Molim uvažene kolegice i kolege zastupnike da zauzmu svoja mjesta i da stave kartice, također i uvažene ministre iz Vijeća ministara da zaumu svoja mjesta, odnosno uvaženog ministra i zamjenicu. Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, otvaram 44. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redoviti gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i veleposlanstava u BiH, koji redovito prate rad našega Doma, te predstavnici medija. Srdačno pozdravljam sve nazočne i goste. A prije prelaska na dnevni red ove današnje sjednice želio bih uputiti jednu čestitku u svoje osobno ime i nadam se u ime ovoga Parlamenta. Kao što sigurno već znadete izabran je novi papa Horhe Mario Bergoljo koji je uzeo za sebe ime Franjo I. Vjerujem da mogu i u vaše ime reći da se radujemo tom izboru kao što sam čvrsto uvjeren da je BiH dobila novog prijatelja koji će nastaviti dosadašnju politiku razumijevanja, suradnje i potpore Svete stolice prema BiH. Upućujem iskrene čestitke novom papi Franji I na izboru kao i Kardinalskom zboru koji su ga izabrali. Odsutnost je opravdao zastupnik Mladen Ivanković Lijanović. Prema informaciji službe sjednici je nazočno 38 zastupnika i konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Što se tiče izmjena dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće: Točka 4. Prijedlogu zakona o parlamentarnom nadzoru u području obrane i sigurnosti Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost BiH,zakon broj: 01,02-02-1-48/12 od 29.11.2012. (drugo čitanje) je preformulirana sukladno članku 111. stavak (6) Poslovnika zato što je Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost BiH po drugi put zatražilo produljenje roka za dostavu izvješća. Na prošloj sjednici Kolegija kao krajnji rok određen je 13.03.2013. S ranijeg dnevnog reda skinute su: Točka 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom BiH – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-8/13 od 05.02.2013. 2 (drugo čitanje) na zahtjev Ustavnopravnog povjerenstva koje je odlučilo održati javnu raspravu o Prijedlogu zakona. Rok za dostava izvješća produljen je do 17.04.2013. Točka 14. Razmatranje inicijatave zastupnika Šemsudina Mehmedovića s 42. sjednice Zastupničkog doma, održane 14.02.2013., koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma upućujem zastupničku incijativu da Parlamentarna skupština BiH obavi raspravu o preprekama i šansama za ulaganje u BiH, te da Vijeće ministara BiH pripremi početni materijal za raspravu“, na zahtjev Zajedničkog povjerenstva za ekonomske reforme i razvoj. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Kolegica Dušanka Majkić. Izvolite.
Poštovane koleginice i kolege, poštovani članovi Savjeta ministara. Dozvolite mi da kažem da samo nekoliko riječi vezano za tačku 4. koja će, koja bi mogla pomoći oko izjašnjavanja samoga. Hoću da vas podsjetim da je u skladu sa članom 101. tačka (2) predsjedavajući Predstavničkog doma dostavio Prijedlog zakona Savjetu ministara – Direkciji za evropske integracije zbog davanja mišljenja. Moram reći da je Ministarstvo bezbjednosti, mimo saglasnosti ministra i bez prisustva ministra, napravilo mišljenje koje je naknadno ministar sam osporio, i to mišljenje koje je tako osporeno otišlo je čak i na Savjet ministara. I kad smo htjeli da vidimo zbog čega se sve to dogodilo i kako se to sve dogodilo onda smo dobili informaciju da će novi Prijedlog Ministarstva bezbjednosti juče biti na sjednici Savjeta ministara, što se je i dogodilo, i dato je pozitivno mišljenje uz dvije opaske koje, za koje Ministarstvo bezbjednosti traži da se unesu u zakon, što zahtjeva dodatno produženje roka za amandmansku fazu kako bi se to izmijenilo. Dakle, to je jedini razlog zbog čega je Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost tražila da se produži ovaj rok kako bi se ova dva amandmana koje je tražio ministar bezbjednosti, odnosno Ministarstvo bezbjednosti, moglo uobziriti. Tako da vas molim da imate u vidu to kada se budete izjašnjavali o određivanju novog roka za dostavljanje izvještaja o ovom Prijedlogu zakona.
Zahvaljujem uvaženoj zastupnici Dušanki Majkić na ovom pojašnjenju. Uvaženi zastupnik Mladen Bosić. Izvolite.
Klub poslanika SDS-a predlaže uvrštavanje nove tačke dnevnog reda koja glasi – Imenovanje Ad hocc komisije za sprovođenje postupka imenovanja Savjeta Regulatorne agencije za komunikacije. Naime, na snagu je pred kraj decembra stupio Zakon o komunikacijama koji je predvidio da Savjet ministara ovoj Parlamentarnoj skupštini u roku od 15 dana predloži komisiju koja će izabrati Savjet Regulatorne agencije. Pošto svi znate da je Regulatorna agencija već godinama u blokadi, bez mogućnosti funkcionisanja i izbora svog rukovodstva smatramo da je neophodno 3 pristupiti napokon onim zakonskim odredbama i upozoravamo Savjet ministara da nije ispunio svoju zakonsku obavezu. Zato predlažemo da ova tačka dnevnog reda bude uvrštena pod rednim brojem 13. da bi se ostavilo dovoljno vremena u toku dana Savjetu ministara da dostavi prijedloge imena za imenovanje komisije. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Mladenu Bosiću. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajuć, uvaženi predstavnici Savjeta ministara, uvažene kolegicve i kolege. Ja sam prije dvije sjednice podnio inicijativu da se uvrsti tačka dnevnog reda oko mog razrješenja u Komisiji za prikupljanje i trošenje donacija, jer zaista ne vidim više svrhu da budem član te komisije koja praktično i ne radi a neću da se moje ime povlači po štampi, jer očito je da niko ne pokazuje interesa da se taj rad nastavi. I to traje već pretprošli i prošli mandat saziva ovog Parlamenta. Pa evo, ako danas vi smatrate, u Kolegiju, da nije potrebno da se ona uvrsti, nije važno pod kojim redom, da li 15. ili 14., da barem obnovim inicijativu da je na sljedećoj, ako vi procijenite, na sljedećoj sjednici obavezno uvrstite. Ali ja mislim da je to formalna stvar, da ste mogli i danas je uvrstiti pa to zavisi od vas, od Kolegija, kako se vi izjasnite. A vama sam čak predložio u toj inicijativi da se izjasnite, na Proširenom kolegiju, da se ta komisija definitivno i ukine, jer očito je da niko ne pokazuje interes da se nastavi taj rad jer nikoga više to i ne interesuje, a već sam rekao ne želim da se moje ime povlači po medijima. I zaključak ili prijedlog je bio – ko je šta jamio jamio je. Naše institucije koje su zadužene za kontrolu i rad zakonitosti ne pokazuju interesa, to je i SIPA i Tužilaštvo i sve druge institucije, pa zašto bih onda ja insistirao samo na tome kada drugog nikog ne interesuje. Pa evo, vam u Kolegiju ostavljam ako danas smatrate da to ne treba da se uvrsti da onda imate, i obnavljam tu inicijativu, barem za sljedeću sjednicu. Ali ja mislim da je to formalna stvar i da se može uvrstiti i u današnju sjednicu, s obzirom da nemamo ni dnevni red obiman. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Slavku Jovičiću. Mi smo imali tu materiju na našem Kolegiju i zaključak je da se sugerira, odnosno traži od uvaženog zastupnika da podnese pismenu ostavku da bismo to onda mogli uključiti oficijelno u dnevni red. Prema tome, evo možda ste to i poslali u međuvremenu, ako i niste ja bih molio da to uradite i onda ćemo sigurno to uvrstiti odmah na sljedećoj sjednici. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Gospodo predsjedavajuću, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. 4 Malo neuobičajeno je da zastupničku inicijativu na zahtjev Komisije za ekonomske reforme i razvoj bez obrazloženja se skida sa dnevnog reda. Bilo bi bar korektno da mi se dostavilo obrazloženje zbog čega je to, koji su razlozi, jer čini mi se da mi u BiH nemamo prečih stvari nego da vidimo koje su prepreke za investiranje u BiH i da eventualno vidimo šansu za zapošljavanje, jer je očigledno da svaki dan sve je manji broj onih kojih imaju sreću da imaju posao u BiH. Zbog toga mislim da bi bilo korektno da zastupničku inicijativu uz obrazloženje skidate s nevnog reda. Pa bih volio kao, evo podnosilac ove inicijative da imam bilo kakav razlog zbog čega je to urađeno, odnosno zbog čega je skinuta s dnevnog reda ove sjednice. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Mehmedoviću. Prema mojim ifnormacijama, dakle nadležno povjerenstvo se nije moglo sastati po ovoj inicijativi pa da bi je mogli proceduralno uključiti u dnevni red. Ali sigurno da se nećemo oglušiti na ovu inicijativu. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Vrlo kratko jedan mali komentar na prijedlog Kluba poslanika SDS-a da se danas uvrsti ova tačka dnevnog reda o formiranju Ad hocc komisije za izbor Vijeća Regulatorne agencije. Ja razumijem inicijativu i razloge predlagača. I naravno argumenti koje je on iznio stoje, međutim zar nije bilo drugog načina. Ja koliko znam ovo Vijeće ministara je rezultat izbora ove parlamentarne većine čiji je član SDS. Dakle, kako funkcionira ova vlast ovdje, odnosno ova parlamentarna većina zaista, jer dovodite sada u situaciju Parlament da, što kažu, navrat-nanos nešto da čekamo, zadanja tačka, pa Vijeće ministara dostavlja ili ne dostavlja. Dajte ljudi malo sjedite i dogovorite se možete li funkcionisati ili ne. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Imamo ...
nije uključen mikrofon
Ja bih molio zastupnike ipak da se prijavljuju na vrijeme. Uvaženi zastupnik Saša Magazinović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, zamjenici, kolegice i kolege, članovi Vijeća ministara, ostali prisutni, sve vas pozdravljam. 5 Izvinjenje predsjedavajući, jesam zakasnio sam malo sa prijavom i hvala Vam na Vašoj tolerantnosti. Što se tiče ove inicijative za uvrštavanje tačke dnevnog reda nije ništa sporno, samo prije toga nas kao klub interesuje jesmo li proceduralno ovo sproveli kako treba, imamo li tu inicijativu? Ako treba napravit ćemo pauzu od 10 minuta samo da tu formu zadovoljimo kako bi mogli znati o čemu se izjašnjavamo. Pa, ako može samo pojašnjenje u tom pravcu, a što se tiče inicijative nije sporna.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Saši Magazinoviću. Dakle, evo želim informirati Dom da je ova inicijativa došla na proceduralan način i tu je predamnom pismeni prijedlog. Dopuna dnevnog reda traži se na osnovu članka 65. stav (1) Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 33/06, 41/06, 81/06, 91/06, 97/06, 87/09 i 28/12). Dakle, predlažemo dopunu dnevnog reda 44. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH sa tačkom 13. koja glasi: Imenovanje Ad hocc komisije za provođenje postupka imenovanja Savjeta Regulatorne agencije za komunikacije. Iza toga slijedi obrazloženje. Prema tome, dakle, uvaženi zastupnik Saša Magazinović. Izvolite.
U ime Kluba SDP-a tražim pauzu od 5 minuta dok nam se dostavi ta inicijativa pa ćemo onda pristupiti izjašnjavanju.
Na zahtjev Kluba SDP-a dajem pauzu od 5 minuta. [[PAUZA]] Molim uvažene kolegice i kolege zastupnike da zauzmu svoja mjesta a predstavnike medija da zauzmu takođe svoja mjesta. Klub zastupnika SDP-a tražio je stanku od 5 minuta, pa ako ima potrebe predsjednik Kluba da se očituje izvolite. Uvaženi zastupnik Saša Magazinović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Dakle, u trenutku kada smo tražili pauzu mi apsolutno nismo imali na stolovima ni inicijativu, ni materijal koji je prati. U ovom trenutku mi smo spremni da se izjasnimo o ovoj inicijativi. Ja mislim da nema razloga da je bilo ko ne podrži, s tim da isti takav pristup očekujemo 6 od svih ostalih klubova ako eventualno Klub SDP-a ili neki drugi klub na nekoj od narednih sjednica na jednak način bude htio staviti na dnevni red neprovođenje nekog zakona ili nekih rokova i zakona identično ... Mi ćemo, dakle, podržati ovo, nije ništa sporno.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Saši Magazinoviću. Ja stavljam na izjašnjavanje prijedlog uvaženog zastupnika Mladena Bosića da se kao 13. točka dnevnog reda uvrsti Imenovanje Ad hocc komisije za provođenje postupka imenovanja Savjeta Regulatorne agencije za komunikacije. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 33 glasa za, 4 glasa protiv, 1 suzdržanim, uz dovoljne entitetske većine usvojili ovaj prijedloga tako da 13. točka dnevnog reda glasi kako je bilo u prijedlogu za glasovanje, dakle Imenovanje Ad hocc komisije za provođenje postupka imenovanja Savjeta Regulatorne agencije za komunikacije. Konstatiram da 44. sjednica Doma ima sljedeći Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 43. sjednice Zastupničkog doma; 2. Zastupnička pitanja: a) Komentari na dobivene odgovore, b) Nova zastupnička pitanja; 3. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu amandmana I zastupnika Darka Babalja na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 47/12 od 28.11.2012.; 4. Izjašnjenje o određivanju novoga roka za dostavu izvješća o Prijedlogu zakona o parlamentarnom nadzoru u području obrane i sigurnosti Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost BiH (zakon broj: 01,02-02- 1-48/12 od 29.11.2012.) ili o obustavi zakonodavnog postupka; 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postupku – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-7/13 od 30.01.2013. (drugo čitanje); 6. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-4/13 od 15.01.2013. (zakon u prvom čitanju); 7. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju – predlagatelj: zastupnici Saša Magazinović, Senad Šepić, Mirsad Đugum, Mladen Ivanković Lijanović i Beriz Belkić, zakon broj: 01-02-1-13/13 od 27.02.2013. (prvo čitanje); 7 8. Izvješće o funkcioniranju sustava kolektivnog ostvarivanja autorskog i srodnih prava u Bosni i Hercegovini za 2011. godinu, materijal Vijeća ministara BiH, broj: 01,02-47- 238/13 od 18.02.2013.; 9. Izvješće o radu Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2012. godinu i Plan rada Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2013. godinu, materijal broj: 01,02-50-19-216/13 i 01,02-50-19-216- 1/13 od 12.02.2013.; 10. Izvješće o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2012. godinu, materijal broj: 01,02-50-19-249/13 od 21.02.2013.; 11. Izvješće o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2012. godinu, materijal broj: 01,02-50-19-262/13 od 22.02.2013.; 12. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnika Senada Šepića povodom razmatranja zahtjeva zastupnikâ Saše Magazinovića, Senada Šepića, Mirsada Đuguma, Mladena Ivankovića Lijanovića i Beriza Belkića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika, koji glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH obvezuje Vijeće ministara BiH da najkasnije u roku od 30 dana, u slučajevima postupanja povodom odluka Ustavnog suda BiH, pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi izmjene zakona koje isključivo tretiraju provođenje odluka Ustavnog suda BiH“; 13. Imenovanje Ad hocc povjerenstva za provođenje postupka imenovanja Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH – predlagatelji: zastupnici Kluba SDS-a, materijal broj: 01-29-148/13 od 14.03.2013. Prelazimo na razmatranje dnevnog reda. Prvo točka jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 43. sjednice Zastupničkog doma Zapisnik 43. sjednice ste dobili. Ima li primjedbi? Nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na drugu točku dnevnog reda, Ad. 2. Poslanička pitanja a) Komentari na dobijene odgovore Do današnje sjednice odgovore na postavljena zastupnička pitanja su dobili zastupnici: Borislav Bojić od Vijeća ministara BiH, na pitanje postavljeno na 40. Sjednici, od Ministarstva prostornog uređenja i zaštite okolice Tuzlanskog kantona, na pitanje postavljeno na 41. sjednici Doma i od Vlade Unsko-Sanske županije, na pitanje postavljeno na 41. sjednici; Beriz Belkić od Vijeća ministara BiH, na pitanja postavljena na 37. i 39. sjednici i od Pravobraniteljstva BiH, na pitanje postavljeno na 41. sjednici Doma; Azra Hadžiahmetović od Središnjeg Izbornog povjerenstva BiH i od Ureda za razmatranje žalbi BiH, na pitanje postavljeno na 41. sjednici Doma; Zvonko Jurišić od Vijeća ministara BiH, na pitanje postavljeno na 37. sjednici Doma; 8 Senad Šepić od Vijeća ministara BiH, na pitanja postavljeno na 36. i 41. sjednici i na inicijative upućene na 39. i 40. sjednici Doma; Petar Kunić od Vijeća ministara BiH, na pitanja postavljena na 40. sjednici Doma; Denis Bećirović od Vijeća ministara BiH, na pitanja postavljena na 39. i 40. sjednici Doma; Zijad Jagodić od Vijeća ministara BiH, na pitanja postavljena na 30., 31., 32. i 37. sjednici Doma; Mato Franjičević od Vijeća ministara BiH, na pitanje postavljeno na 14. sjednici Doma; Dušanka Majkić od Vijeća ministara BiH, na pitanje postavljeno na 35. sjednici Doma i na urgenciju upućenu na 41. sjednici, radi se o pitanjima sa 26., 27., 28., 29., 35., 37. i 40. sjednice; Amir Fazlić od Vijeća ministara BiH, na pitanje postavljeno na 40. sjednici i od Ministarstva financija Županije Posavske, Vlade Županije Središnja Bosna, na pitanja postavljena na 42. sjednici Doma; Nermina Zaimović-Uzunović od Vijeća ministara BiH, na pitanja postavljena na 37. sjednici i inicijativu upućenu na 35. sjednici Doma, inicijativa usvojena na 37. sjednici; Milorad Živković od Vijeća ministara BiH, na pitanje postavljeno na 39. sjednici Doma i od Ministarstva pravde BiH, na pitanje postavljeno na 1. Posebnoj zajedničkoj sjednici obaju domova - Zastupnici/izaslanici pitaju - Vijeće ministara BiH odgovara, a dopunjeno na 35. sjednici Doma; Boško Tomić od Vijeća ministara BiH, na pitanje postavljeno na 39. sjednici Doma; Šemsudin Mehmedović od Vijeća ministara BiH, na pitanje postavljeno na 39. Sjednici, od Vlade RS-a na pitanje postavljeno na 41. sjednici i od Ministarstva unutarnjih poslova Kantona Sarajevo, Uprava Policije, na pitanje postavljeno na 41. sjednici Doma; Saša Magazinović od Ministarstva pravde RS-a, na pitanje postavljeno na nastavku 36. sjednice Doma; Adnan Bašić od Federalnog ministarstva obrazovanja i nauke, na pitanje postavljeno na 40. sjednici Doma; Anto Domazet od Centralne banke BiH, na pitanje postavljeno na 41. sjednici Doma; Lazar Prodanović od Vijeća ministara BiH, na pitanja postavljena na 40. sjednici Doma; Salko Sokolović od Vijeća ministara BiH, na pitanja postavljena na 39. i 42. sjednici Doma; Aleksandra Pandurević od Vijeća ministara BiH, na inicijativu upućenu na 12. sjednicu Doma, inicijativa usvojena na 20. sjednici Doma. Obavijesti povodom zastupničkih pitanja dobili su Zijad Jagodić od Ministarstva vanjskih poslova BiH u vezi s pitanjem postavljenim na 42. sjednici Doma i Emir Kabil od Fonda zdravstvenog osiguranja RS-a na pitanje postavljeno na 41. sjednici. Ima li komentara na dobijene odgovore? Uvaženi zastupnik Milorad Živković. Izvolite.
Zahvaljujem. Dobio sam dva dopunjena odgovora, jedan odgovor od Ministarstva pravde. Ja se zahvaljujem što je na kraju krajeva, već ima više od 6 mjeseci čekam ovaj dopunjeni odgovor, a radi se o pitanju od Tužilaštva koji su dostavili imena kada se radilo o postupcima o prijemu stranaca u državljanstvo BiH i smatrao sam da su ovo javni podaci i da nema potrebe da bude tajno i mislim da će sad svi moći da vide o kome se radi. Posebno indikativno je da su se neki procesi završili zastarom. Zastarjeli su predmeti i nisu se otvarali procesi, što mislim da je nedopustivo. Drugo, dopunjeni drugi odgovor sam dobio od Ministarstva trgovine. Radi se o genetski modifikovanim organizmima. Drago mi je da je u odgovoru dopunjenom rečeno da ni jedan subjekt u poslovanju sa hranom do sad nije podnio Agenciji zahtjev za stavljanje na tržište genetski modifikovanih organizama i proizvoda, tako da naši građani, prema ovome, mogu da budu mirni da u BiH nema genetski modifikovanih organizama u hrani, niti u hrani za, u 9 poljoprivredne svrhe koji se koriste za stoku. Ali to ne daje mogućnost da nema onih koji nisu prijavili za dozvolu da se ta hrana koristi i da te proizvode u proizvodima u BiH postoje. Drago mi je da je napravljena Strategija 2013. godine da će se to raditi, ali prošlo je od 2009. godine mnogo vremena kada je zakon donesen, a nisam dobio potvrdu da je makar slijepom probom napravljeno iako laboratorije postoje, ima ih već četiri koje su dobile licencu, i da naprave jednu slijepu probu među proizvodima koje ljudi koriste u ishrani u BiH i da kažu da stvarno u BiH ne postoji genetski modifikovana hrana. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala Vam predsjedavajući. Pa evo, nakon godinu i po dana čekanja od Savjeta ministara je stigao odgovor. Samo je ovdje uvaženi gospodin Kutleša pogriješio, naveo je da je odgovor na poslaničko pitanje. Nije riječ o odgovoru na poslaničko pitanje nego o inicijativi koja se odnosi na realizaciju plana mjera koje je potrebno poduzeti za rješavanje problema građana BiH koji su bili zaposleni u preduzećima u Republici Hrvatskoj. Nažalost, moram konstatovati da je ova informacija nepotpuna, da ovdje nedostaju informacije Ministarstva civilnih poslova i Ministarstva za ljudska prava. Informaciju je dostavio samo MIP, i izgleda da je to, da se osjećam danas pomalo grešnom spram bivšeg ministra Alkalaja, izgleda da je jedini on nešto radio po ovom pitanju. Tako da, ništa, ovo će se vjerovatno proslijediti nadležnoj komisija i komisija onda će u dogovoru, kao što je i ova inicijativa pokrenuta sa predstavnicima udruženja građana o čijim pravima je riječ, predložiti vjerovatno dalje neke mjere. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Ja samo želim da kažem, zahvaljujem se na dobijenim, nekoliko dobijenih odgovora. I s obzirom da se radi o obimnom materijalu koji sam tek dobila nisam u mogućnosti da se izjasnim o tome da li sam zadovoljna ili ne, pa ću to učiniti na sljedećoj sjednici. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Senad Šepić. Izvolite. 10
Gospodine predsjedavajući. Evo, ja ću samo jedan komentar na ovu inicijativu koja se odnosila na informaciju sa prijedlogom mjera u cilju smanjenja težine školske torbe u osnovnim školama. Dakle, želim reći da zadovoljan sam odgovorom i zahvaljujem se Vijeću ministara. Dakle, ova je informacija potvrdila i ono o čemu sam govorio prilikom podnošenja ove inicijative. I želim da, evo u skladu sa nastavkom diskutovanja ove teme predložim danas inicijativu da Predstavnički dom Parlamenta BiH zaduži Konferenciju ministara obrazovanja i Vijeće ministara BiH da u roku od 60 dana izradi precizne upute o neophodnom materijalu za svaki školski predmet u skladu sa preporukama Svjetske zdravstvene organizacije prema kojoj će maksimalna težina školske torbe s priborom i opremom biti ograničena na 10% tjelesne težine djeteta. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Ja sam dobio odgovor na svoje pitanje. Odgovor je, u dobroj mjeri sam zadovljan odgovoran ali nisam zadovoljan aktivnostima koje se rade. Naime, radilo se o, moje pitanje je bilo o prisustvo aflatoksina u kukuruzu i vidio sam to kada je u pitanju, kada su druge zemlje u pitanju, jedan broj direktora ili odgovornih ljudi je pomaknut sa tih pozicija zbog toga što pravovremeno nisu intervenisali i zbog toga što su dozvolili da se takvi proizvodi puste u promet i da se nađu u mlijeku. Kažem zadovoljan sam odgovorom ali sam nezadovoljan akcijama koje se rade. Mislim da su mogli iskoristiti priliku, pošto aflatoksina nije bilo na prostorima BiH, mogli smo da sada napravimo prave marketinške poteze za, tako stimulišemo domaću proizvodnju i da povećamo u ukupnom plasmanu domaće proizvodnje, što su uradili drugi. Međutim, zasmetalo mi je zadnja rečenica u kojoj kaže – Agencija do sada, pošto je uputili na sve odgovarajuće instance, institucije, kaže – Agencija do sad nije zaprimila povratne informacije od strane nadležnih inspekcijskih organa na osnovu kojih bi u skladu sa nadležnostima propisanim Zakonom o hrani, a u saradnji sa navedenim nadležnim organima, mogla preduzeti dalje mjere iz svoje nadležnosti. Treba neko da se otruje, da se nešto desi pa da onda poduzmu se aktivnosti. Ta neefikasnost mi se ne sviđa i mislim da nije dobro, nismo u dovoljnoj mjeri iskoristili, ponovo pominjem, za propagandu domaćih proizvoda. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Amir Fazlić. Izvolite. 11
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice. Ja sam dobio odgovor na dva svoja pitanja. Istina na pitanje sa 40. sjednice koje glasi – Kolika su primanja direktora državnih institucija, te njihovih prvih saradnika, dobio sam jedan detaljan odgovor i zahvaljujem se generalnom sekretaru koji je zaista jedan tabelarni prikaz i mogu reći, neću komentarisati sadržaj odgovora i druge kolege ga imaju, za analizu je ovaj odgovor i primanja direktora državnih institucija. Ovdje ima primanja koja su veća i od primanja i poslanika i od samih članova Vijeća ministara, pa će uslijediti kroz pitanje inicijative jedno moje dopunsko pitanje jer sam ponukan ovim odgovorom. Znači potpuno sam zadovoljan ovim odgovorom, zaista je pregledan. Što se tiče drugog pitanja koje se odnosilo – Koliki je bužetski deficit kantonâ, dobio sam odgovor od samo dva kantona, od Posavskog kantona i od Kantona Središnja Bosna. Izgleda da ovi manji kantoni se, ja bih rekao, i malo manjim deficitom jer se zna obim njihovih budžeta i ubranih prihoda i rashoda, su malo ažurniji pa su se potrudili da dostave odgovore, a ovi veći kantoni poput Tuzlanskog, Sarajevskog, Zeničko-dobojskog, vjerovatno imaju veće deficite pa im treba vremena da dostave te odgovore. Pa bih ja ovo svoje pitanje obnovio i nadam se da ću dobiti odgovore i na ova pitanja. Inače moram da pohvalim da u zadnje vrijeme odgovori su malo decidniji, malo precizniji i malo brže dolaze. Da li je to ova sjednica gdje poslanici pitaju a Vijeće ministara odgovara urodila plodom, ali evo za sad se može dati jedna prolazna ocjena, barem s moje strane, za dobijene odgovore. Toliko.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Adnan Bašić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja sam sačekao, pošto sam istovjetan upit poslao u obadvije vlade, Vladi RS-a i Vladi Federacije BiH. Na pretposlednjoj sjednici sam dobio odgovor od Vlade RS-a, a evo na ovoj sam dobio odgovor i od Vlade Federacije pa ću komentarisati obadva odgovora. Problem je u sljedećem. Jedna poznata izreka jednog još tada poznatijeg političara, može da se svede kao odgovor koji se vidi iz obadva pismena odgovora – sve po zakonu. Znate vrlo dobro o čemu se radi. Pa znamo mi svi da je po zakonu pravo na otvaranje privatnih fakulteta u BiH, svi mi to dobro znamo. Ali ovo pitanje je imalo krucijalan stav o tome kakvo akademsko obrazovanje postižu oni koji završe takve fakultete. Ne bih ja upotrijebio onaj narodni izraz koji glasi da su to divlji fakulteti, gdje se za vrijeme pauze i stajanja auobusa može nabaviti diploma, iako je i to poznato u javnosti. Jednostavno sam od Vlade, i jedne i druge, od njihovog resornog ministarstva tražio decidan odgovor da li će se ikada ispitati poslovanje takvih fakulteta i stvarno da li su njihove fakultetske diplome validne u odnosu na stare obrazovne ustanove koje i dalje rade 12 u našoj domovini, u našoj državi BiH? Sumnjivo akademsko obrazovanje poništava i ove diplome, a ako preplavi val takvih akademskih obrazovanih građana onda će se zamisliti i nad svakom drugom diplom da li je i ona dala takvo ili slično obrazovanje. Ja takav odgovor nisam dobio. Zašto nije organizovana ni jedna institucija da provjeri, nakon toliko godina rada tih fakulteta koji niču kao gljive poslije kiše, ... svako selo čini mi se danas ima fakultet u Bosni. Zašto to niko ne provjerava? Zar ćemo mi žrtvovati našu omladinu, našu djecu da stiču takva obrazovanja koja sutra nigdje neće vrijediti? Jer današnji privatni poslodavci itekako će provjeravati svakoga onoga koga zaposli. Neće oni zaposliti sa tako sumnjivim diplomama. I zašto davati lažne nade mladim ljudima? Ne znam, ja nisam zadovoljan odgovorom, a duboko sam ubijeđen da ni bosanskohercegovačka javnost nije zadovoljna ovakvim načinom rada ovih fakulteta. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Ja sam dobio tri odgovora, dva neću komentarisati, jedan hoću. Radi se o odgovoru Pravobranilaštva BiH vezano za knjiženje, odnosno ne knjiženje državne imovine u korist BiH. Izražavam zadovoljstvo što odgovor je rađen na pravnim činjenicama i pravnim jezikom, pravobranioc se služi i potvrđuje da je riječ o imovini BiH. Mali komentar na neke navode s kojim se ne slažem. Slažem se apsolutno da odluka Ustavnog suda nije osnov za knjiženje, ali jeste još jedna najveća moguća potvrda notorne činjenice jer se radi o državnoj imovini. Međutim, nije tačno da je nužno čekati Zakon o državnoj imovini. Naravno zakon je potreban za druge stvari, ali kad je riječ o knjiženju sasvim je dovoljan pravni osnov, Sporazum o pitanjima sukcesije, njegov Aneks II i član 1. Ustava BiH koji govore o kontinuitetu države BiH. Možda pravobranioc novoizabrani ne zna da je 2010., početkom 2010. godine, započet proces knjiženja i da je uknjiženo 10 predmeta, od čega 3 perspektivna nepokretna vojna objekta i da je taj proces zaustavljen zahvaljujući Incku, za kojeg nisam siguran da li on uopšte još postoji u ovoj zemlji, ali je uspio zaustaviti jedan proces zasnovan na pravu. Ja očekujem da pravobranioc i njegovi saradnici nastavi raditi po osnovu prava i pravnih argumenata i da se ne obazire na nekakve političke dogovore ili nedogovore. Na kraju krajeva postoji zaključak ovog Doma od 24.11. kojim se Pravobranilaštvo poziva da nastavi knjiženje. I još jedan mali kratak komentar. U odgovoru Pravobranilaštva stoji da Ministarstvo odbrane nikada do sada nije kompletiralo predmete perspektivnih nepokretnih lokacija, ja ne znam više ni o kojem se broju radi, jel' 69, jel' 63 ili se još nešto mijenjalo. I dakle, tri godine ja se ovim bavim, tri godine me se zamajava, jedni na druge, jedni tvrde jedno, obmanjuju javnost, da ne kažem lažu. Dakle, da li su ti ljudi svjesni o kako važnim pitanjima se radi za ovu državu. Ja ću naravno postaviti ponovo poslaničko pitanje Ministarstvu odbrane da odgovori, ali još jedanput se zahvaljujem na odgovoru Pravobranilaštvu BiH. Hvala. 13
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Berizu Belkiću. I prije nego što, evo pozovem druge zastupnike samo želim napomenuti da sukladno Poslovniku komentari traju dvije minute, a pitanja tri. Uvaženi zastupnik Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Moje pitanje se odnosilo na to – Koliki je iznos i kakav je trend u kretanju vrijednosti blokada na računima privrednih društava u BiH koji su obuhvaćeni izvještavanjima Centralne banke BiH? Ja se zahvaljujem odgovoru koji je dala Centralna banka, u kome se kaže da oni nemaju podatke o vrijednosti blokada. Dakle, smatram da je nedopustivo da se u sistemu informiranja o osnovnim ekonomskim agregatima ne sadrže vrijednosti blokada nego samo broj blokiranih računa i broj blokiranih poslovnih organizacija. Dakle, uz ocjenu, je li, da je korektno dat odgovor, ja dajem također i inicijativu da se ovakav način, odnosno sustav izvještavanja unaprijedi i da se uključe podaci o vrijednosti blokada i tražit ću od Centralne banke da ona kroz jedno malo pilot istraživanje osigura ove neophodne podatke, jer nikakve mjere ekonomske politike ne mogu se temeljiti samo na ovim podacima koje sadašnjim sustavom izvještavanja osigurava Centralna banka. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Ja sam dobio odgovor na svoje poslaničko pitanje i zahvaljujem se prije svega Savjetu ministara na detaljnom odgovoru koji se odnosi, dakle, na pitanje sticanja prava za penziju zaposlenih pripadnika Oružanih snaga, SIPA-e i Granične policije BiH. Odgovor je prilično detaljan, nažalost mi nismo došli do rješenja ovog problema. Smatram da u BiH ćemo se suočiti sa diskriminacijom pripadnika ovih agencija, zavisno od toga gdje oni žive i zavisno od toga na koji način će steći uslove za penziju. Imamo apsurdnu situaciju da Zakon o policijskim službenicima, Zakon o pripadnicima Agencije za istrage i zaštitu, Zakon o službi u Oružanim snagama BiH predviđa da se stiče pravo navršetkom 40 godina uvećanog staža zbog specifičnosti posla koji obavlja, a na drugoj strani entitetski zakoni su predvidjeli da neko stiče pravo za odlazak u penziju sa navršenih 40 godina penzijskog staža i najmanje u ovoj godini 56 godina, iduće godine će biti 57 ili naredne godine 58. Šta to sada znači? Apsurd je da ovo nije riješeno. Mogućnost rješavanja ovog pitanja je moguće uraditi izmjenom ovih zakona o agencijama koje sam rekao, da ili navršetkom tolikog i tolikog broja godina starosti, što sada nije moguće. 14 I drugo pitanje, da se entitetskim zakonima o penzijskom i invalidskom osiguranju definiše da će pravo na sticanje penzije imati oni koji su navršili 40 godina radnog staža nezavisno od godina starosti. Inače imaćemo situaciju da sadašnje različito definisanje ovog problema da će pripadnici ovih agencija potpisivanjem ugovora ili sa spoznajom na njihov doprinos za penziono osiguranje odlaze recimo u Brčko Distrikt ili Federaciju, u Republiku Srpsku, kažu ne – ja tu ne želim prijaviti svoje mjesto boravka ovdje ako to ne izjednačimo. I kako će neko ko ima sada 53 godine, na koji način će on živjeti naredne tri, odnosno četiri ili pet godina, pošto će se pomjerati za godinu, ako ovo ne budemo riješili. Smatram da je potrebno koordinacija između Savjeta ministara i Ministarstva pravde, civilnih poslova, Ministarstva odbrane i entitetskih nadležnih ministarstava boračko, odnosno za rad i boračka pitanja i fondova PIO riješiti jedinstveno u BiH, kako se ne bi dovodilo u situaciju da se ovi ljudi poslije toliko godina, faktički uslovno stečenog uslova za penziju, našli se na ulici. Dalje, zašto se zakonom nije predvidjelo da će ostvarivati penziju nižu za toliko procenata dok ne bude navršio određen broj godina starosti. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mato Franjičević. Izvolite.
Ja se zahvaljujem Vijeću ministara na odgovoru, doduše ne na zastupničko pitanje nego na inicijativu da se Parlamentarnoj skupštini dostavi informacija o stanju stvari vezanih za proces digitalizacije. S obzirom da je evidentno da se već kasni u realizaciji određenih rokova koji su zadani BiH u ovom procesu, ova informacija, podaci koji su sadržani u njoj omogućuju dobar pregled stvari i eventualno poduzimanja odgovarajućih mjera da se malo ubrza cijela stvar, jer kašnjenje u smislu neispunjavanja preuzetih obaveza i zadanih rokova može imati zaista dramatične posljedice za BiH. Temeljem ovih podataka koji su proslijeđeni, i na kojima se još jednom zahvaljujem, ja ću produbiti ovu mini parlamentarnu istragu i postavit ću neka dodatna zastupnička pitanja. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Emir Kabil. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvaženi poslanici. Ja sam postavio pitanje na jednoj od sjednica da mi se dostave spiskovi citostatika sa pojedinačnim cijenama i ukupan iznos za 2012. godinu kao i broj pacijenata u Federaciji i RS-u koji je podvrgnut programu ova dva zavoda. Razlog za ovo pitanje je bilo nedostatak lijekova, pogotovo citostatika u Federaciji BiH u 11. i 12. mjesecu prošle godine. Pitanje je bilo upućeno Zavodu zdravstvenog osiguranja i reosiguranja Federacije BiH i Fondu zdravstvenog osiguranja 15 RS-a. Moram reći da sam zadovoljan sa odgovorom Zavoda zdravstvenog osiguranja i reosiguranja Federacije BiH jer mi je iscrpno odgovorilo na broj pacijenata, na jedinične cijene i količinu citostatika koji su po programu kupljeni u prošloj godini. Nisam zadovoljan sa obavještenjem od Fonda zdravstvenog osiguranja RS-a jer su mi se oni referirali da nadzor nad poslovanjem ovoga Fonda pripada resornom ministarstvu, odnosno Ministarstvu zdravlja i socijalne zaštite RS-a. Mene nije interesovao nadzor, nije me interesovalo ni poslovanje, mene je interesovalo samo ... podatak o broju pacijenata koji su podvrgnuti određenoj proceduri i količini citostatika koji su kupljeni. Zašto sam ovo postavio? Postoje indicije da cijene nisu jednake u RS-u i Federaciji. Isto tako postoje indicije da upravo zbog tih neregulisanih odnosa je došlo do velike nestašice u Federaciji BiH. Zato svoje pitanje ću morati da preformulišem i da ga uputim vjerovatno Ministarstvu RS-a koja ima nadzor na sve ove tokove. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Borislav Bojić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Ja ću komentarisati jedan odgovor, jedan od odgovora koji sam dobio, a ova druga dva odgovora ću kada budu kompletirana od ostalih nivoa vlasti, dat ću komentar ukupno kada dobijem naravno odgovor jer očekujem da ću dobiti odgovor i od drugih nivoa vlasti, obzirom da je jedan broj vlada dostavio odgovore koje sam tražio. A sada bih posvetio pažnu samo jednom pitanju koje sam postavio Ministarstvu finansija, a radi se o pitanju koje se odnosi na realizaciju projekta obnove gradskog vodovoda i kanaliziju u Opštini Kostajnica. Istina Ministarstvo je dalo odgovor da se tu radi o opštinama Derventa, Bihać, Kostajnica i Kakanj, ali ono što je zanimljivo da je iz ovog projekta konsultantska kuća koja je bila angažovana, između ostaloga nabavila nekoliko terenskih vozila, karavana i tome slično. I onda je Ministarstvo, zamislite, umjesto da to da upravo tim opštinama malima u kojima su rađeni ovi projekti, ta terenska vozila ustupilo upravo tim opštinama tamo gdje se izvode novi projekti, Ministarstvo je ta vozila uzelo sebi. Ne znam za koje potrebe, ne vjerujem da će neki terenski rad raditi i izvoditi Ministarstvo finansija, obzirom da se radi isključivo o terenskim vozilima. Ne vidim nikakvu svrhu da Ministarstvo finansija, pored niza vozila kojima raspolaže, uzme od tih malih opština i ta terenska vozila koja su namijenjena za vodovod i kanalizaciju. Evo, moj komentar je i apel Ministarstvu finansija da terenska vozila u Minsitarstvu finansija, obzirom da im čizme i teren ne trebaju, da isporuče onim opštinama gdje su rađeni vodovod i kanalizacija. Pa evo, ja još jednom apelujem na Ministarstvo finansija da još jednom razmotri ovaj zahtjev ovih opština, imate tamo intervenciju Vlade RS-a, ovih opština, Vlade Federacije, kantona, gdje su izvođeni ovi projekti. Ne vidim ni jedan jedini razlog da Ministarstvo ta vozila zadrži sebi. Naoko, to je za Ministarstvo potpuno nebitno, a tim malim opštinama može biti od koristi. Neće sigurno Ministarstvo finansija propasti što će dva terenska vozila dodijeliti 16 opštinama gdje su izvođeni ovi projekti. Ja se nadam da će moj apel Ministarstvo finansija uvažiti i ja ću gledati da ovaj odgovor još jednom, ako treba i napišem ovaj apel našoj gospodi u Ministarstvu finansija da ovo sve skupa uradi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Petar Kunić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja sam dobio odgovor na jednu inicijativu i na jedno pitanje. Naime, pitanje se odnosi na donaciju sredstava nevladinim organizacijama. U suštini sam zadovoljan, no iz tog objašnjenja nisam sagledao da neko vrši kontrolu utroška tih sredstava, što je bitno. Sredstva se dijele ali mora se vršiti kontrola da li se namjenski koriste ta sredstva. I druga stvar, dao sam incijativu za što prije donošenje Zakona o javnim nabavkama. Dobio sam odgovor od Savjeta ministara da je Savjet ministara 2510.2012. godine, odnosno da taj Zakon je dostavljen Savjetu ministara 25.10.2012. godine na razmatranje i usvajanje. Ako išta ima važnije, važno, tako da kažem, za BiH u cjelini i za njene entitete onda je donošenje Zakona o javnim nabavkama. Gotovo svakodnevno čujemo da se tu troše ogromna sredstva, ustvari sprovodi se krađa državnog kapitala na stotine i stotine miliona. Mislim da je to prioritet, trebao bi biti prioritet Savjeta ministara i da se uhvati u koštac s ovim Zakonom i da se zaista donese jedan racionalan zakon koji će spriječiti dosadašnje malverzacije koje su prisutne u toj domeni. Mislim da treba koristiti i sugestije nevladinih organizacija. Ovih dana je organizacija, mislim da se zove "Tender" Građansko udruženje, dalo svoj nacrt i veoma kritički raspoloženo izrazilo je svoje kritičke refleksije prema Nacrtu zakona Savjeta ministara. I šta je bitno ovdje? Predložio sam ranije da se donese Zakon o pravima i dužnostima ministara i drugih rukovodećih državnih činovnika, naravno koji su nalogodavci. Kao i za taj zakon i za ovaj zakon treba da bude propratni zakon izmjena Zakona o krivičnom, Krivičnog zakona pa i krivičnog postupka. Dakle, do sada nisu bila kvalifikovana krivična djela koja bi tretirala ovu oblast. Mi možemo donositi stotine i stotine zakona ako nije predviđena sankcija jer nećemo dobiti nikakve presude od suda, a i tužilaštvo nema osnova da ganja takve slučajeve. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. 17 Ja sam dobila odgovore na tri pitanja koja sam postavila na prethodnim sjednicama. Dva pitanja, dva odgovora se odnose na našu pripremljenost naših resursa za izvoz nakon što Hrvatska postane članica EU, i kakva je to, koji su to bili uslovi, i da li su ispunjeni kad je u pitanju pripremljenost laboratorijskih kapaciteta u vezi sa ovim pitanjem. Odgovore koje sam dobila su sasvim korektni i vrlo dobri i željela bih da i vas upoznam samo sa nekim od činjenica. Mi znamo da imamo od novembra, od kraja novembra prošle godine svoje akreditaciono tijelo i to je BATA. Međutim, mi nemamo mnogo laboratorija koje su pripremljene za ovu aktivnost, akreditovane laboratorije u kojima bi se trebala vršiti ispitivanja. Jedva da imamo tri akreditovane laboratorije i navodi se da su još četiri aplicirale za akreditaciju. S obzirom da je ovo prilično dug proces popričekaće se još na to. Međutim, mi treba ovdje imati na umu da nije zakonska obaveza pitanja akreditacije laoratorije za one koji imaju takve resurse i da nema akreditovanih inspekcijskih certifikacijskih tijela koji imaju akreditaciju kod BATA-e iz dijela prehrambenog sektora, pa je ovo pitanje o kom treba da više povede računa Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, odnosno sve nadležne agencije koje se bave ovim problemom. Ovo sam željela da naglasim posebno zato što je ovo sada pitanje u fokusu interesovanja, kako javnosti tako i posebno onih koje interesuje izvoz hrane u Republiku Hrvatsku. Odgovor koji sam dobila na svoje treće postavljeno pitanje iz oblasti iz koje često postavljam pitanje jeste visoko obrazovanje. Dobila sam vrlo obiman odgovor iz koga se vidi sva nemoć institucija države BiH da uredi stanje u jednoj oblasti kao što je visoko obrazovanje koje ima dugoročne i bolne posljedice za čitavo bosanskohercegovačko društvo bez obzira na to gdje se implementirao ovaj zakon. Naime, pitanje sam postavila Vijeću ministara
Vrijeme
i dobila sam odgovor od nadležne Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta. I samo jednu činjenicu da navedem s obzirom da mi vrijeme ističe,
Isteklo je već davno.
isteklo je, a moram navesti jednu činjenicu, dakle da nešto što je trebalo da se uradi do avgusta 2011. godine uradila su tri javna univerziteta, dakle prijavili su se za akreditaciju i šest privatnih univerziteta. To samo po sebi govori o činjenici da stanje u implementaciji Okvirnog zakona o visokom obrazovanju nije dobro. Vijeće ministara je dalo preporuke, ali s obzirom na ingerencije koje ima ovo je ostavljeno odprilike da radi ko šta hoće, kad hoće i kako hoće. Hvala vam. 18
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Evo ja sam postavio nekoliko pitanja upućenih na adrese više subjekata. Prema tome dobio sam odgovore od nekoliko subjekata, ali ne od svih. Evo, pokušat ću da zadržim pravo da komentarišem odgovore kad dobijem od svih subjekata, da bi imali kompletnu sliku. Hvala lijepo.
Dakle, zaključujemo točku a) Komentari na dobivene odgovore. Prelazimo na c) Nova zastupnička pitanja Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Jedno možda malo neuobičajeno pitaje, ako je ovo tačno onda bi to mogao biti ozbiljan problem, ide predsjedavajućem Vijeću ministara i glasi – Zbog čega je Vijeće ministara BiH Mišljenje za autentično tumačenje odredbi Izbornog zakona BiH broj: 05-02-3-229/13 od 26.02.2013. godine, a koje je zaprimljeno u Parlamentarnoj skupštini BiH dana 27.03.2013. godine, uputilo samo Domu naroda, a ne i Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Radi se o Mišljenju Vijeća ministara BiH po zahtjevu za autentično tumačenje odredbi Izbornog zakona BiH koje je podnijelo Gradsko vijeće Grada Mostara 13.12.2012. godine. Pitanje upućujem predsjedavajućem Vijeća ministara. Ja sam provjeravao putem službi i ovo je za mene nevjerovatna stvar da izvještaj Vijeća ministara, Mišljenje stigne samo u Dom naroda a da ne stigne i u Predstavnički dom i ja molim da mi se da odgovor. Ako je greška neka se objasni da je greška, ali ako je nešto drugo onda sam ja jako zabrinut. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. 19 Ja imam jednu inicijativu koja je upućena ka Ministarstvu bezbjednosti i Savjetu ministara, a to je da Parlamentarnoj skupštini po hitnoj proceduri dostave Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o policijskim službenicima kojim će se član 119. tačka 3. uskladiti sa entitetskim zakonima PIO. Naime, o čemu je riječ? Prema Zakonu o policijskim službenicima propisano je da rad policijskog službenika nastupa kad navrši 65 godina života i zakonom propisani penzijski staž ili 40 godina staža. I ovo nije bilo sporno dok u RS-u nije usvojen novi Zakon o PIO-u, pa smo sad došli u situaciju da policijskim službenicima nakon namirenih 40 godina radnog staža, prema Zakonu o policijskim službenicima, prestane radni odnos a istovremeno nisu u stanju da budu uvedeni u penzijsko pravo u RS-u i to čekaju od jedne do šest godina. Znači, ovdje je, ja mislim to, ja ne znam kakvo je stanje u Federaciji, da li je tamo bilo nekih promjena, mislim da ovaj član Zakona samo treba uskladiti sa entitetskim zakonima o PIO-u. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Ja imam dva kratka pitanja. Prvo je direktoru Obavještajno sigurnosne agencije – Da li je lice Goran Zubac bilo predmet sigurnosnih provjera u skladu sa postupkom za izdavanje dozvole za pristup tajnim podacima određenog stepena tajnosti? I naravno ministru sigurnosti – Molim Vas da mi se dostavi broj i datum izdavanja dozvole za pristup tajnim podacima određenog stepena tajnosti za lice Goran Zubac ukoliko je predmetno lice bio predmet sigurnosnih provjera i ukoliko, a i ukoliko nije bilo smetnji za izdavanje iste? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala Vam. Moje pitanje je upućeno predsjedavajućem Savjeta ministara, a odnosi se na dokument koji se zove „Bezbjednosna politika“. Dakle, pitanje glasi – Da li u ovom momentu postoji ili aktivna je Interresorna radna grupa za praćenje implementacije dokumenta Predsjedništva BiH pod nazivom „Bezbjednosna politika BiH“, dokument iz 2006. godine, koju je osnovao Savjet ministara? Da li će i kada biti završen novi ili inovirani dokument „Bezbjednosne politike BiH“? U obrazloženju ističem da je Savjet ministara na svojoj 26. sjednici iz 2007. godine donio Odluku o osnivanju Interresorne radne grupe za praćenje implementacije dokumenta „Bezbjednosna politika BiH“ i da je zadatak te radne grupe bio da između ostalog inovira postojeći 20 dokument „Bezbjednosna politika“, te predloži Savjetu ministara BiH njegove izmjene. Evidentno je da je taj dokument koji potiče iz 2006. godine zastario, prevaziđen i potpuno nerelevantan, te da ne dotiče ključne bezbjednosne izazove na pragu 21. vijeka. U skladu s tim molim da mi se odgovori na ovo pitanje. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Dva kratka pitanja ministru odbrane. Na moja usmena i pismena pitanja koja postavljam u posljednje dvije, tri godine iz Vašeg ministarstva mi je stalno odgovarano da ministarstvo je dostavilo svu potrebnu dokumentaciju za knjiženje 69 ili 63 lokacije nepokretne i za Oružane snage perspektivne imovine. U odgovoru Pravobranilaštva od danas, od 14.03., na moje poslaničko pitanje Pravobranilaštvo je ustvrdilo da ne raspolaže dokumentacijom na osnovu koje bi moglo da proknjiži pomenute lokacije. Molim ministarstvo da odgovori ko obmanjuje javnost i ko govori istinu? Drugo pitanje je za direktora Direkcije za koordinaciju policijskih tijela – U kojoj fazi je realizacija Sporazuma o uspostavljanju sistema elektronske razmjene podataka iz evidencija policijskih tijela i tužilaštava, ako Sporazum nije u potpunosti realiziran i ako sistem nije uspostavljen, koji subjekti Sporazuma nisu izvršili svoje obaveze? Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mato Franjičević. Izvolite.
Tragom nastojanja da se odredi trenutačna pozicija, problemi i perspektive vezani za realizaciju Projekta digitalizacije u BiH, temeljem odgovora na zastupničku inicijativu, koji sam dobio od Vijeća ministara, upućujem pitanje Uredu za razmatranje žalbi BiH. Pitanje glasi – Koji su vas razlozi prisilili da osam puta prekoračite krajnji rok za rješavanje žalbi definiran Poslovnikom o radu u postupku po Drugom međunarodnom tenderu za javnu nabavku digitalnih linkova i odašiljača objavljenom po Povjerenstvu Foruma o digitalnoj zemaljskoj televiziji u BiH? Imam i još jedno pitanje koje upućujem Vijeću ministara. Pitanje glasi – Koje međunarodne sporazume, ugovore ili konvencije je do sada prihvatila BiH, te jesu li svi koji su prihvaćeni, a zahtjevaju ratifikaciju i ratificirani? Pitanje ograničavam na dokumente koji nadilaze regionalni okvir, odnosno koji imaju europsku ili širu dimenziju. Hvala. 21
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja imam tri inicijative i jedno pitanje. Inicijativa za Ministarstvo komunikacija i prometa BiH i Vijeće ministara, kojom iniciram da se što prije pristupi uspostavi kancelarije ili ureda za akreditaciju i certificiranje kako bi se skladno tome počeo primjenjivati Zakon o elektronskom potpisu što bi značajno unaprijedilo promet u BiH. Inicijativa za Ministarstvo vanjskih poslova BiH i Vijeće ministara, kojom iniciram da se diplomatsko-konzularnim predstavništvima BiH poveća budžet iz budžetskih rezervi BiH, a za materijalne troškove koji se odnose na održavanje objekata i reprezentaciju istih. Ovim povećanjem bi se minimalno opteretio budžet, ali i značajno unaprijedio rad ovih predstavništava što bi nam svima trebao biti interes i cilj. Poslaničko pitanje za Vijeće ministara – Šta se čini na izradi nacionalnog programa integriranja i oživljavanja postojećih koordinacijskih mehanizama unutar institucija sistema, a zasnovanih na mehanizmima koji su već definirani u Glavi V Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju? I inicijativa za Federalno ministarstvo prometa i komunikacija Federacije BiH, kojom iniciram pokretanje najobimnijih radova na rekonstrukciji saobraćajne infrastrukture na cestama, željeznici, vodama i sl. uz odabir najpovoljnijih oblika finansiranja koji stoje na raspolaganju Vladi Federacije BiH i ovom Ministarstvu. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Saša Bursać. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pozdravljam kolege, pozdravljam i sve prisutne u sali. Imam jedno poslaničko pitanje, malo neobično možda i nesvakidašnje, ali zbog grupice običnih, možda i neobičnih smrtnika, hoću da baš postavim ovo pitanje. Na teritoriji grada Bihaća, a na nekadašnjoj teritoriji opštine Drvar nalazi se selo Trubar. Od Dejtona '95. do polovine prošle godine, tačnije 17 godina, ništa od infrastrukturnih objekata i radova nije urađeno u tom selu. Polovinom prošle godine urađen je visoki napon struje i nešto malo niskog napona. Sramota je da izgovor budu neki tenderi već 18 godina. Pitam grad Bihać, Kanton I, Vladu Federacije i Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice u Savjetu ministara – Kada će konačno ovo selo dobiti struju, bar struju? 22 Još pitam Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice – Imaju li evidenciju sličnih mjesta, tj. sela koja još uvijek nemaju struju, a imaju povratnike? Hoću da malo i obrazložim ovo pitanje. Bio sam igrom slučaja u tom selu gdje, na sreću, imaju svoj vodovod pa eto to je jedini dio infrastrukture koji funkcioniše, koji je napravila Austro- Ugarska dok je bila na ovim prostorima, na sreću pa eto imaju vodu. Ali to selo, i ja vjerujem mnoga druga sela, nemaju ni zimsku službu da im očisti put, nemaju ni službu za redovno održavanje puteva, u tim selima uglavnom padne veliki snijeg i ti ljudi su apsolutno blokirani mjesecima, izolovani od svijeta. Ta sela ne znaju praktično da je danas Predstavnički dom, da održava svoju sjednicu. Oni ne znaju kakvo će sutra biti vrijeme, oni definitivno ništa ne znaju. Kad bi počeo rat, ne dao Bog, obzirom da su im još uvijek neočišćeni putevi od snijega, oni bi to saznali možda za nekih 10 ili za 15 dana, Bog zna za koliko, znači definitivno su odsječeni od svijeta. Konkretno na tom području i na tom terenu, razdvajajući kantone jedinicu od desetke, to selo je pripadalo nekad Drvaru, sada pripada Bihaću, odnosno ne pripada nikome, nije ni carski ni spahijsko, nikad niko u njega ne ulazi, ponekad prođe neko vozilo Državne granične službe, obzirom da se nalazi na granici sa Republikom Hrvatskom. Znači, definitivno, eto 18 je godina, vjerovatno od nas niko ovdje, Bogu hvala, ne zna kako je zimu zimovati kada noć padne u četiri sata, odnosno u 16:00 i kada svane sutradan ujutru u 7:00 sati, a vjerovatno niko od nas ovdje i ne zna kako je ljeti tamo biti kada je plus 30 ili 40, a nema frižidera da se sačuva nimalo hrane. I namjerno sam htio da postavim ovo pitanje i da svima nama skrenem pažnju da još uvijek postoje takva mjesta, takva sela gdje definitivno čeka se smrt nekoga sa strane ili nekog iz sela ili da se taj neko doveze, pa da se ljudi okupe na tu sahranu, znači da se vide ili neko iz sela da umre, pa da se opet oko toga jada okupe. Znači, tamo života ima samo kada po nekoga dođe smrt. Tako da definitivno željno isčekujem ovaj odgovor, da vidim koliko takvih sela ima na teritoriji BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Amir Fazlić. Izvolite.
Gospdine predsjedavajući, cjenjene kolege i kolegice. Ja imam par kratkih pitanja, neću neko veliko obrazloženje zbog vremena. Provo pitanje je ministru vanjskih poslova – Šta je sa Zakonom o obavljanju vanjskih poslova, da li je u proceduri i kad će biti? Drugo pitanje na koje već imam dio odgovora, ali mi treba zbog analitike koja će uslijediti iz ova dva pitanja – Kolika su primanja direktora javnih preduzeća, agencija, institucija BiH koje imenuje Vijeće ministara i Parlamentarna skupština BiH? To je pitanje Vijeću ministara. Entitetskim vladama – Kolika su primanja direktora javnih preduzeća, agencija, institucija Federacije BiH koje imenuje Federalna vlada i Federalni parlament? Te četvrto pitanje – Kolika su primanja direktora javnih preduzeća, agencija, institucija koje imenuje Vlada RS i Skupština RS-a? 23 I peto pitanje koje se odnosi na Distrikt Brčko – Kolika su primanja direktora javnih preduzeća, agencija, institucija koje imenuje Vlada Distrikta Brčko i Skupština Brčko Distrikta? Toliko, hvala.
To je pet pitanja za pet sjednica, je li tako?
nije uključen mikrofon
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Danijela Martinović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine dopredsjedavajući. Poštovane kolegice, kolege, dame i gospodo. Ja obnavljam jednu inicijativu koju sam uputila Vijeću ministara još 19.04. prošle godine. Naime, u skladu sa člankom 8. Poslovnika našeg Zastupničkog doma upućujem, tj. obnavljam inicijativu koja je upućena Vijeću ministara na 26. sjednici Doma. A inicijativa glasi – Upućujem inicijativu da Vijeće ministara BiH pripremi izmjene i dopune Zakona o Izvozno-kreditnoj agenciji, dakle IGA, u cilju davanja ovlasti IGA-i da u ime i za račun države BiH odobrava garancije za izvozne ugovore. Obrazloženje inicijative: IGA je u značajnoj mjeri ograničena u svom radu, a to je: davanje garancija, pružanje usluga osiguranja i pružanja usluga faktoringa, dakle u servisiranju bosanskohercegovačkih kompanija iz dva razloga. Prvo što nema dovoljan fond za kreditiranje, a drugi problem je činjenica da IGA, premda je riječ o državnoj agenciji, ne može nastupati u ime i za račun države BiH, dakle biti garant našim izvoznicima. Time se značajno poskupljuje postupak izdavanja garancije, tj. strani partneri manje vjeruju garancijama Agencije iza koje ne stoji kao garant država. Dakle, izmjenom samo jednog članka zakon značajno bi porastao rejting IGA-e u međunarodnim okvirima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Pitanje, uvaženi kolega Dragan Vrankić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. 24 Imam nekoliko pitanja, nastojaću biti brz. Pitanje za Vijeće ministara i Fiskalno vijeće – Koliki je tekući deficit za 2012. godinu, akmulirani deficit iz ranijih godina i koliki je ukupni na dan 31.12.2012. godine? Koliki je iznos izvršnih sudskih presuda koje čekaju na naplatu? Ove podatke treba dostaviti pojedinačno za sve razine vlasti od općina do države. Obrazloženje: Ovih dana sam radio na analizi stend-baj aranžmana i politika koje smo se obavezali provesti. Pokušao sam doći do nekakvih podataka, to je apsolutno, apsolutno nemoguće. Nalazimo se u jednom velikom mraku kad je u pitanju ova problematika i mislim da je Fiskalno vijeće to koje mora naći načina kako ćemo doći do ovih podataka. Drugo pitanje se odnosi na Federalno ministarstvo financija – Kada ćete pokrenuti inicijativu za pravedniju raspodjelu prihoda na razini Federacije? Obrazloženj: Od ukupnog proračuna za Federaciju koji je iznosio za 2012. godinu cca 2 milijarde samo 15% se izdvaja za plaće i materijalne troškove. Onih 85% ide na grantove, tekuće transfere, kapitalne nabavke i donacije. Kad su u pitanju županije i kantoni situacija je obrnuta, 80% su plaće i materijalni troškovi, a 20% sve ono ostalo. A kad pogledamo ustavne nadležnosti onda vidimo da su obaveze financiranja znatno veće na kantonalnoj razini nego što su na federalnoj razini. I u tome vidim obrazloženje za česte proteste pred Vladom Federacije, a neku večer sam gledao jedan TV dijalog gdje se zvaničnici Federacije maltene prepiru ko će sebi uzeti poene što će ubaciti ili uvrstiti u Zakon o braniteljima maloljetnike ili ljude koji su imali ispod 18 godina u vrijeme rata. Pa ja im poručujem – nek im osiguraju radna mjesta i nek naprave raspodjelu, kvalitetnu i korektnu raspodjelu prihoda da mogu svi imati na zadovoljavajući način. Isto pitanje za Federalno ministarstvo financija. Obrazloženje – Zašto koeficijenti za raspodjelu prihoda za tri županije: Posavsku, Hercegovačko-neretvansku i Zapadnohercegovačku opadaju od 2006. do 2012. godine, a znamo da se nisu mijenjali kriteriji za raspodjelu? I još pitanje, nisam prekoračio vrijeme, isto za Vijeće ministara, Federalno ministarstvo okoliša, Evropsku komisiju. Naime radi se o implementaciji projekta Podrška za provođenje NATURA 2000 kroz sprovođenje Direktive o pticama i Direktive o staništima u BiH, vrijednost projekta milijardu i 420, milion i 429 miliona(?) eura. Pitanje se odnosi – Kako je moguće da u pripremi projekta nije obavljen niti jedan razgovor sa ustavnom, nadležnim županijskim institucijama, sa institucijama iz Hercegovine i drugim područjima koji se bave zaštićenim dijelovima prirode, pa čak niti sa predstavnicima nevladinih organizacija iz ovog dijela BiH, a koje se bave gorućom problematikom sliva rijeke Neretve i Trebišnice? Kako je moguće da na popisu eksperata koji će raditi na ovome prevažnom projektu nema predstavnika iz Hercegovine, Mostara, Sveučilišta u Mostaru, a da ne govorim da nema niko, kad gledam nacionalnu strukturu, iz reda hrvatskog naroda? Nismo baš toliko nepismeni. I mislim da ova prksa mora prestati. Hvala.
Predlažem da oni koji imaju više pitanja jedno pitanje obrazlože, a ostalo u pismenoj formi dostave. 25 Novo pitanje, uvaženi poslanik Senad Šepić. Izvolite.
Povlačim, ja ću pismeno.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege. Moje poslaničko pitanje upućujem Ministarstvu pravde i molim da mi Ministarstvo dostavi informaciju o nevladinim organizacijama koje su registrovane na osnovu Zakona o udruženjima i fondacijama, a koje djeluju u BiH i to odmah razgraničavam na nevladine organizacije, dakle domaće iz BiH koje djeluju u BiH i naravno na inostrane. Obrazloženje: Neću ja nikog da branim, ni poslanike, ni političare, ali ovo je prevršilo svaku mjeru. Konferencija za štampu ove organizacije, one nevladine organizacije, daj jednom nek mi Ministarstvo dostavi da vidim s kim ja razgovaram i ja neću da se odazovem u takve emisije. I onda kaže – pa ti si javna ličnost, poslanik, dužan si, dužan si da dođeš. S kime da razgovaram kad ne znam koja je to nevladina organizacija, ko je osnovao, ko finansira, šta rade? Pa i vi kolege koji putujete dalje, svako 200 metara bilbord neke nevladine organizacije, onaj gore brojač svake sekunde što izbacuje koliko mi nešto trošimo, a ja nemam mogućnosti da organizujem konferenciju za štampu, jer neće niko doći, eno traže nevladine organizacije. U tome sad najviše značaj daje BHT i Javni servis BHT1. Svaku veče pet predstavnika, četiri predstavnika nevladinih organizacija i nas dovedu i ubace nas tu kao s neba, niti znamo s kim razgovaramo, ni koja je tema, ni šta će, ali nas dovedu, naravno, da nas izlože ruglu i napadima. Ja neću ovdje da obrazlažem koje su to nevladine organizacije i ne mogu ja s njima polemisati, ali oni će dobiti prostor. Ali moram da kažem Centar civilnih inicijativa, kojem dajem najvišu podršku, konferencija za štampu jednom u Banja Luci, jednom u Sarajevu, jednom ovdje, jednom ondje. ..., i sto puta im rekao, a ja mislim 15 zvanično, šta poredite Hrvatsku i Srbiju sa BiH. Hrvatska i Srbija su jednonacionalne države, nemaju 10 kantona, nemaju Distrikta Brčko, nemaju dva entiteta, nemaju tri naroda, nemaju Sejdić-Finci, nemaju ovo, nemaju ono. I onda dođe kaže – 15% realizovali zakona oni u Parlamentu. Ovi jedva novinari čekaju, i neke pišu, 7 hiljada plata poslanika, ne rade ništa, samo zbunjuju narod. Dajte mi jednom mogućnost da vidim s kim razgovaram u emisiji ili na nekoj konferenciji i da im kažem – čekajte ljudi, šta radite. Ovo nije atak na mog prijatelja Čavara, ali stvarno više i oni su dodijali. Dodijali su više Bogu i narodu, samo se pojave – Savjet ministara realizovao 4%, Parlament 6%, ovi ne rade ništa, neradnici najveći, primaju plate. Pitaću ja i vas kad dobijem informaciju – ko vas finansira, kolike plate, šta sve radite? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. 26 Uvaženi poslanik Anto Domazet, novo pitanje. Izvolite.
Ja imam zastupničku inicijativu prema Vijeću ministara BiH, da od Centralne banke BiH traži da se sistem informiranja o blokadama računa privrednih društava kod banaka u BiH dopuni podacima o vrijednosti tih blokada po svakoj banci u BiH. U tom smislu od Centralne banke BiH treba tražiti da putem anketiranja komercijalnih banaka pribavi podatke o vrijednosti blokada usporedo sa podacima o broju blokiranih računa i broju blokiranih privrednih društava u BiH. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mirsad Đugum. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, gosti. U skladu sa Zakonom o veterinarstvu BiH (“Službeni glasnik BiH” broj 34/02) definisan je zakonski osnov za provođenje labaratorijskih pretraga u sklopu Plana monitoringa rezidua za prehrambene proizvode. Rukovodstvo Kancelarije za veterinarstvo BiH je putem javnog poziva za izbor najboljeg ponuđača, za vršenje labaratorijskih analiza u sklopu Plana monitoringa rezidua izabrao labaratorije iz susjednih zemalja Srbije i Hrvatske. Uvažavajući opravdanost takvog postupka i obrazloženje u vezi sa izborom labaratorija želim da postavim pitanje direktoru Kancelarije za veterinarsto. Uzimajući u obzir velike finansijske izdatke koji se izdvajaju iz Budžeta institucija BiH za sprovođenje Plana monitoringa rezidua u prehrambenim proizvodima interesuje me sljedeće – Koji je vremenski rok za dostavljanje labaratorijskih nalaza iz Srbije i Hrvatske? Ko i na koji način tumači takve nalaze? Kojim putem i kome podnosite izvještaje o rezultatima monitoringa rezidua? Koji su učinci i korist monitoringa rezidua? Kakve korake poduzimate ukoliko nalazi ukažu na neispravnost dostavljenih uzoraka? Kojim putem i na koji način Vijeću ministara pravdate finansijske utroške sredstava? Objavljujete li labaratorijske rezultate na web stranici? Imajući u vidu ovdje spomenuto, zamolio bi ih da mi Kancelarija za veterinarsto u najkraćem mogućem roku dostavi grafički prikaz labaratorijskih rezultata rezidua programa monitoringa za 2010., 2011. i 2012. godinu? Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Ismeta Dervoz, novo pitanje. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pozdravljam koleginice i kolege, članice i članove Vijeća ministara i goste. 27 Upućujem inicijativu – Nakon što je završen proces pristupanja i potpisivanja, i to pomalo simbolično, 8. marta 2013. godine Konvencije Vijeća Evrope o prevenciji i sprečavanju nasilja nad ženama i nasilja u porodici, poznatijoj kao Istanbulska konvencija, pozivam Vijeće ministara da što urgentnije dostavi, da ubrza proces dostave Konvencije Vijeća Evrope Parlamentarnoj skupštini BiH na ratifikaciju. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo. Ja imam jedno pitanje Federalnom ministarstvu prometa i komunikacija i Federalnoj direkciji autocesta. Javnosti je poznato da je u ovom trenutku u BiH, ali ne samo u ovom trenutku, u zadnjih nekoliko godina najveća investicija izgradnja autoceste na Koridoru 5c u BiH. Svjedoci smo da te poslove uglavnom dobivaju inozemne tvrtke, vrlo često vrlo sumnjivih referenci. Primjer je na Sarajevskoj obilaznici, primjeri je na tunelu Vijenac, ovaj, zorno pokazuju da te tvrtke ne da nisu kredibilne, nego da nisu u stanju izvršiti dobivene poslove. Očigledno je da su ti poslovi često puta dobiveni i pod vrlo čudnim i sumnjivim okolnostima. Zato postavljam pitanje, a rezultat konzorcija domaćih tvrtki na Koridoru 5c na tunelu Vijenac pokazuje da su te tvrte kompetentnije za poslove koje su dobile i da rade bez ikakvih problema – Zašto se ti poslovi, koji su najveći u ovom trenutku razvojni projekat u BiH, ne dodjeljuju bosanskohercegovačkim tvrtkama? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nemamo novih prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, Ad. 3. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu amandmana I poslanika Darka Babalja na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH Na 43. sjednici Doma, održanoj 28.02., Prijedlog amandmana I zbog nedovljne entitetske većine u prvom krugu glasanja upućen je Kolegiju Doma na naknadno usaglašavanje. Kolegij nije postigao saglasnost. Izvještaj ste dobili. Ovdje nema rasprave. 28 Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda, Ad. 4. Izjašnjenje o određivanju novoga roka za dostavu izvještaja o Prijedlogu zakona o parlamentarnom nadzoru u oblasti odbrane i bezbjednosti Bosne i Hercegovine – predlagač: Zajednička komisija za odbranu i sigurnost, ili o obustavi zakonodavnog postupka.
Gospodine predsjedavajući. Dakle, radi se o Zakonu koji ne čini veliki zahvat na osnovni tekst, on se uglavnom tiče stvari koje idu u smjeru efikasnijeg i bržeg rješavanja predmeta u upravnom postupku i standardizaciji kada su vanredni pravni lijekovi u pitanju sa okruženjem i ako hoćemo i sa evropskim standardima. To je zapravo ono što, ima tu još, dakle, izmjena koje se odnose na elektronski sistem i td., ali ovo su najvažnije stvari. Mi smo na Komisiji imali ovaj Zakon, podržali smo ga jednoglasno, predlažem i Domu da ga usvoji, ali ja sam ustao da kažem ovdje jednu drugu stvar, povodom inače procesnih zakona koji se pojavljuju u parlamentarnoj proceduri. Moje je opredjeljenje, ja mislim da će to biti, ja se nadam i opredjeljenje Komisije, da kada su značajnije izmjene procesnih zakona u pitanju da bez javne rasprave ne idemo u ovo drugo čitanje. Mislim da 29 nju treba organizirati. Mi smo tako odlučili da Zakon o parničnom postupku javno raspravimo, nikom ne škodi ta javna rasprava i to je urađeno samo zato da se svi uvjerimo da su to najbolja moguća rješenja i ništa drugo nije, dakle, po srijedi. To želim da kažem ovdje pred prisutnim ministrom pravde. Dakle, predlažem da Dom usvoji ovaj Zakon. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Znači, imamo dva načina otvaranja javne rasprave, da komisija to predloži ... ili da Parlament nakon prvog čitanja, je li tako?
nije uključen mikrofon
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Evo, ja ću vrlo kratko i naravno uz izvinjenje, jer se radi o amandmanskoj fazi, nisam podnio amandmane, ali evo podržavajući ovo o čemu je govorio gospodin Džaferović, odnosno razumijevajući o čemu se tu radi, meni je ostalo jedna vrsta dileme, ali evo ministar je tu, pa bih volio da čujem. Dakle, ukinuta je mogućnost u odnosu na dosadašnje rješenje traženja zaštite zakonitosti. U obrazloženju stoji da se rijetko koristi i da to nije praksa i td. Ja se bojim da ljudi u principu nisu bili ni informisani možda da, nisu znali da mogu tražiti zaštitu i td., tako da ovaj, i pozivati se na evropsku praksu. U uslovima u kojem djeluje naša uprava, odnosno način na koji djeluje naša uprava i kakav odnos prema građanima ima, ja se bojim da je ovo bilo preuranjeno. Ja mislim da ukidanje zaštite zakonitosti može se prihvatiti u sistemima koji bezprekorno funkcionišu, koji poštuju građanina i td., ali se bojim da mi nismo na tom stepenu. I molio bih jedan kratak komentar ministra – jeste li sigurni da je zrelo bilo vrijeme za ukidanje? Ja nisam djelovao amandmanski jer nisam bio siguran. Hvala lijepo, a prošli put Vas nisam bio u prilici da pitam. Hvala.
Ima potrebe uvaženi ministar, gospodin Čolak. Izvolite Bariša.
Hvala gospodine predsjedatelju. Hvala na postavljenom pitanju. Pa vidite, mi nemamo drugog odgovora osim onog kojeg smo dali već u obrazloženju. Naime, ako jedan institut, ako se on ne koristi ili ako se vrlo, vrlo rijetko koristi i ako je takva praksa u okruženju jednostavno mislimo da je došlo zaista vrijeme da jednostavno taj institut maknemo iz zakona. Dakle, mi time usklađujemo naše zakonodavstvo sa zakonodavstvom u 30 okruženju i jednostavno, evo zbog toga što se zaista ovaj institut nije koristio ili se zaista vrlo, vrlo rijetko koristio u dosadašnjoj praksi. Što se tiče Vašeg pitanja da nisu građani upoznati, naravno oni su upoznati jednako sa svime. Dakle, ako se radi o redovnim pravnim lijekovima i o izvanrednim pravnim lijekovima, nije nitko posebno isticao jedan u odnosu na drugi. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Prelazimo na šestu tačku, Ad. 6. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine – predlagač: Vijeće ministara BiH (zakon u prvom čitanju) Na 43. sjednici Doma, održanoj 28.02., ovaj zakonski prijedlog upućen je Kolegiju na naknadno usaglašavanje. Kolegij nije postigao saglasnost. O ovome se ne vodi rasprava. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda, Ad. 7. Predlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju – predlagači: poslanici Saša Magazinović, Senad Šepić, Mirsad Đugum, Mladen Ivanković Lijanović i Beriz Belkić (prvo čitanje)
Dakle, kao predsjedavajući Ustavnopravne komisije, gospodine predsjedavajući dok se neko od predlagača ne odluči. Dakle, ovaj Zakon je bio na Ustavnopravnoj komisiji i mi smo odlučili, u pogledu ustavnog osnova i u pogledu principa, onako kako smo odlučili, dakle podržali smo i jedno i drugo. Ovaj tekst Zakona u potpunosti ispunjava i ni manje ni više od toga, zahtjev iz 31 presude Ustavnog suda. I ovaj Zakon predstavlja implementaciju te presude. I zbog toga je on podržan na Ustavnopravnoj komisiji i zbog toga ja predlažem da ga podrži i Predstavnički dom. Mislim da nije dobro da kada se implementiraju presude Ustavnog suda da se u zakone koji znače implementaciju dodaju stvari oko kojih nema političke saglasnosti zajedno sa stvarima koje znače a te stvari ne znače i nisu važne za implementaciju presude zajedno sa stvarima koje znače implementaciju presude ili pitanjima. Na taj način zapravo sprečava se implementacija presude ili presuda Ustavnog suda. Dakle, tamo gdje ne postoji saglasnost oko nekih pitanja nužno je u zakon staviti samo ono što zahtijeva Ustavni sud i o tome se izjašnjavati. I implementaciju ne treba opterećivati drugim pitanjima. Ovaj zakon, dakle, ni manje ni više od onoga što traži presuda Ustavnog suda. Ima stvari sa kojima se mi možemo složiti ili ne složiti i u ovom zakonu, kada su nazivi, dakle, u pitanju, ali ovo je, ovo, ja moram, dakle, da kažem da je ovo implementacija presude Ustavnog suda i zbog toga predlažem Domu da podrži ovaj zakon. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi poslank Senad Šepić, diskusija. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Pa evo, i ja ću zaista biti kratak. Mi smo na prošloj sjednici, kad smo prvi put diskutovali o ovome pitanju, manje više rekli šta je inicijativa, šta je ideja, šta smo odprilike htjeli postići nas pet predlagača. Danas ću kratko još apelirati na sve nas da ovdje pokažemo zaista onu krajnju odgovornost, da imamo na umu, a to smo i prošli put svi spominjali koliko je bitno da ovo pitanje riješimo i da novorođena djeca mogu konačno dobiti jedinstveni matični broj, mogu biti upisana u knjige rođenih. Evidentno je da se preko ovoga pitanja pokušava neka druga politika isto lomiti i td. Jedan sam od onih ljudi koji misli da u svim tim stvarima, naravno treba razgovarati samo da sad u ovome momentu kad nemamo tu potrebnu vrstu i taj potrebni nivo konsenzusa, dakle da to ne opterećujemo pitanjima koja su važna za sve, nemaju nikakvu vrstu nacionalnog nekakvog predznaka i očekujem da u tom smislu, dakle pokažemo danas svi zajedno odgovornost i podržimo. S jedne strane, dakle imamo jedan potpuno legalistički i legalan pristup kad je u pitanju odnos prema presudama Ustavnog suda, a s druge strane možda ono što je većini ljudi sad u ovoj zemlji u ovome momentu bitnije a to je da omogućimo da novorođena djeca mogu dobiti jedinstveni matični broj i biti upisana u knjige rođenih. Evidentno je da se nakon što smo mi podnijeli ovu inicijativu pojavila i inicijativa Vijeća ministara, odnosno pokušaj da se ponovo izađe iz ovoga problema od strane Vijeća ministara. Ono što smo imali priliku vidjeti, dakle radi se o istom identičnom tekstu zakona kakav je bio i prije godinu dana kad smo ga imali ovdje u ovoj Parlamentarnoj skupštini. Ja vjerujem da će biti prostora da se i o tim stvarima razgovara u nekom narednom koraku, ali da danas ovdje i u prvom čitanju i naravno da se u tom smislu, da pokažemo tu vrstu odgovornosti da do kraja zatvorimo ovaj slučaj i da ustvari riješimo ovaj osnovni problem, kao što maloprije rekoh, a to je da djeca mogu dobiti jedinstveni matični broj i da mogu biti upisana u knjigu rođenih. 32 Ja sam u skladu sa nekim generalnim pristupom rješavanju određenih pitanja na prošloj sjednici predložio jedan zaključak koji je ustvari imao na neki način za cilj da se principijelno dogovorimo oko stvari koje se tiču jednog legalnog ili legalističkog pristupa poštivanja odluka najviših sudskih instanci u ovoj zemlji i da usvojimo zaključak u kojem ćemo reći da ako budemo imali ovakav slučaj na nekim drugim primjerima, dakle da se isključivo baziramo na izmjenama koje će tretirati onu materiju i onu srž koju je tretirao i Ustavni sud i na takav način nebismo više imali ovakve probleme, jer ćemo vjerovatno u narednom periodu dolaziti s neke druge strane u neke slične situacije, pa ćemo uvijek pokušavati da u onome oko čega ne bi trebalo apsolutno biti diskusije mi tražimo prostor za neku drugu širu, veću političku priču i mislim da ćemo time samo opterećavati ... Dakle, eto na kraju još jedanput pozivam i apelujem na sve nas da danas podržimo ovaj prijedlog i da dobijemo konačno mogućnost da djeca mogu dobiti jedinstveni matični broj. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Dušanka Majkić, diskusija. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa evo, moram reći da kad sam dobila ovo Mišljenje jasno je bilo odmah šta jedan i drugi entitet misle, odnosno šta misle dva u odnosu na treći narod. To je ona stvar o kojoj često postavljamo kao pitanje ovdje i pokušavamo najčešće na nekim neubjedljivim argumentima ili brzinom, kako gospodin Šepić reče, uradimo nešto što bi bilo protivno, ne samo interesima nego i Ustavu. Dakle, znamo da u ovom momentu imamo zakon i ja vjerujem da će ovaj danas zakon dobiti svoj epilog, a istovremeno znamo da je 07.03. na sjednici Savjeta ministara usvojen novi prijedlog za koji sam također sigurna da neće dobiti podršku iz reda bošnjačkog naroda. I gdje se nalazimo? Nalazimo se tamo da sljedeće rješenje koje treba RS da uradi – da donese svoj zakon. I mi ćemo to uraditi. Dakle, nema nikakvih ucjena ovdje. Niko nas neće ucjenjivati odlukama koje su uzete, izvučene iz vremena bivše Jugoslavije i to od onih koji su sve učinili da tu bivšu Jugoslaviju, da je više ne bude. Dakle, to je naš eksplicitan stav i ni na koji način nećemo odstupiti od toga. Šta je ono što bih htjela dodati? Dakle, ono što se prvo vidi vidi se da političke partije Bošnjaka nisu u suštini prihvatile Aneks IV Dejtonskog mirovnog sporazuma, a on kaže jasno da se BiH sastoji od dva entiteta i tri naroda, a da se Federacija BiH sastoji od 10 kantona. To je stav koji je ustavna kategorija. I drugim zakonima pokušavati mijenjati ono što je protivustavno zaista, što je ustavna kategorija mijenjati drugim zakonima je zaista nedopustivo. Moram reći da je ključni problem u ovom Prijedlogu ovog zakona da se njime ne implementira presuda Ustavnog suda donesena na osnovu zahtjeva 76 poslanika Narodne skupštine RS-a iz maja 2011. godine kojim je usvojen zahtjev poslanika na način da je utvrđeno da 33 član 5. Zakona o jedinstvenom matičnom broju nije u skladu sa članom 1.2. Ustava BiH i naložio da se to ispravi u roku od 6 mjeseci. Dakle, Ustavni sud je donio identično rješenje u pogledu člana 9.3. i 20.13. Izbornog zakona. Zašto ne možemo prihvatiti ovaj prijedlog? To je ključno pitanje i sama suština. Zato ne mogu biti, ne samo da ne može biti prihvaćen ustavni osnov nego i principi ovog zakona. Zato što registraciona područja koja su navedena u ovom zakonu nisu prilagođena na Ustavu zasnovanoj teritorijalnoj organizaciji. Ja sam, uzela sam sve dokumente, sve ustave i vidjela da je, da ključno pitanje predstavlja registraciona područja koja su u članu 5., koji su poništeni od strane Ustavnog suda su preuzeta u identičnom obliku iz zakona bivše Jugoslavije. Pa znate šta, ja sam mislila da ćete konačno prestati da koristite iz bivše Jugoslavije ono što vam odgovara, a ono što vam ne odgovara to ćete zaboraviti, a praznike i slične stvari ćete koristiti kad god vam zatreba ta bivša Jugoslavija. Ne treba podržati, dakle ni ustavni osnov ni principe ovog zakona, jer evidencije centralnih registara moraju održavati strukturu ove države, a to znači dva entiteta, Brčko Distrikt i 10 kantona. Dakle, nelogično je u registraciona područja koja su navedena u ovom prijedlogu, nisu problematična samo sa aspekta međuentitetskog nego i međukantonalnog. Ja pretpostavljam da je to razlog zašto predstavnici hrvatskog naroda nisu podržali ove principe. Ustavni sud je rješenjem o neizvršenju, nije izmijenio samo nazive opština, što biste vi voljeli da je samo ostalo, nego je sproveo svoju odluku, mogao je da uradi sam da promijeni naziv opština, ali evo vi, u nekim slučajevima to radi Ustavni sud, ovog puta to nije uradio. Registraciona područja je tražio da se utvrde na zakonu, odnosno Ustavom zasnovan način. Pa jel' vam to bilo jasno šta se traži? To je ono što je bio prvobitni prijedlog Ministarstva civilnih poslova, to je ono što će biti nadam se i drugi prijedlog Ministarstva civilnih poslova koji vama neće odgovarati. Dakle, ovo su razlozi zbog kojih ovaj zakon ne može dobiti prolaznost. On je neustavan. On ne odražava stanje Dejtonske BiH. I nemojte da radite upravo ono što štiteći BiH činite na njenom razaranju. Dakle, ako ne možemo da se dogovorimo nemojte misliti da će naši građani ispaštati zbog toga. RS će dobiti svoj zakon i naša novorođenčad će dobiti jedinstveni matični broj, ma šta vi mislili o tome. Hvala.
Replika, uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Dakle, poprilično jasno, jel' i potpuno neustavno. BiH, Dejtonska BiH, ja sam o tome govorio na Ustavnopravnoj komisiji, postoji na nekoliko principa kada je ustavnopravni poredak u pitanju. To je cjelovita, u međunarodno priznatim granicama, sa svojim suverenitetom, država kao subjekt međunarodnog prava koja od Republike BiH nastavlja postojanje. I to je član 1. i to je definicija BiH oko koje nema rasprave i nema diskusije. 34 Drugo je unutrašnja struktura BiH koja je opisana u istom članu i jednim dijelu u Aneksu II koji govori o arbitraži, a sada u članu 6. kada govori o Brčko Distriktu BiH. Dakle, u članu 1. se govori o unutrašnjoj strukturi i u Amandmanu I na Ustav BiH. I mnogi tu pokušavaju da stanu, ali tu nema zaustavljanja. Ima još jedan princip u članu 1. koji se zove četiri slobode – sloboda kretanja robe, sloboda kretanja ljudi, sloboda kretanja kapitala i sloboda kretanja usluga u okviru te u međunarodnim granicama priznate sa svojim teritorijalnim integritetom i suverenitetom BiH, bez obzira na unutrašnju međuentitetsku kantonalnu ili općinsku strukturu. Svako onaj ko vrši udar na ovaj treći princip mora znati da istovremeno vrši udar i na ovaj drugi princip. Nije se moguće pozivati na međuentitetsku strukturu, a atakovati na slobodu kretanja unutar BiH. Ovaj zakon je direktan odraz realizacije principa sve četiri slobode kretanja unutar BiH. Ustav BiH ne propisuje šta je to što je unutar entiteta i šta je to što je struktura unutar entiteta. Ovaj zakon je donesen 2001. ili 2002. godine, nisam dakle siguran precizno u godinama, i propisao je ovakvu strukturu kakvu je propisao. I nije slučajno propisao ovakva registracijska područja. I to ima direktne veze sa realizacijom ovog principa koji se tiče slobode kretanja. Pokušaj da se kroz implementaciju presude registracijska područja svedu isključivo unutar entitetskih zamišljenih međuentitetskih linija je atak na ovu slobodu. I ja vas pozivam da to ne radite, jer svi oni koji atakaju na to moraju znati da atakaju istovremeno i na međuentitetsko ili entitetsko unutrašnje uređenje BiH. To je odgovor koleginice Majkić na Vaš istup. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolegi Saša Magazinović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Vrlo kratko i taksativno. Presuda Ustavnog suda ne spominje međukantonalno uređenje i iluzorno je i nepotrebno govoriti o tome i možda je to, se više može ocijeniti kao bespotrebno trošenje vremena razgovarajući o tome. Takođe registraciona područja nisu dio presude i bilo bi dobro da su zastupnici koji govore o zakonu koji se tiče implementacije presude pročitali istu presudu i njeno obrazloženje. Dakle, ni to nije dio presude. To da je zakon neustavan može tvrditi ko god hoće, ali jedino ko je mjerodavan da kaže da li je nešto u skladu s Ustavom ili nije je Ustavni sud. I ja predlažem da usvojimo zakon, pa ako mislite da je samo radi toga što je neustavan ne može stupiti na snagu, neka kaže Ustavni sud da li je ili nije. A ustavan je, ja tvrdim da jeste. Da niste čitali presudu, kao i njeno obrazloženje, govori vaša teza da će entitet ili entiteti usvojiti svoj zakon. Dakle, neće usvojiti, jer je upravo Ustavni sud rekao da to nije moguće. I da ste pročitali presudu to bi vidjeli i da je ovo isključiva nadležnost BiH. Tako da je i eventualni pokušaj usvajanja, premošćavanja ovog problema na jednom dijelu, u jednom dijelu BiH bespotrebno gubljenje vremena jer će takav eventualno usvojeni zakon biti stavljen van snage, što već piše u dokumentu zbog kojega ovo sve radimo. 35 Dakle, cilj je danas oboriti ovaj zakon, ja to razumijem, ali ne podržavam i nikad neću učestvovati u tom projektu. Takođe je cilj razdvojiti matične brojeve po entitetima. I to razumijem da je nečiji cilj, ali ja u tom projektu neću sasvim sigurno učestvovati. Ono što ima informacije, a mislim da bi bilo neozbiljno ovdje ih iznositi dok ih ne provjerim, to je šta je cilj poslije toga kad se razdvoje matični brojevi i sa čim sve veze imaju ovi matični brojevi, a to bi bilo dobro da nam kažete. I na kraju, ponavljam po stoti put, čekati sa prijedlogom za implementaciju ovog zakona, dok on dođe u fazu da Ustavni sud poništi njegov član koji omogućava izdavanje matičnih brojeva tek rođenoj djeci i onoj koja se trebaju tek roditi, kao alat da se dovedemo u situaciju gdje je ko biva pod pritiskom trebamo pristati na nešto što je van svake pameti, je podcjenjivanje svih nas na čiju podršku računate u tom procesu a bez čije podrške ovaj zakon ne može biti usvojen, i koristiti djecu kao argument i kao taoce da se ispuni neki politički cilj, koji ima mnogo više veze sa svim ostalim nego sa matičnim brojem, mislim da je politički neodgovorno. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Dakle, ja zaista nemam ništa protiv da Vi imate jasan i čvrst politički stav kad su u pitanju ove stvari. Ja nemam ništa ni protiv da Vi i govorite o Ustavu BiH na način kako ga Vi doživljavate. Ali isto tako ne dozvoljavam da tumačite ono što sam ja rekla. Vi možete imati ličnu impresiju o tome, ali govoriti je li to gubljenje ili nije gubljenje vremena, izvinite ja mislim sve što ste rekli da je gubljenje vremena. Evo, to moram sad da kažem. Inače šta to znači? Kakav je to odnos prema kolegama, da je sve gubljenje vremena što Vi ne kažete? Dakle, mi smo različite političke opcije i dolazimo ovdje sa različitim ciljevima. Vidjet ćemo hoće li biti gubljenje vremena kad zakon Savjeta ministara dođe i kad budemo govorili, postoje isti razlozi da se on što prije donese. Čeka se, nije uredu da to traje, govorit ćete sasvim drugačije, tad ćemo biti vjerovatno u obrnutim ulogama. Nemojte nas ubjeđivati u ono što nas ne možete ubijediti. Ja sam mislila da će predlagač učiniti da, pokušajem da se dogovorimo o stvarima koje su teške, zahtijevaju dogovor, ali da govorimo ono što je racionalno, da ćemo time učiniti i pomoći da u ovoj zemlji stanje se popravi. Ukopana pozicija u kojoj se držite i nemogućnost da mi o bilo čemu imamo stav koji je drugačiji od vas, da dobijemo bilo kakvu saglasnost za to, neće dovesti ovu zemlju nigdje. Da li ćemo mi i šta će biti ako mi donesemo naš zakon nemojte da se vi brinete, ostavite to, to je naša muka koju ćemo mi boriti(?), ali budite sigurni da ćemo to uraditi.
S obzirom da nema ovdje kolega, ja bih htio repliku, ali evo suzdržat ću se od toga pa ćemo ići redom ko se prijavio, a nadam se da ću moći da diskutujem povodom ove tačke. 36 Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Ja se nemam namjeru uključivati u ove velike riječi, pozivat se na narode, na entitete i td. Ja ovako razmišljam kad je riječ o ovoj situaciji. Dakle, postoje situacije u parlamentarnom životu i radu kada svako od nas pojedinac, poslanik, bez obzira na diskusiju i priče koja se vodi, mora sam na neki način suočiti se sa problemom kao vlasnik mandata, kao čovjek kojeg su izabrali oni koji od njega očekuju određena rješenja. Mislim da smo mi danas u takvoj situaciji i svi trebamo sebi postaviti pitanje koliko dugo mi možemo svojim činjenjem i nečinjenjem izdržati ovu situaciju, odnosno nanositi štetu pojedincima. Što se mene tiče to vrijeme je poodavno već isteklo i svako od nas mora donositi odluku. Dakle, današnja odluka neće biti, po mom mišljenju i uvjerenju, rezultat visokih politika, vitalnih interesa entiteta i td., ona će biti rezultat razumijevanja ili nerazumijevanja pojedinačnih potreba ljudi koji su nas izabrali. Sve ostale stvari oko kojih se mi ne slažemo, bez obzira na rezultat današnjeg glasanja, odnosno ishoda, one će ostati otvorene i one nam neće pobjeći. Današnja odluka niti će pomoći rješavanju tih stvari niti će odmoći. Dakle, to je još jedan razlog više da se suočimo sa konkretnom stvari i svako od nas po svojoj savjesti to i uradi. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Lazar Prodanović, diskusija. Izvolite.
Gospodine zamjeniče predsjedavajućeg. Dosta je priče o ovome i svako ima svoj dio, mislim dosta je bilo priče i na Ustavnopravnoj komisiji političke i različiti su stavovi. Očito da ne postoji volja da se približimo u smislu rješavanja ovog pitanja, poštujući dakle ustavnu strukturu ove zemlje i poštujući Ustav ove zemlje. Često se koriste različita obrazloženja koja nemaju apsolutno nikakve veze. Mene zanima, vezano za ove osnovne principe teritorijalnog integriteta zemlje, čime je ovim zakonom, ukoliko bi on bio usvojen na prijedlog za koji se zalažemo, dakle mi poslanici iz RS-a, ugrožena sloboda bilo čijeg kretanja u BiH kao osnovno ljudsko pravo? Čime je to, da li ima ijedna riječ koja bi ukazala na to? Na koji način je ugrožen? Da li to znači da su ugrožena ljudska prava bilo koga u BiH što u njoj postoje dva entiteta RS i Federacija BiH? Kakav je to uopšte način, pozivanje na pravo i pravdu da bi mediji privukli pažnju kako mi predlaganjem registracionih područja koji bi odgovarali, dakle entitetskom uređenju ove države, čiji je jedan od 13 brojeva identifikacioni broj 1 i on bi bio u svim registracionim područjima apsolutno prisutan. Ima još brojeva koji nisu iskorišteni u kontekstu tog i o kojima ozbiljno treba na taj način razmišljati. Ni tim ne bi nikakva sloboda, ne bi bila ugrožena. Ja ne želim, dakle mi smo predlagali, mi smatramo da ovaj način implementacije odluke Ustavnog suda nije, na koje je predložen od strane poslanika SDP-a i drugih, dakle koji su se pridružili ... nemam ništa protiv da tako predložen, glasaćemo o njemu, vidjet ćemo kako će proći. Treba u BiH implementirati ovu odluku Ustavnog suda. Mi ničim ne narušavamo Ustav što 37 kažemo da će registraciona područja takođe biti od broja, ne znam, od broja 10 do broja 18 i ničim neće biti narušeno bilo šta. Ujednačit će se nazivi onakvi kakvi jesu u BiH. Građani će, novorođenčad će moći imati matične brojeve i moći ćemo ... Neprihvatljivo vam je ovo iz više razloga. Mi iskreno govorimo. Ustavna struktura zemlje je takva. Dalje, govorimo, često se pozivaju oni koji danas govore o jedinstvenom matičnom broju, stalno govore, znate šta kad govorite o Aneksu IV onda molim vas recite o svim aneksima Dejtonskog mirovnog sporazuma. Pa evo, ja ću reći. Aneks II Dejtonskgo mirovnog sporazuma je sporazum o međuentitetskoj liniji razgraničenja. Pa ja neću reći razgraničenja, mjeđuentitetskoj liniji. Dakle, to je međunarodni sporazum koji, kad i o tome govorimo, trebali smo reći šta želimo. Dakle, to je ono što mi hoćemo. Hoćemo mi i ovaj zakon na nivou države BiH ovako kako smo ..., ne bježimo nigdje iz BiH. Nigdje neće ni jedna opština iz RS-a biti prenešena na neki Mars, niti će biti van BiH. Zbog čega pričamo tako? Šta želimo, kakvu poruku uopšte šaljemo o BiH time? O kakvoj volji u BiH pričamo ako nećemo da priznamo da je ustavna struktura takva kakva jeste i da ćemo je takvu kakva jeste sada i u skladu sa Ustavom ove zemlje donositi zakone? U tom smislu, uvažene kolege, ja smatram da treba ozbiljino da ovdje svoj, sa svih strana različit stav, ne isključujemo jedni druge u razgovorima u ne dolazimo do rješenja koja će nas potpuno isključiti. A mnogo stvari u ovoj zemlji je od '96. do danas van naše volje prenešeno. Mi ovdje raspravljamo o ovom zakonu na način da ga želimo imati koji bi bio dio kompromisa i sporazuma. Zašto vam odgovara struktura međuopštinskih konferencija i od privrednih komora do '91. godine, a nije vam odgovarala BiH, nije nekima odgovarala BiH takva kakva je bila? Zbog čega sad? Zašto bi nam sada to odgovaralo da možemo napraviti takav način definisanja koji bi bio prihvatljiv? Dakle, smatram da ovaj zakon treba predložiti u onakvoj ... formi u kojoj bi bio prihvatljiv za nas iz RS-a, prihvatljiv da bude na nivou BiH na način kako smo rekli. Ne bude li se prihvatio naš prijedlog, mi smatramo da će, siguran sam u to, doći do rješenja koje će odgovarati tome da neko ne treba da trpi zbog toga što mi političari nismo u stanju da se dogovorimo o minimumu stvari, a to će podrazumijevati da će se usvojiti, od strane nadležnih parlamentarnih tijela i u skladu sa Ustavom entiteta, zakoni koji bi ... odgovarali. Da li će to biti protivustavno, pa neka onda Ustavni sud određuje i neka kaže izlaz iz takve krize i takvog stanja u kojem se nalazimo. Dakle, ali evo ja smatram da mi imamo dovoljno vremena da za 15 dana hladne glave o ovom postignemo dogovor u skladu sa onim što je Savjet ministara već na prethodnoj sjednici usvojio. Ono što je bilo prošle godine takođe nije prihvaćeno od vas. Nemojte lažno pred vašim biračima govoriti, nemojte im stalno lažno obećavati, znate vidite mi smo prevarili nekoga sada u ovoj zemlji ovo će biti onako kako je. Nije tako, moraćemo se dogovarati ravnopravno o svemu, uključujući i ovo pitanje. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Senad Šepić. Izvolite.
Pa evo, za kolegu Lazara. Dakle, teza je bila da ovo što je postavljeno da se prave entitetski registri, da to ustvari ne, dakle da ne ugrožava pravo na slobodu kretanja, korištenje usluga i td. Ja 38 znam Lazare da postoje ljudi u Bosanskoj Krupi koji hoće da budu smješteni u, recimo u registar u Banja Luci. Je li im mi ugrožavamo pravo ako im sad to ne dozvoljavamo? Postoje ljudi u Trebinju koji žele da budu, eto u registru koji se nalazi u Mostaru. Postoje ljudi u Doboju koji žele da budu u Zenici. Dakle, to su nekakve prirodne, prirodne nekakve forme koje smo mi imali, koje smo živjeli godinama. I ono što je još bitno, dakle postoje opći trendovi integracija. Dakle, na prošloj sam sjednici govorio generalno o toj, svi govorimo u ovoj zemlji, pitajte ljude, 90% ljudi kaže da hoće da ima manje granica. A mi donosimo neke propise i ustvari vraćamo se, ne jedan korak, vraćamo se po tri-četiri koraka unazad, kad su u pitanju pravljenje nekih većih granica i nekih većih barijera. Spominjao sam prošli put, sad kad uđete u onu EU o kojoj mi težimo, vozite se kroz sedam zemalja, ne znate gdje su bile granice, a mi pravimo sad ovdje nekakve, ne znam, vraćamo se na taj i takav način nekoliko koraka unazad i to u stvarima za koja smo sigurni, dakle da niko u tom smislu ne može dobiti kad je u pitanju neka, kako se zove, politika, pogotovo kad je u pitanju opredjeljenje da poštujemo ovu zemlju i da želimo da gradimo ovu zemlju. Dakle, postoji koliko god hoćete primjera da bismo na ovakav način sigurno ugrozili pravo ljudi da imaju slobodu na kretanje, na korištenje usluga i na korištenje ... Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvažena kolegica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala. Moja replika se odnosi na izlaganje uvaženog kolege Šepića. Kolega Šepiću Vi izgleda u novinama preskačete onu tamo rubriku s vijestima iz svijeta, kad govorite o integracijama. Jer da dođete i do te rubrike onda biste čuli malo i o Kataloniji, i o Škotskoj, i td. A bojim se da ova zemlja može doživjeti takvu sudbinu, ne zato što to mi iz Republike Srpske hoćemo, mislim da BiH treba braniti od onih koji je brane od nas, a ovim zakonom vi BiH mislite da branite od nas. Ne, kolega Šepiću. I hvala vam, iskoristila bih priliku da se zahvalim svim kolegama i iz SDA i iz SDP-a što ne prihvataju rješenja koja smo mi spremni da prihvatimo iz prostog razloga jer time jačate državotvornost RS-a. Vi ćete nas natjerati da donesemo zakon u Narodnoj skupštini. I hvala vam na tom kolege.
Replika, uvaženi kolega Lazar Prodanović. Izvolite
Ja vjerujem, uvaženi kolega Šepić, da je dio ove većine da bi on razmišljao kao što i ja govorim. Ja razumijem stav SDA u kontekstu ovog o čemu govorite, ali reći ću ja jedan detalj. Ne znam ja šta Vi znate vezano za ovo kako bi neko iz Trebinja i, ne znam, Krupe želio da bude, ali ja znam da smo mi legitimno direktno izabrani u ... građana ove države. Mi prenosimo stavove onih koji su nas birali. Ja nemam nikakve zadrške o grbu i zastavi BiH, ali takođe poštujem RS u 39 najmanje tolikoj mjeri, dakle u najmanje tolikoj mjeri. Mi ničim ne ograničavamo bilo kakvu slobodu kroz ovo i nemojte građanima govoriti da ih plašimo. U ovoj zemlji je ostvarena puna sloboda kretanja i svaki drugi način. Ovdje se radi o administrativnom rješavanju osnovnih pitanja. Pokazuje, pa pazite, vratite se u Ustav BiH gdje kaže da entiteti imaju, dakle, da svaki građanin BiH ima državljanstvo države i entiteta, građani će imati pasoše, entiteti će u skladu sa zakonom izdavati pasoše. ____________(?) Koje. Nema veze koje, ali mi ćemo doći do toga. Budite uvjereni, ne moramo danas, za 50 godina ćemo doći do toga da će u ovoj zemlji morati i pored ovog grba države BiH biti grb i entiteta i državljanstvo entiteta i pripadnost ... Ničim se ne odričemo niti jednog ni drugog. Vama se to može sviđati ili ne, ali mi tako mislimo. Pa ja mislim da je to mnogo poštenije nego sada da vam kažem da želim nešto drugo. Ja vam govorim istinski šta mislim o tome.
nije uključen mikrofon
Šta ćemo Berize, ja tebe veoma ..., ti si veoma pošten čovjek. Hvala vam.
Replika najzad, uvaženi kolega Saša Magazinović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Tolerantni ste kao i kolega Ljubić na početku sjednice. Moram to danas primijetiti. Dakle, kad sam govorio o gubljenju vremena, mislim da je gubljenje vremena sve ono što ne vodi rješenju. I ova priča šta će biti za 50 godina, ja bih volio da budem u prilici da za 50 godina sjednem sa kolegom Prodanovićem pa da pričamo o tome, nažalost za 50 godina mislim da ću sjediti sam, a da ću se ... [[zajednička diskusija]] Kolegica Majkić poziva na dogovore i ja pozdravljam njen poziv. Evo, i ja pozivam nju na dogovor po ovom pitanju ako ćemo taj dogovor bazirati na tome da nema zakucanih stavova i da dogovor ne podrazumijeva da je neko pobijedio, a neko izgubio. Hajmo se dogovarati da budem po mom, to je platforma koju imamo svih ovih godina i koja očigledno ne daje rezultat. Tako da svaka 40 druga vrsta dogovora gdje su ljudi fleksibilni, gdje razumiju i stavove drugih je nešto što je pozitivna stvar i što je dobro došla. Kada govorimo o ugrožavanju nečijih prava, sloboda i td, pa kažemo čime zakon, koji je predložilo Vijeće ministara, ugrožava to, evo ja isto tako pitam čime je bilo ugroženo pravo zakonom koji je bio na snazi dok, iz opravdanih razloga, promjene imena opština nismo došli u situaciju da mijenjamo taj član. Čime je to pravo bilo ugroženo '76., '86., 96'., 2006., 2012.? Čime je to pravo bilo ugroženo? Jel se iko žalio na to? Pa ljudi, nismo imali pojma da to je tako uređena oblast dok nismo došli do presude Ustavnog suda, kako zastupnici ovdje tako i građani. Neko je znao da je on u nekom registru. Ma dajte molim vas. Prema tome, od jednog običnog tehničkog pitanja pravimo političko, po staroj dobroj navici. I mogu samo reći da mi je žao zbog toga. Kolega Prodanović je rekao da u razgovorima ne trebamo jedni druge isključivati. Ja se apsolutno slažem sa njim, ja sam spreman sa njim kao sa svojim uvaženim kolegom, ne samo iz ovog Doma nego i iz Ustavnopravne komisije razgovarati na bilo koju temu. I ne pada mi napamet da ga isključim iz bilo kojeg razgovora u narednih, ne znam koliko godina, da sad o tome ne govorim.
Ja bih molio zastupnike da ...
Evo pet sekundi i ja završavam isteklo mi je vrijeme. Ali, ja sam razgovarao sa kolegama iz brojnih političkih stranaka, ali jedini razlog zašto nisam razgovarao sa kolegom Prodanovićem, recimo, je zato što je njegov kolega Krstan Simić predložio identičan zakon ovom koji smo mi predložili. Ja sam mislio da je možda bolje iskoristiti to vrijeme pa razgovarati sa nekim ko nije još uvijek utvrdio svoj stav po tom pitanju. I to je jedini razlog što nisam sa njim razgovarao. I Krstan Simić je predložio ovaj zakon prije nas ovdje u Predstavničkom domu. Dakle, to je jedini razlog. I ja se izvinjavam što nisam razgovarao s Vama i drugi put kad predloži neki Vaš kolega ja ću i pored toga sjesti da vidim šta Vi o tome mislite.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku Saši Magazinoviću. Drago mi je da je predsjednik Kluba SDP-a objasnio šta je platforma. Uvaženi zastupnik Milorad Živković, replika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Kolegice i kolege poslanici, dame i gospodo. Na tri segmenta želim da se osvrnem. Prvo govorim o odgovornosti i brzinom i želim ovdje da kažem da smo svi zakazali, što se tiče odgovornosti. Sama činjenica da novorođenčad ne mogu da dobiju matični broj je dovoljno da kažemo da smo pali na tom ispitu. Što se tiče same brzine u radu da dođemo do rješenja, dajte da ne budemo kočničari u tom procesu. Evo, ja ću dati ruku za taj pravac. Danas ovaj zakon očigledno ne bi mogao da prođe, to je jasno iz svih diskusija i najava. Nemojte da odlažemo drugi krug glasanja za iduću skupštinu. Dajte da danas riješimo taj zakon. 41 Možda se nekome ne sviđa način na koji će biti riješen, ali mi smo u Proširenom kolegijumu donijeli zaključak da čim dođe zakon od Savjeta ministara da novu sjednicu zakažemo. Ako danas završimo u jednom razumnom roku, zašto ne zakažemo poslije ove sjednice novu samo sa jednom tačkom dnevnog reda da i zakon koji je došao od Savjeta ministara stavimo na dnevni red. Evo, isto tako obećavam da neću tražiti da se odloži drugi krug glasanja i za taj zakon koji znam da je spremljen, da je prošao Savjet ministara, da je zaprimljen kod nas u Parlamentarnoj skupštini i ide po hitnoj proceduri. Neću tražiti da se on odloži i da se glasa za 18., tek 18. aprila imamo sjednicu. Neka i on doživi danas sudbinu kakvu mora da doživi, da bi u ovoj BiH bili svjesni da li uopšte imamo zakon i da se ne lažemo i ne varamo, da kažem da je on tamo u nekom usaglašavanju i da će tek idući mjesec doći na dnevni red. Evo prilike da svi od nas damo doprinos da se ubrza proces. Kolega Džaferović, žao mi je što nije tu, ali nam je održao lekciju o Ustavu. Niko to nije tražio od njega. I čini mi se, tako jedan iskusan pravnik kad priča o Ustavu trebao bi da kaže sve segmente toga Ustava. Kolega Prodanović je spomenuo Aneks II. Pročitajte kolege i kolegice Aneks I koji kaže – dodatni sporazum o ljudskim pravim koji će se primjenjivati u BiH, Konvencija o pravima djeteta. Pročitajte član Ustava – ljudska prava i osnovne slobode koji kaže – prava i slobode predviđeni Evropskom konvencijom o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda, u njenim protoklima direktno se primjenjuju u BiH i ovi akti imaju prioritet nad svim drugim zakonima. Pročitajte u Konvenciji o pravima djeteta da svi organi moraju na dobrobit djeteta da urade određene radnje. Ko kaže da nemaju entiteti pravo da donesu zakon a Konvencija o ljudskim pravima je iznad Ustava BiH? Koji će to Ustavni sud da taj zakon poništi ako to zbog djece nadležni organi urade i donesu svoje zakone? Zašto gospodin Džaferović ne govori o tome? Njega je Ustav samo ono što njega zanima, nije priča čitava o Ustavu i ostalim konvencijama ovdje. Gospodo o čemu pričamo? I treća stvar. Gospodin Magazinović govori o politici, a ja bih volio da ministar izađe ovdje i da kaže kad se politika umiješala u donošenje ovoga zakona. Pa da dostavi nam rješenja u kome se slaže sa zakonom koji je prošao i prošli april, a i ovaj zakon koji je Savjet ministara prošao i Federalnog ministarstva unutrašnjih poslova i kantonalnih ministarstava i RS-a i Distrikta Brčko. I onda se umiješala politika, kolega Magazinoviću. Onda je politika rekla mimo struke da to ne može. Spominjete razne projekte. Jel' mislite na projekat "1. Mart" koji Vaša stranka zdušno ovdje promoviše u BiH? Jel' govorite o projektu u kome prebivalište treba da bude problem u BiH, ne želite za taj zakon da govorite. Govoriti o platformi, a znamo samo da je platforma vaša koju vodite u Federaciji propala. I zato nemojte da budemo kočničari kad smo već odgovorni da se ovo desilo ovdje. Neka prođe i jedan i drugi zakon danas ovdje na dnevnom redu kako god da prođe, a neka onda nadležne institucije u skladu sa Ustavom ali i međunarodnim konvencijama rade ono št moraju da rade na dobrobit novorođenčeta, kad već mi to nismo u stanju da uradimo. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović, replika. Izvolite. 42
Zahvaljujem predsjedavajući. Vidite nakon odvijanja ovih diskusija, posebno koje su uslijedile nakon mog javljanja i replika, čini mi se skoro i suvišno da podsjetim da apropo priča gdje ćemo biti za 50 godina, svakako nećemo biti u bivšoj Jugoslaviji, nećemo biti u Dejtonskoj BiH. Da podsjetim kolegice i kolege da valjda nećemo imati ni entitetska državljanstva, niti će nam trebati pasoši izdati negdje po entitetima i td., jer je EU, ako stvarno hoćemo tamo, davno uvela kategoriju državljanstva EU, a valjda će nam i za kojih 10-tak, a ne više godina ili desetaka godina, pasoš neki trebati samo da odemo u Afriku i u Ameriku. Dakle, imala sam potrebu zaista da to podsjetim iako sam se cijelo vrijeme uzdržavala da budem uvučena u ovu diskusiju koja je bila najmanje o meritumu i koji između ostalog zaslužuje zaista posebnu pažnju, i meni je žao što je diskusija išla ovakvim tonom, čak su me neke kolege parlamentarci zaista iznenadili, neki u svom radikalizumu i previše iznenadili, iako držaći nam govore i to samo što je izostao neki prijeteći prst i td. Ali ja moram reći da sam ponajviše iznenađena zaista svađom, porodičnom svađom unutar vladajuće koalicije. Pa evo dozvolite da to ovako u kratkim crtama kažem. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Iako je motiv bio drugi u međuvremenu je rečeno dosta toga. Najveći dio rekao je i gospodin Živković. I ja sam kad sam pritisnuo dugme za javljanje prvenstveno mislio da demantujem kad je riječ o jednom vitalnom momku Lazaru Prodanoviću, da neko sumnja u njegovu vitalnost u narednom periodu i da je neko od njega u tome bolji. Nije sigurno, nemojte sumnjati da neće dugo sjediti i u ovim klupama i na svim drugim mjestima, tako da neka niko ne računa da će sjediti sam. Sjediće sa njima neko, gospodin Prodanović ili će sjediti neki Lazar. Neko će da, na neki način da bude, tako da niko ne sumnja da Lazar, ima pjesma čak o caru Lazaru i caru Lazi. Ali, iako sam mislio da će doći do nekakve vrste, zato što, dogovora, zato što mislim da smo ovdje stvarno upravu, stvarno upravu i ne vidim nikakvu potrebu. Slušam te argumente pa pokušavam da nađem u njima nešto što bi eventualno moglo da bude. Žao mi je nema kolege Šepića, on je pričao o integracijama. Vidio sam prijedlog SDA za rješenje pitanja grada Mostara. Ako ima išta ondje integrativno Bog me ubio. Sve je na principu podjele i cementiranja i ne znam ni ja čega ostalog, da ne pričam dalje. Jer moramo biti principijelni, kad pričamo o interacijama onda to mora biti na svim poljima. Ne možete dizati u Mostaru zidove a pričati u, ne znam ni ja, Zvorniku o integracijama. Mislim da nije uredu. Evo kolegi Magazinoviću kaže '76. nikome nije smetalo. Sad i kad bi rekao da se matični broj iz Tuzle kao nekada pripoji Beogradu ja mislim da bi nastao haos. A evo, tad je bilo pri Beogradu sve i sve je išlo u Beograd i nije bilo nikakvih problema. Tuzla je više voljela Beograd od Banja Luke. I sad 43 kad bi mi, znači nije korektno da tu priču vraćamo, jer '90. i '91. da je branjena ta priča kako je sve bilo uredu danas bi bilo sve drugačije. '90. je rečeno da ništa nije bilo uredu i da ništa ne valja i da treba da se podijelimo i da treba da se znaju granice. E sad odjednom ide priča nemojte kakve granice, kakvi, pa kako, što, pa mislim zaista nema smisla. Ali jedna je činjenica o kojoj je govorio gospodin Živković i koju ignorišu i SDP i SDA. Gospodin Nović je u ovaj Parlament ušao sa Prijedlogom zakona izglasan na Vijeću ministara i sa svim mogućim saglasnostima u BiH koje se mogu dobiti za jedan zakonski projekat. Kompletan. Nije tad bilo ni Krstana Simića, o kome govori kolega Magazinović, ni bilo koga drugog, kad je taj zakon oboren. I dan danas postoji saglasnost za tako nešto. I ja sam tražio tu da vidimo u čemu je problem. Ne, neko se sjetio da pokuša da, nemoguće je tražiti rješenja koja, u ovom momentu koja nisu Dejtonska i rješenja koja nisu zasnovana na Ustavu. O njihovom karakteru, je li moglo biti ili nije drugačije, kako bi neko od nas želio, o tom potom.
Isteklo vrijeme za repliku.
Ali mislim da, završavam, gubimo vrijeme, da će ovdje rješenje na kraju biti poznato i očekivano.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mato Franjičević, replika. Izvolite.
Pa, repliciram svima jer i replika je izraz spoznaje da ova priča, odnosno ove priče koje se javljaju s jedne i druge strane ne vode prema rješenju, nego naprotiv, prema produbljivanju različitog pristupa ovoj materiji. Evo, kao nekakav pokušaj da se usmjerimo prema nekom mogućem rješenju, ja onako stidljivo i pipajući predlažem, evo nek to bude neko malo testiranje, možda da idemo na neki model koji podrazumijeva da nam temelj za određivanje ovih registracijskih područja bude Austrougarska. BiH je iz vremena Austrougarske. To s jedne strane relativizira i ovu priču o granicama, a s druge strane nas usmjerava prema nekom poželjnom smjeru koji je deklarativno poželjni smjer svih nas, a to je smjer evropskih integracija. Hvala.
Zahvaljujem. Kreativni prijedlozi dolaze. Uvaženi zastupnik Lazar Prodanović, replika. Izvolite.
Uvaženom Saši Magazinoviću, kolegi. Pa nisam, ne mislite da sam tolika parlamentarna ili životna kornjača, da sam mislio da ću 50 godina živjeti. Mislim, iskreno rečeno, nisam to mislio. Ja sam mislio na jedan proces, mislim proces koji je u biti, dakle, jedan dijalog i koji bi rezultirao 44 integrativnim, dakle, da zajedno budemo u Evropi, a identifikacioni u smislu ličnog identiteta. Ja smatram da mi treba da očuvamo taj svoj identitet i da ničim to neće šteti ni BiH. Normalno, kad sam govorio o tom dijelu nisam mislio da ću ja, dakle, to će biti prisutno pitanje. To je životno pitanje je stepen identiteta, identifikacije, osobenost. Ovdje će biti dobro da ova zemlja ne bude nikome ni tijesna, niti mala, već da svi u njoj budu zadovoljni. Na ovaj način, ja ničim mislim da ne ugrožavam ovo o čemu pričam, dakle mi ne ugrožavamo nikog, govorimo o realnostima. Prošli put sam rekao, ako se promijene okolnosti da ćemo mi svaki zakon, dakle usaglasiti sa Ustavom, ako i kada. Dalje, reći ću još nešto, nepotrebno je ovo što pričam, kako možemo govoriti o zakonu koji je neprihvatljiv u smislu registracionih područja koje bi poštovale entitetsku uređenost BiH ako imamo saglasnost ministarstava Federacije BiH, Ministarstva unutrašnjih poslova, ministarstava kantona i RS-a. Zbog čega to? Zašto gubimo energiju ovdje o tome? Kako ćemo ovaj proces dalje voditi to zavisi najviše od nas. Ali ja mislim da način na koji sada razmišljamo, jednostavno stvara dodatne tenzije, ne u mojoj glavi, ja nemam rezerve oko toga, već u glavama onih koji bitno mogu uticati na stanje u ovoj zemlji. Reći ću još nešto, Njemačka, evo govorimo ne znam o pasošima, Njemačka, svaka savezna pokrajina izdaje ličnu kartu isključivo sa znakom savezne pokrajine. Ne znam da li je taj građanin Savezne Republike Njemačke i federalno uređenih i visoko, evo recimo centralizovane države, ikoga ugrozio u Berlinu. Ja ne znam da li je iko ugrožen u Švajcarskoj što na bilo kom ličnom dokumentu imate apsolutno oznaku države Švajcarske i iz svakog kantona. Šta je sada ovo problem o kome pričamo? Problem nam je što vi sad, nećemo mi ni na ovom ništa dobiti već gubimo na povjerenju i zaustavljamo procese koji bi značili, dakle, političku stabilnost i pretpostavku za napredak i prosperitet građana u ovoj zemlji. Ali oni nisu stabilnost ukoliko poslušamo ovo, ukoliko je on nepošten odnos prema tom. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Boško Tomić, rasprava. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja odmah na početku da malo relaksiram. Ja sigurno neću biti među tih za 50 godina, tako da, ali ovi nešto što, koji to planiraju nek im je sa srećom. Ali moram reći da granica u BiH nema, da su one sa slobodnim protokom ljudi, robe i kapitala već prvih 4-5 godina prevaziđeni i zašto sada da ponovo zaoštravamo stvari na stvarima za koje, kada mi predložimo kaže to ne može, a onda očekujete da mi prihatimo kada vi predložite ono što znate da mi nećemo prihvatiti. Eh, tu je problem što smo mi u ranijem periodu, zna se Savjet ministara imao samo predviđena tri ministra i predsjedavajućeg, došli smo do 9, sve je to prihvatila RS i na neki način sa, što je moguće više pokušava da te nadležnosti sa entiteta da skinu. Umjesto da idemo ka decentralizaciji u kojoj će i opštine imati veće uloge i značaje mi hoćemo sve pa i banalnu stvar ponekad koja je nebitna da stavimo na nivo države. 45 I evo, danas smo došli da se na nivou države troši iz budžeta oko milijarde, a razvojni i socijalni program je ostao na entitetima. A šta je problem? Valjda će bolje shvatiti u tom dijelu entiteta i u entitetima svoje razvojne programe nego da to pravimo i otuđujemo kako je to nekada bilo otuđeno na nivou one bivše Jugoslavije. Pa se dobro sjećam kada, to ću, moram da ispričam, došao je čovjek iz Bosanskog Petrovca u Sarajevo da naplati u Šipad-Komercu građu koju je on isporučio davnih dana, a oni mu kažu, ma nema govora, nema šanse. On je uložio tamo najteži dio posla, od sječe, izvlačenja, dao Šipad-Komercu sarajevskom koji raspolaže kad će ko dobiti pare. A iz tih razloga ta centralizacija nas je dovela u poziciju da više nema se u dovoljnoj mjeri povjerenja. I zbog toga ne vidim ni jedan razlog, a sad me to pomalo i buni kada je prijedlog Savjeta ministara, odnosno resornog ministra krenuo na Savjet ministara, da se potrčalo sa prijedlogom zakona da bi se preduhitrilo valjda znajući da neće biti na način kako to odgovara. Pa valjda smo izabrali taj Savjet ministara i trebali sačekati prvo da vidimo šta oni kažu. I evo sad je prošlo na Savjetu ministara, mi imamo jedan danas drugi zakon koji je predviđen, a evo kao što reče gospodin Živković, to bi moglo da se, ukoliko se složimo, nađe za 10-tak dana na raspravi na ovom Parlamentu. Zbog toga mi ponekad izgleda da se sa stakvim nekim potezima malo više udaljavamo jedni od drugih nego što bi to trebalo. Ja lično mislim, ovdje prestanimo sa iznošenjem emocija, šta će nama djeca. Pa koje to dijete neće biti zaštićeno i nemojte se dovoditi u poziciju da nećemo moći to da registrujemo, naćemo načina. I onda nemojte, ukoliko se dođe u takvu poziciju, ne možete onda očekivati da se u RS-u ne reaguje na način da se takav zakon donese kako bi se zaštitila ta djeca. Zbog tog razloga, ako tražimo što je moguće više razumijevanja, onda hajte da krenemo od ovoga što je na Savjetu ministara dogovoreno, pa da vidimo kakav će tada odnos biti i koliko ćemo biti blizu jedni drugih, ali čini mi se da smo previše daleko. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnk Zijad Jagodić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo, upravo zadnje riječi kolege Tomića su na neki način očite mom razmišljanju. Međutim, ne želeći podršku nuditi niti predlagačima, a niti gospodinu kolegi Lazaru, ili ne znam gospodinu Mati Franjičeviću, ili ostalim govornicima, što se tiče jedinstvenog matičnog broja koliko ja vidim među njima koji to toliko govore, definitivno ovaj prijedlog neće dobiti tu odgovarajuću podršku. Ali isto tako vidim i razloge, bez obzira što probam razumjeti sve skupa, mislim da između svih diskutanata koliko ja vidim niko nije ekspert iz upravnog prava da bi o jedinstvenom matičnom broju govorio toliko da bi nas sve skupa mogao ubijediti i zadovoljiti sve strane u ovom Parlamentu. Ja definitivno mislim kao čovjek da bi bilo dobro da upravo sačekamo Ministarstvo šta će reći kao ljudi koji imaju eksperte, koji imaju stručnjake, koji će uvažiti i primarno i sekundarno pravo i da vidimo šta i kakva je situacija i da se očitujemo, a onda ćemo definitivno reći jel to uredu ili nije. Pa nemojte da gubimo previše vremena i td. Toliko, hvala. 46
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo, poštovani ministre. Ja se, ne samo danas nego i proteklih dana, pokušavam opredijeliti. Samo, znam samo protiv čega jesam, nikako da skontam za što jesam. Pa imam sad nekoliko pitanja i evo, koristim prigodu, pošto je ministar ovdje, da svima nama, pa i meni uz sve vas, malo objasni – šta je to jedinstveni matični broj. Šta je jedinstveni matični broj? Ja ne znam šta je jedinstveni matični broj. Ja sam čuo tamo nekakvih 14 brojki, čuo sam, odnosno i prakticirao je li, da se ne mora ići kada se određuje izvan mjesta prebivališta, odnosno izvan mjesta rođenja djeteta, nego da se u istom mjestu gdje se dijete rodi, gdje se upisuje u matičnu knjigu rođenih određuje i matični broj. Znam da se taj broj upisuje u različite dokumente, kao identifikacijski broj da se koristi. I moram reći ne mogu skontati nikako što je važno hoće li taj broj, konkretno evo za općinu iz koje ja dolazim, biti 19, 17, 15, 13, ne mogu skontati mislim gdje je ... I ne mogu skontati što je bitno, evo i kolegama s lijeve strane i kolegama s desne strane, što je to toliko važno hoće li biti broj 19 ili 17. Šta je ostalih 12 znamenki? Hoćemo li i o njima raspravljati? Pa prvih 7, čini mi se, govore o datumu rođenja, malo u skraćenoj verziji. Hajmo i o tome raspravljati, možemo li i to promijeniti. Jer ja uistinu ne mogu da razumijem, ovo govorim zato jer je ovdje danas toliko teških riječi. Ja ne volim ... bez obzira, znači da je ovaj prijedlog o kome govorite a nema ga u proceduri, došao prvi ja bih vjerovatno podržao sve ono što je u skladu sa Ustavom. Svako rješenje znači koje je u skladu sa Ustavom ja ću podržati, bitno je da ovaj problem riješimo. Bitno je da se otkoči mogućnost da se određuje jedinstveni matični broj. I opet kažem, ne vidim suštinski u čemu je kvaka da je toliko važno je li broj mog registracijskog područja 19 ili je 15. Možda su neki pametniji pa su oni skontali da ima neka značajna razlika. Volio bih i ja znati jer će me vjerovatno to opredijeliti da se izjasnim o jednom, drugom ili nekom petnaestom prijedlogu. Ali način na koji mi raspravljamo o ovom pitanju on je isključiv. I dajte da se pokušamo vježbat(?). Nemojte pozivati na kompromis o načelu ili će biti kako ja kažem ili neće biti nikako. Nema tu kompromisa, to nije kompromis mislim, znamo toliko. Dajte da vidimo koje je moguće rješenje a kompromis je popuštanje, kompromis je uvažavanje, kompromis je razumijevanje i potreba drugih i trećih i td. Ovdje uistinu, znači ako je točno, a mislim da jeste, da se matični broj određuje prema mjestu rođenja djeteta, ako je točno da se određuje u istom mjestu gdje se i dosad određivao, bez obzira kako će biti to ... područje, znači, koliko sam ja razumio, neće se seliti ono sad iz mjesta gdje se dosad određivalo, ako je točno da su dosad ovaj jedinstveni matični broj određivale organizacijske cjeline, da tako kažem, ministarstava unutarnjih poslova ili MUP-a, ako je točno da se on tu i upisuje, i ako je točno da se tu može dobiti i izvadak taj, na istom mjestu, bez obzira koji prijedlog zakona mi prihvatili, znači ovaj koji je sad, danas u proceduri ili taj, evo koji će Vijeće ministara dostaviti kada ovaj danas, ako Bog da, prođe ili ne prođe, znači hoće li se išta u životu tog djeteta novorođenog, tog njegovog roditelja promijeniti ako usvojim jedan zakon ili ako usvojim, ne daj Bože, drugi zakon. Eto, volio bih ... ako možete, ipak je ovo Vaš resor, bez obzira što ovo nije Vaš Prijedlog zakona, ali bih volio da nam kažete, znači šta je to što će uticati na sudbinu ljudi ako ne daj Bože, ja ne bih volio naštetiti ovim običnim ljudima, u koje se svi zaklinjemo ovdje, ... prihvaćanjem, ne daj Bože, pogrešnog prijedloga. Šta je to što će im se 47 dramatično na njih odraziti ako prihvatimo jedan ili drugi? Recite nam koji je pogrešan prijedlog ako možete. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić, replika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, replika na izlaganja nekih kolega. Naravno da moramo voditi računa o djeci, ali mi ne vodimo računa o sebi koji odlučujemo o svemu. Da bih ja došao do svog matičnog broja koji sam nekad dobio ja se izlažem strašnim troškovima, moram otići u opštinu gdje sam rođen, gdje sam nekad živio, a više nikad tamo neću biti, nikad se tamo neću vratiti razlozi su moji specifični. Samo mogu potvrditi ovo što je gospodin Magazinović rekao – 50 godina, jer on je danas sahranio sve nas. Ovo mi liči na moju jednu golgotu 2005. godine ... kad je neka profesorica rekla da imam još šest mjeseci života, a evo ja drugi mandat fala Bogu. Ali eto, neću biti 50 godina, ali dobro, da vratim. Dakle, informatičko društvo, 21. vijek, 2012. godina, što reče uvaženi kolega Franjičević treba vratiti austrougarsko, ja bih to vratio ali da mi vratite „Ćiru“ da imam voz preko Pala za Višegrad i Mokru Goru. Ko će „Ćiru“ vratiti, nema „Ćire“ halo, šta ću sa „Ćirom“. Dakle, da bi došao čovjek, koji već ima matični broj, do svog matičnog broja, recimo ako stanuje u Banja Luci on iz Banja Luke mora otići u Glamoč, ne znam ni ja, Drvar, gdje mora već otići, da izvadi neki dokument. Koliki su to troškovi za te ljude? Eto imaju ljudi matične brojeve. E sad, dijete se rodilo ovdje sad nema matičnog broja. A ja nikog ne falim radi toga da se ja nekom dopadnem ali ovo je ono što sam govorio kad sam postavio poslaničko pitanje, idealna prilika za ove moritoring ekipe da kažu evo ovi neće usvojiti ni jedan zakon. Pa kako ćemo kad je ovo, nema registracionih područja u Srbiji, nema u Hrvatskoj. U Hrvatskoj kažu stop ćirilici u Vukovaru i stop. I ja to poštujem, to je država, ja Hrvatsku cijenim kao državu. Ali ovdje je bezbroj drugih stvari o kojim mi ne možemo da se dogovrimo. Dakle, podržavam ovo što je rekao kolega Lozančić – pa šta je važno broj 13, 14, 16. Evo ja ću sad izdiktirati svoj tačno matični broj, ali ne znam da li neko kaže, ali neću zbog stenograma jer će mi to zloupotrijebiti, kao što mi je neko otišao u opštinu gdje sam rođen zloupotrijebio, izvadio dokumenta koje ja nisam tražio, nekom trebaju za nešto. Dakle, molim vas, da skratim, replike su na sve one koji žele, dakle, da će preko matičnog broja i ovih registracionih područja napraviti nešto samo što se zove Sarajevo. Kad kažem Sarajevo mislim na jedinstvo na nešto. Ma ni to cjelovito nikad nije važno, važno je da je funkcionalno pa gdje god je. O tome se radi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima Božo Ljubić. Izvolite. 48
Zahvaljujem. Uvažene kolegice i kolege. Pa, način kako je došao ovaj Prijedlog zakona u proceduru i način na koji vodimo raspravu ne daje pouzdanja da ćemo ovo pitanje riješiti mislim. Čini mi se da je motiv svih da ga riješimo. Prema tome okrenimo se na način kako to možemo riješiti. Prije godinu dana ili ne znam već koliko bio je prijedlog zakona koji je usvojilo Vijeće ministara koji je, kao što smo čuli i ovdje, pripremljen uz svu potrebitu proceduru i sve moguće suglasnosti i nije usvojen. Pa je onda Ustavni sud presudio da se ukida taj članak i došli smo u situaciju da sada realiziramo i odluku Ustavnog suda ali i da realiziramo suštinu, dakle potrebe građana BiH. Moja zamjerka, dakle, Vijeću ministara moguća je da nisu trebali čekati ni odluku Ustavnog suda, niti prijedloge koji su se javili u jednom i drugom Domu, već čim je zakon pao da se mogao pripremiti novi. Ali predpostavljam i zbog čega to nisu, vjerovatno su tražili neki politički signal dogovora i konsenzusa da bi došli do nekakvog rješenja koje je prihvatljivo. A onda smo se suočili sa, evo dva prijedloga u dva Doma. Ne mogu naravno ulaziti u motive predlagatelja ali nekako mi se ta kronologija dolaska tih prijedloga nameće mi se zaključak da su se zapravo natjecali ko će koga preduhitriti. Dakle, sigurno nije način kako doći do rješenja. Ja sam bio na povjerenstvu koje je raspravljalo o ovom pitanju i naravno nisam se složio s nekim kolegama koji su rekli da ovaj zakon koji je predložilo pet naših uvaženih kolega nije ustavan, dakle nije u skladu sa Ustavom. Smatram da, ako pravimo izmjenu ili dopune zakona koji je već usvojen ovdje u ovom Domu onda taj argument otpada. Međutim, isto tako ne slažem se s onima koji reduciraju svako zakonsko rješenje, svaki prijedlog na striktno ono što traži Ustavni sud. Pa ako je to u pitanju zakona tako isto se odnosim i kad je u pitanju, evo ustavnih promjena Sejdić-Finci. I ja mislim da u ovom momentu, ja osobno, dakle, ću se odnositi prema ovim prijedlozima na način da imamo parlamentarnu većinu u kojoj je i moja stranka, imamo Vijeće ministara koje podržava ta parlamentarna većina, i primarno ću uvijek podržavati prijedloge Vijeća ministara. Ali isto tako svjestan i ovoga što je kolega Živković govorio, odnosi u ovoj raspravi prema ovim različitim prijedlozima na nekin način pomalo i sugerira ishod glasovanja i o ovomu zakonu, prijedlogu o kojem raspravljamo i o mogućem prijedlogu Vijeća ministara koji će doći nakon toga. I ja zbilja, evo i kao član Kolegija, apeliram na sve nas, u prvom redu na nas u Kolegiju, kada dođe do izjašnjavanja o ovim zakonima da ne koristimo, dakle, ponovo proceduralne instrumente, ili ako hoćete da budem grublji igre, i da držimo u životu nešto što u konačnici se ne može održati već da idemo maksimalno ekspeditivno i da damo mogućnost da dođemo do zakona koji može proći. I to je, evo to je moj, na kraju krajeva, apel. Hvala lijepo. Uvaženi ministar Sredoje Nović. Ima pitanja na koja treba odgovoriti a sigurno i rasprave koje su se ovdje iznijele. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi poslanici. Naravno, prije svega uzdržaću se od komentara u vezi sa ovim zakonom s obzirom da nikada niko nije me ni upitao u vezi sa ovim zakonom. Mi smo dobili kao Savjet ministara da se izjasnimo i o njemu će Savjet ministara se izjasniti. Meni je jako žao i ovo nije prvi put da imamo 49 u ovom Parlamentu brojne zakone koji su bili mnogo komplikovaniji, to znaju neki od poslanika, sa kojima se nismo mogli usaglašavat ali smo provodili dane na usaglašavanju i iznalaženju rješenja. Imam osjećaj, nemojte mi zamjeriti, da se ovdje u konkretnom slučaju to nije htjelo. Neću da govorim, imam svoje naravno mišljenje, zašto je to tako i zašto su tri zakona u Parlamentu. Meni je jasno, nadam se i svima vama, ali još je jasnije građanima onim koji nemaju jedinstven matični broj, onim čiji životi mogu ovisiti i rješavanje niza statusnih i drugih pitanja. Očigledno da svi moramo pognute glave da pred njima svima stojimo. Žao mi je što ja to moram da kažem – ja to istinski tako osjećam. Nije ovaj zakon baš nastao tek tako, ne govorim konkretan zakon, ali problem nije nastao od juče. Nismo ni mi sjedili skrštenih ruku tada kada je Ustavni sud donio svoju odluku. I tada smo ušli potpuno, rekao bih i časno i više od profesionalnog, kao što su se mnogi zakoni u Ministarstvu civilnih poslova radili, koji su prošli brojne procedure. Tada smo na Nacrt tog zakona poslali ga i federalnom ministarstvu, i Kantonu Sarajevo, i MUP-u RS-a, i ministarstvu lokalne uprave i samouprave, i Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice. Svi su tada dali pozitivno mišljenje na taj zakon. To me potpuno u profesionalnom smislu uvjerilo da je to zakon koji nema ničeg u sebi što je sporno. I zato je zakon ušao ovdje u Parlament i koliko se sjećam bez rasprave oboren. Koliko se ja sjećam, nemojte me baš držati da je to sve tako. Danas sam bar čuo brojne rasprave, danas sam bar čuo ono što misle mnogi poslanici o tom zakonu sa različitih aspekata. Tada nisam ni to čuo. Godinu dana smo čekali imali reakcije kakve nove zašto je zakon pao, ima li reakcije iz kantona i entiteta, u profesionalnom smislu prije svega od nadležnim ministarstava. Niko do dana današnjeg nije drugačije donio rješenje, odnosno predložio, odnosno nije rekao da ne stoji i dalje iza takvih prijedloga. I valjda je i vama i meni jasno da je riječ o politici a ne o struci i o profesiji. Možemo mi ovdje potezati teške riječi, možemo povlačiti Ustav, možemo tumačiti, možemo različite ovdje iznositi, ovo je uostalom Parlament, ja nemam možda pravo za neke komentare koje vi imate i ja to duboko i poštujem, ali moram da kažem da je već godina prošla kako mi nemamo ovaj zakon. I sada kad smo došli u jednu, pa rekao bih, mat poziciju nismo imali dovoljno sluha da ponovo usaglašavamo to, ako eventualno neki od ovih zakona može da prođe. Ja ću samo, dakle, reći sljedeće. Nadam se da je možda mnogima ovdje, ili svima, poznato da prve tri grupe od identifikacionog broja, dakle matičnog broja, određuju ili definišu datum rođenja. I prije toga da kažem – nemaju sve zemlje u Evropi jedinstveni matični broj, nemaju. Ima zemalja koje uopšte nemaju matični broj. Mi smo naslijedili to iz bivše Jugoslavije, jer je bivša Jugoslavija to imala i sve zemlje današnje, današnje zemlje koje su samostalne one su zadržale. U Hrvatskoj se vodi rasprava trenutno i bili su donijeli odluku da se ukine jedinstveni matični broj, ali je to izazvalo potpunu pometnju u postupcima u cjelokupnom sistemu uprave, da kažem, i oni su to vratili ponovo i riješili kako su riješili. Dakle, da ponovim – prve tri grupe od sedam cifara definišu datum rođenja. Četvrta grupa od dvije cifre definiše registraciona područja. I vidjeli ste, neko je rekao ovdje – 11, 13, 15, 19. Jedinica je ključ, jedinica je BiH. I vidjeli ste da nigdje nema 23, 45 i td., to je oznaka da postoji država. Ima jedna oznaka kojoj pripadamo evo BiH svi. A druga je registraciono područje. Vi znate svi dobro da je to Savez komunista odredio ta registraciona područja iz nekih drugih razloga, to vi svi dobro znate jer niste mladi baš toliko da ne znate kao i ja. Da u to vrijeme je bila Međuopštinska konferencija Saveza komunista, Međuopštinska konferencija sindikata, Međuopštinska konferencija Socijalističkog saveza, međuopštinski SUP-ovi su bili, što je vrlo bitno, međuopštinski SUP-ovi su bili u BiH, bili su okružni sudovi koji su isključivo pratili ta registraciona područja, odnosno danas kažemo 50 registraciona područja, tad su to bila međuopštinske ili konferencije ili područja. Dakle, imalo je potpuno jasno smisao zašto je to neko tada regulisao. Svega toga danas nema. Ja, naravno, ne mogu da u ima vaše govorim o tome kolika je to potreba. Mi ćemo braniti svoj zakon. Svoj zakon naravo da ćemo braniti jer je on prošao proceduru i Savjeta ministara i u Savjetu ministara dobio potrebnu većinu da dođe na Parlament. Na vama će biti da i taj zakon ocijeniti ovakav ili onakav. Naravno tad će biti prilike da kažemo o tom zakonu a o ovom ja ću prepustiti zaista vama, uvaženim poslanicima, da kažete da li ste za ili niste. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom ministru. I mogu reći da za nas starije koji nismo bili članovi Saveza komunista ovo izlaganje je bilo instruktivno(?). Uvaženi zastupnik Saša Magazinović, rasprava. Izvolite.
Pa, ja neću iskoristiti svoju priliku za raspravu, ali sam ostao bez mogućnosti da repliciram. I da bi ovo priveli kraju, dakle, neću ulaziti u polemiku sa ministrom mada bih imao štošta prokomentarisati, naročito oko ovoga ko koga pita i koordinira kad neke stvari predlaže. Međutim, evo ja ću reći samo jednu stvar. Budući da je kolega Živković sa jednim prijedlogom koji po meni je korektan, a slično nešto je ponovio i kolega Ljubić, evo mi smo spremni razmisliti da radimo na taj način. Ali evo, neka ministar samo, kao čovjek koji će biti uključen u ovaj proces kako god se ovo danas završilo, izađe za govornicu i u stenogram kaže – da ako se desi danas da padnu i jedno i drugo rješenje da će za narednu sjednicu predložiti zakon a da nam neće vratiti ovaj isti koji je već dva puta pao. Nek pokaže tu vrstu spremnosti da idemo u onom pravcu, o kome je govorila i kolegica Majkić, da se traži treći model rješavanja ovog problema za koji bi se možda mogli složiti. Ako ćemo mi danas pokazati svoju konstruktivnost tako što ćemo ubrzano rješavati zakone ovdje za koje je evidentno ... ni za jedan ni drugi ne može dobiti podršku, i mene iznenađuje što je drugi put predložen zakon koji evidentno ne može dobiti podršku, a onda za 15 dana na sjednici Parlamenta dobiti opet taj isti zakon priznat ćete da je to malo previše. Evo, neka ministar kaže da će biti dio ove konstruktivne priče i nema nikakvih problema da razgovaramo o tome da danas ovaj posao malo ekspeditivnije rješavamo.
Zahvaljujem. Uvaženi ministar Sredoje Nović. Izvolite.
Ja poštujući uvaženog poslanika, ali ovo je malo neuobičajeno da pomalo ucjenjivački govorite kako, da li će ministar ovo ili ne. Kad ja to nisam bio u odnosu na ovaj Parlament konstruktivan? I mislim da ne mogu da prihvatim to kao do sad ja nisam bio konstruktivan, a Vi 51 tražite od mene da u narednom periodu ko budem ja konstruktivan. Nije zakon Sredoja Novića, ja Vas molim, zakon je mnogo širi, to vi svi znate. Očigledno pitanje je ovdje vas imate li političku volju ili nemate da se ovo pitanje prevaziđe. A ne pitanje struke, to sam rekao i maloprije i sada mislim da je pitanje problema politike, a ne pitanje struke. Ja kao resorni ministar sam dužan da učestvujem u svakom, bez obzira koja vrsta donošenja zakona, koja faza, ko ga predložio, ja zaista bi, prosto ne mogu da vjerujem da me neko pita i da ja ovdje ko trebam da se zakunem kako ću ja učestvovati u tom. Pa zar ne mislite da ja nisam obavezan kao resorni ministar da učestvujem u zakonima koje god vi predložili ili bilo ko drugi, pa nađe se u nekoj od tih procedura. Dakle, pomalo, moram priznati da je to za mene i jedno uvredljivo pitanje. Ja znam zašto neki ovdje govore o tome, nemojte baš da i ja iznosim i neke druge, druga pitanja, jer sam neka pitanja imao i na Savjetu ministara, ali to neću i ne mogu da kažem ovdje. I hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik, zamjenik predsjedatelja Milorad Živković, replika. Izvolite.
Zahvaljujem. Pa, nekoliko momenata koje sam možda i zaboravio da kažem u svojoj diskusiji. Jedna je da je ovdje govoreno da ima i jedan prijedlog koji je došao od uvaženog kolege, delegata Krstana Simića u Dom naroda, a složićete se da svi imamo živopisne, da kažem, poslanike u svojim strankama i ja vas obavještavam da je taj prijedlog povučen. Tako da ne postoji nikakav prijedlog u Domu naroda i da ovdje trebamo da ispoštujemo zaključke koje smo sami donijeli. A donijeli smo zaključke na Proširenom kolegijumu da, ako se nađe neki novi zakon iz Savjeta ministara, da hitno reagujemo, što možemo, i da ponovima ovdje iza ove govornice, ja isto da kažem, ako iza toga, hipotetički govorim, ovaj danas zakonski projekat od Savjeta ministara propadne ja ću biti za to da čim dođe bilo kakav drugi sam spreman odmah doći ovdje u Parlament i o tome raspravljati. Nemojte tražiti od ministra da on obećava nešto, kao što ni ja ne tražim da gospodin Zlatko Lagumdžija glasa za taj prijedlog u Savjetu ministara, pa da onda ovdje svi o tome raspravljamo. Znači, ono što možemo mi da uradimo, da ubrzamo proces, dajte da mi uradimo, ono što je do drugih, neka oni objašnjavaju u BiH zašto je to do njih. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić, replika. Izvolite.
Pa evo, ja nisam imao drugi način da se javim nakon istupa uvaženog ministra. Ja nažalost nisam zadovoljan odgovorom, jer siguran sam da je uvažni ministar mogao pružiti cjelovitiji odgovor na moja postavljena pitanja. Ona su čisto tehničke naravi i mislim da bi strahovito puno 52 pomogla. Moja namjera je takve vrste bila, znači da mi razumijemo o čemu ovoliko raspravljamo. Meni je jasno, znači meni je jasno da će se matični broj određivati gdje se i juče određivao, prihvatili ovaj Prijedlog zakona ili prihvatili Prijedlog zakona, evo ovaj iz Vijeća ministara, to garantiram ovdje svima. Znači, građani koje mi ovdje zastupamo neće biti oštećeni ni ako prihvatimo ovaj Prijedlog zakona, ni ako prihvatimo ovaj Prijedlog zakona. Ista će cijena, ako je ima, biti koštanja, isti će referenti izdavati to, u istoj će se zgradi voditi ta evidencija, istim računarom će se slati u središta odgovarajuća i td. Sve će biti isto i meni zato nije jasno odakle potreba za ovoliko emocija u raspravi oko uistinu tehničkog zakona. Zato sam postavio ova pitanja, znači bez namjere, jer ne vidim, ne vidim zašto ovoliko politike u ovom Zakonu. Znači, mi smo pokazali da smo de lux majstori da i od utega napravimo političko pitanje, mislim, i pokvarili bi uteg, a kamo li nešto drugo. Ali znači uistinu ne vidim, ne vidim, druga je stvar što mi dovodimo, znači ja govorim ovaj, evo moja politička volja je prihvatiću i jedan i drugi prijedlog. Znači, neću biti protiv ni jednog prijedloga, sticajem okolnosti pa je jedan prije a jedan drugi, ali uistinu i jedna i drugi mislim da mogu biti prihvaćeni i da se ništa u ovoj zemlji neće promjeniti osim činjenice da će novorođena djeca i oni koji do sad nisu stigli moći odrediti matični broj. Samo će se to promjeniti. Znači, niti će BiH otići negdje drugo, niti će ona, oni uredi gdje se to određuje otići negdje drugo, bar sam ja tako razumio. A ko god ima argument da sam ja krivio razumio, volio bih da mi sad kaže, pa da znam da ne pogriješim. Znači, od evo ministra, preko uvaženih kolega i kolegica zastupnica i zastupnika. Znači, stvaramo nepotrebno nezrelu klimu postavljajući jedni drugim, pozivajući na kompromis, a postavljajući ultimatume. Nemojte to raditi nema potrebe, ima puno prečih stvari o kojima možemo malo i političke stvari trenirati, ali dajte da pokušamo stvoriti atmosferu da možemo i ta teška pitanja rješavati. A kako ćemo ako ne možemo ova tehnička. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Mislim da bi auditorij bolje shvatio ovu metaforu sa utegom da je upotrebljena stara domaća riječ givikt, da se malo našalim. Uvaženi zastupnik Petar Kunić, replika. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja bih prihvatio ovu činjenicu što je kolega Saša pozvao ministra da, ali da se ponaša u skladu sa Ustavom, dakle, da u skladu sa administrativno-teritorijalnom podjelom BiH da prijedlog. Dakle, nema tu opcije, nema varijante, gospodo draga, to je pravno pitanje, tu ima ulogu lex artis, struka, ali ne možemo relativizirati sve, pravo, život u pravnoj državi, osnovne principe. Pa ovdje čujem neke principe Dejtonskog sporazuma. Pa to su samo početni, ja bih mogao sad govoriti tu o deset principa Dejtonskog sporazuma, ne samo o jednom, o dva. Dakle, da li je princip teritorijalnosti prisutan u BiH? Jeste. Postoje dvije federalne jedinice, postoje dva entiteta, koja se moraju uvažavati gospodo htjeli mi to ili ne, to je stvarnost. I ne može gospodin ministar da predloži drugačiji zakon, ne može. Ovo je pravno pitanje kolega moj, ovo je pravno pitanje ne možemo ga politizovati, dakle, ono što bi mi htjeli da podvrgnemo tom nekom pragmatičnom pitanju, ono što bi vi željeli ili ja želim. To je pravno pitanje, on je dužan da predloži zakon ovakav 53 kao što je predložio. E sad, tu možemo govoriti o tehničkim pitanjima ili nekim pravnim nijansama, ali u suštini on poštuje osnovni temeljni princip da poštuje unutrašnju strukturu BiH. Ona se promijenila, ona se promijenila, ona nije više onakva kao prije rata i td. A ustalom, gospodo draga, pa zar toliko možemo insistirati na nečem, na nekoj stvari, oko te stvari se vodio rat na ovim prostorima, nešto najgore što se može desiti ovim prostorima. Zbog principa toga, teritorijalnosti, zbog teritorija, to je suštinsko pitanje bilo. Mi sada dovodimo, relativiziramo to pitanje i potavljamo – pa može ovako, pa je li korisnije ovo, pa znaš šta. Ali pa molim vas gdje živimo, gdje mi to živimo? Kad ova država bude poštivala svoje pravo ona će ići naprijed, pravne regule koje egzistiraju, koje sada postoje, kad bude poštovala ona će moći napraviti iskorak naprijed, inače ne može ih napraviti, jer će pred zakonom biti svi jednaki, gdje će se poštovati Ustav, poštovati zakoni. A ne na ovakav način nekim idološkim floskulama, ne bih vređao, da kažem niskim,
Isteklo vrijeme za repliku.
niskim akrobatikama nekim pokušavati nešto opravdati što se ne može opravdati. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja sam dobro razmislio prije nego što ću kazati sljedeće dvije rečenice, tri. Prvo, dakle, ovdje je očigledno da se pored implementacije presude Ustavnog suda pokušava iskoristiti prilika i uloviti u mutnom tako što će se registraciona područja, što ne traži presuda, svesti u međuentitetske linije. To je jedno. Drugo, ja ne vidim izlaz iz ove situacije osim da visoki predstavnik reagira, da građani BiH ne bi ispaštali. I treće, da se tužilac BiH umješa u kompletan ovaj slučaj i neka se onda objašnjava ko jeste, a ko nije bio za implementaciju presude. Ja ne vidim drugog izlaza iz ove situacije. Hvala vam.
Zahvaljujem. Nemam više prijavljenih, ni za rasprave, ni za replike i zaključujem raspravu o točki 7. 54 I prelazimo na točku osam, Ad. 8. Izvješće o funkcioniranju sustava kolektivnog ostvarivanja autorskog i srodnih prava u Bosni i Hercegovini za 2011. godinu, materijal Vijeća ministara Vijeće ministara BiH je 18.02.2013. u proceduru dostavilo ovo Izvješće na osnovu zaključaka s 26. sjednice Zastupničkog doma, održane 19.04.2012. i 15. sjednice Doma održane 15.05.2012. godine. U Izvješću je predloženo usvajanje sljedećih zaključaka: 1. Usvaja se Izvješće o funkcioniranju sustava kolektivnog ostvarivanja autorskih i srodnih prava u BiH za 2011. godinu. 2. Pozivaju se autori i drugi nositelji prava koji nisu u sustavu kolektivnog ostvarivanja prava, a željeli bi da budu, da intenziviraju svoje aktivnosti s ciljem ispunjenja uvjeta za izdavanje dozvole za kolektivno ostvarivanje njihovih prava. 3. Neophodno je angažirati relevantne institucije u BiH da utvrde istinito i potpuno financijsko poslovanje kolektivnih organizacija kojima je oduzeta dozvola. 4. Institutu za intelektualno vlasništvo BiH će nastaviti da informira Vijeće ministara BiH i javnost o funkcioniranju sustava, kolektivnog ostvarivanja autorskih i srodnih prava u BiH putem svojih redovnih izvješća o radu. Nadležno Ustavnopravno povjerenstvo je Mišljenje o Izvješću dostavilo 13.03.2013. Izvješće je usvojeno i predlažem Domu njegovo usvajanje. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Dakle, Izvještaj daje mogućnost da se sagleda stanje u ovoj oblasti, međutim nažalost radi se o Izvještaju iz 2011. godine i sad se postavlja pitanje da li su se desile neke bitnije promjene u proteklom vremenu, pa da taj Izvještaj praktično nije više odraz stvarnog stanja. Nažalost sa proceduralnog aspekta i Vijeće ministara, pa evo čak i naša komisija, Vijeće ministara čak u popratnom aktu govori da se radi o informaciji. Nije se izjašnjavalo o predloženim zaključcima, niti o mjerama koje je Institut ovdje predložio. Ako pogledate temeljitije taj materijal i priloge koji su nam dati, vidjećemo da se radi o značajnom, značajnoj oblasti, značajnim pravima, značajnom novcu i prilično netransparentnim tokovima toga novca, što zaslužuje sigurno ozbiljniji jedan pristup. Činjenica je da je Institut poduzeo niz tih mjera i donio podzakonske akte, pa evo čak je pribjegao i oduzimanju dozvola za rad, ali nažalost nisam stekao utisak iz ove informacije da je Zakon u potpunosti ispunio svoju svrhu, odnosno da je postigao ciljeve, jer stanje u oblasti, barem prema konstatacijama Instituta, i dalje je isto. 55 Ja sam se najviše javio zbog sljedećeg. Dakle, ovi zaključci koji su predloženi, o njima nemamo mišljenje naše komisije, pa čak ni, što je važno jako, ni Vijeća ministara. Dakle, a drago mi je da je naš predsjedavajući ih apostrofirao, jer suština i smisao rasprave uopšte o ovom Izvještaju jeste da eventualno nešto po njemu i radimo. Dakle, ne mislim da će ovi zaključci koji su predloženi dati neki veliki doprinos, ali evo pošto nema drugih očigledno da ćemo ostati na tome. Evo, imao sam potrebu da izrazim žaljenje što u prethodnim fazama nisu stvari, kad je riječ o ovim zaključcima, ozbiljnije rađene. Ali u svakom slučaju mi ćemo ovaj Izvještaj podržati i predložene zaključke. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, rasprava. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ovo je pitanje, ili možda jedno od rijetkih pitanja, gdje smo mi kao država uredili određenu oblast i onda odlučili da to pratimo kroz izvještaje ovakve vrste svake godine. To je zaključak Parlamenta iz prošlog saziva i mi ga slijedimo u ovom sazivu, i svake godine dobijamo izvještaj Instituta za intelektualno vlasništvo, odnosno Vijeća ministara BiH. Ono što se može, dakle, vidjeti iz svih ovih izvještaja, pa i iz ovog Izvještaja, dakle nije u pitanju informacija, to je pojašnjeno na sjednici Ustavnopravne komisije, greška je u dopisu Vijeća ministara, radi se o Izvještaju Instituta za intelektualno vlasništvo i implementaciji, mi sad imamo dva zakona koji uređuju ovu oblast, a u pitanju je kolektivna zaštita autorskih prava. Dakle, kao što je iz tog izvještaja vidljivo da BiH bilježi napredak u ovoj oblasti, naravno ni iz daleka to nije ono što treba da bude, i što mi očekujemo, i što smo mi zakonima propisali, ali svaki put počinje prvim korakom. Mi smo prošli put na prošlom, prošlogodišnjoj raspravi imali priliku da čujemo i neke organizacije koje se bave zaštitom, i autore, volio sam i ovaj puta, bili su prisutni u sali iz jedne organizacije kojoj je oduzeto to pravo, da čujemo šta i oni ima da kažu, ali evo Komisija se nije složila i to naravno nije smetalo da završimo mi svoj posao, ali ja sam dužan da to kažem ovdje u ovoj parlamentarnoj dvorani. Ja podržavam ovaj Izvještaj. Mislim da Institut za intelektualno vlasništvo radi odgovorno svoj posao i naravno niti ulazim, niti bilo ko od nas može ući, niti treba da ulazi u to kome će Institut za intelektualno vlasništvo dodjeliti dozvolu, oduzeti dozvolu. To može biti samo pitanje primjene zakona i pitanje odgovornosti onog ko primjenjuje zakon i svih pravnih mehanizama koji se na tom putu ili u tom procesu predviđaju zakonom i zakonima BiH. Dakle, uz ovo ja podržavam, naravno, ovaj Izvještaj i predlažem Domu da ga usvoji. I evo, hrabrim da se u BiH, da učine svi što je do njih da se u BiH što prije ova oblast standardizira i da dođemo u situaciju da kažemo da je to približno zadovoljavajuće. U ovom trenutku to nije tako. Toliko, hvala vam. 56
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Gospodine dopredsjedavajući, koleginice i kolege. Prije svega hvala vam da ste nas podsjetili na ove zaključke, jer onda možemo kazati barem da u ovom slučaju nemamo previše razloga da se žalimo kako se zaključci Parlamentarne skupštine ne ispunjavaju. Zato treba zahvaliti Institutu i Vijeću ministara barem u jednom dijelu, a to je da su nam dostavili Izvještaj za 2011. godinu, nakon onog Zbirnog izvještaja za 2005. do 2010. koju smo ranije razmatrali. Gospodin Belkić je postavio pitanje da li se nešto na terenu promjenilo u 2012. godini? Jeste, ali na gore. Radi se o tome, naima, da je ovo jedna od onih oblasti u kojima u svijetu su zakonske odredbe izuzetno precizne i snažno se provode. Dakle, intelektualno vlasništvo je neotuđivo vlasništvo i to je nešto što se ne dovodi u pitanje, bilo gdje u svijetu u kojem se zakonske odredbe donesu one se kao takve i poštuju. Mi možemo kazati da u ovoj oblasti imamo napredak u legislativi, ali ne možemo nikako kazati da imamo napredak u onome kako se ta legislativa provodi i da li ne postoje možda eventualno prostori da se ona može i unaprijediti i dopuniti u skladu sa svim onim problemima koje vidimo u praksi i koje vidimo na terenu. Dozvolite mi da se ja malo referiram na jednu oblast koja je oblast ostvarivanja kolektivnih prava u muzičkoj djelatnosti, a koja je vrlo značajna i za državu BiH zbog broja autora djela koja se unutar nje štite i eventualnih mogućnosti da i država BiH od toga ima, kao i sve države na svijetu, određene prihode. Treba napomenuti, dakle, da se poslovi kolektivnog ostvarivanja autorskog i srodnih prava mogu ostvarivati samo onda ako su ispunjeni uvjeti da pravno lice specijalizirano samo za tu djelatnost, da ispunjava sve uvjete propisane zakonom i da je za te poslove dobilo dozvolu Instituta za intelektualno vlasništvo BiH. Ono što naročito ističem je da kolektivnu organizaciju osnivaju autori, ona je u mandatnom odnosu sa autorima i sve poslove obavlja u svoje ime a za njihov račun, što je jedna od najbitnijih karakteristika cijelog sistema ostvarivanja kolektivnog prava. Ono što mi imamo u BiH je to da mi trenutno imamo organizaciju koja je pokrenula ustavni proces, odnosno upravni spor pred Sudom BiH protiv Instituta koji joj je uskratio odobrenje za rad, a toj istoj instituciji su uskratili pravo i da ih zastupa i autori, dakle oni koji jedini imaju pravo da vas ovlaste i da vam daju mogućnost da se možete time baviti. Institut je izdao prošle godine licencu za rad Udruženju autora AMUS iz BiH koje broji 450 autora koji štite više od 4,5 hiljade djela koja su i u međunarodnoj bazi podataka. Ja ću vas podsjetiti samo na to da, recimo, ukoliko bi BiH kroz određene mogućnosti i prava uspjela ostvariti prihode koji se odnose samo na emitiranje ovih 5 hiljada djela u gotovo 40 hiljada evidentirani mogućih objekata korisnika u BiH, radi se o milionskim sredstvima za državu BiH i za autore. Evo paralela sa Hrvatskom, u Hrvatskoj recimo u prosjeku svaka od malih, svaki od malih ugostiteljskih objekata za emitiranje muzike mora platiti paušal od 380 kuna mjesečno što je otprilike 100 KM. Pa sad izračunajte koliko u proteklih 20 godina, recimo, mi nismo naplatili u ovih 40 hiljada objekata na teritoriji BiH, i nismo ostvarili to pravo niti za autore, niti za državu BiH. Smatram nedopustivim apsolutno da se može dogoditi da se organizacija kojoj 57 oduzme Institut licencu na ovakav način odnosi i prema Institutu i prema autorima, jer ono što je proizvelo ovakvo ponašanje Sine Qua Non da ih imenujemo je da nakon pokretanja upravnog spora i stvorili su zabunu kod korisnika, organizacija za kolektivno ostvarivanje u drugim državama i Međunarodne konfederacije društava, autora i kompozitora u pogledu provođenja ovog rješenja. Rezultat ovoga je to da su kolektivne organizacije iz drugih država odgodile zaključivanje Ugovora o recipročnom zastupanju sve dok Sud BiH donese odluku u upravnom sporu. Situacija proizvedena postupanjem Sine Qua Nona ima nepovoljan uticaj kod AMUS-a kao kolektivne organizacije u punom kapacitetu, posebno u vezi sa zastupanjem stranih autora u BiH i naših autora izvan naše zemlje. Željela bih pozvati Institut za intelektualno vlasništvo BiH da organizira javnu raspravu na kojoj bi se dala prilika svim zainteresiranim, svim involviranim, i svima onima koji bi trebali biti zainteresirani za ovu oblast, da razgovaramo i o postojećim zakonskim rješenjima, i o njihovim eventualnim mogućim nadgradnjama i nadopunama, i da na kraju dovedemo u potpuni red ovu izuzetno važnu oblast, za koju je evo i kolega Džaferović dobro kazao da sa zakonske strane čini se da imamo dobre preduvjete. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Moram konstatirati da nemamo kvoruma i zato dajem stanku od sat vremena, za ručak može se iskoristiti. Znači, vidimo se ovdje deset do tri. Hvala lijepo. / Molim kolegice i kolege zastupnike da zauzmu svoja mjesta da možemo početi sa nastavkom sjednice. Koliko vidim da imamo kvorum. Kolege i kolegice zastupnici molim vas da zauzmete svoja mjesta isteklo je vrijeme za stanku. Uvažena zastupnica Nermina Zaimović-Uzunović, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege.
Oprostite, molim kolege i kolegice za mir u dvorani.
Dajte malo tišine da i ja nešto kažem.
Kolega Magazinoviću i Džaferoviću dozvolimo kolegici da započne raspravu. 58
Dakle, danas imamo ovdje na dnevnom redu Izvještaj o funkcioniranju sistema kolektivnog ostvarivanja autorskog i srodnih prava u BiH. Prva stvar kad uzmete i kad se susretnete sa ovim problemima vas asocira da niko do skora nije na pravi način zaštitio one koji su tvorci nečega što je intelektualno vlasništvo. Svima ovdje, i zadnjem stanovniku u BiH, je jasno šta je to pravo nad materijalnim dobrima i svako će se od njih buniti ako mu nešto neko ukrade pa makar nešto iz dvorišta što je otpad, a ne kamoli ako mu neko uzme auto ili kuću. Međutim, ako vam neko uzme pravo na napisanu knjigu pa tu knjigu iskopira, vi nemate ništa od njega, što se u principu dešava, ako neko iskopira softver ovaj koji kolokvijalno zovu piratski softver i koji se javno do skoro prodavao i može se sigurno i sad naći, ako neko normalno, i najnormalnije uzme da sluša bez nadoknade neko muzičko djelo onda niko nije snosio za to nikakve posljedice. Niko nije štitio do skora takve ljude. Mi smo 2010. godine u oba doma ovog Parlamenta donijeli dva zakona. Ja sam, javila sam se za diskusiju upravo zato što sam dala svoj doprinos usvajanju ova dva zakona i moram da kažem, zahvaljujući strpljivosti i razumijevanju i znanju kolege Šefika Džaferovića mi smo uspjeli da do kraja izađemo i da se ovi zakoni usvoje na zadovoljstvo i onih koji su korisnici i čija se prava štite, a također i onog što su nam bile zadaće u skladu sa međunarodnim propisima. Ovaj zakon bio je jedan od uslova iz Evropskog partnerstva za BiH jer mi ne možemo u EU sa razmišljanjem da možemo uzeti ono što nam se sviđa a da ne platimo za to odgovarajuću cijenu. Onog momenta kad su ovi zakoni usvojeni direktorica, gospođa Vignjević je dobila pohvale i mi smo u Izvještaju o napretku dobili smo takođe rijetke pohvale, jer mi u tim izvještajima obično dobijemo kritike kako nešto nismo uradili, ali evo u ovom segmentu smo to dobili. Evo, ovdje imamo danas Izvještaj o tome kako se to na terenu i kako se ta dva zakona implementiraju. Evo pošto sam na neki način uključena da pratim i šta se dešava ovdje, ja mogu sa zadovoljstvom da kažem da se vide pomaci. Sigurno će trebati puno vremena da se stvari pomjere na način kako bi to bilo normalno i kako to treba da bude u konačnici, da se uspostave svi mehanizmi, da se svačija autorska prava zaštite. Ali evo, već je to vidljivo i golim okom da nemamo, da se sistem uređuje i to se iz ovog Izvještaja odlično vidi. Mi smo imali vrlo agresivne organizacije koje su sebi dale za pravo da su oni jedini zaštitnici autorskih prava nekih kategorija autora i vidimo iz ovih izvještaja da oni pokušavaju sudski da, ne ispunjavajući uslove, da i dalje zadrže to pravo, što znači da je, da je to vrlo unosan posao koji do sad nije bio prepoznat. Institut za intelektualno vlasništvo je u ovom periodu, a žao mi je što nemamo i izvještaj za 2012. godinu, ja se nadam da ćemo ga imati, da vidimo kako to napreduje dalje, jer je mali period od 2010. do 2011. da vidimo te pozitivne pomake i da vidimo kako se to kreće bolje. Tada je donesen zaključak, prilikom usvajanja ovih zakona, da će se pratiti realizacija, odnosno implementacija ovih zakon i vidimo da ima pomaka. Evo, ja preporučujem ovom Parlamentu da usvojimo ovaj Izvještaj i ove zaključke koji su dati u Izvještaju i da insistiramo da dobijemo i izvještaj za 2012. godinu kako bi smo o njemu mogli raspravljati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nemamo više prijavljenih. Zaključujem raspravu. 59 Prelazimo na devetu točku dnevnog reda, Ad. 9. Izvješće o radu Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2012. godinu i Plan rada Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao neovisnog tijela policijske strukture BiH za 2013. godinu Neovisni odbor je 12.02.2013. dostavio Izvješće o radu za 2012. godinu i Plan rada za 2013. godinu na usvajanje u skladu s člankom 7. stavak 1. točke b) i e) Zakona o neovisnim i nadzornim tijelima policijske strukture BiH. Nadležno Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost BiH je 13.03.2012. dostavilo Mišljenje, prihvaćeni su Izvješće za 2012. godinu i Plan rada za 2013. godinu i upućeni u dalju proceduru. Otvaram raspravu. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Samo nekoliko riječi, s obzirom da ste Vi već toga dio rekli. Dakle, Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost je jednoglasno podržala i Izvještaj o radu Nezavisnog odbora za 2012. i Plan rada Nezavisnog odbora za 2013. Dakle, s obzirom da u 2012. godini nije bilo izbora novih rukovodilaca i zamjenika rukovodilaca policijskih tijela u BiH onda je taj dio, posao nije praktično se ni dogodio. Ali ima nešto što bih htjela istaći svakako, a to je, to je ova dobra saradnja između Nezavisnog odbora i policijskih agencija iz koje se, koje vidi u Izvještaju i nešto što bih htjela da, kao kratko, ... komentar sugerišem gospodinu Kruniću. U dijelu koji se zove saradnja s međunarodnim organizacijama stoji da su rad Nezavisnog odbora pratili i svim sjednicama prisustvovali i predstavnici OHR-a. Ja Vas molim, gospodine Žiko Kruniću da sljedeći put pozovete možda Kancelariju specijalnog predstavnika EU koja će svojim uticajem pomoći da se zakonodavstvo ove zemlje približi evropskim, odnosno usaglasi sa AKI-em, a da nikada i ni u kom slučaju ne zovete predstavnika OHR koji je, kao što znate, nešto anahrono i čekamo da završi svoj boravak u ovoj zemlji.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih za raspravu. Prelazimo na 10. točku dnevnog reda, Ad. 10. Izvješće o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2012. godinu 21.02.2013. Odbor za žalbe građana je dostavio Izvješće Domu na usvajanje, a sukladno članku 15. stavak 1. točka f) i članku 19. stavak 1. točka d) Zakona o neovisnim i nadzornim 60 tijelima policijske strukture BiH, te članku 4. stavak 1. točka f) i članku 5. točka f) Poslovnika o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH. Nadležno Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost BiH je 13.03.2012. godine dostavilo Mišljenje, Izvješće je usvojeno i upućeno u daljnju proceduru. Otvaram raspravu. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, predsjedavajuća Povjerenstva. Izvolite.
Dakle, u ovom dijelu treba da istaknemo i jednu važnu stvar, a to je da je nešto što je konstatovano kao problem prije 8 godina i dalje je to akutan problem, a to je da, kako stoji ovdje u Izvještaju, se ne može govoriti da je nijedan granični prelaz za kojim postoji video nadzor da funkcioniše besprijekorno. To je veoma alarmantno stanje s obzirom da znamo šta se dešava u neuslovnim graničnim prelazima, koliko to nije smetnja ni za prolazak ljudi, a naročito dobara. I mislimo da bi ministar bezbjednosti se morao pozabaviti s tim, s obzirom da je Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost već pokrenula pitanja reorganizacije pojedinih institucija iz Sektora bezbjednosti. Očekujemo da će ministar imati ovo kao prioritetan i važan zadatak da riješi ovaj problem, jer to je izazov koji ga svakako čeka, naročito ako se ima u vidu skori ulazak Hrvatske u EU. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Saša Bursać, rasprava. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ma evo, gospođa Dušanka je uglavnom rekla, baš sam se pripremio oko ovoga video nadzora. Mislim da zaista možemo se složiti sa gospođom Dušankom stanje je alarmantno. Kada uzmete da na nekom graničnom prelazu i gdje postoji video nadzor to se, znači taj materijal se čuva negdje 24 sata, negdje tri dana, negdje tri mjeseca, znači definitivno tu ne postoji ni pravilnik oko toga svega i tamo gdje ga ima definitivno to nije definisano kako treba i na koji način da radi. To sa jedne strane. A opet sa druge strane, ovdje u ovim materijalima piše da je to dostupno carinicima, odnosno ljudima koji su tu na licu mjesta i da oni mogu izuzeti, odnosno izbrisati bilo šta od toga materijala. Tako da definitivno ne znam čemu onda služi ako može bilo ko ući u taj dio i izbrisati, odnosno izuzeti ono što se njemu sviđa ili ne sviđa. Tako da zaista ima tu ozbiljnih problema i to je ozbiljna zamjerka na kojoj treba da nadležne institucije porade. Znači da, najbolje bi bilo da svi granični prelazi imaju video nadzor, ali hajde bar oni koji imaju, danas to nije neki veliki bauk, znači da se to objedini u jednu zajedničku kompjutersku bazu, da se to čuva jedan tačan određen vremenski period, da se zna ko u to može ući, kako i na koji način, za šta to služi i kad se izuzima, znači taj video materijal i td. Toliko, hvala. 61
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 11. dnevnog reda, Ad. 11. Izvješće o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2012. godinu Sukladno članku 5. stavak 1. Zakona o parlamentarnom vojnom povjereniku BiH 22.02.2013. parlamentarni vojni povjerenik je dostavio Izvješće o radu za 2012. godinu. Nadležno Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost BiH je 13.03.2013. dostavilo Mišljenje. Izvješće je usvojeno i upućeno u dalju proceduru. Otvaram raspravu. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, predsjedavajuća Povjerenstva. Izvolite.
Hvala lijepa. Prvo želim da kažem da kako godine prolaze i kako se navikavamo na Instituciju parlamentarnog vojnog povjerenika izvještaji postaju sve sadržajniji, sve bolji. Dakle, u okviru ovog povelikog Izvještaja sa tridesetak stranica, svako onaj ko to želi može da se upozna sa stanjem ljudskih prava i sloboda vojnih lica i kadeta, što je osnovni zadatak vojnog povjerenika, može da se upozna sa uslovim života i rada u kasarnama Oružanih snaga, tamo gdje je vojni povjerenik išao, a naročito tamo gdje je sugerisao Zajedničkoj komisiji za odbranu i bezbjednost da ode, može da se upozna sa preporukama parlamentarnog vojnog povjerenika za uklanjanje uočenih nedostatak u radu Oružanih snaga. Ovo je jedan ogroman posao koji ne samo da se bavi Institucija vojnog povjerenika, nego i Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost. Bilo bi dobro kada bi ove izvještaje Ministarstvo odbrane primilo u dobroj vjeri i učinilo da se bar dio ovih preporuka koje parlamentarni vojni povjerenik predlaže, usvaja Zajednička komisija i usvajaju oba doma Parlamentarne skupštine, jer bi se time stanje u Oružanim snagama značajno promijenilo. Za sada još uvijek imamo mnogo stvari koje se čine a koje ne prati odgovarajuća reakcija sa strane Ministarstva odbrane. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. 62 Ja prvo moram reći da sam prijatno iznenađena jer sam mislila da će ovaj Izvještaj proći maltene bez diskusije i u vrijeme poslije ručka i poslije već istopljenih energija na nekim drugim pitanjima i evo i sama lista govori o velikoj pažnji i interesu koji je ovaj Izvještaj izazvao ovdje u Parlamentu, barem među parlamentarcima. I evo, dozvolite da na početku prvo izrazim zadovoljstvo da postoji, kao što i ovdje u Izvještaju piše, jako dobra saradnja vojnog povjerenika i Komisije na čelu sa gospođom Majkić. Ja ono što sam imala zaista potrebu da pomenem, iako bi možda neko očekivao od mene personalno ili od nekoga iz opozicije žestoku kritiku ovakvog Izvještaja, ali ja zaista ne mogu da kritikujem, ja moram pomenuti da mi je od posebne važnosti bilo prvo način na koji je koncipiran ovaj Izvještaj, metodološki, posebno sa uvodnom riječi parlamentarnog vojnog povjerenika. I evo, možda jedino da iznesem i jedan nedostatak, a to je zaključna riječ nakon ovih preporuka, jel'. Ja hoću da pomenem da je zaista od posebne važnosti za sviju nas, za sve državne institucije, da Institucija vojnog povjerenika postoji i da je obavila i obavlja vrlo važnu dužnost u ovim segmentima koji su navedeni u ovom Izvještaju. Jedino što meni nedostaje ovdje, i bilo bi dobro možda da čujemo od vojnog povjerenika, a to su aktivnosti eventualno, eventualno jel' na pitanjima koja su itekako važna za i kontekst naš integracije u NATO savez, a jednako tako i rješavanja ključnih pitanja unutar BiH – da li je vojni povjerenik i na koji način uključen u temeljnu barijeru, da kažemo, ili otklanjanje temeljne barijere, a to je knjiženje vojne imovine na državu, državne institucije, odnosno Ministarstvo odbrane i da li eventualno može u narednim aktivnostima doprinijeti da se taj posao ubrza kako bi smo i konačno otklonili sve barijere za ulazak u MAP, što je vrlo važan iskorak za dalje? Ali evo, još jednom, dakle, baš mi je bilo zadovoljstvo vidjeti ovako dobro koncipiran Izvještaj, sastavljen sa jednom jedinom manom a to je nedostatak one zaključne riječi. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo, i ja da se pridružim da je Izvještaj veoma kvalitetno i dobro urađen, ali ništa ne vrijedi ako se Izvještaj uradi kvalitetno i ukaže na sve slabosti i propuste koji se dešavaju ukoliko ne dođe do otklanjanja propusta i problema sa kojima se ovaj Izvještaj suočava. Kao i u drugim institucijama i organizacijama i ovdje ima određenih problema i ne bi se mogli reći da su nešto izražajniji u odnosu na druge. Ali recimo mene zanima kada se pokrenu određena pitanja da li se, i kada se ne poduzme nikakve aktivnosti, a vidi se da je prekršen zakon ili Pravilnik o radu, mene nikako, neprihvatljivo je da Vijeće ministara ili bilo ko ko je nadležan ne poduzme aktivnosti protiv onih koji krše taj postupak? Drugo, neprihvatljivo je, što sam primjetio, da određena postavljenja, gdje se privremeno postavljaju na četiri godine, a maksimalno dozvoljeno jednu godinu. Ko sebe stavlja iznad zakona? Umjesto da predloži da se zakon mijenja, ili recimo nepoštivanje odluka i td. Neprihvatljivo je da 63 mi u kasarnama u kojima su smješteni naši vojnici nemamo grijanje ili da je hrana nekvalitetna ili da, recimo, služi hranu neko ko, za što nema ni zdravstveni, sanitarni pregled. Pa to su, recimo, nepojmljive stvari koje se ne smiju desiti ni u kom slučaju. Znate, da neko dijeli hranu a da nema, da nije izvršen sanitarni pregled, da nije izvršio sanitarni pregled pa to je neprihvatljivo, to nema nigdje. Drugo, neprihvatljivo je da medicinsko osoblje, koje je predviđeno tamo da radi u sanitetu, a nije obučeno da rukuje sa naoružanjem, da se postavi na stražu. Ja prihvatam da, kad je ravnopravnost spolova uredu da imaju pravo i, odnosno i dame da budu zajedno, ali one moraju biti obučene u rukovanju oružjem da bi mogle da se upute na stražu. Da li je zbog nedostatka, ne znam, vojnika ili bilo čega, to ih ne može opravdati. I ono što na kraju želim da kažem, to je da mi se strašno ne sviđa to što naši pripadnici koji odlaze vani u zemlje kao što je, skoro ova ekipa koja je otišla naša u Avganistan, i tamo se kaže da su im nekvalitetna odjela. Pa bar bi toliko mogli da upristojimo se i da osjećamo obavezu da ta odjela, odjeća, obuća i oprema budu na nivou ostalih zemalja, jer to i kod tih tamo ostavlja sliku o BiH da nam se, da vam pravo kažem, ne podsmijavaju, a i da ti vojnici koji odu tamo sa ponosom mogu da se predstavljaju da dolaze iz BiH. Ali zamislite ako na prvom koraku mu je odijelo izderano, na prvom zalijeganju, onda su to katastrofe. Da ne govorim o tome da li se poštuju pravila zašto i da li je predviđeno da naši vojnici koji su otišli u mirovnu misiju, da li da budu prvi na borbenoj liniji, odnosno na liniji koja dočekuje. Ako je to tako onda se treba reći prije odlaska. Nisam iz Izvještaja uspio da shvatim da li su oni bili za to spremni. To govori da Zakonom o javnim nabavkama moramo biti malo strožiji, ne prihvatati ko god šta donese, pa i od bilo koje neligitimne kuće certifikat za ispravnost opreme koju nudi. I ne vjerujem da smo išta to jeftinije platili u odnosu na najskuplju uniformu koju koriste druge zemlje. Iz tih razloga pohvale gospodinu povjereniku za urađen dobro kvalitetan Izvještaj, što nije za razlika kod nekih drugih izvještaja koji su mi više ličili na zapisnik, nego na neki izvještaj, ali evo nadam se da će iz ovoga proizaći da će svako izvući određene pouke i reći šta je to što bi trebalo da se radi i da se otkrije, da se ti nedostaci otklone. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, rasprava. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolge, dame i gospodo. Dozvolite mi da ponovim nekoliko rečenica koje sam kazao na sjednici Komisije kada je u pitanju ovaj Izvještaj. Mislim da je važno da o ovim izvještajima raspravljamo na domovima, da oni ne prolaze onako šutke. Mislim da, ako je i bilo nekih dilema kada se donosio Zakon o uspostavi jedne ovakve institucije unutar sistema odbrane u BiH da danas evo nekoliko godina nakon njenog funkcioniranja zapravo više nikakvih dilema nema u pogledu toga treba li nama jedna ovakva institucija ili ne. Ja mislim da je unazad nekoliko godina funkcioniranje ove 64 institucije pokazalo da je ona opravdana i da je potrebna ukupnom sistemu BiH, ne samo sistemu odbrane. Ono što bih danas posebno kazao je pitanje neizgrađenih standarda, prije svega političke odgovornosti za nepoštivanje preporuka koje su istaknute i mjera koje su predložene od strane svih ombudsmena u BiH. Naš parlamentarni vojni povjerenik je zapravo ombudsmen za zaštitu ljudskih prava u Oružanim snagama, ali ja bih to proširio na sve ombudsmene u BiH. Sistem mora da funkcionira na besprijekornom poštivanju individualnih ljudskih prava. I kada imate besprijekorno poštivanje individualnih ljudskih prava onda sasvim sigurno imate funkcioniranje i ukupnog sistema. Mislim da BiH treba još puno toga da uradi kako bi izgradila standarde, prije svega političke odgovornosti spram neizvršavanja preporuka i mjera koje su istaknute u izvještajima svih ombudsmena pa i parlamentarnog vojnog povjerenika. U tom pravcu ja želim da ohrabrim sve one koji se bave zaštitom individualnih ljudskih prava, u ovom slučaju parlamentarnog vojnog povjerenika, da istraje na tome da se individualna ljudska prava pripadnika Oružanih snaga poštuju u potpunosti u skladu sa Ustavom i zakonima na kojima je utemeljen njihov rad. Pozdravljam ovaj Izvještaj, ja ću ga naravno podržati, a ustao sam samo da dam podršku i ohrabrenje da se nastavi sa ovim poslom. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Evo, jedan mali rizik da se, da tako kažem, malo i ne pretjera u nekim stvarima, naravno podrška Izvještaju, kao što je kolegica Azra Hadžiahmetović i rekla. Međutim, ja želim dvije, tri stvari samo da kažem, dakle postoje aktivnosti koje sam ja i članovi Zajedničke komisije svjedoci i koje nisu ovdje naznačene, a koje govore, zajedno s ovim što je u Izvještaju, koji govore kako i na koji način treba raditi kad se uspostavlja nova institucija. Dakle, naš aktuelni vojni povjerenik može da bude primjer kako treba raditi kad se usposavlja nova institucija. Budite sigurni ni vojni povjerenik nije krenuo sa ništa bolje pozicije nego što niz drugih institucija, ali on se je uspio izboriti. Dakle, on nije svaki čas pisao Parlamentu i tražio, nabrajao probleme, i td, on je to u praksi rješavao. Dakle, želio sam istaći ovo zaista iz uvjerenja govorim da je to primjer kako treba se predati poslu i vjerovati u instituciju u kojoj radiš i onda rezultat sigurno da ... Jako je važno ovo o čemu je Šefik govorio i Dušanka, dakle da podržimo implementaciju i značaj i važnost njegovih preporuka. Dakle, još jedanput podrška Izvještaju i hvala na pažnji.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite. 65
Hvala lijepo. Još jednom da vas pozdravim. I evo, da se ispred, kao članica Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost koja sarađuje, tijesno sarađuje sa parlamentarnim vojnim povjerenikom, imam zadovoljstvo da kažem da je taj rad uvijek bio na najvišem mogućem nivou i da se pridružim svima koji su rekli da je od ovog napravljena istinska institucija i da ta institucija parlamentarnog vojnog povjerenika nije sama za sebe, to sam htjela posebno da podcrtam, nego da ima jako dobru saradnju sa Zajedničkom komisijom za odbranu i sigurnost i da informacije teku iz Komisije prema povjereniku i obrnuto i da zajednički pokušavamo da riješimo probleme kojih istinski ima jako puno u sektoru odbrane. Zato, evo kažem, hoću da pohvalim ovaj Izvještaj kao nešto što je dobro i jasno napisano i da je ovo mnogo bolje nego što je bilo u prethodnom periodu, što ne znači da ni prethodne nismo podržali, ali da se vidi da institucija napreduje i da dobro radi i da oni koji to rade stvarno znaju svoj posao. I još jednom Klub SDP-a će se pridružiti usvajanju ovog Izvještaja.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, rasprava. Izvolite.
Evo, da pokvarim malo ovu idilu oko parlamentarnog vojnog povjerenika. Vrlo kratko, znači ta institucija nije vječna i u jednom momentu ovo što je rekao gospodin Džaferović nije isključeno da mi ne zatražimo ukidanje te institucije. A zatražit ćemo onog momenta ako se primijeni isti princip na ostale institucije formirane, ne pitaj kako funkcionišu, kao u šahu ono kako oni šahisti kažu taknuto-maknuto, a to znači i ovdje, ako ne budu poštovane preporuke vojnog povjerenika ta institucija će izgubiti na značaju i ne mislim da će neko tada reći pa svejedno treba da opstane. Zna se kako ona funkcioniše, zna se ko može da održi tu i na koji način instituciju i ako te preporuke ne budu poštovane, naravno da se mi nećemo, nije ovo osnovana institucija radi institucije nego radi uvođenja jednog, koji smo mi prihvatili tada i ja sam bio u, gospodin, mi smo tada bili vizionari preteča ove saradnje između SNSD-a i SDS-a, mi smo tada prihvatili gospodina Šiljegovića koji je bio zvijezda SDS-a, istina padalica u tom momentu, i mi smo tu zvijezdu da ne padne skroz dole prihvatili i evo napravili, znači već smo tada razmišljali o toj saradnji da ćemo u narednom periodu, podržali smo čovjeka i to je bilo, evo ovako ulaganje, što bi rekli ovi iz SDP-a, ulaganje u ljude, mislim, na neki način. I evo pokazalo se da je to, pokazalo je se da jednog od bivšeg člana SDS-a može biti jedan uzoran državni funkcioner. I mi nismo imali tu vrstu kompleksa da imenujemo. Ali molim vas, završavam time, kad su u pitanju institucije stojimo na stanovištu da svaka ona institucija koja ne bude ili izgubi svoju svrhu, da trebamo kao ljudi raspraviti o njenom funkcionisanju i na neki način, a imamo, znamo kod kojih smo institucija zapeli koje ne funkcionišu kako treba, i nemamo problem sa institucijama koje, znači, funkcionišu, ali nije za sva vremena. Hvala. 66
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Darko Babalj, rasprava. Izvolite.
Mada je Drago, evo prije da vas pozdravim, ali jedno sam razmišljao, mislio šta da kažem, ali nakon ovog Dragovog uvijek mora neki komentar, ali evo suzdržat ću se oko padalica ovih, onih, ovako, onako. I mi mislimo da je Izvještaj kvalitetan, znači da to nema veze sa nekim stvarima o kojim ste ovdje vi svi pričali, međutim ono što smo mi, evo htjeli da kažem da ono što je zabrinjavajuće da je katastrofa u Oružanim snagama BiH. I mislim da smo mi svi, ovi koji su se javili za diskusiju, treba malo više pričati o ovom Izvještaju šta je ovdje napisano, jer ono šta je napisano svi treba da budemo zabrinuti. Jer, ja ne znam, u ovim nenajavljenim posjetama gospodina Boška Šiljegovića ovoj jednoj armiji, drugoj, trećoj, petoj, šta je čovjek sve vidio, da li smo mi uopšte svjesni i da li smo mi uopšte pročitali ustvari šta ovo piše ili smo samo onako deklarativno podržali ovo. Ono što sam ja pročitao je da je stanje zabrinjavajuće i da je sramota da opet ovdje s lijeve strane nema nikoga da nam da neke odgovore. Ali mislim da se mi ozbiljino u BiH nalazimo u problemu što se tiče Oružanih snaga BiH. Znači, ne želim da političim i da vam čitam ovo što ste svi vjerovatno pročitali, ali mislim da svi trebamo izaći danas zabrinuti nakon ovoga. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Dakle, ovo je Izvještaj o radu vojnog povjerenika. Njegove nenajavljene posjete su signalizirane Zajedničkoj komisiji za odbranu i bezbjednost i mi smo napravili iste posjete koje je on uradio i uvjerili se u iste stvari koje je on našao, i potvrdili na sjednicama Zajedničke komisije za odbranu, i bezbjednosti i potvrdili na sjednicama ovog Doma. Pa podsjećam kolegu Babalja, vjerovatno on da nije čitao kad je trebalo pročitati šta su zaključci Zajedničke komisije i na koji način je predviđeno i predloženo prevazilaženje ove situacije. Stanje je katastrofalno. Nema odziva za popravljanje. Zajednička komisija je definisala gomilu preporuka koje treba Ministarstvo odbrane da uradi. Hoćemo li biti spremni da o tim ljudima razgovaramo? Hoćemo li spremni biti da pokrenemo pitanje rada uopšte Ministarstva odbrane, svih problema? Hoćemo li moći da razgovaramo o njima i da kažemo da još ne znaju kakvu imovinu imaju? Od 2006. godine, kad je donesen Zakon o odbrani, još uvijek ne znaju ni kolika im je imovina. Hoćemo li spremni biti da pričamo o svim krađama i iznošenju i prodaji oružja, municije i minsko eksplozivnih sredstava? To bi bilo dobro da ovaj Parlament uradi. Ali to se ne radi kroz Izvještaj vojnog povjerenika nego kroz Izvještaj Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost na koje ste imali, vidim da imate opasku i da čak donesete neki konkretan zaključak po mogućnosti da se stvari promijene Hvala. 67
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Ma evo, moram da se složim sa ovim što je rekao gospodin Babalj i mislim da je u tome suština. Znači, nemoguće je ostaviti priču o dobrom radu parlamentarnog vojnog povjerenika, a na drugoj strani ogromne probleme u Oružanim snagama. Ako na neki način Oružane snage ne budu rješavale probleme nemoguće je da ćemo biti zadovoljni samo time što je to povjerenik konstatovao. Ako propadnu Oružane snage BiH jel' mislite da će ostati povjerenik? Neće. Znači, onaj ko, ovo je u direktnoj vezi i mislim da je gospodin Babalj to dobro primijetio. Tačno je da se radi ovdje o Izvještaju, ali je tačno da je konstatovano niz problema i funkcija povjerenika i svih nas zajedno jeste da rješavamo stvari u Oružanim snagama, a ne da budemo mi radi sebe i radi, eto da smo samo u svom segmentu, to je povezano. I mislim da ovaj Izvještaj samo će nam još više pomoći da to stanje tamo sagledamo i da sad nakon ovoga oni koji su na ovoj strani zaduženi da to rješavaju. Naravno da po tom pitanju mi se više nemamo šta obraćati povjereniku jer on je svoj dio posla završio, ali se nad ovim trebamo zamisliti jer ovo nije izolovan slučaj za sebe.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 12., Ad. 12. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnika Senada Šepića povodom razmatranja zahtjeva zastupnikâ Saše Magazinovića, Senada Šepića, Mirsada Đuguma, Mladena Ivankovića Lijanovića i Beriza Belkića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika, koji glasi: "Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH obvzuje Vijeće ministara BiH da najkasnije u roku od 30 dana, u slučajevima postupanja povodom odluka Ustavnog suda BiH, pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi izmjene zakona koje isključivo tretiraju provođenje odluka Ustavnog suda BiH Kolegij Doma nije postigao suglasnost o ovom prijedlogu zaključka sa 43. sjednice, održane 28.02.2013. godine. Izvješće ste dobili. Ovdje nema rasprave. Prelazimo na točku 13., 68 Ad. 13. Imenovanje Ad hocc povjerenstva za provođenje postupka imenovanja Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH – predlagatelji: zastupnici Kluba SDS-a
Pa dobro, nema ovdje puno šta raspravljati, svjesni smo sve situacije u kojoj se nalazimo. Evo predlažemo zaključak jedan, samo da ga pročitam. Znači, odgađa se rasprava o tački 13. dnevnog reda – Imenovanje Ad hocc komisije za sprovođenje postupka imenovanja Savjeta Regulatorne agencije za komunikacije do prve naredne sjednice Predstavničkog doma. Zadužuje se Savjet ministara BiH da dostavi prijedlog članova Ad hocc komisije za izbor članova Savjeta Agencije.
Zahvaljujem. Nemamo, a imamo replika je, uvažena zastupnica Ismeta Dervoza. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Više intervencija. U materijalu stoji da je ovaj materijal koji nam je dostavljen pod brojem 01-29-148/13 od 14.03.3013. godine, pa ako je za 1.000 godina tek na redu onda nadam se da ćemo ovo sve dobiti, pa kolega Babalj ne mora predlagati zaključke.
Zahvaljujem. Dakle, imamo zaključak kolege Babalja u pismenoj formi, a ne znam da li ga imaju svi zastupnici na klupama, ali evo ako treba ja ću ga još jedanput pročitati. Dakle molim Dom da se izjasni o ovom zaključku uvaženog zastupnika gospodina Babalja. Pripremite se za glasovanje. Glasujete sada. 69 Konstatiram da smo, sa 30 glasova za, bez glasova protiv i jednim suzdržanim, uz dovoljne entitetske većine, usvojili zaključak zastupnika Darka Babalja. I s obzirom da smo iscrpili dnevni red i raspravu, zakazujem za 15 minuta glasovanje. Evo zaključak Kolegija 20 minuta. Za 20 minuta molim da se nađemo radi glasovanja. [[PAUZA]] Molim kolegice i kolege zastupnike da zauzmu svoja mjesta da bi mogli početi sa glasovanjem. Kolegice i kolege zastupnici pristupamo glasovanju. Glasujemo o točki 1. – Usvajanje Zapisnika 43. Sjednice Zastupničkog doma. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 35 glasova za, bez protiv, bez suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine, usvojili Zapisnik. Prelazimo na točku 3. – Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu amandmana I zastupnika Darka Babalja na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH. Glasujemo o Prijedlogu amandmana u drugom krugu. Amandman glasi – Sjedište Jedinice za implementaciju ... je u gradu Istočno Sarajevo, opština Istočna Ilidža. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Imamo 18 za, 15 protiv, 4 suzdržana, nemamo dovoljne entitetske većine, a zapravo nemamo 19 protiv. Amandman je usvojen. [[zajednička diskusija]]