poslovnik za, protiv, uzdržani, a protiv su važni u ovom postupku glasanja.
Čega? Izvještaja ili zakona?
Ne, ne. Radi se o zahtjevu za član 105. koji na prošloj sjednici nije dobio entitetsku većinu. Znači idemo u drugi glasanja. u tom drugom krugu glasanja od ukupnog broja. Prvo cijenim onaj prvi da li je dobio ukupnu većinu, onda će odlučiti koji su protiv i da bi prošao zahtjev ne smije biti protiv 2/3 iz entiteta.
Okej. Pozivam vas. Pripremite se za glasanje. Dobili ste objašnjenje. Glasajte sad. Molim vas, predlagač traži pripremite se za glasanje. Đaba ako fali, faliće i u ponovljenom glasanju. Glasajte sad. Za 18, protiv 10, suzdržana 3. Dakle, zahtjev nije dobio većinu i. Izvolite kolega Živkoviću imate poslovničku intervenciju. Nema obične većine, Ima obične većine, 18. Nema entitetsku.
Molim vas, većina ima ukupna većina i sobzirom da je ovo obrnuto glasanje, bilo je bitno da protiv ne bude 2/3 u jednoj, u entitetima. Sobzirom da nije 2/3 u entitetima, ja mislim da je to prošlo. Molim!
Ima 2/3 iz Republike je protiv.
Ma gdje je protiv, 10 je za. 66
Za, za.
Oprostitie molim vas. Ja ne gledam dovoljno. Oprostite molim vas.
Samo malo. Sve moramo utvrditi. U pravu je kolega Živković. Dakle 2/3 mora biti protiv. Iz Federacije nema 2/3. Dakle prihvaćen je ovaj
Ovo je moj lapsus. Oprostite molim vas.
Dakle, prihvaćen je dakle Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o zahtjevu poslanika Milorada Živkovića i u tom slučaju idemo na zakon. Dakle sad je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o poštama BiH po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Otvaram raspravu. Kolega Živković se javlja za riječ. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, dopustite samo nekoliko riječi o tom mom zahtjevu. Naime, zaključkom sa 55. sjednice ovoga parlamenta, 20.4.2005. godine, mi smo obavezali Savjet ministara da u roku od mjesec dana nakon objavljivanja Zakona o poštama Bosne i Hercegovine u Službenom glasniku defniše sjedište Agencije za pošte u Bosni i Hercegovini. Kako je taj rok uveliko premašeno, sjedište nije definisano, ja smatram da nije u skladu sa svojim nadležnostima definisanim Ustavom BiH kao najodgovornije tijelo za donošenje zakona, ali što je isto važno, mislim čak i važnije kontrolu njihove provedbe. Imamo dužnost i obavezu podnošenje prijedloga za izmjene i dopune već donesenih zakona kada se to ukaže potreba, kao što je trenutno ukazana potreba. Hoću da podsjetim kolege parlamentarce da nemogućnost organizovanja Agencije za poštanski saobraćaj predviđeno Zakonom o poštama, zbog neodređivanja njenog sjedišta uslovilo je kašnjenje ovog zakona i da bi odblokirali taj proces i vratili nadležnost utvrđivanje zakonskih rješenja nama, jer mi smo ti koji donosimo zakonska rješenja, a Vijeće ministara je taj koji sprovodi ta zakonska rješenja, ja sam predložio ovu izmjenu zakona. Sobzirom da u prvom prijedlog Doboj je došao u obzir kao središte i nije bilo da kažem velike rasprave u vezi toga, ja ću vam da pročitam i od 23.7. zaključak Vlade Republike Srpske koja je na osnovu prijedloga Ministarstva saobraćaja i veza dala svoje mišljenje i rekla – imajući u vidu geografski položaj, smještajne kapacitete i druge uslove koji su bitni za funkcionisanje Agencije za poštanski saobraćaj Vlada predlaže da se za sjedište isti 67 odredi Doboj. Predstavnik državnog kapitala i Fonda za restituciju u poštama Srpske AD Banja Luka će preduzeti potrebne aktivnosti na obezbjeđenju svih uslova za smještaj agencije u Doboju. Praktično Vlada RS je preuzela na sebe teret i materijalni i finansijski i tehnički da osposobi taj centar u Doboju za rad. Prema tome, mislim da su se stekli uslovi da ovaj parlament vrati zakonsku nadležnost za donošenje zakona i da izglasa Doboj. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Živkoviću. Kolega Novaković se javlja za riječ. Izvolite.
Uvažene kolege Klub SDS će podržati ovaj zakon stim da, mislim da nije dobro što je ovaj zakon predložio gospodin Živković, sobzirom da je gospodin Živković na usaglašavanju u zajedničkoj komisiji, znači dva doma se usaglasio dakle sa prijedlogom da sjedište ne bude u Doboju. Naime, mi znamo tada kako smo mi glasali ovdje u Predstavničkom domu, a kako je glasao Dom naroda i mislim da nije korketno, da kažem na ovakav način, ali naravno sobzirom da prihvatam ja i tu činjenicu da pojedini poslanici nekada poštuju Vladu Republike Srpske, a nekada nepoštuju njene stavove. Evo mi poštujemo pa ćemo podržati prijedlog gospodina Živkovića.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Nema potrebe kolega Živkoviću za repliku. Poštuješ ti Vladu, zna Momo.
Ispravka je navoda gospodina Novakovića, znači Živković kada je usaglašavao ovaj zakon u poštama bio je predstavnik ovoga parlamenta sa Domom naroda i išao sam ka tome da donesemo zakon, da konsenzusom, znate i samo kako radi zajednička konsenzusom. Međutim, isti ovaj parlament je donjio zaključak da se nakon mjesec dana Vijeće ministara odredi prema tom središtu. Znači nisam ja odustao od zahtjeva da ta agencija bude u pošti, nego sam dao mogućnost da zakon bude donešen i dao mogućnost Vijeću ministara da nakon mjesec dana odredi to središte. Prema tome, ja mislim da je moj stav i stav onoga dijela koji brani sasvim korektan i ne vidim da sam tu išta pogriješio. Hvala.
U redu je, ali čuvaj se doktore većine uvijek. Vidiš kako znaju prigovoriti. Ko se dalje javlja za riječ. Ne javlja niko. Zaključujemo raspravu. 68 Dame i gospodo pripremite se za izjašnjavanje. Glasajte sad. Dakle za 20, protiv 13, suzdržano nema niko. - 9 iz Federacije, 12 iz RS. Nema entitetsku većinu. Ostaje za usaglašavanje pošto kolege Džaferovića nema. Prelazimo na i vrtimo se u krug do novog poslovnika. Nažalost tako je. Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda, to Ad.9. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o Izvještaju Ustavno-pravne komisije o Predlogu okvirnog zakona o visokom obrazovanju u Bosni i Hercegovini (predlagač poslanik Momčilo Novaković) Na 71. sjednici, kao što vam je poznato Izvještaj Ustavno-pravne komisije o Prijedlogu okvirnog zakona o visokom obrazovanju nije dobio entitetsku većinu. Napominjem da smo po drugi put razmatrali izvještaj Ustavno-pravne komisije koji je negativan o ovom zakonskom predlogu. U Kolegijumu, kao komisiji proveden je postupak usaglašavanja. Izvještaj o usaglašavanju ste dobili. Takođe, kao što vidite nema saglasnosti. Glasamo o izvještaju komisije u drugom krugu. Napominjem, ako nema 2/3 iz entiteta protiv, izvještaj je usvojen i predlog zakona je pao. Ako bude 2/3 protiv izvještaja, izvještaj nije usvojen i nadležna komisija ponovo razmatra predlog zakona i podnosi novi izvještaj. Molim vas da se. Otvaram dakle raspravu. Nema rasprave, samo glasanje. Dakle pripremite se za glasanje. Glasajte sad. O izvještaju komisije se glasa. Molim.
Samo glasuju protiv oni. Samo protiv.
- Za 14, protiv 9, suzdržana 2. Znači tražite, molim vas lijepo pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle glasamo o izvještaju komisije. - Dakle za 17, protiv 9, suzdržana 2. Izvještaj komisije je usvojen i konstatujem da Izvolite. Molim vas tr
Izvještaj nije prihvaćen, vraća se ponovo komisiji.
Vraća se ponovo komisiji izvještaj. Da, da. Izvještaj se vraća ponovo komisiji. Dakle ako je izvještaj nije usvojen nadležna komisija ponovo razmatra predlog zakona i podnosi novi izvještaj. [[zajednička diskusija]] Ne, ne, za 18, nema iz RS. Nije usvojen. Nije usvojen. Vrača se za novi izvještaj u pravu smo. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda. Malo je komplikovan Poslovnik, ali u redu je. Samo malo, molim vas, Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda, to je Ad.10. Predlog zakona o implementaciji Konvencije o zabrani razvoja, proizvodnje, gomilanja i upotrebe hemijskog oružja i njegovom uništavanju (prvo čitanje) Predlog ovog zakona je u parlamentarnoj proceduri od 6. oktobra ove godine. Na 69. sjednici usvojen je zahtjev predlagača za proceduru po članu 104. Poslovnika. Ustavno-pravna komisija mišljenje je dostavila 13. oktobra. Nadležna je Komisija za spoljnju trgovinu i carine. Izvještaj nadležne komisije je dostavljen 18. novembra. Vidjeli ste iz izvještaja komisije da nije bilo amandmana na predlog zakona i da je komisija jednoglasno prihvatila tekst zakona što predlaže i Domu. Dakle mi smo u prvom čitanju. Otvaram raspravu. Dušanka Majkić, izvolite.
Uvaženo predsjedništvo, poštovane kolege i koleginice, na osnovu člana 7. Konvencije o zabrani razvoja proizvodnje, gomilanja i upotrebe hemijskog oružja i njegovom uništavanju koje je Bosna i Hercegovina ratifikovala obaveza je svih članica Konvencije na usvajanje odgovarajućih zakona koji su neophodni za regulisanje ove oblasti koju Konfencija kontroliše, kao i za dosljedno provođenje svih obaveza koje iz nje proističu. Konvencija država članica organizacija za zabranu hemijskog oružja donjela je krajem 2003. Odluku o akcionom planu u vezi implementacije člana 7. Konvencije kojom se sve države članice obavezuju na donošenje državnih zakona i mjera, a takođe OUN je svojom rezolucijom 1540 usvojenom od strane Savjeta bezbjednosti 28.4.2005. godine pozvala sve države članice UN-a da usvoje nacionalna pravila i propise kojima će se osigurati pridržavanje obaveza na sprečavanju širenja oružja za masovno uništavanje. 70 U skladu sa tim Savjet bezbjednosti UN formirao je poseban komitet koji ima zadatak da prati implementaciju navedene rezolucije. Bosna i Hercegovina nije imala do sada zakonski regulisanu ovu oblast iako je obaveze preuzela pristupanjem Konvenciji. Zato je bilo neophodno donšenje ovakvog zakona čija je usklađenost sa odredbama Konvencije potvrđuje i Organizacija za zabranu hemijskog oružja iz Haga. Sobzirom da je prijedlog ovog zakona omogućava ispunjene obaveza koje je Bosna i Hercegovina preuzela pristupanjem konvenciji i sobzirom da je kovencija predstavlja međunarodni multilateralni ugovor, predlažem da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine usvoji predlog ovog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Mislio sam biće primjedbi, ali ovo je dobro podrška je zakonu. Ko se dalje javlja za raspravu pošto nije bilo amandmana? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje dame i gospodo, molim vas pripremite se. Glasajte sad. Dakle konstatujem da smo sa 26 glasova za, niko protiv, niko suzdržan usvojili Predlog zakona o implementaciji Konvencije o zabrani razvoja proizvodnje, gomilanja i upotrebe hemijskog oružja i njegovo uništavanje u prvom čitanju. Sada vas pitam ko je za to, pošto nije bilo amandmana u prvoj fazi da pređemo na drugo čitanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za drugo čitanje da. Konstatujem da smo sa 28 glasova za, niko protiv, 1 suzdržan, prešli u drugo čitanje vezano o implementaciji KOnvencije o zabrani razvoja, proizvodnje i gomilaganja i upotrebe hemijskog oružja i njegovo uništavanje. Otvaram raspravu u drugom čitanju. Niko se ne javlja. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje u drugom čitanju. Glasajte sad. Dakle konstatujem da smo jednoglasno sa 31 glasom za, niko protiv, niko suzdržan usvojili Predlog zakona o implementaciji Konvencije o zabrani razvoja proizvodnje i gomilanja i upotrebe hemijskog oružja i njegovom uništavanja. Dakle i u prvom i u drugom čitanju zakon je usvojen. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda, to je Ad.11. Predlog zakona o reviziji institucija Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) Predlog ovog zakona u Parlament je dostavljen 28. avgusta 2005. godine sa zahtjevom za hitni postupak po članu 104. Poslovnika. Na 65. sjednici Dom je usvojio zahtjev za proceduru po članu 104. Na 69. sjednici nadležnoj komisiji Dom je odredio novi rok od 10 dana za podnošenje novog izvještaja. 71 Novi izvještaj Komisija za finansije i budžet dobili smo 28. novembra 2005. godine. Vidjeli ste da je Komisija podržala Prijedlog zakona i usvojila pet amandmana. U plenarnoj fazi po jedan amandman podnjele su gospođa Dušanka Majkić i Ruža Sopta. Otvaram rasrpavu u prvom čitanju. Ko se javlja za raspravu? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje o ovom zakonu u prvom čitanju. Glasajte sad. Dakle, konstatujem da smo sa 32 glasa za, protiv niko, suzdržan niko, usvojili Prijedlog zakona o reviziji institucija Bosne i Hercegovine, u prvom čitanju. S obzirom da imamo samo dva amandmana kolegice Majkić i Ruže Sopte, pitam ko je za to da pređemo na drugo čitanje o ovom zakonu? Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, za sa 30 glasova za, niko protiv, niko suzdržan, usvojili smo prijedlog da idemo u drugo čitanje, vezano za Zakon o reviziji institucija Bosne i Hercegovine. Otvaram raspravu u drugom čitanju. Gospođa Dušanka Majkić, izvolite.
Ovo je već amandman koji sam ja u nekoliko navrata branila .... onih amandmadna, ostao je još jedan a to znači da u članu 24. stav 1 mijenja se i glasi da generalnog revizora i zamjenika generalnog revizora imenuje Parlamentarna skupština BiH na prijdlog Komisije za izbor i imenovanje iz stava 3 ovog člana. Prijedlog se zasniva na rang listi kandidata. To znači da i s obzirom na očekivane ustavne promjene i s obzirom na nepotrebno priširivanje procedure za izbor generalnog revizora i njegovih zamjenika, smatram da na Parlamentu treba da ostane pravo izbora generalnog revizora i njegovih zamjenika.
Zahvaljujem kolegice Majkić. Ruža Sopta, pa Ljiljana Milićević.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, ja sam ovaj amandman svoj obrazlagala zadnji put, ali imam potrebu dopunit. Naime, kad se vršila priprema za Komisiju i za zadnju sjednicu Parlamenta na kojoj je bio ovaj zakon, nama se jedan od argumenata iznosio i taj da se treba uraditi harmonizacija zakona da je u BiH entitetskih i Distrikta Brčko, da je u njima rješenja, da su rješenja kao što su predložena nama u zakonu. Ja sam zadnji put osjetila čini mi se jednog dijela zastupnika ovdje, da su podržali na jedan način moj amandmadn, kada je riječ a moj amandman se odnosi na to da uz uvjete za revizora mora bit i taj uvjet da ima certifikat za obavljanje poslova revizora koja je izdala jedna od nadležnih institucija ovlaštenih u BiH. Znači da stoji i da treba certifikat ovlaštenog revizora. Naime, evo slučajno imam u ruci, u tijeku je natječaj koji je raspisala Komisija za izbor i imenovanja u Distriktu Brčkom. Napominjem, po Zakonu koji je usvojen u ovoj godini 72 i gdje stoji da upravo treba certifikat za obavljanje poslova revizora koji je izdala ili nostrificirala neka od ovlaštenih institucija u Bosni i Hercegovini. Znači imamo institucije, imenujemo revizora i zamjenika revizora, mislim da bi taj uvjet morao postojati i u ovom našem zakonu. Ja sam zadnji put predlagla i to, ako nećemo to, onda da mijenjamo naziv, da se ne zove glavni revizor nego da bude glavni direktor i zamjenici. To nitko nije prihvatio da podnese takav amandman i zato pozivam kolege da uistinu ako nekome dajemo titulu revizora, da onda mora imati certifikat ovlaštenog revizora. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Je li Replika Dušanka? Izvolite.
Ja sam egzaktno postavila pitanje Švedskom uredu za reviziju kad su bili na prezentaciji cijelog tog projekta. Ja sam egzaktno postavila pitanje da li generalni revizor i njegovi zamjenici, trebaju da imaju certifikat ovlaštenog revizora i odgovor je bio, da kad biste tako pitanje došli u Englesu i kad biste engleskom državnom revizoru postavili takvo pitanje, on bi veoma burno reagovao. Apsurdno bi bilo takvoj jednoj ličnosti tražiti da ima certifikat. Gospođa Sopta je na Komisiji rekla da u Hrvatskoj postoji takvo ovlaštenje i ja sam uzela, dobila taj zakon i evo vidjela sam da certifikat ovlaštenog revizora, odnosi se samo za zaposlenike, a ne za državnog revizora i njegove, evo zakon ovdje koji imam pored sebe. Dakle, na državnog revizora se odnosi 2-3 stava, vrlo jednostavna i nigdje se ne pominje, evo pored mene dokument, ja ne tvrdim ovo napamet, tako da mislim da nepotrebno komplikujemo ovu stvar, vezano za davanje certifikata za državnog revizora. Na kraju, ko je ta ustanova koja će dati to. Mi nemamo još uvijek ovlaštenu kuću koja će dati Javnu upravu.
Zahvaljujem. Kolegice Milićević, vi ste tražili raspravu. Ruža ima još i repliku, izvolite. Gopođo Sopta, izvolite.
Gospodine predsjedadvajući, kolegica nije uopće meni replicirala. Ja nisam spominjala ni htvatski zakon iako tvrdim da u htvatskom zakonu stoji uvjet za glavnog revizora certifikat, jer sam to provjerila a niti sam spominjala strane ove, savjetnike niti ne znam koga ste vi rekli, ja sam se pozvala na harmonizaciju zakona u BiH, ja sam se pzvala na ono što sam pročitala iz natječaja Distrikta Brčkog. Prema tome, nije ovo bila replika.
Zahvaljujem, Ljilja Milićević tražila je riječ.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja ću u ime Komisije također, pošto ovo sve veze ima, znači mi smo dva puta ovo imali u raspravi, Komisija Zakon o reviziji institucija. Predmetni amandman je bio predmet rasprave i na prvoj Komisiji i na drugoj i nije dobio 73 podršku Komisije za finansije i budžet. Odnosi se na ovo da se Predsjedništvo isključi iz ove, imenovanja revizora. Ja moram ponoviti razloge koji su rečeni na Komisiji za finansije i budžet, kada je predstavnik Vijeća ministara rekao da Vijeće ministara ostaje pri prvobitnoj verziji teksta zakona, koje je uputilo u proceduru znači, to je to. Razlozi za to, nisu zato što je ovakvo ili onakvo Predsjedništvo, što će sutra biti jedan predsjednik ili tri, nego zato što ovaj zakon ako izbrišemo još i Predsjedništvo, ostavlja imenovanje ureda na revuziju, na jednoj nozi da dubi, što ovaj dom imenuje Komisiju i to pozicija 4 člana, opozicija 2. Znači, diktira ovaj, Komisiju za izbor revizora. Oni naprave listu, pa sad nema Predsjedništva, ta lista odluče ko će s te liste biti izabran, a po Zakonu vi znate da je Predstavničkom domu data nadležnost, potvrđuje im plan rada, njihov izvještaj o radu. Usvojili smo zaključak, mi kao Dom biramo onoga ko će im raditi reviziju rada Ureda za reviziju. Imamo ih pravo opozvati, radit s njima šta hoćemo, ta neka većina koja bude bila, a oni upravo trebaju raditi reviziju poslovanja institucija BiH, znači po nalogu onoga ko je izabrao Vijeće ministara pa će taj ured za reviziju još da to sve revidira. Po meni je, brisanje Predsjedništva, odnosno te druge noge na kojoj stoji Zakon o reviziji, stavljanje u džep Ureda za reviziju od strane parlamentarne većine, ma kakava ona bila. I zato insistiram na vas kolege, radi Ureda za reviziju i njihove objektivnosti, da bi se oni mogli izmaći iz te priće, jer sad će meni reći što ti nećeš da mi u Parlamentu sve to radimo. Da bi bilo objektivnije, i u Evropi, pošto se stalno mi pozivamo pa malo Hrvatska, pa malo Srbija, pa malo London, pa ovaj, imate čak da predsjednik države, kralj neke zemlje, imenuje revizora i to je osoba koja radi to. Nisam znači za to da se briše Predsjedništvo jer ovdje je dovoljno dato Predstavničkom domu, odnosno Parlamentarnoj skupštini, ima velika ovlaštenja, kontrolni mehanizam, ali nemojmo zaokružiti čitav proces, da sve počinje u ovom domu i završava se, jer većina u Parlamentu je proizvod matematike koji ima, a Ured za reviziju treba nezavisnost da ima. I, po meni, Predsjedništvo treba da bude u ovoj prići. Mi smo mu oduzeli ingerenciju u odnosu na prošli zakon, nemaju, ostalo im je 10-20% ali vjerujte da je to u funkciji boljeg i objektivnije rada Ureda za reviziju. Zašto ovo sve govorim? Kada je predsjedništvo imalo 90% ingerencija po pitanju ovog zakona, dobilo je negativno mišljenje Ureda za reviziju. Podržao je Dom to mišljenje. Normalno, nisu dobro radili i takav je bio izvještaj Ureda za reviziju. Da li će iko, ako mi izbrišemo Predsjedništvo, ikad od Ureda za reviziju da stisne petlju, što kaže naš narod, da napiše nešto negativno, jer tu je kadija te tuži, kadija te sudi. Takvo je rješenje bez kažem, još jedne poluge koja ima, koja nije bitna ali treba da postoji. I zato vas molim, da ne podržimo ovaj amandman. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Azra Hadžiahmetović, doktor Gligorić, pa Dušanka Majkić, pa ćeman.
Ja sam stvarno iznenađena. Ja bih volila da mi ovdje neko objasni na koji način se postiže objektivnost Ureda za reviziju, ukoliko Predsjedništvo imenuje revizore? To, ma i predlaže, odnsno uopšte što će Predsjedništvo u reviziji osim ukoliko nije predmetom revizije.
Ukoliko nije predmet revizije. 74
Oprostite, ali zaista mislim, koja objektivnost, Predsjedništvo koje utvrđuje principe vanjeske politike i imenuje revizore. Mislim, ja mislim da je krajnje došlo vrijeme, da se i ovaj parlament, pogotovo kad su u pitanju institucije koje se trebaju rukovoditi principima struke, zaista orijentišu i rukovode izmeđuostalog i kada je riječ o izmjenama zakona, principom preferiranja struke. Ja bih zaista volila da vidim, uz puno uvažavanje sadašnjeg saziva Predsjedništva, ili bilo kog mislim, zaista šta će Predsjedništvo i koja se to objektivnost postiže sa Predsjedništvom. Čak šta više, ja vam hiljadu i jedan argument mogu dati da je to upravo u prilog neobjektivnosti Ureda za reviziju koje treba stručno da radi svoje poslove. I oprostite, možda sam malo emotivna, govorim kao ekonomista, ja pretpostavljam da me većina ovdje razumije. I mene zaista čudi, ukoliko ima razloga da bude Predsjedništvo u ovom ili u nekom drugom segmentu, kada su u pitanju imenovanja stručnih tijela na državnom nivou, onda neka se to debelo obrazloži, ali nemojte floskulama da se postiže objektivnost sa uvlačenjem Predsjedništva u imenovanje menadžmenta Ureda za reviziju. Zahvaljujem, izvinite molim vas.
Zahvaljujem kolegici Hadžiahmetović. Doktor Gligorić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, polako, polako, evo da krenemo od ovog kada je u pitanju Predsjedništvo. Smatram da Parlament treba da taj posao vodi od momenta kada se raspiše konkurs i do samog izbora. Smatram nepotrebnim uvoditi Predsjedništvo u ovaj institut iz razloga, nedavno smo imali problem na toj relaciji između ovog doma i Predsjedništva a istovremeno nam se sutra može dogoditi, ako bi ostavili tu mogućnost u smislu da eto mi završimo svoj dio posla, da nam Predsjedništvo predloži kandidate za revizore, da istovremeno mi to odbijemo i zašto nam treba nepotrebna blamaža na toj relaciji. Smatram da parlamentarna kontrola jeste smisao demokratije i da zbog toga to pitanje treba da isključivo riješimo mi u Parlamentu i ne treba nam nikakav posredni organ, pa u ovom slučaju ni Predsjedništvo, smatram čak da ovo pitanje je nespojivo sa nadležnostima koje Predsjedništvo ima i da ne treba tu, suvišno je komentarisati. Ovaj drugi amandman gospođe Sopte koji govori o certifikatu, ja sam imao prilike da o tome govorimi ranije. Mislim da moramo imati jedinstven princip kada govorimo o revizorima, o tri revizora, da oni moraju imati iste uslove, ne može se voditi računa, ne treba dovoditi u pitanje da imamo različite pristupe jer oni predstavljaju institut revizije i tu odgovornost i nisu, ne nose taj individualni mandat, u tom slučaju i treba imati to u vidu. Ovde treba možda ukazati na ovo, da mi govorimo da treba u onom članu 3. i članu 8. zakona koji govori o tom sveobuhvatnom znanju, kad govorimo o revizorima, o tom jednom širokom znanju. Onda, imamo problem ako potreba za Pravnim fakultetom, a to je znači j... u direktnoj vezi sa zahtjevom za certifikate jer diskrimintorno djeluje na pravnike, u konketnom slučaju iz RS. Jer, jedno u odnosu na ovo drugo isključuje član 3.8 ovog zakona i dodvodi u neravnopravan položaj. O tome bi trebalo voditi računa prilikom predlaganja znači ovog amandmana. 75 On je isto tako diskriminatoran i u slučaju ako bi se javili neki recimo profesori sa fakulteta, koji bi aplicirali da oni nemaju certifikat. Oni bi na taj način bili diskvalifikovani iz mogućnosti da apliciraju. Zatim, ovde treba voditi računa i o razlici između revizije i Javne uprave i komercijalnog sektora, to je zaista očito. Ovi certifikati koje sad imamo, koji se daju evo u Mostaru itd., oni su komercijalni a ovo je javni sektor, to je velika razlika i trebamo imati to u vidu. Dalje, pa da, ovo što se sad izdaje, izdaje se isključivo, pa nije važno, nije važno dje je, ali se izdaje u ove komercijalne svrhe jer to ne izdaje državna agencije, složićemo se s tim, je li tako? Ne, državna agencija govorimo o nečemu što smo mi ustrojili i mislim da to trebamo poštovati a ne državna agencija sad, hajde u Mostaru u Istočnom Sarajevu, nije važno.
Ja vas molim da dozvolite da kolega završi rasprvu, molim vas.
Kod mene može i dijalog i sve može. Nemamo ni ovih standardizovanih znači uslova o kojim mi govorimo a moramo imti jer ovde bi se sad to poremetilo, bitno sa ovim sertifikatom. I zato smatram da bi ovde trebalo voditi računa, pa sebi sam pribilježio, ja razmišljam
Ja vas molim, kolega Gligoriću nemojte polemisati, nastavite s diskusijom molim vas.
Ma meni ne smeta, nije problem.
Ma ne nesmeta, moram voditi sjednicu
Čovjek može raditi i u otežanim uvjetima
Tako je naravno. Sam protiv svih. Ma znate, stari pozicionr je godinama naučio uvijek protiv svih da radi. Prema tome, mislim da ovaj amandman ne bi trebali prihvtiti i zato mislim da ne treba više komentara, da je sasvim dovoljno. Ja ovo što sam čuo kao argumentaciju ja to poštujem, ali nema razloga da ga podržim. Eto, hvala vam.
Zahvaljujem. Kolegica Majkić ima repliku, onda rasprava Ćeman, Novaković.
Po rečenicu jednu. Dokle smo došli sa dignitetom ovog doma, govori u prilog i to da poslanici sami ne vjeruju da ćemo ovaj posao uspješno završiti nego ga treba prepustiti nekom drugom, on će to bolje uraditi. 76
Zahvaljujem. Kolega Mirsad Ćeman se javio za riječ. Ljilja Milićević evo, replika.
Ja ne znam stvarno, ... 5 godina, znači ne 5 nego 6 pardon, godina, mi smo došli do toga da izglasavamo Zakon o reviziji institucija. Sad su svi u čudu, što će se iko pitati, osim ovog doma. Ja vas potsjećam oktobar 16. '99.godine, usvojen je Zakon o reviziji finansijskog poslovanja institucija BiH, u kom je pisalo, generalnog revizora imenuje Predsjedništvo isključivo uz prethodnu saglasnost oba doma Parlamentarne skupštine BiH. i nikog nije bolila glava što smo se ovolišno pitali 6 godina. Sad od jednom, u čudu što to nije 100% ovdje. Provjerila sam, nikad ni jedan amandman na ovaj zakon nije podnešen za 6 godina. I to sve govori i o nama i o odnosu prema zakonima. I molim vas, za opoziciju, za otežane uslove rada nekako bi trebali beneficirani staž, pošto se žale.
Molim lijepo, nemojte više replika ako nema potrebe. Dajte da ovo uozbiljimo, ima nam još dosta raditi, radićemo do pola noći. Dakle, kolega Ćeman. Nemojte molim vas kolega Gligoriću, nema potrebe.
Ja ustvari imam jedno pitanje samo gospođi Majkić kao predlagaću amandmana. Meni je ovo rješenje prihvatljivo i ovo poslednje što je kolegica Milićević rekla, ustvari govori, da se Parlament izgleda izborio za više prava negoli je imao konkretno po ovom pitanju, pa je pomjerio centar odlučivanja iz Predsjednišva u Parlamentu. Znači, malo se više bori za svoj uticaj. Naravno, ovaj, možemo i drugčije to posmatrati, međutim poslednja rečenica iz vašeg amandmana kolegice Majkić, kaže prijedlog se zasniva na rang listi kandidata. Pretpostavljam da je ovdje namjera da se obavezno poštuje redoslijed prvi itd. Ima nešto što se u pravu, u slučaju dilema naziva istorijsko tumačenje. Želio bih da ostane zabilježno, da se na to misli. Jer, uistinu ako se, ovo se može i drugčije shvtiti, da se zasniva na rang listi, prema tome, bilo ko je na rang listi, može doći u obzir. Vaša je intencija bila dakle, da onaj kad se izvrši procedura bodovanja, tamo, vamo ko je prvi, ide obavezno u prijedlog. Samo sam to htio da, okej.
Zahvaljujem. Kolega Momčilo Novaković je tržio riječ.
Uvaženi predsjedavajući, ja moram reći da sam iznenađen iznenađenjem gospođe Azre Hadžiahmetović. Hvala.
Zahvaljujem. Ima li potrebe, cijenite da ima, izvolite. 77
Ja nemam zaista namjeru da nekog dalje iznenađujem. Ja mislim da će najbolje kolegica Ljiljana Milićević objasniti kolegi šta znači objektivnost u procesu revizije. No, imala sam potrebu da reagujem na dio diskusije kolege Gligorića. Ne postoji revizija komercijalnog sektora i javnog sektora. Ma nemojte molim vas, revizor obavlja svoj posao revizije u sektoru bez obzira o kom sektoru je riječ.
Nije to došlo još do Doboja. Ministrica Ljerka Marić
Ja želim samo da vam kažem, mi smo predlagač zakona. Ostajemo pri svom prijedlogu vezano posebno za diskusiju u članku 24. s tim da ne branimo amandmanima život, naravno je li. A što se tiče članka 24. koji definira imenovanje generalnog revizora i zamjenika generalnog revizora isključivo ostajemo pri svom prijedlogu kako je napisano u zakonu. Dakle i Predsjedništvo u proceduri predlaganja, odnosno predlaganja zapravo budućih revizora i generalnih revizora.
Zahvaljujemo ministrici. Zahvljujemo ministrici na jasnom stavu predladgača. Ko se dalje javlja za riječ? Završili smo sa raspravama. Dame i gospodo, zaključili smo raspravu. Idemo se izjašnjavati o amandmanima. Pripremite se za glasanje. Idemo od amandmana gospođe Dužanke Majkić. Amandman I, u članu 24. stav 1 mijenja se i glasi generalnog revizora i zamjenika generalnog revizora imenuje Parlamentarna skupština BiH na prijedlog Komisije za izbor i imenovanja iz stava 3 ovog člana. Prijedlog se zasniva na rang listi kandidata. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Molim vas da glasate i da ne zbunjujete jedni druge. Dakle, za 19, protiv 11, 3 suzdržana. Imamo većinu i jednu i drugu. Ovaj amandman gospođe Dušanke Majkić je prihvaćen. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu I gospođe Ruže Sopte. Amandman I, u članku 23. u točki 1. pod a) iza riječi – Pravnog fakulteta, stavlja se zarez, dodaje tekst – certifikat ovlaštenog revizora, umjesto javne administracije a treba stajati riječ – Javne uprave. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 16, protiv 13, 3 suzdržana. 12 iz Federacije, 4 iz RS-a. Nema entitetsku većinu, ostaje za usaglašavanje. Nemamo Šefika ne možemo usaglasiti. Idemo izjašnjavati se o Zakonu u drugom čitanju na drugoj sjednici. Ne možemo, nemamo dakle s tim smo završili. Ne možemo, ne možemo, moramo se usaglašavati. Moramo 78 završiti amandmane pa glasati poslije o zakonu. Dakle, ostalo je samo glasanje o amandmanu i usaglašavanju. Dame i gospodo, stekli smo uslove da pređemo na 12. tačku, Ad.12. Prijedlog zakona o Upravi za indirektno oporezivanje, prvo čitanje Prijedlog ovog zakona Savjet ministara Parlamentu je dostavio 10.oktobra 2005.godine, sa zahtjevom za proceduru po članu 104. Ustavno-pravna komisija mišljenje je dostavila 13.oktobra. Na 69. sjednici dom je usvojio zahtjev za traženu proceduru. 28.novembra nadležna Komisija za finansije i budžet, zatražila je produženje roka za razmatranje Predloga zakona kako bi se predlagač zakona izjasnio o amandmanima. Izvještaj Komisije za finansije i budžet dobili smo 16.decembra. Vidjeli ste da je Komisija usvojila 27 amandmana. U plenarnoj fazi, nemamo amandmana. Od službe sam podstaknut da vas obavijestim da su različite oznake na jezičkim verzijama pojedinim odredbama Predloga zakona, pa da ne bi došo do zabun u vezi sa amandmanima koje je Komisija usvojila, molim da uzmete izvještaj Komisije i da me pratite. Razlika je znači samo u hrvatskoj verziji. Dakle, u amandmanu V tačka g) u hrvatskoj verziji je tačka đ). U amandmanu X tačka j) u hrvatskoj verziji je oznaka f). U amandmanu XI tačka e), a u hrvatskoj verziji je tačka č). U amandmanu XV tačka j) u hrvatskoj je tačka f). I, u amandmanu XXV tačka g) u hrvatskoj je tačka đ). Dakle, to je samo da jezičke verzije stav, nema dakle pomjeranja u tekstu nego samo u, to je amandmani nije članak. Amandman V Kako nisu
Sve su verzije otišle, ne, ne kako da ne, u petak ne, ne.
Ja vas molim, dakle da samo sravnim ovo, da ne bi bilo jezičkih tumačenja poštujući dakle. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, konstatujem da smo sa 30 glasova za, niko protiv, niko suzdržan, usvojili Prijedlog zakona o Upravi za indirektno oporezivanje, prvo čitanje. Nije bilo dopunskih amandmana, zahtjevom za ponovno branjenje na plenarnom zasjedanju. Postavljam pitanje ko je za to da pređemo na čitanje ovog zakona u drugom čitanju, da pređemo u drugo čitanje? 79 Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, konstatujem da smo sa 37 glasova za, protiv niko, 1 uzdržan, prihvatili predlog da raspravljamo o Zakonu u drugom čitanju. Otaram raspravu. Ne javlja se niko zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad, o Predlogu zakona o Upravi za indirektno oporezivanje u drugom čitanju. Dakle, konstatujem da smo jednoglasno, sa 29 glasova za, prihvatili Zakon o Upravi za indirektno oporezivanje u drugom čitanju i time stekli uslove da pređemo na 13. tačku dnevnog reda, Ad.13. Predlog zakona o zaštiti ličnih podataka, prvo čitanje Ovaj zakonski predlog je u parlamentarnoj proceduri od 22.jula 2005.godine. Razmatran je u redovnoj proceduri. Mišljenje Ustavno-pravne komisije dostavljeno je 15.septembra 2005.godine. Ustavno-pavna komisija je nadležna komisija za razmatranje ovog zakona. Izvještaj nadležne komisije dostavljen je također 2. novembra. Komisija je usvojila 3 amandmana. U plenarnoj fazi, jedan amandman želi braniti poslanik Filip Andrić. Otvaram raspravu u prvom čitanju. Ima i dopunski izvještaj, šta je dopunski?
Korekcije su napravili, pošto je bilo nekih nejasnoća tehničke prirode.
A ko je tražio dopunski izvještaj? Pa molim vas lijepo, dakle dobili smo jedan izvještaj i dopunski izvještaj može da traži samo Parlament, ne može komisija sama davati dopunski izvještaj. Moramo poslovnički vidjeti. Ne znam, ovo je prvi put da ja vidim. Izvolite,
Dakle, Komisija je usvojila jedan amandman ali prilikom izrade izvještaja, taj amandman je podrazumjevao intervencije u tekstu jednog broja članova samoga zakona pa je ovaj dopunski izvještaj ustvari samo nomotehnička preciziranja toga amandmana, i danas smo to verificirali upavo na sjednici Komisije. Tako da u tom smislu je dopunski izvještaj. Dakle, nije riječ ni o kakvom ovaj, ni o kakvoj razlici u odnosu na raniji izvještaj nego čisto pravno nomotehničko preciziranje onoga izvještaja koji ste ranije dobili.
Ja, molim vas sad, koji je, sad moram da pitam poslovnički, ovo je prvi put da imamo dakle, izvještaj komisije dakle imamo amandmansku fazu, što je ...predlogom zakona, imamo dakle zahtjev Filipa Andrića da brani jedan amandman i sad imamo dopunski izvještaj Komisije. Ja vas molim, izvolite gospođo Hadžiahmetović, meni je ovo nejasno. 80
Molim vas, očito da se radi o konfuziji i da je ova konfuzija bila maloprije pojašnjenja, vjerovatno se neki poslanici, ja ću odmah reći, poslanici Stranke za BiH ne bi izjasnili da idemo danas na drugo čitanje. Ja predlažem da odgodimo izjašnjavanje u drugom čitanju za narednu sjednicu a da u međuvremenu Komisija dostavi prečišćeni tekst Izvještaja i da se o tom izjašnjavamo.
Možemo li podržati predlog, ja sam bliži ovom predlogu kolegice Azre Hadžiahmetović, nego da napravimo bilo kakvu grešku. Dakle, da Komisija izađe sa jedinstvenim, vidite mi imamo ovde dakle dopunski izvještaj koji nije tražio Parlament. Dakle, ja vas molim, samo da mi pomognete. Dakle, ja imam dilemu. Dakle, izvještaj nadležne komisije dostavljen je 2.novembra. Komisija je usvojila 3 amandmana. U plenarnoj fazi gospodin Filip Andrić želi da brani svoj amandman. Mi smo sad dobili, dakle danas, dopunski izvještaj o Predlogu zaštite ličnih podataka, dakle dopunski izvještaj Komisije na njen predlog. Niko to nije tražio. Ja vas molim, dakle ja mislim da je najbolje da Komisija sjedne, pre izjašnjavanja i da prije drugog čitanja da ovo sravni.Molim vas Tiho da pokušamo, možete, izvolite ajde.
Pa evo da pokušamo izaći iz ove situacije. Možda je nespretno rečeno, dopunski. Ustvari, to je samo ispravka postojećeg izvještaja u skladu sa nomopravilima u tehničkom smislu. I znači, radi se o izvještaju a ne nekom dopunskom izvještaju. O istom se izvještaju radi. I možemo se o tome izjasniti. Nema potrebe, što će nam. Pa nije problem, presorice, možemo i sledeći put, ali u suštini izgubićemo vrijeme jer se radi o jednom ispravku postojećeg izvještaja.
Je li Komisija bila jedinstvena u dopunskom izvještaju?
Jeste, naravno. Nije bilo problema.
Je li bila jedinstvena? Ako je bila jedinstvena Komisija, samo da ne bude poslije polemika molim vas.
Pa znate da ja obično sam tamo protiv, tako da kad ja kažem, onda to može da ide.
Ne, ne molim vas, samo malo. Molim vas strpljenja malo
Opoziciji se vjeruje 81
Kolegice Hadžiahmetović, pošto je Komisija bila jednoglasna u tehničkom, dakle u tehničkim ispravkama, možemo li da ne skidamo zakon jer imamo samo jedan amandman u plenarno fazi, da prihvatimo ovo kao izvještaj Komisije, tehničke korekcije? Dakle, kao definitivni izvještaj, s tim da ostaje amandman gospodina Andrića u plenarnom branjenju? Slažemo se? Ima li rasprave o zakonu, o principima? Nema. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Dakle, glasamo, ponavljamo dakle, glasamo o Prijedlogu zakona o Upravi, ne, o Predlogu zakona o izmjenama Zakona, vi ste mi uzeli to. Prijedlog, glasamo dakle, Pripremite se za glasanje, glasamo o Predlogu zakona o zaštiti ličnih podataka, prvo čitanje. Glasajte sad. Za 31, protiv niko, suzdržan niko. Dakle, usvojili smo Predlog zakona o zaštiti ličnih podataka u prvom čitanju. Postavljam pitanje, imamo samo jedan dakle amandman gospodina Filipa Andrića koji želi braniti. Ko je za to da raspravljamo o Zakonu u drugom čitanju? Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 32, protiv niko, suzdržan 2. Dakle, konstatujem da smo usvojili predlog da o ovom zakonu raspravljamo u drugom čitanju. Ko je, otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Izjašnjavamo se o amandmanu gospodina Filipa Andrića, gdje se kaže, u članu 37. stav 1 mijenja se i glasi – sjedište Agencije je u Mostaru. Pripremite se za glasanje o amandmanu. Glasajte sad. Za 18, protiv 14, suzdržana 2. Nemamo većinu iz Federacije. Dakle, ostaje za usaglašavanje i time i Zakon u drugom čitanju. Moramo ostaviti za narednu sjednicu, iako je bilo raspoloženje nas iz Kolegija da se danas izjasnimo. Žao mi je. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda, Ad.14. Predlog zakona o zaštiti potrošača BiH, prvo čitanje Savjet ministara 30. septembra, dostavio je Predlog zakona o zaštiti potrošaća sa prijedlogom da se razmatra u redovnoj proceduri. Ustavno-pravna komisija mišljenje je dostavila 13.oktobra. Nadležna je Komisija za ljudska prava, imigraciju, izbjeglice i azil, koja je izvještaj dostavila 21.novembra ove godine. Vidjeli ste da je nadležna komisija usvojila dva amanadmana. U plenarnoj fazi, 5 amandmana želi braniti poslanik, Tihomir Gligorić. 82 Otvaram raspravu u prvom čitanju. Ko se javlja za riječ? Dušanka Majkić, izvolite.
General skupština UN donijela je Rezoluciju broj 39/248 iz '85. godine a predstavlja smjernice za zaštitu potrošača. Time je ona podstakla zemlje, članice na zakonsko uređenje ove oblasti, kao razvoj institucija koje će potrošače obaviještavati, poučavati, te efikasno štititi njihova prava. Evropske države, potpisnice Rimskog ugovora, donijele su krajem '73.godine Evropsku povelju o informisanju i zaštiti potrošača sa programom potrošačkih prava koje se sastoje od, prava na zaštiti privrednih interesa, prava na zaštitu od opasnosti za život, zdravlje i imovinu prilikom nabavke proizvoda i usluga na tržištu, prava na pravnu zaštitu i podršku države, prava na informisanje i obuku potrošača, prava na udruživanje u cilju zaštite interesa potrošača te prava na predstavljanje u tijelima koja rešavaju o stvarima važnim za interese potrošača. Od tada u EU nastaje veoma bogato zakonodavstvo zaštite potrošača. A kakvo je u Bosni i Hercegovini? Znamo da je 2002.godine, BiH dobila Zakon o zaštiti potrošača, ali tim zakonom potrošačima nije obezbijeđen nikakav poseban mehanizam zaštite, pa u skladu s tim, usvojeni Zakon bio je manjkav, sa mnogo aspekata. Kao npr. pomoć pri dobijanju odštete, posredovanje kod ispunjenja prava građana itd. Ovaj predlog zakona nudi instituciju Ombdusmana za zaštitu potrošača, rješenje koje je preuzeto iz uporednog prava EU. Zajedničko obilježje modernih demokratskih država, je zaštita ekonomski slabije strane u poslovnim transakcijama na tržištu pa se zato i zakoni o zaštiti potrošača u tim zemljama štite samo fizičke osobe, dakle potrošači kada kupuju na tržištu proizvode i usluge, za svoje neprofesionalne svrhe, to jeste za ličnu i porodičnu upotrebu.
Ja vas molim da saslušamo jedni druge, molim vas.
Iz tog razloga smatram da treba podržati principe ovog zakona zato što on predstavlja branu od surovih trgovaca i proizvoda lošeg kvaliteta, zašto što se uvodi institut ombdusmena za zaštitu potrošača koji treba da obezbijedi potrošačima pristup jednostavnog, brzog, efikasnog i jeftinog suda za rješavanje potrošačkih sporova, zato što je donošenje ovog zakona jedan od 16 uslova koji su predviđeni Studijom izvodljivosti koju je odobrila Evropska komisija u cilju zaključivanja Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, zato što je Prijedlog zakona usklađen sa direktivama EU. I na kraju smatram, da principe ovog zakona treba podržati jer ovaj zakon predstavlja pozitivan i značajan iskorak ka evropskim integracijama. Hvala.
Zahvaljujem, ima li još neko da želi raspravljati u provom čitanju o prinicipma? Ne želi niko. Zaključujemo raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Biće zaštićen ko bude imao šta trošiti, to je sigurno. 83 Dakle, konstatujem da smo sa 25 glasova za, niko protiv, 1 suzdržan, usvojili Predlog zakona o zaštiti potrošaća BiH u prvom čitanju. S obzirom da imamo 5 amandmana a koje gospodin dokror Gligorić želi baraniti u plenarnoj fazi, pitam vas ko je za to da pređemo na drugo čitanje? Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Za 22, 3 protiv, suzdržana 4. Konstatujem da smo se dogovorili da pređemo u drugo čitanje, vezano za Predlog zakona o zaštiti potrošača BiH. Otvaram raspravu. Ne javlja se niko. Zaključujem raspravu. Idemo se izjašnjavati o amandmanima doktora Gligorića. Ima li potrebe da čitomo amandmane? Imate ih pred sobom. Pripremite se za glasanje, vezano za amandman I doktora Gligorića. Glasajte sad. - Dakle, za 14, protiv 12, uzdržana 3. Nemamo, imamo RS, nemamo Federaciju i većinu. Ide na usaglašavanje amandman broj I. Pripremite se za glasanje o amandmanu broj II. Glasajte sad. Dakle za 10, protiv 14, 5 suzdržanih. Konstatujem da amandman II nije prihvaćem. Prelazimo na glasanje o amandmanu III. Pripremite se za glasanje.Glasajte sad. - Za 10, protiv 16, 4 suzdržana. Konstatujem da i treći amandman nije prihvaćen. Pripremite se za glasanje o amandmanu broj IV.
nije uključen mikrofon .... ja povlačim.
Povlači gospodin Gligorić amandman IV i V. Zahvaljujem ali ostao je ne usaglašane amandman I i time ostaje izjašnjavanje o Zakonu u drugom čitanju i amandman I za narednu sjednicu. Prelazimo na 15. tačku dnevnog reda, to je Ad.15. Predlog zakona o izmjenama Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom savjetu Bosne i Hercegovine u prvom čitanju Ovaj zakonski predlog dostavljen nam je 14. jula 2005.godine. Razmatra se u redovnoj proceduri. Ustavno-pravna komisija mišljenje je dostavila 16.septembra. Nadležna, također 84 Ustavno-pravna komisija i izvještaj nadležne komisije smo dobili 2.novembra. Komisija je podržala Prijedlog zakona u predloženom tekstu i konstatovala da ni u komisijskoj fazi, nije bilo amandmana. Otvaram raspravu. Kolega Filip Andrić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Ovaj Prijedlog izmjene i dopune Zakona o Visokom sudskom i tužiteljskom vijeću, podrazumjeva da se nadležnost oko imenovanja sudija za prekršaj, sudaca, kako je ispravno ne znam, prenosi na Visoko sudsko tužiteljsko vijeće iz nadležnosti opčinskih skupština, odnosno županijskih, kako gdje. Smatram da je to suprotno temeljnom načelu ustroja ove države odnosno decentraliziranost države, do te mjere gdje centralizirati, mislim da je apsurdno i da je van pameti. To s jednu stranu. S drugu stranu, želim kazati da dosadašnje povjerenje koje je dobilo Visoko sudsko i tužiteljsko vijeće, nije opravdalo na svom radu oko osnovnih sudova i županijskih sudova. Konkretno u Federaciji odnosno u našim županijama. Potsjećam da sam ja u dva navrata iza ove govornice tražio od Visokog sudskog tužiteljskog vijeća da svoju Odluku o imenovanju sudaca i tužtelja u Herceg-Bosanskoj županiji uskladi sa Ustavom. To sam tražio nazad 2 godine, pa sam i obnavljao u nekoliko navrata, međutim nisam dobio dogovor niti su oni što učinili po tom, po toj mojoj inicijativi. A, postsjećam da je to županija u kojoj po popisu stanovništva, '91.godine živi većinsko hrvatsko stanovništvo, a samo radi potsjećanja, da vam dam informaciju da je i sad stanje u tužiteljstvu i u studstvu takvo da od 4 tužitelja, samo je 1 Hrvat a nije glavni tužitelj. Od 4 sudca u županijskom sudu, samo je 1 Hrvat i nije predsjednik suda. Visoko sudbeno tužiteljsko vijeće se uporno oglušuje na naše primejdbe i prestavke, stoga držim da su oni najmanje neovisni i da rade po nečijem naputku i da nisu opravdali naša očekivanja. Stoga mislim, da nisu zaslužili da im dajemo dalje u nadležnost i sudove za prekršaje. Stoga ja pozivam kolege zastupnike, da odbijemo ovaj zakon. Hvala.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, konstatujem da smo sa 20 glasova za, 4 protiv, 3 suzdržana, prihvatili Predlog zakona o izmjenama Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom savjetu Bosne i Hercegovine u prvom čitanju. Sobzirom da nije bilo amandmana u komisijskoj fazi, postavljam pitanje, ko je za to da pređemo u drugo čitanje? 85 Pripremite se za glasanje? Glasajte sad. Dakle za 21, protiv 1, suzdržan 1. Konstatujem da smo donijeli odluku da raspravljamo o ovom zakonu u drugom čitanju. Otvaram raspravu. Ne javlja se niko. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem dakle, da smo sa 23 za, 2 protiv, 2 suzdržana, prihvatili Predlog zakona o izmejnama Zakona o Visokom skudskom i tužilačkom savjetu BiH, u drugom čitanju. I, time stekli uslove da pređemo na 16. tačku dnevnog reda. To je, Ad.16. Predlog zakona o pomilovanju, prvo čitanje Sajet ministara 3.oktobra, 2005.godine, dostavio je Parlamentu Predlog zakona o pomilovanju sa zahtjevom da se razmatra po članu 104.Poslovnika. Na 69. sjednici usvojen je zahtjev predlagača. Ustavno-pravna komisija, mišljenje je dostavila 13.oktobra. Nadležna je Ustavno-pravna komisija, čiji smo izvještaj dobili, 22.novembra 2005.godine. Komisija je konstatovala da nije bilo amandmana na Predlog zakona i jednoglasno je tekst zakona prihvatila u predloženomt ekstu. Otvaram raspravu u prvom čitanu. Ne javlja se niko. zaključujem raspravu i pozivam da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Dakle, konstatujem da smo sa 26 glasova za, niko protiv, 2 suzdržana, prihvatili Predlog zakona o pomilovanju u prvom čitanju. Sobzirom da nije bilo predloga amandmana u komisijskoj fazi, postavljam pitanje ko je za to da pređemo na drugo čitanje? Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem, da smo sa 23 glasa za, niko protiv, 2 suzdržana, prihvatili predlog da raspravljamo u drugom čitanju o Predlogu zakona o pomilovanju. Otvaram rasprvu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. zaključujem raspravu. Pripremite se za glasasnje. Glasajte sad. Dakle, konstatujem da smo sa 27 glasova za, niko protiv, 2 suzdržana prihvatili Predlog zakona o pomilovanju u drugom čitanju. 86 Prelazimo na 17. tačku dnevnog reda, to je Ad.17. Predlog zakona o izmjeni Zakona o javnim nabavkama, prvo čitanje 18.septembra ove godine, Savjet ministara dostavio je Predlog zakona u parlamentarnuu proceduru sa zahtjevom da se razmatra po članu 104. Na 70. sjednici, usvojen je zahtjev za hitni postupak, mišljenje Ustavno-pravne komisije, dobili smo 22. novembra. Nadležna je Komisija za finansije i budžet. Izvještaj nadležne komisije dostavljen je 28.novembra. Vidjeli ste da je nadležna komisija prihvatila Zakon u predloženom tekstu i da u komisijskoj fazi nije bilo amandmana. Otvaram raspravu u prvom čitanju. Gospodin Križanović, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Želio bih ukazati ovdje na jednu činjenicu, a to je da je ova treća izmjena odnosno dopuna ovog zakona. Uvijek je kao razlog se navodi da se u određenom zakonskom roku nije izvršilo konstituiranje odnosno, imenovanje Agencije za javne nabavke i urede za razmatranje žalbi. Dakle, to se navodi kao razlog za donošenje ovoga Prijedloga izmjene i dopune zakona, a nigdje se ne govori zašto to do sada nije urađeno. Vidite, godinu dana je na snazi ovaj zakon, mi još uvijek nemamo Agenciju za javne nabavke i Ured za razmatranje žalbi. U današnjem dnevnom redu, današnje sjednice se nalazi imenovanje ove, ovog ureda za žalbe. Znači, danas ćemo imenovati vjerovatno Ured za žačlbe, još uvijek nećemo imati agenciju. Ja zaista sam ukazivao nekoliko puta na vrlo olako donošenje ovdje odluka ovoga doma na zahtjev za prolongiranje određenih rokova. Nikada nismo dobili iole nekakvo suvislo obrazloženje zašto se to ne radi. Vidite, to je sve po tri mjeseca produženje. Hajmo onda donjeti da to važi ovaj zakon do daljnjeg dok se ne popuni, mislim samo se đabe ovdje trošimo i vrijeme. Nikakav efekat ne postižemo. U najmanjem ja bih želi, ukoliko možemo dobiti od predstavnika Vijeća ministara obrazloženje zašto se ovo ne čini? Hvala.
Zahvaljujem kolegi Križanoviću. Evo riječ ima ministrica Ljerka Marić, želi da obrazloži.
Mi se stvarno ispričavamo Parlamentu zbog ovakvih stvari gospodin Križanović je velikim dijelom u pravu. Agencija je formirana. U međuvremenu imenovan je direktor, objavljen je natječaj za druga radna mjesta. Uspostavljen je upravni odbor. Imaju prostorije itd. Znači oni su proračunski korisnici za iduću godinu što ćete vidjeti u proračunu za 2006. godinu. Nažalost još uvijek ovaj ured za razmatranje žalbi nije formiran. Ako vi danas utvrdite, izglasate članove za ured za razmatranje žalbi, i sutra ako bogda Dom naroda, znači sve smo 87 završili i više ne treba produljenje. Ako se ovo ne izglasa, onda stvarno bi trebalo ponovo ivzršiti produljenje važenja zakona, jer u tom slučaju nadležno za rješavanje žalbi imaju entitetska ministarstva financija i državno financija, dok se ne uspostavi ovaj ured za razmatranje žalbi. Eto to je to. Znači ako se danas ovo ne izglasa i sutra, ne znam kada je Dom naroda, onda bi se sve završilo. Ali čitavo vrijeme mi živimo u nadi će to biti iduće sjednice, ali eto nije.
Zahvaljujem. Dr. Kunić je tražio riječ.
Ja bih htio dati podršku gospodinu Križanoviću i njegovim primjedbama. Lično mislim da se u Bosni i Hercegovini najveći kriminal sprovodi kroz tendere i javne nabavke. I to je preozbiljna stvar da se na ovakav način radi sa ovim zakonom. Uzimaju se milioni putem javnih nabavki. Ja zaista nemam prijedloga šta činiti u tom pogledu, ali mislim da bi se neko tijelo ovog parlamenta trebalo pozabaviti ozbiljnije sa tim problemom. Zakon je potpuno prazan i šupalj. Omogućuje malverzacije sa svih strana. I traži ozbiljno promišljanje da sjednu ozbiljni ljudi da razmotre sve aspekte tih javnih nabavki i da sagledaju koje su to praznine, koje su to varijante koje daju mogućnost malverzacija i kriminala koji se sprovodi pod okriljem tog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ. Ljilja Milićević.
Upravo znači ova je tačka dnevnog reda koja je naknadno jutros uvrštena u dnevni red. Mi smo imali tačku koja je naredna takođe izmjene Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama, predlagač gospodin Muhamed Moranjkić. Razmatrajući taj znači zakon i svi smo svjedoci mnogobrojnih traženja mišljenja o Zakonu o javnim nabavkama, tumačenja i različitih prijedloga. Ja hoću da povezžem ovu tačku sa narednom tačkom dnevnog reda i da kažem da je Komisija za finansije i budžet, upravo svjesna znači situacije tih mnogobrojnih prijedloga, izmjena i dopuna i dosta nejasnoća u postojećem zakonskom rješenju. Znači možda je našla nekakva, pokušala ustvari pronaći rješenje i to je u narednoj tačci dnevnog reda. Imate jedan zaključak uz izvještaj Komisije gdje se predlaže Domu da usvoji zaključak u kome se kaže pod a) Od Savjeta ministara Bosne i Hercegovine Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zahtjeva da uradi prečišćeni tekst Zakona o javnim nabavkama, te da uzme u razmatranje sve dostavljene prijedloge izmjena i dopuna ovog zakona kako bi u svojstvu predlagača navedenog zakona u što kraćem roku u parlamentarnu proceduru dostavio sveobuhvatan prijedlog izmjena i dopuna Zakona o javnim nabavkama.Znači ovo je bilo prije ovoga što je došlo. 88 I drugo je bilo da od Savjeta ministara BiH i drugih relevantnih institucija zahtjevamo da se u skladu sa obavezama u što kraćem roku uspostave agencija za javne nabavke. Zašto uspostavi? Nije dovoljno dat kancelariju, imenovati direktora. Znači da zaživi ustvari to da imamo znači gdje postaviti pitanje, dobiti odgovor i da rade svoj posao. Znači ovo smo mi predložili razmatrajući ovaj zakon gospodina Moranjkića. Mislim da se odnosi i na ovo, a dijelom i na diskusiju gospodina Križanovića na ono što je ovdje rečeno, pa evo kažem mislim da će se Dom morati izjasniti o ovom zaključku. Mi smo to bili predvidjeli za narednu tačku dnevnog reda, ali evo na ovaj način ću vas zamoliti za podršku za ovaj zaključak koji rješava ova sporna pitanja. Hvala.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Dame i gospodo zaključujem raspravu i pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Za 17, 4 protiv, suzdržanih 3, dakle Predlog zakona o izmjenama Zakona o javnim nabavkama dobio je većinu. Postavljam pitanje, pošto nije bilo amandmana ko je za to da pređemo u drugo čitanje. Glasajte sad. - Dakle imamo većinu, 23 glasa za, 3 protiv, 1 suzdržan. Idemo u drugo čitanje. Otvaram raspravu. Ne javlja se niko. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Dakle za 23, 7 protiv, niko suzdržan. Imamo većinu entitetsku. Konstatujem da je Predlog zakona o izmjeni Zakona o javnim nabavkama usvojen u drugom čitanju. Prelazimo na 18. tačku, to je Ad.18. Predlog zakona o dopunama Zakona o javnim nabavkama BiH sa Izvještajem Komisije za finansije i budžet /predlagač Zakona poslanik Muhamed Moranjkić/ Kolega Moranjkić je 15.9.2005. godine podnjio Predlog zakona sa zahtjevom da se razmatra po članu 104. Poslovnika. Na 66. sjednici usvojen je zahtjev za hitni postupak. Ustavno-pravna komisija mišljenje je dostavila 30.9.2005. godine. Komisija za finansije i budžet izvještaj je dostavilo 28. novembra. Vidjeli ste da je izvještaj nadležne komisije negativan. Znači raspravljamo i odlučujemo o izvještaju nadležne komisije. Dakle ako se izvještaj usvoji zakon je pao, ako se izvještaj ne usvoji zakon ide u daljnju proceduru. Takva je procedura. Dužan sam upozoriti. 89 Otvaram raspravu. Kolega Moranjkić izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući, poštovane kolege poslanici, moju diskusiju i učešće na ovom parlamentu pravio sam dva tri puta i stekao sam utisak da bi trebao da napišem jedan bukvar vi za vi onog da bi bar malo slikao, što je gospodin Kunić sad rekao. Smatrajući da je ovo problematika danas koja je u završnoj fazi scecen bosansko hercegovačke pljačke države i naroda, a pozvan kao poslanik u jednu privrednu organizaciju gdje mi je prezentirano, a tamo sam našao skup stručnjaka i pameti ove naše zemlje, gdje su prezentirali kako i na koji način se pljačka zemlja, vidjeli smo da svaki dan odlazi u džepove određenih pojedinaca grupa i opcija stotine i desetine miliona maraka. Svaki dan. Gledali smo kako da pokušamo da privremeno začepimo i najbolji prijedlog je bio da se interveniše kod Zakona o javnim nabavkama u najkraćim crtama gdje je ekonomsku i finansijsku stranu dobio i obradio dr. prof. Izudin Kešetović, današnji naš vrhunski stručnjak iz finansija, sadašnji predsjednik Odbora za finansije i ekonomska pitanja Federacije Bosne i Hercegovine doskorašnji ministar finansija Federacije Bosne i Hercegovine i predavač ovog predmeta na četiri univerziteta. Kada smo to plasirali nisam ja ni slutio, normalno da je moralo ići preko mene vi za vi nivoa, nismo ni slutili da ćemo udariti u osinjak u kome nisu ose nego stršljenovi i krenula je takva uzbuna da je to da glava boli, a meni telefon se ugrijao.
Baci telefon.
Upravo tako je trebalo da bude. Problematiku je i komisija sagledala. Vidjela je da je potrebno da se i ona jadna skloni iz ove bure i potražila je mišljenje uvaženog Vijeća ministara i Vijeće ministara je dostavilo svoje mišljenje. Za to mišljenje su se sakrila dva člana komisije, dava nisu. Jedan je ostao, gledao malo u vijelo. Dakle, glasanje komisije je bilo 2 za, 2 protiv i 1 suzdržan. Upravo, na kraju je negativan onaj predznak, ali da se zna da je bio nategnut. Molim vas poštovane kolege, rekao sam da je rezultat takvog glasanja mišljenje Vijeća ministara, pa sam to mišljenje ponovo vratio tom uvaženom ekspertu i slušajte šta kaže ekpsert za mišljenje koje je stvarno mimo pameti, koje je lakrdija, koje je odraz saočešništva u najortodoksnijem kriminalu koji se obavlja danas u ovoj zemlji. Kaže ekspert upravo je potreban član 1. upravo je potreban i predstavlja smisao izmjene i dopune važećeg zakona o javnim nabavkama u Bosni. Stoga je nelogično da bi član 5.stav 2. Zakona bio u suprotnosti sa dopunom, jer je suština dodjele koncesije u ostvarivanju javnih prihoda koji nemaju fiskalni karakter, nego originalni ili vlastiti po osnovu ukaza nad vlastitom imovinom, ili svojinom od strane države. Ministarstvo kaže da, odnosno u svom komentaru da je sada složenost države ta koja drži takav zakon na. Profesor kaže dalje – upravo to je uvjet na decentralizovanog sistema koji proističe iz toliko kantona, toliko entiteta itd., a to je 14. Zakon o javnim nabavkama kako bi se isti pratio potreban da bi upravo takav razbijeni sistem koncesionih prava bio bar na jednom mjestu sagledan i propračen. 90 Da zaključim, koncesija ili koncesiono pravo nije samo sebi svrha, nego je suština u korištenju tog prava kroz sistem javnih nabavki gdje država može efektivno ostvariti kontrolu javnih prihoda po osnovu ovih originalnih, odnosno vlastitih prihoda. I nelogično je da se u tenderu između ostalih ne traže i plaćene koncesije na materijal koji se ugrađuje. A, molim traži se da li je platio za tri radnika PIO, jer će u daljem svom mišljenju kazati da koncesije prave, prate drugi zakoni. Pa zar PIO ne prate drugi zakoni? Dakle, ono kroz koje prolaze djelovi feninga nisu potrebni. Uzimaju se u tender, a oni kroz koji prolaze milioni maraka, oni se zaštićuju što govori o tome da se radi o sprezi kriminala na određene, ili totalnom ne znanju određene materije. Kada bi se ovo pitanje dovelo u koleraciju sa sticanjem javnih prihoda, a poreski teret premjestio s leđa građana na funkciju države, kao dobrog menađera, tada bi se obrazloženje dato po osnovu ove izmjene svelo na činjenicu da obrnuto od navedenog u obrazloženju ministarstva za Zakon o nabavkama prati Zakon o koncesijama, čini ga u suštini i suštinskim, a ne obrnuto da se on odbacuje i da to bude razlog da se ne prihvate ove izmjene. Tada i Zakon o koncesijama dobiva svrhu bez koje je ono mrtvo slovo na papiru, a obligacija koja je na štetu javnog interesa, a ne u funkciji privrednog interesa bila bi u najmanju ruku kriminal i podlijegala bi strogim sankcijama, ako ima države. Takođe, neosnovan je stav ministarstva da predložena dopuna zakona je u suprotnosti sa osnovnim postavkama zakona, odnosno u suprotnosti sa članom 5. istoga gdje konstatuju da se koncesioni ugovori dodjeljuju u skladu sa Zakonom o koncesijama. To je tačno i to niko ne negira. Naprotiv, predloženim izmjenama ne zadire se postupak dodjele koncesionih prava, već se samo nastoji ostvariti svrha zakona o javnim nabavkama određena tačkom 1. članom 1. i stavom c) ovog zakona kroz obavezu ugovornih organa da preduzmu sve potrebne mjere kako bi se osigurala pravična aktivna konkurencija među potencijalnim dobavljačima uz ostvarenje jednakog tretmana nediskriminacije i transparentnosti. Upravo predloženom izmjenom ostvaruje se navedena svrha iz kojeg se razloga ne smije prihvatiti stav ministarstva da bi se ovom izmjenom stavili u nepovoljan položaj ponuđači koji ne ispunjavaju uvjete vezano za ispunjenje koncesionih obaveza, obaveza po osnovu poreza i doprinosa. Naprotiv, mi bi dali prednosti onim koji ne plačaju obaveze državi po tim pravima. I ne zna jednostavno takav jedan stručnjak se čudi da to nađe mjesta u obrazloženju. Dalje, kada bi čitao, kosa bi pobjegla sa glave, pa ću se uzdržati, ali ću vam kazati da ovo što je nametnuto mišljenje su tipične opstrukcije moralnog i zakonskog rada i pravilne provedbe zakona, pravde i pravičnosti u ovoj oblasti. Ovo upravo govori i potvrđuje da manjkavosti Zakona o javnim nabavkama nisu slučajno. Naprotiv, i on i dio zakona koji ga opkružuju su upravo smišljeno napravljeni da se legalizuje kriminal koji je danas završni kriminal u ovoj državi, a to je pljačka privrednih resursa u ovoj zemlji. Još to je ostalo, pare smo opljačkali, fabrike smo opljačkali, još je ostalo brda, šume vode i vazduh. Pitam se, dakle hoće li i ovaj parlament ili ovi ljudi u ovom parlamentu prihvatiti ovakve apsurdne stavove i mišljenja koja su, evo vidite od najeminentnijih stručnjaka okorakterisana ovakvim i samo sam ja dio toga iznjeo. Istovremeno se pitam – zašto je toliki otpor dopuni ovog zakona koji je samo rekao dostavite i potvrdu da ste uplatili koncesiono pravo. Otkud toliki otpor? To me jednostavno kao čovjeka interesuje i onda sam ga našao i on je jednostavan i jasan. Gube se momentalno nelegalni izvori milionskih prihoda koji idu u đepove kriminalaca, kriminalnih grupa koji su to sve osmislili i danas se za iste bore do posljednjeg daja da tako ostane. Svaki dan je za čar, jer svaki dan odlaze desetine, stotine hiljada maraka i milioni. Pa zar to nije više od kriminala. Jeste. Protiv ove izmjene mogu biti 91 samo pogođeni pod navodnim znacima, ili snjihove strane izlobirani, ali i jedni i drugi ili su direktni učesnici kriminala, ili su njihovi pomagači. Zato gospodo poslanici, kolege, molim vas nemojte prihvatiti izvještaj komisije, u krajnjem on je i sam po sebi na vagi, jer je iznuđen, glasajte za zakon da bar začepimo privremeno ove dvije rupe kroz koje prolaze milioni maraka. Hvala.
Okej. Vi ćete Momčilo oko rupa, ili, začepljanja. Momčilo Novaković, izvolite, našalio sam se.
Pa vidite, ja taman odlučim da glasam protiv izvještaja komisije, onda me zbuni kolega Moranjkić kada kaže da za mogu biti samo oni koji su u kriminalu. Mislim da zaista nisu potrebne te kvalifikacije, molim vas. Mi ovdje se ne opredjeljujemo na takav način gospodine Moranjkiću ko je u kriminalu ili protiv kriminala. Mi jedini glasamo
govori s mjesta,nije uključeno
Gospodine Moanjkiću mi jedini glasamo, nažalost vi ste rekli glasaće. Mi jedini glasamo, a drugi ne glasaju. Dakle, ja samo hoću da kažem da se ja ne opredjeljujem znači prema ovim stvarima gospodina Moranjkića, nego sam ubjeđen zaista da se može sa ovim zakonom nešto više postići u ovoj oblasti i mislim da ćemo dobiti kvalitetnija rješenja. Čini mi se da to nedostaje. I zbog toga ću podržati ovaj prijedlog gospodian Moranjkića, odnosno biću protiv izvještaja komisije.
Dobro podržaće. Ljiljo i vi ćete podržati. Izvolite.
Pa ovi zaključci, znači koji su sastavni dio ovog izvještaja po kojim sam maloprije govorila, ja vas molim da se Dom izjasni znači i o zaključcima. Ovaj zaključak koji se odnosi na ovo prečišćeni tekst Zakona o javnim nabavkama
Pa ne možemo Ljiljo poslovnički. Mi se izjašnjavamo o izvještaju o zakonu, a ne o zaključcima. Molim vas da ne ulazimo u nešto što je. MOže Dom da to razmatra i dođe do zaključaka. Mi sada imamo izvještaj o zakonu.
Sastavni dio toga su izvještaji i zaključci. 92
Jeste, ali ne glasamo o zaključcima, nego o izvještaju. Hvala vam lijepo. Poslovnički moramo. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Dame i gospodo pripremite se za glasanje. Glasamo o izvještaju komisije. Glasajte sad. Ko podržava Moranjkića mora protiv izvještaja. - Dakle za 3, protiv 21, suzdržan. Konstatujem dakle da ovaj izvještaj komisije nismo usvojili i zakon ide u daljnju proceduru. Vrača se komisiji na novi izvještaj na bazi ovoga što smo danas slušali. Prelazimo na 19. tačku dnevnog reda, Ad.19. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o Javnom RTV servisu Bosne i Hercegovine Dobili ste Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o usaglašavanju teksta Zakona o Javnom RTV servisu Bosne i Hercegovine. Tekst zakona usaglašen je usvajanjem osam amandmana. Dakle otvaram raspravu. Ne javlja se niko. Pripremite se za glasanje. Glasamo o izvještaju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Dakle 23, protiv 5, suzdržana 2. Kontatujem dakle da je usvojen izvještaj komisije i da je usvojen Zakon o Javnom RTV servisu Bosne i Hercegovine u identičnom tekstu u oba doma i time prelazimo na 20. tačku dnevnog reda, to je Ad.20. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o osnovima bezbjednosti saobraćaja na putevima u BiH Takođe ste dobili izvještaj zajedničke komisije. Zakon o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima BiH usaglašen usvjanjem 22 amandmana. Zajednička komisija je pored usvajanja ovog izvještaja domova, predlaže da usvoji sljedeći zaključak - traži se od Savjeta ministara BiH da šest mjeseci nakon početka primjene ovog zakoa dostavi Parlamentarnoj skupštini BiH izvještaj o efektima primjene zakona. Otvaram raspravu. Ne javlja se niko. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Dakle za 29, protiv niko, suzdržan 1. Konstatujem da smo usvojili dakle tekst Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u BiH u identičnom tekstu u oba doma i time je zakon usvojen. 93 Prelazimo na 21. tačku dnevnog reda, to je Ad.21. Izvještaj Kancelarije za reviziju i finansijskog Ne, ne to je skinuta tačka, dakle prelazimo sada na 22. jel tako, na 21. tačku dnevnog reda, to je Ad.21. Izvještaj ad hoc komisije za izbor i imenovanje o proceduri predlaganja članova Izborne komisije BiH iz reda Srpskog, Bošnjačkog i Hrvatskog naroda Kao što znate mi smo prilikom razmatranja prethodnog izvještaja ad hoc komisije vezano za provedenu proceduru predlaganja članova Izborne komisije Bosne i Hercegovine usvojili zaključak koji smo ad hoc komisiju obavezali da Domu dostavi kompletan izvještaj vezano za provedeni konkurs za izbor članova Izborne komisije iz reda sva tri konstitutivna naroda. d hoc komisija dostavila je izvještaj koji ste vi danas dobili. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Javljam se ja.
Gospodin Špirić, predsjedatelj Doma.
Dame i gospodo, dakle mi smo konačno dobili ovaj izvještaj komisije koji smo tražili i ono što sada moramo konstatovati jeste da nismo bez razloga ni tražili taj izvještaj da su se nažalost navodi i sumnje dakle obistinile da smo napravili izvjesne propuste i u tom smislu ja čestitam komisiji koj je napravila objektivan izvještaj i mislim da niko nije nepogrešiv i da svi možemo pogrešiti, ali mi parlamentarci nemamo pravo da greške ne ispravljamo jer se mogu osjećati posljedice grešaka koje načinimo. U tom smislu piše da u postupku predlaganja kandidata za imenovanje članova Izbornog povjerenstva iz reda Srpskog i Bosanskog naroda su učinjeni propusti proceduralne prirode. Ad hoc povjerenstvo nije se sastalo u punom sastavu kao kako propisuje član 2.5 stav 5. IZbornog zakona Bosne i Hercegovine. Ovdje se kaže da u drugom dakle nastavku nisu činjeni propusti i mi kao Parlament dakle koji je imenovao članove Izborne komisije moramo da se odredimo ukoliko su napravljeni propusti, a tamo decidno stoji šta nam je raditi. Dakle može li Parlament da prizna da postoje propusti, a da ne reaguje i zato molim da danas pokušamo naći odgovor na to pitanje. Dakle mi nismo tražili izvještaj komisije da ga samo imamo kao papir, nego da vidimo postoji li mogućnost da se eventualni propusti isprave. Evo to je moj, moja diskusija. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Zorić, pa gospodin Novaković.
To je i smisao izvješća da mi prikažemo objektivno je li kako stvari stoje, a da na Parlamentu je da odluči što dalje. Ja sam to rekao i na komisiji i čak i nekim novinarima, čini 94 mi se i ako nije na nama trojici, odnosno na nas sedam u toj komisiji da donosimo odluke, da su moguće dvije je li opcije kako završiti ovaj slučaj, a to je da ad hoc komisija napravi ponovo intervju sa svim kandidatima koji su se natjecali i druga mogućnost da ponovi natječaj. Treće mogućnosti nema. Mislim da bi bilo od ovog parlamenta da ne bi bilo u redu da se oglušimo na izvješće i da kažemo nema veze što su napravljene greške. Zaista i kada je bilo ono prvo izvješće ja sam ga branio, jer nisam znao i nije me niko upozorio iz službi koje nas logisticiraju u toj komisiji da je tako veliki propust je li napravljen kao što je da je radila komisija sa pet članova, a mora raditi sa sedam kada se radi o rangiranju kandidata za izborno povjerenstvo. Niko taj previd nije namjerno napravio i svi smo jednoglasno bili na ad hoc komisiji kada je ovo izvješće pravljeno. Svi smo se složili da je to veliki propust i zato i je ovako izvješće došlo na komisiju. A samo bi nešto kazao po pitanju vremenskog period zašto nije došlo. Nama je naime vrlo teško sastaviti kvorum. I vidjećete, ja ne plašim nikoga, vidjećete da ćemo imati velikih problema sastati se u sedmeročlanom sastavu, jer ljudi su naučili kao što Vijeće ministara imenuje razne radne grupe, ljudi su naučili da imaju naknadu za taj rad. A mi smo sastavljeni iz tri razne organizacije i tu su ogromni problemi. Ja to imam, ja neću ovdje elaborirati šta je to. Ljudi rade tamo gdje su. Vi zate da običan MUP pri nekoj općini ili gradu kada se polaže vozački plaća i to dobre naknade ljudima koji su u komisiji. Ovi ljudi su naučili tako raditi. Mi nismo. Mi smo to prvi put čuli od njih. Mi radimo u pet šest komisija u dvije tri za usuglašavanje i to je normalno. Ali, ja vam kažem da je to bio problem zašto mi nismo napravili odmah izvješće. Izvješće smo mi mogli napraviti za tri dana, ali nikako nismo mogli sastaviti kvorum do prije nekoliko dana, a vidjećete tu da je frišak datum da smo ga odmah dali u parlamentarnu proceduru i ja zahvaljujem Kolegiju da je ovu točku odmah i uvrstio, jer je sljedeća godina izborna godina i molim kolege zastupnike da dobro razmotre koja je bolja mogućnost da li ići na ponovni intervju sa svim kandidatima, ili raspisati novi natječaj. Mislim da izborno povjerenstvo ima puno posla, dakle oni opslužuju tri vrlo važna zakona kao što je Zakon o finansiranju političkih stranaka, sukob interesa i sami izborni proces. U pripremi je novi izborni zakon. Oni i tu vrstu logistike obnašaju za još jednu radnu grupu koju je imenovalo VIjeće ministara tako da po meni bi bilo bolje da se ide sa novim intervijujom. Iako ja nemam nikakvih tu nikakvih je li interesa ili drugačijih mišljenja ako ovaj parlament kaže da raspišemo novi natječaj. Ali mislim opet to je mišljenje i komisije da u drugom natječaju nije bilo nikakvih propusta. Dakle ja bih da se to odnosi na prvi natječaj iako smo mi izvješće sastavili onako kako je tražila, tražio ovaj zastupnički dom za oba natječaja i za sva tri kandidata.
Zahvaljujem kolegi Zoriću. Kolega Momčilo Novaković.
Vidite, ja prvo da kažem da zaista smo rasrpavljali o ovom pitanju dugo i treba ići na konkretne prijedloge. Sobzirom da je ovdje potpuno jasno da je napravljen proceduralni dakle previd, ili kako god hoćete, povreda, sozbirom da nije povrijeđen zakon, nego akt znači komisije kojim komisija ad hoc komisija, po kome ad hoc komisija radi, predlažem da 95 Predstavnički dom donese zaključak po kome obavezuje ad hoc komisiju da se ponovo znači sastane i ponovo izvrši dakle u skladu sa svojim aktima izvrši predlaganje rang liste za Predstavnički dom. Znači to je ono da otkloni praktično ono što komisija nije uradila.
Hvala lijepo gospodinu Novakoviću. Riječ ima predsjedatelj Doma gospodin Špirić. Izvolite.
Na tragu ovoga o čemu su govorili kolega Zorić i kolega Novaković, dakle mi kao Parlament sada moramo naći nešto što nas ponovo neće dakle izložiti nekoj kritici, a srazlogom kritici javnosti. Dakle javnost treba da nas kritikuje kada napravimo greške, ali ako je u izvještaju tačno ovo što stoji, ja ne sumnjam i zato kažem da je komisija napravila dobar izvještaj gdje se kaže u postupku predlaganja kandidata za imenovanje članova izbornog povjerenstva iz reda Srpskog, Bošnjačkog naroda, učinjenjen je propust profesionalne prirode. Ad hoc povjerenstvo nije se sastalo u punom sastavu kako propisuje članak 2.5 stav 5. Izbornog zakona BiH. Znači prekršen je taj član zakona. Ja mislim da je formalno pravno mnogo čistije raspisati dakle sa stanovišta Parlamenta raspisati konkurs. Neka se jave svi kandidati, dakle svi se mogu javiti i obaviti intervjuje. To vam je isto kao ovo. Ovako će ispasti da se izbjegava. Dakle uvodimo u formalno pravno čisti odnos Parlament. Ja sam dakle za taj prijedlog i naravno vjerovatno će se iskristalisati dva prijedloga. Ali ja mislim da ovaj prijedlog izbjegava da se prave bilo koje špekulacije. Dakle da se raspiše novi konkurs na kojem će se javiti svi koji žele sa kojima će biti obavljeni intervjuji i biti primljeni. Možda budu primljeni isti, možda budu primljeni drugi. Otkud znam. Dakle, ako je ovdje konstatovano da je učinjena povreda člana 2.5 stav 5. Izbornog zakona, onda mi moramo dakle, dakle nije poštovan Izborni zakon. Dakle povreda člana, ako ja to dobro razumijem. Nisam pravnik. Dakle za mene je onda čistije da idem dakle i zato mislim da se i jedan i drugi prijedlog za razmatranje. Novi konkurs, jave se ljudi. Sa svima će biti obavljen intervju kao što se i predlaže u drugom predlogu. Dakle i drugi predlog podrazumjeva da se sa svima obnove intervjuji. Ovdje na ovom konkursu može samo biti više kandidata, ali je za mene to čistija varijanta. Ja barem mislim i biću dakle podržaću tu varijantu. Hvala vam lijepo. Nemam ništa ni protiv i ovih.
Zahvaljujem se gospodinu Špiriću. Za riječ se javio gospodin Kunić, pa gospodin Jahić, koliko sam ja. Replika prije gospodine Kuniću, gospodin Novaković. 96
Hoću samo da repliciram gospodinu Špiriću. Ja ne mislim da ovaj moj prijedlog može izazvati bilo kakve sumnje. Dakle, radi se o svim kandidatima koji su se prijavili na konkurs. Svi kandidati će biti pozvani. Sa svim kandidatima će se razgovarati i napraviće se rang lista. Dakle, ne vidim ni jedan razlog za sumnju. Član Izbornog zakona o kome govori gospodin Špirić upravo govori o toj činjenice dakle da komisija nije ispoštovala znači potrebnu zakonsku odredbu po kojoj je morala biti u punom sastavu. Ja samo, znači moj prijedlog je samo na tragu toga da ono što komisija proceduralno gdje je napravila grešku da tu grešku ispravi. Ništa drugo ne predlažem. Smatram da raspisivanje konkursa će ostaviti prostora upravo ovo o čemu govori gospodin Špirić da ćemo imati novih 30 dana pa će se javiti, pa ćemo imati vjerovatno narednih još 90 ili 120 dana u Izbornoj komisiji čovjeka koji će se osjećati neravnopravan sa ostalim članovima Izborne komisije, jer će biti ne jedan, nego dvojica pod stalnom sumnjom da su izabrani na neregularan način. Dakle, meni je želja da što prije, ili oni ili drugi koji budu izabrani budu regularno izabrani. Znači bez ikakve greške ad hoc komisije. To je moj motiv zbog čega predlažem da idemo brže, a mislim da ne pravimo nikakav problem.
Zahvaljujem. Dr. Kunić je tražio riječ.
...drago što je do ovog došlo jer sam se zalagao da se to sprovede da jedan zakonski način i kada je bila rasprava prošli put upravo sam upozoravao na te činjenice. Mislim da nema potrebe raspisisvati novi konkurs. Nema potrebe jer nisu povrijeđena pravila konkursa. Dakle u proceduri izbora nisu povređena pravila konkursa i nema potrebe raspisivati novi konkurs, nego je potrebno osigurati da radi komisija punim kapacitetom. Dakle, onim kapacitetom što propisuje i zakon. Kada bi išli na novi konkurs to bi značilo da faktički možemo oštetiti učesnike u prvom krugu konkursa i dovesti ih opet u jednu neravnopravnu poziciju, ne svojom krivnjom, nego krivnjom komisije, dakle krivnjom procedure koja je provedena i mislim da moramo da je ispravnije ići da se komisija ponovo sastane samo u punom sastavu, punim kapacitetom i da predlog. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ je tražio kolega Jahić, pa Zorić, pa Ćeman.
Hvala. Ja bih htio da kažem da se slažem sa ovim stavovima evo i prof. Kunića i gospodina Novakovića. Dakle ovdje je prekršen jedan član u Izbornom zakonu iz poglavlja 2. koji ustvari tretira tu proceduru izbora članova Izborne komisije. Sam konkurs koji obuhvata i konkurs i ove intervjuje itd. Što se tiče samog konkursa tu je sve regularno bilo i dakle prekršaj u proceduri su napravljeni nakon toga. Dakle, od intervjuja pa dalje. Dakle, mislim da nema potrebe da se to radi, pogotovo kada se sada nalazimo u ovom vremenu, evo sada smo dakle početkom aprila 97 treba faktički objaviti izbore. Pošto evo imamo tog iskustva, radimo u ovoj radnoj grupi za izradu Izbornog zakona, zaista tim ljudima novim koji dođu treba nekoliko mjeseci da uđu kako bih rekao je li da mogu da prate sve aktivnosti. Dakle to je jedna stvar. I druga stvar. mene sada interesuje, mislim ne znam kome da postavim stvarno to pitanje, šta je sada dakle mi kada donesemo ovu odluku, ovi članovi izborne, ovi sada ti izabrani članovi Izborne komisije da li njima prestaje ovog trenutka mandat?
Ako je povređen zakon
Pa povrijeđen je. Da vidimo šta je. Dakle ja podržavam ovaj stav gospodina Kunića.
Okej biće dva stava. Nema problema. Zahvaljujem. Dakle iskristalisaće se dva stava. Izjasnićemo se o njima i ne treba možda previše replika. Dakle kolega Zorić je htio. Je li replika. Ne. Okej. Kolega Ćeman.
Ja sam htio samo da izrazim slaganje sa onima koji pravno razmišljaju i smatraju da kod ovakve činjenično stanja stvari treba samo vratiti na onaj momenat na kome je načinjena povreda zakona. Proceduralno dakle u pogledu sastava komisije koja je odlučivala u datom trenutku. Sve drugo bi također bilo nepravno ponašanje. Samo toliko. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Avdić. Zahvaljujem. Azra Hadžiahmetović.
Možda ću malo iskomplikovati stvar, ali u cjelini bilo koji izborni postupak kada se gleda u cjelini – konkurs je jedan dio izbornog postupka. Ako je u cjelom izbornom postupku načinjena neka greška on se cijeli obnavlja. Bojim se samo da ne uletimo iz greške u grešku. Možda bi dobro bilo da komisija za pravna komisija i ne znam neko ko se zaista razumije u to prije nego što eventualno odlučimo o nečemu da ne napravimo dodatnu grešku, da eventualno imamo pravno tumačenje pravnih poslova.
Ovjde će se iskristalisati dr. Hadžiahmetović dva stava. Jedan je ponovo konkurst, drugi da se obnovi procedure radi. Dakle to je već gotovo iskristalisano, izjasnićemo se i o jednom i o drugom. I neću sada da ulazim u, hoću da izbjegnemo polemike međusobne. Kolega Suljkanović. Huskić, ja izvinjavam se. Huskić, oprostite. Martin me dezavuiso. 98
Ja sam htio, htio bih da kažem nešto, mislim da mi raspravljamo ovdje o posljedice, mislim da je uzrok u zakonu. To je moje mišljenje. Nisam pravnik, ali ima tu pravnika. Mislim da smo u zakonu postavili suviše stroge uslove koje objektivno u praksi ne možemo ispuniti. Mi to imamo dva slučaja. Jedno je što komisija ne može, evo kolega Zorić kao predsjedavajući komisije je rekao da teško je skupiti sedam ljudi sa različitih mjesta, to je jedna stvar. I druga stvar u drugom dijelu kada se govori o kandidatu iz reda Hrvatskog naroda ponovo je raspisivan konkurs zato što niko, ni jedan kandidat se nije javio koji je ispunjavao uslove konkursa. Mislim da bi možda bilo zgodno, kada već imamo ovakvu situaciju da razmislimo malo o eventualnim izmjenama zakona da malo olabavimo stvari da lakše dođemo do rješenja.
Sad je gotovo. Molim vas, ima li još rasprave. Nema. Zaključujemo. Dakle, dame i gospodo iz rasprave su se iskristalisala dva stava. Jedan da treba dakle ponoviti razgovor sa svim kandidatima koji su se prijavili na konkurs, a drugi je da treba ponoviti konkurs u cjelini. I o jednom i o drugom ćemo glasati. Dakle stavljam prvi prijedlog na glasanje. Dakle pripremite se za glasanje. Molim. Izvolite, pa ste odustali.
Ja sam rekao da nije replika.
Dobro. Okej.
Ispričavam se što se javljam po drugi put. Ja ne bih volio da niko ovdje glasa zbog nekakvih političkih motiva. Kunić je rekao jednu dobru stvar ovdje da ukoliko se ponovi natječaj da mi štetimo samo onima koji su se žalili. Dakle onima koji su se žalili. Vidite, niko od onih koji se, ko se nije natjecao nije se žalio da nešto nije bilo u redu i da se on zato nije natjecao. Upravo su se žalili samo oni koji su se natjecali, a procedura zaista nije, oni su u pravu. I ja ću iz toga razloga glasati za prvi prijedlog. Ni iz kojeg drugog razloga. Ali zaista mi neće biti teško uraditi ponovo taj posao, bez obzira, stvarno nas je teško skupiti. MI smo nekoliko puta ovdje dolazili, nas trojica iz Parlamenta dođu i ljudi jedno ili dvoje iz izbornog povjerenstva, ali ove iz ovog visokog sudbenog i tužilačkog vijeća je vrlo teško dovesti. Mislim.
Zahvaljujem kolegi Zoriću. Ja vas molim da ne vračamo ponovo raspravu smo zaključili. 99 Dr. Kuniću vi ste htjeli repliku ili. A nemojte, molim ostale dakle da ne ulazimo dalje. Zaključili smo raspravu.
Ja sam htio reći jednu stvar koja se pojavljuje u ovom parlamentu. Danas smo imali glasanje jedno koje je bilo anti zakonito. Predsjedavajući je dužan voditi računa o zakonitosti rada Parlamenta. Danas smo imali eklatantan čin kršenja zakona.
Mogu li znati kojeg?
Pa imali smo kod indirektnog oporezivanja. Molim vas.
Niste dobro pročitali dr. Kuniću. Ja ću vas pozvati Zakon o Vijeću ministara gdje se kaže da je Vijeće ministara nadležno Upravi za indirektno oporezivanje ne obrnuto. Ali, da ne otvaramo raspravu to smo završili. MOžete vi postaviti to pitanje ne bježim.
Nećemo se sad vračati na to. Molim vas.
Okej.
Bez saglasnosti Uprave za indirektno, upravnog odbora ne možete mjenjati zakon. Prema tome trebalo je mjenjati tu odredbu da možete mjenjati ovu drugu odredbu. To je čisto i jasno. Ja ne znam skim bih polemisao u tom pogledu, jer jednostavno ne mogu polemisati to je tako.
Okej.
To je isključiva pozicija. Ne možete raspravljati o tome. Slična pozicija je i ovo sada. Ne možete proširivati vi staviti na glasanje, može se sjetiti svako, idemo raditi ne znam šta i vi stavljate na glasanje. Morate voditi računa malo o načinu rada Parlamenta. Parlament mora raditi u skladu sa zakonom, mora u skladu sa Poslovnikom, mora voditi računa i moralnim principima, da ne govorim o pravnim. Prema tome, zašto stavljati na glasanje kada je ova varijanta čista, puno čistija. Ušli bi u neku stvar koja ne bi
Pa nemojte ulaziti. Glasaćete protiv. Jel vas tjera neko da uđete. 100
Ma nemojte, ali ja vama hoću reći kako da vodite sjednicu.
A to. Nisam znao stvarno. Nisam znao.
Da vi vršite nasilje nad
Ne bože sačuvaj. Ne, ne.
I da vi svašta stavljate na glasanje
Molim vas odbijam sinignacijom. Dajte molim vas da vodim sjednicu kako treba. Vi ćete se izjasniti kako mislite da treba. Ja u to ne ulazim. Zorić je rekao svoj predlog. Imamo dakle dva predloga. Ljudi će reći šta misle. Valjda imamo pravo kao poslanici. Ako prekršim zakon vi se žalite da sam prekršio zakon. Samo morate mi reći koji. Dakle molim vas
Zaista, ako ima ovakvih razmišljanja kao što je vaš onda zaista mi smo u jednoj teškoj situaciji.
Hvala vam lijepo. Pa jesmo, vidim ja da jesmo Zavisi kako
Mi se nećemo narednih godina, godina isčupati da radimo na pravni način. Radimo
Zavisi kako neki jesu u teškoj, neki nisu. ja vas molim
Zaista je teško svama raditi.
Zahvaljujem na diskusiji. Zaključili smo raspravu. Molim vas izjašnjavamo se. Pripremite se za izjašnjavanje, dakle glasamo o prvom prijedlogu da se ponove razgovori sa svim kandidatima. Glasajte sad. - Za 23, 2 protiv, 1 suzdržan. Konstatujem da je ovaj prijedlog prošao. 101 Ima drugi prijedlog koji će pasti, dakle tražim da se izjasnimo. Pripremite se za glasanje. Treba, zašto ne, pašće. Nisu, jedan drugi ne isključuju. Molim. Da. Dakle jedan isključuje drugi. Okej nema glasanja o drugom. Dakle ovaj prvi isključuje drugi. Dakle pošto je prihvaćena procedura da se. Može, može. Izvolite.
Vi ste rekli sa svim kandidatima.
Sa kandidatima koji su se javili na konkurs.
Iz reda Srpskog i Bošnjačkog naroda.
Samo to gdje je napravljena greška. Tako smo shvatili. Okej.
Da ne bi bio zaključak drugačiji.
Zahvaljujem. Sve smo radili u skladu sa zakonom. Dakle pošto ovaj isključuje drugi, a o drugom nema potrebe da se glasa, iako ja mogu da različito mislim kao što mislim, ali nema to nikakve veze. Ja poštujem stav ovog parlamenta i ne pada mi na pamet da ne poštujem i mimo zakona. Prelazimo na 22. tačku dnevnog reda, Ad.22. Informacija o stanju popunjenosti Državne granične službe BiH i internoj kontroli Savjet Ministara je 7.oktobra 2005. godine Domu dostavio Informaciju o stanju popunjesto DGS-a koja je dostavjena u Parlamentarnu skupštinu. Zajednička komisija za odbranu i bezbjednosnu odbrambenu i bezbjednosnu politiku i nadzor nad radom odbrambenih i bezbjedonosnih struktura razmatrala je ovu informaciju i primila k znanju, pa je dostavila u daljnju proceduru. Zajednička komisija predložila je DOmu da usvoji zaključke koje su sadržani u četiri tačke, a koji glase 1. Potrebno je ubrzati postupak ratifikacije Sporazuma između BiH i Državne zajednice Srbije i Crne Gore o pograničnom saobraćaju i Sporazuma o određivanju graničnih prelaza između BiH i Srbije i Crne Gore, pod 2. Potrebno je inicirati i ubrzati postupak identifikacije u utvrđivanju i obilježavanju državne granice između BiH i Republike Hrvatske i Državne zajednice Srbije i Crne Gore, 102 3. Neophodno je u što kraćem roku donjeti zakon o pomorskoj plovidbi BiH, 4. Potrebno je pokrenuti postupak i usvojiti Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o nadzoru i kontroli državne granice BiH u dijelu koji reguliše krivične odredbe. Molim vas malo strpljenja, znam da ste umorni kao i ja. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Miloš Jovanović. Izvolite.
Pa ja bih samo da se osvrnem na ovaj prvi zaključak. Da li to znači da, jel ovdje znači da su ratifikovani sporazumi između Bosne i Hercegovine i Hrvatske. Znači pominje se samo ratifikovanje Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Srbije i Crne Gore, a da su svi sporazumi ratifikovani između Bosne i Hercegovine i Hrvatske. Ja ne znam da li ima neko od članova komisije koji je, vidim da je gospođa Paravlić bila određena da bude izvjestilac na našem domu, nema je. Ali volio bih da dobijem odgovor na to pitanje da bih mogao glasati.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Ćeman izvolite.
Dakle, ja podržavam, da ne ulazim sada u detalje vezano za informaciju i imam prijedlog zaključka vezan je za tačku 2. predloženih zaključaka od strane komisije. Naime, rečeno je ovdje da je potrebno inicirati i ubrzati postupak identificirana utvrđivanja i održavanja državne granice između BiH i Republike Hrvatske i Državne zajednice Srbije i Crne Gore. Ja mislim da bi bilo dobro zatražiti kao informaciju Parlamentu upravo u ovom trenutku, mada je to pitanje druge naravi, ali je vezano i za ovo koje su sporne tačke inače vezano za obilježavanje granice između Bosne i Hercegovine i susjednih zemalja kako bi jednostavno se stekao uvid u to, jer postoji nekoliko otvorenih da kažem spornih pitanja koja utiču i na prava građana. To je jedna stvar. I druga stvar, mislim, iako se dijelom i iz onoga što je tamo rečeno može i zaključiti potrebno je afirmisati i u DGS-u princip rotacije uposlenika s vremena na vrijeme na pojedinim destinacijama, jednostavno kao princip, da tako kažem kadrovske politike ne samo po pitanju najisturenijih pozicija, nego uopće i uposlene, uposlenih u ovoj službi. Toliko.
Zahvaljujem. Dame i gospodo mi imamo ovdje dakle, mi ovdje primamo informaciju k znanju i logično bi bilo da usvojimo ove zaključke. Dakle ima li još neko da se javlja za raspravu? Nema niko. Zaključujem raspravu. 103 Pripremite se dakle da glasamo o zaključcima 1., 2., 3. i 4. i informaciju primamo k znanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Konstatujem da smo za 23 glasa za, 2 protiv, 3 suzdržana usvojili dakle ove zaključke vezano za Informaciju o stanju popunjenosti DGS-a BiH i internoj kontroli. Prelazimo na 23. tačku dnevnog reda, to je Ad.23. Predlog kandidata za članove Kancelarije za razmatranje žalbi, predlagač Savjet ministara BiH Vi ste ranije dobili ovaj prijedlog kandidata. Kao što znate razmatranje ovog prijedloga odgodili smo za sa 70. sjednice zato što nije bio prisutan predstavnik predlagača. Podsjetiću vas da odredbu člana 49. Zakona o javnim nabavkama da se Kancelarija za žalbe sastoji od tri člana koji se biraju iz reda priznatih stručnjaka iz upravnog prava i upravnog postupka i tri člana koji su stručnjaci u oblasti izvođenja radova javnih nabavki i transporta i strateškog poslovnog upravljanja, a izabrani su putem javnog konkursa na način predviđen po zakonskim aktima. Savjet ministara utvrđuje predlog kandidata nakon provedenog javnog konkursa, uzimajući u obzir da dva člana budu iz Federacije BiH i jedan član iz RS. Članove kancelarije za žalbe imenuje Parlamentarna skupština BiH. Dobili ste dakle prijedlog za imenovanje pet kanidata i to iz reda stručnjaka iz upravnog prava predlažu se – Amira Pilav, Dragica Miletić
On je muško, Amir Pilav.
Amir, ja imam nažalost grešku, ne znam, Amir Pilav, Dragica Miletić, Jasminka Putica. Iz reda stručnjaka iz oblasti javnih nabavki predlažu se Blago Bošnjak i Kasim Bajramović Za jedno mjeste stručnjaka iz oblasti javnih nabavki Savjet ministara raspisaće ponovni konkurs. Uz ove napomene otvaram raspravu. Azra Hadžiahmetović, izvolite.
Ja neću govoriti o kandidatima, ali dva prigovora u cijelom ovom postupku. Prvo biraju se članovi Ureda za razmatranje žalbi. Ovdje ne stoji da se radi o Uredu za razmatranje žalbi vezano za Zakon o javnim nabavkama što je trebalo da stoji. A drugo ja prosto ne mogu da vjerujem da je konkurs raspisan za mjesto člana npr. Ureda za razmatranje žalbi iz Federacije ili npr. vjerovatno možda i iz RS. Mi se moramo 104 učiti da napuštamo taj princip izbora kandidata u institucije ovakve vrste po nekakvom entitetskom principu, delegatskom principu itd. Zaista, ukoliko je u konkursu stavljeno da se bira, odnosno popunjava mjesto člana Ureda za razmatranje žalbi jedne državne, odnosno za implementaciju jednog državnog zakona iz nekog od entiteta, onda je to drastično kršenje ljudskih prava. I ja želim upozoriti na to jer ovdje stoji konkurs za mjesto člana Ureda iz Federacije. Ja samo hoću da pomenem da ukoliko to stoji da se to pod hitno ispravi, jer time zaista kršimo i odredbe Međunarodne konvencije o ljudskim pravima, ne sporeći uopšte kandidate i kandidaturu, uz sugestiju naravno da se kaže o kom uredu za razmatranje žalbi je riječ vezano za Zakon o javnim nabavkama. Hvala.
Zahvaljujem dr. Hadžiahmetović. Želim samo da podsjetim na član 9. Zakona gdje se kaže pod b) dakle urađeno je po zakonu po okončanju javnog konkursa Vijeće ministara predlaže Parlamentarnoj skupštini BiH članove dakle Kancelariju, uzimajući u obzir da dva člana budu iz Federacije BiH, jedan iz RS. Dakle to je zakonska. Ne vjerujem da je u konkursu, ne. Ali je ovo zakonska odredba i mislim da je bilo u konkursu, ne bi bilo mimo zakona, a nije bilo u konkursu. Dakle zakon je jasno propisao i ne treba nam to dizati previše temperaturu. Bitno je da dobijemo dobre kandidate. Dakle, ko se dalje javlja za riječ? Dr. Tihomir Gligorić ima riječ.
Ja bih želio svoje poslanike da upozorim da ne bi bilo dobro podržati ove kandidate. Sve ono što je govorio prof. Kunić i gospodin Moranjkić pada u vodu jer ovdje se i dalje mehanizam vlasti putem svojih kadrovskih rješenja omogućuje da i dalje se vrše kontrole nad javnim nabavkama zato što su pažljivo probrani ljudi koji su stalno u sistemu sa ovim na vlasti, svih ovih 15 godina koji su danas došli tamo, treba da dođu i da pokriju i da eventualno ne bi nešto da se propustilo i da eventualno opravdana žalba bude na zakonu odbačena. Ovo je zatvoren sistem pljačke i o svemu što ste govorili, niste prepoznali da dalje ljudi nastavljaju svoj put, da ova vlast sa svojim liderima u izvršnoj vlasti pokriva praktično sve i direktno je vlast u sprezi sa svim onim što je nezakonito, jer na ovaj način mogu da kompromitujem ove ljude, ali neću. Svojevremeno sam o jednom govorio, ali ne vrijedi, nemam kome govoriti. Zato bih molio, zato bih zamolio daj da ljudi jednom promislimo, daj da izaberemo pametne stručne ljude, nove ljude. Što biramo stalno ove ljude koji su stalno tamo gdje je nezakonitosti i tamo gdje nešto nije valjalo uvijek su tu. Ili su bili, ili su radili i provodili za nezakonski. Protiv nekih sam podnosio krivične prijave, nažalost sve u sistemu, sve je korumpirano. I kakva podjela vlasti o kojoj govori gospodin Duraković i što je vezano za demokratske i pravne države. Toga nema. Ovo je sve jedno isto biće uvezano korupcijom i kriminalom. Ovo je vrhunac toga što danas ćete izglasati. Hvala vam.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Dr. Kunić. 105
Ja bih pitao da li je konkurs raspisan za ove kandidate? Da li je raspisivan konkurs? Je. Dobro. Hvala.
Ovdje se kaže, ja imam informaciju Savjet ministara utvrđuje predlog kandidata nakon provedenog javnog konkursa. Dakle bio je konkurs. Bio je konkurs. Kolega Altić. Da, sve je u redu.
Isto pitanje. Isto.
A evo odgovor je dakle bio je utvrđen kriterij, pa konkurs, pa nakon konkursa odvojeni. Dakle sve je, procedura je ispoštovana. Recite.
Bilo bi dobro da imamo kompletnu informaciju koliko je bilo, šta je bilo. Vi, ma da vam kažem vi od njih 50 izabarete trojicu koga hoćete i tako uvijek radite. Jednostavno. Pa normalno. E tako je. Odlično. Pa eto to je potvrda. U redu je to je potvrda.
Zahvaljujem. Ima li neko dalje da se javlja za raspravu?
Svojevremeno donesu zaista sve, makar ti poreda 20 ljudi, pa su opet izabrali kao i ove. Ali makar su otvoreni
Molim vas imaćemo priliku demokratski da se izjasnimo o svakom kandidatu. Dakle zaključujem raspravu. Ne javlja se niko za raspravu. Idemo sada se dogovoriti, glasamo dakle pojedinačno. Prvo iz reda stručnjaka. Pripremite se za glasanje. Ko ze za to da Amir Pilav bude kandidat? - Dakle za 19, 4 protiv, 4 suzdržana. Konstatujem da je izabran gospodin Amir, dakle 19 za, 4 protiv, i 4 uzdržana. 106 Idemo dalje. Ko je za to da Dragica Miletić. Pripremite se za glasanje, da bude izabrana iz reda stručnjaka? - 22 za, 3 protiv, 2 suzdržana. Dakle konstatujem da je Dragica Miletić izabrana. Pripremite se za glasanje. Ko je za to da Jasminka Putica bude izabrana iz reda stručnjaka? Glasajte sad. - Dakle za 21, 3 protiv, 4 suzdržana. Konstatujem da je i Jasminka Putica izabrana. Pripremite se za glasanje. Ko je za to da Blago Bošnjak bude izabran? - Dakle za 21, 3 protiv, 5 suzdržanih. Konstatujem da je i Blago Bošnjak izabran. Pripremite se za glasanje vezano za Kasima Barjamovića. Ko je za to da Kasim Barjamović, glasajte sad, bude izabran? - Za 20, protiv 1, 1 suzdržan. Konstatujem i da je Kasim Bajramović izabran. Dame i gospodo, dakle konstatujem da su iz reda stručnjaka iz upravnog prava izabrani Amir Pilav, Dragica Miletić, Jasminka Putica. Iz reda stručnjaka iz oblasti javnih nabavki Blago Bošnjak, Kasim Bajramović i ostaje da će se za narednu, da je jedno upražnjeno mjesto ponovo raspisati konkurs od strane Vijeća ministara. Prelazimo na 24. tačku dnevnog reda, to je Ad.24. Imenovanje po tri člana u zajedničke komisije radi postizanja sporazuma o identičnom tekstu pod a) Poslovnika Predstavničkog doma i Poslovnika Doma naroda, usaglašavanje zajedničkih odredbi, Molim tri imena – Filip Andrić, Momčilo Novaković, Ćeman Mirsad. b) Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Obdusmenu za ljudska prava BiH, - Tihomir Gligorić, Vlatka Komšić, Nadžida Mlačo. c) Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnim taksama - Dušanka Majkić, Senija Kapetanović i Ruža Sopta. 107 Hoćemo se izjasniti? Predlažem da se zajednički izjasnimo o ovim imenima. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Dakle konstatujem da smo sa 26 glasova za, niko protiv, 2 suzdržana imenovali članove komisija za usaglašavanje teksta Poslovnika Predstavničkog doma i Poslovnika Doma naroda, Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ombusmenu za ljudska prava BiH i Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnim taksama. Prelazimo na 25. tačku dnevnog reda, to je Ad.25.Predlog odluke o utvrđivanju prestanka mandata poslanicima u Predstavničkom domu dr. Abdulahu Nakašu zbog smrti i Seadi Palavrić zbo izbora za sudiju Ustavnog suda Bosne i Hercegovine Vi ste dobili prijedloge ovih odluka. Nažalost dr. Abdulah Nakaš je umro, pa je u skladu sa Izbornim zakonom formalno potrebno odlukom utvrditi prestanak mandata poslanika kako bi Izborna komisija mogla mandat poslanika dodjeliti sljedećem kvalificiranom kandidatu sa liste SDA. U vezi sa prestankom mandata uvaženoj kolegici Seadi Palavrić vi ste dobili odluku o izboru Seade Palavrić za sudiju Ustavnog suda Bosne i Hercegovine, pa je u skladu sa odredbama istog zakona mandat poslanika prestaje danom izbora na sudijsku dužnost zbog nespojivosti ovih funkcija. Otvaram raspravu. Niko se ne javlja za raspravu. Zaključujem raspravu. Glasamo i donosimo odluku o prestanku mandata. Pripremite se za glasanje. Dakle možemo odjednom glasati za jedno i drugo. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Dakle konstatujem da smo sa 28 glasova za, niko protiv, niko suzdržan potvrdili odluku o prestanku mandata dr. Abdulahu Nakašu i kolegici Seadi Palavrić i stekli uslovi za prelazak na 26. tačku dnevnog reda, a t o je Ad.26. Davanje saglasnosti za ratifikaciju: a) Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Koreje o kreditu Fonda za ekonomsku razvojnu saradnju i Aranžmana između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Koreje o kreditu Fonda za ekonomsku razvojnu saradnju, b) Memoranduma između Vlade Ruske Federacije i Savjeta ministara BiH, Vlade Republike Makedonije, Vlade Srbije i Crne Gore i Vlade Republike Slovenije o poravnanju međusobnih finansijskih potraživanja u odnosu na izmirenje računa iz robne razmjene između bivšeg SSSR-a i bivše SFRJ, c) Protikola o izmjenama Konvencije međunarodnom željezničkom prevozu, d) Sporazuma o razvojnom kreditu Projekat jačanju zdravstvenog sektora između BiH i međunarodne asocijacije za razvoj 108 Dame i gospodo otvaram raspravu i predlažem da se u jednom glasanju izjasnimo. Komisija se sastala i dala svoj stav o ovim ugovorima. Dakle za riječ se javio Ibrahim Đedović, dr. Sead Avdić.
Prije izjašnjavanja ja bih samo molio odgovor na pitanje vezano za ovaj sporazum sa Korejom i za ovaj sporazum sa Republikom Korejom i Sporazum za, o razvojnom kreditu Pojekat zdravstvene, jačanja zdravstveno sektora – zna li se gdje ide ovih 20 plus 14 miliona dolara? Znači konkretan korisnika. Ako se zna ko je, a ako se ne zna koji je put trošenja tih miliona dolara? Molim odgovor prije izjašnjavanja.
Kome upućujete?
Ovdje je ministrica. Ona je vidim potpisnik toga.
Imamo ministricu da da odgovor.
Ja nažalost nemam ovdje te ugovore, ali se zna tačno gdje idu sredstva. Radi se o sredstvima koja su federalno ministarstvo zdravstva i Ministarstvo zdravstva Republike Srpske napravili specifikaciju i odredili tačno opremu koja se odnosi na konkretne domove zdravlja, bolnice itd. i to je napravljeno kao projekat. Nakon što je to zaokruženo koliko je komada te neke opreme isključivo bolničke, prema tome se tražila ova sredstva korejske vlade koja su se i dobila na temelju toga. Znači ugovor je vezan sredstvima korejanske vlade sa simensovom opremom, ali je to, ima specifikaciju koja se vama može dostaviti iz ovih entitetskih ministarstava ako tražite, ja ću tražiti dostavićemo vama na adresu. Znači zna se zbilja do kraja projekat kako ide i koje se bolnice opremaju i u kom roku, jer su to vrlo povoljni krediti koji su opet konsensionalni i koji mi možemo uzeti. U tom smislu je to napravljeno. Mislim da je dobar projekat i tek sad se realizira. A zdravstveni ovaj drugi isto tako je poznati projekat koji ima namjenski određene korisnike, ali oni se odnose na entitete i sve se realizira preko entitetskih ministarstava zdravstva. Znači Federacija kroz kantonalna nastavlja dalje, a Republika Srpska ipak malo centraliziranije to dijeli. Evo to je globalan odgovor. Ako trebaju detalji mogu i detalji da se dostave pisano.
Zahvaljujem. Kolega Đedović. 109
Ja bih samo još jednu dopunu, ne znam da li će se kolege samnom složiti, ali pošto mi trebamo dići ruku za ovo, mislim da bi mi trebali znati gdje to ide. I ne samo za ova dva ugovora, nego za sve dalje. Ako tražite da mi neštta aminujemo dajte bar da znamo gdje to ide, ili gdje treba da ide. Evo toliko.
Zahvaljujem. Kolega Avdić.
Ja samo da nastavim gdje je kolega Đedović stao. Zabrinjava naš jednostavno odnos, pa i moj lično, ja i sebe tu vidim spram ovih sporazuma. Ima se osjećaj da ovo niko ne čita, niti niko ne stavlja pod znak kritike. Vjerovali ili ne u ovom sporazumu pod 4. znači razvojni i jačanje zdravstva razvojni kredit, od ukupnih sredstava 11 miliona i 200 hiljada dolara, 50 procenata se troši, šta mislite na šta? Na konsultanske usluge. Na konsultanske usluge. I to kaže ovako. U Federaciji 3 miliona i 100, odnosno 10 hiljada dolara, 100 procenata za strane konsultanske firme i pojedinačne strane konsultante i 80 procenata za lokalne konsultanske firme pojedinačne i konsultante itd. itd. Obuka još to pogoršava ovaj odnos, obuka 780 hiljada dolara. Znači opremu, za robu, za medicinske instrumente i za sve ono ostalo osposobljavanje zdravstva u Bosni i Hercegovini ide svega 20%. 50 i više procenata ide na konsultanske usluge. Ja se stvarno pitam kako može Vijeće ministara i kako može Parlament prihvatiti ovakve sporazume pod firmom razvojni sporazumi, a preko 50% konsultanske usluge. Ja mislim da se to ne može obraniti. Ja bih zamolio gospođu ministar, mislim ovo je vrlo teško, jednostavno pokušati braniti kada na ovakav dio sredstava trošimo na jednostavno ne produktivni i jednostavno, ne robe, ne sredstva, ne instrumente itd. itd. Hvala vam.
Zahvaljujem. Riječ ima ministrica Ljerka Marić. Tražila je riječ. Sačekajte malo.
Svaka kritika je dobro došla kritika. Iz nje će proisteći nešto dobro, ja se nadam. Nadležnost za zdravstvo, za zdravstene usluge, nadležnost u pružanju zdravstvenih usluga, zdravstvene zaštite itd. je na entitetima. Znači entiteti autonomno odlučuju o tome kako će razvijati zdravstvenu zaštitu što je možda dobro, možda i nije, ali je trenutni Ustav takav da je to nadležnost entiteta. Kad je entitet Federacija kaže da im treba ovaj kredite po ovim elementima koji su unutra i da će potrošiti zato što piše ovdje, onda je država dužna da pruži pomoć, koordinirajući zajedno s njima i da na vrijeme ugovori kredit, da Parlament na vrijeme ratificira da ne bi išli znači servisni troškovi, naplačivali se na nešto što ne možemo brzo realizirati. Naša je uloga u ovome svemu znači da mi kao država pružimo pomoć entitetima u zaključivanju ovakvih sporazuma, jer smo mi ovdje ugovorna strana. Ovaj kredit otplačuju entiteti kada dođe na red znači i oni su nadležni za ovakve kredite za traženje ovakvih suglasnosti jer je nadležnost za zdravstvene usluge kod njih. Evo to je to. 110 Znači mi nemamo nadležnosti da možemo se opredjeliti oko nečeg u okviru ovih kredita na bilo koji način drukčije nego što oni kažu. To je kod njih njima to treba, oni to tako rasporede i naša nadležnost nije u tome da im određujemo kako će oni to raditi, nego da im pružimo podršku da mogu realizirati ova sredstva i na kraju krajeva znači pružiti bolje zdravstvene usluge korisnicima.
Zahvaljujem. Samo malo molim vas.
U tome i jeste naša tragedija da se mi ne upuštamo u kredite koji potpusuju i entiteti. Uz svo poštovanje, sobzirom da ovaj parlament svojim glasanjem daje, odobrava ovaj kredit, preuzima na sebe odgovornost ljudi za realizaciju ovoga kredita. Nismo mi tijelo tek tako, glasačka mašina bez ikakve odgovornosti. Što znači nije ovo u pravu gospođa ministar. Vijeće ministara ima pravo da stavi amandmane i da stavi primjedbe entitetskim vladama na koji način usvajaju programske i razvojne sektore i jačanja zdravstva itd. itd. Znači nije tačno da mi trebamo samo tek tako dići ruke za ovo sve što se događa.
Zahvaljujem. Kolega Altić je tražio riječ pa Gligorić, pa dr. Hadžiahmetović.
Evo, poštovano predsjedništvo, poštovane kolege, Sejo čekaj, čekaj Sejo. Ja bih, mislim moja diskusija je umjerena da mi gospođa ministarka dadne odgovor. Dozvolite. Vi ste rekli da ovo programiraju, odnosno planiraju zavodi za zdravstvenu zaštitu odnosno Federacija. Ne vidim razloga da onda da ovaj parlament i ovaj dom bude garant za taj kredit. Dozvolite. Mi i ranije imamo iskustva, što se tiče zdravstvene zaštite da ministarstva za zdravstvo, bez obzira, neću reći u Srpskoj Republici, nego u Federaciji forsiraju određena područja i ja ne bih mogao dignuti ruku za ovaj kredit da glasam da se ova konvencija potpiše, ovaj sporazum radi toga jer nemam ništa, ništa ja ovdje nemam da mi kaže šta se radi, gdje se radi, ko to radi itd. I da li se i radi? Pazite. Drugo, mi smo usvojili prije sat vremena zakon koji je Moranjkić predložio o nabavkama. To su, tu se silne pare se ovdje kradu, silne pare. Mi imamo takvih slučajeva kod nas u Bihaću gdje i sudovi, ali to je sve dogovoreno rade ekipa kriminalaca dobavljača, nabavljača itd. Molim vas.
Zahvaljujem.
Prema tome bilo bi vrlo interesantno da mi dobijemo dopunsko obrazloženje. Dalje kada gledam ove specifikaciju šta je to? Kakvi nama trebaju konsultantni. Ako ja trebam graditi prostorne kapacitete imam projekat, imam inžinjere, imam nadzorni organ, što će meni 111 tu nekakvi konsultatni. Ako kupujem opremu, ja znam koje su to firme i zna svaki doktor koje su to firme koje prodaju suficitarnu opremu.
Nema para.
Ali ima za to 3 miliona za to dolara. Prema tome mislim da ovaj četvrti po redu ne bi trebali prihvatiti bez dopune je li to išlo od matičnih zdravstvenih ustanova, je li to raspravljao zavod za zdravstvenu zaštitu, je li zavod zdravstenu zaštitu dostavio to ministarstvu, federalnom ministarstvu. Je li federalno ministarstvo na povrat vratilo zdravstvenim organizacijama da udovolji se to uskladi i da dobiju stvarno opremu i prostor one zdravstvene institucije kojima je to potrebno. Ja mogu reći recimo ja za svoj, za svoju nesreću svoju bolest velike sam pare dao zato što takve zdravstvene usluge nema, iz svoga đepa, što nema u Bihaću. Eto toliko. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Kolega Gligorić.
Mi nastavljamo ovu priču. Ja mislim da bi trebalo zatražiti od predlagača da nam dostavi, pored ovog sporazuma koji oni dostavljaju, jer i oni obrade, prežvaću itd. kako hoćete, nego da postoji onaj originalni zahtjev recimo sa entietskog nivoa. I mislim da bi bilo dobro u buduće to zatražiti da se odnosimo prema ovim kreditima koji su skupi, koji nalaze načina samo zato što se ugrađuju konsultanti i neki naši ljudi u međuvremenu i to se diže naravno na međunarodni organizovani kriminal. Ja ću na sljedećem zasjedanju zatražiti da se izvrši revizija svih kredita koje se došli po ovom osnovu koji u ovom mandatu Parlament znači usvojio da vidimo realizaciju praktično toga da dobijemo informaciju da bi ti ljudi u Simensu i drugi čuli da su se ljudi u Parlamentu u Bosni i Hercegovini osvijestili i da neće kao što znam da imaju oni konsultanske usluge gdje 30 hiljada dolara uzme dok dođe iz Beča do Sarajeva, pa se uradi tako tri puta u toku godine itd. itd. Sve to mi vračamo i ova sirotinja, a mangupi međunarodni sa mangupima domaćim rade nam posao, a mi ovdje, potpuno je u pravu i Đedović i prof. Avdić i dr. Altić, mi ovdje nismo, mi nismo ovdje nikada ušli u taj problem. Nikada se iz Parlamenta nije čuo glas da imaju ljudi koji jednostavno posmatraju vrlo ozbiljno i odgovorno i da će takva vrsta glasa iz ovog parlamenta i te kako da ih uozbilji. Prolazilo je sve pred nas, mi smo pokrivali jedan međunarodni organizovani kriminal u ovom parlamentu kada su u pitanju krediti koji su naizgled povoljni. Sve je lijepo, sve je slatkoriječivo, ali da vidite kako je i sa opremom i sa ovo što je dr. Altić kaže gdje to završava i ko to planira i naravno na koji način se svi u međuvremenu ugradili u tih 50% i plus ovih 30% tako da sirotinji ostaje 20%, a 80% od tako krupnih kredita, koji je u ovom slučaju i 30 i nešto miliona ostaje samo 10, a 20 su to mangupi podjelili između sebe. Hvala. 112
Zahvaljujem. Ali ja bih molio stvarno da kada je retifikacija ovih sporazuma da se čuvamo krupnih riječi. Poslanici imaju pravo da traže informacije koje god ih interesuju vezano za sporazum, ali sumnjam da je sve kriminal i da je sve kriminalizovano u uslovima kada nema kapitala itd. Ja nisam spreman. Dakle ne sporim da ljudi traže ono što im treba, ali se treba čuvati ocjena da, mislim ja ne mogu uticati nnaravno i neću nikome, nisam mislio gospodine Gligoriću na vas lično, nego mislim da treba. Evo gospođa Azra Hadžiahmetović, pa kolega Novaković.
Ja sam imala potrebu poslije izlaganja gospođe Marić, ministrice Marić da reagujem na nekoliko stavova, generalno koji se tiču zaduživanja Bosne i Hercegovine, pogotovo Sporazuma o razvojnom kreditu između, kao što je recimo ovaj između BiH i međunarodne asocijacije za razvoj. Nisu entiteti dužnici, nego je dužnik država Bosna i Hercegovina. Entiteti nisu pregovarali, nego je vođa pregovaračkog tima bio tim koji je odredilo Vijeće ministara. Potpisnik je biila ministrica Ljerka Marić. Obveznik po međunarodnom dugu je država Bosna i Hercegovina. Ispunjavanje međunarodnih obaveza od strane subjekta koji se zaduzžuje je kroz državni budžet. Drugo je što se naš državni budžet dobrim dijelo alimentira iz entitetskih budžeta, pa postoji u specifikaciji obaveza entiteta itd. Ali ovo je dug države Bosne i Hercegovine, nije dug entiteta, niti su entiteti ugovorili i potpisali ovaj ugovor, nego Vijeće ministara i tim i gospođa Ljerka Marić. Govorim ovo generalno za svaki kreditni aranžman, ne samo za ovaj nego generalno za svaki kreditni aranžman. Mi ne poznajemo garancije za entietske dugove. Ne može država biti garant za entitetske dugove. No, ima nešto drugo. Upravo zbog mnoštva problema
Dug se locira na mjesto korištenja Azra.
Znam ja, ali opet po dugu, ali je obveznik po dugu država Bosna i Hercegovina, po međunarodnom pravu.
Najnovije entiteti.
Po međunarodnom pravu je obveznik država BiH.
Supstidijarni kredit.
Ja ako treba da provjerimo naknado, izvolite, ovdje ima pravnika. 113
Evo imamo ministricu. MOže da odgovori. Ja ne bi da repliciram, nego imamo dakle odgovor koji može dati.
Pa ja, dozvolite slučajno znam da je tako. Dozvolite da slučajno znam da je tako da je obveznik po međunarodnom dugu, bez obzira o kakvom dugu je riječ država, bez obzira je li to Bosna i Hercegovina, ili neka druga država. No, drugo što hoću da predložim, obzirom da je ovaj sporazum naknadno uvršten u postupku ratifikacije, ja predlažem da se vrati Komisiji za vanjske poslove da eventualno u raspravi u komunikaciji sa nadležnim ministarstvom,
To je završeno, nema vračanja. Vi ste bili i obrazloženo na komsiiji. Komisija dostavila mišljenje i sada zato što nije otišlo na jedno mjesto gdje neko mislio, milion puta nije otišlo na neka mjesta i sada se na ovaj način odgovara.
Kolega Novaković je tražio riječ, Križanović pa Dušanka Majkić.
Uvažene kolege ja ne bih baš ovako olako odbio da ratifikujem ovaj sporazum,
Upravo tako.
prije svega zato što mislim da kvalifikacija da mi olako glasamo ne znači da neko prije nas nije veoma ozbiljno analizirao sadržaj ovog sporazuma. Dakle, mi polazeće od pretpostavke da mi ozbiljno ne pročitamo, ili ne pročitamo polazimo onda, dolazimo do zaključka da ni drugi ozbiljno se nep onašaju prema ovim sporazumima. Ja nisam siguran da je dobar način na koji rezonujemo. Ja sam ubjeđen da prije potpisivanja ovog sporazuma oni koji su ga poptisivali su veoma dobro pročitali, a posebno oni koji uzimaju zajam su dobro analizirali da li im je potreban, ili nije potreban ovakav vid zaduživanja. Zbog toga mislim da neke kvalifikacije ovdje izrečene, po mom dubokom ubjeđenju ne stoje, ali se mogu složiti da nije dobro da ove sporazume dobijamo na sto na dan kada ih treba ratifikovati. Dakle to mogu prihvatiti kao manjkavost, jer jednostavno nismo u situaciji kada bismo htjeli ozbiljno da ih mi analiziramo nismo u situaciji da tražimo informacije na pravim mjestima i da vidimo da li su podaci prema našem mišljenju u redu ili nisu. 114 Dakle ja ću podržati ratifikaciju ovih sporazuma ubjeđen da veću odgovornost od mene, ukoliko nešto i nije u redu imaju oni koji su ga potpisali. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Kolega Križanović, pa kolegica Majkić. Samo malo svi ćete doći na red. Nema potrebe za nervozom.
Zahvaljujem predsjedavajući. Mislim da je ovo za ove tri godine ovog saziva Parlamenta, odnosno ovog zastupničkog doma tek drugi put da smo mi počeli nešto raspravljati kada na dnevnom redu imamo ratificiranje međunarodnih sporazuma i ugovora. I mislim da je jako korisno da se raspravlja o ovome. Imali smo do sada jednu da kažem vrlo lošu praksu da smo to serijski, pa čak i u paketu odobravali ratificirati. Ali ono što sam želio reći jeste da u mnogim stvarima kada je ne stignem nešto pogledati, ja se dobrim dijelom oslanjam na mišljenje komisija. Ali vidite kako, ne bih želio sada da budem nekorektan i nekolegijalan prema članovima naše komisije za vanjske poslove. Mi danas dobijamo mišljenje o ratificiranju ova četiri sporazuma gdje se kaže da je Komisija danas razmatrala te sporazume i dala mišljenje za ratificiranje. Ako smo jutros u 9 sati Prošireni kolegij u 10 zasjedanje, ja ne znam da li je zaista komisija bila u stanju da to razmatra ozbiljno i da da tako jedno pozitivno mišljenje bez i jedne opaske. Dakle, da ne bih dužio, ja evo preporučujem i molim naše članove komisije u svim komisijama da malo sa više da kažem pozornosti pristupe određenim temama, prije nego što zvanično upute mišljenje ovom domu. Evo hvala vam.
Pojašnjenje jedno samo molim vas.
Kolega Martin Raguž traži pojašnjenje. Pojašnjenje, nije replika.
Pa može i replika, ali ne bih želio replicirati jer je gospodin Križanović apsolutno u pravu kada kaže da ne treba serijski. Ja želim reći da je ova komisija održana regularno uz pravovremeno dostavljen dnevni red, uz potpuni kvorum komisije i uz nazočnost predstavnika ministarstava koji su obrazlagali svaki od ovih sporazuma. To što su neki članovi ranije otišli, pa nisu bili u prigodi da pitaju, pa sada pitaju, ja sam pitao tamo, drugi su imali prigodu i komsiija je jednoglasno dala svoje mišljenje oko toga. I baš iz razloga koje je sad gospodin Križanović rekao ja kao predsjedatelj komisije rekao sam nikada više nećemo ad hoc u letu davati suglasnost, nego pozvati ljude koji mogu obrazložiti i dati mišljenje. I u tom smislu preuzimam odgovornost o ovom slučaju. Mislim da je elaborirano precizno i ja sada se ne mogu se sjetiti čak i gdje idu sredstva i rečeno nam je kao jak argument da to treba ratificirati do nove godine da se može primjenjivati zbog kamata, zbog svega. Evo pa da zaista ne mislim da ljudi s pravom traže objašnjenja i proceduru i hajde da svi zajedno damo doprinos da imamo pravovremeno informacije, a isto 115 tako nisam sklon unaprijed bjanko reći da je sve loše i sve crno za svaki sporazum. Mislim ako imamo konkretne dokaze u konkretnom slučaju o konkretnim firmama, konkretnim natječajima, jesam da otvorimo svako pitanje, ali da ipak sa malo više argumenata otvaramo sve probleme.
Zahvaljujem. Kolegica Majkić ima riječ.
Htjela bih reći samo nekoliko stvari. Malo je zemalja koje nam obezbjeđuju povoljne kredite. Dakle ne možemo mi svuda da se okrenemo i da dobijemo povoljan aranžman. Da trebamo voditi računa istina je, ali da dobijemo kredit od 20 miliona na period otplate na 30 godina, uključujući 10 godina grejs perioda, nema puno takvih zemalja. Posebno nema puno zemalja koje će dati kamatnu stopu od 1,5% procenat godišnje, ili period
Sve nam je to obrazloženo.
Ili period isplate kredita da bude 30 mjeseci od stupanja na snagu kreditnog osnova sa nekom minimalnom provizijom za servisiranje duga. Ima još jedna začkoljica u članu 3. koja govori da je kvalifikovana zemlja porijekla za nabavku roba i usluga po ovom kreditu Koreja. Dakle Koreja je dala kredit da bi dobila pare iz toga. I nije to jedina. Kažu za 70% kredita koje daju američke organizacije, ili finansijske institucije se vrača u Ameriku. Znači nije ovo ni prvi ni zadnji kredit po takvom osnovu. Tako da mislim da nema, da trebamo voditi računa, ali da ovo nije nikakav poseban slučaj.
Zahvaljujem kolega Mišić je tražio. Samo lagano.
Hoću samo kolegama da kažem da kao član Komisije gdje sam bio prisutan i gdje je KOmisija stvarno za svaki sporazum traži izvjestioca Savjeta ministara. Po ovim svim sporazumima toliko je decidno su bili izvjestioci sa hrpom papira gdje smo mi postavljali pitanja, članovi komisije i gdje nam je sve objašnjeno ovako kako je okvirno objasnila i ministrica. Tačno se zna gdje pare idu preko entitetskih vlada, entitetskih ministarstava po dubini gdje, da su krediti povoljni da ih treba usvojiti prije nove godine i da je malo ovakvih kredita koji nam se nude u ovakvim uslovima. Tako samo hoću da kažem i da dadnem podršku diskusiji predsjednika Komisije da Komisija ne protura sporazume baš kako vi mislite ad hoc, nego tražimo izvjestioce i decidno se oko sporazuma, kada je u pitanju Komsiija za vanjske poslove sve decidno objasni od strane Savjeta ministara.
Zahvaljujem kolegi Mišiću. Kolega Potočnik ima riječ. 116
Dame i gospodo, ja bih malo da objasnimo ove ugodne kredite. Ti krediti u suštini nisu ugodni zato što smo zemlja političkoga rizika. Oni obično vrate preko 70% novca odmah i kada vi uzmete onih 30% koliko ima vidjećete da je odmah naplatio u prvoj godini preko 30% kamate, tako da nemojte gajiti iluziju da su ovo ugodni krediti, a njima se naravno žuri da ih što prije proguraju. Prema tome, mnogo bi bilo pametnije da je ova zemlja politički stabilna pa da zemlja uzme kredit od koga hoće i zašta hoće i mi tome trebamo da težimo. Toliko.
Zahvaljujem. Kolega Altić je i privodimo kraju raspravu.
...ali ima nešto što je Mlade rekao što vi nemate iskustva. Svi ti krediti koje daje inozemstvo i uvjetuje, on uvjetuje po ugovoru o kreditu da recimo sad ovdje daje Koreja kredit, ona uvjetuje tačno koju ćete opremu kupiti i gdje i kod koje firme. A to često puta zdravstvu ne odgovara. Da li je u pitanju tehnologija koju mi nismo savladali ili je u pitanju loš kvalitet, jer pazite ja ću rendgen radije kupiti kod Philipsa nego kod Simensa, primjer govorim. Ali ako on meni kaže da ja moram kupiti kod Simensa, onda je on mene sahranio. Drugo, zašto ja govorim ovo, pazite, uvažavam i poštujem sve izvršne organe i federalnu vladu i Federaciju i to, ali molim vas mi trebamo imati uvid koje to zdravstvene ustanove će dobiti te kredite. Ja govorim to iz razloga ovoga, jer mi imamo danas u Federaciji, odnosno u čitavoj Bosni i Hercegovini centara gdje imamo visoku diferenciranu medicinu, a imamo centara koji su nekada se nosili stim centrima koji su danas spali na obične one minijaturne domove zdravlja. Prema tome, trebali bi znati, jer ako jedan centar pravi program opreme, prostora, kadra itd. i šalje ga ministarstvu, ministarstvo je taj forum koji to usvaja, on treba nazad vratiti to tomu domu zdravlja ili toj zdravstvenoj ustanovi da ona prihvati i da vidi da li to njoj odgovara. Prema tome, ja ću glasati da se taj kredit, da se ovo ratificira ovaj sporazum, ali molim vas u buduće ne može se ovako raditi jer se mi zadužujemo. Ja ću vam reći jedan primjer. Mi letimo u kredite, ne znam koliko smo, jesmo li preko 20 milijardi, koliko imamo kredita, ne znam ni ja? Stara Jugoslavija koja je, mi svi kažemo ovdje nije valjala, za mene je valjala, ja sam stari i tako, valjala je za mene, ona se je puno zaduživala, pa smo politički došli u poziciju, politički došli u poziciju da smo morali igrati kako oni kažu, kako Zapad kaže, jer mi smo onda bili Istok. Prema tome, dovošće nas u istu poziciju i ovdje. I ko će to vračati, ko će to ispaštati, ispaštat će buduće generacije. Ja,
Da prilagodimo igru muzici. Dakle ako je završena rasprava. Kolega Zorić Izvolite.
ja ću sasvim drugačije pričati. Mi ćemo, ja kao član Komisije, najprije za vanjske poslove podržavam ove rativikacije i naš klub će to podržati. 117 Međutim, volio bih kada se ovakvi sporazumi potpisuju da ne piše Vlade Bosne i Hercegovine, kako može evo Ranko Ninković i Mlade Ivanić pisati da je to sporazum između Vijeća ministara itd., a druga stvar je da sam za ovaj sporazum pod b) dobio tri materijala. Na jednom je žig 21.11. na drugom 19.12., to sam dobio faksom kući i na trećemu 20.12. Hajd na ovome od 20.12. piše da je korekcija tehničkih grešaka. E sada kada ja uzmem predzadnju stranu, odnosno zadnju stranicu piše na ovome gdje ima tehničkih grešaka da je potpisano 17. rujna 2003. godine u šest kopija od čega svaka na ruskom i engleskom, a oba teksta imaju isti zakonski efekat. E sada na ovome gdje nema tehničkih kaže potpisano 17. rujna 2003. u šest kopija od čega svaka na bosanskom i engleskom. Nije valjda moguće da je tehnička greška da je ruski i bosanski nekakav sinonim i da je tu bila tehnička greška. A ja imam informaciju da je potpisan na ruskom. I otkud nekom pravo pisati ovdje da nije potpisano na ruskom, ako je. I otkud nekome pravo pisati da je na ruskom, ako nije. Nije valjda to tehnička pogreška. Ja mislim da ovo, i onda opet u ime Vlade Bosne i Hercegovine itd. Ja mislim da su to krupne stvari isto kao što maloprije nisam htio replicirati nekima koji govore da je država dužna. Nije nego Bosna i Hercegovina. I državni budžet ili proračun itd. Proračun institucija Bosne i Hercegovine. Pa mi ovdje ne želimo govoriti istine. Ne želimo biti precizni. Moje kolege često govore Parlament Bosne i Hercegovine, kao da je teško kazati Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine. Mi se igramo izraza. Ne može, ja to ne podržavam. Mi ćemo podržati ratifikaciju jer je važna ratifikacija ovih ugovora, ali mislim da to jednom treba prestati. Kako neko može
Slažem se sa kolegom.
prevesti ruski jezik na bosanski. Evo je jednom Ćeman to kada je pravio Dejtonski sporazum napravio, ali šta sad ruski.
Evo kolega Raguž.
Samo da ne izlazim za govornicu. Znači Komisija je nakon, na sjednici kazali na tehničke nedostatke i oni su ih popravljali koji su bili. Nisu očito ove sugestije sve prihvatili, ali bile su tehničke greške u ciframa. I zbog toga je ovaj dodatni, znači radili smo kao komisija. Pa evo sad ne znam više.
Slažem se sa kolegom Zorićem da su ove greške takođe nedopustive ukoliko je ozbiljan rad na prevodima, pripremi materijala za Parlament itd. Ali evo, jel se javlja neko dalje za raspravu? Ne javlja niko. 118 Dame i gospodo, dakle predlažem da u paketu vršimo ratifikaciju, ukoliko neko nema zahtjeva pojedinačno. Ali nisam čuo zahtjev pojedinačno. Slažete se? Pripremite se za glasanje, ratifikujemo sporazume od a) do d), uključujući i a) i d). Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Dakle konstatujem da smo sa 23 glasa za, 1 protiv, 5 suzdržanih izvršili ratifikaciju pod a) Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Koreje o kreditu Fonda za ekonomsku razvojnu saradnju i Aranžmana između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Koreje o kreditu Fonda za ekonomsku razvojnu saradnju, b) Memoranduma između Vlade Ruske Federacije i Savjeta ministara BiH, Vlade Republike Makedonije, Vlade Srbije i Crne Gore i Vlade Republike Slovenije o poravnanju međusobnih finansijskih potraživanja u odnosu na izmirenje računa iz robne razmjene između bivšeg SSSR-a i bivše SFRJ, c) Protikola o izmjenama Konvencije međunarodnom željezničkom prevozu, d) Sporazuma o razvojnom kreditu Projekat jačanju zdravstvenog sektora između BiH i međunarodne asocijacije za razvoj. I time prelazimo na 27 tačku dnevnog reda, to je Ad.27. Izvještaj o aktivnostima Obavještajno bezbjednosne agencije Bosne i Hercegovine za period 1.6. što idemo prvo na 28. pa na 27. A izvinjavam se okej, okej, Dakle idemo na tačku 28. to je Ad.28. predlagač zaključka, vezano za ugovore o koncesijama u BiH Dobili ste jutros predlog zaključka kojeg je podnio kolega Moranjkić. Otvaram raspravu. Mislim da smo se svi podrškom ovog zaključka jednostavno izjasnili o njemu. Volio bih kad ne bi vodili duge rasprave. Ako nema niko. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte – sad. Dakle konstatujem da smo sa 29 glasova za, niko protiv, dva uzdržana, prihvatili predlog zaključka Muhameda Moranjkića vezano za ugovore o koncesijama u BiH. Prelazimo na 29. tačku dnevnog reda. Ad.29. Izvještaj Komisije za ljudska prava, imigraciju, izbjeglice i azil o predstavki građana iz udruženja UGOR Dobili ste danas Izvještaj Komisije. Vidjeli ste da Komisija predlaže sljedeće zaključke: 119 1. Neophodno je u rješenje ovog problema uključiti Predsjedništvo BiH na način da na bilateralnom nivou otvori raspravu pred Međunarodnim savjetom BiH i Republike Hrvatske. 2. Zadužuje se Savjet minsitara BiH, odnosno njegova nadležna ministarstva, prije svega MIP, Ministarstvo civilnih poslova i Minsitarstvo pravde, da iznađu praktična rješenja putem odgovarajućih sporazuma između Svjeta ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske. 3. Zadužuje se Savjet minsitara da pri nadležnom ministarstvu formira komisiju sa zadatkom da pomogne ostvarivanje prava radnika invalida rada – državljana BiH, izbjeglih iz Republike Hrvatske, po pitanjima predratnog prebivališta ,stanarskog prava, povratka privatne imovine, prava iz oblasti radnih odnosa, penzija i invalidnina, prava sticanja državljanstva Republike Hrvatske, prava iz privatizacije i drugih ekonomskih i socijalnih prava. 4. Zadužuje se Savjet minsitara BiH da zaduži Ministarstvo pravde da inicira spoorazum sa nadležnim organima Republike Hrvatske o pravnoj zaštiti oštećenih radnika kojim bi se obezbijedila brža, kvalitetnija i efikasnija pravna zaštita i 5. S obzirom da psotoji pretpostavka da postoje brojni slučajevi oštećenih radnika i u drugim republikama bivše Jugoslavije, Dom preporučuje Savjetu ministara da putem Minsitrstva inostranih poslova i njegovih DKP-eova, te drugih nadležnih ministarstava i službi, sagleda obim i razmjere oštećenja radnika – državljana BiH i predloži mjere i način njihovog rješenja u udruženjima u kojima se ta prava krše. Otvaram raspravu. Gospodin Mirsad Ćeman.
Dakle, da ne duljim. Mislim da je dobro što se i Parlamentarna skupština BiH, dakle, konkretno naš dom i naša Komisija za ljudska prava, zabavila ovim pitanjima. Ovi ljudi su također, odnosno ja sam s njima imao dosta kontakata, jer su i mene obavještavali o tome da se jednostavno u Republici Hrvatskoj o ovim njihovim pravima, u neku ruku, može se slobodno reći, ne želi na jedan korektan način uopće razgovarati. Postupci koji su pred sudovima – doduše, nije to ništa novo, i kod nas toga ima po drugim slučajevima, nerazumno dugo traju itd. itd. Osim ovde jedne tehničke greške – na to sam upozorio sekretara, naravno, ona je čisto formalne naravi, gdje je rečeno da je na ovoj sjednici sa članovima u sjedištu Udruženja bio načelnik opštije Jelah, ustvari, nema općine Jelah, nego općina Tešanj, bi je načelnik općine Tešanj, što treba dakle ispraviti. Ja bih, podržavajući i ove konstatacije i predloge mjera, dodao i predložio još jedan zaključk. Naime, iz predloženih zaključaka jasno je da manje-više, svi organi u ovoj zemlji imaju posla u vezi sa ovim pitanjem. Ali nije dovoljno da naša komisija i ovaj parlament ovim završi posao. Ja sam slušao, obzirom na činjenicu da je ovo pitanje aktuelizirano i da ima svoj eho već u Republici Hrvatskoj – slušao sam preko nekih medija i čitao relevantne ljude u čini mi se u Ministarstvu za rad ili će biti u Ministarstvu pravde, ili je u oba minsitarstva Republike Hrvatske, koji su jednostavno rekli da nema potrebe za bilo kakvim institucionalnim odgovorom na ove zahtjeve, nego da se stvar isključivo svodi na zaštitu individualnim zahtjevima građana pred sudovima. 120 Naravno, ja ne sporim da ne postoji ta dimenzija i ona kao takva sigurno evo je i pokušana da se realizira. Ali, ako nema najšire podrške kao politike u onom smislu u kome se podržava kao legitiman zahtjev, ili zahtjevi ove vrste, onda naravno da i drugi organi drugi dotične države ne pokazuju baš odgovarajuću revnost u rješavanju ovih pitanja. U skladu s tim ja bih predložio dopunu zaključka koji bi glasio: Ukoliko u razumnom periodu, dakle, organi koji su u prijedlogu drugih zaključaka vezano za ovu informaciju, definirani kao adrese za rješavanje ovih pitanja – ne budu pokrenuli i otvorili pitanje rješavanja ovih sporova na konstruktivan način, obavezuje se Delegacija PS BiH u Vijeću Evrope da ovo pitanje postavi kao značajno pitanje ostvarivanja ljudskih prava građana BiH u pogledu primjene Evropske konvencije o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda. Ja kažem, ukoliko, dakle, u razumnom vremenu ne budu drugi organi postupili na pravi način. Jer, evo Evropska konvencija o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda obavezuje, naravno, i BiH, obavezuje i Republiku Hrvatsku. Naravno ne samo nas, ali danas gvorimo ovim povodom o ovim problemima. Možemo, naravno, otvoriti priču i o drugim pitanjima, ali danas kažem govorimo na ovu temu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Ko se dalje javlja za riječ? Replika gospodin Zorić, pa gospodin Gligorić, pa gospodin Andrić.
Ja sam protiv ovog zaključka kojeg je Ćeman spomenuo. Ako ga i usvoji ovaj dom ja bih molio da se izuzme mene. Ja ism ugrožen. Nisam ugrožen. Zašto tražiti da mene neko u Strazburu brani, a ja nisam ugrožen. Ne može se kolektivno tražiti da neko, poimenično da, poimenično da. On je ovde kazao ako se ne riješi – šta ako se ne riješi, ja ne znam. Ovo bi se moglo riješiti i ne bi niko tužio da Hrvatska uplati svim ovim ljudima pare, jer vidim da nema nijedan Hrvat. Samo se Hrvatima iz Hrvatske ne smije pomagati. Kad je Hrvatska pomagala Hrvatima u BiH onda su je prozivali iz BiH. Sad valjda neće, ovde nema Hrvata.
Hvala Vinko, hvala gospodinu Zoriću. Replika gospodin Ćeman. Recite šta je?
Naime, ja sam predložio da, ukoliko drugi organi – evo spominjan je međudržavno vijeće, Predsjedništvo, Minstarstvo pravde itd. itd. – u dogledno vrijeme ne pokažu – naravno, i s druge strane spremnost da se ovo pitanje principijelno rješava, da onda to pitanje pokrenemo kao jedno od pitanja primjene Evropske konvencije o zaštiti ljudskih prava. Nisam ja govorio. Naravno ovim povodom za ovu grupu građana ali sam rekao Konvencija obavezuje ovu grupu grašana koja je predmet ovog izvještaja.
Zahvaljujem. Ljiljana Milićević – ispravka krivog navoda. 121
Samo red poteza. Ovaj predlog gospodina Ćemana – da delegacija pokrene ovo pitanje u Vijeću Evrope. Moramo neke stvari razgrančiti. Vijeće Evrope, Parlamentarna skupština pravi izvještaj o o određenom stanju ljudskih prava i sve, a direktno za kršenje znači i poštovanje ove deklaracije o osnovnim ljudskim pravima je nadležno i samo nadležno znači tijelo koje je formirao Savjet Evrope, a to je Sud za ljudska prava. Ukoliko neko smatra da su njegova prva povrijeđena, pravdu traži pred Sudom, a ne pokreće Delegacija to pitanje pred Sudom, nego onaj ko se osjeća ugroženim, pokreće znači tužbu tamo.
Hvala lijepo. Kolega Ćeman, krivi navod.
Ma znam ja za te stvari, da se pojedinačna prava, kolegice Ljiljo, mogu tražiti sudom. Ali ovde nije stvar o tome. I ovdje se pokazalo da su sudovi neefikasni. Ovdje je riječ o tome da se naravno ukaže na odgovarajući način u debatama, između ostalog, i po pitanju primjene Evropske konvencije i drugim koja tangiraju ljudska prava, da se ukaže na to. Ja sam zato rekao, neka Delegacija razmisli na koji način će to pitanje tamo adekvatno postaviti. Znam ja da pojedinačne stvari išli. Ali molim vas
Neka to prvo ide bilateralno sa Hrvatskom, pa ćemo onda...
Ali molim vas, ja sam predložio dopunu zaključakaa, jer jednostavno ljudi osjećaju da ova država njih dovoljno ne štiti. Nemojmo reći da i ovo nije način. Ja sam rekao, ako drugi organi ne pokažu dovoljno odgovornosti za ovo.
Zahvaljujem. Dr Gligorić za raspravu ili je, ispravka. Kolega Novaković Dr. Gligoriću oprostite.
Ja samo želim kolegi Zoriću da ispravim jedan navod. Naime, kolega Zorić je u jednom momentu rekao ovakvu rečenicu – «Samo Hrvatima iz BiH Hrvatska ne smije pomoći», što implicira onda da se ovde radi o pomoći Hrvatske ovim građanima koji su ovde navedeni. Dakle, ovde se ne radi ni o kakvoj pomoći Hrvatske, nego se radi o obavezi dakle koju Hrvatska treba da izvrši, a što nije uradila. I u tom smislu, znači, ne može stajati ovakva kvalifikacija. Naravno, uz puno poštovanje da pojedinačna prava se mogu stražiti ako neko smatra da su mu ugrožena. 122
Da. Zahvaljujem. Dr Gligorić, rasprava.
Prije svega, zahvaljujem se poslanicima koji su podržali da ovo bude tačka dnevnog reda kada sam predložio. Drugo, Komisija koja je radila o ovome, tu je i gospodin Jahić, mi smo zaista konsenzusom ovo pitanje riješili jednoglasno. Istovremeno smo formirali jednu potkomisiju koja je neposredno se uvjerila s tim, koja je imala zaista mnogo dokumentacije. I vjerujte, ovo što je složeno je zaista tako na osnovu činjenica. Ali ovo što predlaže gospodin Ćeman svakako ima mjesta. Ali možda ne bi trebalo, gospodine Ćeman, insistirati sad u ovom trenutku na tom zaključku. Zato, mislim da smo dobro definisali da bi u bilateralnim odnosima između Predsjedništva, Savjeta minsitara, vlada, određenih ministarstava, radnih grupa, tako je, da to pitanje se postavi. Jer, kad se sve iscrpi unutar institucija onda bi eventualno mogli da idemo i dalje. Vjerujem da će naše nadležne institucije otvoriti ovo pitanje. S obzirom da je gospodinu Zoriću bilo ovdje pitanje, ovde se radi zaista o Bošnjacima i Srbima koji su radili u Republici Hrvatskoj i koji nisu ostvarili pravo na penziju, na državljanstvo, privatizaciju i mnogo čega još. Ali smo zato rekli da i drugi ljudi – radio je neko i u Srbiji i i Crnoj Gori, u Sloveniji i obratno – stavili smo to u jedan širi kontekst kako bi rješavali i druga pitanja i tako pomogli našim građanima. Prema tome ti građani su lutali godinama dok nisu bili pravilno upućeni na ovu komisiju za ljudska prava, na Parlamentarnu skupštinu BiH, jesam dobro rekao gospodine Zoriću, da ne kažem Parlament BiH. . Znači, mi smo nadležni , prema Ustavu, za ljudska prava i zbog toga smo, uvažavajući ove ljude, vrlo i urgentno to rješavali Ali, znate, ljudi su izgubili više od četiri godine žaleći se na krive adrese, jer ljudska prava treba da štiti ovaj parlament. Eto, hvala vam. I mislim da ovo treba podržati.
Hvala lijepo. Slažem se. Kolega Andrić je tražio riječ. Dalje nemam prijavljenih za raspravu. Dobro je.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Ja razumijem, uistinu, ukoliko su nečija prava prekršena i da ih trebaga zaštititi i zna se način na koji se to radi. Međutim, činjenica je da ovde u ovom postupku saslušali smo jednu stranu. Naša komisija se uvjerila u razgovoru s jednom stranom. Trebalo bi vidjeti i druga strana u tom postupku tj. Republika Hrvatska. Ja jedino mogu podržati zaključak da se na bilateraloj osnovi o ovome razgovara i da se vidi što je što, što je istina.
To je smisao ovih zaključaka.
Suzdržao bih se od bilo kakvih težih zaključaka donošenja u ovom trenutku dok ne dobijemo povratnu informaciju povratno i sa druge strane, da vidimo o čemu se radi. 123
U pravu je kolega Andrić, ali mislim da su to zaključkci ovi obuhvatili. Baš da su u bilateralnim kontaktima pokušaju ovi problemi riješiti. Ima li još neko da se javlja za raspravu? Ne javlja niko. Zaključujemo raspravu. Izjašnjavamo se o zaključcima naše komisije, o Izvještju. Pripremite se za glasanje. Glasamo o Izvještaju sa zaključcima. Glasajte sad. - Za 28 za, 2 protiv, jedan uzdržan. Dakle konstatujem, dame i gospodo, da smo usvojili dakle Izvještaj Kmisije za ljudska prava, imigraciju, izbjeglice i azil o predstavci građana iz Udruženj a»UGOR», sa zakjučcima. Kolega Ćeman, izvolite.
Dakle, ja neću insistirati da se glasa o mome zaključku računajući upravo na ovo da će organi koji su ovim zaključcima određeni kao adresa, učiniti što je u njihovoj moći da se ovo pitanje kao važno pitanje, između ostaloga, i odnosa dviju država, a u pogledu prava građana, tretira na odgovarajući način.
Hvala lijepo. Ja se izvinjavam, nisam čuo Vaš zakjučak i zato nisam ni pričao o njemu
Dobro, niste htjeli, ali evo ja sam,
Ne, nisam bio tu kada ste izrekli. ne, ne nije mi rečeno. Ja se izvinjavam. Vama inaće ne bih to nikada napravio. Ali evo, hvala vam lijepo, dali ste doprins. Nije mi bila namjera, nisam bio prisutan kad ste Vi izlagali.
Dobro. U redu je izvinjavam se ja nisam to.
Prelazimo na 30 tačku, to je Ad.30. Predlog rezolucije Kluba SDA Imate predlog rezolucije. Otvaram raspravu. Kolega Novaković, izvolite. 124
Ne znam kako je, uvaženi predsjedavajući, i predlagača pitam, ne znam kako je zamišljeno, s obzirom da nisam bio kod usvajanja dnevnog red – kako je zamišljena rasprava o ovoj rezoluciji. Naime, da li je zamišljeno da pismenim putem dajemo amandmane, ili je dovoljno da sa predlagačem rezolucije znaći na ovakav način dolazimo do zadovoljavajućeg teksta.
Očekuje se samo podrška, nikakvi amandmani.
Naime, ja bih iznio svoje primjedbe znači na Rezoluciju. Prvi stav, dakle prvi stav Rezolucije smatram nepotrebnim i njega bih brisao. Naime, to podsjećanje se nalazi u predstojećim stavovima i nema ga potrebe ga u prvom stavu iznositi, jer se dolje podsjeća na te obaveze. Brisao bih i stava 2., zato što isticanje posebno jedinice za koordinaciju, ili bilo koga posebno u dijelu znači poslova koje je radio u okviru svojih obaveza mislim da nije potrebno. Podržao bih stav 3. Rezolucije na način kako je ovde rečeno. U stavu 4. bih izbrisao prvu rečenicu. Naime, Predstavnički dom pozdravlja izjave o spremnosti Uprave za indirektno oporezivanje. Mislim da nema smisla da stoji u Rezoluciji.Jer pazite, svako može dati izjave. Pitanje je spremnosti Uprave znači za ovaj proces. I u tom smislu pozdravljati izjave, mislim da Rezolucija ne bi imala smisla. Daljnji dio teksta bih podržao, stim da bi riječi «tražimo od» zamijenio riječima «očekujemo od». Znači, jer logično je, s obzirom na sve nadležnosti, da mi možemo očekivati da svako u svojoj nadležnosti nešto uradi, ali da ne možemo znači imati taj sistem da nalažemo entitetsim parlamentima i Skupštini Brčko Distrikta BiH. Podržao bih tačku 5. i tačku 6. ove rezolucije i ukoliko se predlagač slaže sa ovim primjedbama mi smo spremni na ovaj način da glasamo za Rezoluciju.
Zahvaljujem. Dr. Gligorić.
Gospodin Novaković je potrčao, mislio sam da neće to prihvatiti. Ali sad ovako, pošto sam danas govorio o nekim svojim izrekama da završimo i ovo je da se Vlasi ne dosjete. Sad je gospodin Novaković rekao Elmiru Jahiću znaš on će neke amandmane, nešto će dopuniti, ovaj će se umno ovako malo da zabrine, pa će to da uvaži, pa ćemo dobiti rezoluciju. 125 Mislim da treba rezoluciju odbiti, neka svako radi svoj posao i u najkraćem, očekujem takvu vrstu rzumijevanja i da ne pravimo ovde farsu, da se dopisujete između sebe da bi se podržavali politički. Hvala vam.
Samo malo, mogu li intervencija poslovnička. Amandmani se podnose u pisanoj formi, moramo poštivati Poslovnik đaba. Ne možemo ovde, kad je Rezolucija u pitanju, na drugačiji način. Ako vam treba pauza neka svi kažu. Pisane amandmane, dakle, molim vas lijepo, moramo Poslovnik poštovati. Ja pozdravljam svako približavanje da dođemo d rješenja. Momčilo Novković replika, je li?
S obzirom da sam ja pitao, gospodine predjedavajući, kako ste dogovorili, jer nisam bio
Nema dogovora, Poslovnik je tu
Ja ću onda zatražiti pauzu da napravim amandmane znači u pisanoj formi.
Ja bih molio da još malo pustimo raspravu da vidimo ako ima približavanja, da zajedničku pauzu iskoristite ako možete doći do rezolucije ko hoće za rezoluciju.
Molim Vas, gospodine predsjedavajući, ja sam tražio da ja znači iskoristim pauzu i da napišem amandmane. Ko će za što pauzu iskoristiti, to je njegova stvar. Dakle, ako ne mogu na ovakav način da usaglašavam, onda ću zatražiti pauzu da napišem amandmane. A zaista kolegu Gligorića molim da korektno diskutuje. Ja ne bih o njemu na ovakav način diskutovao kako je on diskutovao. Znači, ne zato što on to ne zaslužuje, nego zato što ovaj dom to ne zaslužuje.
Zahvaljujem. Kolega Jahić je tražio riječ. Molim vas samo malo strpljenja, pa Azra Hadžiahmetović.
Prvo, stvarno se neprijatno osjećam što nas je gospodin Gligoroć razotkrio tako na jedan način, stvarno mi je to, na jedan špijunski način razbličio sve te naše podle namjere (smijeh). 126 No, evo ja odustajem od prve i druge tačke, od prve rečenice u četvrtm dijelu.. Ostalo evo ne mora biti da amandamni odustajem od ovih dijelova kaoo predlagač.
Zahvaljujem.Ima li neko dalje da se javlja za riječ? Azra Hadžiahmetović je tražila.
Evo, ako će biti neke pauze i ako će se eventualno praviti amandmani...
Neće biti pauze, jer povučeni su ovi dijelivi koje je Momo htio amandmane, tako da ćemo dobiti prečišćen tekst. Molim vas samo malo da pratimo. Nemojte, molim vas, da odugovlačimo vrijeme, sve ćemo završiti.
Možda će biti neka eventualno prečišćeni tekst i u tom smislu ukoliko ćemo ići eventualno u pravcu usvajanja neke rezolucije, ja bih dala par sugestija. Prvo, pod tačkom 1. Rezolucijom Predstavnički dom Parlamenta BiH podsjeća entitetske vlade
Azra, molim Vas, dakle, povukao je predlagač tačku 1. i tačku 2, i prvu rečenicu tačke 4.
Ja diskutujem o ovome. Mislim mi još nismo došli do čistog teksta. Nadalje, ja ću vas podsjetiti, sad sviju nas da ovaj parlament nije usvojio program ublažavanja posljedica uvođenja PDV-a, nego smo to primili k znanju. Usvojile su entitetske vlade i Vlada Distrikta Brčko. Prema tome, ova tačka 2. ne znam zašto stoji ovde, jer znam dobro da ovaj parlament nije usvojio taj program. Nadalje, ovde kaže da se pozdravljaju odluke vlada da u predloge svojih budžeta na rashodnoj strani itd. Do mene nije došao ni predlog budžeta državnih institucija, jel ako sam se dobro izrazila kolega Zoriću, a kamo li da vidim eventualno predloge entitetskih budžeta, rashodnu stranu i da vidimo eventualno je li to upravo odgovor na potrebe socijalnih programa i socijalnog sektora u kontekstu poreske reforme. Nadalje, da pozdravljamo spremnost Uprave, ja nisam siguran da je to pametno jer ovo je obaveza Uprave za indirektno oporezivanje prema zakonima koje je usvojila ova parlamentarna skupština. Da se uspostave entitetski timovi za praćenje kretanja cijena, to je obaveza vlada entiteta. Prema tome, eventualno podsjećati na to, mislim zaista da ovako formulisane tačke, ne sporeći potrebu da treba usvojiti moćda neku rezoluciju, ja nisam sigurna da je to način na koji je formulacija svima nama ovde predočena. Ukoliko ćete praviti neki prečišćeni tekst ja predlažem da se ove formulacije izbjegne. 127
Zavaljujem se dr Hadžiahmetović. Riječ je tražio predjedatelj Doma g-din Špirić.
Dakle, gospodine predsjedavajući, cijenjene koleginice i kolege poslanici, očito je da se ovde pokušava doći do nekog teksta i mislim da je dobro ako neko misli da se može usaglasiti tekst na ovoj rezoluciji. Samo je pitanje hoćemo li dobiti upotrebljiv dokument, ili će biti neupotrebljiv. Ja ću sad, evo na bazi ovoga – poštujem odustajanje od prve tačke, druge tačke i prve rečenice u 4. tački, sad vam čitam šta je ostalo od Rezolucije. Kaže, Predstavnički dom PS pozdravlja odluke entitetskih valada i Vlade Distrikta Brčko. Pa onda 5 – pozdravljamo odluku Vlade Federacije i odluku Vlade Republike Srpske. Mi sm prerasli u grupu za pozdravljanje odluka entitetskih vlada. Ako je stvarno ovaj parlament dotle došao. Zato vas molim, nemojte da karikiramo rezolucijom. Ja vam naravno neću vam otežavati, neću podržati rezoluciju, jer ne mislim da se s njom bilo šta rješava, i mislim da je krajnja namjera ovde Vijeća ministara, ovo je zahtjev Vijeća ministara, da preko bilo koje stranke dođe do rezolucije, gdje se kaže: Međutim, Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH izražava zabrinutost da još uvijek nije došlo do usvajanja budžeta te da bi dalje kašnjenje u njihovom usvajanju moglo voditi odlaganju implementacije ovog programa. Dakle, ovo je ključna rečenica Rezolucije koju je pisalo Vijeće minsitara. Ja vam govorim da se traži prevaljivanje odgovornosti za nešto što eventualno može uslijediti, ili čišćenje terena. A to ovom parlamentu ne treba. Ja mislim da svi trebamo ponijeti odgovornost za ozbiljan projekat, a to je projekat poreske reforme. Kako god budete sjeli i čistili ovu rezoluciju, ukoliko ne budemo svjesni šta snjom hoćemo, dobićemo jedan bezvrijedan papir. Eto, ja, dakle, neću otežavati. Ukoliko postoji većina koja želi da dođe do rezlucije, neću se javljati, neću podržati nikakvu rezoluciju, jer ne mislim da je to rješenje. A ako treba napraviti pauzu, vi tražite, pokušajte, sve ću učiniti kao predsjedavajući da pomognem da vi na jedan racionalan način dođete do nekog usaglašenog stava. A ne mislim da radimo dobar posao. Hvala
Hvala lijepo. Ima li više prijavljenih? Nema. Rsprava je zaključena.
Treba li, ukoliko se predlagači i ovo što kažu slažu, treba li doći do prećišćenog teksta ako ćem glasati ili je ovo dovoljno? Kolegica Azra je tražila,hoće da ima prečišćeni tekst Ako cijene drugi da ne treba, izjasnićemo se. 128
Dakle, ovo što je gospodin Novaković govorio, to je ponovila i gospođa Hadžiahmtović, malte ne doslovce. Dakle, prvi dio, drugi dio se briše, treći postaje prvi, u četvrtom dio, odnosno četvrti stav prva rečenica se briše, i umjesto «tražimo» počinje „očekujemo od entitetskih parlameata“. Peti i šesti ostaje. Dakle svim je.
To je, dakle, rezolucija. Ima li dalje rasprave? Nema. Zaključili smo raspravu. Pripremmite se za glasanje o Rezoluciji kao što ste vidjeli. Glasajte, sad. - Za 17, protiv 7, jedan uzdržan. Imamo većinu i entitetsku većinu. Dakle, Rezolucija, kako su se SDS i SDA dogovorili, je tako i prihvaćena. Prelazimo na 31. tačku dnevnog reda. Ne, nema potrebe malo šale. Molim vas da opustimo atmosferu. Ako se neko ljuti Momo ako je oko toga, evo ja se izvinjavam. Nije, pošto je glasanje ne pokazuje to. Prelazimo na 31. tačku dnevnog reda, to je Ad.31. Izvještaj o aktivnostima Obavještajno-bezbjednosne agencije BiH za period 1.6. do 31.12. 2004. godine Kao što znate, Savjet ministara ostao je pri tome da je ovaj materijal povjerljiv. Zbog toga smo dužni da isključimo javnost prilikom razmatranja ovog izvještaja. Ali, molim vas lijepo, moramo ovde imati onoga ko će u ime Vijeća ministara, ko je zadužen za obavještajno-bezbjednosnu agenciju, mora, dakle, biti predjedavajući Vijeća ministara ili gospodin Bariša Čolak ili Mladen Ivanić, jer ih zakon tako poziva. Pošto nema, predlažem da skinemo ovu tačku sve dotle dok se predlagač ne udostoji da brani ovaj izvještaj. Slažete li se s ovim? Samo malo sjedite. Zahvaljujem, dame i gospodo, kako je ovo posljednja dakle pretpostavljam sjednica Predstavničkog doma u 2005. godini, koristim se prilikom da svim građanima BiH čestitam nastupajuće vjerske praznike, kao i Novu 2006. godinu. Čestitamo blagdane i Novu godinu. I posebna zahvalnost medijima na praćenju ove sjednice. Sjednica je završena u 19,00 sati.