Molim kolegice i kolege zastupnike koji su sjeli na svoja mjesta da ove kartice stave na mjesta predviđena da možemo imati službenu evidenciju o nazočnosti. Dame i gospodo zastupnici, zastupnice, poštovani gosti otvaram 39. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redoviti gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH koji redovito prate rad našega Doma, predstavnici nevladinih organizacija, predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani generalni revizor Ureda za reviziju institucija BiH, predstavnici devet institucija koje su bile predmet detaljne analize Povjerenstva za financije i proračun prilikom razmatranja revizorskih izvješća, predsjednik Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH, direktorica Direkcije za evropske integracije BiH i predsjedatelj Ureda za razmatranje žalbi BiH, radi razmatranja materijala iz njihove nadležnosti. Srdačno pozdravljam sve prisutne zastupnike i goste. Odsutnost su opravdali zastupnici i zastupnice – Ismeta Dervoz, Mladen Bosić, Borislav Bojić, Aleksandra Pandurević i Mirza Kušljugić. Prema informaciji službe sjednici je prisutno 32 zastupnica i zastupnika što znači da imamo kvorum i možemo raspravljati i odlučivati. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim napomenuti da smo na dnevni red dodali: Točku 77. Zahtjev zastupnika Dušanke Majkić, Beriza Belkića i Nike Lozančića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije po skraćenom postupku, sukladno članku 126. Poslovnika Zastupničkog doma, broj: 01,02-02-1-52/12 od 10.12.2012. godine. Sa dnevnog reda su skinute: Točka 81. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o poštama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici Mladen Bosić, Aleksandra Pandurević, Darko Babalj, Borislav Bojić i Vesna Krstović- Spremo, zakon broj: 01-02-1-46/12 od 22.11.2012. (prvo čitanje), na zahtjev Povjerenstva za promet i veze zato što sjednica nije održana usljed nedostatka kvoruma. 2 I točka 91. Davanje suglasnosti za ratificiranje Amandmana br. 1. na Ugovor o financiranju između Bosne i Hercegovine i Europske investicijske banke, sklopljen 07. kolovoza 2006. u Sarajevu i 05. rujna 2006. u Luksemburgu – Projekt rehabilitacije cesta u Republici Srpskoj (FI 23.599), materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-1351/12 od 05.12.2012., jer je Predsjedništvo BiH naknadno utvrdilo da je za ovaj Amandman već data suglasnost za ratificiranje. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Izvolite. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege. Smatram da trebam dati opasku vezanu za predloženi dnevni red iz prostog razloga što smo do sada u nebrojan broj slučajeva razgovarali na temu da nećemo nikada više stavljati sve revizorske izvještaje, 70 revizorskih izvještaja, na jednu sjednicu. Dakle, mi smo to, evo ponovo ponavlja se stvar koju je započeo ovaj saziv i ona se nastavlja i dalje, ali nismo poslušali ni ono što je Komisija za finansije i budžet dala vrlo argumentovano u argumentu koji je navela u Poglavlju IV, tačka 4. zaključaka stoji – da se traži od Predstavničkog doma da se održi tematska sjednica na kojoj će se razmatrati revizorski izvještaji o finansijskom poslovanju institucija BiH uz obavezno prisustvo svih članova Savjeta ministara, Kancelarije za reviziju, te predstavnika 9 institucija koje su bile predmet detaljne komisijske analize. To je zaključak kome se nema šta dodati. Vidimo da na ovoj lijevoj strani, po običaju, naročito kada se razmatraju revizorski izvještaji, nemamo gotovo nikog, izuzev časnih izuzetaka zamjenice ministra. Dakle, evo gledamo ni Kancelarija za reviziju je zastupljena samo u jednom zamjeniku. Dakle, ovo nije, nemamo taj, tu vrstu kvoruma koji nam treba da raspravljamo o revizorskim izvještajima, mi imamo formalno, nemamo suštinsku. Ja predlažem da se prvo taj zaključak Komisije za finansije i budžet ispoštuje. Ako to ne može onda predlažem da se formiraju tri tačke, četiri. Jedna da, treća tačka da bude Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH koji su dobili pozitivno mišljenje, i tu slijedi 30 institucija. Nakon toga ide Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH koji su dobili mišljenje sa isticanjem predmeta. Sljedeća je Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH koji su dobili mišljenje s rezervom. I na kraju zadanja institucije koje su dobile negativno mišljenje. Dakle, tada bi mogli poslanici da se javljaju, u okviru svake grupe bi mogli po jedanput da se jave. Ovako ja znam kako će izgledati. ... 70 tačaka će se objediniti diskusija i svako će imati pravo samo jednom da komentariše 70 revizorskih izvještaja. Smatram da to nije u redu i molim predsjedavajućeg da napravi kratku pauzu i da se promijeni taj dnevni red. Hvala.
Zahvaljujem se uvaženoj zastupnici. Naravno Klub kojem pripada zastupnica ima pravo zatražiti stanku. Ukoliko smatrate da to treba ja ću naravno ... postupiti po zahtjevu Kluba. Što se tiče, ako mi dopustite da odgovorim. Zapravo sav ovaj dnevni red, njegov, i točke sugeriraju zapravo da je ovo praktički tematska sjednica jer se, uglavnom se radi o izvještajima o reviziji. S druge strane ovdje je pozvano 9 institucija koje je Povjerenstvo identificiralo kao one o 3 kojima se treba posebice raspravljati. Ali u svakom slučaju ako smatrate da treba stanka ja ću je dati, ali neka se zatraži u ime Kluba. A što se tiče ovoga dnevnog reda, ovaj je dnevni red utvrđen najprije na užem Kolegiju pa na Proširenom kolegiju gdje su predstavnici svih klubova bili nazočni. Prema tome ne vidim razloga zašto nebismo danas nastavili raspravljati o ovom dnevnom redu. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, replika.
Poštovani predsjedavajući. Ova lijeva strana je prazna. Kome mi u stvari poruku prenosimo? Revizija šalje izvještaje Parlamentu koji je njen prvi partner. Kome mi šaljemo poruku. Dakle, onaj kome bi trebali da pošaljemo poruku on danas nije ovdje. Čemu služe rasprave ako nema ko da primi tu poruku. Dakle, ja vas molim da budemo odgovorni prema onome što se od nas očekuje. Stanje u zemlji će biti onakvo kako mi insistiramo na tome. Dakle, ja Vas molim, u najmanju ruku što možete učiniti je da date na glasanje moj prijedlog da se bar grupišu pa ćemo govoriti ponovo sami sebi jer nismo prihvatili da to vodimo kroz tematsku konferenciju. Dakle, da date pauzu da se definiše ovaj novi dnevni red i da nakon toga nastavimo raspravu, da imamo bar mogućnosti da govorimo o dvije grupe izvještaja svaki poslanik.
Zahvaljujem. Dakle, svi ovi na lijevoj strani, gdje ste Vi s pravom ukazali da je poluprazno, ali su pozvani. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, replika. Izvolite.
Evo, ja sam se javio za repliku da pokušam zamoliti da se prvo čujemo svi koji smo se prijavili oko dnevnog reda, pa da vidimo odprilike kako svi mislimo o tome. Što se tiče prisustva ja se s Vama slažem ali to je problem vladajuće šestorke parlamentarne većine. Možete sad izaći i začas svoje kolege zovnuti da dođu. Ali evo, ja sam se više javio kad je riječ o dnevnom redu. Slažem se oko prisustva, apsolutno se slažem. Međutim, kada je riječ o stavljanju svih ovih tačaka na dnevni red tu se ne slažem iz nekoliko trazloga. Prvo, mi smo materijale dobili u julu mjesecu, i prvi i drugi dio izvještaja i td., dakle u julu mjesecu. Osim toga Komisija se je potrudila i Ured za reviziju da nam dodaju dodatne materijale. Mi imamo rekapitulacije, mi imamo izvještaje koji su sumirali, krasno po mom mišljenju sumirali, i po grupama razvrstali i td. Dakle, mi, po mom mišljenju, barem ja mislim, mi možemo danas sigurno raspravljati, naravno ako nema neko ambiciju da diskutuje o svakom pojedinačnom izvještaju o reviziji svake institucije. Dakle, ja stvarno što se tiče materijala odajem poštovanje i Uredu za reviziju i našoj komisiji koja je to dobro uradila i veliki trud uložila u ovo i mislim da možemo danas meritorno raspraviti. I, slažem se i sa predsjedavajućim da je ovo jedna vrsta tematske konferencije. A vi možete pauzu pa da ljudi, da zovnete ovu vlast da dođu. 4
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja bih želio da repliciram kolegici Dušanki prije svega što je dobru ... priču započela. Prije svega, kada sam dobio ova tri lista, 94 tačke dnevnog reda, odnosno 92 u korekciji, smagtram da je zaista neozbiljno. I upravo sada me još više zbunjuje kada vidim da, ako se mi poslanici u našim klubovima ne razumijemo onda mene zasigurno zanima kolegice Majkić da se Vi u SNSD-u ne razumijete. Ali vidim da i u SDP-u šute. Izgleda svi se slažu. Mislim to je žalosno i smiješno. Ako želite da nam date, kako, ali ovo me podsjeća na prije godinu dana, godinu i po, kada smo imali isto tako po 70, 80 tačaka dnevnog reda, to zaista je krajnje neodgovorno od vas kao, ako želite da raspravljamo, ako mislite da na neki način bilo šta prokomentarišemo dovoljno je na jednom listu od ovih tačaka. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Milica Marković, replika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Poštovane kolege. Moja replika se odnose na Vaše izlaganje, gospodine predsjedavajući, jer ste rekli maloprije, u odgovoru koleginici Majkić, da ovo jeste tematska sjednica, što nije jer imamo od 73. do 93. tačke dnevnog reda koje su neke sa prethodnih sjednica, neke su danas dodate. Dakle, ja apsolutno podržavam prijedlog koleginice Majkić i smatram da je neprimjereno da mi danas imamo 72 revizorska izvještaja zgurana u jedan dnevni red. Pri tome imamo dosta revizorskih izvještaja koji imaju negativno mišljenje i o kojima se ima šta reći. I ja ne znam kako vi mislite to da izvedete. Jedan poslanik ima pravo 10 minuta u diskusiji. Šta ako ja sada hoću da pomenem 10 revizorskih izvještaja koji imaju negativno mišljenje ta diskusija ne može stati u 10 minuta. Znači, to je i iz praktičnih razloga neizvodljivo. I nemojte se smijati, ovo nije smiješno, ovo je vrlo ozbiljna stvar. Ako želite da se vodi kvalitetna rasprava onda se moraju omogućiti usluvi i formalni i suštinski da se to desi. Ako želite da mi ovo sad od 1. Do 73. Tačke samo kažemo, jeste li pročitali – jesmo, hajmo dalje, doviđenja i to je to, mislim onda ja ne znam šta se hoće sa ovim. Ili ako, možda neko i svjesno hoće da dozvoli da ovi negativni izvještaji prođu ovako kako prođu, da se ništa ne kaže, da se, mi imamo odgovornost ... jer imamo ovo na dnevnom redu. Imamo danas pravo da o tome govorimo, da svodimo određene zaključke i dajemo prijedloge u tom pogledu. I ja zbog toga se javljam i kažem da je potpuno na mjestu prijedlog koleginice Dušanke, a ne vidim razlog zašto pokušavate, ja znam da Vi morate braniti ovaj dnevni red jer ste učestvovali u njegovom usvajanju ali ne znači da se mi ne možemo dogovoriti danas i napraviti situaciju gdje se može obaviti i kvalitetna rasprava i da ovo ne bude samo proforme, jer smo imali u prethodnim 5 nekim sjednicama situaciju da smo pričali o revizorskim izvještajim i to je zaista bilo samo proforme, idemo dalje. Ovaj Parlament ima dio odgovornosti u ovome jer danas o tome, to ima na dnevnom redu. Hvala.
Zahvaljujem. Samo da kažem, ja nisam rekao da je ovo tematska sjednica, ja sam rekao prema točkama, a 75 točaka je ovdje posvećeno reviziji, je zapravo po svom sadržaju skoro kao tematska. Tako da, evo samo da ispravim tu stvar. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Replika kolegi Jagodiću. Meni je žao što Vi niste razumjeli ono o čemu sam ja govorila. Onaj ko pravi poziciju i opoziciju na finansijskoj disciplini ili nedisciplini to je jadno. Dakle, danas nema pozicije i opozicije, svi smo danas pozicija kada je u pitanju donošenje odluka vezanih za ovu materiju. Niste dobro rahzumjeli o čemu sam govorila. Svake godine se pravi jedan strašan napor, bila sam član Komisije za finansije i budžet i znam kako to izgleda, i znam koji napor se ulaže da bi se taj posao završio, i svake godine imamo ista mišljenja koja dolaze od Komisije i ni za jedan cent se nismo pomakli zato što Parlament se ponaša neodgovorno. Dakle, odgovornost pokažimo jedanput i počnimo da rješavamo revizorske izvještaje i raspravu na ovu temu dostojanstveno i u skladu sa zadatkom parlamentaraca.
Zahvaljujem. 10 minuta pauze u ime Kluba SNSD-a. [[PAUZA]] Dame i gospodo, nastavljamo raspravu o dnevnom redu. Replika, uvaženi zastupnik Zijad Jagodić. Pardon, ispričavam se, ispred Kluba kolega Kalabić, ako ima potrebu da objasni. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući. Mi ostajemo pri onome što smo dogovorili na Proširenom kolegiju, znači potpuno uvažavajući primjedbe poslanika da se može razgovarati i raspravljati i drugačije, ne sporeći nikome znači. Ali jedno moramo da kažemo, i ja ću tu sada iskoristiti priliku da kažem, ne vjerujem da će u ovoj sali iko danas išta reći novo što ne piše u ovim izvještajima i što nije rečeno. Ne vjerujem da će iko to uraditi bolje od naše Komisije za budžet i finansije, koja je napravila pomake i koja radi tako dobro. Ne vjerujem da svi oni koji bi trebali da rade svoj posao, da će ga bolje raditi time što će danas neko reći više ili manje, jer ovu priču ponavljamo. I ako je neko ima problem da kaže javno, 6 evo ja mogu da kažem da nema efekta od ove priče ponavljajući je u Parlamentu jer je problem do drugih. I doći ćemo na jednoj tački do problema onih koji, ja bih volio i iskreno slušaću da vidim ima li pomaka u diskusijama i može li se nešto novo kazati i nema mjesta priči da je neko htio da skrati raspravu, jer je to nemoguće. Znači, svi će imati priliku da govore, prijedlog je čisto tehničkog karaktera, znači da ljudi izaberu tamo, ja mislim da ćete vi to sada objasniti na koji način mislite to uraditi, ono što smo i jučer govorili, jer taj prijedlog ne sprečava bilo koga da kaže, ima dovoljno vremena da kaže nešto kvalitetno, što bi bilo zanimljivo da napravimo pomak. Čast i uvažavanje svakoga, ali ja neke diskusije znam napamet i znam da su po 15 puta ponovljene i da je to svaki put isto, ali ja kažem efekta nema. Žao mi je što to kažem. Efekta nema od onoga što mi očekujemo. Da ima nekih drugih pomaka, ima ih. Ono što je radila Komisija i mislim da je to tamo unapređeno i da ide u nekom dobrom pravcu, ali su prevelika očekivanja od parlamentarne rasprave. Ona se ponavlja po deseti put i ja bih volio da se ta jednog dana očekivanja ispune. Danas neće sigurno. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić, replika. Izvolite.
Evo, mene dodatno zabrinjava sada i ovo što kolega Kalabić ističe. Ja vidim da potpuno u SNSD-u je sasvim oprečno razmišljanje poslanika. I na kraju krajeva dajte vi se usaglasite pa recite gospodinu Živkoviću, koji sjedi tamo, neka se u Kolegiju dogovore da li je 92 tačke normalno za jednu sjednicu u jednom danu? Ja zaista nisam želio da repliciram kolegici Majkić, ali smatram da vi se to morate dogovoriti oko toga. A zdrav razum ovo ne može potvrditi, ovih 92 tačke dnevnog reda. Pogledajte, ovdje su došli i direktori, izvjestitelji, šta mi dokazujemo na ovaj način? Ja smatram da se vi u Kolegiju trebate dogovoriti. Ovo zaista je smiješno i ne znam. Toliko, hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Zijadu Jagodiću. Ali evo, prije replike uvaženog kolege Živkovića ja ću reći. Dakle, mi smo se u Kolegiju dogovorili. Dakle, ovaj prijedlog je jednoglasno usvojen na Užem kolegiju, jednoglasno podržan na Proširenom kolegiju gdje su bili svi zastupnici, odnosno svi klubovi zastupnika iz ovoga Parlamenta, i tko kaže da će ovo trajati samo jedan dan? Dakle, mi ćemo početi raspravu o ovim revizorskim izvještajima i ukoliko bude potrebe i koliko bude diskutanata radićemo ako treba i tri dana. Uvaženi zastupnik Milorad Živković odustaje od replike. Uvaženi zastpnik Drago Kalabić, replika.
Pa evo, malo u ovo zimsko vrijeme slušam kolegu Jagodića. Ja razumijem problem i svako ima svoj problem. Dvije struje u SDA-u ne komuniciraju pred ovim kongresnim vremenima pa ne govore šta radi lijeva, šta radi desna. Vi ste relativno nov poslanik pa vas nisu obavijestili da do 7 današnjeg, do ovog trenutka SDA nije dala primjedbe i složila se sa ovim dnevnim redom. Znači, morate prvo u svom klubu da raspravite kao što sam ja uzeo pauzu pa to raspravio. Znači, vaši ljudi su dali saglasnost da to ide ovako i pitali što ne ide brže? Evo, ja da vas obavijestim, oni su tražili da ovo bude gotovo do 15:00 sata. Kako su to zamislili ja ne znam. Ja ne podrazumjevam ovim prijedlogom Kolegijuma da se ograničava diskusija i da iko bude ograničen u onome što misli danas da kaže. To ne smije biti suština prijedloga. Kolegijum je imao tehničko pitanje da omogući, jer tamo ima dosta pozitivnih revizorskih izvještaja za koje se predpostavlja da ljudi neće diskutovati, a ne im zabraniti, predpostavljam. I ovo što je predsjedavajući rekao, ako treba tri dana i ako to bude išlo u tom pravcu ja ne vidim ni jednog razloga da se to ograniči. Ali tehnički ako bi stavljali svaku tačku, e onda bi došli do 12 dana. Onda bi došli do 12 dana zato što predsjedavajući stavi na prijedlog, pa otvori diskusiju, pa se javi, ne javi, i sad zamislite kako bi to izgledalo, a ovdje je ovako napravljeno. Klub SNSD-a ne misli da u ovom prijedlogu smije postojati bilo što što ograničava bilo kakvu diskusiju, naročito kvalitetnu diskusiju, i naročito kvalitetne prijedloge. Nikome, nikome. I nismo ni u jednom momentu razmišljali koliko će trajati današnja sjednica. Trajat će koliko bude trebalo da traje, ali ona ne smije da bilo šta ograničava. A radi ove korektnosti, Prošireni kolegijum i Kolegijum, u njemu učestvuju šefovi klubova, svih klubava u Parlamentu, i oni učestvuju u kreiranju. I ja bih vas molio da poštujete to kada se oko nečega dogovore. Ima način kako se taj dogovor, jer je najvažniji Parlament i taj dogovor se može ovde promijeniti, ali sa kvalitetnim prijedlogom kao što je uradila kolegica Dušanka. Ona je napravila jedan validan prijedlog, oko koga se evo dogovaralo i ide u tom pravcu da se, a ne kao da smo mi to tamo. Nismo to ništa uradili bez vas. I u ovom Parlamentu se ništa ne radi bez SDA i neće se raditi. Ali sada to što je Bakirova struja jača pa ova Sulejmanova ne komunicira, ne prenosi to, sad svako ima tih problema i pustite to.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović, replika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pa evo, imala sam potrebu da se upitam uopšte koja je uloga ovde Parlamenta kada je u pitanju razmatranje ovih izvještaja. Dakle, ovaj Parlament je izabrao među svojim članovima i Komisiju za finansije i budžet, pojedinačni izvještaji su svakom parlamentarcu dostavljeni u julu mjesecu prošle godine, ove godine pardon, to je skoro pola godine. Imali smo Komisiju koja je detaljno razmatrala sve ove izvještaje, koja je sastavila Izvještaj i sastavni je dio današnjeg dnevnog reda. I naravno da postavlja se i pitanje povjerenja rada u Komisiju koju je izabrao ovaj Parlament. Mi možemo, naravno, raspravljati i nekoliko dana ovde, ali se postavlja pitanje, opet se vraćam na to, šta je uloga ovog Parlamenta i šta mi hoćemo. Jer ja ću vas podsjetiti, nama je Komisija prošli put prilikom razmatranja izvještaja, povodom izvještaja, za sve one koji su, gdje je bilo mišljenje sa rezervom, korigujte me predsjedniče Komisije, predložila smanjenje od 10% sredstava za reprezentaciju. Za sve, dakle institucije gdje je bilo mišljenje sa rezervom, što nije 8 uvaženo. Ovaj Parlament nije uvažio prilikom usvajanja Budžeta. Dakle, hoćemo li mi danas opet donijet neke zaključke, raspravljati danima, donijeti neke zaključke, a kada budemo usvajali Budžet naredni put opet ćemo to zaboraviti ili neusvojiti. Upitajmo se svi mi koja je danas naša uloga? Dakle, mi imamo Komisiju kojoj iskazujemo nepovjerenje, koja je radila pola godine. Prije pola godine svi smo pojedinačne izvještaje dobili. Umjesto da danas imamo na dnevnom redu jednu tačku dnevnog reda, a to je zbirni izvještaj ili rasprava po zbirnim izvještajima, uz mišljenje Komisije, pa da to bude objedinjena rasprava sa prijedlozima o kojima ćemo voditi računa kada budemo usvajali Budžet naredni put. Umjesto da se tako ponašamo mi hoćemo malo, nekoliko dana i avanturističkog putovanja duha. Oprostite, ali zaista sam imala potrebu da reagujem. I naravno, jedna opaska i replika gospođi Majkić, koja je gospodinu Belkiću dobacila da kada su naši bili u vlasti da ni tada nije Vijeće ministara sjedilo tamo. Pa htjela sam samo da je podsjetim da je u to vrijeme, kada su naši bili u vlasti, predsjedavajući Vijeća ministara bio gospodin Špirić iz Vaše stranke. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović, replika. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici. Moja replika se odnosi na izlaganje uvaženog kolege Kalabića. Naime, očigledan je napredak u istupima gospodina Kalabića od Davida Štrbca iz Jazavca pred sudom do podparola SDA. I ja mu se zahvaljujem što nas informiše o stanju unutar SDA. Zapravo, čini mi se da nije na dnevnom redu SDA, nego je na dnevnom redu utvrđivanje dnevnog reda za današnju sjednicu. I nama u Klubu SDA je sasvim svejedno za koliko ćete vi tačaka dnevnog reda danas se opredjeliti, vi iz Kolegija, odnosno evo i kolege iz ostalih klubova iz parlamentarne većine. Ali je očigledno da je ustaljena jedna praksa u zadnjih evo nekoliko mjeseci ili godinu dana da se nastoji napraviti dnevni red sa što je moguće većim brojem tačaka dnevnog reda, ... da se pokaže kako je ovaj Parlament efikasan, a on je u suštini neefikasan i vi to dobro znate. Prema tome, možete ove revizorske izvještaje staviti sve pod jednu tačku, nama je sasvim svejedno, mi ćemo imati svoj sud o svakom revizorskom izvještaju ponaosob, ukoliko budemo smatrali za potrebnim da ga kritikujemo. Ali naravno nemojte okrivljivati SDA zbog neefikasnosti ovog Doma, zbog neefikasnosti, evo u radu i vas u Kolegiju i td. Mi ćemo vrlo rado učestvovati u diskusijama po svakoj tački dnevnog reda. I koliko god bude trajala ova sjednica mi ćemo svakako aktivno učestvovati. To pokazujemo i na sjednicama komisija na kojima nema uglavnom vas iz parlamentarne većine, zbog čega evo nema ni kvoruma, i td. Mislim da bi se trebali time pozabaviti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, replika. Izvolite. 9
Pa evo, da odgovorim uvaženom kolegi Mehmedoviću. Sve je ovo i u partijama transparentno. Slagali se ne slagali, ti si moj favorit. Ja imam pravo da navijam za tebe u toj utakmici. Prošli put sam se kladio na Šefika i izgubio sam sve što sam. Znači, najbliži si mi ako hoćeš i teritorijalno, do tebe mogu kamenom dobaciti i navijaću za tebe, to mi ne možeš zabraniti. A moja diskusija je bila, radi korektnosti, dobrim dijelom prihvatam ovo što je kolegica Hadžiahmetović kazala, isto tako da nema efekta. Radi kolegijalnosti, žao mi je što to moram ponoviti, SDA učestvuje u kreiranju ovog dnevnog reda. I bio bi red, radi korektnosti naše, da to međusobno, da se, vi niste uložili nikakav napor, nego ste se saglasili sa ovim dnevnim redom. Radi korektnosti i kolegijalnosti ovo govorim. I ne možete reći, vi u Kolegijumu stvarate, nego mi stvaramo dnevni red, mi. Znači, budimo tu korektni. Ljudi iz SDA su učestvovali u kreiranju ovog dnevnog reda, saglasili se sa njim i nisu imali nikakve primjedbe. Ja bih vas molio da to uvažite. Mi koji smo uložili nekakav napor, rekao sam kako se to mijenja, ali radi tehničkog vođenja sjednica moramo uvažiti da postoji Prošireni kolegijum. Ja znam, gospodine Džaferoviću, da ova diskusija odgovara Vama, ali šta možete uvijek je to tako, uvijek nekome, dok se jednom ne smrkne, drugom ne svane. Mislim da trebamo ovo uvesti u red i poštovati procedure u tehničkom smislu. Još jednom naglašavam, gospodine Mehmedoviću, ni jednim potezom danas ne smije se uskratiti bilo kome pravo da kaže o revizorskim izvještajima. Ali ako ćemo podržati zaključke naše Komisije, kako smo i podržavali, ako ćemo to raditi. I ovo je, sviđalo se kome ili ne sviđalo ovo što je rekla uvažena kolegica – svi oni koji su željeli da kazne negativne revizorske izvještaje su to propustili da urade na Budžetu. To je najveća kazna. Mi smo to prećutali, nemojte da se lažemo, orećutali smo, nismo to uradili i sada ko biva ovi će se zacrveniti što smo im dali pare, oni će se kao zacrveniti od onoga što ćemo mi danas pričati. Neće. Žao mi je što je tako. Ružno je što to govorim u Parlamentu. Neće. Ova država ima milion drugih većih problema od ovoga, ne može da ih riješi, možda će jednog dana ovo efikasno rješavati, danas očigledno da nema snage. Ali ovo je zakonska obaveza i mi danas ispunjavamo tu zakonsku obavezu i mi to moramo ispuniti, ne sporeći, nisam želio i jučer i danas, bilo kojim potezom da osporim bilo kome da, ali istovremeno ne mogu ni podržati nekada mlaćenje prazne slame.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović, replika. Izvolite.
Pa, gledajte gospodine Kalabiću, Vaše je pravo da navijate za koga god želite, ali ja Vas molim nemojte za mene navijati, obzirom na prethodna iskustva. Gdje god ste Vi navijali ta je strana izgubila. I mi smo navijali na ovim lokalnim izborima za gospodina Kalabića, ali eto nije nam se dalo da imamo načelnika Općine Prnjavor, ali nadam se drugi put. ____________(?) Drago nam je da je ostao dobar zastupnik u Parlamentu. 10 To smo isključivo radi toga da Drago Kalabić ostane predsjednik Kluba. Ali, dozvolite da svaki od nas zastupnika iz Kluba SDA ima pravo na svoje mišljenje, pa tako i kolega Zijad Jagodić. Sasvim uljudno, korektno iznio svoj stav, nije govorio u ime Kluba. Naš predsjednik Kluba je prisustvovao Zajedničkom kolegiju i on je naš stav kao Kluba iznio tamo i mi to i dalje podržavamo. Prema tome, opet vam kažem, sasvim je svejedno nama u Klubu SDA koliko će tačaka dnevnog reda biti, mi ćemo učestvovati u raspravi. I nemojte da sada pravimo od toga neki problem, nego dajte da utvrdimo dnevni red i da idemo da radimo, jer imamo dosta tačaka dnevnog reda. Nadam se da će biti više od 90.
Zahvaljujem se. I slažem se da kolega Jagodić ima pravo na svoje mišljenje, ali nema pravo na repliku više, a prijavio se. Uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić, replika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja bih Vas molio da mi ovaj moj zahtjev, pošto sam se ja bio prijavio za diskusiju i prije pauze, ne znam kako ... ili sam ja slučajno dirnuo ovaj taster ili ste me Vi skinuli sa diskusije, pa ja ću iskoristiti ovo vrijeme, nije replika, nego je diskusija, jer me je nestalo gore sa ekrana. Ja imam jedan drugačiji pristup i kada je u pitanju ovaj današnji dnevni red i jedan drugačiji prijedlog nego što je bio do sada. Smatram osobno da je prije svega vrlo neozbiljno i neodgovorno raspravljati o ovolikim izvješćima. Oni su poredani u dnevnom redu po točkama. Doduše govori se o Zbirnom izvješću, je li, o kojem bismo mi trebali raspravljati ili bi to Zbirno izvješće trebalo da bude jedna točka dnevnog reda. A ovdje s lijeve strane, znači mi raspravljamo o nečemu, o stanju u određenim, ne u određenim, nego o stanju u institucijama, financijskom i svakom drugom, institucijama BiH, a onih koji predstavljaju institucije njih tu nema nikako. Ja sam se onoliko koliko sam mogao se pripremiti u hrpi ovih materijala, znači pa sam se malo pripremao, ne dovoljno, ali ovo što sam pripremio daje mi za pravo da predložim ovome Parlamentu da danas skinemo sve točke dnevnoga reda po pitanju izvješća Ureda za reviziju institucija BiH dok ne budemo imali tu sve predstavnike tih institucija. Imali bismo im postaviti vrlo, vrlo interesantnih pitanja, za te institutcije. Postavljam svima nama pitanje ovdje, obzirom, i Vama predsjedavajući i dopredsjedavajući, da mi odgovorite, obzirom da evo ja ću možda već početi sa nekim analizama, pa možda ova, pošto su pojedine kolege govorile, kvalitetnim raspravama možda nas i uvjerite da danas trebamo raspravljati o samo o onim koja su pozitivna ili nikako ili da produžimo ovu raspravu i za sutra, ali da imamo ovde nazočne sve one kojih se tiču ova revizorska izvješća. Nedavo je dopredsjedavajući Parlamenta, gospodin Živković dobio odgovor na svoje zastupničko pitanje, koje ja imam ovdje, vjerovatno ga ima i on, nisam siguran da li ga je pogledao, 11 gdje je pitao sve institucije BiH o strukturi uposlenika u institucijama po nacionalnoj strukturi i o broju uposlenih. Pa je gospodin Živković dobio odgovor od Ministarstva komunikacija i transporta, ako ima neko iz Ministarstva da mi odgovori da ima 94 uposlenika, 94 uposlenika.
Ja bih samo htio da razjasnimo. Da li je ovo bila replika ili je diskusija?
Ja sam, diskusija gospodine, ja sam diskusija, ja nisam replika, ja sam bio prvi na redu za diskusiju.
Dobro, ja uvažavam to, ali kada se diskutuje o dnevnom redu, tri minute je, dakle ograničenje. I druga stvar, ja bih vas molio da se držimo dnevnog reda, a ne postavljamo pitanja ...
Znate šta, a možemo mi formalizirati predsjedavajući, stvarno. Ne bi trebao nikako diskutirati. Ja vam govorim, pitam ja Vas, obzirom da Vi hoćete diskusiju, znači gospodin Živković je dobio odgovor da u Ministarstvu komunikacija, gdje ste vi bili ministar prije ..., ima 94 uposlenika, a u izvješću revizije, ovde kaže da imaju 105 uposlenika. Ja vas pitam koliko imaju uposlenika, ja vas pitam koliko ima uposlenika? Evo recite mi Vi gospodine predsjedavajući. I mi ćemo raspravljati o tom Izvješću.
Hvala lijepo, vrijeme je isteklo.
I ne samo to. Imamo još jednu drugu drastičniju stvar. Nedavno isto tako, evo ne znam je li pozitivno izvješće ili je izvješće sa rezervom, gdje nama recimo predstavnik ili direktor Centra za informiranje i priznavanje dokumenata iz oblasti visokog obrazovanja, znači u odgovoru na zastupničko pitanje gospodinu Slavki Jovičiću, koji je postavio pitanje – koliko se troši goriva, vozila, koliko šta koristi i mobitela, mi smo od njega dobili u tom odgovoru, gospodine Jovičiću Vam piše tamo da je potrošeno goriva 4.588,38 maraka. A stvarno je potrošeno
Kolega Jurišiću, dakle prošli ste minutu i po vrijeme. Ostavite nešto za raspravu.
...ništa se ne razumije jer u isto vrijeme priča sa predsjedavajućim Ljubićem...
Ja vas molim da ostavite nešto za raspravu, te stvari se ne tiču dnevnoga reda. 12
Ne trebam ja raspravljati, nema ovdje onih koga bih ja to pitao predsjedavajući. Evo, da ja Vas pitam, ovih nema koje bih ja pitao, da se crvene ovdje. Jer ti nam potkradaju državu. I ne samo to, ovaj ima po svom Pravilniku prava na mobitel od 600 maraka, gospodine predsjedavajući, a nas se proziva kolike su nam plaće. Po kojem pravilu? ...
Kolega Jurišiću ovo je rasprava o dnevnom redu a ne o meritumu stvari. Druga stvar, prešli ste vrijeme i ja Vas molim da poštujete red ovde u ovoj sabornici.
Gospodine predsjedavajući, ovo su dobri argumenti, pravi razlozi da ovo sve skinemo sa dnevnog reda, da održimo tematsku sjednicu, mislim tematsku, pred 30. i 01. sa ljudima ovdje da nas čekaju sa podacima ...
Predložite zaključak, o njemu ćemo se izjasniti.
Moj zaključak je da skinemo ova izvješća.
U pisanom obliku ga priložite.
Može.
Zahvaljujem se. Ja bih molio, dakle sve zastupnike da se drže reda ovdje u sabornici. Raspravljamo o dnevnom redu. Rasprava traje tri minute. Svi će dobiti priliku i za raspravu i za repliku. Replika, uvaženi zastupnik, Saša Magazinović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, gospodo zamjenici, kolegice i kolege, sve vas srdačno pozdravljam i želim uspješan rad na današnjoj sjednici. Klub SDP-a će podržati dnevni red, onako kako smo se usaglasili na sjednici Proširenog kolegija, onako kako je predložio Uži kolegij. Što se tiče prijedloga kolege Jurišića, on ima smisla, on ima smisla – dovesti ljude koji su odgovorni za ove revizorske izvještaje. Ali ja postavljam pitanje – ko će preuzeti obavezu da dovede gospodina Alkalaja? Ko će preuzeti obavezu da gospodina Halilovića, Ahmetovića, Cikotića, da ne nabrajam one koji su bili ministri u ovom 13 periodu za šta revizorski izvještaj raspravlja. Tako da možda je namjera dobra, ali realno teško sprovodiva. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, replika. Izvolite.
Pa evo, gospodin Magazinović iznosi tvrdnju i činjenicu da je dogovoreno na Proširenom kolegiju ovaj dnevni red. Problemi su nastali kad je jedan od učesnika dogovora problematizirao dnevni red. I sad nas Magazinović podsjeća na to i usput koristi, naravno priliku da problematizira i personalno usmjerava i govori o tome ko će odgovarati tamo gdje je bio x, gdje je bio y. Dajte da počnemo raspravljati pa ćemo doći do tih imena, samo se bojim da će biti iznenađenja.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Emir Kabil, rasprava. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvaženi poslanici. Ja bih dao nekoliko komentara vezano za dnevni red i kao predsjednik Komisije za budžet i finansije istakao svoju zabrinutost o indiferentnosti Parlamenta prema Komisiji za budžet i finansije. Komisija za budžet i finansije, ma kakva ona bila i ma šta o njoj mislili, uložila je enorman napor da revizorske izvještaje shvati ozbiljno i da kroz te revizorske izvještaje upozori ovaj Parlament, a i institucije koji su dobile taj revizorski izvještaj o nepravilnom i nekvalitetnom radu. Vjerujte mi, i u prijašnjim sazivima i ovom sazivu, utrošeni su sati, dani analiza, simpozija, seminara, gdje se trebao da napravi nekakav protokol koji će, ako ništa drugo, ne kazniti, nego upozoriti na neke nezakonito i nekvalitetno korištenje sredstava budžetskih korisnika. Upravo zbog toga za mene, govorim sad u svoje lično ime, ovaj dnevni red je smiješan. Ovaj dnevni red je neracionalan, ovaj dnevni red se ne može ni po jednoj osnovi danas analizirati ni rješavati. Zašto? Zato što smo u isti koš stavili i negativne izvještaje, koji su naš fokus, i pozitivne izvještaje koji su takvi kakvi jesu. Mi ćemo naravno, obzirom na fonu svega, evo mi smo se u Klubu dogovorili, podržati ovo, jer očito je da to nema više nikakve veze, ali me zabrinjava vaš odnos prema Komisiji za budžet i finansije i našem naporu da nešto napravimo i da Ured za reviziju postavimo na pravo mjesto. E to me zabrinjava. Naš konstruktivni prijedlog je danas da raspravljamo o svim ovih 80-70 tačaka, barem o ovim negativnim izvještajima i da od vas dobijemo, ako ništa drugo, verbalnu podršku da imamo pravo i razmišljati da nekog ako ne radi kvalitetno, ne kaznimo, nego upozorimo na negativan rad. 10, 20%, koje smo mi na nekim našim sjednicama debelo raspravljali i donijeli kao našu nekakvu odluku, o kažnjavanju nekih institucija koje su pokazale javašluk u svom radu, očito neće proći. On 14 je mogao da se inkorporira i u ovaj Budžet, jer smo imali predstavnike Ministarstva finansija koji su jasno rekli da ta stavka apsolutno ne ugrožava Budžet. Vi ste ovdje eksplicitno rekli da to ugrožava Budžet. Prema tome to su stvari koje nisu ni kvalitetno obrazložene s Vaše strane, predsjedniče, jer ste rekli ne može se ta stavka ubaciti. Na taj način ste apsolutno derogirali funkciju Komisije za budžet i finansije. Prema tome stavite 150 tačaka, imate vrlo kvalitetan izvještaj na po jednoj, jednoj i po stranici, to ćemo usvojiti za 15 minuta i mi do ručka ovo sve možemo završiti, nažalost ništa nismo uradili, ova Komisija za budžet i finansije gubi svoj smisao, gubi svoj smisao. I da vam pravo kažem šta god uradite očito je da će to danas usvojiti. Ali evo, naš je prijedlog nekakav, našeg Kluba, da makar se malo više fokusiramo na taj tobože zbirni izvještaj koji je napisan, vjerujte mi, vrlo kvalitetno i na ovu našu nakanu i pokušaj da makar upozorimo na neke negativnosti. Dajte nam makar toliko ovlasti. Dajte nam makar toliko ovlasti da priznate ono što mi danima ili mjesecima pokušavamo da implementiramo. Hvala.
Zahvaljujem. Prije nego što dam repliku uvaženom kolegi Živkoviću, da odgovorim jer sam izravno prozvan od kolege Kabila. Dakle, uz svo uvažavanje prema Povjerenstvu za financije i proračun mi smo glasovali o zaključcima koje je to Povjerenstvo dalo. Međutim, nije bilo moguće podržati vaše prijedloge o kažnjavanju institucija zbog toga što su prethodnici u prethodnom mandatu loše uradili, i neke od tih stranaka su izgubile izbore zato što su eventualno njihovi ministri loše radili. Prema tome, i nemojte postavljati pitanja predsjedatelju zato što je Parlament izglasao, dakle odbio te zaključke. Dakle to je Parlament uradio a ne predsjedatelj. Uvaženi zastupnik Milorad Živković.
Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege, dame i gospodo. Mislim da smo otišli u pogrešnom pravcu. Rasprava o dnevnom redu, po meni, je završena juče na Proširenom kolegijumu. Tamo su bili predstavnici stranaka, oni koji su se dogovorili da na ovakav način danas kao Kolegij predložimo dnevni red. Ja mislim da je neumjesno od svih poslanika koji pripadaju klubovima da napadaju sad taj isti dnevni red koji je već juče dogovoren na Proširenom kolegijumu, što ne znači da svaki poslanik nema pravo da predloži drugačije da ovu Skupštinu vodimo i da ovaj današnji dnevni red razmatramo, ali ne smije se upućivati Kolegijumu kritike, nego svima nama koji smo bili u Proširenom kolegijumu i koji su dogovorili dnevni red. Tako da novinari znaju da su svi bili juče na Proširenom kolegijumu koji su danas dogovorili ovakav dnevni red. O čemu pričamo? Predložite kolegice i kolege da skinemo ove izvještaje, da 30. januara, pred sjednicu 31. januara, ako niste obaviješteni dogovoreno je da u januaru ima 03. i 31. sjednice, razmatramo samo revizorske izvještaje 30. Pa dajte da vidimo ko će glasati za takav prijedlog? O čemu se mi ovdje raspravljamo? Jedno smo dogovorili i sad raspravljamo da promijenimo drugo. Ok, evo da promijenimo drugo, evo prijedloga, hajte da glasamo i da idemo dalje. 15 Kolege iz SDS-a nisu došle zato što je Nikoljdan danas, kao ja nemam slavu, ja ne trebam danas da budem kod oca na slavi, ali sam smatrao da trebam da dođemo da završimo jer nema ni jedan drugi datum do Nove godine kad svima odgovara da budemo ovdje. Zašto i to da se ne kaže. Jedno pričate novinarima, televiziji, drugo ovdje na Parlamentu iznosite kao da ste najveći radnici ovdje, a ne možemo da se dogovorimo za dan kad ćemo napraviti Skupštinu. Dajte molim vas da se dogovorimo i da radimo danas koliko možemo da uradimo i da završimo posao. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku i zamjeniku predsjedatelja. I prije nego što dam riječ kolegi Babalju za repliku, dozvolite mi da ja sve buduće diskutante, u najboljoj namjeri da efikasno radimo, podsjetim na članak 65. našeg Poslovnika koji nosi podnaslov – predlaganje nove i izostavljanje neobvezne točke dnevnog reda. Na početku sjednicu zastupnik, kao i ovlašteni predlagatelj ima pravo tražiti izostavljanje neobvezne točke i predlaganje nove s odgovarajućim materijalom u pisanom obliku. Zastupnik ne može izlagati dulje od 3 minute, niti elaborirati ... pitanja koje je predloženo kao točka dnevnog reda ako Kolegij na zahtjev zastupnika ne odluči drugčije. Prema tome ovo je, samo sam pročitao da se pokušamo držati maksimalno onoga što ova faza rasprave na Parlamentu podrazumijeva, a to je rasprava o dnevnom redu. Eto toliko. Ja vam se ispričavam što sam morao podsjetiti, jer pretpostavljam da nemate svi pred sobom ovaj Poslovnik. Uvaženi zastupnik Darko Babalj, replika. Izvolite.
Mi nismo bili na Kolegiju, nisam se mislio ni javljati, ali gospodin Živković je prozvao SDS. Evo samo da se javimo živi smo i tu smo, kolege ostale su opravdale. A evo, već kad sam uzeo riječ, mislim da uopšte nije bitno i slažemo se znači, evo slažem se i ja i SDS da ide ovako kako ste se vi na Kolegiju dogovorili. I znamo sve kako će to ići i na kraju opet neće biti ništa. Ono što ja, evo sad kao poslanik, zamjeram svima nama da ovdje nama ne treba da sjedi ni ovi lijevi ni tamo ovi desni, ovdje treba da sjedi tužilaštvo, SIPA-e, sudovi koji će pokrenuti istrage protiv ovih revizorskih izvještaja koji su imali negativnu ocjenu i izvještaj sa rezervom. Ali kad dođe prilika razgovarat ćemo o tome. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Emir Kabil, replika. Izvolite.
Pa, ja bih samo moju repliku usmjerio prema gospodinu Živkoviću, možda se nismo razumjeli, ne znam kome je adresirao svoj govor. Ja sam jasno rekao da ovakav dnevni red je nefunkcionalan i da neće polučiti nikakav rezultat. To je moje mišljenje, i kao poslanik imam pravo 16 da to kažem, jer znam koliko smo napora, kao Komisija, uložili u našem djelovanju i profiliranju, ja bih rekao Ureda za reviziju. Iz praktičnih razloga sam rekao da je bilo mnogo pametnije da diskutujemo o zbirnom izvještaju koji je jako kvalitetno napisan, mislim da je jako kvalitetno napisan, i da diskutujemo o negativnim revizorskim izvještajima koji ukazuju na probleme određenih institucija. Naravno, smatram ako će se raspravljati o tim negativnim revizorskim izvještajima trebaju da budu predstavnici tih institucija, nazovite, na desnoj, lijevoj, srednjoj strani, ne znam ni ja o kome. Zašto nam oni trebaju? Da ljudi shvate poruku da mi postojimo, a ne da ovdje samo mlatimo, što je neko rekao, praznu slamu. To je recimo moj, moja intencija mog govora bila. Ako su termini formalno pravno svi zauzeti, Kolegij dogovorio, onda da ne gubimo energiju, ovo sve može stati u 15 minuta, mi do ručka sve ovo možemo završiti. Eto, to je moja bila intencija da konačno, i svrha i postojanje Komisije za budžet i finansije ima nekog smisla. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Milorad Živković, zamjenik predsjedatelja, odgovor na repliku. Izvolite.
Zahvaljujem. Naime, propustili ste priliku da raspravite o tome na Proširenom kolegijumu da je ovo ogroman dnevni red. Prihvatili ste na Proširenom kolegijumu da je ovo dnevni red. Ja ne oduzimam Vaše pravo kao poslanika da sad na današnjoj raspravi dnevnog reda kažete da je to propust Proširenog kolegija i vaš kao Kluba, ali dajte prijedlog. Evo, ja sam dao prijedlog – 30. januara raspravljamo i damo na značaju vašoj Komisiji. I u čemu je problem? Ja govorim samo da diskusije koje ovdje vodimo trebaju da vode jednm zaključku o kojem ćemo glasati i Parlament će reći je li to ok ili nije ok. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović, rasprava. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo ja sam predložio, ja ću predložiti jedan zaključak a obrazloženje ću dati u toku diskusije po ovim tačkama dnevnog reda. Znači, ja predlažem da se tačke dnevnog reda od 3. do 72. zamijene tačkom, jednom tačkom – Razmatranje zbirnog mišljenja o revizorskim izvještajima finansijsko poslovanje institucija BiH za 2011. godinu sa prijedlogom zaključaka, kao što smo to radili i do sada. Ovu novinu smo uveli prije godinu dana i nismo imali nikakav značajan rezultat. 17 Član sam Komisije za finansije i budžet i znam koliko smo vremena potrošili da bi do ovog zbirnog zaključka došli. Ne trebaju nama predstavnici 9 institucija koje su ocijenjene negativno kad smo mi imali s njima i usmenu i pismenu korespondenciju, i tražili razloge zbog čega su napravili greške, i dovodili ih, i razgovarali s njima. Onda se postavlja pitanje zbog čega Komisija za finansije i budžet ako joj se ne cijeni taj njen rad. Ja mislim da, znači slijedom nekog iskustva iz prethodnog ciklusa kad smo razmatrali revizorske izvještaje na jedan ovakav način kroz zbirna mišljenja nema po meni nikakve potrebe da, evo danas i vodimo ovu raspravu, još treba samo da se koncentrišemo na ovo što piše. A onda možemo kroz razmatranje ovog zbirnog mišljenja koristiti svih 72 institucije da kažemo da Komisija nije neke stvari dobro definisala, napravila je određeni propust. Ja sam spreman da kao član Komisije raspravljamo o tome i da prihvatim takve sugestije i da možda na jedan brži, a i siguran sam i kvalitetniji način riješimo ovo pitanje. Hvala, toliko. Evo ja ću dostaviti.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Dragan Vrankić, rasprava. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolege zastupnici, uvaženi gosti. Evo, javljam se sa prijedlogom da objedinimo raspravu oko svih ovih točaka kojih se dotiče revizija uz jednu napomenu da nam se ne treba nigdje žuriti, mi smo plaćeni za ovaj posao pa ako treba svaki dan, nastavimo sutra i prekosutra, i da radimo. Međutim, mislim da nema potrebe da gubimo toliko vrijeme jer imamo jedan izuzetno kvalitetan rad naše Komisije, i ja nisam primijetio da se ničim on ne poštiva i ne uvažava, dapače, dobili smo jedan kvalitetan osvrt. I to je naša Komisija koju mi trebamo uvažavati isto kao i ostale sve komisije i ona je u funkciji da nam pomogne i da imamo uspješan rad i uspješnu raspravu po pojedinim točkama dnevnog reda. Za 61 instituciju mislim da ne trebamo gubiti vrijeme, imamo ... 30 plus 31, ja mislim da je to nešto što je dobro, to je jedan veliki napredak. Za ovih nekoliko kojih imamo mislim da se može raspravljati i naš partner je s druge strane revizija. Nisu ovi pojedinačno agencije niti njihovi ljudi. Ja da sam na njihovom mjestu ja bih bio i želio čuti šta se govori da bi mi sutra bilo lakše raditi. Ali mislim da imamo dovoljno prostora da raspravljamo, pogotovo o ovih 9 koji su malo kritičniji u ovoj poziciji. A i prijedlozi i rasprave koje je napravila naša Komisija mislim da su kvalitetan, i zbirni izvještaj mislim da nam omogućava, i da nećemo izgubiti puno vremena kao što se želi reći. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. 18 Pa evo, s obzirom da sam se ja preračunao oko replika, da nemam više pravo, više bi to bila replika nego diskusija, ali kolega Vrankić je jedan dio te priče uzeo. Ali nisam imao prostora da se ne javim zato što je postalo zabrinjavajuće sa današnjim diskusijama imputiranje Kolegijumu i Proširenom kolegijumu da je htio da obezbijedi rad Komisije i da imamo nekakvu zadnju namjeru sa ovim revizorskim izvještajima, što nije tačno. Što apsolutno nije tačno. I ni jednom nije dovedeno, rekli smo ni jednom, ali taj stepen nepoštovanja rada Kolegijuma, koji je iskazao gospodin Kabil, a traži od Predstavničkog doma da poštuje njegovu Komisiju, nije korektno gospodine Kabil. Dva puta je juče zasijedao Prošireni kolegijum sa vašim članom i uži Kolegij, i nešto su radili. Imaju obavezu da pripreme ovu sjednicu po Poslovniku. I Vi ste to danas bacili u stranu gdje je sjedio i Vaš član, Vaš član Vaše stranke na tom Kolegiju. A istovremeno tvrdite da je Predstavnički dom ponizio Vašu Komisiju, što nije tačno i to je kolega Vrankić rekao. Nije tačno, naprotiv, držimo do nje. Naprotiv, ovakav način kako radi Komisija za finansije to je bolje nego kako je nekad radila. Nekad se sve prebacivalo na Predstavnički dom. A mislim da je ovo puno bolje i ja ne vidim ni jednog razloga da smo mi bilo šta doveli u neugodan položaj rad Komisije. Naprotiv, mi smo imali danas namjeru da ga pohvalimo, unaprijedimo, podržimo sve zaključke i ne znam šta vi, jedino kakva su vaša očekivanja od Predstavničkog doma. Da ovaj Predstavnički dom objesi nekoga. To nemamo, nemamo za to mogućnosti. Ali ću Vam reći još nešto. Vi ste kao predsjednik Komisije podržali Budžet. Ni jednom rečenicom se niste ogradili od Budžeta. A Budžet je ove godine malo invalidan bio. Dajte da se ne lažemo. Invalidan je Budžet bio. Od vas se očekivalo na osnovu svega toga da ustanete i kažete da to nije u redu. Niste to uradili. E niste uradili, jer kad sve to raspravimo dođemo do lidera, jer je lider rekao ne javljajte se, podržite i da prođe. E tako. Vi ste poslušali lidera i sjetite se da ste poslušali lidera i da je to tako bilo. I sjetite se često da u ovoj zemlji dođe mnogo problema do lidera i da je problem u liderima, a ne u nama, zato što smo posljedica problema, sa liderima imamo mi problem. Mi smo usvojili Budžet, o čemu je kolegica Azra govorila, gdje nismo smjeli pojedinim institucijama dati onoliko novca koliko su dobili. I Vi ste bili prvi dužni jer je na Vašoj Komisiji bio Budžet da reagujete i da kažete, barem da kažete da se s tim ne slažete. Niste ni jednom rečenicom prokomentarisali. I time ste godinu vašeg rada unazad bacili u vjetar. Evo, ako hoćete sada da se odnosimo prema tom. Jer i mi i vi smo trebali da kažemo, barem da kažemo da to nije u redu. Nismo kazali ni slova. Propustili smo onako, ali dajte da onda jedni drugima barem ne držimo lekcije, Kolegijum u proširenom sastavu i Uži kolegijum priprema sjednicu na način kako priprema. Ako to ne valja hajmo i to promijeniti, ali neko to mora raditi. I nije korektno to kazati, evo ovdje pet članova Kolegijuma koji su danas učestvovali u toj, juče sjednici i bez, završavam diskusiju, bez ikakvih namjera da dovedemo uopšte u pitanje raspravu. To je bio odraz većinskog mišljenja, na kraju se pretvorio u jednoglasan, da bilo ko diskutuje, da bilo šta se odnosi, da se predlože novi zaključci, a ne daj Bože da se bilo šta omalovaži. Ali, ponovit ću, i time završiti, realnost se ne može promijeniti.
Zahvaljujem. Kakvi lideri takvi i zastupnici. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, rasprava. Izvolite. 19
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja pravo da vam kažem ne smatram izgubljenim ovo vrijeme koje smo proveli u raspravi oko načina kako tretirati revizorske izvještaje ovdje pred Predstavničkim domom zato što smatram da je ovo izuzetno važno pitanje i kako se, očigledno je dakle da je u ovom Domu sazrelo uvjerenje da se i odnos Doma prema ovom pitanju promijeni. I ovu današnju diskusiju, ja ne zamjeram ni jednoj diskusiji, ja shvatam kao diskusiju s ciljem iznalaženja boljeg modela, ili boljeg rješenja, ili najboljeg modela i najboljet rješenja u raspravi o ovim izvještajima. Zbog toga su za mene, svi prijedlozi koji su danas ovdje istaknuti, legitimni i mogu zadovoljiti ono što mi kao Dom treba da uradimo. Za mene zapravo nije pitanje hoćemo li mi imati ovoliko tačaka dnevnog reda ili jednu zbirnu tačku dnevnog reda. Može i jedno i drugo. Za mene je zapravo ključna stvar suština same rasprave. Veliki dio posla urađen je na Komisiji, ja se slažem to se vidi iz izvještaja, iz prijedloga ovih zaključaka, Komisija je razmatrala izvještaj po izvještaj detaljno, pretpostavljam da je na Komisiji kako se to inače radi bio i revizor, da je bilo i odgovorno lice iz institucije, da se tamo vodila kontradiktorna rasprava i da je onda izvještaj ovakav kakav je izvještaj, kakav je nama dostavljen. Zbog toga ja predlažem da se mi okrenemo suštini. Može ostati i ovakav dnevni red, može i ovako kako je gospodin Salko predložio da bude zbirni izvještaj, da mi krenemo u raspravu, ali da krenemo u raspravu od institucije do institucije i kad je zbirni izvještaj od institucije do institucije. I da onda predsjednik Komisije, koji je sada najodgovorniji, u ime Komisije ovdje kaže šta je to što je bila preporuka revizije za prošlu godinu za instituciju, za minut se to može kazati za svaku instituciju, šta je ispoštovano, šta nije ispoštovano i koji je prijedlog mjera Komisije. Najvažnija stvar koju Parlament može da uradi je da otvori prema javnosti BiH sve kada je u pitanju finansijsko poslovanje svake institucije u BiH. I ja predlažem da mi tako radimo, kako god da se, može i ostati i ovakav dnevni red, ali za mene je ovo suština. Kazali ste da ste pozvali odgovorne ljude iz institucija. Nikoga ja ne bi ovdje na silu dovodio, ali bi konstatovao da nije došao. I to je poruka nama ovdje u Parlamentu, ako nema vremena da dođe na Parlament kad mu se raspravlja, dakle najodgovornija osoba, o revizorskom izvještaju finansijskog poslovanja, onda ja ne znam zašto on ima vrijeme ili ona, od odgovornih osoba. I to je dakle poruka. Prema tome ja predlažem da na ovakav način pristupimo ovome poslu, dakle na jedan suštinski način. Suština je da javnosti kažemo i institucijama na taj način za sprovođenje zakona, šta je to što je bila preporuka, ko se oglušio o preporuke, ko je izvršio preporuke i šta su nedostaci u ovim nalazima. Neka javnost zna za svaku instituciju. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić, replika. Izvolite. 20
Hvala predsjedavajući. Pa evo, gospodin Džaferović je odprilike dobar dio rekao mojih misli. Ja smatram da mi ne trebamo ovdje raspravljati o formalnosti, da trebamo, da li je ovaj dnevni red prijedlog i Kolegija i Proširenog kolegija, nego upravo mislim da trebamo razmatrati o suštini revizorskih izviješća. Smatram da ne možemo na kvalitetan način o tome raspravljati ako nemamo predstavnika institucija BiH. Moramo se mi ovdje uvjeriti da te institucije BiH plaćaju najam kvadrata poslovnog prostora od 8 do 40 km, što je na štetu Proračuna BiH. Ako to nije suština i ako to ne zavređuje da ovi predstavnici, možda treba stvarno neko plaćati 40 maraka, možda i više, ali evo treba nas uvjeriti da mi možemo o tome na kvalitetan način pred javnosti BiH razgovarati i predstaviti im da to upravo treba biti tako. Mi imamo u ovim revizorskim izviješćima, odnosno u našim institucijama imamo različite pravilnike. Pa recimo u Ministarstvu pravosuđa 7 službenika koristi službena vozila, dok u Ministarstvu, čini mi se, ekonomskih odnosa ni jedan službenik ne koristi ... Siguran sam, uz kvalitetnu raspravu, uz kvalitetne preporuke zastupnika i uz ... predstavnike koji su dali preporuke da se to ujednači, je li. Rekao sam maloprije i kod Pravilnika o korištenjima mobitela, neke institucije imaju da je to 600 maraka, neke 200. Pa moramo pitati, možda treba i 800, da ima kao i vi, kao predsjedavajući i dopredsjedavajući Parlamenta. Ali mi smo tema u javnosti rasprave o visokim primanjima, o raskošnosti, a ove za koje niko drugi ne zna, gledam evo vrlo bezobrazan odgovor iz DERK-a za gospodina Jovičića, je li, šta vas briga koliko mi imamo, kaže mi smo samostalna Regulatorna agencija nemamo ništa s Proračunom. Kakav ono onako, je li, nadobudan odgovor. Pa i njih treba zovnuti. Čija je to Agencija? Ne znam ni ja. Evo, nismo mi osnivač kao Parlament. Zbog toga kažem da treba suštinu raspraviti, da nije to bitno je li to danas, mi možemo, ja se slažem u potpunosti sa kolegom Kabilom, za 15 minuta ovo staviti, zatvoriti oči i kažemo, evo mi smo obavili neki parlamentarni zadatak, u biti nismo obavili ništa. Evo pa bih zamolio, evo i da ovaj moj prijedlog zaključka da ga razmotrite da ovo odgodimo za nekih mjesec dana i više. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Boško Tomić, replika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Moja replika se odnosi na izlaganje gospodina Šefika Džaferovića. Mislim, ja se ne slažem s tim da mi danas vodimo raspravu o svakom pojedinačno i da predsjednik komisije iznosi šta je učinjeno a šta nije učinjeno. Sve ove materijale šta je učinjeno i šta nije učinjeno mi smo prije 6 mjeseci dobili, tako da je bilo svakog od poslanika prilika da on kaže, da vidi koliko je koja od institucija uradila. A sad kad sam se već javio da kažem da smo mi u Komisiji za budžet i finansije vodili raspravu na nekoliko sastanaka, koji su trajali po pet, šest sati, da je svako pojedinačno iz institucije 21 dolazio, uz prisustvo i Ministarstva finansija, uz prisustvo revizije, i to najodgovornijih ljudi u institucijama revizije, gdje smo ukazali svakom pojedincu na njegove greške i propuste. I mislim da je danas, ja se slažem sa predlozima koji govore, ali to treba posebno da bude rasprava, da li treba da bude tematska sjednica i td., ništa nije sporno, ali samo treba da vidimo šta će biti rezultat tih rasprava. I iz tih razloga mislim da su prijedlozi naše Komisije u dobroj mjeri osnova da na današnjoj raspravi možemo da dogradimo i kažemo šta još treba učiniti. Ima onih koji se baš i ne libe puno kad im stavite primjedbu, a ima i onih koji su prihvatili sa punom odgovornošću, pa npr. posebno gospodin ministar je bio, ministar odbrane bio gdje je prihvatio sve i jednu sa cijelim timom svojih saradnika, prihvatio je sve primjedbe i dao prijedloge i td. Kako se odluči, ali ja lično mislim da mi imamo prostora da u okviru zbirnog izvještaja danas raspravljamo o svim pojedincima. Tamo gdje je pozitivan izvještaj nema ni potrebe posebno o njemu raspravljati. Mada bi se u sve ovo trebalo da uključe i neke druge institucije, tamo gdje se sumnja da ima odrđenih problema, svi ovi izvještaji dostavljeni su i Tužilaštvu i drugim institucijama, oni su javni dokument, nalaze se na našim sajtovima i može svako da radi svoj posao. Ja isto mislim da bi odluke Parlamenta morale da se malo više uvažavaju i poštuju, ne kroz prisustvo, i to govori o odnosu ministara prema Parlamentu, ali i kroz odluke koje mi donesemo. Čini mi se da bi jednom trebali napraviti analizu tih odluka šta je sve donešeno, a šta je ostvareno, odnosno šta je Vijeće ministara uradilo od tih odluka. Možda u tom pravcu treba povesti raspravu kako bi se dignitet Parlamenta digao na nivo koji mu odgovara. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Evo, ja osjećam potrebu da kažem, naravno da bi bilo dobro da su ministri tu, ali ja sam izvješten da oni imaju sjednicu Vijeća ministara sada. S druge strane mi imamo nazočne ovdje osobe, pretpostavljam iz ovih institucija koje su pozvane, da li iz svih to ne znam, ali je mnogo bitnije da te institucije imaju taj izvještaj i oni ga imaju i oni su ga dobili i oni znaju za njega prije nego mi. Prema tome, ukoliko osjećaju odgovornost da postupe prema tom izvješću i ukoliko ostale institucije koje su zadužene za provođenje zakona rade svoj posao, onda zapravo odgovornost na nama zastupnicima nije hoće li oni poštovati revizorske izještaje ili neće, oni treba odgovarati onda sami pred građanima koji su ih birali i pred Parlamentom također, ali naravno i druge institucije imaju, tu mogu imati posla. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić, replika. Izvolite.
Pokušavam, evo ovaj protekli sat vremena, skontati o čemu raspravljamo. Oprostite mi što mi ovoliko treba vremena da skontam. Mi raspravljamo o dnevnom redu, o prijedlogu dnevnog reda. I ako sam ja dobro pokupio sad sve konce, Prošireni kolegij, koji je poslovnički ovlašten, zadužen, mjerodavan, kako god hoćete, je utvrdio prijedlog dnevnog reda i utvrdio je šta su obvezne točke dnevnog reda, između ostalih to su i ove točke o kojima se ovoliko raspravlja već u meritumu. Mi danas nemamo poslovničkih mogućnosti, znači nemamo, i predsjedatelj je upozorio na članak 65., da ove točke skidamo s dnevnog reda. Ako želimo poštovati sami sebe, ako želimo poštovati Prošireni kolegij koji je institucija poslovnička, nije on pitanje ovog ili onog, nego poslovnička 22 institucija, znači on je institucija ovog Doma. Prema tome naš Ustav, ovaj Poslovnik kaže da mi ove točke ne možemo danas skidati s dnevnog reda i nisam čuo, i nisam čuo ono o čemu mi raspravljamo poslovnički kad je dnevni red u pitanju, nisam čuo da je neko predložio neku novu točku dnevnog reda, niti sam čuo obrazloženje da se skine neka neobvezna točka dnevnog reda. Znači, tako da, ovo su obvezne točke dnevnog reda. Poslovnički, ... one se moraju naći na sjednici Doma i to nema veze s Kolegijem. Znači, Kolegij može jedino prekršiti Poslovnik pa da ovo ne bude u dnevnom redu. Hajte da poštujemo Poslovnik, hajte da poštujemo Prošireni kolegij, hajte da kroz raspravu o ovim točkama iskažemo šta god ko misli da treba da iskaže o ovim točkama. I pozivam, evo i predsjedatelja i Kolegij da se vratimo u okvire Poslovnika.
Zahvaljujem kolegi Lozančiću. Ja sam upravo čitajući članak 65. htio upozoriti na ovu stvar, ali zahvaljujem na ovom pojašnjenju. Uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić, replika. Izvolite.
Ma evo, kolegi Lozančiću replika, vidim da kolegica Majkić već govori, da je na prošloj sjednici skinuto je li pet točaka dnevnoga reda, na sjednici. Znači, Parlament može donijeti bilo kakvu odluku. Parlament može donijeti i Proračun u 2012. za 2011. I Ustav je rekao, to je kolega Mladen jedno pet puta čitao, kako treba do 15.10. dostaviti Predsjedništvu, pa Predsjedništvo Parlamentu, pa da to sve mi usvojimo, eno kao što smo usvojili, ali u jednoj opuštenijoj atmosferi, nego onako za jedan dan dva čitanja. Pa sam ja pitao, je li, prošli put – ko raspravlja o amandmanima? Amandmanima raspravlja, je li, evo kolega Kabil on je u Povjerenstvu za financije i proračun, mislim to ne piše nigdje, to je takva nakarada koja se samo dešava ovdje u BiH. Valjda predlagatelj Proračuna raspravlja o amandmanima. Ali evo, to je iza nas. Prema tome, mi opet bježimo od suštine. Znači, možemo mi skinuti, Parlament može skinuti, ma ne da neko derogira odluku Proširenog kolegija. Ja ću postavljati pitanja, ali želim da raspravljam ne samo o zbirnom, o svakom, pa ću postavljati pitanja, evo Niki Lozančiću pošto je on ..., koliko, evo odgovor na pitanje – da u, ne znam ni ja, policiji radi, u odgovoru, 2.260, a Ured za reviziju je napisao da radi 2.730, pa ću pitati ja koliko. Nema Vinka Dumančića da mi odgovori na to pitanje. Garantiram kroz ovo izvješće i kroz odgovore na pitanja zastupnicima. i vama. i meni. i svima, je li, da nam skrivaju minimalno sto uposlenika ovdje, po dvije hiljade maraka 200 hiljada maraka, puta 12 mjeseci, evo. Ali formu trebamo zadovoljiti, trebamo formu zadovoljiti. Onda ako ćemo ići danas s tim moj prijedlog će biti da to bez diskusije da usvojimo ili samo da raspravljamo kratko o zbirnom izvješću da ne bi smo eventualno derogirali ili ponizili rad, znači Komisije za financije i proračun. A, je li, o suštini, o gdje nam lete milioni maraka ne ide, je li, vas ako ne zanima bilo koga ili da ovaj Proračun, ova država plaća poslovne prostore pa da i znamo kad su potpisani ugovori, da znamo i čiji je poslovni prostor. Ja znam moj rođak ima iznajmljen prostor, možda mi je čak i u interesu da je što veća cjena tog prostora. Ako mi o tome nećemo raspravljati, pa ne trebamo baš ni, 23 što kaže je li, isprazne priče, diskusije, replike, evo samo da kažemo da smo mi nešto predlagali i pričali, da trebamo realizirati, ili držati do dostojanstva i digniteta Parlamentarne skupštine BiH čiji je dio i sam ovaj Dom. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić, replika. Izvolite.
Ma, vidite da bi smo mi mogli ravnopravno raspravljati o svim temama koje se tiču i poslovničkih procedura i nadležnosti i td., nelegalnosti, vjerovatno bi smo svi isto morali znati o poslu kojim se bavimo. E sad smiješno mi je replicirati nekome ko nije se potrudio da pročita neke stvari, znate. Ja samo upozoravam znači na Poslovnik koji je Poslovnik ovog Doma, nije on moj Poslovnik, nije Poslovnik predsjedatelja Doma, on je naš Poslovnik i dokle god ga ne promjenimo on se mora poštovati. To je prva stvar. Druga stvar, ako neko misli da će na bilo kojoj sjednici, na bilo kojoj sjednici, pa makar ona trajala tri dana, stići uraditi onoliko koliko je uradila Komisija za financije i proračun koja je, evo već su kolege, ja nisam osjetio da iko ... rad Komisije odma da kažem, ja sam član isto te Komisije, mi smo imali i javna saslušanja, imali smo nazočnost odgovornih ljudi, imali smo i pitanja i odgovore i usmeno i pismeno, imali smo nazočnost Ureda za reviziju, imali smo znači jedan timski rad koji je trajao više desetaka sati. I vi pred sobom imate rezultat tog rada. Vi možete vjerovati i ne vjerovati tome. Problem je naše konzistentnosti, naše dosljednosti, hoćemo li mi, pa pogledajte kolege zastupnici zaključke kad smo prošle godine raspravljali o ovoj temi, pogledatje zaključke pa da vidimo hajmo o tim zaključcima razgovarati, pa da kažemo koliko smo dosljedni. Znači, i opet da ne izletim i ja izvan Poslovnika, znači ovo sam morao odgovoriti, poslovnički su ove točke obvezne točke dnevnog reda koliko god se to meni ili nekom drugom sviđalo ili ne sviđalo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Saša Bursać, replika. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Prije svega da pozdravim sve kolege i sve prisutne u sali i da, i kolegice izvinjavam se, i da čestitam svim Srbima koji slave sutra Svetog Nikolu krsnu slavu, i da čestitam svim građanima BiH predstojeće novogodišnje i božićne praznike. I evo, sad i ja razmišljam koja je, koji je najefektniji način da se odugovlači, evo dva sata smo potrošili ni na šta, pa da i ja malo dadnem doprinos tom odugovlačenju, pošto vidim da je to moderno, vjerovatno će se izaći večeras u medijima, vjerovatno će izaći onaj ko je odugovlačio najviše, a ja bih nagradio za odugovlačenje gospodina Jurišića i tu Vam ja repliciram. Mi treba da 24 raspravljamo o dnevnom redu, a Vi ste se uhvatili broja zaposlenih službenika i ko zna kakvih sve ne stvari. Gospodine predsjedavajući, Vas zamoljavam, skratite, znači sve ovo, dajte da pričamo o dnevnom redu, nemojte da odugovlačimo, već smo dva sata potrošili na, ne znam ni ja na šta. Molim Vas da kanališemo ovo, dajte neke konkretne prijedloge koje su ljudi predložili ili da poštujemo, ja sam za to da poštujemo Ustav i Poslovnik, znači onako kako ste se vi dogovorili na Kolegijumu i da radimo. Nema više nikakvog smisla da tamburamo o nečemu što zaista više je postalo smiješno. Hvala.
Zahvaljujem. Ja se također pridružujem čestitkama svim pravoslavcima, dakle i Srbima i onim ostalim pravoslavcima na blagdanu Svetog Nikole. Ali što se tiče skraćivanja rasprave, dakle ja ne mogu sada uskratiti, skratiti vrijeme na sredini rasprave o dnevnom redu. Ja sam čitajući članak 65. pokušao kanalizirati raspravu na bit ove faze rasprave i naravno svaki zastupnik zajedno sa mnom ima istu odgovornost za rad, efikasan rad ovoga Parlamenta. Uvaženi zastupnik Amir Fazlić, rasprava. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, cjenjene kolege i kolegice. Ja bih dao svoj doprinos raspravi o dnevnom redu današnjeg zasjedanja i teško je nešto novo reći nakon ovih diskusija. Zaista 92 tačke kad se kaže izgleda mnogo. Moram odmah da kažem ja kao poslanik prihvatam i više tačaka i prihvatam i da radimo tri dana, ali metodologija rada, o njoj bi morali malo, malo prodiskutovati. Mi raspravljamo zbirne izvještaje iz 2011. godine i ja kao član Komisije za finansije i budžet imao sam priliku da neke od direktora institucija saslušam, čujem njihovo mišljenje, čujem njihove odgovore na neka naša pitanja, ali je to uvijek manji dio, to je onaj dio za, konkretno za 2011. mi smo imali tih devet institucija. Mene interesuje, nemam ništa znači protiv ovako formulisanog dnevnog reda Proširenog kolegija, ali imam protiv metoda. A u čemu imam protiv? Imam zašto ovih 67, 71, 72 ili 50 onih koji mogu biti, nije problem Alkalaj više nije ministar, ne moramo njega zvati, zašto oni nisu ovdje? Četiri godine mog mandata kao poslanika će proći da ja ne znam veći dio ljudi koji vodi institucije, evo ja ne znam slučajno ovdje kaže – Agencija za javne nabavke BiH, da mi je vidjeti tog direktora. Najviše imamo problema ili ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Eto vidite kolega kako Vi znate, ja ne znam je li direktor ili direktorica, za mene je, pazi ovo je u kontekstu dnevnog reda, znači smatram da je ovaj dnevni red trebalo da proprati prisustvo direktora vodećih ljudi ovih institucija. I još nešto, ima ovdje kolega koji su predložili konkretno izmjenu dnevnog reda, da se razmatra zbirno mišljenje, a da se ove 71, 72 tačke uzmu samo kao 25 prilog Zbirnom mišljenju Komisije. Nije ni to loša ideja. Ali zaista ne mogu da shvatim da za četiri godine, mi ćemo doći tek 2013. na kraju mandata da raspravljamo o 2012. o ovom Vijeću ministara. I još nešto, neće se kolega Kalabić naljutiti, ja znam on je jedan veliki demokrata, ovako dobro nam predavanje održi uvijek, jedna njegova konstatacija je zaista interesantna, kad kaže – da su eto, nismo mi poslanici krivi, krivi su lideri. Pa, dajte da smjestimo i te lidere u kontekst ovog Parlamenta ili kontekst neke vlasti da izmislimo ili nešto ili da ih barem zamjenimo. I evo ja mogu obećati kolegi Kalabiću ...
Da ćeš ti svoga zamjeniti.
Ne, ne kolega, ne, ne kolega, ja očekujem da ćete Vi meni replicirati. Kad u SNSD-u bude više kandidata i Vi budete protivkandidat sigurno ćemo mi iz SDA navijati za Vas.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Denis Bećirović, zamjenik predsjedatelja, replika. Izvolite.
Ja želim reći da apsolutno mislim da su intervencije koje su imali gospoda Lozančić, Bursać, pa evo i kolega Belkić apsolutno opravdane. Mi se nalazimo na tački dnevnog reda gdje trebamo utvrditi dnevni red. Imamo do 3 minute svaki poslanik, a već dva sata bez potrebe raspravljamo toliko, trebao je da predloži – predlažem skidanje ili uvrštavanje nove tačke dnevnog reda i moji argumenti su za to, i iskoristiti svoje 3 minute. Mi smo nažalost danas, evo dva sata kasnimo s početkom sjednice, zato što juče na Proširenom kolegiju predsjednik Kluba SDA nije bio na Proširenom kolegiju. Razumljivo, evo može biti, ne znam zašto zamjenik predsjednika Kluba SDA nije bio na Proširenom kolegiju. Pa ako već ni zamjenik nije mogao još pet poslanika su u Klubu, ni jedan poslanik nije došao na sjednicu Proširenog kolegija, a danas su se svi prijavili ovdje na sjednici Doma da raspravljaju. Ja mislim da ne bi trebali bojkotovati rad Proširenog kolegija kao što je to praksa recimo i sa Zajedničkim kolegijem, da bi bilo dobro da se dogovaramo i prije toga i da uspostavimo u narednom periodu možda bolju konekciju na relaciji šef kluba poslanika i ostali poslanici. Podsjećam od 42 poslanika, 40 poslanika je razvrstano u ovom Domu u klubove, samo gospoda, odnosno gospodin Belkić i gospođa Hadžiahmetović nisu u nekom klubu i ja mislim da oni jedini imaju legitimno pravo da predlažu nove tačke, svi ostali koji učestvuju u radu Proširenog kolegija morali bi se ipak na drugačiji način ponašati u narednom periodu.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić nema pravo na repliku, ali ako je poslovnička onda. 26
Evo sad se javlja još niz poslovničkih, do Vas je predsjedavajući, do Vas je. Ni jednog trenutka se niste dok nije Lozančić i ovo ljudi upozorili, ni jednog trenutka se niste pozvali na Poslovnik. Ova dva sata ovo je rasprava o materijalima. Dakle, gospodo svi vi koji ste govorili raspravljali ste o materijalima. Hajmo na dnevni red i vi ste završili, sve ste rekli što ste imali o reviziji, pa da radimo i da ovo završimo. Do Vas je predsjedavajući i nemojte molim Vas više ovo dozvoliti dva sata puna to se dešava.
Zahvaljujem. Ali nije istina to što ste rekli. Prije nego što je diskutirao kolega Lozančić ja sam pročitao ovdje pred svima vama članak 65. i vratio na Poslovnik. Ali ponavljam, ovdje je nas 42 koji smo ravnopravni tjekom sjednice i zapravo dužnost je svih nas da vodimo računa o efikasnosti ovoga Parlamenta. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović, poslovnička jel'? Izvolite.
Molim vas, nije korektno od zamjenika predsjedavajućeg Denisa Bećirovića da krivi SDA zbog ovih izgubljenih dva sata u diskusijama. Nije korektno. Znači, evo mi smo jedina, neću reći jedina, ali najjača opoziciona stranka i sad opozicija je vama kriva što ste vi neefikasni. Izvolite radite svoj posao, usmjerite diskusije u željenom pravcu i završite ove diskusije. Jesam li rekao u ime Kluba da nam je svejedno koliko će tačaka dnevnog reda biti. Kako god odlučite evo imate većinu i vama smeta što mi iznosimo svoj stav. I opet vam idemo na ruku, kako god odlučite mi ćemo podržati i nemojte, nemojte kriviti SDA. Čujte molim vas nije bilo predsjednik Kluba zastupnika na Proširenom kolegiju. Evo, mi podržavamo vaš stav, evo šta hoćete više. Al' dajte da radimo više. Mislim da je bezveze više da raspravljamo o utvrđivanju dnevnog reda.
Zahvaljujem. Na taj način smo zaključili raspravu. Imamo dva prijedloga zaključaka prije i ja ću ih staviti na izjašnjavanje redosljedom kojim su mi dostavljeni. Imamo najprije zaključak uvaženog zastupnika Zvonke Jurišića, koji, ja ću ga, rukopisom je pisan pa nadam se da ću pročitati točno. - Predlažem skidanje točki dnevnog reda od 3. do 73. i da se ove stave na dnevni red 30.01.2013. na sjednicu Parlamenta uz obveznu nazočnost predstavnika institucija na koje se odnose revizorska izvješća. Obrazloženje je sam dao, tako da ja ga sad ne moram tu ponovo čitati. 27 Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram, sa ukupno 4 za, 18 protiv i 7 suzdržanih, dakle ovaj zaključak nije prošao. Prelazimo na drugi zaključak koji je predložio uvaženi zastupnik Salko Sokolović, pod naslovom Prijedlog dnevnog reda. Zaključak glasi. - Predlažem da se točke dnevnog reda od 3. do 72. zamijene sa točkom 1. koja glasi – Razmatranje Zbirnog mišljenja o revizorskim izvještajima financijskog poslovanja institucija BiH za 2011. godinu sa prijedlogom zaključaka. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da, sa 13 glasova za.
Izražavam sumnju i tražim ponavljanje glasanja.
Dakle, uvaženi zastupnik Denis Bećirović traži ponavljanje glasovanja. Jeste spremni za izjašnjavanje? Pripremite se. Glasujte sada. Konstatiram da, sa 7 glasova za, 15 protiv i 5 suzdranih, zaključak nije usvojen. Na ovaj način prelazimo na, i konstatiram da 39. sjednica Doma ima sljedeći Dnevni red 1. Usvajanje zapisnika 37. i 38. sjednice Zastupničkog doma; 2. Zastupnička pitanja: a) Komentari na dobivene odgovore, b) Nova zastupnička pitanja; 3. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Agencije za osiguranje u BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-781/12 od 02.07.2012.; 4. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Agencije za sigurnost hrane BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-782/12 od 02.07.2012.; 5. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Agencije za državnu službu BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-783/12 od 02.07.2012.; 6. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Agencije za poštanski promet BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-785/12 od 02.07.2012.; 7. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Agencije za zaštitu osobnih podataka u BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-786/12 od 02.07.2012.; 28 8. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Agencije za nadzor nad tržištem BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-788/12 od 02.07.2012.; 9. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Agencije za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16- 1-789/12 od 02.07.2012.; 10. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Agencije za identifikacijske isprave, evidenciju i razmjenu podataka BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-790/12 od 02.07.2012.; 11. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Agencije za policijsku potporu za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-791/12 od 02.07.2012.; 12. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Agencije za rad i zapošljavanje BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-795/12 od 02.07.2012.; 13. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Agencije za statistiku BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-796/12 od 02.07.2012.; 14. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Agencije za promidžbu inozmenih ulaganja u BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-797/12 od 02.07.2012.; 15. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Agencije za lijekove i medicinska sredstava BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-798/12 od 02.07.2012.; 16. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Agencije za forenzička ispitivanja i vještačenja za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-799/12 od 02.07.2012.; 17. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Agencije za javne nabave BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-818/12 od 03.07.2012.; 18. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Agencije za školovanje i stručno usavršavanje kadrova BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1- 819/12 od 03.07.2012.; 19. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1- 820/12 od 03.07.2012.; 20. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Agencije za antidopinšku kontrolu BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-821/12 od 03.07.2012.; 21. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-822/12 od 03.07.2012.; 22. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Arhiva BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-787/12 od 02.07.2012.; 23. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Centra za uklanjanje mina u BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-839/12 od 03.07.2012.; 24. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Centra za informiranje i priznavanje dokumenata iz područja visokog obrazovanja za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-841/12 od 03.07.2012.; 25. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Središnje harmonizacijske jedinice MFTBiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-840/12 od 03.07.2012.; 29 26. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Središnjeg izbornog povjerenstva u BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-842/12 od 03.07.2012.; 27. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Direkcije za europke integracije BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-825/12 od 03.07.2012.; 28. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Direkcije za civilno zrakoplovstvo BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-826/12 od 03.07.2012.; 29. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Direkcije za ekonomsko planiranje BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-824/12 od 03.07.2012.; 30. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-828/12 od 03.07.2012.; 31. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-823/12 od 03.07.2012.; 32. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Državne agencije za istrage i zaštitu BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-827/12 od 03.07.2012.; 33. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Fonda za povratak BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-873/12 od 05.07.2012.; 34. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Generalnog tajništva Vijeća ministara BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-874/12 od 05.07.2012.; 35. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Granične policije BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-881/12 od 05.07.2012.; 36. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Instituta za mjeriteljstvo BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-846/12 od 05.07.2012.; 37. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Instituta za akreditiranje BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-847/12 od 05.07.2012.; 38. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Instituta za nestala lica BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-848/12 od 05.07.2012.; 39. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Instituta za intelektualno valstništvo BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-851/12 od 05.07.2012.; 40. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Instituta za standardizaciju BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-852/12 od 05.07.2012.; 41. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Institucije ombudsmana za ljudska prava BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-849/12 od 05.07.2012.; 42. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Institucije ombudsmana za zaštitu potrošača BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-850/12 od 05.07.2012.; 43. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Povjerenstva za koncesije BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-853/12 od 05.07.2012.; 30 44. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Povjerenstva za očuvanje nacionalnih spomenika BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-864/12 od 05.07.2012.; 45. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Konkurencijskog vijeća BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-855/12 od 05.07.2012.; 46. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Ministarstva komunikacija i prometa BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-829/12 od 03.07.2012.; 47. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Ministarstva pravde BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-830/12 od 03.07.2012.; 48. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Ministarstva vanjskih poslova BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-831/12 od 03.07.2012.; 49. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-832/12 od 03.07.2012.; 50. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Ministarstva sigurnosti BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-833/12 od 03.07.2012.; 51. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1- 834/12 od 03.07.2012.; 52. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Ministarstva financija i trezora BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-835/12 od 03.07.2012.; 53. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Ministarstva civilnih poslova BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-836/12 od 03.07.2012.; 54. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Ministarstva obrane BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-837/12 od 03.07.2012.; 55. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Memorijalnog centra Srebrenica-Potočari, spomen-obilježje i mezarje za žrtve genocida iz 1995. godine za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-838/12 od 03.07.2012.; 56. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Odobra državne službe za žalbe BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-877/12 od 05.07.2012.; 57. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Parlamentarne skupštine BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-875/12 od 05.07.2012.; 58. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Predsjedništva BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-879/12 od 05.07.2012.; 59. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Pravobraniteljstva BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-882/12 od 05.07.2012.; 60. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Regulatorne agencije za komunikacije BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-880/12 od 05.07.2012.; 61. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Službe za poslove sa strancima za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-870/12 od 05.07.2012.; 62. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Službe za zajedničke poslove institucija Bosne i Hercegovine za 2011. godinu, veza: akt broj: 01- 16-1-871/12 od 05.07.2012.; 63. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Suda BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-872/12 od 05.07.2012.; 31 64. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Tužiteljstva BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-878/12 od 05.07.2012.; 65. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Ureda za razmatranje žalbi BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-854/12 od 05.07.2012.; 66. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Ureda za veterinarstvo BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-863/12 od 05.07.2012.; 67. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Uprave BiH za zaštitu zdravlja bilja za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-865/12 od 05.07.2012.; 68. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Ureda za zakonodavstvo BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-866/12 od 05.07.2012.; 69. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Ureda koordinatora za reformu javne uprave BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1- 867/12 od 05.07.2012.; 70. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Uprave za neizravno oporezivanje BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-868/12 od 05.07.2012.; 71. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Ustavnog suda BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-869/12 od 05.07.2012.; 72. Izvješće Ureda za reviziju institucija o reviziji financijskog poslovanja Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH za 2011. godinu, veza: akt broj: 01-16-1-876/12 od 05.07.2012.; 73. Izvješće o izvršenju Proračuna institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za razdoblje siječanj-lipanj 2012. godine, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-16-1-1190/12 od 23.10.2012.; 74. Izvješće o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Višegodišnja kapitalna ulaganja institucija BiH“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-1162/12 od 10.10.2012. (odgođena rasprava i izjašnjenje na 37. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 06.12.2012.); 75. Izvješće o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Upravljanje voznim parkom u institucijama BiH“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-1166/12 od 12.10.2012. (odgođena rasprava i izjašnjenje na 37. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 06.12.2012.); 76. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju institucija Bosne i Hercegovine po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika Zastupničkog doma, zakon broj: 01,02-02-1-51/12 od 07.12.2012.; 77. Zahtjev zastupnika: Dušanke Majkić, Beriza Belkića i Nike Lozančića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije po skraćenom postupku, sukladno članku 126. Poslovnika Zastupničkog doma, zakon broj: 01,02-02-1-52/12 od 10.12.2012. godine; 78. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Povjerenstvo za ostvarivanje ravnopravnosti spolova, zakon broj: 01-02-1-44/12 od 08.11.2012. (drugo čitanje); 79. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Povjerenstvo za ostvarivanje ravnopravnosti spolova, zakon broj: 01-02-1-43/12 od 08.11.2012. (drugo čitanje); 32 80. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-47/12 od 28.11.2012. (prvo čitanje); 81. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudbenoj policiji Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-50/12 od 04.12.2012. (prvo čitanje); 82. Izvješće o radu Ureda za razmatranje žalbi BiH u 2011. godini, materijal Ureda za razmatranje žalbi BiH, materijal broj: 01/4-16-1-506-2/12 od 31.10.2012. (odgođena rasprava i izjašnjenje na 37. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 06.12.2012.); 83. Izvješće o provedbi mjera Akcijskog plana za realizaciju prioriteta iz dokumenta Europsko partnerstvo s BiH 2008.-2012., materijal Direkcije za europske integracije BiH, broj: 01,02,03/6-06-1279/12 od 15.11.2012. (odgođena rasprava i izjašnjenje na 37. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 06.12.2012.); 84. Godišnje izvješće Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH za 2011., materijal Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH broj: 01,02-50-19-1261/12 od 13.11.2012. (odgođena rasprava i izjašnjenje na 37. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 06.12.2012.); 85. Četvrto izvješće o realizaciji mjera za poboljšanje uvjeta poslovanja u poljoprivrednoj proizvodnji i prehrambenoj industriji BiH s Dodatkom Izvješću, materijal Vijeća ministara BiH, broj: 01/3-28-1206/12 od 29.10.2012.; 86. Razmatranje inicijative zastupnika Šefika Džaferovića s nastavka 36. sjednice Zastupničkog doma, održanog 22.11.2012., a koja glasi: „Predlažem da se na sjednici Zastupničkog doma razmatraju sljedeće informacije Vijeća ministara BiH: a) Informacija o provođenju Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u Bosni i Hercegovini, b) Informacija o stanju tržišta rada u BiH i prijedlog mjera koje je potrebno poduzeti u cilju smanjenja nezaposlenosti“; 87. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti za prijedlog zaključka zastupnika Šemsudina Mehmedovića povodom rasprave o Prijedlogu odluke o razrješenju Nermina Purića dužnosti člana Zajedničkog povjerenstva za europske integracije koji glasi: „Zadužuje se Zajedničko povjerenstvo za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH da svoj rad uskladi sa Zakonom“; 88. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o financiranju (Projekt razvoja navodnjavanja) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne razvojne asocijacije, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-1357/12 od 07.12.2012.; 89. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o zajmu (Dodatno financiranje za Projekt poboljšanja pristupa malih i srednjih poduzeća financijskim sredstvima) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-1356/12 od 07.12.2012.; 90. Davanje suglasnosti za ratificiranje Memoranduma o razumijevanju između Europske unije i Bosne i Hercegovine o sudjelovanju Bosne i Hercegovine u programu „Europa za građane“, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-1342/12 od 03.12.2012.; 91. Davanje suglasnosti za ratificiranje Amandmana na Sporazum o izmjenama i dopunama Ugovora o financiranju između Bosne i Hercegovine i Europske investicijske banke – Bosna i Hercegovina, Projekt česma (Sarajevska zaobilaznica) FI Nº 20.515 – SERAPIS Nº 1998-2395., materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-1358/12 od 07.12.2012.; 33 92. Davanje suglasnosti za ratificiranje Izmjena br. 1. Ugovora o financiranju između Bosne i Hercegovine i Europske investicijske banke, potpisanog 22.12.2006. godine u Sarajevu i 08.01.2007. godine u Luksemburgu – Obnova električne energije II (FI Nº 23.871), materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-1355/12 od 07.12.2012.. Dakle, time smo završili sa 92. točkom dnevnog reda i prelazimo na razmatranje ovoga dnevnog reda. Prva točka je, Ad. 1. Usvajanje zapisnika sa 37. i 38. sjednice Zastupničkog doma Zapisnike sa 37. i 38. sjednice ste dobili. Imate li primjedbi? Nema. Zaključujem raspravu o točki jedan. Prelazimo na točku dva, Ad. 2. Zastupnička pitanja a) Komentari na dobivene odgovore
Poštovani predsjedavajući, uvaženi gosti, kolegice i kolege. Dužan sam da komentarišem dobijene odgovore na predprošloj sjednici, ali zbog obimnog dnevnog reda tada sam zatražio i dobio saglasnost da to na prvoj narednoj sjednici, a evo koristim danas. Dakle, poslaničko pitanje je bilo upućeno – ko sve koristi diplomatske pasoše? I kada sam vidio onaj spisak, ja mislim da mi više imamo diplomata nego Stejt department. Prvo, znam dosta tamo imena, ali ja sam tražio da vidim i srodstvo, tetka, strina, ujak amidža, ovaj, onaj, što je nemoguće dobiti. Da skratim, uzeću samo jedan primjer i to zato što mi je poznat čovjek, a ne što 34 imam nešto protiv njega. Dževdet Tuzlić, novinar BHTV1 diplomatski pasoš. Valjda što hoda po onom crvenom tepihu, pa da se javi iz Kana, ne znam ili ispred pozorišta i diplomatski pasoš. Po kojem osnovu? Ponovo tražim od Ministarstva da uvede red. Po drugom osnovu, tražio sam i službene pasoše. Taj materijal ne želim ni da dobijem, jer ne vjerujem da će barem jedno 50 hiljada stanovnika u BiH, mada ne znamo koliko nas tima, ostati bez tih službenih pasoša, da svak ima. E sad, kasnije ću govoriti kada bude revizorski izvještaj, dobio sam set ovih odgovora i sva su to pitanja koja je naša revizija utvrdila. Troškovi, gorivo, ne znam auta, ovo, ono, institucije. Ali ljudi moji, treba li zamjenik Službe za zajedničke poslove da vozi službeno auto? Treba li osam poslanika SNSD-a i devet, da sjedi u kancelariji 4x4, a da plaćamo zakup za nekog, nikog ne podcjenjujem, službenika 40 kvadrata koji je dobio u nekoj filijali, da li je to u Mostaru, Banja Luci ili u Sarajevu, da plaćamo zakup? Treba li ljudi savjetnik zamjenika ministra da ima plaćen telefon 200 KM? A naš predsjedavajućih, svake komisije, je limit 150 KM. Treba li ..., treba li ljudi ovo. Upoređivao sam jedan dio i kada sam došao do nekih podataka glava me zabolila, odustao sam. Jer, ovo nema ni revizija, pa ću s vama ovo usaglašavati, jer vam sve podatke ovi neće ni da stave, naravno da će sakriti. Što ću vama dodavati kada je sve javašluk do javašluka. Ali ovo što sam dobio, pa ovo je ljudi javašluk neviđeni i ovo je tolika rastrošnost, da ja postavljam pitanje hoćemo li skupiti onaj Budžet, i prošli put, nemam ja pravno nikome da prijetim, nemoj da nekom naumpadne da povećava PDV na ovu sirotinju i bijedu. Ovi revizorski izvještaji, su cijela propast BiH. Nema ko ne vozi službeno auto, ko ne koristi gorivo, telefone i sve ostalo. Hoćemo li stati tome u kraj? I trebalo bi mi, meni bi trebala jedna sjednica posebna da ovo obrazložim. Ali kada ovo vidim, izvinite što sam prekoračio vrijeme, još ću samo jednu rečenicu. Gospodine predsjedavajući, nemam nikoga s ove lijeve strane da kažem – ljudi dajte vi tematsku sjednicu. I kaže, neki direktor, mi smo po nekom njegovom pravilniku donijeli odluku. Ma ko ti je usvojio pravilnik čovječe kada je sve javašlu, kada ste tamo rastrošni, kada sve živo uzeste od ove sirotinje. A povika na nas, ne branim nas poslanike, treba da budemo mi u fokusu, ali samo zbog toga što dozvolimo ovakav javašluk, što ovi ovako rade, što ovdje piše svoje jad do jada. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo. Ja sam na 32. sjednici Zastupničkog doma postavio pitanje – da li je točno da tehnički pregled motornog vozila obavljen u jednom entitetu ne vrijedi prilikom registriranja vozila u drugom entitetu? Razlog za ovo zastupničko pitanje je bilo vraćanje većeg broja, pogotovo poslovnih subjekata koji imaju poslovne jedinice u oba entiteta i koji se susreću sa nepotrebnim troškovima, jer ako imaju poslovnu jedinicu recimo firma iz Sarajeva u Banja Luci, onda samo radi tehničkog pregleda treba dovesti vozila u Sarajevo jer ne vrijedi tehnički pregled za vozilo obavljeno u Banja Luci ili obrnuto. 35 Ja sam dobio odgovor kojim sam djelimično zadovoljan. Odgovor Ministarstva prometa i komunikacija koje me je informiralo da je ovo pitanje riješeno Zakonom o osnovama sigurnosti prometa na cestama BiH i Pravilnikom o tehničkim pregledima vozila, isto tako Pravilnikom BiH. Nažalost, oni su me izvjestili da oni nemaju spoznaja da se ne priznaju tehnički pregledi. To je meni žao, mislim morali bi imati takve spoznaje, ako se bave svojim poslom, i da dalje ne komentiram. Tražim od Ministarstva da osigura provedbu Zakona o sigurnosti prometa na cestama i Pravilnika o tehničkom pregledu vozila, jer oba ova akta isključuju nemogućnost da tehnički pregled vrijedi u čitavom teritoriju BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja takođe želim da izrazim svoje nezadovoljstvo kada su u pitanju odgovori na postavljena pitanja u proteklom periodu. Više od pola godine ja postavljam nekoliko pitanja, prije svega Ministarstvu prometa i komunikacija, od kojih još uvijek ne dobijam nikakav odgovor. Riječ je o prometnoj politici, prometnoj strategiji, akcionim planovima, Zakonu o poštama, Zakonu o željeznicama. Sve ono što se, Zakonu o zračnoj plovidbi, o pravu mora i td. Međutim, nažalost do danas upravo od ovog Ministarstva ja ne dobivam apsolutno nikakav odgovor. Drugo, također postavio sam pitanje – šta je sa Savjetom za sigurnost saobraćaja, o kome je kolega Lozančić govorio. Mi svake godine oko 300 građana BiH smrtno strada. Oko 10.000 je učesnika u saobraćaju koji trpe teže tjelesne povrede. Međutim, nažalost, ovaj Savjet od prije godinu i po dana još uvijek nije uspostavljen. Praktično, ja zaista želim da se zapitam kome više postavljati pitanja ako mi odgovora nemamo na konkretne stvari koje su bitne za ovaj naš narod. Takođe Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa postavio sam pitanja u pogledu zaštite domaće proizvodnje – šta konkretno poduzimati u ovakvom stanju u kome se zemlja nalazi u pogledu razvoja turizma, u pogledu podsticaja za izvoz? Nažalost, tih odgovora nema. I ovoga puta želim da zamolim Kolegij Parlamenta da ove stvari sagleda i da na neki način da li traži ponovo u svakom primjeru. Ako ne budemo dobivali odgovore nećemo ni postavljati ni pitanja ubuduće. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mato Franjičević. Izvolite. 36
Ja sam poodavno, prije godinu i više, u kolovozu 2011. godine pokrenuo inicijativu da se sukladno Odluci Evropskog Parlamenta 23. kolovoza proglasi danom sjećanja na žrtve svih totalitarnih i autoritarnih režima. Kako godinu dana nisam dobio nikakvo obavještenje o statusu te moje inicijative, na 33. sjednici sam postavio zastupničko pitanje u kojem sam tražio da mi se odgovori kakav je status te inicijative. I sada sam dobio odgovor od Vijeća ministara. Iz odgovora je jasan od prilike sadašnji status same inicijative. S obzirom da postupanje po samoj inicijativi još nije okončano, očekujem da će Vijeće ministra uskoro imati sve elemente da pozitivno ili negativno, naravno odgovori na pokrenutu inicijativu. Ja želim ovog puta samo kratko komentirati iz ovog što je dostavljeno. Očigledno je da pojedina tijela, pojedina ministarstva, pojedine vlade i td. primjera radi Ministarstvo pravde RS-a, Ministarstvo rada i boračko invalidske zaštite, negativno su se odredili prema samoj inicijativi, a Vlada Federacije BiH ni na šestu urgenciju da se izjasni o samoj inicijativi još nije odgovorila. Ja moram čestitati na dosegnutoj civilizacijskoj razini i ovih institucija i onih koji ne žele odgovoriti očigledno. Podsjećam da je Evropski Parlament, usvajajući 23. kolovoza, usvajajući da se 23. kolovoz obiljažava kao Dan sjećanja na žrtve svih totalitarnih i autoritarnih režima, zatražio da i sve zemlje koje su članice EU i sve zemlje koje pretendiraju na članstvo u EU isto to urade. Očigledno smo dosegli takve civilizacijske standarde da je naprosto formalno pitanje da se priključimo zemljama EU. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Senad Šepić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Ja sam još u mjesecu martu, kada sam preuzeo poziciju poslanika ovdje u Predstavničkom domu, podnio jednu inicijativu koja se odnosi na sjednicu oba doma Parlamentarne skupštine, da razgovara o evropskom putu BiH i poziciji naše zemlje u procesu približavanja EU. Vi znate da sam ja nekoliko puta do sada obnavljao tu inicijativu. Dakle, zadnje što sam dobio, nije bio ni odgovor, nego je bilo obavještenje kojeg su potpisali predsjedavajući oba doma, u kojem me evo nakon 7-8 mjeseci vraćaju da ponovo pitanje uputim Predstavničkom domu. Dakle, ja hoću da kažem da je zaista jedan ovakav odnos krajnje nekorektan, neprofesionalan. Mislim da je štetan za ovu zemlju. Na jedan ovakav način mi pokazujemo zapravo, pokazujemo naš odnos i našu prednost da se bavimo ozbiljnim pitanjima u ovoj zemlji i s druge strane, dakle mi najjasnije govorimo da nas konkretne stvari i ono što mi u političkom smislu govorimo, za što se zalažemo, ustvari da je to u potpunosti na nekom efemernom mjestu kada je u pitanju naša pozicija i naša politika. Dakle, vlast očito ne želi o ovome diskutovati i ja stoga želim, evo ponovo da uputim inicijativu Vijeću ministara BiH da nam pripremi i hitno dostavi ovdje u Parlamentarnu skupštinu informaciju o evropskom putu i poziciji naše zemlje u procesu približavanja EU, ja ovaj put ću to proširiti i na NATO. 37 I druga stvar, podnio sam inicijativu za finansiranje institucija kulture od značaja za BiH, sa posebnim akcentom na Zemaljski muzej. Nakon što je nadležna Komisija uputila i zatražila dodatno mišljenje od Vijeća ministara BiH, ta je inicijativa negdje nestala. Ja ovim putem ponovo obnavljam pitanje i inicijativu prema Kolegiju doma. Dakle, pitam – šta je sa ovom zapravo inicijativom i apeliram na hitnost razmatranja ove inicijative, ponovo ne pocrtavajući značaj i poziciju u kojoj se nalaze institucije kulture, evo ponavljam, sa posebnim akcentom na Zemaljski muzej BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo, dozvolite na početku da se zahvalim gospodinu Ninkoviću koji je dostavio, kao što stoji ovdje, odgovor na poslaničko pitanje iako sam ja naglasila prošli put da poštujem stav Kolegija da se Koelgiju ne postavljaju poslanička pitanja. Ja ću vas samo podsjetiti, na prošloj sjednici Predstavničkog doma ja sam postavila pitanja Vijeću ministara, što stoji u Zapisniku korektno, sa prošle sjednice, a odnosilo se na inicijativu koja je usvojena u Predstavničkom domu prije godinu dana, a odnosila se na raspravu o ekonomskoj problematici. Dakle, gospodine Ninković, Vama hvala. Još jedno pojašnjenje, ja nisam pitala Kolegij jer sam cijenila vaš stav, pitanja su postavljena Vijeću ministara i ja očekujem odgovor. Ali evo, dozvolite da možda samo iskoristim kratko priliku. Obzirom da je prošlo više od godinu dana od kako smo podnijeli tu inicijativu, ekonomska situcija u BiH je drastično pogoršana, ekonomski rast je smanjen, fiskalni deficiti su naznačeni, broj nezaposlenih je povećan i vanjska zaduženost je takođe povećana. Sve dok se inicijativa ne nađe na dnevnom redu,
Oprostite, pozivam kolege i kolegice zastupnike da se suzdrže razgovora u klupama i da pustimo da diskutanti na miru obrazlože svoja stajališta. Hvala lijepo.
Dakle, dozvolite samo da napomenem, da sve dok se ova inicijativa ne nađe na dnevnom redu i ne usvoje neki zaključci poslanici Stranke za BiH će se uzdržati od bilo kakvog dodatnog zaduženja BiH. Prema tome, saglasnosti, ratifikacije na kreditna zaduženja biće bez glasova Stranke za BiH.
Odgovor na poslaničko pitanje, uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. Izvolite. 38
Gospodine predsjedavajući, koleginice, kolege, dame i gospodo. Ja sam dobio odgovor na pitanje vezano za zaključivanje ugovora BiH i susjeda o državnoj granici. Zahvaljujem se Vijeću ministra koje mi je dostavilo taj odgovor. Nisam zadovoljan ni odgovorom a niti sam zadovoljan stanjem u toj oblasti. Ja ne mogu da shvatim da se može izjavljivati da se, dakle mogu davati proklamacije ili deklaracije da se poštuje suverenitet, teritorijalni integritet susjedne zemlje, a da se Ugovor o granici uslovljava prethodnom razmjenom teritorija npr. To imamo u jednom slučaju ovdje sa jednim od susjeda i to je ono zbog čega ja sada evo javno ovdje protestujem. To je ono što mogu da napravim i zatražim od Vijeća, čini mi se da ni institucije BiH sa druge strane nisu uradile sve ono što su mogle da urade, da se ovo pitanje riješi. Dakle, pitanje granica BiH sa susjedima se mora u najmanju ruku internacionalizirati. Odveć je dugo vremena kako smo se međusobno priznali u međunarodno priznatim granicama, i svi znamo gdje su te granice, a onda se s vremena na vrijeme te granice osporavaju. A evo, pojavljuju se i zahtjevi, znamo gdje je granica, tražimo prethodnu razmjenu teritorija pa ćemo onda zaključiti Ugovor o granici. To tako ne može, granica se prije svega, Ugovor o granici se mora zaključiti u granicama koje jesu. I ja predlažem Vijeću ministara BiH da ovo pitanje posebno razmotri i da u odnosima sa našim susjedima, pa ako treba i sa Evropskom komisijom, ovo pitanje se internacionalizira kako bi konačno BiH završila ovaj posao na pravi način. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Milorad Živković, komentar na odgovor sa prošle sjednice. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Naime, moje pitanje je bilo upućeno Ministarstvu spoljne trgovine i ekonomskih odnosa – u kojoj fazi su pregovori između BiH i Svjetske trgovinske organizacije o ulasku BiH u ovu organizaciju i da li je tačno da je uslov za ovu organizaciju dopuštanja uvoza genetski modifikovanih organizama? I ako jeste, kako Ministarstvo misli ispuniti ovaj uslov, uzimajući u obzir postojeću legislativu u ovoj oblasti? Ja sam dobio odgovor od Ministarstva koji navodi da je od maja mjeseca do novembra, kada je gospodin Šarović praktično bio ministar, u ovome postigao određeni napredak i kako BiH žuri ulasku u Svjetsku trgovinsku organizaciju, ali isto tako i da smo donijeli zakon koji omogućava da se uvoze genetski modifikovani organizmi u obliku hrane u BiH, da se transportuju preko BiH, ali da za to trebaju određeni prvo zahtjevi, a nakon toga i dozvole da se donesu. Znajući u kakvom stanju je laboratorija i naši mehanizmi koji trebaju da budu veoma striktni prema takvim zahtjevima ja izražavam sumnju kako će u BiH takvi zahtjevi dolaziti i kakva će se odobrenja davati, u odnosu na spremnost BiH da odgovori na te uslove. I bojazan da prema Zakonu RS-a o genetski modifikovanim organizmima, koji izričito zabranjuju i upotrebu, i prevoz, i bilo šta drugo sa genetski modifikovanim organizmima, kako će se ta legislativa uskladiti sa Zakonom na 39 nivou BiH. Stoga tražim dodatno pitanje – Da li je do sada bilo zahtjeva prema Zakonu o genetski modifikovanim organizmima, da se takvi organizmi u obliku hrane u BiH upotrebljavaju? Ako jeste, kome su date dozvole i u kojim količinama? S obzirom da sam i zadnji za ovo pitanje, novo poslaničko pitanje neću komentarisati, odnosno čitati, nego ću ga dostaviti u pisanoj formi. Hvala.
Zahvaljujem. Na taj način smo završili sa komentarima na dobijene odgovore. Prelazimo na b) Nova zastupnička pitanja Prvi za riječ se javio uvaženi zastupnik Mirsad Mešić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, svoje pitanje ću uputiti pismeno.
Ok, zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, kolege i kolegice zastupnici. Ja imam u ime Kluba jedno pitanje i tri kratka pitanja u svoje ime. U ime Kluba postavljam pitanje Vijeću ministara. Prema pouzdanim informacijama službenici MUP-a RS-a obilaze teren u povratničkim naseljima i nezakonito vrše provjere boravišta i prebivališta građana. Ukoliko na adresi ne pronađu nikoga od lica sačinjavaju službenu zabilješku na osnovu koje se osobe brišu iz evidencije građana koja imaju prebivalište na području te mjesne zajednice, odnosno općine. Tražim od Vijeća ministara istinitost, da provjeri istinitost ove informacije, te ukoliko je tačna zahtjevamo hitnu reakciju, jer se radi o protivustavnoj i nezakonitoj aktivnosti. Takođe tražimo da se vinovnici ove aktivnosti podvrgnu odgovornosti zbog zloupotrebe službenog položaja, kao i da se ponište posljedice do sada učinjenog. U svoje ime imam tri kratka pitanja. Prvo, tražim da mi se dostavi pregled putovanja u inostranstvo svih članova Parlamentarne skupštine BiH sa troškovima koštanja putovanja koje je platio Parlament u 2012. godini. 40 Drugo, da mi se dostavi spisak zastupnika i delegata sa ukupnim primanjima po osnovu učešća u radu u ad hoc komisijama i drugim za koje isti primaju nadoknadu. Podatke dostaviti za 2012. godinu i za oba doma Parlamentarne skupštine BiH. I treće, kada će Kolegij Zastupničkog doma i Zajednički kolegij početi planirati aktivnosti u Parlamentarnoj skupštini BiH, kao i međunarodne aktivnosti usklađivati sa aktivnostima domova i komisija, jer je sve više odsutnih zastupnika sa sjednica komisija, čime je onemogućen rad zbog nedostatka kvoruma. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Moje pitanje ide Ministarstvu pravde BiH. Naime, javnost a i ja, kao dio te javnosti, smo nedavno obavješteni da je Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće, nakon evo dužeg vremenskog razdoblja, imenovalo glavnog tužitelja u Tužiteljstvu BiH. Putem tih istih medija smo saznali, ako je to točno, da osoba koja je imenovana na tu visoku i odgovornu dužnost nema ni sekunde radnog iskustva na tužiteljskim poslovima. Pa stoga moje pitanje ide Ministarstvu pravde – Da li je uopće moguće imenovati osobu na tako odgovornu dužnost, a da ista nema nikakvo radno iskustvo na poslovima za koje se imenuje? I drugo, ako već nema profesionalne reference za tu dužnost, šta je bio razlog z anjegov izbor, pogotovo ako se zna da nisu izabrani kandidati sa višegodišnjim iskustvom na tužiteljskim poslovima, među kojima je, koliko je meni poznato, i jedan zamjenik glavnog tužitelja BiH. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Veoma često su u medijima određene informacije koje ponekada zbunjuju javnost, a da sa druge strane nema reakcija iz nadležnih institucija, te nisam stoga siguran koliko ćemo mi uspjeti samo sa našim pitanjima, što znači da bi na neki način institucije, kada se nešto pojavi u javnosti, trebale da to opovrgnu, demantuju ili da upoznaju javnost. U tom smislu ja postavljam pitanje. U zadnje vrijeme mi imamo priliku čuti, putem sredstava javnog informisanja, da se na tržištu BiH i zemljama regiona nalazi kukuruz kontaminiran otrovnim aflatoksinom, koji je opasan za ljudsku i životinsku upotrebu. Slični nalazi stižu iz Instituta za 41 sigurnost hrane iz zemalja regiona pa me interesuje – Koliko su Savjet ministara i Agencija za bezbjednost hrane upoznati sa prisustvom kontaminiranog kukuruza na tržištu BiH i da li su se vršila vanredna ispitivanja o postojanju kontaminiranog kukuruza na tržištu s obzirom da je ovogodišnja suša pogodovala razvoju ovog veoma opasnog toksina? Da li Savjet ministara, odnosno Agencija za bezbjednost hrane BiH posjeduje mehanizam djelovanja ukoliko dođe do pozitivnih nalaza na određene količine žitarica zaraženih alfatoksinom? Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zatupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedavajući. Moje pitanje je upućeno upravnoj organizaciji koja se zove Centralna harmonizacijska jedinica u sastavu Ministarstva finansija i trezora. Zakon o internoj reviziji koji je donesen prije gotovo pet godina, dakle 2008. godine, još uvijek nije u cjelosti implementiran, to vidimo po revizorskim izvještajima kakvo je stanje, što ima za posljedicu finansijsku nedisciplinu i netransparentnost trošenja javnog novca u institucijama BiH. U skladu s tim, molim da mi se odgovori na slijedeća pitanja: – Dokle se došlo sa implementacijom Zakona o internoj reviziji? Navesti precizno šta je implementirano a šta je preostalo. – Da li je u potpunosti zaživjela Centralna harmonizacijska jedinica i da li su doneseni svi neophodni propisi definisani zakonom? – Da li je izvršeno usklađivanje internih propisa u institucijama BiH sa ovim Zakonom? – Da li je Centralna harmonizacijska jedinica u skladu sa članom 25. ovog Zakona izradila Godišnji i konsolidovani izvještaj interne revizije za 2011. godinu? Da li je isti usvojio Savjet ministara? I da li, taj navedeni izvještaj tražim da mi se dostavi na uvid. I s bozirom da član 24. stav i) predviđa saradnju sa Kancelarijom za reviziju institucija BiH, u cilju efikasnije, djelotvornije interne i eksterne revizije – molim informaciju da li je ta saradnja uspostavljena, te kakvi su dosadašnji rezultati? Takođe moram reći da sam na 29. sjednici Predstavničkog doma, znači sjednica od 07.06. ove godine, uputila poslaničku incijativu za uvrštavanje u dnevni red analize stanja u Ministarstvu inostranih poslova i diplomatsko konzularnoj mreži. Da evo do danas, dakle ta inicijativa je usvojena na 31. sjednici Doma i uz mišljenje nadležne komisije do danas, nisam dobila odgovor na to pitanje i to znači da još uvijek ne znamo kakvo nam satanje vlada u DKP mreži, odnosno Ministarstvu inostranih poslova. A, iznenađena sam odgovorom koji sam dobila od predsjedavajućeg, znači od Kolegija ustvari Predstavničkog doma, koji mi odgovara na moju inicijativu od 09.04.2012. a to je bila inicijativa za raspravu na oba doma Parlamentarne skupštine na temu „BiH i NATO integracije“. Predsjedavajući me obavijestio da, s obzirom da do kraja jula 2012. nije dobio odgovor 42 Predsjedništva, zamolio je Savjet ministara i Parlamentarnu skupštinu Sjeveroatlanskog saveza i zatražio od njih da vide da li se može pripremiti mišljenje o tome, da bi se mogla rasprava voditi. Dakle, nevjerovatno da o ovoj temi, o kojoj bi trebao svaki poslanik da zna, mi ne možemo dobiti ni od jedne institucije. Dakle, ne možemo od Predsjedništva, ne može dobiti od Savjeta ministara, dakle mi, Parlament BiH ne zna ništa o NATO integracijama. To je zaista loša poruka koju šaljemo odavde.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Nermin Purić. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, dame i gospodo, sve vas skupa pozdravljam. Ja imam jedno zastupničko pitanje i jednu primjedbu. Pitanje postavljam Predsjedništvu BiH – Šta Predsjedništvo BiH radi ili planira uraditi u cilju poboljšanja saradnje sa tijelima i institucijama Vijeća Evrope? Ovo se posebno odnosi na imenovanje kandidata na pozicije: u Venecijanskoj komisiji, Evropskom komitetu za sprečavanje mučenja i neljudskog i ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, Evropskoj komisiji protiv rasisma i netolerancije, tijelima Okvirne konvencije o nacionalnim manjinama i drugim tijelim. Dakle, zanima me dokle se došlo sa tim imenovanjima i kada će taj posao biti završen? Primjedbu upućujem Vama gospodine predsjedavajući. Od jutros je onemogućen pristup internetu, slobodan pristup internetu u ovoj sali koji je od ranije bio moguć. Od službenice sam dobio informaciju, dakle da je onemogućen, zanima me ko je donio takvu odluku i zašto je to tako? Ako se radi o racionalizaciji troškova ja to pozdravljam, ako se radi o bojazni da će sa ove sjednice otići slika u javnost o polupraznoj sali sjednice onda to ne podržavam. Pitanje, dakle usmjeravam Vama jer ne znam kome da ga uputim. Hvala lijepo.
Nisam shvatio, dakle ovu primjedbu. Ja sam izvješten od ljudi koji su bili vani da imamo prenos sjednice preko interneta, a pristup internetu u sali o tome ne znam ništa, ali s obzirom da je ovdje predviđeno da raspravljamo o dnevnom redu onda mislim da to i ne bi trebao biti problem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Dakle, moje pitanje je Parlamentarnoj skupštini BiH i to u poziciji pravnog lica, odnosno od strane u postupku. Iz štampe sam saznao da je razriješeni, jedan od razriješenih članova Centralne izborne komisije podnio tužbu Sudu BiH i zatražio donošenje privremene mjere protiv naše odluke, dakle odluke Predstavničkog doma, o imenovanju novih članova Centralne izborne komisije tvrdeći 43 da je to se uradilo suprotno zakonu i to u vrijeme trajanja izbornog procesa, pozivajući se na član 2. tačka 15. Izbornog zakona BiH. Imajući na umu rasprave koje smo mi po ovom pitanju ovdje vodili, za koje sam ja bio vrlo zainteresiran i inicirao ih, i naš zaključak iz juna ove godine gdje smo jasno rekli da se imenovanje novih članova neće vršiti do okončanja izbornog procesa, postavlja se pitanje da li smo mi bili tada, kada smo izabirali nove članove a znali, predpostavljam, vidjet ćemo kako će Sud, ne mogu da prejudiciram, ali izborni postupak još nije bio okončan, barem u nekoj formi, kakve će posljedice biti ako Sud BiH prihvati ovu tužbu, odnosno žalbu, tužbu, donese privremene mjere pa u konačnici presudi u korist podnosioca tužbe? Dakle, naše odluke, odnosno odluke Centralne izborne komisije od 27. novembra, tako sam provjerio, bi bile van snage, odnosno proglasile bi se nevažećim. Naravno to bi proizvelo jednu vrstu pravne nesigurnosti, dovelo u pitanje i naš ugled. I ja postavljam pitanje – Ko će biti odgovoran ako se to desi? A vjerujte ja bih volio, naravno, da se to ne desi radi ugleda naše kuće. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Senad Šepić. Izvolite.
Ja imam nekoliko inicijativa Vijeću ministara BiH. Prva je – Predlažem da Vijeće ministara BiH u okviru svojih nadležnosti donese odluku o osnivanju diplomatske akademije BiH, te usvoji druge potrebne akte koji bi omogućili hitan i aktivan rad ove institucije. Kratko obrazloženje: Dakle, ja smatram da naša zemlja treba školu za obrazovanje diplomata i državnih službenika iz oblasti vanjskih poslova ali i drugih institucija, jedinica tijela državne uprave zaduženih za međunarodne odnose i saradnju. Druga je, takođe inicijativa Vijeću ministara – Predlažem da Vijeće ministara BiH pripremi i dostavi Parlamentu informaciju o korištenju zdravstvene zaštite u BiH s posebnim akcentom na prava korištenja primarne zdravstvene zaštite, te liječenje pacijenata izvan entiteta, odnosno kantona u kojem pacijent ima mjesto stalnog, stalno mjesto boravka. U obrazloženju: Mediji su nedavno objavili da pacijenti iz Unsko-sanskog kantona kada idu na operaciju u Tuzlu moraju nositi krv sa sobom da ne bi morali davaoci ići lično, jer navodno ne postoji ugovor sa Federalnim centrom za transfuziologiju. Dakle, neću posebno obrazlagati zašto je jedna ovakva, ova inicijativa potrebna i zašto je jedna takva informacija na medijima bila dirljiva. I treća je – Predlažem da Vijeće ministara BiH, u saradnji sa entitetskim, kantonalnim, Odjelom za obrazovanje Brčko Distrikta i Konferencijom ministara obrazovanja, pripremi informaciju s prijedlogom mjera u cilju smanjenja težine školske torbe za učenike u osnovnim školama. 44 U obrazloženju: Nedavno je prezentirano istraživanje koje je provela Međunarodna asocijacija dokora medicine iz Bijeljine koje je pokazalo da više od 70% učenika II razreda u RS-u nosi torbu preko dozvoljene težine. Na problem teške školske torbe ukazuju i ljekari koji upozoravaju da rezultati sistematskih pregleda učenika u osnovnim školama najčešće upozoravaju na probleme u vezi sa deformitetom kičme i stopala kod djece koji su prouzrokovani težinom školske torbe. Smatram da Vijeće ministara i naše institucije trebaju o ovome voditi računa i pripremiti nam ove informacije. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Zijad Jagodić. Molio bih poslanike da u skladu sa Poslovnikom – jedno pitanje, jedna inicijativa. Ako bude svako od nas po više inicijativa, više pitanja, pitanje je kad ćemo sve završiti. ____________(?) U tri minute sve stane. Znam, ali u Poslovniku piše jedno pitanje. Uvaženi kolega Salko Sokolović. Izvolite.
Molim Vas, ja sam.
Izvinjavam se, Zijad Jagodić.
Nekako me od samog početka. Ja imam dvije inicijative, nadam se da će parlamentarna većina uvažiti ove jer zaista umjesto njih radim ovo sve. Pogledajte, u momentu kada manjka i kada je kažu nedostatak ili deficit novčanih sredstava ja zaista gledam gdje u ovom našem Parlamentu da nađemo ideje, programe, kako da dođemo do Budžeta koji omogućava normalan rad svih nas. Stoga sam analizirajući stanje u oblasti ekonomije, prije svega u bankarskom sistemu, pripremio inicijativu koju ću pročitati. Dakle, iniciram da se od obračunate provizije za svaku izvršenu platnu transakciju koju uplaćuju pravna i fizička lica bankama, poštama, kao i mjenjačnicama, izvrši izmjena Zakona o PDV-u, „Službeni list“ broj taj i taj, u dijelu koji definiše finansijske i novčane usluge i propiše obaveza plaćanja PDV-a na fakturisanu proviziju ali bez povećanja važećih tarifa. Obzirom da naše 45 banke, njih ima oko 25 u BiH, izuzetno veliku dobit ostvaruju, nikom ne plaćaju ništa, obračunavaju, svode na minus, nula, mislim da je žalosno da u samo proteklih 9 mjeseci imali su 160 miliona maraka dobiti, i smatram da oni bar PDV neka plate ako ništa drugo. Druga inicijativa se takođe odnosi na, znam da će bankari reći šta smo se usmjerili na njih, mislim da, ovom inicijativom predlažem da se kroz važeće propise takođe pooštre uslovi oporezivanja bilansnih suma banaka što bi iste konačno navelo na značajnije i povoljnije kreditiranje, prije svega privrede. Obzirom da banke drže određena sredstva i s vremena na vrijeme samo odrađuju pozicije i transakcije koje njima zasigurno donose dobit mislim da je dobro da ovom odlukom se i ovo pokrene. I upravo sam uputio Vijeću ministara umjesto Upravi indirektnog oporezivanja i Upravnom odboru Uprave. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Poslaničko pitanje direktoru Državne agencije za istrage i zaštitu, gospodinu Goranu Zubcu – Šta su opravdani razlozi za vođenje dva disciplinska postupka protiv direktora Regionalnog ureda SIPA-e u Sarajevu, gospodina Rašida Pavića, koji su rezultirali suspenzijom gospodina Pavića na šest mjeseci i smanje plate za 20 procenata i zabranom napredovanja u službi u naredne tri godine? Obrazloženje: Obzirom da je SIPA u prvih 9 mjeseci ove godine ostvarila najbolje rezultate od formiranja i da su ti rezultati ostvareni uglavnom zahvaljujući aktivnosti Regionalnog ureda SIPA Sarajevo i njenog načelnika gospodina Pavića onda je ovaj potez direktora Agencije za istrage i zaštitu nelogičan bez iznošenja bitnih razloga za ovakav postupak. I drugo pitanje – Tražim od Ministarstva sigurnosti da mi dostavi etničku sliku rukovodnih kadrova u Agenciji za istrage i zaštitu. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Dragan Vrankić. Izvolite. 46
Hvala. Poštovane kolegice i kolege. Ja imam pitanje koje upućujem Vijeću ministara – Da li BiH ima strategiju razvoja? Ako nema – kad će imati? Hvala.
Zahvaljujem. Kratko jasno pitanje. Sljedeći poslanik Saša Bursać. Izvolite.
Hvala. Koliko je iz BiH izvezeno nafte i naftnih derivata, koliko je nafte i naftnih derivata uvezeno u BiH od 01.01.2012. do 01.12.2012. godine? Pitanje postavljem Upravi za indirektno oporezivanje.
Zahvaljujem. Gospodin Slavko Jovičić. Vjerujem da će i on biti koncizan kao i prethodnici. Izvolite.
Tako će biti gospodine predsjedavajući. Pitanje upućujem predsjednici Suda BiH – Da mi dostavi informaciju, ne koliko je osuđeno, koliko iz kojeg naroda koliko godina, jer čitamo po štampi, nego koliko se trenutno nalazi na izdržavanju presuđenih lica, po kojim osnovima i nacionalnih struktura i u kojim kazneno popravnim institucijama. Iako oni već znaju, a znam da ne znaju ništa, koliko još čeka lica na izdržavanje kazni zbog nedostatka kapaciteta?
Zahvaljujem. Riječ ima Nermina Ćemalović. Ako ima eventualno još neko molim vas da se prijavite da zaključimo listu za poslanička pitanja. Izvolite.
... ja ću u pisanoj formi, zbog poštivanja vremena, predati svoje pitanje zastupničko. Hvala vam.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Drago Kalabić. Izvolite. 47
Zahvaljujem. Moje pitanje je upućeno Uredu za veterinarstvo BiH – Ko su uvoznici mesa i mesnih prerađevina svih oblika i vrsta, za koje potrebe i u kojim količinama u 2011. i 2012. godini u BiH, te iz koje zemlje dolaze? Da li je Ured imao primjedbi na kvalitet, proceduru uvoza ili neka druga zapažanja koji imaju veze ili utiču na zdravlje ljudi? ... moje pitanje je posljedica određenih pisanja medija da je meso jako sumnjivog kvaliteta, loše po zdravlje ljudi, našlo se u BiH ali da insititucije ostaju za sada nijeme na pitanje novinara. Evo, pokušat ćemo na ovaj način da dobijemo odgovor.
Zahvaljujem. S ovim smo okončali ovu tačku dnevnog reda. Prije nego što pređemo na treću tačku dnevnog reda kolega Živković i ja smo se dogovorili da napravimo pauzu od 5 minuta, ali zaista da pauza bude 5 minuta i onda da nastavimo sa radom. [[PAUZA]]
Ja bih zamolio kolegice i kolege zastupnike da zauzmu svoja mjesta. Ako ima još netko ispred dvorane da uđe jer nastavljamo sa radom. Dakle iscrpili smo točku dnevnog reda – Zastupnička pitanja i prije prelaska na treću točku predlažem da otvorimo zajedničku raspravu o izvješćima od točke 3. do 75. I zato predlažem odmah da glasujemo o ovom prijedlogu usuglašenom od strane Kolegija, dakle da objedinimo raspravu za točke od 3. do 75. uključujući i 75. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da, sa 20 glasova za, 1 glasom suzdržanim, dovoljna entitetska većina, ovaj prijedlog zaključka je usvojen. I prije početka rasprave, kao predsjedatelj Doma, a s obzirom na obiman dnevni red koji nas čeka, ograničavam raspravu na 5 minuta. Ad. 3. – 72. Izvješća Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji financijskog poslovanja institucija BiH za 2011. godinu Sva izvješća Ureda za reviziju institucija BiH dostavljena su vam ranije, a 05.12.2012. dostavljeno vam je i Zbirno mišljenje Povjerenstva za finacije i proračun o ovim izvješćima sa privicima 1,2,3 i 4. 48 30 institucija su ocijenjene pozitivnim mišljenjem a 31 institucija pozitivnim mišljenjem s isticanjem predmeta i oni su obrađeni u privitku broj 1. Privitak broj 2 čine: a) Institucije ocijenjene negativnim mišljenjem, to su Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice, Ministarstvo vanjskih poslova i Ministarstvo obrane BiH, b) Institucije ocijenjene mišljenjem s rezervom, to je Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, c) Institucije ocijenjene mišljenjem s rezervom uz isticanje predmeta a to su Generalno tajništvo Vijeća ministara BiH, Parlamentarna skupština BiH, Uprava za neizravno oporezivanje BiH, Predsjedništvo BiH i Ured za veterinarstvo BiH. Privitak broj 3 čini pregled najčešće identificiranih nalaza pri reviziji financijskog poslovanja institucija BiH za razdoblje 2009.-2011. godina. Privitak broj 4 čini pregled ponavljanja određenih nalaza revizije kod određenih proračunskih korisnika za razdoblje 2009.-2011. godina, u svrhu utvrđivanja korektivnih mjera. Povjerenstvo je takođe predložilo Domu usvajanje 13 zaključaka koje u ovom momentu ne bih čitao ali kada budemo izjašnjavali se onda ćemo, ukoliko bude potrebe, pročitati ove zaključke. Dakle, to se odnosilo na točke 3. do 72. Ad. 73. Izvješće o izvršenju Proračuna institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za razdoblje siječanj-lipanj 2012. godine, materijal Predsjedništva BiH
Znači 5 minuta za sve ove četiri oblasti, je li tako? Dobro. Dakle, vrlo kratko. Za mene apsolutno su prihvatljivi ovaj zbirni izvještaj kao i preporuke i zaključci, pogotovo mi je jako važno da će se obezbijediti nadzor za izvršenje i to je ključ, ja barem mislim, buduće neke perspektive ovakvih aktivnosti za koje sam predsjednik Komisije za finansije i budžet, gospodin Kabil, pomalo izražava sumnju poučen dosadašnjim stvarima. Po meni je problem tajminga. Ja sam u nekoliko navrata o tome govorio, tajminga različitih dokumenata, u različito vrijeme ih ovdje usvajamo a oni imaju itekako veze jedni s drugim. Dakle, izvještaj o izvršenju Budžeta mi usvajamo tek u drugoj polovini godine za prošlu godinu. Budžet kako kad se desi, a evo izvještaj o reviziji, dakle na koncu same godine. Moglo se čak desiti da to razmatramo i u 2013. godini. Dakle, pojavljuje nam se jedna vrsta nekonzistentnosti, odnosno neraspolaganja određenim podacima kako bi se ukupna slika u ovoj oblasti stekla. Po meni, ključno je ovdje istaći da trebamo prvo ispred svojih vrata očistiti, kako bi narod rekao, jer od praktično 5 institucija sa mišljenjem sa rezervom uz isticanje predmeta, mi imamo 3 ključne institucije u BiH, dakle Vijeće ministara, odnosno Generalni sekretarijat, Generalni sekretarijat, pazite Generalni sekretarijat, Parlamentarna skupština BiH i Predsjedništvo. I još imamo naglašen jedan nekorektan odnos Generalnog sekretarijata prema Komisiji, čak se nisu udostijili, koliko sam ja shvatio iz izvještaja i pojedinačnih, da uopšte se pojave pred Komisijom i da se izjasne o nekim stvarima na koje je Komisija ukazivala. Jedina tri negativna mišljenja, dakle pod ovim kad kažem očistiti ispred svojih vrata, su u 3 značajna ministarstva – odbrane, vanjskih poslova, ljudskih prava i izbjeglica. Bez obzira ko ih je vodio radi se o 2011. godini. To su 3 ministarstva koja praktično najveći dio sredstava i povlače iz Budžeta. Meni se postavlja pitanje i nisam mogao pronaći iz ovih izvještaja i td., i iz drugih dokumenata, konsultacija, ko je u suštini odgovorno lice, imenom i prezimenom, za finansijsko poslovanje jedne institucije? Ko je naredbodavac, ko je računopolagač? Da li ministar potpisuje sve naredbe za isplatu? Da li ministar vanjskih poslova uopšte zna gdje se sredstva troše i kako se troše? Da li predsjedavajući Predstavničkog doma ikad potpiše ijedan finansijski dokumenat? Dakle, mi imamo problem, barem ja imam problem, bilo bi mi drago ako revizori mi budu odgovorili – ko je odgovorno lice u jednoj instituciji, bilo kojoj od ovih ovdje? To nigdje ja nisam mogao pronaći i to bi mnogo stvari riješilo, jer bi ja danas govorio o imenima. Vrlo rado bih govorio o imenima da javnost zna ko su ljudi odgovorni za ove negativne izvještaje, odnosno izvještaje sa rezervom, uz isticanje predmeta i td. 50 Ali evo, da ne potrošim previše vremena, dakle podržavam i ove sistemske mjere i korektivne i zaključke i td., međutim kratak komentar oko zaključaka. Naravno, vidim da još iz 2011. godine naši zaključci nisu ispoštovani, bez obzira na intervencije Ureda, odnosno naše Komisije i ovog Parlamenta. Meni je problem kako će se sada realizirati, bez obzira što ga uz usvajanje Budžeta nismo usvojili ove zaključke vezane za smanjenje, govorim o zaključcima 12. i 13., kako bi se oni realizirali uopšte i kad bismo ih mi danas usvojili. Ja ću glasati za njih, ali mi smo usvojili Zakon o izvršenju Budžeta. Zakon o izvršenju Budžeta se ne može mijenjati zaključcima po drugim stvarima, on se može samo mijenjati izmjenama i dopunama Zakona, odnosno rebalansom. Barem ja tako mislim. Ali evo, u svakom slučaju ja ću to podržati. Izvještaj o izvršenju Budžeta, to je ono o čemu sam maločas govorio, dakle mi sad razmatramo izvještaj o izvršenju Budžeta za januar-juni 2012. godine i to je još dobro, ali smo skoro razmatrali izvještaj za 2011. godinu. Ocjene izvršenog u odnosu na planirano nisu ... da bismo, mi nemamo plan, mi nismo radili po planu nego se je radilo o privremenom finansiranju i ostalo je samo da verificiramo praktično potrošeno, tako da te rubrike planirano, izvršeno i td. nisu imale svrhu, ovo je sve posfestum praktično i tu se nema šta posebno puno diskutovati. Dakle, postavlja se sada pitanje šta se je moglo drugo i raditi kad su svi su ovi pokazatelji rezultat dogovora o Fiskalnom okviru koji je ovaj Dom primio k znanju i verificirao praktično, odnosno ove izvještaje i td. Dakle, evo što se tiče ovog izvještaja, ne vidim neku veliku svrhu neke posebne diskusije o njemu, ali on pokazuje da institucije BiH praktično su na vještačkom disanju i da one praktično nemaju prostora za ozbiljnije i kreativnije aktivnosti, razvoj, svoj kapacitet da ispolje i td. Dakle, nivo Budžeta kroz ovo izvršenje vidimo da je na nivou preživljavanja institucija. Naravno stoji tu i racionalno trošenje i td. Kad je riječ o izvještaju o izvršenoj reviziji učinka višegodišnja kapitalna ulaganja, meni je ova informacija jako, jako korisna i poučna, odnosno daje niz dragocjenih podataka vezanih za Zakon o javnim nabavkama i ukazuje na uzroke zašto neka kapitalna ulaganja nisu mogla da se realiziraju, ali mi nedostaje, ja ne znam da li je to bilo i obezbijeđeno, očitovanje ovih institucija zašto je to tako, ovo što ste vi naveli u ovom svom izvještaju o izvršenoj reviziji učinka. Nemam očitovanja tih institucija koje bi mogle objasniti zašto su neke stvari tako sporo išle ili su se pravili propusti. Što se tiče ovoga izvještaja o izvršenoj reviziji učinka upravljanja voznim parkom, nažalost revizija nije bila u situaciji da stane ujutro pred našu garažu pa da vidi ko dolazi, ko vozi, kako vozi i td., pa biste dobili još goru sliku nego što je ovo ovdje napisano. I po meni je izostala jedna ocjena gubitaka zbog toga što imamo, malo malo pa nam se ukrade državno auto, malo malo pa se ukrade državno auto. I to je na neki način slika učinka korištenja voznim parkom, odnosno načina korištenja voznim parkom da li u principu treba uopšte ...
Molim vas samo da se ipak računa na vrijeme.
Evo, evo ja završio. Evo ja sad ... završio. 51
Hvala lijepo. Ja bih isto tako predložio, s obzirom na skraćeno vrijeme za raspravu, da zastupnici koji imaju potrebe da nešto šire reagiraju na ova izvješća u pismenoj formi dostave, također uz raspravu da dostave da bi se to moglo onda inkorporirati u odgovarajuće očitovanje Parlamenta. Uvaženi zastupnik Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege zastupnici, dame i gospodo, ja vas sve srdačno pozdravljam. I evo, ja se nadam da u ovoj godini ćemo ova izviješća razmatrati prije usvajanja Proračuna kako bi bilo još efikasnije i to je i zadatak i meni kao članu Povjerenstva za financije i proračun da osiguramo to u ovoj godini, dakle da ovi izvještaji budu razmatrani prije usvajanja Proračuna, kako bi mogli biti adekvatno i primjenjivi. A evo, imam potrebu kratko da kažem, pošto se odnosi ovdje i na Parlament, ja sam bio zadužen ispred Povjerenstva za Predsjedništvo BiH, kao što imate ovdje u izvještaju mišljenje s rezervom uz isticanje predmeta, imalo je. A mišljenje, evo kratko ću kazati, dakle mišljenje s rezervom je imalo zbog toga što angažuje lica po osnovu ugovora o djelu, a isticanje predmeta je što nema kontrolirane troškove mobitela, telefona, uporaba vozila i usluga reprezentacije, točka 8. i javne nabavke treba dodatno unapređenje. U odgovoru koji smo dobili, kojeg sam dobio od Predsjedništva, oni kažu jasan razlog koji ima osnovu preporuka koji se odnosi na ugovore o djelu i koji nije realiziran, najvećim dijelom su objektivne prirode i vezani su za očekivane ustavne promjene koje će eventualno usloviti i sadržaj novog Poslovnika o radu Predsjedništva BiH, odnosno sistematizaciji radnih mjesta u Sekretarijatu Parlamentarne skupštine BiH. Dakle, ključ je, ja ne bi abolirao ni Predsjedništvo, dakle oni, bez obzira hoće li biti ustavne promjene i neće, trebali bi da imaju usvojenu sistematizaciju radnih mjesta. Dakle, imaju oni sistematizaciju samo ona je prevaziđena, jer ova sistematizacija koja jeste donošeni su još mnogi akti, zakoni, sve koja je prevazišlo, oni drugu nisu donijeli, dakle ad hocc se to odradi i to trebamo pomoći na neki način Predsjedništvu tu, a ne i abolirati jer na ovom Parlamentu su ustavne promjene koje, znamo ih svi, vrlo značajne za BiH i od toga i zavisi ustroj i rad Predsjedništva. A što se tiče revizije učinka ove dvije točke, dakle odnosi se na isto. Praktično u svim institucijama imamo ove stvari koje se odnose i na Predsjedništvo praktično, dakle da se nema regulirani ovi troškovi i da je jedna ključna točka, evo imaćemo i danas jednu točku vezano za javne nabavke, i da tu imamo jednu manjkavost u sustavu gdje javne nabavke nisu dobro složene, nisu dobro definirane, imamo kočenje procesa cijeloga i štete koje se nalaze. E sad, politika je onaj, dakle jasno je politike, da li će BiH imati 3 tisuće i 400 i nešto vozila, od tog 2 tisuće i 111 osobnih vozila, to je stvar politike hoćemo li imati ili nećemo. Možemo imati više, možemo imati manje, ali to trebamo, još jedanput naglašavam, propisati i raspisati da ne bude 52 anarhije kao što je sad. I ja poručujem i preporučujem i nama ovdje da usvojimo ovo, ja se zahvaljujem svojim kolegama s kojima smo zajedno radili, ovo zbirno mišljenje gdje su date neke preporuke. Istina ove preporuke koje se odnose za umanjenje za 2013. godinu, to ne možemo usvojiti, dakle taj dio smo propustili, ali ja se nadam u ovoj godini to da ne propustimo i da u tom pravcu u ovoj godini završimo kako bi bilo i ovog učinka, kako naš trud i rad ne bi bio uzalud. I svakako institucije revizora na nivou države BiH treba isto dati dalju podršku u ovom pravcu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Ja sam imao priliku da na Komisiji, koja je trajala više časova i u raspravama koje smo vodili, dam svoje mišljenje, sugestije i prijedloge i da učestvujem u donošenju zaključaka koje podržavam, s tim što, evo da na početku kažem, bi trebalo neke modifikovati koje objektivno ne možemo promijeniti, to je zaključak 12. i 13. koji su prošli, a da uz ostalo ako bude još kakvih prijedloga u svakom slučaju treba prihvatiti na Parlamentu. Krenuo bih od zbirnog izvještaja. On govori o jednoj neodgovornosti institucija gdje je samo 7 preporuka riješeno, 17 je u toku, dok 36 nije uopšte razmatrano ili nije riješeno. Ja ovdje problem iznosim zbog toga što na određen način troškovi na koje ljudi lično utiču, zavisno na koji način su regulisani, kojim pravilnikom, daju za pravo da pojedinac u instituciji može da donese pravilnik sa kojim, gdje on određuje sebi troškove telefona, upotrebu automobila i to je za reviziju sasvim opravdano, regularno i td. Ja se s tim ne slažem, ja se slažem da se na nivou Vijeća ministara donese takav pravilnik sa kojim će se tačno definisati ko ima pravo na upotrebu automobila, ko ima pravo na troškove reprezenacije, ko ima pravo na mobilne telefone i td. Da ti troškovi nisu mali, oni iznose 9.822.790 KM, od čega je 4.200.000 na fiksne telefone, a mi stalno nešto vodimo raspravu oko toga kako su telefoni mobilni kritični, a evo nama su 4.200.000 fiksni telefoni. Pa nisam siguran da je to sve bilo u cilju efikasnijeg, efikasnog rada. Znači, da postoje određene rezerve u kojima sigurno možemo da smanjimo. 10 miliona skoro nisu mala sredstva, od čega sam internet odnese milion maraka. Privremeni i povremeni poslovi su 8.300.000, reprezentacija 3.700.000, zakup prostora je negdje oko 39 miliona. A ovdje su pojedinci govorili kako na neki način treba regulisati pitanje zakupa prostora da se odredi da taj prostor se zna do kojeg iznosa može da se plati. Nisu usvojeni podzakonski akti i td., neracionalno trošenje sredstava za službena putovanja i td. Kad je bilo Ministarstvo odbrane u pitanju mislim da je tadašnji ministar došao zajedno sa cijelom ekipom i prihvatili su sve sugestije koje smo mi predočili i ja se nadam da će i novi ministar i rukovodstvo u Ministarstvu odbrane ove probleme prevazići. Posebno bih istakao da nije završeno razgraničenje na rashodima za nabavku materijala u iznosu od 502.000 maraka, zatim nije riješeno pitanje avansa koji su dati, posebno Tehničko remontnom zavodu i drugim institucijama. Prema tome, nabavka lož ulja koja je preko 500.000 maraka i da se cijene kreću od 1,98 do 2,08. Mislim da u tom pravcu Ministarstvo odbrane će imati puno razloga da sa ovim stvarima se više ne susreće nego da rješava na način kako je to predviđeno zakonom. 53 Kada je u pitanju Ministarstvo vanjskih poslova, to moram da istaknem, da je upravo, ljudi i pojedinci prave takve probleme da se u javnosti stvara utisak da se ovdje može da radi ko šta hoće. Pa je npr. u dvije zlatare samo uzeto 25.000 maraka bez određenih procedura, ne znam kome se mogu davati pokloni ako je rečeno da poklon ne smije prelaziti više od 50 eura. Ugovori o djelu 215.000. I posebno taj ugovor o djelu odnosi se na ljude koji su zaposleni ili imaju u opisu poslova slične. Ili upotreba telefona, 7 mobilnih telefona posjeduje jedan čovjek, što nije u redu. Ja čestitam reviziji što se odvažila da da negativan izvještaj, ali ništa bolji izvještaj nije bio ni u prošloj godini, ali smo, nismo imali te rezultate. Još kratko samo da kažem kada je u pitanju revizija učinka voznog parka – 3.549 vozila košta 25 miliona, odnosno vrijednosno iskazano, od toga su 60% putnička vozila. Mislim kada se naprave jedinstvena pravila upotreba onda neće pomoćnik zamjenika ili zamjenikov pomoćnik imati pravo na korištenje automobila, posebno što ima automobila koji se koriste 24 sata. Ovdje se ne misli na najodgovornije ljude, mislim da oni trebaju da imaju, ali ne trebaju nižerazredni referenti da imaju. Ili recimo, niko ne koristi usluge gradskog prevoza, sve su nam institucije ovdje na domah, ali zato smo za taksi potrošili 366.000, zatim za upotrebu korištenja privatnih vozila 470.000. A što je posebno smiješno, korištenje vozila, kaže – Sarajevo-Banja Luka-Sarajevo 360 km, drugi nalog 690 km i treći nalog 348 km. Samo je jedan tačan iznos, ostali su, a ovaj je još najgori Sarajevo-Mostar- Banja Luka-Sarajevo 2.010 km. Uz put taj se čovjek taj dan vodio na poslu, da nije uopšte bio. Prema tome, ovo je stvar koju odmah iste sekunde može unutrašnja kontrola da vidi o kome se radi, ne može taj dan biti čovjek na poslu prešao 2.010 km. Evo to su stvari o kojima, nadam se nisam puno probio vrijeme i zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Mislim da imamo mogućnost da čak i uz predloženi način rada obavimo kvalitetnu raspravu, tim prije što imamo dobru izvršenu pripremu sa dobrim analitičkim materijalima Ureda za reviziju, sa stavovima Povjerenstva za finansije i budžet i uz ono što je u toku utvrđivanja dnevnog reda rečeno mislim da ćemo imati manje potrebe za diskusijom o ovim ključnim pitanjima ove tačke dnevnog reda. Ja bih posebno istaknuo da mi imamo fokus, treba da imamo fokus na mišljenja Ureda koja su negativna sa tri ove institucije Ministarstvo odbrane, Ministarstvo vanjskih poslova i Ministarstvo ljudskih prava i izbjeglica, i na mišljenje 6 institucija sa rezervom, izraženo mišljenje, mišljenje izraženo sa rezervom, jer tih 9 institucija nose 478 miliona budžetskih sredstava ili 50,3% ukupnog Budžeta institucija BiH. Dakle, po zakonu velikih brojeva mi imamo, ukoliko uzmemo u fokus ovih 9 institucija, mogućnost da donesemo relevantne zaključke i stavove Ja bih postavio jedno pitanje za sve nas, a i za one koji su šire uključeni u ovaj problem – zašto mi razmatramo izvještaje Ureda za reviziju? Koja je svrha tih aktivnosti? Da li je to zbog toga 54 što imamo pritisak Ureda za reviziju koji nas neprestano bombardira, dostavlja nam koje kakve izvještaje, vrlo kvalitetne izvještaje, analitički dobro pripremljene? Da li je to zbog toga što osjećamo pritisak javnosti ili je to zbog toga što treba da stvarno doprinesemo racionalizacijama u potrošnji javnih sredstava koja su povjerena Budžetu institucija BiH? Ja bih volio kada bi svaki od ovih razloga bio prisutan, ali kada bi najveću relativnu vrijednost nosio ovaj vrijednosni sud da moramo učiniti racionalizacije i dobro upravljanje povjerenim javnim novcem za institucije BiH. Naime, mi vidimo da se neprestano osigurava rast sredstava za institucije BiH i da će taj rast i u budućnosti biti ostvaren, pa zato ovaj motiv da raspravu o izvještajima Ureda za reviziju vidimo kao sredstvo za unapređenje upravljanja sredstvima javnim novcem u Budžetu institucija BiH, vidim kao ključni motiv. Sad je sljedeće pitanje – a kako mi to možemo na najbolji način ostvariti? Mi smo do sada imali izvještaje, mi smo imali do sada stavove i td. Rekao bih da je u ovoj godini ostvaren jedan kvalitativni korak naprijed, a to je da je znatno većim intenzitetom uključena Komisija za finansije i budžet u raspravu, u kreiranje preporuka i stavova u vezi sa daljim akcijama koje treba poduzeti i što se uključuje i treći akter, a to su same institucije koje su imale najlošije po ove rezultate u pregledu od strane Ureda za reviziju. Nama nedostaje jedan važan ključni akter, rekao bih, a to je Vijeće ministara. Vijeće ministara mora da prihvati odgovornosti u vezi sa neprestanom aktivnošću na unapređenju poslovanja institucija BiH i razmatranju, odnosno implementaciji preporuka Ureda. Tu ima dosta normativnih djelatnosti, tu ima dosta aktivnosti koja treba da se regulira na nivou Vijeća ministara, ne na nivou institucija kako bi se postigla horizontalna koordinacija, i dosta aktivnosti na preventivnim kontrolama, na uspostavljanju sistema kontrole unutar institucija i samog Vijeća ministara. Na kraju želio bih da kažem da se možda neke preporuke Ureda koje su okrenute prema Parlamentu, da postoji potreba da ih mi zaista na najbolji mogući način provedemo. Recimo preporuka iz ovoga, revizije učinka u vezi sa višegodišnjim kapitalnim ulaganjima, jer da Parlamentarna skupština vrši redovite nadzore nad realizacijom kapitalnih ulaganja. Pa to je, složit ćete se, Sizifovski posao. Kako bismo mi to mogli, da mi kao Parlament to radimo? Ja bih rađe da to Vijeće ministara dobije znatno veće odgovornosti, a da Parlament, pokušamo da svedemo na ključna, suštinska, strateška pitanja koja on može objektivno da dosegne, odnosno da ih ostvari. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. S obzirom da mi nemamo ni kvoruma i s obzirom na članak 67. da se u tom slučaju daje pauza od sat vremena i s obzirom da je vrijeme ručku, dakle ja dajem stanku do 15:00 sati. / Kolegice i kolege zastupnici, ja bih molio da zauzmete svoja mjesta jer nastavljamo sa raspravom. Sljedeća za raspravu se javila uvažena zastupnica Danijela Martinović. Izvolite. 55
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Pozdravila bih sve uvažene kolegice i kolege, uvažene goste, predstavnike medija. Prvo, žao mi je, dakle što smo objedinili raspravu vezano za revizorske izvještaje, finansijske izvještaje, izvještaje o učinku. Ja mislim da bi nam trebalo mnogo više vremena i za jedno i za drugo, ali dobro što je tu je. Mislim da naše razmatranje finansijskih, odnosno revizorskih izvještaja polako gubi smisao. Naime ovdje u Parlamentu, dakle ne samo ovu godinu, nego i prethodnih godina, redovno kritiziramo rad niza institucija, njihovu rastrošnost, neorganizovanost, netransparentnost u trošenju javnih sredstava. Pozivamo ih i apeliramo kada je riječ o političkoj odgovornosti, molimo ih da konačno počnu da sprovode preporuke revizije. Kao članica, odnosno bivša članica Komisije za finansije i budžet davala sam, i davali smo svi zajedno prijedloge, zaključke, kažnjavali smo institucije kada je riječ o njihovom budžetu, dakle smanjivali smo im za 10, 20% budžet na pojedinim stavkama, bilo je javnih saslušanja i svega ostalog. Ne može se reći da napredak nije postignut, ima određenog napretka, ali nije zadovoljavajući, mnogo je manji nego očekivan. I dalje se ne poštuju, dakle zaključci i preporuke, ne samo Ureda za reviziju, nego i ovog Parlamenta. Ako se svi dobro sjećamo, nadam se da se sjećamo, imali smo i devet, deset preporuka koje je trebalo Vijeće ministara i različite institucije, agencije, dakle izvršiti, odnosno postupiti po tim preporukama. Rok je bio drugi mjesec ove godine. Izgleda ništa od toga. Najgore je od svega toga što izgleda se mi kao Parlament ovdje ništa ne pitamo, a na kraju krajeva mi smo oni koji smo na tapeti javnosti i koji bivaju prozvani. A rješenje je u vijeću ili na strani Vijeća ministara, opet ovdje koliko vidim nema nikoga, nažalost je li. Više puta je rečeno da treba donijeti jedinstvena pravila, jedinstvene normative kada je riječ o trošenju. E, taj Pravilnik, već su nama prošle godine rekli da postoji, negdje je u Vijeću ministara izgubljen, negdje između Vijeća ministara i Ministarstva finansija. Navodno je napravljena prva verzija navedenog Pravilnika kad je riječ o jedinstvenim pravilima za trošenje i jedinstvenim normativima. Pa Ministarstvo finansija je to poslalo Vijeću ministara, pa Vijeće ministara vratilo, pa opet je poslano i td. Dakle, žao mi je što nema nikoga iz Vijeća ministara da nam kaže gdje se kiseli navedeni materijal, zašto tih pravila i normativa nema. Jesu li izgubljeni u prevodu, možda su se trebali i uskladiti ove jezičke varijante srpska, hrvatska, bosanska pa valjda zato nemamo niti ni jednu verziju navedenog Pravilnika, nažalost jel. A zašto sam se javila? Ovo je, javila sam se više da kažem nekoliko riječi vezano za višegodišnja kapitalna ulaganja institucija BiH, više nego samo ova revizorska izvještaja, veše nego za same revizorske izvještaje, ali evo želila sam i ja reći da mi se čini da gubi svaki smisao ove naše, naši pokušaji da popravimo navedene izvještaje ili stanje u različitim sektorima. Prvo bih čestitala svakako Uredu za reviziju na kvalitetnom materijalu u vidu višegodišnjih kapitalnih ulaganja institucija BiH, no i tu vidimo da su nalazi revizije zaista porazni. Imamo detaljno nabrojano 14 različitih zamjerki koje ponovno svjedoče o netransparentnosti, neorganizovanosti, nesistematskom pristupu, neprofesionalnosti, nestručnosti i još nizu tih negativnosti. Tu su takođe zaključci Ureda i preporuke Ureda, no bilo bi dobro, kao što je bio slučaj Ureda kada i materijala koji se odnosi na upravljanje voznim parkom u institucijama BiH, da su nam dali primjer dobrih praksi koje postoje na zapadu i u susjednim zemljama. Šta nam govore navedene zamjerke? Navedene zamjerke svjedoče da nemamo višegodišnji plan i program kapitalnih ulaganja, niti imamo prioritete koji su vezani za iste. Žao mi je što osnova za navedene programe i projekte kada je riječ o kapitalnim ulaganjima nismo mogli naći u Programu rada Vijeća ministara pojedine 56 institucije, odnosno što nemamo Strategiju razvoja BiH 2008.–2012. što je gospodin Vrankić, uvaženi kolega već je pomenuo. Nažalost da je ta Strategija usvojena, kao što nije, imali bi smo zaista i osnovu da zahtjevamo i da ... možda i na kraju krajeva i, dakle procese realizacije kapitalnih ulaganja. Činjenica je da postoji i da potrebna je politička podrška za određene projekte, međutim nisu svi projekti politički osjetljivi, da tako kažem. Problem je svakako nedostatak sistemskog pristupa u svim fazama planiranja, realizaciji i kontrole. Zar je toliko problematično izraditi kalendar planiranja kapitalnih ulaganja, prilagoditi budžete navedenim programima, izraditi zahtjev za kapitalna ulaganja i na kraju projektni ...? Zat je toliko problematično uraditi ono što su uradili, recimo, studenti Banjalučkog univerziteta? Dakle, studenti Banjalučkog univerziteta su prije nekoliko dana prošli desetodnevnu obuku i dobili certifikate vezano za efikasno upravljanje projektima. Mi koristimo i trošimo značajna finansijska sredstva za prekvalifikacije, dokvalifikacije, usavršavanje naših kadrova, a ne možemo ih poslati na jedan takav vid obuke. Dakle, studenti su završili desetodnevnu obuku, a izgleda da naši kadrovi po pojedinim institucijama nisu u mogućnosti da završe navedeno usavršavanje. Šta treba? Pa trebamo imati detaljne informacije o pojedinim projektima, tehnički opis projekata, napraviti kos-benefit analizu, dinamiku sprovedenih aktivnosti. Zar je to toliko problematično? Evo, upozoravaju me na vrijeme, nažalost kažem ograničili smo na 5 minuta, mislim da bi ovoj oblasti kada je riječ o revizorskim izvještajima, finansijskim izvještajima i reviziji učinka zaista trebalo posvetiti malo više pažnje. To se odnosi ne samo na nas nego i na članove Vijeća ministara kog nažalost nema. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Dragan Vrankić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Kolegice i kolege zastupnici. Evo, ja ono moram ponoviti, pošto često puta to i ponavljam, da smo mi na istom poslu. Ovdje stalno nešto provejava da neko nešto, je li, ne želi, neko nešto neće, ovi drugi upozoravaju, mi smo kao neki policajci koji bi to trebali sve kao pitati se, nadzirati i kontrolirati, a smatram da to sve nije tako. Dapače, svaka od karika vlasti ima svoju ulogu, pa tako i naš Parlament, pa izvršne institucije, a i revizija je tu koja je najmeritornije da donosi stručne ocjene, a mi smo evo ovdje izprofilirani na način kakvi, je li, jesmo sa više zvanja, ali zbog toga imamo i naše komisije, znači parlamentarne komisije koje bi trebale biti po vokaciji stručne za svaki svoj segment, svoju oblast koju obrađuju, pa prema tome i danas naša Komisija, koja je danas dala mišljenje, za financije i proračun smatramo je kompetentnom i da je napravila jedan dobar posao. Ono što se mora priznati, ali se ne treba uspavati, napredak je evidentan. Mi danas govorimo o 31 instituciji kojoj možemo skinuti kapu. Imamo 31 koja se može i treba malo popraviti i ne sumnjam uopće to da neće i učiniti, imamo 9 ovih o kojim bi se možda malo više trebali pozabaviti, ali u tom smislu smatram da to isto nije nešto onako što bi se trebalo odrezati kao sabljom i izvršiti 57 egzikuciju, jer se tamo kaže, a danas sam čuo ovdje, pitalo se – ko je sad ministar, jel' ko je bio u prethodnom sazivu? Ja mislim da nije problem uopće u tome ko je danas ministar ili ko je bio u prethodnom sazivu, mislim da imam pravo o tom govoriti jer sam i ja bio ministar u tom prethodnom sazivu, evo danas možda na neki način se revidira i ono što sam i ja mogao uticati ili radio. A s druge strane smatram da je problematika znatno šira i puno odgovornija u smislu da mi moramo se naučiti da radimo svak svoj posao. A svoj posao se podrazumijeva, evo sad ću poći od nas od Parlamenta, da i mi imamo svoj posao. Pa sam to isto ovdje isticao, puno puta su kod nas bili na stolu određeni prijedlozi zakona koje mi nismo donijeli iz kojekakvih razloga, a oni se reflektiraju na rad ovih ljudi koji izvršavaju, znači Proračun, jer se radi o izvršavanju Proračuna, odnosno ... uloge koje imaju određene institucije, u najvećim djelom agencije, i zbog nemogućnosti ili nesavršenosti ili nedorađenosti dokumenata oni to nisu u stanju napraviti. Mi danas moramo reći da imamo veliki broj akata koji nisu donešeni, moramo reći da ima veliki broj odluka, veliki broj pravilnika i mnogo onoga što bi još trebalo da se napravi da bi se onda to moglo defakto tako izrađivati. I ja mislim da je tu, jest pravi odgovor da mi moramo donijeti sve potrebne akte, postupati po aktima i onda uopće neće biti ni bitno ko je ministar, u kojem je sazivu ministar i odnosno ko je odgovoran. Ja sam puno puta imao prilike sa revizijom da razgovaram. Ja mislim da je ministar najmanje odgovoran, odnosno ja sam tako radio u ministarstvu. Ako su državni službenici ovlašteni i odgovorni i ako rade decenija(?) u određenoj instituciji, ja mislim da su oni kompetentniji u svom dijelu posla od ministra. Ministar je politička osoba ili još može bolje reći, stručno-politička osoba. Pa u tom smislu ako smo uspostavili jedan takav sustav onda sigurno neće biti, neće biti problem. Međutim, ako ministar uzurpira sva prava od državnih službenika, e onda dolazimo u problem, ne poštivaju se procedure i onda dolazi se do onoga što često puta bude problem poslije iskazan kroz određena ravizorska izvješća koja se na takav nači tu i manifestiraju. Evo, ja mislim da, još jedanput želim reći i konstatirati značajan napredak, treba popraviti ono što se treba popraviti, moramo raditi svoj posao, donositi potrebne podzakonske akte koji su tu i nametnuti. Mislim da je naša ova Komisija, koja je dala vrlo kvalitetan presjek, uradila dobar dio posla i mislim da bi je mogli u svim ostalim Komisijama služiti ka primjer i mislim da je ovo bio dobar posao. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Kolege i kolegice. Evo, kao što sam u samoj raspravi oko dnevnog reda istakao, evo i ovaj tok diskusija govori o tome da mi jesmo istinski trebali samo da se baziramo na Zbirno mišljenje koje u parlamentarnu proceduru dostavila Komisija za finansije i budžet i normalno ovaj osvrt na revizije učinka i mislim da bi tu prepoznali određene stvari koje su suštinske prirode, a u narednom periodu mogu biti od vrlo važne koristi. A ono što je, po meni, vrlo bitno jeste kako i na koji način vršiti nadzor nad realizacijom preporuka i Ureda i Komisije. I mislim da to do sad nismo u nekom punom kapacitetu radili ili nismo imali dalje sluha da pratimo sam način realizacije zaključaka, ali suštinski iz godine u 58 godinu kroz reviziju, kroz ova zbirna mišljenja mi imamo situaciju u kojoj nam se ponavljaju uvijek isti problemi. Ovo o čemu je gospodin Vrankić govorio, evidentan je napredak rada državnih institucija i ja odgovorno tvrdim da je to i zbog toga što se Komisija za finansije i budžet, čiji sam član, postavila na jedan takav način prema institucijama, odnosno ozbiljno prema onome što dobijemo iz Ureda za reviziju kad je u pitanju finansijski, revidirani finansijski izvještaj. I evo, 60 faktički institucija u ovom momentu posluje na način kako bi trebali u onom finansijskom dijelu, izuzev onih 30, je li, institucija koje nekim malim koracima treba da naprave. A ono što mene više zabrinjava ovdje jeste, evo pošto smo na neki način osjetljivi pa se ne damo prozivati, ja ću reći da je neko namjerno ostavio razmatranje izvještaja Ureda za reviziju institucija BiH i reviziju finansijskog poslovanja, vjerovatno ostavio za danas, jer vjerovatno poznavajući Zakon o reviziji institucija i član 16. stav 4. u kome ovaj Dom može verifikovati određene stvari koje utiču i na konačni izgled Budžeta i to je za mene suštinski problem. Ja bi volio da smo mi ovo o čemu danas pričamo pričali prije Budžeta, da smo donijeli određene zaključke i da ovo što stoji u Zbirnom izvještaju, a to su određene finansijske kazne za određene institucije, u smislu smanjenja njihovog budžeta, da smo uspijeli to ugraditi u Budžet danas bi bio puno zadovoljniji i mislim da bi otklonili jednu vrlo bitnu stvar i možda spriječili i ovih 9 institucija da u budućem razdoblju ne poštuju sve ono što jeste zakonska i ustavna obaveza u institucijama u kojima rade. Ja sam to istakao i kad smo razgovarali o Budžetu i evo, danas se nalazimo u jednoj situaciji da pričamo o nečemu i donijećemo neke zaključke, a jedan dio tih zaključaka nećemo moći realizovati. Mislim da smo i mi u Parlamentarnoj skupštini ovdje poslanici krivi za to. Kolegij u bilo kojem sastavu i proširenom i suženom je kriv što ovo nismo imali danas ranije. Ja znam kad je Zbirno mišljenje bilo gotovo, kad je bio sastanaka Komisije u Bijeljini, kad je to dostavljeno u proceduru i sve je to daleko prije nego što smo došli u priliku da raspravljamo o Budžetu. I mislim da otud u tom dijelu ne može niko od nas biti oslobođen određene krivnje, evo zbog čega nećemo moći sve ono što jeste ili što će biti zaključak Parlamentarne skupštine realizovati, evo kad je Budžet u pitanju. I ona druga stvar koju sam ja i u dosadašnjim revizorskim izvještajima isticao, to je, kako sam ja nazvao, nektivnost Vijeća ministara prema preporukama i Ureda i zaključka, ne Komisije, već Parlamenta koji donese zaključke ili usvoji zaključke u odnosu na ono što je predložila Komisija. I vi kad uzmete ovo Zbirno mišljenje i kad u zaključcima vidite od tačke 5. traži se od Vijeća ministara da do kraja godine, pa zadužuje se Vijeće ministara, pa sve nam, ponovo se zadužuje, pa traži se od Vijeća ministara, pa obavezuje se Vijeće ministara. Znači, na sedam ili osam primjera zaključaka mi imamo obavezu upućenu, evo kad je Komisija, kažem, za finansije i budžet što je predložila, evo što bi trebao Parlament da usvoji, dali smo određenu obavezu Vijeću ministara da reaguje, da bi takođe ovih devet institucija, koje su poslovale negativno i sa mišljenjima sa rezervom, sa isticanjem primjera, drugačije se ponašali. Znači, šta hoću da kažem? Ukoliko danas ponovo donesemo određene zaključke koje nećemo pratiti, ukoliko ih Vijeće ministara ne realizuje, ne popravi ova određena, ne donese određena zakonska akta i sve ovo, evo što jeste predmet zaključaka Komisije za finansije i budžet, mi ćemo ponovo sljedeće godine u isto ovo vrijeme, a lani smo to raspravljali čini mi se 22. decembra, danas 18., donijeti iste zaključke, kao što smo donijeli i '09. i '10. i '08. A u suštini se malo toga uradilo da bi se u toj, haj da kažem zakonodavnoj proceduri ili u obavezama koje Vijeće ministara treba da ima poslije analize svih tih revizorskih izvještaja, popravi nešto suštinski. Evo, probio sam vrijeme, hvala. 59
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Kratko samo, da raskinemo s jednim mitom koji se ovdje često pominje a to je, da prijedlog Komisije koji treba da bude sankcija za institucije koje ne poštuju pravila ponašanja, finansijska pravila ponašanja, odnosno da oni koji nisu na adekvatan način radili, da se kažnjavaju umanjenjem na određenim stavkama budžeta. Hoću da vam kažem da je to ilzija. Tokom godine budžetski korisnici vrše veliki broj prestrukturiranja. Iz tih prestrukturiranja će uvijek pokriti ono što Parlament im uskrati. Nema te iluzije da može se na taj način sankcionisati. Tto je mnogo značajnije djelo koje napravljeno time, jer ovdje je, jedino je Parlamentarna skupština, kao što vam je poznato, Skupština koja nema rebalans budžeta. Dakle, Parlament vidi prvi put kad usvaja budžet i sljedeći put kad donosi se izvještaj o izvršenju budžeta. Dakle, nemojte imati iluziju da možete bilo koga kazniti, jer oni će sebi uvijek namiriti na onoj poziciji na kojim nedostaje.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović, replika. Izvolite.
Evo, samo kratko, nije replika, suštinski ja se slažem sa gospođom Majkić u ovom dijelu, međutim evo ja sam istakao na početku, znači nemamo nadzora nad realizacijom. Mi se moramo na neki način uključiti. Ma nema logike da bilo koja državna institucija, ukoliko joj je predviđeno ukidanje reprezentacije to kroz preraspodjelu sredstava iz ovoga, iz budžetske rezerve namiri. Mislim da je to onda baš ona krajnost u kojoj moramo reagovati bez obzira da li se nalazimo u poziciji ili opoziciji, to je maltretiranje i jednih i drugih. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Milica Marković, rasprava. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, javila sam se da kažem nekoliko riječi u vezi sa ovim revizorskim izvještajima, mada slušajući sve ove diskusije i uopšte današnji pristup sa početka ove sjednice, materijali koje smo dobili, koji je vro obiman i koji ima dosta podataka, mnogi ti podaci zavređuju da se prokomentarišu i da se nešto kaže o tome, bilo da su pozitivni ili negativni, prosto stvara dilemu da li uopšte treba voditi raspravu o ovome s jedne strane, a s druge strane vidimo da se ovako ozbiljni dokumenti kao što su revizorski izvještaji, koji su vrlo profesionalno i stručno urađeni, da se prosto relativizuju i da 60 se sve dovodi pod pitanje, pod upitnik da li uopšte vrijedi šta reć i koliko reći. Revizorski izvještaji o institucijama BiH zapravo su dokumenti koji govore o tome kako su budžetski korisnici koristili sredstva iz budžeta koji smo mi izglasali ovdje u Parlamentu i za '11., i za '10., i za '09., i za sve prethodne godine. I ja ne mogu da razumijem i da shvatim da neko smatra da je eto treba tako brzo i jednostavno preći preko svega toga, a vrlo je jasno da, i evidentno, da mi da nismo izglasali sav i taj Budžet za 2011. dovelo bi se u pitanje, naravno, i funkcionisanje svih ovih institucija i naravno ukupnog njihovog rada. Ali to je neka druga priča. Ja želim da se fokusiram na ovo što ovdje, jer je vrlo kratko vrijeme, dakle ovo što je ovdje pred nama i naravno najkonkretnije da kažem nešto o revizorskim izvještajima koji su negativni, dakle za institucije koje su dobile negativne revizorske izvještaje. Prije toga želim da istaknem i naglasim vrlo pozitivan rad i dobar rad, efektivan, Komisije za finansije koja je dala svoj evidentno maksimalan doprinos u analizi ovog svega što je u revizorskim izvještajima došlo, i naravno dala vrlo konkretne i korisne prijedloge u vidu zaključaka pod uslovom naravno da ti zaključci budu implementirani i da ih neko realizuje. Ako se ništa ne bude radilo to će ostati samo mrtvo slovo na papiru. Dakle, evidentno je ovdje da po revizorskim izvještajima, dakle treba biti objektivan pa reći, da postoji određenog pozitivnog pomaka kod određenih institucija koje su radile, jer to vidimo i iz uporednih pokazatelja u revizorskim izvještajima, dakle da su neke i napredovale i poslušale sve ono što im je rečeno i sugerisano u nekim prethodnim revizorskim izvještajima. Ali se postavlja pitanje, naravno da ukoliko imate negativnu i neku lošu, pogubnu pojavu, sve dok tu pojavu ne sasječete u korjenu i potpuno je ne eliminišete ona će uvijek ostati potencijalno tlo za neke druge loše negativne postupke i pojave u društvu, pa tako i ove, ovi postupci koji su se vršili u institucijama koje su dobile negativan revizorski izvještaj. Ja želim posebno da se fokusiram na Izvještaj Ministarstva inostranih poslova zato, iz dva razloga. Prije svega što sam kao poslanik bila član i sad sam član Komisije za vanjske poslove u ovom Parlamentu i bila sam direktno ili indirektno usredsređena na rad te državne institucije, a s druge strane što smo bili svjedoci u nekim prethodnim godinama da su se u nekim trenutcima više novinari i mediji bavili postupcima bivšeg ministra inostranih poslova, njegovim malverzacijama i svim onim što je radio u tom Ministarstvu, a da mi naprosto nismo mogli ništa uraditi ili jednostavno nije bilo dobre volje da se to uradi. I naravno, da li je sad uopšte potrebno komentarisati ovo ovdje što stoji u Izvještaju, da kaže čovjek je koristio sedam mobilnih telefona, pa je recimo, ne znam, kaže kupovao poklone u dvije zlatare u vrijednosti od 25.000 maraka, pa je biznis karticom plaćao poslovni ručak u iznosu od 10.000 maraka? Postavlja se pitanje – šta sad to sve znači, znači šta mi možemo s tim postići kad prvo niti je on dostupan, niti imamo informacije šta se događa u smislu eventualnih sankcija i da kažem provjera drugih institucija kao što je SIPA, kao što je Tužilaštvo, koji treba da se bave ovakvim postupcima jer i sam revizorski izvještaj kaže da postoji mnogo manjkavosti u radu te institucije? Ono što je predložila Komisija za finansije, naša parlamentarna Komisija, znači u pogledu toga ja smatram da su to, jesu dobri prijedlozi i zaključci, ali su prilično, kako bih rekla, mlaki i nisu dovoljno, da kažem, aktivni da bi mogli da proizvedu neke druge stvari. Naravno, tu se poziva na Tužilaštvo i kaže se da treba dobiti informaciju i ostalo, a da li će se to desiti i kad će se desiti to je pitanje. I naravno, začuđena sam danas da ovdje neko od prethodnih diskutanata kaže, nije, postavlja se pitanje da li uopšte ministar ima neke odgovornosti, on je kao politička ličnost, mislim. Zamislite vi uzme ministar biznis karticu i plati ručak od 10.000 maraka i sad je, odgovoran je tamo neki državni službenik, njegova sekretarica, šef kabineta a nije ministar odgovoran. Ili uzme službeno 61 auto ide na plažu u Dubrovnik, neprimjereno obučen i još napravi saobraćajnu, saobraćajni udes i nesreću na tom put i sad je kriv neki državni službenik, nije kriv ministar. Poznato je vama svima da, recimo to vidimo iz medija, da jedna Francuska može predsjednika države da procesuira kad mu je istekao mandat i da postavi pitanja za određene, Nikolu Sarkozija, to ste svi čitali i znate, znači postavlja se pitanje i Tužilaštvo vodi određene postupke u smislu šta je on radio kao predsjednik države. Ja znam da će neki reći – pa šta sad to pričaš kad BiH niti će kad biti Francuska, niti ona ima kapaciteta i snage da to uradi, ali treba gledati te primjere. Mi nećemo moći nikad to uraditi, ali možemo makar nešto približno tome ili možemo biti bar na tragu takvih postupaka da to uradimo. I naravno, evo time ću apsolvirati ovu, dio diskusije vezano za revizorske izvještaje, dakle podržavam ove zaključke koje je Komisija predložila, s tim što onaj, mislim negdje 12, 13 zaključak, gdje se kaže – da se redukuju sredstva institucijama koje su, imaju negativna izvještaj, da to sad postaje deplasirano i apsurdno, jer smo mi Budžet usvojili i o tome nema priče. I onda možda treba te zaključke i skinuti sa te liste zaključaka, odnosno odustati o njih. Kada je riječ o Izvještaju revizije učinka o višegodišnjim kapitalnim ulaganjima institucija BiH, kad čitate taj Izvještaj naravno da se otvara pitanje ponovo budžeta i ponovo kakav mi pristup imamo prema budžetskim korisnicima i da li zaista treba onako sve kako je servirano i dato baš svakoj budžetskoj instituciji ispuniti i dati onoliko koliko se treži. Evo, konkretno u ovom primjeru, dakle višegodišnjih kapitalnih ulaganja se evidentno vidi da određena sredstva koja date određenim institucijama ili nisu iskorištena i upotrebljena na namjenski adekvatan način ili nisu nikako iskorištena, pa onda proizvode druge vrste šteta i efekata kao što je plaćanje naknadno zakupa, recimo od tri godine, pa se na to potroši dodatnih 350 hiljada, ako se ne kupi, recimo objekat za koji su sredstva namjenjena. Ili ako se ne izgradi,
Ja bih samo želio upozoriti na vrijeme.
ako se ne izgradi Centralni državni zatvor u kome je, recimo, i da ne čekaju ljudi koji treba da izdržavaju kazne, a i da se rasterete entitetski zatvori. Ili ako ne uradi Uprava za indirektno oporezivanje izgradnju graničnih prelaza i ostalo za što su im namjenjena sredstva. Naravno, sve su to štete i društvene, i ekonomske, i finansijske koje se proizvode, što će reći, dakle na kraju da su institucije ove zemlje, nekima će zasmetati ovo što ću reći, ali da žive na aparatima, dakle i da ova zemlja cjelokupno gledajući funkcionisanje ovih njenih institucija živi na aparatima. Naravno, mi iz RS-a se nećemo puno ni nasekirati ako je to tako, ali ćemo se nasekirati u situaciji da budžetska sredstva koja koriste ove institucije BiH su i sredstva poreskih obveznika iz RS-a. I to je šteta koja nas brine i koja nama stvara problem, a mi kad pričamo da veliki broj direkcija, agencija i ostalih državnih institucija, dakle da veliki broj državnih agencija i institucija i ne zaslužuje da postoji s obzirom kako radi, a to vidimo iz revizorskih i drugih izvještaja. Onda kad se to, kad mi to kažemo iz RS-a, kažu – vi ste protiv države, vi ste protiv državnih institucija. A evo, vidimo čemu to vodi i u šta se pare troše. Hvala. 62
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, replika. Izvolite.
Evo, gospođi Marković, što je očigledno spominjala ministra vanjskih poslova, bivšeg je li, Svena Alakalaja i za kojeg je ustvrdila da je radio neke malverzacije i td. i ustvrdila da nije dostupan. Evo, ja Vas informišem da je on i tekako dostupan, dakle nikakvih problema nema, ovi će izvještaji o reviziji ići i prema Tužilaštvu, a sve dodatne informacije, ako Vi imate nešto što revizija nije utvrdila i u vezi stajlinga i u vezi menija i td., Vi možete to da dostavite. Dakle, on je,
nije uključen mikrofon
pa naravno i Vi vidim da znate, da ste pratili njegov životopis i znate šta oblači na plaži, šta jede i td., dakle dajte to, ali je dostupan. Najviše sam se javio zbog toga da kažem da on nije nigdje pobjegao, da je on dostupan. Ssve što je uradio protu zakona ima da odgovara kao i svaki građanin ove zemlje.
Ja se zahvaljujem. I u vezi s ovim bih ja ispravio krivi navod. Ja sam vidio fotografiju ministra i on je sasvim prikladno bio obučen za tu, za plažu. Uvaženi zastupnik Dragan Vrankić. Izvolite.
Hvala lijepa. Moja replika uvaženoj kolegici Marković. Gledajte, Vi ste banalizirali faktički moju jednu tezu ili izjavu, da ne može biti kriv samo ministar. Znači u ministarstvu ili bilo kojoj agenciji postoje odgovorni ljudi, ali postoji i procedura donošenja akata i postoji procedura trošenja novca. Ako je ministar zloupotrijebio pa platio nešto svojom karticom, to je krivično djelo on treba odgovarati. Međutim, pita se kako se dolazi do te kartice. Tu postoji procedura. Dugo sam bio, 20 godina sam u izvršnoj vlasti, nikad nisam potpisao dokument što miga nije potpisao prije pomoćnik i onaj ko je izradio dokument i zato hoda. I ja nisam se koristio onim što se neki ministri koriste, naređuje, nisam naređivao nego surađivao s kolegama, radio, koristio procedure i zato i ukazivam na to da koristimo procedure, donosimo akte i biće manji prostor za to. A svak ko je počinio krivično djelo nek odgovara, molim lijepo. 63
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Milica Marković, replika. Izvolite.
Prvo gospodinu Vrankiću, neznam zašto ste se Vi javili kad je Ministarstvo za finansije i trezor dobilo pozitivan izvještaj? Prvo to. Drugo, ja ne sumnjam da ste Vi to dobro sve radili, ali vjerovatno zato što ste tako dobro radili niste više ministar finansija. A gospodinu Belkiću, znači gospodine Belkiću u ovoj priči, znači, najbolje bi bilo, Vaša najbolja odbrana je da ćutite i da ništa ne kažete o tom čovjeku, jer sve što kažete to je protiv njega i onda zadržite to, znači biće lakše njemu ako dođe u situaciju da se čovjek stvarno mora braniti, nemojte ništa komentarisati. To je moja dobra namjera.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja sve probam da ne repliciram, ali izgleda na ovu stranu moram ..., iako sam bio u razmišljanju hoću li pitati kolegicu Milicu, koji je taj ministar što je 10.000 isplatio, ja bih volio da nam i to kažete. U suprotnom, ja razumijem
nije uključen mikrofon
Čitao sam u toj masi, ali ...
Ja bih molio da se ne vodi dijalog iz klupa, svak će dobiti priliku da se obrati na poslovnički način. Izvolite gospodine Jagodiću.
Molim vas, kad su u pitanju troškovi, da ne kažem po svim osnovama, od reprezentacije, upotrebe vozila, telefona, putovanja, seminari, nabavke vozila i td., ja definitivno mislim da u svim ovim oblastima moguće su uštede. Nema oblasti gdje nije moguće. Međutim, ne treba ni te institucije do te mjere dovoditi da praktično, da li će potrošiti određeni iznos na nekoj reprezentaciji, na nekom putovanju, ali ono što je ključno, ono što je ključno, bi trebali u tom izvještaju da potkrijepe gdje su, da li ima opravdanje. Ako tog opravdanja nema neka to bude i 10.000 maraka, ja 64 ovako računajući na jednom dobrom ručku 50 maraka, da ne reklamiram koja je to restauracija, međutim taj ministar je sigurno 200 ljudi vozio sa sobom, dok je 10.000 potrošio. Ali ako on ima definitivno opravdanje za to, dajte da ga pozdravim, ako nema ja zaista smatram da je to posao za tužilaštvo i da mi ne raspravljamo iz godine u godinu o ovakvim stvarima. I zato mislim da svaki posao, ja znam da u ovim agencijama odnosno institucijama definitivno ima posla i od njih ako želimo očekivati posao, oni moraju da putuju, oni moraju da jedu, oni moraju da piju, pa i oni se moraju da osjećaju normalni ljudi, ali definitivno neka ...
nije uključen mikrofon
Molim vas, pa jeste, ne želim, ali neka potkrijepe svaku svoju aktivnost izvještajem da to revizori uoče, a ne samo da nam daju na neki način, imali smo, evo uočili smo to, dajte da vidimo kroz izvještaje je li to opravdano, ako nije da daju na odgovarajuće mjesto. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, replika.
Pa evo vrlo kratko. Gospođo Marković, možda Vi mene niste razumjeli, dakle ja branim pravo svakog čovjeka i naravno i mog stranačkog kolege, bez obzira na situaciju u kojoj se nalazimo, pravo svakog čovjeka na korektan, zakonit i pošten pristup. Vi ste prvo rekli – da je radio malverzacije, drugo ste rekli – da je nedostupan. I ja sam rekao da nije tačno, on je dostupan, izvještaj o reviziji ide tužilaštvu, neka tužilaštvo cijeni sve što je mimo zakona, eno suda, eno procesa. Ništa drugo.
nije uključen mikrofon
Pa, je li hoćete da saslušavate? Ja ne znam kako ćete se Vi ponašati, doće i to vrijeme, kad neke priče počnu o Vašim kolegama, hoćete li prati ruke da ih ne poznajete, da ne poznajete svog predsjednika? Bojim se da to nije u redu. Pa evo ja, dozvolite meni da ja tražim korektnost.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić, rasprava. Izvolite. 65
Hvala predsjedavajući. Evo, kako odmiče tok ove diskusije, kroz diskusiju se ukazala potreba da bi trebali neki biti nazočni da odgovore na određene opservacije, je li, ili da ne kažem, pa moraju neki drugi, ne moraju neki drugi odgovarati. Nakon ovih izviješća, znači koji su, evo ja sam rekao i pozitivna su nekakva izviješća, pa ću se ponoviti u onome izlaganju, znači, oko dnevnoga reda, gdje je znači Ured za reviziju dao pozitivno izviješće, a institucija, odnosno direktor institucije koristi mobitel, znači temeljem Pravilnika od 600 maraka. Što sam rekao, možda ima za tim stvarno potrebe, ne da imam nešto protiv i ne znam evo ni ime ni prezime, ali možda ima potrebe, a možda i nema, ali bi nam taj čovjek, da je danas ovdje da raspravljamo pojedinačno o svakom izviješću, on bi nam to pojasnio što je to tako. Dalje bi nam sigurno pojasnile neke ovdje od institucija, recimo kako troše državna sredstva na obuku, odnosno na kurseve, je li engleskog jezika za uposlenike svoje. Ako to dozvoljava sebi Agencija, recimo, za državnu službu, pa što bi to ne bi dozvolila sebi i Parlamentarna skupština, što ne bi dozvolila sebi Direkcija za evropske integracije ili neka druga. Čini mi se da je i Agencija za državnu službu, recimo dobila pozitivno izviješće. U, pa ću se vratiti nije vezano za izviješće, u odgovoru na pitanje, znači koliko koriste službenih telefona, oni su napisali – da ne koriste niti jedan službeni mobitel. A ovdje u izviješću revizije kaže se 18, na način da sam direktor odluči kome će koliko, koliko je ko razgovarao, je li, pa će on odlučiti koliko ima pravo da mu se prizna račun, odnosno utrošak mobitela za taj mjesec. Evo to su neke nelogičnosti, to je jedna netransparentnost u svim ovim državnim institucijama. Maloprije je ovdje bilo riječi o Ministarskom vijeću, da bi Ministarsko vijeće trebalo biti to, pa ne, oni su prvaci u korištenju ovakvih stvari u, znači, netransparentnom i bahatom korištenju, znači, sredstava institucija BiH, pa onda to vide od njih i neki drugi, a upravo mi ovdje u ovoj Bijeloj sali i oni gore na četvrtom katu, su podloženo sudu javnosti da kažu kako smo mi rastrošni, kako imamo najveće plaće u regionu. To je vjerovatno točno, ali kažem ove institucije koje je osnovao ovaj Parlament, temeljem ovog izviješća na različite načine reprezentaciju, fiksne telefone, mobilne telefone, putne troškove naplate znatno, znatno više u konačnici ili dobiju u konačnici, nego zastupnici u Parlamentu BiH. Kaže, je li neko odgovarao ili nije? Evo mi danas lijepo se ovdje pričamo, vidim da smo i tolerantni, vidio sam maloprije i za medije kolega Boško Tomić je govorio o nelogičnostima ovdje, znači i u ovom izviješću, o reviziji učinka da je neko napisao relaciju Sarajevo-Mostar-Sarajevo 250 km, što je dobar primjer možda je čak malo i više, možda i 260 i drugi 348. E ja bi volio toga ovdje predstavnika ili toga ko je napisao ovo i da li je ovaj odgovarao za ovo. Vi predsjedavajući znate da Sarajevo-Mostar-Sarajevo nije 348 km, nego ovaj kaže – oni su to evidentirali, njima svaka čast. I možda su, evo naveli su i dobar primjer ovih 250 ili da ne kažem ovo drastično Sarajevo-Mostar- Banja Luka-Sarajevo 2010 km. Pa znate koliko je ovaj ukrao ovdje na ovoj kilometraži? Znate koliko je ukrao? Pa pola naše plaće. Pa mi trebamo ovakvim jezikom i ovakvim riječnikom govoriti da nas svak razumije i da skinemo sa sebe stigmu, to govorim zbog sviju nas, i zato mi trebaju ovdje. I zato ovdje treba neko odgovarati, ali vi mi recite ako znate, da li je protiv bilo koga, na bilo koji način podnošena ikakva sankcija da mu se odbilo 10% od plaće, 20% od plaće ili bilo šta. Ovdje je 66 revizija odlično napisala od 3.560 vozila 2.100 i nešto ovih malih vozila, je li, luksuznih za prevoz ili kako ih oni zovu M1, pa da se više isplati, i ja smatram da se više isplati, koristiti privatno vozilo u službene svrhe da im se plaća, pa ćemo mi svi malo bolje koristiti, odnosno paziti naša vozila. Uzmite u revizorskim izviješćima, tamo u revizorskom izviješću učinka uzmite, koliko plaćaju ljudi na auto 3 godine starosti, na to niste obratili pažnju, koliko plaćaju servisa godišnje i da ne kažem sva vozila onolika su i kasko, pored osnovnog osiguranja i kasko osigurana. Tako da, ako napravimo jednu dubinsku analizu, ogromne uštede su u ovome Proračunu institucija BiH, ogromne i veliki, znači veliki dio novca se potroši u vjetar u korist pojedinaca. A znate ko je za to odgovoran? Odgovorni su vladajući. Naravno da je ovdje, ima nekih institucija vidi se koji su napravili i ugovore pa smanjili najam, smanjili su najam prostora. Bilo je riječi znači oko kapitalnih investicija, ne treba institucije, znači Parlament, odnosno Ministarsko vijeće treba donijeti odluku da će, ne znam, u narednih dvije godine uložiti ove četiri godišnje kirije koje su na razini oko 120 miliona, je li, da će uložiti u prostore u svim gradovima i u Banja Luci i u Sarajevu i u Tuzli i u Mostaru, znači za potrebe institucija BiH, znači da će uložiti da ne plaćamo više kirije za prostore u rasponu od 10 KM pa do 40., je li, što sam rekao ovdje na početku, još kad bismo znali i čiji je taj prostora. Ali lijepo je znati da se vidi da i mi osobno, koji sjedimo ovdje u ovim klupama ili na Ministarskom vijeću, imamo od toga koristi i da nam je to u interesu, pa onda ćemo malo drugačije po tom pitanju i raspravljati. Evo, Komisija za financije i proračun je napravila dobar posao ...
Vrijeme.
Hoću, završit ću, dobar posao, predložila dore zaključke možda i blage zaključke, ali istina je, pošto proračunski korisnici imaju mogućnost unutarnje preraspodjele sredstava, bojim se da nećemo napraviti ništa nego da će samo ostati ovo prazna priča koje ćemo se sjetiti vjerovatno za 10, 11 ili 12 mjeseci. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolege i kolegice. Pošto u imenu i prezimenu prethodnog govornika, isti je broj slova kolege Jurišića, dakle 6 slova u imenu, 7 u prezimenu, ali neću toliko koristiti vremena. Ovdje su dvije stvari ključne. Ispričaćemo se danas i ništa se ljudi neće desiti. Reviziji dajemo podršku, a šta revizija radi? Kontroliše akte koje im oni dostave. Osnovni problem je i to tražim od osnivača institucija agencija, dakle Savjeta ministara nema jel sam im postavljao poslanička pitanja, ko odobri jednoj agenciji da ima pravo na 4 pomoćnika? Ko odobri jednoj agenciji da ima pravo na 8 službenih vozila, a drugoj 67 na 3? Ja tu ne pravim nikakvu, pod nikakvo poređenje niti umanjujem značaj ove i one agencije. Ko jednoj agenciji odobri da uzme zakup prostora i to da se oni dogovaraju međusobno i plaćaju enormne zakupe, a druga ne znamo ni zašto je formirana? Osnovni problem je, ako ovaj Parlament ima ikakve moći, a ja vidim da nema evo šesta godina, da kaže Savjetu ministara, gospodo selo gori baba se češlja, rekao sam prošlu sjednicu, ovdje je baba izgorila spasite selo, prečešljajte sve agencije i utvrdite i kažite, da ovi revizori naši nisu krivi, kad im neko dostavi akt, tamo piše fino u Pravilniku. Pravilnik definisao da se sekretarici pomoćnika zamjenika, kao da smo u Stejdepartmentu, ne znam kako se zove funkcija, plaća mobilni 100 maraka. Šta oni mogu da kažu direktoru agencije jel' – ko vam je dao pravo da plaćate 100 maraka? Ne, ne, piše u Pravilniku, svaki direktor kaže. Osnovni problem je to, ko osniva institucije, zašto nema snage, Savjet ministara ovim agencijama koje je on zadužen, a mi ovim drugim institucijama za koje smo zaduženi da kažemo – stani malo čovječe bolan šta će ti toliko pare, gdje hodaš svaki dan, halo, sjediš li ikad na radnom mjestu? I ono što sam tražio, ne da se ja pretvaram u tužioca i sudiju, nikad, nikad. Sjedite gospodo ovdje u prvi red ja ću se sa svima pozdraviti, pozdraviće vas predsjedavajući, jer svakog pozdravlja kad počne sjednica. Nema nikoga. Lijevu stranu sam uvijek hvalio, znate kako ono počinjem diskusiju, pozdravljam prve tri prazne stolice, drugi red, četiri, jedna popunjena, evo prvi puta hvala gospodinu što tu sjedi. Ovi malo su popunjeni zato što su ovo njihovi izvještaji inače i njih ne bi bilo. I šta ćemo dalje? Čuo mene moj kolega Salko, samo mala slova u razlici i on čuo Slavko i šta smo uradili? To je suština problema ove zemlje, nećemo riješiti ni jedno pitanje revizorskim izvještajima, da imamo svaki dan i da raspravljamo u Srbiji, kao što oni tamo gledam, ono je nikakav Parlament, svake se godine neko diže po Poslovniku. Sreća mi nemamo takvih mogućnosti i ja bih svake minute dizao po Poslovniku ... što imam intervenisati i ja, a kod nas je Poslovnik dobar. Dakle, šta hoću da kažem? Dobru smo stvar uradili, sreća je pa su novinari otišli pa ću još malo biti slobodniji, ništa od ovog nećemo uraditi, ništa se neće desiti, mi se ispričali. Nikoga nisam za 6 godina vidio, da je naša neka institucija nadležna sa lisicama odvela nekoga iz Parlamenta, pa i mene ako sam kriv, svakoga, nema zaštićenih, pa kaže – trošio si džabe čovječe pare ovog naroda, trošio si pare. Ali nema nikoga. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Nažalost vukova imamo ali magaraca više nema. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, rasprava. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ova rasprava, kada su revizorski izvještaji, ponavlja se iz godine u godinu i pravo da vam kažem osjeti se da mi u svom sistemu imamo feler kojeg je potrebno uklonit, odnosno mislim da je došlo vrijeme da razmotrimo sistem u cjelosti i da vidimo šta je to što nedostaje. Nešto nedostaje u ovome svemu. Ja ću sad pokušati u ovih par minuta da kažem šta mislim da nedostaje i predložiću ljudima koji se bave ovim poslom da to izanaliziraju, da vide da li je moguće tu naći rješenje. Pazite ovdje u Zbirnom izvještaju kada se govori o najučestalijim povredama koje revizija nalazi kod subjekata 69 koje kontroliše, to je nabrojano u 10 ovih tačaka, deset vezano, počev od nalaza vezanih za Pravilnik o sistemu internih kontrola, nalazi vezani za nedostajuća interna pravila, slabosti u primjeni propisa iz oblasti javnih nabavki i td., do broja 10. Revizija ovo iz godine u godinu konstatuje i ovo se iz godine u godinu u BiH ponavlja. I to na tome prolazi, revizija napravi izvještaj, kaže koji su pozitivni izvještaji, koji su negativni, koji su sa rezervom, to se dostavi tužilaštvu i na tome se stane i ponovo iduće godine ista stvar. Ja mislim da nešto nedostaje u ovom sistemu. Mi imamo propisana krivična djela i ukoliko radnja nekog od odgovornih lica predstavlja krivično djelo, tužilac svakako treba da uđe u proceduru da provjerava, da ide sa krivičnim postupkom. Revizija nije institucija i nije tako zamišljena koja treba da podnosi krivične prijave i da podnosi, za krivična djela, i da podnosi prekršajne prijave za prekršaje i to ne možemo dati reviziji i to je protivno njihovim standardima. Ali ima li iko u sistemu ko to radi? Da razmislimo dakle, kad revizija nađe problem ona obavijesti Parlament i ona je naš partner, ona izvršava obaveze za nas. Mi smo ti koji uređujemo sistem, očigledno je da nešto nedostaje. Ranije je postojala Služba društvenog knjigovodstva, pa kad utvrdi, ona je bila takve prirode, povredu, podnese prekršajnu prijavu, podnese krivičnu prijavu i to se procesuira. Danas se stvar završi tako što mi dobijemo izvještaj, tužilac dobije ovaj izvještaj. Ali jedno je kad tužilac dobije izvještaj revizije, a drugo je kad tužilac dobije obrađenu krivičnu prijavu, dakle provedenu proceduru, proveden postupak. Ja mislim da nama nedostaju dvije stvari. Kad su krivična djela u pitanju to je inekako uređeno, ali mislim kad su prekršaji u pitanju da ta stvar uopće nije uređena u BiH. Predlaže se, pazite, treba jednostavno propisima koji uređuju materijalno finansijsko poslovanje, oni su jedna široka lepeza propisa, propisat prekršaje za povredu određenih odredbi i odrediti subjekta koji će podnositi te prekršaje, a za prekršaje se odgovornom licu ili pravnom licu izriče novčana kazna. I mislim da bi to mogla da bude neka vrsta dopune. Ja predlažem da se kompletan sistem izanalizira u tom pravcu i da se vidi je li to možda mogući izlaz. Ja bih, dakle, zamolio posebno ljude iz revizije, to su ljudi dugogodišnji ekonomisti koji ovaj problem odlično poznaju, da zajedno sa Ministarstvom finansija izanaliziraju ovu stvar. Revizija neće moći ići dalje ukoliko se sve bude završavalo na način na koji se završava u poslednjih nekoliko godina. Mi smo određeni nivo izgradnje sistema postigli, moramo ugraditi u sistem nove mehanizme kako bismo dodatno uozbiljili stvar i eliminirali i ono nedostataka što ima, a koji se iz godine u godinu ponavljaju. U preporukama naše Komisije, ja mislim da je Komisija zaista uradila, pridružujem se onima koji se izjašnjavaju zaista, ja bih rekao, korektno prema izvještaju Komisije, ne treba ovo hvaliti, ovo je korektan izvještaj i korektno napravljen, piše tačka 10. – Obavezuje se Vijeće ministara da hitno, a najkasnije u roku od 2 mjeseca propiše svojim aktom ili predloži Parlamentarnoj skupštini BiH donošenje zakona kojim će se propisati pravila i procedure koje s formalnog aspekta propisuju pravo na potrošnju budžetskih sredstava za sljedeće namjene, ovo je samo primjer, vezano za automobile, njihovo korištenje, reprezentaciju, nabavku kancelarijskog materijala, opremu, uključujući ... troškove poštanske, telefonske, internet i druge najfrekventnije izdatke. Ovo treba uvesti i u druge oblasti koje uređuju potrošnju sredstava. Ovdje treba dodati – i propiše kazne za prekršaje za nepoštivanje pojedinih odredbi. I onda ćemo, kada se utvrdi, kada revizija, revizija će uraditi svoj posao, ali mi ćemo morati ovdje dopuniti zakone prekršajima, jer nema propisanih prekršaja u zakonima. Sve zakone moramo pregledati i moramo uspostaviti instituciju koja će vršiti tu vrstu kontrole, jer to nije posao revizije. Dakle, to ne može biti posao revizije. I da se podnese prekršajna 70 prijava pa onda ćemo dobiti izvještaj u kojem je ovo konstatovano, a onaj ko je napravio problem je već prijavljen za prekršaj i odgovara za prekršaj i on i pravno lice. Ja, dakle, molim da se, neću pisati nikakav prijedlog zaključka, iznio sam jednu okvirnu diskusiju koja može da se dograđuje, jedno razmišljanje, molim Vijeće ministara BiH, jer ovdje se treba uključiti i Ministarstvo pravde i Ministarstvo finansija, Ured za reviziju da na ovom tragu promisle, da vidimo šta je to što je potrebno ugraditi u sistem BiH. Krivična djela, dobro izvještaji idu tužiocu, tu on ima izvještaj, on će voditi kasnije istragu, istraživati, u redu, ali mislim da nam nedostaju propisani prekršaji. Izvinjavam se predsjedavajući, ja rijetko prekardašim ili pređem vrijeme koje je dozvoljeno za diskusiju, ovaj puta nisam zaista mogao ranije završiti. Hvala vam što ste tolerisali ove skoro 2 minute produženja vremena.
Zahvaljujem. Niste Vi najviše prešli vrijeme, tako da nema razloga da se posebno ispričavate. Uvaženi zastupnik Saša Bursać. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ma evo, hoću i ja da kažem par stvari, član sam i ja Komisije za finansije i budžet, pa imam par stari da istaknem. Odma u startu da kažem, da ja nisam protiv BiH, ali BiH je nefunkcionalna država po svemu onome što sam ja mogao ovdje u ovom Domu da saznam za ovih praktično godinu dana, BiH je po meni nefunkcionalna država. Neću hvaliti revizore, hvalio sam ih na Komisiji, reći ću samo da su ljudi uradili ono za šta su plaćeni. I to je sva suština onoga o čemu ću ja sad da kažem par stvari. Iz ovih materijala mogli ste da vidite mnoge stvari. Mi smo na Komisiji razmatrali masu stvari pojedinačno i ovako i onako, pričali smo o svemu. Evo recimo mobilni telefoni, to je, raspravljali smo zašto nečiji vozač ima ... maraka mobilnog telefona, zašto neki direktori ili šta ja znam neki predstavnici institucija imaju i daleko više od 600 maraka, 800 i šta ja znam? Zašto je potrošnja goriva u isto vrijeme dok su i troškovi službenih putovanja ogromni na mali broj zaposlnih, zašto ovo, zašto ono? Pričali smo masu stvari, ali najvažnije pitanje u tome svemu je postojanost. Sve institucije imaju osnovni trošak. Znači to je trošak plata zaposlenih i obaveze na to, to je zakup ako se institucija nalazi u prostorijama pod zakupom, to je struja, to su one komunalne usluge i šta ja znam, to je znači osnovni trošak. I taj osnovni trošak je ogroman ako u toj instituciji ne radi niko ništa, ogroman. I to je ono što je najskuplje za ovu državu. Nije skup ni mobilni telefon, nisu skupa ni službena putovanja, ni službena vozila ako su ona opravdana, ako je neko to radio i zaradio, ako je doprinio za ovu državu nekim boljitkom. Znači, ne treba osuđivati, znači trošak je ovdje veliki, samo ako je on opravdan on je sasvim u redu. Trebamo mi štediti, nema tu nikakve sumnje, takva su vremena. Mislim da ćemo se svi složiti da treba pogledati i sagledati stvari gdje se šta može uštediti, ali ako neko pravi od, znači, utrošene jedne marke za ovu državu 2, 3, 5 ili više maraka, znači treba čovjeka pustiti da radi i ne sputavati ga u tom dijelu, to s jedne strane. Onaj ko ne radi, ako prima i ona osnovna primanja, 71 odnosno ko za svoje postojanje izvlači i ono osnovno, taj je najveći trošak za ovo društvo, znači jer ne opravda ni ono svoje najosnovnije. Apsolutno, što se tiče revizije, ovo treba podržati, ljudi su uradili ono što su uraditi mogli. Dalje treba, ako se to ikako mogne, da se procesuira, ako ima šta da se procesuira, a vidjeli smo i iz diskusija poslanika da bi trebalo i tih nekih represivnih mjera, krajnje je vrijeme, jer zaista mislim da nećemo moći još dugo izdržati na ovaj način da egzistiramo, mislim da ćemo dovesti sve u pitanje, kompletnu egzistenciju znači države i svega ostalog. Zato treba dati vjetar u leđa revizorima, treba dati vjetar u leđa svima onima koji žele da istjeraju naj čistac nešto što eventualno nije u redu, ali ne treba, još jednom ponavljam, sputavati ljude koji doprinose i koji rade u ovoj državi, znači koji opravdaju svoje postojanje i koji novac utroše na pametne stvari, novac da se poboljša život u BiH. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Petar Kunić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Dame i gospodo, je ne bih išao ovim stereotipom da polazimo od izvještaja revizije, ja bih na osnovu izvještaja revizije dao neke inicijative vezane za ove izvještaje. Revizija naravno mora učiniti svoj posao, ja bih joj uputio kritike u smislu da poznaje najbolje ove stvari, da se bavi stim i da pokuša u sljedećem izvještaju pozvati se na neke članove zakonskih propisa koji postoje, što revizija ne čini. Druga stvar koja je bitna, da revizija koja prati poslovanje državnih institucija, također kaže – molim vas potrebno je u ovoj oblasti donijeti zakon taj i taj da se regulišu ta pitanja. Uglavnom se oslanja na podzakonske akte pozivajući se na Savjet ministara, a vi znate da tu efekata nema. Dakle, nema relacije, državne relacije između Parlamenta i Savjeta ministara. Savjet ministara može da radi u ovim institucijama šta hoće, jer ne podliježe odgovornosti. Zašto ne podliježe odgovornosti? Pa svako štiti svoje ministre i nemate šanse da opozovete nekog ministra. Dakle, i oni se osjećaju sigurni i oni rade po svojoj volji, dakle. A to tzv. diskreciono pravo koje se zove u pravu, je preveliko za ministre i za ostale visoke državne činovnike, odnosno rukovodeće državne činovnike. Danas u svijetu nemate mogućnosti da bilo ko radi van nadležnosti pravila i procedure, dobro je bivši ministar rekao, dakle svagdje su pravila i procedure. Nigdje se, pogotovo ako se radi o finansijskim sredstvima, ne može oslanjati na čovjeka, nego na pravila i na procedure, dakle, to je dominantno. To kod nas nije dominantno, nego se svakom činovniku dozvoljava da ono diskreciono odlučuje. Molim vas, pa imate takva sredstva, pa ovo nema, ja sam predprošli put rekao, u Bijafri, pa nema čak u Bijafri, molim vas, ovo su preozbiljne stvari. Mi kažemo evoluirali smo, napredovali smo. Ma, nismo. ... kriminal, stvari se dalje ponavljaju, idu, i one nemaju kraja na ovakav način, ako ćemo na ovakav način raditi. Dakle, šta je sa državnim institucijama? Obično čujemo ovdje – kapacitet države je slab. Pa jeste slab, ali znate kako se kapacitet države cijeni? Cijeni se prema uspješnosti donošenja zakonskih propisa i primjeni tih propisa, a ne povećanju nadležnosti, što mnogi krivo shvaćaju i u ovom 72 Parlamentu. Dakle, to su kapaciteti države, ako je ona efikasna, ako izvršava svoje zakone. A očito da institucije ove države ne izvršavaju čak ni svoje zakone, a kamoli da prate savremeni svijet i da regulišu nove društvene odnose koji se svakodnevno pojavljuju. Ako nepratite onda ... pravni vakum i stvarate prostor za kriminal, to je normalna stvar. Rekao bih nešto vezano za izvršnu vlast. Dakle, nema tu neke jače komunikacije kontakta i iz onih razloga. No međutim, pa izvršna vlast se u svijetu najviše prati, jer izvršna vlast dolazi do, ona raspolaže sa novcem, ona ga troši neposredno i ona se najviše kontroliše. A mi imamo obratnu stvar kad je pisanje u dnevnoj štampi onda i ovaj Parlament, meni, moram reći, da mi je dosadilo. Već me ljudi u Banja Luci gledaju poprijeko, a ništa nisam ukrao, ništa nisam uzeo van pripadajućeg što mi pripada po nekim regulama ovdje. Prema tome skrenuo bih i ovom centru pažnju i drugim institucijama koje se bave s tim da se bave više sa upravom, izvršnom vlašću. Uprava je pravi lokus, tamo su finansijska sredstva, tamo su nadzorni organi, to se kontroliše. Dakle, to je ono mjesto koje treba naročito kontrolisati. I na kraju šta da kažem? Predlažem da se, izvršnim organima, da donesu zakon o pravima i dužnostima ministara i drugih rukovodećih službenika. Dakle, bez zakona, nemojmo se oslanjati na pravilnike. Mi možemo reći neka Savjet ministara donese pravilnike, Savjet ministara prepusti ministru, bio sam ministar znam kako to ide, prepusti ministru, on donese pravilnik, kako je on donio Savjet ministara potvrdi. Prema tome to nije oportuno ako želimo spriječiti ove negativne pojave koje se pojavljuju. Dakle, predlažem da se donese po hitnom postupku zakon o pravima i dužnostima ministara i ostalih rukovodećih službenika. Zašto? Ovo je, preozbiljne su stvari ovdje o čemu smo mi danas govorili. Ako smo u ičem evoluirali onda smo u svijesti da mlatimo praznu slamu, kako to neko kaže. Dakle, došlo je do kraja, dodirnuli smo dno. Ne vjerujem da će se iduće godine na ovakav način raspravljati. Tražit ćemo neke konkretne stvari, konkretne činove. Dakle, to se mora učiniti, živimo u neka druga vremena nego što su bila u prošlosti.
Vrijeme, ja bih molio uvaženog zastupnika da vodi računa.
Pardon, samo još dvije rečenice. Koliko će to narod trpjeti? Moramo sebi postaviti pitanje, i to ozbiljno pitanje. Možemo se sučeliti sa vrlo teškim i nesagledivim posljedicama. Ove stvari se ne smiju tolerirati dalje. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Adnan Bašić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Pažljivo slušajući sve ove dijaloge u dosadašnjoj raspravi ovo je za mene nekako sve dežavu i ovo mi sve izgleda kao neka vrsta bosanskohercegovačke političke rašemonijade samo što ima više 73 uglova. U poštovanog pokojnog Akira Kurosave bilo samo tri ugla, a ovdje nas ima uvijek mnogo više u ovoj zemlji. Ja sam o svemu ovome često diskutovao, razmišljao i morao donositi zajedničke odluke na Administrativnoj komisiji već tri puta. Dakle, nas je prilikom formiranja naše Administrativne komisije već zatekao revizorski izvještaj iz 2010. godine, pa je došla 2011., pa evo sada i 2012. Znači, sve dežavi i vjerujte slušajući sve vas ovdje kao da se ponavljaju diskusije, naravno iz različitog ugla zbog različitih interesa. Na onoj komisiji mi smo prvi put tada kao tek novoformirana komisija imali smo jako mnogo elana, tako je obično kad se počinje neki novi posao, Bogami ga sad polako već gubimo, odlučili da se sastanemo sa ljudima koji su vodili revizioni tim i da nam razjasne mnoge stvari koje su nas zainteresovale u svemu ovome. Održali smo jedan, ja bih rekao, ad hok sastanak, ali nisu bila obadva predsjednika pa smo odlučili da to u malo većem broju održimo sa čelnicima, dakle i predsjednikom revizionog tima i našim predsjednikom naše Administrativne komisije i njegovim saradnicima. Ali onda je počelo izvrdavanje i vjerujte taj sastanak nikada nije održan, mi smo od toga odustali i više nikada nismo ni tražili. Između ostalog, pošto imam vrlo malo vremena, 5 minuta je vrlo kratko vrijeme, ovo je stvarno obiman materijal, mogu misliti kako je vama puno lakše koji čitate u sebi pa ga možda sto puta brže pročitate nego meni koji mora pojedine pasuse i dijelove da mu se čitaju naglas, ali dobro, to je moj problem. Da vam kažem – jedna stvar koja se meni vuče od prvog tog izvještaja i koja me boli u onome što često vama promakne, zašto se jedan sufiks tako često upotrebljava bez obrazloženja. U mnogim dijelovima ovoga izvještaja naići ćete na pasus gdje kaže – ovo je, znači izvještaj ili mišljenje sa zadrškom, jedan izraz, ili sa rezervom, drugi, ah taj naš vokabular nije šija nego vrat, iako se možda lingvisti ne bi složili samnom. Šta je u stvari to i zašto oni to uporno ponavljaju u svim izvještajima – sa rezervom? Ja znam šta je rezerva, i vi vjerovatno dobro znate šta znači ta riječ, nešto što se čuva za idući put, za neku drugu priliku, za nešto što će doći. Pa već tri godine smo, u tri izvještaja oni tu rezervu čuvaju za sebe. Šta su to oni našli, a zadržavaju kao rezervu, da ga ne stave u ove izvještaje ili da ga zadrže u ladici po potrebi? Možda, imam pravo da sumnjam. Ali volio bih stvarno da mi neko objasni, zašto se to uporno ponavlja – sa rezervom? Kakvom rezervom? Njihovo je da podnesu izvještaj, bio pozitivan bio negativan, pa kako god je moraju ga podnijeti. Kakva rezerva, zbog čega rezerva? Je li se boje, stide, šta li? Volio bih stvarno da malo o tome porazgovaramo. Ali zašto je nas u Administrativnoj komisiji zaboljelo neki dijelovi koji se tiču institucija koje su nama podložne, pa i ovome Parlamentu. Navesću vam jedan grubi, surov i sirov primjer kako smo mi na to nadošli. Uzimamo u obzir naše institucije koje svake kalendarske godine prave svoj plan i program rada, za taj plan i program rada, kao normalno i sve institucije, podnose i finansijski plan i program. Bubam, što bi rekla naša djeca, zamislimo da takva jedna državna institucija ima svoj plan i program rada za narednu godinu, a za njegovo izvršenje potreban je budžet od 10 miliona maraka, oni uredno podnesu svu dokumentaciju. Iz budžeta za njih odredi se 10 miliona maraka, dođe kraj kalendarske godine podnosi se izvještaj. Dođe reviziona komisija i šta ustanovi? Da je od kompletnog plana i programa rada te institucije učinjeno svega 5 do 10%, ali je 10 miliona nestalo, pojela maca, znate. Nađite i u ovom novom i vjerujte naći ćete bar jedan primjer sličan, ovo je gruba samo preslika, gruba, ali vjerujte naći ćete dosta takvih izvještaja. I zamislite obično na kraju takvog jednog izvještaja, opet ono čuveno njihovo, piše sa rezervom. Njihovo je mišljenje o svemu tome sa rezervom. Bogami vjerujte ja i dalje mislim šta li je to rezerva. 74 I apropo toga da završim, gospodine predsjedavajući, zašto sam upotrijebio riječ bosanskohercegovačka rašamonijada, nema nas nikad tri kao što mislimo. Imate poseban pogled našeg Parlamenta, poseban pogled jedne komisije, druge komisije, treće komisije, a onda kada je ova rasprava u pitanju vidite da imate poseban pogled svake političke stranke, zato se petljam u rašamonijadu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvaže dame i gospodo, pa evo, imajući u vidu da smo objedinili raspravu o svim točkama koje se tiču izvješća o reviziji, ja ću pokušati dati nekoliko općih ocjena na ovu temu i reći svoje razmišljanje i o nekim stvarima koje su iznesene u raspravi, ali i o onome što je stvarnost i što stoji u ovim izvješćima. Prije svega iako uvijek mislim da je to ovako malo od viška, ali nije od viška, želim pozdraviti strpljiv i uporan i vrlo kompetentan i stručan rad našeg Ureda za reviziju koji nam uistinu, izvršavajući svoju zakonom utvrđenu funkciju, iz godine u godinu osigurava, ja ću reći, poboljšanje stanja u upravljanju javnim sredstvima. Želim isto tako i kao član Povjerenstva za financije i proračun, evo sam pohvaliti to Povjerenstvo, imajući u vidi da ste vi kroz mišljenja ovog Povjerenstva koje se uistinu višekratno bavilo ovom problematikom, ne na način kako se mnogi od kolega i kolegica bave, nego na način kako je uistinu zakonom propisana uloga institucije za reviziju i samog pojma revizije. Ovdje često čujemo pojmove lopovi, kriminal, pljačka i td., ja ne znam odakle takva potreba. Odakle uistinu takva potreba da sve proglašavamo lopovima, od portira, samo zato što rade u institucijama BiH do ministara, do članova Predsjedništva, do zastupnika parlamenata i td., i td., sve goli lopov. Ja se ne slažem s tim. Ja neću reći da nema raspolaganja javnim sredstvima koje je podložno i treba biti podložno kritici, znači, ima sigurno, ali nije to kriminal. Nije kriminal ako ministar ima pravo na putne troškove, to je pravo uspostavljeno zakonom. I ako za godinu dana naplati, ne znam ni ja koliko, 50 tisuća maraka putnih troškova, nije to kriminal. To možda jeste neracionalno trošenje javnih sredstva i možda jeste nešto što se zove i što bi trebalo biti dio političke odgovornosti prema javnosti, ali ne možemo reći da je kriminal. Znači, ali mi se tako olako, ja poštujem pravo zastupnika da slobodno, znači bez opterećenja iznose svoje stavove i da daju ocjene, na krajukrajeva zato i postoji zastupnički imunitet, možemo slobodno reći šta god hoćemo, međutim moramo imati malo i odgovornosti prema onome što govorimo i prema onima kojima upućujemo takve ocjene. Ja bih volio kad bi postojali uporedni pokazatelji. Jer pazite, mi ovdje izdvojeno promatramo, i to je naša nadležnost, slažem se, promatramo raspolaganje javnim sredstvima na razini BiH, odnosno raspolaganje javnim sredstvima od strane institucija BiH. Međutim, mi živimo u jednoj državi, nismo mi, ne znam ni ja, podijeljini i nismo zasebne države mi i entiteti. Često puta zaboravimo činjenicu kako se tim javnim sredstvima raspolaže u općinama, u kantonima u Federaciji, u entitetima. 75 Ako me sjećanje dobro služi 2006., pri kraju mandata kao predsjednika Federacije, Proračun institucija BiH i Proračun Federacije je bio 1:1, 1:1, isti. Sad je Proračun Federacije duplo veći od Proračuna institucija BiH s tim što je Proračun institucija BiH u određenom smislu i smanjen nego što je bio prije, ne znam, par godina. Znači, o čemu, a broj institucija koje se finansiraju iz tog proračuna se povećao. I mi sad govorimo to je neko enormno rasipništvo. Neću reći da ima nedomaćinskog, opet da me neko ne bi krivo shvatio, ima još prostora za racionalizaciju, za korektnije raspolaganje, ali nemojmo zanemariti činjenicu da, znači mi imamo veći broj institucija, imamo veći broj uposlenih i imamo manji Proračun tih institucija nego što smo imali prije par godina. Hoću da kažem, s druge strane, svima onima koji kažu – ma ovo nema smila, mi stalno pričamo, donosimo nekakve zaključke oko ovih revizija i td. nema, ništa se ne događa, oni koji misle da je Ured za reviziju institucija koja treba zamijeniti neefikasno Tužiteljstvo BiH onda su u grdnoj zabludi. Onda trebaju tu kritiku uputiti tamo gdje joj pripada. Ja sam danas postavio pitanje vezano na tu temu, a nešto ću o tome govoriti kada bude točka koja se tiče toga. Nije Ured za reviziju ta institucija, nismo ni mi, ovaj Parlament nije ta institucija. I nemojmo se mi pretvarati ni u kakve tužitelje, ni u kakve istražitelje, niukakve, ne znam ni ja, Eliot Nesove, mi smo zastupnici. I ono što je jedan broj kolega rekao, to poštujem, ali toga dobrim dijelom ima i u Mišljenju Povjerenstva. Uloga Parlamenta, uloga nas zastupnika je da kažemo – aha, nedostaje zakon, mislim da je gospodin Kunić rekao, koji bi definirao prava i ostalo izabranih zvaničnika, dužnosnika, ministara i td. Mi govorimo o primjerima kako je neko koristio sredstva za učenje engleskog jezika. A mi smo Zakonom o radu ili Zakonom o plaćama predvidili to pravo. Hajmo ga ukinuti onda, mislim nemojmo sad, mi smo to predvidili. Nije bitno je li ovaj saziv Parlamenta ili neki drugi, ali smo predvidili to pravo i što je problem sad što neko koristi to pravo. Znači, moramo donijeti akte kojima ćemo precizno propisati ograničenja a to, opet kažem, ima u prijedlogu, i niko ne priječi svima onima koji su nestrpljivi da sačekaju da to uradi Vijeće ministara,
Vrijeme.
svako od nas ima pravo podnijeti zakonski prijedlog pa i oko ušteda, oko smanjenja i td., oko svih ograničenja. Hvala, ispričavam se zbog produženja.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Pa evo, mislila sam da je suvišno govoriti o ovome u ovako kratkom terminu, al' s obzirom da niko od kolega nije ni u jednom segmentu komentarisao ove sistemske mjere koje je Komisija 76 donijela, a s obzirom da ćemo se o njima izjašnjavati, mislim da je nužno da o tome kažem nekoliko riječi. Prvo, sistemska mjera koja kaže da, koje je sugerisala revizija, dakle to nije plod Komisije za finansije i budžet nego su prepisali bukvalno, prva sistemska mjera je blagovremeno donošenje Budžeta institucija BiH u skladu sa zakonom. Pa ja ne znam koja godina nije bila ovdje da mi se oko toga nismo borili, i ne vidim ni jedan jedini mehanizam da mi u tome uspijemo, hoće li doći na klupe poslanicima na vrijeme. Zna se da je predlagač Predsjedništvo, a takođe znamo da Predsjedništvo to ne može uraditi ako nije dobio prijedlog od Ministarstva finansije i vrzino kolo je kompletno. Dakle, ninakoji način ne možemo uticati na blagovremeno donošenje Budžeta. Podsjećam vas da smo cijeli jedan dom uskratili za pravo na davanje amandmana zbog toga što se zakasni i dok Predstavnički dom završi svoj posao, da ne bi bilo usaglašavanje, jedan cijeli dom nema pravo na amandmane. Dakle, smatram da je ovo sasvim upitna mjera za koju ne vidim na koji način bi mi mogli uticati na nju. Druga mjera kaže – praćenje efikasnosti sistema internih kontrola kroz jačanje javne odgovornosti. Vidjela sam kako je Hrvatska riješila akutan problem u tom dijelu i vidjela sam da su 2010. godine donijeli Zakon o fiskalnoj odgovornosti. Šta znači jačanje javne odgovornosti? To je opšti pojam jedan koji, trebamo još 10 godina da radimo da bi pojačali ovu javnu odgovornost. Ali jačanje fiskalne odgovornosti tačno se zna šta to podrazumijeva. I Hrvatska je to definisala kao tri stavke – ograničenje državne potrošnje (mi smo u toj fazi sad), druga stvar je jača odgovornost za zakonito namjensko i svrsishodno korištenje budžeta i traća stvar – jača fiskalna odgovornost i nadzor putem sistema kontrola i nadzora. I sve su rekli. Taj zakon je njima prepolovio problematiku koju su imali do tada. A naša revizija kaže – jačanje javne odgovornosti. I sad vi recite kako da se uklopite i kako da ispoštujete i kako da pratite tu stavku može li se ostvariti ili ne. Dalje, oko tih stvari, kaže – izvještajem o ostvarenim i planiranim rezultatima, učincima, i ne samo ostvarenim planiranim sredstvima, nego povezati rezultate i ciljeve sa sredstvima programskog budžetiranja. Pa kod nas nikad se tako nije radilo. Sve institucije čekaju koliko će para dobiti. Aha – dobili smo toliko, imamo pravo, ... Ministarstva finansija, u skladu s tim rasporedili po budžetskim stavkama. Dakle, takođe treća stvar koju revizija sugeriše, koju je nemoguće sprovesti. Četvrta stvar – izmjena Zakona o javnim nabavkama koje bi doprinijele smanjenju nepravilnosti i nezakonitosti. Mi imamo manje od 49% onih institucija koje greške prave u sektoru javnih nabavki, ali reći da će bilo koji zakon učiniti da se smanje nezakonitosti, to je iluzorno. Dakle, novi zakon će popraviti neke stvari, ali i sada imamo 50% institucija koje rade sasvim u redu i Zakon o javnim nabavkama nije smetnja da se to završi. Dakle, kakva je ovo vaša konstatacija. Da kažete sugerišemo da se zakon u nekim segmentima promijeni, ali da se zakon, donese novi gdje se smanje nepravilnosti i nezakonitosti. Nezakonitosti, ...savršen zakon, ako je sklon tome. Ali pazite sljedeće – unaprijediti rad organa koji imaju uticaj na proces zapošljavanja u Agenciji za državnu službu. Koji to mehanizam ima Parlament da utiče na rad Agencije za državnu službu? Rekli smo da nam Zakon o državnoj službi ne valja i rekli smo da ćemo ga napraviti novi. I šta sad, još koji mehanizam Parlament ima na tu temu? Ni jedan. Sljedeća opaska, molim vas ove tri su naročito, donošenje kvalitetnih računovodstvenih politika na nivou institucija BiH, posebno imajući u vidu činjenice da budžetski korisnici ne mogu izradi svoje računovodstvene politike s obzirom da funkcionišu u sistemu trezorskog poslovanja. Pa 77 šta to znači? Kome je ova rečenica jasna? Ko to nije donio kvalitetne računovodstvene politike i koje računovodstvene politike? Da su rekli – ljudi, ne valja vam to i to, napravite to, da nam bude jasno, ali jedan paušalan, ne valjaju računovodstvene politike vidite šta ćete s tim. Kao da smo mi računovodstveni biro pa prepoznajemo šta to treba uraditi. Ili ove preostale dvije. Donošenje Zakona o platama i naknadama u institucijama odvojene za nivo izvršne, zakonodavne i sudske vlasti. Pa mi smo to pričali prije 5 godina i ovaj Dom i, dakle Parlamentarna skupština nije imala snage da to iznese. Sada u ovoj godini kada kriza na sve strane nas grize i imamo zaključano, potrošnju sa svih strana, sjetila se revizija da bi trebalo razdvojiti. Zakasnili ste, ....ostali ste na nekih 5 godina ranije. I na kraju, ovo je vrhunac zadnji, sistemsko rješenje pitanja raspolaganja imovinom na nivou BiH, što je jedan od segmenata opšte problematike državne imovine. E, kad bi ste uključili u sve ovo državnu imovinu vi bi ste došli na sam vrh. Dakle, ono što je najveći politički problem u ovoj zemlji, i što će ko zna kada biti riješeno, vi uključujete kao preporuku za rješavanje revizorskih izvještaja. Dakle, zaista nevjerovatno i mislim da nećemo moći većinu od ovih zaključaka usvojiti, jer to su loše preporuke.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Amir Fazlić, pardon, uvaženi zastupnik Niko Lozančić, replika. Izvolite.
Ja se ispričavam ... jer sam razmišljao ima li smisla replicirati. Da, Komisija ili Povjerenstvo za financije i proračun u ovim poslovima vrlo tijesno surađuje sa Uredom za reviziju institucija BiH i mi ističemo to kao primjer dobre suradnje, međusobnog uvažavanja, poštovanja i traganja na najboljim mogućim rješenjima zajedničkim radom. I nemojte se čuditi što smo mi prihvatili 99% preporuka Ureda za reviziju, jer mislimo da oni dobro rade. To što mi u ovom trenutku promišljamo, svaka čast svako ima pravo na to, da je nešto realno ili nerealno, to je drugo pitanje, to je drugo pitanje. Ali dopustite da, mislim mi možemo sve ismijavati, ja neću ići tom logikom, međutim ovo što je Komisija uradila i što je zajednički s revizijom, zajednički, evo ponavljam ovo namjerno, usuglasila kao preporuke predlaže ovom Domu da to podrži kao jedan od načina, jedan od načina da se stanje u raspolaganju javnim sredstvima popravi. Ono opet neće biti savršeno. Znači, nismo mi iluzionisti da mislimo da će biti savršeno, ali vjerujemo da će izvršenje jednog dijela makar ovih preporuka doprinijeti da stanje u ovoj oblasti bude bolje nego što je danas.
Zahvaljujem. Replika, uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Dakle, ni jednu rečenicu nisam rekla za Komisiju, ni riječ. Ja sam rekla samo da mi kao poslanici moramo imati drugačiji pogled na stvari u odnosu na Kancelariju za reviziju. I 78 argumentovala zašto mi ne možemo ispuniti ovo. Komisija, a onda i Parlament će, gubi dignitet zbog toga što se te preporuke ne mogu ostvariti. Pa, ko priča o tome kako ćemo ostvariti da dobijemo Budžet u zakonskim rokovima, od kad mi to radimo? Kako ćemo donijeti Zakon o platama, pa nismo mogli nas donedavno strpati u Zakon jer smo imali, pa nemojte molim vas da stavljamo stvari koje ne može ovaj Parlament ispuniti. Ja vas zato, kad nismo sutra, ovo uradimo bićete kao Komisija dužni da pratite izvršenje ovih zaključaka. Hoće li vam biti neprijatno kada iduće godine budemo gledali i vidjeli da ništa od ovih zaključaka nije ispunjeno. Dakle, govorim o tome da zaključci moraju sadržati jasnu normu koju je moguće pratiti. Ako je to samo ovo pričam ti priču onda možemo tako i neograničen broj napraviti.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Pazite, koleginice Majkić, mislim ja vas pozivam da budemo svi skupa, kako bih kazao je li, sa svojim diskusijama usmjereni u pravcu da pomognemo ako treba da se nešto dogradi. Pazite, ovaj, šta će drugo ljudi napisati kao preporuku osim da traže da se blagovremeno donosi Budžet, blagovremeno. Vi kažete to je misaona imenica, mi to ovdje ne možemo. To znači da oni to ne treba da napišu. Pa nije do njih, do nas je. Oni to kažu, ako ima na vrijeme Budžet, ukoliko je donesen, onda stvari su potpuno drugačije poredane. I neka su to napisali. Nemojte kritikovati njih, hajmo sebe kritikovati što nema Budžeta. Šta je problem ovde ako ljudi kažu, sistemsko rješavanje pitanja raspolaganja imovinom na nivou BiH, što je jedan od segmenata opće problematike državne imovine. Šta su ovde ljudi prejudicirali? Ništa. Imovina napuštena, Alajbegova slama, niko o njoj ne vodi računa. Ljudi kažu, de malo povedite računa o tome. Pa što ne bi napisali to oni? Zašto, šta su oni ovde prejudicirali? Ama čekajte, pa oni nama to kažu, mi smo Parlament, mi imamo mehanizam. Pa ko nema mehanizam? Ko nema mehanizam? Pa mi upravljamo državnom imovinom, mi smo taj segment. I ja vas molim da budemo, da dajemo diskusije u smjeru rješavanja problema. Ja sam maloprije kazao, evo našao sam jednu tačku u ovim izvještajima ovdje, u ovom Izvještaju Komisije koja govori o preporukama, evo strana 14, ono obavezuje se Vijeće ministara da uradi to i to, pa sam rekao – evo ugradite, ovo je dobro, dodajte tu prekršaje, dodajte i druge zakone u drugim oblastima, dajte da tako postupamo. Hajde da pomognemo ljudi, tako ćemo napraviti sistem. I onda nećemo doći u poziciju da iz godine u godinu imamo ovakve diskusije. Da pozitivno govorimo, a ne ovaj, nema budžeta, mi ga ne možemo donijeti, vi nemojte pisati preporuku. Ma nemojte tako.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Amir Fazlić, rasprava. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. 79 Nakon svih ovih diskusija teško je nešto novo reći, ali je pozitivno što su ovde bile polemike u smislu kako da unaprijedimo ovaj rad institucija i kako da na kraju krajeva dođemo je li, i do funkcionalnijih institucija i da one svake godine imaju neki napredak u svom radu. Ja sam na početku ove sjednice bio protiv ovakvog dnevnog reda, zbog metoda rada ovih tačaka, znači i ove tačke. I sada mislim da je ova sjednica trebala da na ovoj lijevoj strani bude puna strana i ovih direktora i ministara, na kraju krajeva to je jedan od zaključaka Komisije, na strani 13 kaže, imate u zaključku 4. kaže – Komisija za finansije i budžet Predstavničkog doma traži od Predstavničkog doma, da održi tematsku sjednicu na kojoj će se razmotriti revizorski izvještaji o finansijskom poslovanju institucija BiH, uz obavezno prisustvo svih članova Vijeća ministara itd. Ureda za reviziju itd. I kada sam onda diskutovao o dnevnom redu, zaboravio sam skrenuti pažnju Proširenom kolegiju, koji vjerovatno nije imao ove zaključke, vjerovatno da je pročitao, oni bi to uvažili i mi bi sada imali jednu sjednicu koja bi bila na tragu zaključaka Komisije za finansije,koju evo danas opet svi hvale i hvale joj svi zaključke uz određene i kritike, ali vidim da se pozitivno odnosite prema ovim zaključcima. Ja moram ovdje pohvaliti i Ured za reviziju, koji je zasita odradio svoj posao, dao primjedbe, istina, one se u većem dijelu i ponavljaju, sugerisao na određene stvari. I, ono što ja želim da kažem, a po meni je ključno, to je uloga Vijeća ministara u svemu ovome. Znači, mi danas zasjedamo i Vijeće ministara zasjeda. Ja bih molio zaista Kolegij, da kada Parlament zasjeda, da Vijeće ministara uzme neki drugi dan. Ovo je zakonodavno tijelo BiH i zaista želim da vidim ove naše ministre, da čuju oni nas, a ne da mi ovde kolege između sebe polemišemo, bez obzira iz kojih smo stranaka. A zašto želim da kažem ulogu Vijeća ministara. Ja sam par pitanja u dosadašnjem radu imao baš prema Vijeću ministara, a koje se tiču i ovih revizorskih izvještaja i određenih kriterija, pa sam tražio da Vijeće ministara uradi određene kriterije, po pitanju broja uposlenih u institucijama BiH i šire. I zamislite, sjećam se, baš i komentarisao sam taj odgovor, nemam ga, kaže – ne postoji u svijetu taj standard. Zar je nemoguće napraviti za ove institucije, možete imati toliki broj uposlenih, raspolažete sa toliko sredstava, zar je nemoguće da Vijeće ministara da okvirni plan i program i okvirne kriterije, da predsjedavajući Vijeća ministara vozi najbolje auto u ovoj državi? Ali nemojte brate u institucijama 67-70 institucija, 18,5 miliona je, se samo potroši za održavanje voznog parka i nabavku novih vozila. I na moje pitanje, još nisam dobio odgovor – koliko potroše u entitetima? Jer, tražim ekonomsku opravdanost, da pokrenemo jednu inicijativu, da vidimo opravdanost, da imamo domaću industriju. Mislim da domaća industrija može živjeti samo od državnih institucija, pa opštine, kantoni, entiteti i sve ostalo. Ali vraćam se na ovu temu na kojoj smo mi. Znači, traženo je od Vijeća ministara da uradi kriterije oko broja uposlenih. Ne mogu da shvatim da Vijeće ministara ne može propisati broj mobilnih telefona za institucije. Zna se nadležnost pojedinih institucija. Ne mogu da shvatim da nam se stalno ponavlja Zakon javnoj nabavci. Zato sam danas pitao, ko je direktor, pa su mi rekli da je direktorica. Evo ja ne znam. Ne mogu da shvatim da svi ovi zaključci koje smo unijeli, kaže, eh mi smo sada u minusu, ne možemo ništa provesti jer smo Budžet donijeli. A mi smo upozorili ovdje iz opozicije na Budžet, imali smo 24 sata da donesemo Budžet. Ja mislim da u Evropsi nije nigdje brže donesen budžet, da i Gornji dom i Donji dom za jedan dan donesu budžet. Normalno, mi se dovedemo u tu situaciju MMF, opravdanost i sve ostalo. A razlozi zašto se u tu došlo, leže u Vijeću ministara. 80 I gospodo draga, šta je naš posao poslanika? Pa nas prozivaju za nerad, nas prozivaju za plate, nas prozivaju za dnevnice ako odemo u inostranstvo. A šta ova gospoda rade? Ja želim da imamo funkcionalnu državu, ona i jeste funkcionalna, ali neki love u mutnom. Neki love u mutnom u ovim institucijama. I zato sam zaista volio i da su oni ovdje i ono što mi najviše smeta, što ovaj saziv Parlamenta će samo dva revizorska izvještaja od ovog Vijeća ministara raspraviti. Znači neki novi će raspravljati, a neki novi će ona dva druga revizorska izvještaja raspraviti. I mislim da bi kao Kolegij i nadležne komisije i mi kao Parlament, morali razmisliti da svi izvještaji dođu u našem mandatu, osim onog zadnjeg, kada su izbori. I evo, ja želim znači da još jednom kažem da su ovi, da kao član Komisije, da kažem da su ovi zaključci zaista brižno rađeni, da smo na Komisiji često imali i različita mišljenja, da smo čak brusili i rječnik ovih zaključaka i mislim da Komisija bez obzira na sastav i iz kojih smo političkih partija, radi za primjer. I bilo bi jako dobro ove zaključke prihvatiti, a na kraju krajeva i one kazne, pa mi imamo i rebalans budžeta. Sve mi to možemo napraviti do kraja godine, ako hoćemo. Mislim da je vrijeme da počnemo kažnjavati one institucije koje dobro ne rade. Ja sam i za oštre mjere, treba poduzimati krivične mjere za one, ako se utvrdi da su neke stvari zaista urađene van zakona. I mislim da kao Parlament moramo energičnije tražiti od Vijeća prvo ministara, da se upusti u ovu problematiku, a onda i mi kao Parlament. Toliko.
Zahvaljujem. Budući da me nema tko najaviti, ja ću sam sebe onda najaviti za kratku raspravu. Kolegice i kolege zastupnici, zahvaljujem se dakle evo na mogućnosti koja mi je dana. Ovde smo, u nekoliko navrata se moglo čuti da mi ovde na Parlamentu godinama raspravljamo o izvješćima revizije, a da se ništa ne mijenja. Ja se ne bih složio s tim. Naime, vi se dobro sjećate da smo imali izvješća revizije kada se revizija, ja bih rekao, nije usudila izreći negativna mišljenja. Pa su onda u svojim formulacijama imali priličite akrobacije, kako dakle izreći mišljenja sa rezervom, uz dodatke, a koji su ustvari suštinski bi zasluživali kvalifikaciju negativnog mišljenja. E upravo zahvaljujući raspravama u ovom Parlamentu i revizija je ohrabrena, da danas imamo ovdje pred sobom tri negativna mišljenja. Dakle, pomogla je ova rasprava u Parlamentu i reviziji i nama, a pomogla je i institucijama na koje se revizija odnosi. Mi danas imamo praktički 61 pozitivno mišljenje. Dakle, to je napredak u odnosu na sve dosadašnje godine. Prema tome, smatram da ova rasprava ima smisla, kao i ova danas što ima smisla. I, bez obzira što smo potrošili priličito vremena u raznim polemikama oko dnevnog reda, zapravo smo mi došli na ono što je većina zastupnika i tražila. Mi danas raspravljamo i ograničićemo se na zaključke oko Parlamenta, ono što jeste u domeni Parlamenta. Dakle domen Parlamenta nije da privodi, pa čak ni ove ministre koji danas nisu tu, da ih privede ovdje u ovu dvoranu, jer su svi pozvani. S druge strane, negativna izvješća i ako u njima ima elemenata za istrage i kazneni progon, su na dispoziciji i prije ovoga današnjega zasjedanja, odgovarajućim agencijama i tužiteljstvima i oni to i bez nas su dužni postupati po svojoj nadležnosti. Zadaća ovoga Parlamenta je da donosi zakone. Zadaća ovoga Parlamenta je naravno i da raspravlja o provedbi, posebice kada je riječ o institucijama koje su 81 ovako ili onako derivat ovoga Parlamenta, od Vijeća ministara pa do svih ovih agencija. I ja mislim da evo da smo mi i danas kroz ovu raspravu prakticirali tu svoju nadležnost. Ono što bih ja takođe želio reći, jer sam bio jedno vrijeme i u ulozi dakle ove, kako se kaže često ovdje lijeve strane, a danas sam opet u ulozi jednog od čelnika institucije koja je dobila mišljenje sa rezervom, da ovaj, da kažem koje su odgovornosti čelnika ovih institucija. To je kolega Vrankić u jednom momentu elaborirao. Naime, mi imamo danas kao Parlament, kao Parlamentarna skupština, mišljenje sa rezervom. Međutim, moje kompetencije, kao evo predsjedatelja Doma, su u tom segmentu, u tom kontekstu, apsolutno nikakve. Dakle, ništa ne potpisujemo, nikakve nabavke ne vodimo, nikakve procese, a na kraju bismo evo po ovim preporukama Povjerenstva, trebali snositi sankcije u odnosu na ovu skromnu reprezentaciju, koja je sigurno daleko ispod mojih kolega ministara, kojih evo danas nema ovdje. I zato sam i zato ja sad želim u ovom momentu reći par riječi oko ovoga Izvješća Povjerenstva. U suštini, čitav ovaj današnji rad, čitava ova rasprava će se sublimirati u zaključcima Povjerenstva, koje ćemo mi podržati nadam se u većini i većini točaka. I pri tome je naravno posebice važno, fokusirati se na privitke 2., 3. i 4. pročitao sam na početku rasprave šta je u njima sadržano. Ali opet, uloga ovoga Parlamenta će biti, da tako kažem, najviše vrednovana ukoliko će zaključci 5., 7. i 8. biti dosljedno provedeni. Ja mislim da je tu suština. Suština je u tome da se Ured za revizije i naše Povjerenstvo i u periodima između razmatranja izvješća, dakle ona su godišnja, pozabavi ovim institucijama koje su imale negativna mišljenja. Suština je u tome da nadležne institucije se obvežu da provedu odgovarajuću edukaciju ljudi, da bi na taj način bili u stanju primjeniti zakone. Jer ja ne vjerujem da su čak i ove institucije koje su negativno ocjenjene to radili, da tako kažem, s namjerom. Možda je to rezultat dakle, neznanja i nepoznavanja. Stoga ja mislim da, i naravno ono što, gdje se ja ne mogu složiti sa ovim zaključcima, to su točke 12. i 13. koliko se sjećam, koje se tiču sankcija prema ovim ministarstvima, koja imaju negativno mišljenje. Slažem se, mislim da je to gospodin Fazlić sada rekao, kada dođu izvješća za 2012. godinu, pa kod eventualnog rebalansa Proračuna, da ih onda kaznimo, dakle ove ljude koji su sada ove institucije, ali sankcionirati institucije za ono što su uradili prethodni saziv, bez obzira što odgovornost čelnika nije uvijek apsolutna, jer nije apsolutna kontrola, ministri koji su bili na čelu tih institucija, sigurno snose najveću odgovornost. Tako da u tom dijelu, ja naravno ne bih mogao podržati te zaključke, ali ostalo u svakom slučaju, po meni treba podržati, jer to na kraju krajeva sublimira i ovu našu raspravu i prijedloge koji su se čuli ovdje u našem Domu. A ono što mi takođe trebamo uraditi, dakle ima potpuno nelogičnih stvari. Evo ja ću reći jednu stvar. Ima pola godine ja, kao jedan evo od članova Kolegija, pokušavam preko naših Zajedničkih službi dobiti da se uz, da tako kažem, prijavu mobilnog telefona kojega koristim i gdje imam pravo na ograničen trošak, uplati korištenje interneta od jednog gigabajta, što bi povećalo cijenu dakle, ove pretplate, za nekih 10 ili 20 maraka. Ne može. Ne dozvoljava kaže, Zakon o javnim nabavama i revizija. I onda šta meni preostaje? Onda kada sam na dometu 3G mreže, ja uključim dakle 3G mrežu ako nisam na bežičnoj ovdje i trošim, ja ne znam koliko, ali sigurno mnogostruko više nego što bih potrošio telefona, da imam mogućnost uplatiti uz normalnu pretplatu dakle razgovora i sms poruka i recimo pola ili jedan gigabajt košta interneta. Dakle, toliko je tih nelogičnosti koje mi moramo otkloniti. Dakle, i to je ono što je zadaća, dakle ovoga Parlamenta i na kraju krajeva i Vijeća ministara, u svojim institucijama. I toliko samo, hvala. 82 Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić ...
Poštovani predsjedavajući, pa izvinite, nemam kome replicirati, nego Vama. Ja sada pitam – u čemu je razlika i ko će snositi konsekvence ovih negativnih izvještaja i ovih pozitivnih? U čemu je razlika i šta je naša uloga? Ja sam dobio jednu trećinu odgovora, kao da sam revizor i postavio slična pitanja i malo vršio uporedbu, sve se razlikuje. Sve se potpuno razlikuje, ništa nije tačno. Ili nije ovo ili moje što su mi dostavili odgovore. Ja sada postavljam pitanje – šta ćemo mi dobiti, evo do 17:05 ima ona pjesma 5 i 5, što smo danas cijeli dan raspravljali i kakve su konsekvence za ove što su radili ovo negativno, što su dobili ta negativna mišljenja i ove što su dobili pozitivna? Ima li tu razlike? Nema. Dakle, šta god uradili ja tvrdim da smo danas izgubili dan i da ništa nismo uspjeli, nego se onako ispričali. Ja nekom poslaniku, drugi poslanik meni i tu stavili tačku. Nema onoga što sam rekao. Savjet ministara da izvrši racionalizaciju, pa da kaže, jedna agencija može imati jednog direktora i jedno službeno auto. Može imati pet zaposlenih, a ne 25 i još tražiti da dopuni sa 18, jer zapošljava svaki dan ovje u zajedničkim institucijama. To je suština ove zemlje, gdje mi ne vidimo kraj gdje će se završiti. Postavljam pitanje – bićete živi hvala Bogu, hoćemo li uspjeti prikupiti ova sredstva za Budžet, isfinansirati ovo sve što smo predvidjeli? Ja vam danas kažem, da nećemo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Na ovaj način zaključujemo raspravu o točkama do 75. i prelazimo na točku 76., [[zajednička diskusija]] Dobro, nisam imao prijave, a izvolite ovaj.
Pozdravljam predsjedavajućeg, delegate, predstavnike Vijeća ministara i ostale prisutne. Kao prvo, zahvalio bih se svim diskutantima koji su uzeli aktivno učešće po ovim tačkama revizorskih izvještaja, a posebice bih se zahvalio Komisiji za finansije i budžet, koji su zaista uložili dosta truda, napora i znanja da bi se došlo do vrlo važnih i značajnih zaključaka. Revizija nije svrha samoj sebi, nego neophodan dio regulatornog sistema, čiji je cilj pravovremeno otkriti devijacije od usvojenih standarda i kršenja principa zakonitosti, upravljanja finansijama, kako bi se omogućilo preduzimanje korektivnih mjera u pojedinim slučajevima, a odgovorne natjeralo da prihvate odgovornost, kako bi se nadoknadila šteta i kako bi se preduzeli koraci u sprečavanju ili barem otežavanja prekršaja. A u skladu sa revizorskim standardima, fokus 83 naše aktivnosti svakako trebao bi da bude na javnoj odgovornosti. Međutim, sve ono što smo napisali, dali značajne preporuke, Komisija je iz godine u godinu, na neki način, zapravo naše preporuke pretvarala u zaključke i oni su usvajani. Međutim, zaista implementacija tih zaključaka nije bila od strane onih koji su nadležni za to. Zapravo, mi bi se zaista trebali upitati gdje je ovdje najslabija karika u svemu ovome? Ako, ja bih se samo osvrnuo na par nekih preporuka, kad govorimo o regulisanju, obzirom da to zaista dosta vremena, na te rasprave kada je u pitanju upotreba službenih auta, telefona reprezentacije. U skladu s članom 49. Zakona o plaćama, to je jasno propisano, ko treba da donese. I zaista je i mnoge ove preporuke se ponavljaju iz godine u godinu. Kada govorimo o prestrukturiranju, Zakon o reviziji institucija BiH, on je rekao da se može kazniti i smanjenjem budžeta, ali i drugim korektivnim mjerama. Ono što bi možda trebalo razmotriti to, koje su to neke druge mjere, na neki način kako bi se sankcionisali ili doveli u red oni koji imaju najviše propusta, gdje je revizija utvrdila. Ako institucije, ako postoji Zakon o zapošljavanju i Zakon o državnoj službi za 2010. ako smo imali 200 uposlenih po osnovu Ugovora o djelu i to na sistematizovana mjesta, ove godine nešto manje, zar ne bi zaista tu neke stvari trebalo regulisati, a u isto vrijeme imamo sistematizacija kod mnogih institucija koje nisu popunjene. Kada govorimo o računovodstvenim politikama, mi smo u dosta navrata kroz dosadašnje izvještaje svoje isticali. Neophodno je donijeti računovodstvene standarde za javni sektor. Jedino na državnom nivou ne postoje, entiteti su to regulisali. Ne mogu institucije primjenjivati računovodstvene standarde koji imaju stotine i stotine stranica. Imamo samo Pravilnik o računovodstvu i to bi zaista neophodno bilo da se na neki način zaokruži, kao što je neko istakao ovdje. Zaista stvar je u tome da se napravi adekvatan sistem koji će funkcionisati, a ne da zavisi od pojedinaca. I ono što smo, mi smo na neki način i u svakom svom izvještaju vi ste to vidjeli, mi pratimo izvršenje preporuka, međutim veliki broj tih preporuka npr. ne realizuje se 20-30% ili je u toku, ovaj, upravo iz tih razloga, nepostojanje tih nekih jedinstvenih pravila, tako da vrlo je teško institucijama. Onda imamo jednu tako da kažem, šarolikost, gdje kada je u pitanju upotreba telefona, donosi svaka institucija onoliko koliko hoće, jednostavno ničim nije ograničena, osim budžetom. Tako i upotreba auta. Mi smo i kroz ovaj Revizorski izvještaj revizije učinka, upotreba službenih auta, zaista istakli da bi neophodno bilo da se propiše. I mislim da to nije problem natjerati po meni izvršnu vlast, ako se svake godine usvaja Izvještaj o radu Vijeća ministara, pa onda bi vjerovatno kroz to se možda moglo natjerati da se donesu zaista te sistemske neke mjere koje bi olakšale svima. Ja ne bih zaista, eto dobili ste što kaže, svi Izvještaja, činjenica da na neki način ovo vrijeme koje smo imali, pogotovo što je trebalo bar možda posebno izdvojiti ove revizorske izvještaje revizije učinka, ali evo oni su ovako objedinjeni, tako da, date su u njima preporuke. Komisiji se još jednom zahvaljujem, obzirom da su dali zaista kvalitetne zaključke. Hvala.
Zahvaljujem se predstavniku Ureda za reviziju. I, zaključujem raspravu o točkama, do točke 75. uključujući i točku 75. 84 Otvaram točku 76., Ad. 76. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju institucija Bosne i Hercegovine po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika Zastupničkog doma Prijedlog zakona je dostavljen 07.12.2012.godine, sa zahtjevom za razmatranje po žurnoj proceduri. Prije nego što otvorim raspravu, ja bih htio jednu informaciju kratku samo dati kao moj uvod u raspravu.
Riječ ima predsjedavajući Predstavničkog doma, doktor Božo Ljubić. Izvolite.
Tijekom zasjedanja ovoga Doma, dakle nakon što je utvrđen ovaj dnevni red, na zamolbu zamjenice ministra financija sastali smo se u uredu i došla je sugestija, zamolba koju bi, zamoljen sam da je prenesem ovom visokom Domu, da se rasprava o ovoj točki pretvori iz žurnog u skraćeni postupak. Obrazloženje je da je Ministarstvo financija i Vijeće ministara, dobilo sugestije od MMF-a i Evropske komisije, za određene izmjene. Istina, meni je rečeno ne krucijalne i suštinske, ali da bi se dala prilika Vijeću ministara da reagira amandmanski. Tako da ja sam evo dužan da vas o tome izvjestim. A evo, ako zamjenica ministra ima potrebu da ovo detaljnije obrazloži, ova govornica je na raspolaganju. Hvala lijepo. Dakle, otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Ja sam Vas razumio da će neko iz Ministarstva, ok.
Ne, ne, ja sam samo rekao ako imaju potrebe. Ali ja sam evo ovaj, od prilike interpretirao ono što je bio sadržaj razgovora danas.
I ako sam ja Vas dobro shvatio, Vi sad govorite da ovo nije zahtjev za ... [[zajednička diskusija]] Vidite, u najkraćem par rečenica o ovoj proceduri, ali ću iskoristiti priliku da upozorim samo na jednu stvar. Dakle, nije prihvatljiva bila hitna procedura apsolutno. Iz prostog razloga, jedna stvar meni je apsolutno nejasna, ne znam čime je ona izazvana. Trebalo je ići samo na ono što je Međunarodni monetarni fond tražio, 85 dakle procedure vezane za servisiranje itd. iako sam ja i oko toga izrazio rezervu. Neka svako radi svoj posao i sve bi bilo uredu. Mi sada imamo situaciju da se ovdje predlaže usvajanje Budžeta do 31. marta. I ja bih volio da mi se objasni, je li to sada neka nova situacija, je li to preporuka ili to vežete sa ovim privremenim finansiranjem do jedne trećine? Kad kažete do jedne trećine Budžeta, je li to vežete sa ovim da Budžet se usvaja do 31. marta, pa da je tada samo moguće privremeno finansiranje, ne kasnije? Uopšte ne mogu da shvatim, jer je strašno, to je protuustavno. Ustav kaže, Budžet se usvaja svake godine, Ustav BiH. Dakle, ja vas stvarno upozoravam, ok skraćena procedura, ja evo podržavam, neka nije samo hitna, pa da ovo ispravite. Ovo nije uredu. Ja ne mogu da vjerujem da ste se opredjelili na 31. mart, u odnosu na dosadašnje termine koje smo počeli gospođo Majkić ispunjavati. Vi kažete – nećemo mi nikada to, ovo, ono. Evo ispunjava se. Javno su se ljudi pohvalili i na televiziji, svugdje, kako prvi put u istoriji budžeti entiteta, države itd. su usvojeni prije isteka budžetske godine. Pa tako je, pa usvojili smo 2009. za 2010. ali to se zaboravilo, to se briše. To se briše. Dobro, ja završavam. Dakle, prihvatljiva mi je skraćena procedura.
Ja se zahvaljujem. Ja mislim da sam bio jasan, jasno obrazložio da je zahtjev Vijeća ministara da se ovaj Zakon razmatra po skraćenoj proceduri, sukladno članku 126. I ja evo kao predsjedatelj Doma i kao predstavnik stranke koja podržava ovo Vijeće ministara, ja to preporučujem Domu, evo. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, diskusija.
Dakle, ne možet Vi to odrediti, ali može predlagač. I ja sam Vas razumio da je predlagač kod Vas, predstavnik, dolazio i zamolio Vas da kažete da je to stav predlagača, da se ide u skraćenu proceduru i da riječ, umjesto hitna, pišu skraćena i da je to stav predlagača. Ako je to tako, onda je stvar dakle, potpuno jasna. Mi ćemo donijeti odlku. Nije više dakle 127., nego je 126. Evo. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Prijavljenih više nema za raspravu. Ja bih zamolio zamjenicu ministra financija da ukoliko ima potrebe, da ovo potvrdi ili ako se slaže s ovim što sam ja rekao. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema ni potrebe. Zahvaljujem se. Dakle, na taj način smo zaključili raspravu o točki 76. 86 Prelazimo na točku 77. Ad. 77. Zahtjev zastupnika Dušanke Majkić, Beriza Belkića i Nike Lozančića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije po skraćenom postupku, sukladno članku 126. Poslovnika Zastupničkog doma
Pa, ja vjerujem da je sve jasno, s obzirom da je ovaj Zakon iz 2009. godine i da je Komisija donijela jednoglasnu odluku da se podrži ovaj Prijedlog zakona i da je od tog dana, 17.10.2012. do prije par dana, praktično iskorišteno za usaglašavanje sa Kabinetom predstavnika EU u BiH, čije ste pismo svi dobili, članovi ove Komisije. Ja mislim da bez dok se ne usvoji ovaj Zakon mi nemamo osnove za rad ove Komisije, pa predlažem da se odluka donese ova kako je traženo. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović, rasprava. Izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici, ja imam jedno pitanje predlagaču. Naime, dobro je, ja sam išćitao ovaj Prijedlog izmjena i dopuna Zakona, ima tamo dobrih prijedloga koji bi zapravo upotpunili ovo zakonsko rješenje. Međutim, imam samo jednu dilemu, a to je da li zapravo ova parlamentarna Komisija, treba da vrši nadzor dand radom Agencije za prevenciju borbe protiv korupcije? Jer onda ta Agencija mislim da prestaje potreba za njenim egzistiranjem, ako će bilo koja parlamentarna većina iako je sad evo u toj Komisiji malo mješovit sastav, obzirom da je gospodin Tihić tamo. Zbog toga vas molim da mi evo pojasnite, da li zaista vi imate ambicija da vršite nadzor nad radom ove Agencije, jer to će uveliko opredjeliti moje opredjeljenje, da li da podržim ovu skraćenu proceduru, jer bi trebalo sigurno dati priliku da se malo detaljnije ovo išćita. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite. 87
Pa mislim da nije korektno ovaj, Vaše insistiranje, dakle ovo je odlučivanje o proceduri. Mi tražimo skraćenu proceduru koja Vama ne isključuje mogućnost da to sve pitate. Kada dođe vrijeme, možete sva ta pitanja postaviti. Ja Vas molim da se izjasnite i o proceduri. Ništa drugo. A mi nećmo Vam sad to objašnjavati, nego kada dođemo do prvog čitanja onda ćemo o principima razgovarati.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović, replika. Izvolite.
Ja se ispričavam. Ja sam očekivao u najmanju ruku od Kolegija ovog Doma da me zaštiti od ovakvih napada. Da li je nešto korektno ili nije korektno, to Vi zadržite za sebe. Ali ja ovdje kao zastupnik imam pravo da iznosim svoje mišljenje, svoje stajalište i tražim odgovore na određena pitanja. Da li se to Vama, gospodine Belkiću sviđa ili ne sviđa, to je Vaš problem. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Dakle, kolega Mehmedoviću, želim da kažem da Parlament je donio odluku da formira tijelo koje će vršiti nadzor, nezavisno tijelo. To nije ad hoc komisija, nego nezavisno tijelo poput Odbora za žalbe, poput one Komisije za razmatranje žalbi građana. Dakle, nezavisno tijelo čiji je zadatak da prati rad Agencije za prevenciju korupcije, u skladu sa Zakonom. Podsjećam Vas samo da je svaki od ovih predloženih članova razmatrao Kabinet gospodina Sorensena i dao saglasnost na to. Direktno su fokusirani na ovaj Zakon, za svaki njegov član. Dakle, ako treba, znači jeste, to je nezavisno tijelo koje će pratiti rad Agencije za prevenciju korupcije.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, replika. Izvolite.
Dakle, Vi ste, gospodine Mehmedoviću uspjeli da se otvori naravno rasprava. I ja Vam čestitam. Dakle, nije stvar o tome ljutim li se ja ili ne ljutim, stvar je bila samo u slijedećem, ovo je bio zahtjev za proceduru. I dakle, raspravlja se o zahtjevu, raspravljaj se o proceduri. I naravno, Vi ste sada uspjeli otvoriti raspravu. Evo ja ću se suzdržati da Vam odgovorim i to Vama koji ste na 88 ovom Parlamentu se digli i rekli, kada smo mi predloži rang listu za izbor direktora Agencije, dakle Komisija koju je ovaj Parlament imenovao itd. i mi predložili rang listu i nešto prvi bodovi, ovo ono, Vi ste se digli i rekli – stanite ima politički dogovor, hajmo glasati itd. I sada Vi pričate o nadzoru i nezavisnosti. Ja molim Kolegij, danas raspravljamo o proceduri, a biće vremena kada budemo u prvom čitanju, sve ćemo ovo raspraviti.
Zahvaljujem. Dakle, u uvodu u ovu raspravu, ja sam jasno rekao, otvaram raspravu o Zahtjevu za skraćeni postupak. Dakle, ja ne želim ovdje docirati zastupnicima, pogotovo koji su iskusniji u ovom Domu od mene, ali isto tako odbijam i štititi zastupnike od nečega od čega ih ne treba štititi, kao što je rekao maloprije kolega Šemsudin Mehmedović, da ga se zaštiti. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Evo ja ću samo o proceduri. Ili ja nisam pročitao ili nism razumio šta je razlog za hitnost i za skraćeni postupak. Ili nisam dobro slušao ili nisam čuo. Ne priznajem ako je požurivanje iz Kancelarije gospodina Sorensena znači. Ili ja nisam dobro obavješten, ili nisam čuo šta je razlog za skraćivanje procedure.
Ja se zahvaljujem. Ja samo želim reći da je Prijedlog zakona dostavljen 10.12. sa Zahtjevom za razmatranje po skraćenom postupku, a Dom će o tome odlučiti. Dakle, predlagatelji su tražili skraćeni postupak. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović, replika. Izvolite.
Gledajte, replika se odnosi uvaženoj kolegici Dušanki Majkić, ja koliko vidim, ova Komisija nije za nadzor, bar se tako ne zove. Da li u suštini jeste ili nije, to je drugo pitanje, ali piše Komisija za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije. Prema tome, ne piše ni u naslovu da vi vršite nadzor nad radom ove Agencije. To je jedna stvar. A druga replika uvaženom gospodinu Belkiću. Ja koliko znam, tačno je da sam ja predložio usaglašeni stav direktora i zamjenika direktora ove Agencije. Ali je isto tako tačno da ste Vi na jednoj od prethodnih sjednica podnijeli ostavku na članstvo u ovoj Komisiji, ali čini mi se da ste se predomislili u zadnje vrijeme, obzirom na ove novonastale okolnosti. Hvala lijepo. 89
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, rasprava. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege. Ja mislim da nije ovo nimalo bezazlena stvar, mi smo unutar Ustavnopravne komisije, za to znaju članovi, povodom jednog zahtjeva za autentično tumačenje, oni raniji članovi koji su bili u ovoj Komisiji, pa više nisu članovi Parlamenta, dobili jedan zahtjev, pa smo to onda riješili ovdje u Parlamentu i u Domu naroda i Predstavničkom domu i mislili smo da kao Komisija eto riješimo tu stvar tako što ćemo predložiti izmjene i dopune Zakona. I, onda smo zamoljeni da to ne činimo. Nismo dakle, direktno nego jednim pismom koje smo dobili od Evropske komisije i mi smo kao Komisija, Ustavnopravna komisija stale dakle s tom stvari. Radi se, dakle, o ozbiljnoj stvari se radi. Ova Agencija je napravljena tako kako je napravljena. Ona je napravljena, vidjeli ste s nekom teškom mukom kao uslov za napredak BiH na evropskom putu, za liberalizaciju viznog režima i sve ono što je trebalo. Nije to ono što je bio kapacitet i sa velikim senzibilitetom se posmatra rad i razvoj te Agencije. I zato ja molim, ovo je vrlo važno pitanje, je li to nadzor ili je praćenje rada itd. i je li to stalno radno tijelo ili ulazili u Poslovnik ili ne, evo to su potpisali i ovi članovi, hajmo u redovnu proceduru, hajmo dakle, hajmo idemo u redovnu, predlažem da idemo dakle u redovnu proceduru sa ovim ovdje, da to bude tako i da se ovo radi u tijesnoj saradnji sa Evropskom komisijom. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Milorad Živković, zamjenik predsjedatelja. Rasprava ili replika?
Pa evo, ja sam se danas rijetko javljao i kada je bila diskusija o dnevnom redu i kada su bili ovi revizorski izvještaji, jer sam smatrao da je to gubljenje vremena. Evo pitanje svima vama. Kakve veze je li redovna ili je skraćena procedura, kada će doći 3. na dnevni red? Koja je razlika? Simbolična, evo gospodin Džaferović kaže simbolična.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu o točki 77. 90 Prelazimo na točku 78. Ad. 78. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o radu u institucijama BiH, predlagatelj: Povjerenstvo za ostvarivanje ravnopravnosti spolova (drugo čitanje) Na 37. sjednici Doma, održanoj 06.12.2012. godine, Prijedlog zakona je usvojen u prvom čitanju. Nadležno Ustavnopravno povjerenstvo je Izviješće dostavilo 17.12.2012. godine, nije bilo amandmana. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Za raspravu se javio uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
U ime Ustavnopravne komisije koja je razmatrala ovaj Zakon, predlažem da Dom ovaj Zakon usvoji. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Vrlo koncizna rasprava. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 79. Ad. 79. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH, predlagatelj: Povjerenstvo za ostvarivanje ravnopravnosti spolova (drugo čitanje) Na 37. sjednici Doma održanoj 06.12.2012. godine Prijedlog zakona je usvojen u prvom čitanju. Nadležno Povjerenstvo za finansije i proračun Izviješće je dostavilo 18.12.2012. godine, nije bilo amandmana. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Uvažena zastupnica Vesna Krstović-Spremo, rasprava. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Ja u ime Komisije za ravnopravnost spolova predlažem da ovaj Zakon usvojimo, jer se slaže sa prethodnim. 91
Hvala lijepo. Osobno podržavam ovu raspravu. Zaključujem raspravu o ovoj točki. Prelazimo na točku 80. Ad. 80. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivnju Zavoda za izvršenje kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera BiH, predlagatelj: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje) Vijeće ministara je 28.12.2012. godine dostavilo u proceduru ovaj Prijedlog zakona. Kao nadležno povjerenstvo određeno je Ustavnopravno povjerenstvo. Mišljenje o ustavnoj osnovi i principima dostavljeno je 17.12.2012. godine. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Za raspravu se javio uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. Izvolite.
Ustavnopravna komisija je jednoglasno podržala ovaj Zakon. Na Ustavnopravnoj komisiji je bio predstavnik Ministarstva pravde i nama je, dakle, kazano da je ova promjena vezana za sugestije iz revizorskih izvještaja i da je ova izmjena rezultat zahtjeva međunarodnih kreditora vezano za odredbe ugovora o kreditu. Dakle, to je ono što je na Komisiji kazano, ja sam pregledao, dakle, te odredbe zakona, predlažem da ga Dom u prvom čitanju usvoji. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, rasprava. Izvolite.
Evo, nema nikog od predlagača, ja ne znam da li gospodin Džaferović mi može pomoći, da li je Evropska Razvojna banka prihvatila ovakav model jedinice koja je kao upravna organizacija? Koliko ja znam oni su insistirali na potpuno samostalnoj jedinici za implementaciju. Ako je Razvojna banka prihvatila, nema predlagača ovdje, apsolutno je prihvatljivo i ovo je nužda bila da se uradi. Ali ja nisam siguran da li je ona to prihvatila u ovom obliku.
Replika, poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine Belkiću ja nemam odgovor na to, ja ne znam ... 92
nije uključen mikrofon
Dakle, ja ...
Ja ću vas zamoliti ipak za malo pažnje i da, izvolite gospodine Džaferoviću.
Dakle, ja gospodinu Belkiću praštam, dakle nema problema nikakvih, ovu jednu vrstu neprimjerene komunikacije, ali eto, halal bilo što se mene tiče Berize. Dakle, na sjednici Komisije je bio predstavnik i ja sam kazao šta smo pitali predstavnika Komisije. I za mene je, kao pravnika, logično da mi imamo instituciju u izgradnji, Zavod za izvršenje krivičnih sankcija u izgradnji, kako je bilo rješenje i do sada. I onda je kazano da je ovo rezultat preporuka revizije i ovih kreditora da to više ne bude Zavod za izgradnju, nego da to bude jedinica za implementaciju kao samostalna upravna organizacija. Ja nisam tada pitao, niti bilo ko od članova Komisije, pitanje koje ste Vi meni postavili danas, da li znam da li je to bio uslov međunarodnih kreditora. Ukoliko Vi smatrate gospodine Belkiću da nemate dovoljno elemenata za odlučivanje, jer ovdje nema predstavnika Ministarstva pravde, ja nemam ništa protiv da se ova tačka skine s dnevnog reda, sačeka se predstavnik Ministarstva pravde i neka odgovore Vama na Vaše pitanje. Možda bi to bilo i najbolje. Toliko, hvala vam.
Replika, poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
Ja nisam toliko važan, ali da pojasnimo, dakle ja sam vrlo jasno pitao, a ako ne mogu dobiti odgovor onda nema potrebe. Ja sam pročitao šta kažu i revizori i šta su rekli ovi i šta su rekli oni, ali ja neke informacije imam i znam da Evropska Razvojna banka insistira na jedinici za implementaciju koja je van sistema uprave. Ovo što nam se predlaže ovdje je u sistemu uprave. I ništa ja drugo nisam rekao. Moj glas nije toliko bitan. Dakle, ja apsolutno ništa ne tražim, ja sam samo pitao ima li mi ko pojasniti, nema. Ja ću biti protiv ovog Zakona, naravno ljudi će usvojiti, sve je u redu.
Za diskusiju se prijavio poslanik Drago Kalabić. Izvolite.
Ma evo, vrlo kratko, trebala bi određena pojašnjenja, ali ja mislim, s obzirom da nema predlagača, nismo imali tu čast kao što je imala Ustavnopravna komisija i bilo bi dobro da ovo skinemo i da tražimo ta objašnjenja. Nema ni jednog razloga, jer pazite novu urpavnu organizaciju 93 ne mogu formirati revizori i banke, to je vrlo komplikovano pitanje, da bi smo na taj način o tome razgovarali. E sad treba da dođu i da kažu iz Ministarstva pravde, na ove dileme, šta će biti i kako će biti. A s obzirom da danas nema predlagača, ostajemo bez tih odgovora i sa tim dilemama i mislim da nema razloga za žurbu, da te stvari ne razjasnimo.
Dobro. S obzirom da nema više prijavljenih za diskusiju zaključujem raspravu o ovoj tački dnevnog reda. Prelazimo na 81. tačku dnevnog reda, Ad. 81. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudskoj policiji BiH, predlagač: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje) Da li ima prijavljenih? Riječ ima poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Dakle, Ustavnopravna komisija je analizirala i ovaj Zakon. Predstavnik Ministarstva pravde je bio na Ustavnopravnoj komisiji i ja moram da kažem ono šta je bilo na Ustavnopravnoj komisiji. I mi smo obaviješteni, dakle ja sam čitao odredbe ovoga Zakona, upoređivao sa onim odredbama koje se mijenjaju, razlozi za donošenje je zapravo usklađivanje sa Zakonom o radu i drugim zakonima koji su u BiH doneseni i vezani su za državnu službu. I ja kao predsjedavajući Ustavnopravne komisije, budući da je Komisija ovo jednoglasno podržala, predlažem da se i ovaj Zakon podrži u prvom čitanju. Ukoliko Dom, zbog toga što predlagača nema, insistira da se i ovo skine s dnevnog reda, ja ću podržati takvo rješenje. Neka predlagač dođe i neka onda objašnjava. Prema tome, ja nemam problema ni ovako, ni onako. Na Komisiji su bili, ja sam čuo šta sam trebao da čujem, ali to nije dovoljno, Dom to treba da čuje. Hvala vam.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
Evo, neću se više javljati i zaista sam bio u dilemi da li da uopšte se javljam i po ovom Zakonu, ali evo molim vas da pogledate, recimo nešto, neću ništa drugo govoriti samo pogledajte u obrazloženju, kaže – Nakon 10 godina od donošenja Zakona konstatuje se, nakon 10 godina, da Zakon u mnogome ne odgovara funkciji Sudske policije i praktično predstavlja problem za funkcionisanje policije, Sudske policije, koja nije mogla da obavi svoju ulogu radi pomoći sudu i tužilaštvu u ostvarivanju funkcija suda i tužilaštva, pa kaže – neovisnost, samostalnost, 94 nepristrasnost, stručnost, efikasnost. Dakle, da li Sudska policija ovo obezbjeđuje tužilaštvu i sudu? Pa ljudi moji, ja ne znam, ako je ovo u redu u redu je, a da ne govorim još o nekim drugim stvarima. Dakle, Sudska policija, njezin posao je, u obrazloženju Ministarstva pravde stoji da svojim radom obezbijedi profesionalnost, stručnost, efikasnost, i td., pa valjda čuva sud i obezbjeđuje sigurnost, red i mir. Ali neću se više javljati.
Zahvaljujem. Konstatiram da nema više prijavljenih. Zatvaramo 81. tačku dnevnog reda. Prelazimo na 82. tačku dnevnog reda, Ad. 82. Izvještaj o radu Ureda za razmatranje žalbi BiH u 2011. godini Podsjećam da je to odgođena rasprava i izjašnjenje na 37. sjednici Predstavničkog doma 06.12.2012. godine. Da li se neko javlja za diskusiju? Riječ ima Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, htio bih da ukažem na to da je ovaj Izvještaj bio predmetom rasprave na Komisiji za finansije i budžet u nekoliko navrata i da se on vraćao na dopunu da bi u današnjoj, u ovakvoj formi kakvu danas imamo na dnevnom redu, dobio podršku Komisije. Može se istaći da je Ured za razmatranje žalbi bio značajna institucija u sistemu javnih nabavki, da je pokazao dosta visoku efikasnost u rješavanju i da su rezultati njegovog rada, od prilike na nivou 2010. godine, mada je broj rješavanih predmeta bio nešto manji oko 3%. Ono što bih posebno htio da istaknem, to je da je prosječna vrijednost spora koji je razmatran među 1.784 žalbe upućene Uredu za razmatranje žalbi povodom javnih nabavki, prosječna vrijednost spora bila 548.000 maraka. To je rezultat, to je prosjek jedne strukture u kojoj je do 50.000 bilo oko 862 spora, od 50.000 do 800.000 oko 604 i iznad 800.000 - 282 spora. Ured za razmatranje žalbe mora da uloži napore na rješavanju žalbi jednake i za spor 20, 30, 50 hiljada kao i za onaj od 10 miliona. Zato se pokazuje opravdanim da se uvede racionalizacija u radu ovog Ureda i da se on možda, da se izvrši specijalizacija prema predmetima, prema veličini spora, prema veličini vrijednosti ugovora za koje se podnose žalbe. I to bi sigurno donijelo racionalizacije u radu Ureda za žalbe na principu specijalizacije koja bi se mogla vršiti i decentralizacijom po teritorijalnom kriteriju. U Izvještaju su predloženi i zaključci, tri zaključka koja bi zajedno sa Izvještajem trebalo usvojiti, a jedan od njih se tiče potrebe da se što hitnije priđe imenovanju predsjedavajućeg Ureda za žalbe, kome je istekao mandat. Hvala lijepo na pažnji. 95
Zahvaljujem. Riječ ima poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
E hvala predsjedavajući. Da kažem samo nekoliko riječi, u svakom slučaju smatrajući da je predsjedavajući Kancelarije za razmatranje žalbi uradio ono što mu je bilo naloženo u drugom slučaju, znači prvi put nisu svi članovi Kancelarije za razmatranje žalbi bili za Prijedlog izvještaja, ali u drugom krugu, kad je insistirano, oni su ipak taj Izvještaj dostavili i vidimo da je značajan napredak u odnosu na ono što je do sada radila Kancelarija za razmatranje žalbi. Ali ne mogu s vama da ne podijelim, da je 2009. godine, Predstavnički dom donio nekoliko zaključaka koji su se odnosili na to da treba hitno pronaći mjere da se unaprijedi procedure javnih nabavki, a posebno da se unaprijede relacije između Agencije za javne nabavke i Kancelarije za razmatranje žalbi kao dvije ključne institucije za javne nabavke. I tada je rečeno, u tim zaključcima nešto što ni do danas nije ostvareno. Da se usljed višegodišnjih problema u radu dvije ključne institucije, Agencija za javne nabavke i Ureda za razmatranje žalbi, Predstavnički dom Parlamentarne skupštine traži od Vijeća ministara da formira radnu grupu koja će analizirati stanje u ovim dvjema institucijama i predložiti rješenje za iznalaženje problema u njihovom radu. Taj isti zaključak smo u 2010. godini ponovili. I formirana je radna grupa, u toj radnoj grupi ispred Predstavničkog doma smo bili ja, kolegica Dervoz i mislim kolegica Martinović. I dok je Savjet ministara nas obavijestio da treba da počnemo da radimo, istekao je rok. Dakle, tražili smo da se promijeni rok, to je bilo prije odlaska na godišnji odmor. Ni do danas taj rok nije ... To govorim da shvatite kakav je odnos prema tome. U ovom momentu, šta je najveći problem u Kancelariji za razmatranje žalbi? Direktor je od 2006. godine na čelu tog tijela. Zašto? Zato što ne znaju da ga smijene, odnosno ne znaju da promijene. To je još jedna smijurija, dakle koja je isključivo plod Savjeta ministara. Šta se u stvari desilo? Zakon o javnim nabavkama predviđa postojanje predsjednika Ureda za razmatranje žalbi, ali ne i njegovog zamjenika. Međutim, Zakon o upravi, njegov član 56. koji je stupio na snagu 06.01.2010. godine omogućava Vijeću ministara da na prijedlog predsjedavajućeg imenuje novog i predsjedavajućeg Kancelarije za razmatranje žalbi i njegovog zamjenika. Oni to danas nisu učinili, vjerovatno im je otišlo s uma da postoji takva mogućnost da to urade. I kad je Kancelarija za razmatranje žalbi prije ovog roka predložila jednog od svojih članova u Savjetu ministara nije postignuta saglasnost. Dakle, svi zamjeraju što je Amir Pilav 6 godina na čelu Kancelarije. Niko ne kaže ko je kriv zato što on tamo sjedi još uvijek, čovjek ni kriv ni dužan. On kaže, kao doktor prava, koga je imenovao Parlament, on kaže, evo smijenite me, nađite načina da me smijenite. Ali pri tom normalno neće da im kaže na koji način će to da urade. I baš je zanimljivo i ja mu čestitam, ovako institucije treba da koriste priliku pošto već ne znate kako ćete da me smijenite, ja ću biti na čelu koliko god se meni sviđa. Dakle, Izvještaj koji je Pilav podnio i koji govori o broju predmeta, o načinu rješavanja predmeta, o problemima koje ima u saradnji sa Agencijom za javne nabavke, treba prihvatiti sa svim predloženim zaključcima koje je u izvještaju naveo. 96
Riječ ima zamjenik predsjedavajućeg, dr Milorad Živković. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ured za razmatranje žalbi u BiH ja mislim da je, bi trebalo da bude jedna ozbiljna institucija. Najmanje iz dva razloga, iz ekonomskog, ali i političkog i svakog drugog razloga. Jer ekonomski, u materijalu koji smo dobili navedeno je, ispravite me ako griješim, blizu milijardu trenutno sredstava zarobljenih zbog žalbi određenih agencija ili firmi koje su zainteresovane za određene javne nabavke. Prije je to bilo u ovome mandatu, ja se sjećam da je bilo i tri milijarde. I to ću ponoviti, jer imam stenogram da sam to govorio, bilo je i tri milijarde. Sad je 980, recimo, miliona osim jedna milijarda, to je ozbiljna stvar koja se pretvorila u politički problem zarobljavanja tolike količine novca u BiH od strane jedne agencije koja u kontinuitetu od 2006. godine nije našla način i prijedloge da se u zaključcima u njihovom izvještaju navede da je moguće da ta kancelarija se dislocira i bude bliže, ne građanima nego i firmama i preduzetnicima u nekim gradovima u BiH i da rješavaju najveći dio sporova koji se odnose, recimo do 800.000 maraka. To ni doktor nauka, ni predsjednik ove Agencije u svem ovom vremenu koliko radi, kako kaže gospođa, uvažena kolegica Majkić, fantastično svoj posao, nije predložio. Ali ne brinite se predložit će neko drugi i to će vrlo brzo doći ovdje na dnevni red, kako bi vas riješili svih vaših problema koje imate tamo, a za ozbiljnu instituciju isto tako je veoma važno da su tamo i respektabilna, profesionalna lica, kad vidite CV-je ljudi koji rade tamo, to su ljudi sa velikim iskustvom i za svakog od njih, mislim da se našlo mjesta u toj komisiji, osim što je ona nezgrapno vođena lošim međuljudskim odnosima sve ovo vrijeme sa tendencijom da oni eskaliraju još više. I to je u kontinuitetu rad ove Agencije gdje možemo da navedemo problematične izvještaje, ali i sporove koji se vode pred Sudom BiH, možete misliti za narušavanje prava radnih od strane predsjedavajućeg ili direktora ove Komisije za nekorištenje godišnjih odmora od 2006. do 2011. godine, raspravlja Sud BiH. Jeste, da. Ali raspravlja i pred CIK- om zbog kršenja Zakona o javnim nabavkama od strane gospodina direktora prema Dženiti Fočo i Stipi Petričeviću. Možete misliti CIK raspravlja o kršenju Zakona o javnim nabavkama, prema dokazima koje je direktor dostavio CIK-u. Valjda bi trebalo da o sukobu interesa radi. Pogledajte Izvještaj, svi koji ste čitali ovaj Izvještaj, ali preskakali ste određene stranice. Ima, ja mislim i spor za fizički napad koji se desio pa MUP Kantona Sarajevo, znate i to, prema direktoru, odstranio jednog zaposlenog člana Upravnog odbora, i taj se spor vodi.
Ima li to na You Tube?
Pa ne znam da li ima na You Tube, ali u Izvještaju ima, trebate pročitati Izvještaj. U tom svakom izvještaju, čak i u onome izdvojenom dijelu za izvještaj, možete misliti, direktor ima izdvojeni izvještaj pa je naša komisija rekla ne može biti izdvojeni, morate da se sastanete i da napravite jedinstveni izvještaj, jel' tako. Da ne kažem o tome, pročitajte taj Izdvojeni izvještaj pod 15. i pod 16. ovim tačkama gdje se kaže da, samo zato što čovjek nije koristio godišnji odmor ta Agencija je radila punom parom i uspjela je da se čitav posao završi. Pa je govorio, evo ja ću sad dodati još da je gospođu Dervoz morao da zamoli da se ovdje javi i da predloži određene zaključke 97 da ovaj Parlament to usvoji, pa sad kako gospođa Dervoz nije tu, sad je jednu drugu našu kolegicu zamolio da se javi pa da i ona kaže nekoliko rečenica o tome, očigledno čovjek ima afinitet prema određenim poslanicima ovdje. Ja ne vidim razlog da i sa svima nama ne razgovara, ali od 2006. godine u kontinuitetu imamo probleme i u vođenju te Agencije, ali i u radu Agencije koji je problem čitave BiH, problem zarobljavanja sredstava veći od milijarde. To je problem i nikakav drugi personalni ni bilo koji drugi nije problem, a Vijeće ministara je uputilo prijedlog Parlamentarnoj skupštini da se dr Amir Pilav razriješi dužnosti člana, međutim ovaj Parlament to nije uradio, a ne Savjet ministara. Zaključci koji su ovdje predloženi, meni se čini da su dobri, ali ja bih neke od njih revidirao, pa rekao da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara da: 1. U skladu sa postojećim Zakonom o javnim nabavkama BiH i Zakonom o upravi provede postupak imenovanja predsjedavajućeg i zamjenika predsjedavajućeg Ureda za razmatranje žalbe. Što mislim da je neosporno navedeno ovim zaključcima može uraditi. 2. Ustanovi i legitimitet i legalitet mandata članova Ureda za razmatranje žalbi i eventualno donese odluku o raspisivanju konkursa i utvrđivanju uslova za članove Ureda za razmatranje žalbi. Time bi dali do znanja da taj Ured nije izvan zakona i da u njemu trebaju dobro da se spreme stvari. A što se tiče samog zakona ja vas uvjeravam da možda čak do sljedeće sjednice, zakon koji se tiče i tog dijela javnih nabavki odnosno Ureda za žalbe, će biti ovdje na dnevnom redu. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, poslanik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, moja replika se odnosi na izlaganje uvaženog zastupnika, odnosno dopredsjedatelja Živkovića. Ne bih rekao da je samo Ured kriv za ovakvo stanje u Uredu. Naime, ukoliko ste pročitali Izvještaj vidjeli ste da je bilo 1 700 i nešto predmeta. Ove godine imamo tendenciju porasta broja predmeta. Šta to znači? Znači da zapravo neko ko ne poštuje Zakon o javnim nabavkama krši Zakon i da zbog toga imamo toliki broj žalbi. Nije Ured za to kriv nego stanje u BiH društvu. Znači da je kriminal i korupcija toliko uzela maha da, evo ove godine će biti više predmeta nego svih godina zajedno. To je problem. Kako do toga doći? Da li je neefikasan Ured ili nije i td., evo Komisija je to dosta dobro analizirala i predložila nam dobre zaključke. Prema tome dajte da ako treba intervenišemo i na Zakon o javnim nabavkama, ali i da intervenišemo da ovaj Ured učinimo efikasnijim, jer nije gospodin Pilav kriv što je stanje u Uredu takvo kakvo jest. Mi smo njemu birali tamo saradnike, nije ih on birao. 98 Prema tome to što zbog želje ili intencije nekih članova Ureda, da se određena odluka pretumba i protivzakonita napravi, to je drugo pitanje, zbog toga je evo imao i fizički napad. Ja sam igrom slučaja išao u posjetu tom Uredu i kada sam vidio koliki je broj predmeta tamo u jednoj prostoriji, to je strašno. Treba otići, vidjeti u kakvim uslovima ti ljudi tamo rade. I ja smatram da im se treba pomoći da prevaziđu ovaj problem funkcioniranja ovog Ureda, jer nažalost oni tamo odluke donose većinom glasova, da li je nešto pravno valjano ili nije pravno valjano, većinom glasova. Vjerujte da je to bila i novost i za mene, a zapravo to je podsticanje korupcije u bosanskohercegovačkom društvu i zbog toga imamo ovoliki broj predmeta, odnosno imamo tendenciju rasta broja predmeta zato što je, evo između ostalog, svi su sve učinili da ovaj Ured ne funkcionira. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, dr Milorad Živković, zamjenik predsjedavajućeg.
Kad sam spomenuo da je politički problem, direktno sam mislio na SDA koja štiti predsjednika ovoga Ureda i nije dao da ga smijeni. Prema tome, očigledno je da je politika ovdje umiješala prste i da vašom politikom od 2006. godine konstantno se proizvode problemi preko direktora, ali i preko samog funkcionisanja Ureda. Predložiće se zakon i ja garantujem da će SDA biti protiv toga zakona, da se razmjesti taj Ured u određene gradove u BiH i da se tamo razmatraju do 800.000 visine, problemi. I vidjet ćete da će SDA biti protiv, kako će se dokazati da ona stoji iza svega što se dešava iza Ureda za žalbe. Ali da ne bude da je to samo hipotetička floskula ja sam zato i predložio zaključak u kome se razmatraju i svi članovi Ureda za razmatranje žalbi i njihov legalitet i legalitet(?) i traži od Savjeta ministara ako se ustanovi da nisu u mandatu, da se raspiše konkurs. Time nećemo reći da je smao jedan čovjek sveta u tome Uredu, a ostalih 6 da su korumpirani, da su oni protiv toga, da se zakonito to rade, pa da vidimo ko je tamo u redu, a koga treba mijenjati. Hvala.
Replika, poslanik Saša Magazinović. Izvolite.
nije uključen mikrofon
Repliku ima poslanik Šemsudin Mehmedović, radi stenograma.
Neprihvatljiva je ocjena gospodina Živkovića da SDA stoji iza tih tamo, jel' zakulisi nekih radnji, ne funkcioniranja Ureda i td. Koliko se sjećam, kada smo razmatrali izvještaje ovog Ureda proteklih godina, gospodine Živkoviću, u ovom starom sazivu bili ste i Vi, čini mi se da niste ni u 99 jednom slučaju podržali izvještaj ovog Ureda, niti ste predlagali zaključke u smislu poboljšanja rada ovog Ureda. Nije kadrovsko rješenje SDA gospodin Pilav kao predsjednik ili direktor ovog Ureda, ne znam ni ja više kako se zove, nego je to znači kadrovsko rješenje ovog Parlamenta. Prema tome, to što ne funkcionira, što su svi učinili sve da ne funkcionira ovaj Ured, to je posebno pitanje, a tome nije SDA doprinio. Da li ćemo mi biti protiv izmjena i dopuna zakona koji tretira ovu oblast to ćemo vidjeti kad dobijemo od ove parlamentarne većine prijedlog takvog jednog zakonskog rješenja. Naravno ukoliko bude razvlašćivanje države, evo unaprijed kažem, da ćemo biti protiv, to ne trebate ni sumnjati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Saša Magazinović, replika.
Ja repliciram uvaženom kolegi Mehmedoviću koji je rekao da je veći broj žalbi rezultat kršenja Zakona o javnim nabavkama. Ja smatram da to nije tačno i žao mi je što u ovom Izvještaju, dakle da to nije isključivi razlog, žao mi je da u ovom Izvještaju nema jedan segment koji bi govorio o firmama koje postaju profesionalne žalbadžije. Dakle, koje se pojavljuju sa žalbama u svim mogućim i nemogućim slučajevima i na taj način otežavaju i rad Ureda, a i blokiraju ogromne svote novca, o čemu je govorio i kolega Živković. Podatak koji je iznio moj uvaženi kolega iz Kluba Domazet, da je prosječna vrijednost spora oko 550.000 maraka i da smo imali cca 1 700 sporova, odnosno žalbi, je u disproporciji sa količinom novca prikupljenog od taksi, svega 68.000. I upravo se možda tu krije rješenje problema, posebno ako pogledamo model u našem susjedstvu u Hrvatskoj gdje je ovaj zakon izmijenjen na način da su propisana diferencirana vrijednost takse u zavisnosti od tendera, visine tendera, gdje je efekat bio iznenađujući, čak i za one koji su procjenjivali da će biti dobar, a efekat je bio da je za 80% smanjen broj žalbi. Posebno su neutralisane ove profesionalne žalbadžije koji se žale na sve tendere u svoje i u tuđe ime, za svoj i za tuđi račun. Dakle, žao mi je što nema jednog takvog segmenta u ovom Izvještaju, jer sasvim sigurno ne stoji da je prevashodni razlog broja žalbi, kršenje Zakona o javnim nabavkama, jer ima i jako puno onih žalbi koje se odbiju kao neosnovane. Ali niko ne može nadoknaditi vrijeme zaustavljenog projekta kad prođu po dvije građevinske sezone da se ne može završiti projekat. Ko odgovara za to? Ništa, platiš 100 maraka, žališ se i zaustaviš projekat do ne znam ni ja koliko miliona. Takve stvari se moraju promijeniti. I zbog toga mislim da trebamo unaprijediti funkcionisanje i produktivnost Ureda izmjenom odgovarajućeg zakona koja će prije svega ići u dva pravca, jedan je destimulisati neosnovane žalbe i mogućnost zaustavljanja projekata, a drugi u pravcu povećanja produktivnosti. I smatram da će biti dobro da što prije dobijemo izmjene i dopune zakona u ovom pravcu. Hvala. 100
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Pa evo, sam dosadašnji tjek rasprave govori u kakvim političkim okolnostima i ambijentu djeluje Ured za razmatranje žalbi. I djelovati u ovakvim okolnostima bilo kome, bilo koliko stručnom ili manje stručnom je vrlo komplicirano. Očigledno da svi mi svojim očima, da tako kažem, gledamo i personalna rješenja u Uredu, pa i ono kroz to možda više gledamo jesmo li zadovoljni ili nismo zadovoljni kako je Ured radio. Ja ću pokušati pobjeći od tog principa, pa ću upozoriti na dvije povezane stvari. Ovaj Ured je uspostavljen temeljem Zakona o javnim nabavkama, a Zakon o javnim nabavkama se odnosi na obvezu posebnih procedura za korisnike javnih sredstava, znači javnih sredstava, oni imaju obveze da raspisuju tendere, oni imaju obveze da provode ove procedure i onda kad neko nije zadovoljan odabirom izvođača onda se žali Uredu za razmatranje žalbi. I volio bih da je sav problem u Uredu za razmatranje žalbi i u osobi predsjedavajućeg Ureda, međutim plašim se da nije. Preko ⅔ ukupno uloženih žalbi su uvažene, šta to govori? U preko ⅔ slučajeva, tzv. regulirani organi koji raspolažu javnim sredstvima, su u prvom stupnju nezakonito dodjelili posao i kriv Ured za razmatanje žalbi za to. Bez obzira kakav on bio, on nije kriv, on je u ovom slučaju, znači u ⅔ slučajeva konstatirao, pa ne znam sad koji su sve, volio bih da su popisani ti organi možda bi smo našli i mnoga ministarstva, mnoge institucije od općine, do državne razine i konstatirali ko je taj ko to krši zakon i što ga krši. Znači, da ga ovaj, i ko je taj krivac, a slažem se da je drugi problem vezan za ovaj problem, a to je skoro milijardu konvertibilnih maraka zamrznutih sredstava, jer se ne mogu koristiti zbog činjenice da oni koji raspolažu javnim sredstvima nezakonito dodjeljuju poslove. Statistika govori tako. Znači, preko tisuću žalbi je bilo opravdanih, nisu osporene ni na sudu. Ja želim vjerovati da je Ured za razmatranje žalbi u skladu sa zakonom uvažio te žalbe, jer istovremeno je i neke žalbe odbacio u 148 slučaja i vjerujem, žao mi je, što reče kolega Magazinović, 380 slučajeva odbijene su žalbe. Vjerujem da su među njima i one firme koje se prijavljuju samo da bi se žalile i da bi ostvarivale na druge načine svoj interes. Ali mi se moramo zamisliti nad činjenicom, znači da oni koji raspolažu javnim sredstvima su u ⅔ slučajeva nezakonito dodjeljivali poslove. To je problem, to je naš problem i to problem zakona. Pitanje je koliko je netko, osim ovih nekoliko slučajeva kaznenih prijava, sankcioniran zbog, prvo štete koju je nezakonitosti takvom napravio, što je nezakonito djelio posao i drugo što je takvom odlukom usporio proces pa doveo do zamrznutih ovih 978 miliona. Znači, opet kažem, poznate su mi činjenice o, evo ja ću reći, lošijim odnosima između dvije bitne agencije, Ureda za razmatranje žalbi i Agencije za javne nabavke i to treba rješavati apsolutno. Ali nemojmo bježati od suštinskog problema ili je problem u zakonu, puno je onih od kojih sam ja čuo bar da ima loših zakonskih rješenja i mislim da su ovi zaključci koje je predložio Ured za razmatranje žalbi, moram reći, ali nije ovo prihvaćeno tek tako bjanko na Komisiji za proračun i financije koja je razmatrala ovo, koja je nekoliko puta vraćala Uredu za razmatranje izvještaja o svom radu. Međutim ove, opet kažem, ključne stvari, a to je, da ne ponavljam peti put, ključne stvari su u reguliranim organima i 101 eventualno u nedorađenim i nepreciznim zakonskim odredbama i zato pozivam sve da evo prihvatimo ovaj Izvještaj i da prihvatimo ove zaključke koji su uz Izvještaj.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, rasprava. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege. Mislim da je gospodin Lozančić kazao najveći dio onoga što sam ja imao namjeru da kažem. Ja se, dakle, u potpunosti slažem da ovdje nije problem u Uredu, ovdje je problem u Vijeću ministara i ovdje u Parlamentarnoj skupštini BiH. Zakon koji uređuje ovu oblast u sebi ima brojne, kako bih ja kazao, nejasnoće. Ja se sjećam, ako hoćemo dakle da budemo dobronamjerni onda treba da pomažemo instituciji da što uspješnije funkcionira, vi znate da je dugo vremena u BiH, recimo, odlagano izvršenje drugostepene odluke ovoga organa dok Sud BiH u upravnom sporu ne donese presudu. Dugo vremena je to tako rađeno, vidjeli smo da je to problem i onda smo se mi upetljali, dakle, mi kao Parlament putem Ustavnopravne komisije koja je predložila rješenje i ispravila tu stvar i danas ta stvar više nije problem, mi smo to istumačili na pravi način. Dakle, nakon pravosnažnosti zna se šta nastupa, upravni spor zna se koje posljedice proizvodi u svim drugim slučajevima i to je, ta situacija dakle je uređena na pravi način. Ja mislim da to treba da bude primjer kako treba da se odnosimo prema svim institucijama, pa između ostalog i prema ovom Uredu i mislim da svi u svojim diskusijama i u svojim aktivnostima treba da imamo napore, da činimo dakle napore kako da pomognemo toj instituciji da funkcionira na pravi način. Vjerujte mi da kakvi god smo mi ovdje i koliko god mi imali primjedbe na sebe sami ovdje, svugdje ispod nas, dakle a mi smo taj sami vrh, možemo očekivati da bude u najbolju ruku onako kako je ovdje. Nemojte očekivati nigdje da bude, mi smo primjer i mi treba da budemo primjer i zbog toga ja mislim da treba podržati ovaj Izvještaj. Mislim da treba pomoći Uredu, a nadolazeća izmjena zakona je nešto vrlo ozbiljno, o tome ćemo mi posebno pričati kada to dođe ovdje u Parlament. Što se mene tiče bolje da ne dođe, ali ako dođe onda ćemo razgovarati. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu po točki 82. i za riječ se javlja predstavnik Ureda. Izvolite kratko molim Vas.
Poštovani gospodine predsjedavajući i poštovani poslanici. Ja bih iskoristio vrijeme samo da se osvrnem u što je moguće kraće na neke komentare koji su ovdje izneseni. Mislim da je Ured za razmatranje žalbi jedna od efikasnijih institucija BiH, vi ćete vidjeti iz Izvještaja, kojeg smo mi naveli, ako uporedite samo broj žalbi koji je zaprimljen u sličnim organima u zemljama regiona da smo mi imali prošle godine višestruko veći broj žalbi nego slični 102 organi u zemljama regiona. Evo navesću samo, recimo, primjer Republike Slovenije kao članice EU koja je imala lani, njihovo organ je imao lani oko 460 žalbi, za to vrijeme smo mi imali 1 760 i riješili smo najveći broj sa daleko, daleko manjim brojem ljudi i odobrenih sredstava nego što je u sličnim institucijama u zemljama regiona. Ne bih sad ovdje navodio druge države, imate to sve u Izvještaju pa možete vidjeti. Konstantno imamo od početka rada Ureda porast broja žalbi, podsjećamo 2006. taj broj je bio negdje preko 600 i narastao je evo u ovoj godini sa današnjim danom mi imamo blizu 2 080 žalbi sa današnjim danom, što znači da imamo ogromno povećanje priliva žalbi. A stalno radi jedan te isti sastav ljudi koji, koji je uspio da riješi više nego znači u svim zemljama regiona. U drugim zemljama vjerovatno bi bili daleko sretniji kad bi imali ovakve rezultate, međutim eto Ured za razmatranje žalbi iz nekih razloga stalno, svake godine trpi kritike od određenih krugova iako njegovi rezultati nisu zanemarljivi. Ovo što je rekao ovaj poštovani zamjenik predsjedavajućeg Doma, moram da kažem da najveći dio toga nije tačan. Jednostavno, evo recimo korištena je neka cifra od 3 milijarde koju nikad niko u zvaničnoj verziji nigdje nije utvrdio, naspram toga Ured je po zaključku Komisije za finansije i budžet prvi puta ove godine vršio sabiranje vrijednosti žalbenih postupaka i znači prvi puta je utvrđeno za prošlu godinu da je vrijednost tih žalbenih postupaka iznosila oko 980 miliona KM. Dakle, jednostavno je nemoguće da u ranijem periodu kad je bio broj žalbi manji nego što je bio prošle godine, da bude vrijednost 3 milijarde. Tako da to su neki podaci kojima su baratale nevladine organizacije i mislim da nije zgodno da se koristi za govornicom kao podatak koji niko zvanično nikad nije utvrdio. Što se tiče drugih primjedbi, evo samo bih se osvrnuo na jednu što se tiče mandata, u sadašnjem Zakonu o javnim nabavkama BiH nigdje nije utvrđeno trajanje mandata članova Ureda za razmatranje žalbi. U odlukama Parlamentarne skupštine o imenovanju svih sadašnjih članova Ureda za razmatranje žalbi isto tako ne postoji nigdje trajanje i ograničenje mandata. I ako se želi uvesti to ograničenje trajanja mandata onda to treba predložiti i izmjeniti Zakon o javnim nabavkama i to pitanje na taj način rješiti. Prema tome netačni su navodi da je istekao mandat predsjedavajućem Ureda, kao što je ovdje navedeno, znači po sadašnjem zakonu taj mandat nije istekao. Zašto je Ured za razmatranje žalbi predložio da se izvrši imenovanje predsjedavajućeg i zamjenika predsjedavajućeg? Iz jednostavnog razloga što nakon stupanja na snagu Zakona o upravi mi smo odma reagirali, tražili da se po važećem zakonu izvrši i to imenovanje, znači početkom 2010. Međutim, na Vijeću ministara nikad nije razmatran taj naš zahtjev iz januara 2010., evo znači nakon dvije godine i više. I upravo zaključak ide s tim da se uspostavi stanje onako kako Zakon predviđa. Što se tiče ovih nekih drugih primjedbi oko godišnjeg odmora, jednostavno ja nisam imao zamjenika, iako su evo postojali od 2010. uslovi da se imenuje zamjenik, iz tih razloga nisam koristio godišnji odmor kako ne bih nastale štete po budžet i mislim da sam u tom dijelu uspio, jer da nisam bio tu, nego da sam bio na odmoru, štete bi bile ogromne. Jer svako propuštanje donošenja odluka onako kako zakon predviđa povlači za sobom ogromne posljedice. Dodao bih ovdje još jednu stvar, zašto mi imao možda najveći broj žalbi u odnosu na zemlje regiona. Jedan razlog je vrlo jednostavan, a to je naše takse na žalbe su daleko najmanje od svih ostalih zemalja u regionu i kreću se od 20 KM do 100 KM upravo to stimulira firme da ulažu žalbe u ogromnim brojevima, dok u zemljama regiona takse na žalbe se kreću i po nekoliko hiljada eura. Tako da jednostavno ponuđači koji nemaju čvrste osnove za želbe i ne ulažu žalbe, zbog toga je ovaj broj žalbi kod njih manji. 103 Koliko je Ured za razmatranje žalbi, recimo, zapostavljen u odnosu na neke druge slične institucije navešću vam samo jedan primjer. Mi u jednom predmetu imamo situaciju da je istovremeno taj ponuđač podnio zahtjev za naknadu štete pred Uredom za razmatranje žalbi i pred redovnim sudom. U postupku pred redovnim sudom on traži naknadu štete od 30.000 KM i na to je po zahtjevu suda i po važećem Zakonu o taksama platio sudsku taksu u iznosu od 900 KM. Kod nas je postavio zahtjev daleko veći u iznosu od preko 2,5 miliona i na to ne možete naplatiti ni jednu marku takse, jednostavno u Zakonu to nije predviđeno za te namjene. I recimo samo intervencija u tom pravcu bi doprinijela značajnom punjenju budžeta i smanjila bi broj žalbi. Još bi dao samo odgovor na ovu primjedbu, da mi nismo predlagali izmjene zakona, po sada važećem zakonu to nije nadležnost Ureda za razmatranje žalbi, to je nadležnost Agencije za javne nabavke, tako da smo mi ono što smo mogli ukazivali šta bi trebalo izmjeniti, al' jednostavno naša nadležnost nije da mi predlažemo izmjene zakona. Evo, toliko i hvala.
Zahvaljujem se direktoru Ureda. Evo, prije nego što dam priliku da replicira moj zamjenik, dozvolite meni da se osvrnem sa par rečenica na ovo Izvješće. Naime, sama činjenica da je ovaj Ured razmatrao više žalbi nego Slovenski ured ne govori ni na koji način o efikasnosti Ureda, već govori o deficitima sistema u BiH i ova dakle, dio sekvence iz rasprave podsjetila na jedan period iz moga ortopedskog perioda kada se tadašnji direktor Ortopedije u Titogradu pohvalio Robertu Salteru, šefu Ortopedije u Torontu, koji je dizajnirao operaciju za zapuštena ... kuka, da je napravio 200 Solterovih operacija. Solter mu je odgovorio – kolega nažalost ja nisam toliko. Zato što Kanada ima bolju preventivu. Toliko, a replika sada moj zamjenik, odnosno zamjenik predsjedatelja, gospodin Milorad Živković.
Zahvaljujem predsjedavajući. Naime, ja sam malo iznenađen sa nastupom direktora koji se drznuo da i čak za ovom govornicom ovdje drži predavanje poslaniku, članu Kolegija, nije bitno. Otišli ste predaleko, jer jednostavno ste konfliktna ličnost, to potvrđuje da sa direktoricom javnih nabavki ste u stalnom i kontinuiranom sukobu, to potvrđuje da ne pričate ni sa jednim članom Upravnog odbora, da ste fizički imali i obračune sa nekima od njih. To govori i da u ovome Parlamentu u kontinuitetu donosite izvještaje sa izdvojenim izvještajem Vas koji niste uspjeli da ni jednoga člana Upravnog odbora odobrite da glasa za Vas. Znači, Vi taj Ured ne znate voditi, ja ne ulazim u Vašu stručnost, ni u predmete koje radite, profesionalizam na stranu, ali menadžerstvo, oprostite ali mislim da niste pravi čovjek na pravom mjesto za tako ozbiljnu funkciju. I to je davno trebao da i ovaj Parlament uvidi i ljudi koji i brane ovu poziciju. Što se tiče prijedloga zakona, oni mogu biti i u formi zaključaka koje ste tregali da predložite, ali niste mogli zato što je Vaš komandant SDA koja neće ni da čuje da postoji bilo kakav drugi ured za žalbe koji može da bude podjedinica u Mostaru, podjedinica u Banja Luci, da rješava sporove sa privrednim subjektima bez obzira u kojem su dijelu BiH, al' na mjestima gdje njima to je bliže da 104 rade, do 800 recimo hiljada. Nije Vam padalo napamet da to predlažete, jer to je rušenje države prema konceptu koji su ljudi, koji su Vas tu instalirali, smatraju. Ja ne smatram, ja smatram da je to poboljšanje ekonomije u BiH, poboljšanje i ovoga zakona koji je sam od sebe nakaradan, a to je od ljudi sa lijeve strane, iz međunarodne zajednice koji su nam nametnuli ovaj zakon, svakodnevno imamo problem i svakodnevno ćemo o njemu da pričamo. I koji ne žele ni malo da ga poprave, nego nas stalno zavađaju i jedni na druge upućuju. I zato mislim da ovi zaključci koji su nisu upereni protiv Vas, nego su upereni protiv efikasnosti Ureda koji vodite i prema poboljšanju prolaznosti privrednih rješavanja u BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, replika. Izvolite.
Ja se stvarno kolegama izvinjavam, iako sam bio rekao da neću se više javljati, ali što kažu ne da čovjeku đavo mira. Apsolutno razumijem i vjerovatno će se to desiti, ovo što Vi najavljujete, da će doći jedna inicijativa, paket jedan koji će raditi na uspostavi bolje efikasnosti Ureda itd. i da će naravno u tome svemu biti i određenih kadrovskih promjena kako parlamentarna većina vjerovatno će dogovoriti i tu ništa nije sporno. Međutim, meni je pomalo sporno jedna vrsta diskvalifikacije čovjeka. Svi mi možemo doživljavati svakog od nas na različite načine, ali javno utvrđivati da je čovjek konfliktan i javno tvrditi da on ne može da sarađuje s Upravnim odborom, da ovo, da ono, po meni nije baš najbolje. Ja sam, evo racimo, za razliku od Vas, gospodine Živkoviću ovog čovjeka doživio, na stranu šta ja mislim o načinu kako on funkcionira itd., svi mi imamo različite pristupe, ali ja sam njega doživio kao čovjeka koji se striktno i čvrsto drži i uporno drži zakona. I tu je sva priča. Ako pažljivo pogledate njegovo Izdvojeno mišljenje, ni jednu od ovih stvari koju je on naveo u Izdvojenom mišljenju manje, više, ne možete osporiti da nije u skladu sa zakonom. Ako on kaže da Zakon o javnim nabavkama nije predvidio trajanje mandata, to tamo tako piše, to nije dobro, ali to tamo tako piše. Ako on kaže da nije Vijeće ministara dalo saglasnost na Pravilnik o ..., to je tako. Dakle, ja naravno razumijem da će stvari ići u drugom pravcu, ali evo recimo, čovjek sjedi, ja sam primjetio, sjedi evo treća sjednica čovjek sjedi po cijeli dan ovdje i čeka da dođe na red i onda mi ga na neki način baš dibidus diskreditiramo. Dakle, zamjenite, vlast ste zamjenite, ali nemate potrebe ljude da na taj način diskriditirate.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Milorad Živković, zamjenik predsjedatelja, replika. Izvolite.
Ja razumijem šta govori moj uvaženi kolega, ali ja nisam govorio o stručnosti dotičnog, stavite ga u Ustavni sud ako toliko poznaje pravo i toliko je rigidan da ga tumači onako kako treba. Ali čovjek na mjestu direktora žalbe da se sa svima sudi, da se sa svima spori i da ima vremena i da 105 sjedi ovdje kod nas tri sjednice, njemu fali menadžerskog i elastičnog duha da bi bio na takvom mjestu. Takva osoba na tom mjestu očigledno nije odgovorila zadatku. Vi se možete složiti sa mnom ili ne, ali to je moj stav i Vi ćete, da naravno, i vi ćete naravno da svoje ljude stavljate, je li.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović, replika, mada ne znam komu i čemu, jer njega niko nije prozvao.
A SDA? E pa dirali smo SDA.
Uvažavam.
Dobro, gospodine predsjedavajući, hvala. Znači, SDA je već u više navrata insistirala na izmjeni Zakona o javnim nabavkama, samo što te izmjene, u funkcionalnom smislu da lakše idu te procedure i znaju se ti naši prijedlozi, međutim uvijek je bilo sporno od strane SNSD-a upravo hoćemo li sad to malo razvlastiti pa gurnuti na entitete itd. Znači, vi da ste istinski htjeli da imamo bolji Zakon o javnim nabavkama vi bi zajedno s nama donijeli jedno poboljšano rješenje i išli bi u procedure i onda ovaj Ured za žalbe bi sigurno imao manje posla. Evo ja neću braniti direktora Agencije, pošto je to radio već gospodin Belkić, ali evo istinski i još jednom pozivam da nešto uradimo kad je u pitanju Zakon o javnim nabavkama. Pa to su i evo rasprave prije, a tiču se revizorskih izvještaja pokazale, da Zakon o javnim nabavkama i tu pravi probleme i on u suštini pravi problem i očekujemo evo od Vijeća ministara, već dugi niz godina, da nam najzad u proceduru u Parlament dostavi ili nacrt ili prijedlog pa da razmatramo i da napravimo jedan kvalitetniji ambijent u tom dijelu. E, hvala.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu po točki 82. i prelazimo na točku 83., Ad. 83. Izvješće o provedbi mjera Akcijskog plana za realizaciju prioriteta iz dokumenta Europsko partnerstvo s BiH 2008.-2012., materijal Direkcije za europske integracije BiH (odgođena rasprava i izjašnjenje na 37. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 06.12.2012.) Zajedničko povjerenstvo za europske integracije na 9. sjednici razmatralo je Izvješće, te je usvojilo zaključak da se on uputi domovima u dalju proceduru. Izvješće je izrađeno u skladu sa zaključkom s 14. sjednice Zastupničkog doma, održane 24.11.2011. godine. 106 Otvaram raspravu. Za raspravu se javila uvažena zastupnica Vesna Krstović-Spremo. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Pa evo, ja sam, pošto sam zadužena ispred Komisije za evropske integracije, ja bih htjela da kažem par riječi o ovome, o ovoj tački dnevnog reda. Što se tiče samog, znači, sprovođenja mjera za realizaciju prioriteta iz dokumenta za Evropsko partnerstvo komisija, Zajednička komisija oba doma za evropske integracije zaista je imala više, znači, kontinuirano radi. Radi kontinuirano u saradnji sa Direkcijom za evropske integracije i ovom prilikom ja želim da odam jedno, pohvalu Direkciji za evropske integracije i njihovoj direktorici gospođi Savić, koja nam je zaista uvijek bila na usluzi kada su nam trebala određene konsultacije u vezi s ovim vrlo važnim pitanjima evropskih integracija. Što se tiče, znači, ovoga da smo prepoznali kao Komisija značaj Akcionog plana, znači, za realizaciju prioriteta, ja ću samo da napomenem ovaj Dom da je znači naša Zajednička komisija dala jedno mišljenje već 23.10.2011. godine, u kome smo rekli da znači dajemo dakle, Mišljenje o polugodišnjem pregledu realizacije aktivnosti iz Akcionog plana za realizaciju prioriteta iz dokumenta Evropsko partnerstvo za period januar – juni, tada, 2011. godine. Znači, otprilike tačno prije godinu dana. Znači, Komisija za evropske integracije na svojoj sjednici održanoj tog datuma, razmatrala je taj polugodišnji pregled realizacije aktivnosti iz Akcionog plana za realizaciju prioriteta iz dokumenta Evropsko partnerstvo sa informacijama o njegovoj izradi i nakon provedene rasprave usvojila sljedeće zaključke. Ja neću da vam čitam sve te zaključke, naravno to nije potrebno, ali smo pod tačkom 4. ovih zaključaka rekli, da smatramo da je neophodno da pregled realizacije prioriteta za naredni izvještaj, dakle za juni – decembar 2011. i dalje za 2012. godinu sadrži detaljne informacije o stanju svakog prioriteta iz Akcionog plana. Što uključuje ... razloge prolongiranja, zatim stepene provedenosti prioriteta, što znači da li je to manjim dijelom, polovično ili potpuno, aktivnosti na rješavanju prioriteta koji su označeni kao otvorena pitanja. To je bilo, znači, ravno prije godinu dana, u međuvremenu smo znači imali više konstruktivnih sastanaka. Mi smo nedavno imali sastanak i sa gospodinom Bevandom, koji nam je dao ustvari smjernice iz Mape puta. I vrlo jedna konstruktivna bila rasprava na toj sjednici, znači pa je gospodin Bevanda kao je li, predsjedavajući Savjeta ministara upoznao nas tačno sa znači usaglašenom Mapom puta iz Brisela, koja ima ukupno 6 tačaka. Od tih 6 tačaka Mape puta, ja brzo pričam nemojte se smijati ako mislite zato da bi što prije otišlo jel', znači upoznana je sa tih 6 tačaka, od tih 6 tačaka 4 su otprilike, znači, realizovane, a dvije od kojih jedna vrlo važna za ovaj Parlament, prva znači tačka koja nije realizovana, a to je pitanje presude Sejdić-Finci. Zbog pitanja, znači, važnosti svih ovih evropskih integracija mi znamo, imamo podatak znači da je ovaj Akcioni plan, odnosno Izvještaj o realizaciji mjera iz Akcionog plana za realizaciju prioriteta iz dokumenta Evropskog partnerstva sa BiH za period 2008.-2012. usvojen je na 18. sjednici Savjeta ministara koja je održana 30.08.2012. godine. Ne znam da li gospođa Savić ima nekih primjedbi u vezi s ovim, ja kažem da mi svi kao znači Dom treba da budemo jako upregnuti u ovo pitanje i da nam ono treba predstavljati jedno osnovno pitanje, znači na kome ćemo se svi usaglasiti kao o jednom prioritetu ovog Predstavničkog 107 doma. I ovom prilikom zaista još jedanput kažem da imamo odličnu saradnju sa Direkcijom za evropske integracije. Toliko i hvala vam.
Zahvaljujem. Samo želim prije evo nastavka rasprave izvjestiti Dom da smo se mi u Kolegiju dogovorili da u skladu sa člankom 74. radimo još sat vremena, pa u slučaju da ne završimo prekinućemo sjednicu i nastaviti sutra. Uvažena zastupnica Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege, ja se ne bih prvo saglasila sa svim ovim što je moja kolegica rekla, prije svega evo vidimo da je ovo 83. tačka u dnevnom redu, ja bih željela da ovo ne bude i osamdesettreći prioritet za ovaj Parlament. Mi smo koliko je Komisija radila najbolje govori i to da smo imali sastanak krajem maja, pa onda u oktobru. Komisija, ima, za evropske integracije, Zajednička komisija za evropske integracije Parlamenta BiH ima zadaću da prati realizaciju, a dokumente i materijal dobivamo od Direkcije za evropske integracije. Direkcija za evropske integracije to vodi vrlo ažurno, vrlo pedantno, Izvještaj po svojoj formi je jasan, pregledan, očekivati je da su i podaci dati u njemu potpuno tačni, ali ono što piše unutra nažalost nije za nas dobro. I svi bi se trebali upitati zašto to nije dobro? Ako pogledamo šta je to bilo pred BiH, koje su zadaće bile i zbog čega je napravljen ovaj Akcioni plan za realizaciju prioriteta iz Evropskog partnerstva, onda vidimo da je u okviru tog postavljeno 177 prioriteta, razvrstanih na različite načine, da sad ne detaljišem, odnosno da je 151 prioritet razrađen, jer ostali nisu bili dovoljno definisani i zato je trabalo provesti 1 046 mjera. Ako se upitate i to se vidi lijepo iz ovog dokumenta koliko je urađeno, onda se vidi da je realizovano 62%, što naravno nije dovoljno. Ne možemo mi govoriti samo da imamo jednu obavezu da izvršimo presudu Suda za ljudska prava i da promjenimo, promjenimo Ustav, ima još mnogo tog što piše ovdje i što se moglo uraditi i što se treba uraditi za funkcionisanje ove zemlje. U Izvještaju je takođe navedeno da, koji su to najbolji rezultati i zanimljivo je, mi se brinemo o ljudskim pravima u ovom Izvještaju se navodi da kad su u pitanju ljudska prava, onda su najbolji rezultati postignuti u toj oblasti, kad su u pitanju provedbene mjere iz oblasti, odnosno iz Evropskog partnerstva. A najmanje ono što se što, najmanje je realizovano ono što se odnosi na svakodnevni život. Dakle, ono što čini BiH zemljom u koju će neko doći pa ulagati sredstva, u kojoj će se moći trgovati i nije čudo što i pored niza upozorenja, ja lično sam najmanje 20 pitanja postavila različitim institucijama ove države koje su bile zadužene da rješavaju, nije čudo što imamo sad problem sa, kako ćemo to izvoziti mlijeko i mliječne proizvode, meso i ostalo u Hrvatsku kad nismo na vrijeme uradili nešto što nema baš puno političke konotacije. Ja sam čak postavljala i pitanja koliko to neke stvari zavise od političkih dogovora, a koliko su one rezultat rada administracije? Ja moram da konstatujem da sigurno ima puno prostora koje administracija unutar ministarstava nije uradila, a ja Direkciji za evropske integracije, koja nama daje izvještaj, nemam šta prigovoriti, oni dobro vode evidenciju i dobro rade svoj posao. 108 Vi ćete, ja sam prošle godine isto prilikom usvajanja jednog ovakvog izvještaja upozorila i obratila se i medijima da zbog nedostatka strategija, zbog nedostatka strategija nekih mi nismo u stanju, BiH nije u stanju da izvrši implementaciju čak i sredstava, grant sredstava iz IPA fondova. I jednostavno neko se, neko tamo u nekoj instituciji, u nekoj agenciji neće da napravi strategiju ili neće da usvoji strategiju i ne mogu se trošiti sredstva. I upravo zbog toga što sam upozoravala sad imamo problem kašnjenja. Ovdje su svi pričali da smo mi ostvarili sve uslove i sad se priča ostvarili smo, prije 15 dana je BATA dobila međunarodnu akreditaciju. Dakle, prije tog ni jedan papir, nikakav, ni jedne naše laboratorije nije važio, nije se i bez obzira na internu akreditaciju koja je važila u BiH vani se ništa nije moglo izvoziti. Ima niz pitanja na kojima se može raditi i koja nisu pitanja politička za donošenje političkih odluka, ali jesu pitanja rada naših institucija. Nažalost, procesi koji se zahtjevaju prilikom, prilikom realizacije ovih mjera su dugi. Vi da bi ste akreditovali, da bi naš institut bio akreditovarn od potpune pripremljenosti proteklo je dvije godine do dobivanja akreditacije. Ja opet ovom prilikom hoću da ukažem na važnost toga. Ja nema primjedbi na formu i na ono što piše ovdje, ali, i na formu onog što je napisano, ali imam primjedbu na sadržaj tog, odnosno na ono nad čim treba da se zabrinemo. Stoga bih ja evo kao najmanje što mogu da uradim predložila jedan zaključak, a ponukana onim što sam pethodne godine upozoravala da nam se dešava i desilo, dakle zaključak glasi: U Planu rada Vijeća ministara za 2013. godinu obavezno predvidjeti u svim ministarstvima izrade strategija za određene oblasti za koje će ministarstva aplicirati na sredstva IPA fondova od 2014. do 2020. Evo toliko, hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Vesna Krstović-Spremo, replika. Izvolite.
Evo, ja moram da repliciram svojoj kolegici Nermini, nije tačno kolegice Nermina da ja mislim, to što ste me tako protumačili, to takođe nije tačno da je samo jedna od tih obaveza nije ispunjena, odnosno presuda Sejdić-Finci. Naravno, da mi je potpuno jasno kao odgovornoj osobi da mi imamo jedan ogroman put, jer to je proces, proces evropskih integracija i mislim da bi trebao biti mnogo češća tema sjednica ovog Doma. Znači, tematskih sjednica ovog Doma, naravno da je to proces koji ide svojim tokom. S druge strane to što ste rekli da imamo čitav niz problema, naravno da imamo čitav niz problema, pa nismo mi svemogući da možemo tako odjednom i na sve moguće načine djelovati. Mi smo nekidan imali vrlo konstruktivan sastanak sa gospodinom Šarovićem, ministrom našim, je li koji, i njegovim saradnicima iz agencije za, Kancelarije za veterinarstvo, zatim ove Agencije za sigurnost hrane, pa smo dobili različite podatke. Naravno, da Vam kažem, ja sam, ovom prilikom hoću da kažem da sam bila sretna što smo mi dobili Agenciju za sigurnost hrane, jer smo mi do sada bili crno tržište kojekakvih trgovačkih lobija. Naravno, da je ovdje završavala hrana sumnjivog 109 porijekla iz raznih zemalja, zašto jadni građani BiH nisu ništa znali, niti su bili obavješteni. Vrlo je dobro da se sve to uspostavlja, naravno da je to proces i naravno da moramo poštovati neki vremenski kontinuitet. Ja samo apelujem na sve nas da mi, znači, pitanje evropskih integracija i svim ovim što time slijedi, usklađivanje znači sa Akijem, ovo što radi Direkcija za evropske integracije, damo jedan preveliki značaj, da ga stalno znači potenciramo. Ali' zaista kolegice Nermina ja uopšte ne mislim da imamo samo jedno neriješeno pitanje, imamo ih masu.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Milica Marković, rasprava. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo, ja ću se potruditi da u što kraćim crtama iznesem moje, moju opasku u vezi s ovim Izvještajem. Prije svega da kažem da ovaj Izvještaj smatram da je pripremljen vrlo temeljno i studiozno i da se Direkcija za evropske integracije zaista potrudila da sveobuhvatno da prikaz svih mjera koje su ispunjene i koje nisu ispunjene ili ne postoje uslovi da one budu ispunjene. O onim mjerama koje su ispunjene nema potrebe da govorimo izuzev da kažemo da je dobro da su ispunjene i da je to posao završen. Ali mora se reći da, a to je zapravo suštinska osobina ovog Izvještaja, da jedan značajan broj mjera stoji gdje je naznačeno za njih da nisu u potpunosti izvršene, a isto tako za jedan značajan broj mjera kaže se da su, nisu izvršene jer moraju se obaviti dodatne konsultacije. E, sad od ovih koje nisu izvršene, znači, ja ću apostrofirati tri koje se meni čine da su najbitnije i najvažnije i da postoje uslovi u sadašnjim okolnostima da se te mjere ispune. Dakle, prvo je ispunjenje, odnosno implementacija presude Evropskog suda u slučaju Sejdić i Finci, taj posao je započet. Ja ne znam kao poslanik šta se događa sa komisijom, gdje je ona, dokle je došla, šta, šta je trenutno na djelu, dakle da li se išta radi na tom, ali to je znači obaveza koja stoji i na kojoj treba i dalje nastaviti što je moguće ubrzanije da se ona implementira. Druga mjera koja je ovdje naznačena i apostrofirana jeste reforma sudskih, odnosno sudstva i sudskih institucija u BiH. I treća mjera koja je isto tako vrlo ozbiljna i na kojoj treba svi da radimo sa svog aspekta tamo gdje smo nadležni i koliko možemo doprinijeti, a to je borba protiv kriminala i korupcije. Dakle, to su tri krupne mjere koje su istaknute i naravno za sve tri je rečeno da nisu u potpunosti realizovane, ali da se radi na tome. Za onaj ostali dio koji nije realizovan i za koji se kaže isto tako značajan da su potrebne dodatne konsultacije, postavlja se jedno suštinsko pitanje, a to je naravno u obrazloženju te mjere i navedeno, da nisu ispunjene jer ne postoji saglasnost, odnosno nije postignut konsenzus i kaže se da se traže dodatne konsultacije. A šta je to? To je zapravo situacija sa određenim aktivnostima gdje dolazi ukoliko bi te mjere bile ispunjene, znači došlo, moralo bi da dođe do prenosa nadležnosti između entiteta i države. A tu se sad otvara čitav set drugih pitanja i problema, ali naravno mi moramo da razmislimo o tome da li ćemo mi biti uopšte u situaciji da ispunimo bilo kada te mjere ili ćemo to vući narednih 10, 15 i 20 godina zato što, recimo, RS neće prihvatiti nikad da zarad 110 evropskih integracija i evroatlanskog puta BiH prenosi nadležnosti koje joj pripadaju i koje ona nije dužna da prenese više na državu. Pa ću sad navesti samo neka pitanja, recimo, usvojiti državno zakonodavstvo o obligacijama, pa onda kaže socijalna zaštita, pa zaštita mentalnog zdravlja, pa politika istraživačkog rada, pravni okvir za mala i srednja preduzeća, što je RS otvoreno osporila da se formira agencija za mala i srednja preduzeća, zatim industriska politika, isto tako se traži formiranje nove agencije. Agencija za poljoprivrednu djelatnost, znači da se prenese oblast poljoprivrede na državni nivo što je sada entitetska nadležnost. Agencija za okoliš i zaštitu životne sredine, takođe je isključiva nadležnost entiteta. Dakle, ovo je samo neka od pitanja koja su i mahom za sva ova je rečeno da se moraju obaviti i dodatne konsultacije. Ja samo znači, želim da potenciram da svi razmislimo o tome, ako se budemo zanosili da će se ove nadležnosti sa entiteta prenijeti na nivo države zarad evropskih integracija, onda ćemo još dugo sačekati da se ove mjere ispune ili možda nikad i ne ispune. A naravno ja ne želim da kažem da je to posao Direkcije za evropske integracije, ne nikako, znači to je posao ili političkih partija ili lidera partija ili već neke druge instance koja treba da ili da jednostavno prihvatimo stvarnost da se na tim, na tom planu ne mogu provesti te mjere i da to uredimo kako je moguće da se uredi na nivou entiteta što im sada trenutno i pripada kao nadležnost. Ili ako neko ne želi da prihvati tu realnost i stvarnost onda mora prihvatiti realnost da ćemo se još dugo načekati da se ove mjere ispune. Eto ja sam željela samo znači da potenciram nešto što smatram da je suštinski bitno u ovom Izvještaju. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Ma samo kratko, koleginice Marković, ne primamo mi EU u BiH, nego EU prima BiH u EU i šta će biti ostavimo to sada, imamo stavove takve kakve imamo, ja mislim da će nas život koji je pred nama dovesti sve u BiH da drugačije razmišljamo i nemojte, kako se to svakodnevnim žargonom kaže, neke stvari tvrdo zakivati, pustite to vidjećemo dakle kako će se stvari odvijati. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Milica Marković, replika. Izvolite.
Pa, očigledno da su i do sad neki govorili pustite vi to vidjećemo ovako, onako, pa evo koliko čekamo više od 10 godina čekamo da se neke stvari ispune, ali neće se ispuniti, kao što se neće ni ispuniti vjerovatno gro ovih stvari koje sam ovdje pročitala i zato sam rekla. Mislim, nemojte da zabijamo glavu u pijesak ili da živimo u nekim iluzijama da će se to desiti ako se to neće desiti. Da će se desiti da pristane neko da prenese poljoprivredu na nivo države kad se to neće desiti. I nemojte 111 da sami sebe zamajavamo na tom planu, nego je bolje da prihvatimo stvarnost i realnost onakvu kakva jeste i da vidimo šta se u datim okolnostima može optimalno učiniti. A to da će te ubjediti mene ili nekog drugog iz RS u to što ste rekli, to je bajka.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mladen Ivanković Lijanović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja moram istaći da mene brine zaključak Povjerenstva za europske integracije, dakle da se usvoji Izvještaj i da se pozovu predsjedatelj Vijeća ministara i ministar na kojeg se odnosi taj jedini zaključaka kojeg sam ja ovdje pročitao, kojeg imam. Dakle, mene brine rad ovog Povjerenstva, jer tu bi trebali da upravo imamo prve smjernice kuda mi ovdje, a od tog Povjerenstva nažalost ja ne znam šta, što ovdje. A Izvještaj treba, Izvještaj je i točan, jasan i kaže se posebno kad je u pitanje gospodarstvo, kad je u pitanje tržište i utakmica, tržišna utakmica koja nam se nameće pristupanjem ili ulaskom u EU, vidimo ovdje sve podaci točno govore u oblasti kretanja roba i usluga, u oblasti malih i srednjih poduzeća, industrija, mala i srednja poduzeća planirane su realizacije pet, realizirano nula, dakle ništa. Gospodo kud mi idemo? A ja se slažem da je to i više čak politički problem, jer nećemo da uradimo program integriranja u EU, program integriranja u EU trebamo uraditi, onda će se znati šta je nadležnost, odrediće se, tim programom ćemo odrediti što će raditi entitet, što će raditi država, što će raditi kanton, pa što će raditi. Ali mi to očito, ali to sve radimo na našu štetu. Gospodin Šefik, ima pravo kad kaže, dovešće nas siromaštvo, nas će građani istjerati iz ovih klupa da to radimo, jer tržište, nestaće nam tržište, nestaće nam radne snage, nestaće nam ljudi, bićemo sve, sve će spasti na socijalu. I zato kažem evo da se tu na neki način uozbiljimo prije svega od Povjerenstva koje je zaduženo da nami da smjernice prema određenim stvarima, a i Vijeće ministara koje ima točno određene stvari koje treba da uredi i zadužilo se da će uraditi određene stvari, a iz Izvještaja se vidi da to nije urađeno. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ja sam ovdje vidio na displeju Vesna Krstović Spremo, replika ili?
nije uključen mikrofon
Izvolite. 112
Da vam kažem, gospodine Lijanović ne znam kako ste zaključili, šta ste zaključili o našoj ovoj Komisiji, međutim ja mislim da smo mi ovakvu jednu sličnu sesiju vodili i prije godinu dana otprilike o evropskim integracijama. Naravno, da nama iz RS-a ne pada na pamet da preko evropskih integracija dovodimo do jedne, kako bih rekla, unitarizacije države. I naravno da za to postoje mehanizmi koji će obezbijediti RS-u ono, na šta ima pravo po Ustavu. I ja se ne bih složila s Vama da mi, da će nas nešto natjerati viša sila, to je nešto sasvim, jedno drugo političko pitanje. Ali evo, ovdje u ovom izvještaju koji nam je prošli put dao gospodin Bevanda zaista nas je lijepo upoznao da Savjet ministara vrlo ozbiljno radi na jednom sistemu koordinacije, znači svih ovih pitanja. I to je naša stvar, političke volje, kako ćemo se mi usaglasiti u tom sistemu koordinacije i šta kome pripada, entitetima znači, državnom nivou i td. Mislim da je jako dobro to što je stvoreno jedno koordinaciono tijelo i koliko sam ja upoznata od strane, od gospodina Bevande, taj koordinacioni tim imao je već nekoliko sastanaka u vezi sa tim vrlo osjetljivim pitanjem. Mi svi znamo da je to vrlo osjetljivo pitanje, takoreći političko. I naravno da ćemo se podesiti prema tome kakvi budu naši interesi u svemu tome jer mi ovdje nismo zaista zato što smo ovakvi ili onakvi nego zato što nas je neko ovdje izabrao.
Zahvaljujem. Istina je da je, da radi taj, da se koordinacijski mehanizam uspostavlja i sedmorka se obvezala u Briselu, dakle da će to uraditi, čak i u određenom roku. Uvaženi zastupnik Mladen Ivanković Lijanović, replika. Izvolite.
Da se pogrešno ne shvati. Što se tiče mene prenosa nadležnosti sa Republike Srpske na državu, s države na Republiku Srpsku, s Republike Srpske na općinu, tu, ja sam za to otvoren, uopće nemam pretenzija nikakvih da se to prenosi gore. Ja sam za to da se odrađuju poslovi oni koji se prihvate. Sve općine neka rade tamo, odlično, mi ovdje plešćemo njima – gospodo fizički vi to sve odradite, ja tu nemam nikakve iluzije prema tome. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu, nema više prijavljenih. Da li se direktorica javlja za obraćanje? Ako da, izvolite. ____________(?) Ne javlja, ne javlja. 113 Ali mislim da je bilo afirmativno govoreno o Vašem Izvješću tako da mislim da nema potrebe, ali stvarno ako insistirate izvolite. Dakle, zaključujem raspravu o 83. točki dnevnog reda. Prelazimo na 84. točku, Ad. 84. Godišnje izvješće Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH za 2011., materijal Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH (odgođena rasprava i izjašnjenje na 37. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 06.12.2012.);
Hvala lijepa predsjedavajući. Dakle, bilo bi loše da i večeras nismo otvorili debatu o ovom Izvještaju koga sva tri parlamenta željno očekuju. Vidjeli smo kakve su bile, kakav je bio stav Narodne skupštine RS-a i vidjeli smo na koji način su se oni odnosili prema ovom dokumentu. Dakle, u članu 20. Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom savjetu stoji da je ta institucija obavezna, odnosno da je obavezna da dostavi parlamentima izvještaj do 01.05.. Evo, mi dobijamo izvještaj nešto, nekih 8 mjeseci kasnije i mislim da je to isključivo zbog toga što Parlament nije interesantan Viskokom sudskom i tužilačkom savjetu, jer Parlament nema mogućnosti da bilo šta promijeni, ni da bilo šta ugradi, nego ga dobija kao eto jedan materijal s kojim praktično i ne zna šta će. Kakav je izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog savjeta za 2011. godinu? On je u mnogim svojim elementima sporan izuzev što je, što ima želju da fascinira svojim obimom. Po mnogim drugim elementima je veoma problematičan i moglo bi se o njemu govoriti sa aspekta Parlamenta koji je nezadovoljan radom pravosudnih institucija BiH. Šta je u stvari glavni problem? Među preporukama koje su iznesene u ovom dokumentu nema ni jedne konkretne preporuke Parlamentarnoj skupštini, i pored činjenice da su najozbiljniji problemi u funkcionisanju suda i tužilaštva, i bez obzira na to što je ovaj Parlament potrošio jako mnogo vremena i mnogo sati i mnogo sjednica na raspravu o radu pravosuđa u BiH. Uopšteno, da kažem nekoliko stvari u nekoliko pasusa, jer ovoliko veliki materijal nije jednostavno ni glasno analizirati. Dio koji se odnosi na stare predmete – u Izvještaju se ni jednom riječju ne govori o ostvarenim rezultatima. Nema ni riječi o tome koji sudovi nemaju ili ne poštuju 114 planove u rješavanju starih predmeta i koje sudije ne daju očekivane rezultate. A to smo svi željeli da čujemo. Takođe nema informacija na koji način Visoki sudski i tužilački savjet kontroliše donošenje i ispunjavanja ovih planova i šta je preduzeto protiv predsjednika sudova koji nemaju rezultate. U Izvještaju nema takođe odgovora na pitanje – kako je moguće da 10 godina nakon reforme postoje neriješeni predmeti stari 20 godina? Taj problem će sustići uskoro BiH kada 8 000 predmete, starih preko 10 godina, pred Evropskim sudom za ljudska prava se nađu, i odgovara se, i BiH bude odgovarala za suđenje u nerazumnom roku, a nikakve mehanizme nije imala da bilo šta spriječi u tom dijelu. Pitanje odgovornosti za ovakvo stanje u pravosuđu mora biti riješeno. Pasus koji govori o renoviranju zgrada je najkonkretniji dio Izvještaja Viskokog sudskog i tužilačkog savjeta i ovo poglavlje kaže da se Visoki sudski i tužilački savjet pretvorio u investitora građevinskih objekata. Visoki sudski i tužilački savjet potpuno autonomno bez konsultacije sa bilo kim usmjerava donacije prema kriterijumima koji ne postoje i koje ova država nikako ne kontroliše. Što se tiče komunalnih predmeta i ovdje je takođe već viđena stvar. Da više od pet godina se u izvještajima ponavlja, iako je taj problem u fokusu rješavanja i da će se uskoro taj problem riješiti. Ali taj problem ostaje neriješen. I dalje je problem rješavanja komunalnih predmeta jedan od značajnijih u ovom Izvještaju. Sud BiH je posebna tema o kojoj smo mnogo govorili. U ovom dijelu Izvještaja Visokog sudskog i tužilačkog savjeta koji govori o Sudu nema podataka na osnovu kojih bi se mogla dati ukupna ocjena rezultata rada ove institucije. Ali evo, da se pozabavimo nečim što bi moglo biti zanimljivo. Zabrinjavajuće je što u Izvještaju kaže – da Odjelu za ratne zločine za godinu dana je doneseno 17 presuda. Nema podataka koliko sudija je radilo u Odjelu za ratne zločine, ali imamo informaciju da četiri sudska vijeća rade i to je odprilike 12 sudija. Dakle, 12 sudija za godinu dana riješi 17 predmeta ili jedan sudija nešto više od jednog predmeta za godinu dana. Da li se to zove efikasno pravosuđe? Sudije s kojim sam razgovarala rekli su mi da je ovo nezabilježeno u istoriji pravosuđa i da se jedino neefikasnost može porediti sa Haškim sudom. Kažu takođe da u kantonalnim i okružnim sudovima jedan sudija godišnje rješava oko 100 predmeta. Ako Sud BiH nastavi ... ovakvim načinom rješavanja za 10 godina riješiće 170 predmeta, a tada više niko od počinilaca neće biti među živima. Kod Suda takođe nam je poruka da je broj neriješenih predmeta povećan za 7%. U Sudu BiH radi 50 iskusnih sudija. Sa administrativnom podrškom koju oni imaju kakvu nema ni jedan sud na ovim prostorima, registrovano je 4 000 neriješenih predmeta. Visoki sudski i tužilački savjet nam nije dao odgovor na pitanje zašto je ovako veliki broj neriješenih predmeta i zašto su to najlošiji rezultati, kakve su to norme koje važe za ovaj Sud. Nismo dobili odgovor kako je moguće da sa ovakvim Sudom ostvarimo strategiju suđenja za ratne zločine. I nekoliko riječi o Tužilaštvu. Prema Izvještaju Tužilaštva u 2011. godini podignute su 252 optužnice. Dakle, jedan tužilac za godinu dana podigne 6,3 optužnica. Toliko optužnica podigne jedan tužilac u okružnom tužilaštvu za mjesec dana. Vrsta i težina krivičnih djela su tu negdje ako se izuzmu terorizam i složeniji predmeti ratnih zločina. U tih 252 predmeta koliko je Tužilaštvo riješilo zaključeno je 131 sporazum o priznavanju krivice. To znači nije ni bilo suđenja. Po tome ostaje da je svaki tužilac imao samo tri predmeta. Visoki sudski i tužilački savjet nam nije dao odgovor zašto je to tako, zbog čega se pojavljuje ovako drastična razlika u obimu posla i rezultatima i na osnovu kojih se uopšte rezultata ocjenjuje rad tužilaca u Tužilaštvu BiH. 115 Ono što na kraju želim reći, a što smo svjedoci, događaj koji se desio prije nekoliko dana – izbor novog glavnog tužioca. Nevjerovatno je da, na koji način Visoki sudski i tužilački savjet bira nove tužioca. Dakle, to su tužioci koji nikada ne odlaze sa tog mjesta, niti dolaze niti odlaze na normalan način. Kakvi to kriteriji treba da važe za te ljude koji dolaze na ta mjesta i koji bi trebali da pokažu neki rezultat? A kako će pokazati rezultat ako nemaju ni jedan dan tužilačke prakse na mjestu na koje su došli. Dakle, ovaj izvještaj neće moći pomoći Parlamentu. Nadamo se da će, kroz strukturalni dijalog da će pomoći u tom segmentu da se promijeni Zakon o Visokom sudskom i tužilačkom savjetu i sve se svede na mjeru koja važi i u drugim demokratskim zemljama. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mladen Ivanković Lijanović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. U Izvješću Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća koje je razmatrala Komisija, nažalost opet nemamo ništa Komisija konkretno da nam je preporučila i da ima svoj neki stav, sem glasova 4 za i 3 suzdržana. O materijalima, ja sam, nisam duboko ulazio, ja sam kratko to pregledao pa neću tu puno ni govoriti, samo ću neke osnovne stvari. Meni logično ispada kad bi ovo Izvješće imali da bi trebali imati izvješće optuženih da bi mogli ocijeniti kako ovi rade puno bolje. Imali povratnu informaciju. Pa onako to kao čovjek praumatičar mislim da bi to bilo dobro jer, dakle ovo se, ovo meni izgleda, dakle Visokog sudskog i tužiteljskog vijeća – kadija te sudi kadija te tuži. Sud i tužitelj oni koji tuže [[ništa se ne razumije]] nema prostora. Jer bi, po mom mišljenju, trebalo biti, dakle jedna od osnovnih institucija demokracije zakonodavna, izvršna i sudska vlast. U sudskoj vlasti je sud, a tužitelj i tuženi dvije strane u postupku. Nema, kakva sprega tužitelja i suda, odnosno jednaka sprega i optuženog sa sudom i tužitelja. To je moja neka logika koju ja onako kao čovjek mislim u osnovi da bi trebalo, jer u knjizi od Velimira Sriće kaže – Japan je zemlja sa 120 miliona stanovnika a nema bitno više odvjetnika, a narod bi rekao fiškala, od Hrvatske, zemlje sa niti 5 miliuna stanovnika. Što je tome razlog? Slično je negdje i sa BiH. Dakle, gospodo gdje mi trošimo energiju, gdje je naše poduzetništvo, inovativnost, utakmica tržišna. Dakle, mi imamo samo fiškale koji nas brane od nečega što smo mi sami sebi i trošimo energiju u nešto. Jer se kaže gdje su jasni nedvosmisleni zakoni, precizni u takvom okruženju sudovi i pravnici prirodno imaju puno manje posla. E sad, to je moje neko osnovno načelo. A ovdje su u ovom Izvještaju, u Izvješću su, dakle date nekakve preporuke. I mislim da ova preporuka kada je u pitanju, i ja sam postavljao i zastupničko pitanje Zakon o elektronskom potpisu, pošto ovdje vidim nema nikog iz Ministarstva prometa i komunikacija, dakle mislim da je, dakle donesen je Zakon o elektronskom postupku(?) a nisu doneseni podzakonski akti i dakle taj Zakon ne može se primjenjivati. A to bi uveliko olakšalo rad, promet svega. Pa mislim, evo Ministarstvu 116 poručujem sa ovog mjesta da u tom pravcu poradi što prije, ako ne, onda će možda to biti na nekoj sjednici moje zastupničko pitanje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić, rasprava. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa najveći dio moje diskusije biće podrška kolegici Majkić koja je to odlično elaborirala, ali ja moram da postavim dvije stvari. Jednu ću naravno reagovati, ona je tačna, ali napravit ću inverziju – za 10 godina ne neće biti izvršilaca, sad nema svjedoka jel oni umiru. To je najveća nesreća ovog sistema. Dakle, ovdje je fino nabrojano – tehničke mogućnosti, opremanje, donacije, ne znam ni ja šta. I ja sam postavio poslaničko pitanje i dobio odgovor – Ko će nadoknaditi štetu Budžetu BiH od 4,5 miliona maraka koja je tada bila, a sad je već veća, da isplati odštete, tužioci koji su nepravedno zatvarali tamo i pritvarali ljude bez ikakve odgovornosti, a Sudsko i tužilaško vijeće nije poduzelo nikakve sankcije prema njima? Nego oni stranci koji su bili razbježali se. Ko će ih sad naći po Evropi i po svijetu? Makar je trebalo doći izvinjenje da kaže – čekajte, ovi su dolazili ovdje, vršili selektivnu pravdu, podizali optužnice bez ikakvih argumenata i oštetili Budžet. A u tom Budžetu ni marke nije bilo planirano za te nadoknade ljudima koji su provodili, pa njima je, opet kažem, bilo lakše, da ne pominjem sebe, gledali su televiziju, čitali novine, ali bili su razdvojeni od porodica. Dakle, to su bile strašne traume i konsekvence za upravo nadležnost Visokog sudskog i tužilačkog vijeća ili savjeta koje nikad nije poduzeo prema tim ljudima, a navodno imaju oni neko Disciplinsko vijeće koje se sretne, pa onog Barašina kad više nikom nije trebao najure ga onako, hvala Bogu pa neka su, pa onda izmisle nešto drugo. I sad, da ne bih zaboravio, nemam ništa protiv ali će ovo u medijima biti, pa će i prisutni predsjednik Sudskog i tužilačkog savjeta reći – evo oni političari udar na nezavisnost pravosuđa. A nije vam bio udar da makar kažete hvala što smo jedino vama povećali budžet, Tužilaštvu i Sudu BiH. Samo ste vi dobili i to u onoj gunguli kad niko nije dovoljno obratio pažnje da mi ne bi bili remetilački faktor, jer smo se zadržali na cifri 950 miliona, pa ste vi jedino dobili sredstva. Koja sredstva? Da opet isplaćujete ove odštete što tamo neko fabrikuje, ne znam ni ja, kakve optužnice i donosi presude. Ne branim ja nikoga. Defilovali su razni političari i lideri pred tim sudom i nikome ništa nije dokazano. Pa ima li makar izvinjenja. Evo, ne treba nama političarima, ali tim ljudima koji su privođeni. Pa onda treba nama, pošto je Parlament najodgovorniji za donošenje budžeta, da kaže – halo ljudi, 4,5 miliona je oštećen Budžet BiH, gdje su ta sredstva planirana u kojoj stavci, ko će to nadoknaditi. Dakle, potpuno je jasno, i da se sad vratim na bolno pitanje ratnih zločina. 2007. godine, kad je u svojstvu tužioca bio uvaženi kolega Marinko Jurčević, tada sam tražio javno, ovdje ima stenogram, da se napravi strategija od 5 godina, da se s ovim završi. I naravno da to su oni na velika vrata, što bi rekao narod, udarali, evo strategije, evo svega, a čuli ste maloprije iz podataka kolegice Majkić kako idu ti predmeti. I ko to ima takvu efikasnost i za koliko, ne godina, nego decenija, vijekova će ovo biti riješeno? Neće nikada. A vi znate, i ova prividna ljubav u svemu, donošenju 117 zakona, poštovanje entiteta, kantona, BiH, evo reći ću i ja jednom, države, pod navodnim znacima, jer da ne dajem joj takav oblik, a nisam protiv BiH odmah da znate, dakle kad će se to riješiti jer to je glavni kamen spoticanja, pod navodnim znacima opet, barem onog potrebnog ljudskog povjerenja. Pomiranje nema, pomirenje je individualni čin svakoga jer ovaj Parlament nikada i ni jedan u svijetu neće donijeti zakon o ljubavi, da mene prisili da ja nekog volim ako ja ne osjećam u sebi ljudsku ljubav i pažnju prema drugom sapatniku iz drugog naroda. Ja govorim kao žrtva – logoraš iz svakog naroda, iz svake nacije, ne iz ove zemlje nego iz Iraka, Avganistana, ne znam koje druge države, za mene je svetinja, za mene je svetinja pred Bogom, pred narodom, pred vama ovdje kolege. Sigurno sam čestit jer iskreno govorim. Ali ne može se iskrenost postići Izvještajem Visokog sudskog i tužilačkog savjeta – mi smo dobili donaciju, mi izlazimo na internet sa nekim podacima, mi imamo implementaciju sistema upravljanja digitalnim identitetima u bh pravosuđu. Ma koga to interesuje, koga to interesuje? Narod samo čuje večeras presudu neku na nekoj televiziji i kaže – dobio je 2 godine zatvora. Ne treba slušati ime i prezime treba odmah smanjiti ton. To nije neki Srbin. Da je Srbin 35 godina zatvora. Ja ne kažem da vi utičete na sudije i tužioce, ali morate shvatiti nas jer mi ovdje ne predstavljamo sebe, mi predstavljamo građane, ali evo reći ću otvoreno – predstavljamo Srbe iz Republike Srpske koji su potpuno neravnopravni u svemu pred tim Sudom i Tužilaštvom BiH. I onda se vi čudite što mi imamo niz primjedbi, pa što smo tražili razna restruktuiranja, pa ušli sa EU, pa tražili jedno vrijeme i ukidanje. Ljudi shvatite da smo nezadovoljni. Ja time ne želim da kažem da svoje nezadovoljstvo stavljam na teret nekim drugim koji su odgovorni, nisam ja taj. Ali ne smije se ni meni spočitavati da se ne smijem miješati u tri stvari, navodno nezavisno sudstvo, sudstva i tužilaštva, nezavisnost medija i nevladinih organizacija. Ma hoću u svašta da se miješam jer me narod izabrao. Kako se vi miješate pa nam postavljate zahtjev, pa progurate, rekao sam maloprije, ona povećanja u budžetu. To vam ne smete i to ćete fino iskoristiti. Dakle, mogao bih do ujutro o ovome da govorim, ali nema potrebe naravno ne treba, ja znam stati, potpuno smo nezadovoljni jer Visoko sudsko i tužilačko vijeće ili savjet nije odgovorio svom zadatku. Ima li tog pravnika, ima li tog običnog čovjeka, ima li političara da Vi gospodine Novkoviću, Vama se direktno sad obraćam, imenujete čovjeka za glavnog tužioca BiH koji nikada u životu nije napisao optužnicu, koji nikada nije proveo dan u tužilaštvu? Ma molim vas koga ćete ubijediti. Evo, mene možete jer ću reći da niste u pravu, ali koga ćete iz srpskog naroda ubijediti, koga ćete iz bošnjačkog naroda, neki su mu dali podršku, ubijediti da ste vi ispoštovali sve kriterije i čovjeka bez dana, ponvljam Vam to je ključ, bez dana rada u tužilaštvu, bez podignute optužnice imenovali za glavnog tužioca i sad ću ja u njega imati povjerenja, je li. Odgovorite na to pitanje i ja ću Vam sve ovo što sam do sada rekao, a ništa nije na Vašu adresu, mada bi trebalo biti jer Vi ste najodgovorniji, barem izdvojite mišljenje, imate pravo, pa kažete – ljudi ovo je greška što smo imali čovjeka, imenovali na tu funkciju, nije nikad podigao, ponavljam, optužnicu, ni napisao. Može li takav biti tužilac BiH? I to je taj Ivještaj koji nećemo prihvatiti pa ga vi pišite sto puta. Ove godine ste dobro uradili, prošle godine ste napravili onu knjigu malo bolje ukoričena, valjda ste imali para, za sljedeću smo vam dali malo više pa ćete opet napraviti malo deblje korice, ali ovo za nas ništa ne znači. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, rasprava. Izvolite. 118
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ustavnopravna komisija je razmatrala ovaj Izvještaj i u skladu sa onim što su ovlaštenja Parlamenta, iz Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću, primila je ovaj Izvještaj na znanje i proslijedila ga u Parlamentarnu skupštinu i naš je prijedlog da Parlamentarna skupština ovaj Izvještaj takođ primi na znanje, jer to je maksimalno, odnosno zapravo jedino ono što Parlamentarna skupština može da uradi. Ja sam pročitao Izvještaj. Brižljivo sam analizirao Izvještaj i posebno preporuke koje su date izvršnim organima, zakonodavnim organima i sudskim organima. I svrha ovog Izvještaja i to je ta veza između sudske i zakonodavne vlasti, jeste u tome da mi kao zakonodavna vlast, pregledajući ovaj Izvještaj, slušajući ovaj Izvještaj, analizirajući preporuke, vidimo šta je to što je do nas, što treba da uradimo, kako bi ovaj sistem funkcionirao što uspješnije. Dakle, sistem sudske vlasti. Dakle, ovdje ima preporuka koje se tiču i materijalno finansijske strane i preporuka za unapređenje rada u svim segmentima, ali posebno bih istakao preporuke koje se tiču budućeg budžetiranja institucija sudske vlasti u BiH i uloge Visokog sudskog i tužilačkog vijeća na tom planu, kao i preporuke koje se tiču nezavisnosti sistema sudske vlasti u BiH. Jer, čini mi se imajući u vidu sve ovo što je najavljeno u BiH, da nas na tu temu u narednom periodu, očekuju ozbiljne rasprave. U tom kontekstu dakle, ja podržavam ovaj Izvještaj, primam ga na znanje, podržavam preporuke i predlažem da uradimo ono što je do nas, a što je navedeno u ovim preporukama. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić, rasprava. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Evo, malo analizirajući i gledajući ovo Izvješće Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, mislim da je to, ovo je jedno korektno Izvješće i da je evidentan i rad i napredak u Visokom sudskom i tužilačkom vijeću. Na stranu što pojedine kolege misle kada je ovdje u pitanju, bilo je riječi o Sudu BiH, jer taj Sud BiH je tema rasprava već ima godinu dana, pa tako i ne čudi da je to večeras. Nego, neka moja zapažanja i eventualno preporuke, jer vidim kada su riješeni sudski sporovi, najviše presuđenih presuda je uvjetnih ili uslovnih, kako ovdje piše. Mislim gospodine Novkoviću, da je tih jedno 80% od donešenih, nešto manje novčanih i najmanje presuda zatvora. Moje nije i ne poznam dovoljno tu materiju, da ja govorim, ali kakvu je presudu trebalo donijeti, ali obzirom da je donešen zakon, da se i zatvorska kazna do godinu dana može zamijeniti novčanom kaznom od 100 maraka po jednom danu, mislim da to, neko ko je to smislio, vrlo opravdano, vrlo racionalno razmišljao i u koristi svih građana BiH. Ako je neko počinio opći ili privredni kriminalitet i dobio nekakvu uvjetnu kaznu, šta ima od toga društvo? A mislim da su tu istrgovali na relaciji, ovo što je kolega Lijanović Mladen govorio, odvjetnici, da ne kažem sudije, tužitelji zadovoljan i onaj optuženi, uvjetnu kaznu ne znam od 15 119 mjeseci, sa rokom kušnje 24 mjeseca ili nastavi raditi poslove kao što je i radio, što vidimo malo, malo pa se naprave nekakve akcije policije hapšenja od prilike za te kriminalitete, manje više uvijek iste osobe. Evo imali smo jedan dobar primjer jučer ili prekjučer u Zapadnoj Hercegovini, od onih imena, ja ih onako prepoznam 80% koji se ponavljaju. Ne sada da kažem da ih treba osuditi na neke dugogodišnje kazne, ali mislim da ovdje kada je u pitanju, znači, ovih presuda, napravite malo analizu, pa ćete vidjeti je li baš podignutih optužnica, gdje nas košta Tužiteljstvo, je li, koštaju nas silne rasprave, suci i tužitelji imaju relativno visoka primanja, koji su mimo ovoga Zakona o plaćama i naknadama u institucijama. Njima su određeni znači posebni koeficijenti,posebni regresi, topli obroci, tako da mislim trebaju računati ne na punjenje Proračuna, ali ne ni da ga i oštete na ovakav način. Jer kažem, previše mi se čini ovdje kada analizirate, imamo uvjetnih presuda. I što sam na kraju ovog Izvješća vašega vidio, kada je riječ o ovim zastarjelim predmetima, istina nema njih na ovoliki broj slučajeva, kada sam onako pogledao kroz cijelo sudstvo BiH, svih razina, nema njih puno. Ali bi bilo vrlo itneresantno vidjeti, ovi predmeti zbog čega su zastarjeli i šta napraviti, kakve korake poduzeti da nam se ne desi baš da na Sudu zastari predmet, na Sudu. Znači, već su neke aktivnosti, nedostupnost osobe. Jednog dana će biti dostupna. Ne možemo nešto amnestirati je li, mi imamo i nekakve zakone u susjedstvu, a i kod nas, da nešto ne može zastariti. Pa prema tome, mislim da i ovdje se može popraviti ovaj rad Suda, ovo je jedno vrlo koraktno, obimno Izvješće, ali kažem cijelih sudova i tužiteljstava i ja kažem presjek ovaj evo to je nešto što sam ja uočio, a ne samo da eventualno imamo neefikasnost. Primjetio sam recimo, ne znam, pošto vi imenujete i suce i tužitelje, da u pojedinim županijama od prilike istog sastava stanovništva ili broja stanovnika, nemamo baš uravnotežen broj tužitelja i sudaca. Malo pogledajte Središnju Bosnu i Hercegovačko-neretvansku županiju, mislim da ta dva kanona imaju u 5 ili 10 tisuć stanovnika po broju, mislim da je velika razlika. Pa malo i učinke tih sudaca. Evo, nekakvu podobniju i dublju analizu, s vaše strane i mjere u tom pravcu...nekoliko savjeta. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Petar Kunić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Reći ću par riječi vezano za rad Visokog sudskog i tužilačkog savjeta. Naime, zabrinjavajući su rezultati u efikasnosti rada sudova, a i tužilaštava. To je jedna bolest koja se inercijom prenosi već desetinama godina na našim prostorima. Dakle, da su sudovi i tužilaštva neefikasni, da su slabo kontrolisani i da nisu odgovorni. Dakle, slabe karike su u odgovornosti i nekontroli sudova. Naime, čitav sistem je nakaradno postavljen, čitav sistem. U čemu je sistem nakaradno postavljen? Pa sam Visoki sudski i tužilački savjet je nakaradno postavljen. Molim vas, tu strukturu čine tužioci i sudije uglavnom, uz dva advokata, jedan predstavnik je Savjeta ministara, jedan ovog Doma. Dakle, kada vidite tu strukturu, tu je narušen onaj temeljni, latinski jedan princip – nemo judeks inkauza sua. Vidite, uprava ima kontrolu, sudsku kontrolu i to se smatra da veliki iskorak u kontroli uprave, kada je dobila sudsku kontrolu. Zašto? Zato što uprava kontroliše samu sebe. Postoji politička kontrola, tj. 120 parlamentarna kontrola, a dakle, ova sudska struktura, tužioci, sudije, pa i advokati, pa to je interesna grupacija. Nemoguće da dobro, nezavisno i nepristrasno radi, gotovo nemoguće. Može biti u najrazvijenijoj zemlji, Švedskoj gdje je savjest visoka, visok stepen svijesti po tim pitanjima itd. sasvim sigurno da se i u Švedskoj ne bi oslonili na taj način, da takva struktura bude. Ja sam danas govorio o procedurama i pravilima, dakle koja moraju biti poštovana i da se ide na otklon od ljudi, jer taj subjektivizam uvijek je gotovo svagdje prisutan. I ne može se isključiti činjenica da Visoki sudski i tužilaški savjet može biti neutralan u nekim situacijama. Pa vrana vrani oči ne kopa, ona stara izreka. Dakle, sama struktura je inkopatibilna i ne može opstati. Ja se nadam da će u ovoj reformi taj dio se izmjeniti, s obzirom da je to neodrživo. Neki dan sam slušao gospodina Pajića koji je bio sa Eždaunom dugo vremena, zaprepašćujuće njegova razmišljanja na ovom planu, zaprepašćuje za nas sviju. Dakle, ovo nije, ovo se ne odnosi samo na RS ili ovaj i onaj narod, ovo su stvari univerzalne koje moraju biti prihvaćene. Da ne može tužilac i sudija, tužilac stranka u postupku, da zajedno imenuju sudije i tužioce. To je nemoguće. To je jedan ofrlje princip koji je međunarodna zajednica ovdje primjenila. I mi ga trpimo i mi nismo ustanju, dakle ovaj Parlament je toliko nemoćan, da ne može to izmjeniti. Dakle, nije istina da ne može ovaj Parlament kontrolisati sudstvo, apsolutno kontroliše zakonskim propisima. Dakle, može izmjeniti zakon i utvrditi način izbora sudija, utvrditi takav da nije moguća pojava klanskog načina razmišljanja u sudovima, a postoji, dakle postoje neki ljudi koji su, barem ja znam, dakle poznate su mi te činjenice koji su se natjecali za sudije, nisu prošli, a radi se o izvanredno poštenim ljudima. Dakle, časnim ljudima iz Banja Luke, nisu uspjeli, uspjeli su neki da ne kažem, barem po mojim saznanjima, lijevi tipovi, dakle da dođu u tu strukturu. Dakle, to je jedna stvar. Druga stvar, kod nas je narušen princip podjele vlasti u tretiranju sudstva. Dakle, onaj temeljni princip pravne države, gdje jedna vlast kontroliše drugu, vrši se balans između vlasti, a ne da date apsolutnu nezavisnost, odnosno samostalnost sudova. Sudija je nezavisan u svom radu. I niko se ne može miješati u rad sudije kad odlučuje o nekom predmetu, ali sudovi nisu van konteksta državne strukture, to je državna vlast, ona mora biti kontrolisana. Pa i ovo Vijeće mora biti na neki način kontrolisano. Dakle, nema institucije u jednoj državnoj strukturi, da nije kontrolisana, ne postoji. Vidite druge sisteme, komparativne sisteme, pa ćete vidjeti da je sudstvo kontrolisano, sve na svoj način, prilagođavanjem, kako je to najbolje u datim okolnostima i datom ambijentu. Dakle, kod nas je to van kontrole, što je isto nedozvoljeno. Strane sudije, ja nisam znao da postoji strani sudija u Visokom sudskom i tužilačkom savjetu, čini mi se da postoji. Prema Zakonu o Visokom sudskom i tužilačkom savjetu, nisam vidio nigde da on može biti član sudskog saziva, Visokog sudskog i tužilačkog savjeta. Pa dakle, šta to, kako je to radila međunarodna zajednica koja treba da štiti ovde zakon. Dakle, prvo da štiti zakon. Ako je ona to nametnula, onda su to apsurdi. Šta mi radimo uopšte, gde smo mi, u kojoj fazi društvenog razvoja, da nam sudije u Visoki sudski i tužilački, a nije predviđeno zakonom? Pa molim vas. Onda znači taj čovjek kontroliše Visoki sudski i tužilački savjet ako je to tako, barem po mojim informacijama to je tako. Druga stvar, postavlja se pitanje kakvo će nam sudstvo profuturo biti. Molim vas, privatni, svršeni kandidati, na privatnim fakultetima, mogu polagati pravosudni ispit i mogu se zaposliti kao sudije. Barem do sada smo imali ljude koji su nešto naučili na fakultetima, a sada, šta ćemo sada tek imati? Dakle, ja vidim neki kvalitet koji može doći, ali uz temeljnu, temeljnu reformu pravosuđa u cjelini. I pri tom ne mislim na skidanje, prenošenje nadležnosti itd. nego treba se dogovoriti u onim 121 stvarima koje su sada postojeće, ali da se kvalitet tih zakonskih propisa poboljša, jer bez toga ne znam, imaćemo ovakvo pravosuđe, koje zaista u nekim segmentima, ne u nekim nego mnogim segmentima ne funkcioniše, odnosno funkcioniše veoma neefikasno. Ovi podaci, pa to je nevjerovatno, nevjerovatno. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Milica Marković. Izvolite.
Ja neću komentarisati ovaj Izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, zato što je dosta kolega već o tome reklo, samo ću kratko reći kakav nam je Visoki sudski i tužilački savjet, takve su nam sudije i tužioci u Sudu i Tužilaštvu BiH. Ja sam se javila da tražim objašnjenje od predsjednika Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, odnosno da odgovori na jedno pitanje. Naime, prilikom razmatranja jednog od prethodnih izvještaja Vaše institucije, konstatovano je da je šesnaesti član Visokog sudskog i tužilačkog savjeta jedan Norvežanin Sven Urke, za koga je Vaš prethodnik rekao – da će vrlo brzo biti, da kažem, razriješen i da neće više raditi u Visokom sudskom i tužilačkom savjetu. Po mojim saznanjima, to se nije desilo još do danas. A po saznanjima onih koji su odlični poznavaoci prilika unutar Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, ta osoba je i tekako uticajna, na neki način siva eminencija u Visokom sudskom i tužilačkom savjetu i što je još, da kažem, diskutabilnije jeste, on se smatra potpunim patronom u finansijskom i donatorskom smislu u okviru Visokog i sudskog tužilačkog savjeta. Ja tražim od Vas da objasnite status tog lica i te osobe, ako je on još uvijek član u Savjetu.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Meni su uvijek postavlja pitanje, kad neki materijal koji dolazi u Parlament, trebamo primiti samo k znanju, što ga uopće uvrštavamo u dnevni red? Znači, može doći do našeg ureda, mi to možemo pročitati, onaj tko pročita primio je k znanju, ako želi da primi k znanju, onaj ko neće da pročita, ne mora ni primiti k znanju itd. Koji je smisao ove rasprave? Možemo li mi dakle, kao najviše zakonodavno tijelo u BiH, utjecati na bilo koji način, na bilo što, što mislimo da nije dobro u sustavu pravosuđa u BiH? Ja sam jutros postavio zastupničko pitanje, evo drago mi je što je još nekoliko kolega sad kroz ovu raspravu to pitanje potenciralo, kroz ranije rasprave o sličnoj temi i pitanja koja su postavljana predstavnicima Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća, dobivali smo odgovor da je Visoko sudben i tužiteljsko vijeće, odgovorno javnosti, što nije loše. Svi bismo mi trebali, ili jesmo ili nismo odgovorni toj istoj 122 javnosti. Ono što je meni ostalo uvijek nejasno, kako se ta odgovornost manifestira? Na koji način se manifestira ta odgovornost prema javnosti, taj senzibilitet prema toj javnosti? Jer ja sam slučajno znači ovaj, kao zastupnik u ovom Parlamentu, slučajno, gledajući slučajno nekakvu emisiju na televiziji, koja je slučajno bila posvećena cijelim svojim dijelom određenim aktivnostima pravosudnih tijela u jednoj od nama susjednih država, čuo kroz razgovor tih nekih javnih djelatnika, da je eto tih dana i naše Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće, izabralo glavnog tužitelja i ta javnost, od kojih nijedan nije zastupnik u Parlamentu, jedan je novinar, jedan je predstavnik nekog nevladinog sektora, drugi je nekakav stručni konsultant za sve oblasti itd. Ali su oni predstavnici javnosti i potpuno neovisni, znači nisu političari. Jedan od njih je sav onako zgranuto rekao – pa ljudi ja ne mogu da vjerujem, naše Sudbeno i tužiteljsko vijeće izabralo glavnog tužitelja koji nema 15 sekundi iskustva na tužiteljskim poslovima. Ja moram reći, nisam vjerovao, iskren da budem, jer znam svašta se objavi. Nakon što sam čuo tu informaciju, onda sam pitao malo, raspitivao se i onda sam došao do ovako vrlo interesantnih spoznaja. Pošto me interesiralo kakve to reference treba imati glavni tužitelj Tužiteljstva BiH, normalno da sam uzeo Zakon o Tužiteljstvu BiH i za divno čudo, u tom Zakonu je propisano da tajnik Tužiteljstva BiH mora biti diplomirani pravnik sa najmanje 5 godina radnog iskustva. To nije loše, to je bitna pozicija u Tužiteljstvu BiH. Ali nigdje nije propisano nijedno slovo, koje uvjete treba da ispunjava tužitelj u Tužiteljstvu BiH, zamjenik glavnog tužitelja, pogotovo nema slova koje uvjete treba da ispunjava glavni tužitelj u Tužiteljstvu BiH. I ja sam zaključio da može biti bilo tko glavni tužitelj, zamjenik glavnog tužitelja ili tužitelj u Tužiteljstvu BiH. Da to nije najviša tužiteljska institucija u sustavu pravosuđa BiH, mogli bismo ovako s malo manje ovako podozrenja gledati to. Ali šta možemo očekivati od onih nižih pozcija? Ona bi trebala biti krema, znači u oblasti u tužiteljskom poslu, to je vrh vrhova znači, mi nemamo dalje. Tamo nismo predvidjeli čak ni da mora biti diplomirani pravnik. I onda sam ja postavio danas pitanje, baš me interesuje šta čovjeka preporučuje? Ako nije iskustvo, profesionalno, radno, ovako, šta je to zbog čega je baš taj bolji, a među kandidatima koliko sam ja čuo je bilo i nekoliko koji imaju preko 10-tak godina tužiteljskog iskustva. Koji su to kriteriji? I kako će se manifestirati ta odgovornost prema javnosti, evo ne prema meni, nego prema javnosti, koja isto tako, čak sa više zgražanja, gleda šta se to događa? Ako dalje pogledamo sastav Visokog sudskog i tužiteljskog vijeća i imenovanja, pogotovo na više pozicije, znači u Sudu i Tužiteljstvu BiH, vidjet ćemo da je malo onih koji su bili članovi Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća, a da su tužitelji .... a da nisu dobro honorirani u napredovanju u funkciju. Možda tako to treba, možda tako treba, međutim ovaj, nisam siguran da je sva tužiteljska pamet skoncentrirana ili makar 70%, ako pogledate sastav Tužiteljstva BiH, u regionu Sarajeva. A interesantno je i to, nema očigledno tužitelja ni na prostoru Središnje Bosne, na Zaničko- dobojskom kantonu, Tuzlanskom kantonu, do ovaj, Hercegovačko-neretvanskom, Herceg- bosanskom itd. govorim o kantonima u Federaciji, nema izgleda ni na prostoru RS. Jer je interesantno da je većina tužitelja, znači u Tužiteljstvu BiH većina značajna sa prostora Sarajevskog kantona. Pazite ovaj, to je vrlo ozbiljno, ja ovaj, ne spadam u kategoriju onih koji ne žele jako i efikasno i Tužiteljstvo BiH i Sud BiH. Znači, želim da bude primjer svima ostalim u BiH. Ali plašim se da ovakvom selekcijom, ovakvim kadrovskim odabirom, ovakvim načinom smo daleko od toga. Znači, daleko smo od toga, jer evo ako već mi nemamo instrumenata, a ne znam evo po Zakonu važećem nemamo, slažem se, da utječemo da se određene stvari za koje očigledno vidimo da nisu ured, da se mijenjaju, kako će tek ta javnost kojoj kao odgovara Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeć, kako će ona utjecati da se određene stvari promjene? 123 Neću govoriti, neko je rekao, da je zadovoljan činjenicom broja neriješenih, starih neriješenih predmeta. Pa pazite ovaj, mi možemo biti zadovoljni činjenicom što smo uopće živi, svako od nas, to je prvo, je li. Pa onda možemo biti zadovoljni .....mislim, ali ovaj, da imamo ovoliko neriješenih predmeta ovaj, kroz te priče o uspješnoj reformi pravosuđa, od potpunu neovisnost i ono kada se sve sabere, što nije beznačajno, građani ove zemlje, porezni obveznici ove zemlje za pravosuđe izdvajaju preko 200 miliona KM. Možda neko misli da je to malo. Znači, možda ali ovaj, nisam vidio ni ovde čak ovaj, uglavnom smo mi bar sudeći evo po iskustvu mom, u ovom Parlamentu ovaj, sve što je stizalo zahtjeva, kada je u pitanju i Tužiteljstvo i Sud i Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće, bjanko odobravali, bez uopće stavljanja jedne primjedbe da treba smanjiti marku jednu. Znači koliko god je traženo, toliko smo davali. Evo vjerovatno iz posebnih razloga nekom, nismo se ni upuštali puno da nas ne bi neko ne daj Bože optužio ovaj, kako evo ne damo da Sud i Tužiteljstvo funkcioniraju. I moraću ovaj, iako sam mislio hoću li, ali hoću. Mislim da je ovim posljednjim odlukama Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće se priključilo sporazumu, ja ću reći ovaj, SDP-a – SNSD-a ovaj, kada je u pitanju Tužiteljstvo, jer je dalo enormno veliku argumentaciju da stvarno tu treba nešto što prije mijenjati. Hvala lijepa.
Zahvljujem. Time je iscrpljena rasprava zastupnika, ne javlja se. Predsjednik ili da, ok, dakle predsjedatelj Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća, gospodin Milorad Novković. Izvolite.
Vrlo poštovani i cijenjeni poslanici, čast mi je i zadovoljstvo da ste raspravljali o Izvještaju Visokog sudskog i tužilačkog vijeća za 2011. godinu i sasvim sam siguran da su vaše diskusije, komentari korisni za dalji rad Visokog sudskog i tužilačkog vijeća i pravosudnih institucija u BiH. Ja ću vrlo kratko da odgovorim samo na pojedina vaša pitanja, za ono za što sam nadležan. Izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog vijeća za 2011. godinu je dostavljen u zakonom propisanom roku. Kada je u pitanju kontrola rješavanja starih predmeta ona se od strane Visokog sudskog i tužilačkog vijeća u potpunosti ostvaruje i tačno znamo koliko koji sudija mjesečno riješi starih predmeta, šta čini predsjednik suda i već zbog toga neki predsjednici sudova su izgubili svoje pozicije koje su imali. Dakle, kontrola je u potpunosti ispoštovana. Kada su u pitanju komunalni predmeti, Visoko sudsko i tužilačko vijeće već nekoliko godina u raspravama, u svojim komentarima potencira da se ovi predmeti izmjeste dobrim dijelom iz rada sudova. 70% predmeta koji se vode nezavršeni čekaju na izvršenje. Ja sam skoro pa u potpunosti siguran da nikad oni neće biti izvršeni iz sljedećih razloga. Imamo mnogo siromašnog stanovništva, imamo mnogo nezaposlenog stanovništva, institut pljenidbe je postao više bezvrijedan. Niko više ne kupuje polovne televizore, radio aparate, stolove, stolice, nema više koza da se plijene, nema krava i td., što je bilo predmet izvršenja. Dakle, nema ni imovine i nešto sa tim treba da se čini i radi. Mi ćemo ovih dana, već smo izašli sa nekoliko prijedloga u strukturalnom dijalogu, sasvim sigurno izaći sa konkretnim prijedlozima. Sačinili smo već jedan tekst zakona o pružanju i naplati komunalnih 124 usluga. Vjerovatno negdje u januaru mjesecu to ćemo dostaviti ministarstvima pravde, vladama, a oni će dalje odlučiti koja je sudbina toga. Kada je u pitanju Sud BiH i Tužilaštvo BiH i ja sam zabrinut za rad tih pravosudnih institucija. Ne za 10, nego za više godina, predmeti koji se nalaze u tim pravosudnim institucijama neće biti procesuirani, ako se budu rješavali ovim tempom kojim se rješavaju sada. Ja lično kao predsjednik Savjeta sam u tom pravcu zadnjih 4 godine uložio ogroman trud i napor. Mnoga sam pitanja pokrenuo u strukturalnom dijalogu i čini mi se da je to imalo svoga eha. Dobar dio tih predmeta je već se prenosi na entitetsko pravosuđe. Sve dok okružni i kantonalni sudovi i tužilaštva, Apelacioni sud Brčko Distrikta u potpunosti se ne uključe u rješavanje tih predmeta, sam Sud BiH i Tužilaštvo objektivno nisu u mogućnosti da završe hiljade predmeta. Da li na jednom predmetu treba da se radi godinu dana, pola godine, dvije godine, to je stvar stručne ocjene i ja sam u tom pravcu pokrenuo nekoliko pitanja. Mi smo, ja sam kao predsjednik Savjeta i predsjedavajući Nadzornog tijela, predložili za 4 godine 72 zaključka, odnosno preporuke, svaka tri mjeseca dostavljamo izvještaj o svom radu Vijeću ministara. Samo pravosuđe ne učestvuje u procesuiranju predmeta ratnih zločina, tu učestvuju mnogi subjekti koji su nabrojani u Strategiji za procesuiranje predmeta ratnih zločina i oni moraju raditi povezano i sinhronizovano. U svim tim prijedlozima i zaključcima tačno stoji ko je ispunio svoj zadatak, u kojoj mjeri i šta treba da se učini da bi predmeti ratnih zločina bili procesuirani. Nažalost, mislim da će određen broj predmeta riješiti biologija, što je jako loše. I u tom pravcu ja sam zabrinut i ne mogu pružiti ovdje niti hoću, kao predsjednik Vijeća, optimističke vijesti. Evo šta se dešava. Sve predmete koje smo prenijeli, za zadnjih 8 mjeseci je prenijeto više nego za prethodnih 6 godina. Za 2013. godinu parlamenti, odnosno vlade nisu obezbijedili sredstva za rješavanje tih predmeta. Kada je u pitanju izbor glavnog tužioca Tužilaštva BiH, izabran je većinom glasova. Nije bilo tu konsenzusa. Odluke većine u Vijeću se cijene kao i odluke u Parlamentu. Ja sam demokrata po prirodi, prema tome ja poštujem odluke svakog organa koji donese, pa ću poštovati i ovu odluku. Kada je u pitanju Zakon o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću, on ima svojih određenih manjkavosti, vrlo poštovani i cijenjeni poslanici Zakon o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću ne donosi Vijeće nego donosi ovaj Dom. Prema tome, ja lično sam stavio prije 4 godine određen broj primjedbi na Zakon o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću. Zakon o Sudu BiH, Zakon o Tužilaštvu BiH, ovdje se donosi. Mi smo iz Visokog sudskog i tužilačkog vijeća prije 4 godine stavili prijedlog, obrazložili argumentovano, da se izvrši podjela Suda BiH na Sud BiH i na Apelacioni sud BiH, sad je to pitanje ponovo pokrenuto u strukturalnom dijalogu. Mislim da će tu biti ostvaren određen napredak. Kada je u pitanju zastara određenog broja krivičnih predmeta, postoje objektivni razlozi zbog čega se predmet ne može da završi. Nije jednostavno dostupan optuženi sudu i dolazi, neminovno je da dolazi do zastare. Ni jedan Krivični zakon, ni u jednoj državi, nije zanemario institut zastare. Znači, zakoni moraju biti humani, ne može da nekome visi stalno prijetnja, čitav život. Zna se izvršena je kategorizacija određene vrste krivičnih djela, tamo krivična djela koja su manje društveno opasna, tamo prije i nastupa zastara. Ima predmeta gdje je nastupila zastara iz subjektivnih razloga i tu su već neki odgovarali za to. I svaki predmet koji zastari, po bilo kom osnovu, dolazi u Visoko sudsko i tužilačko vijeće, a razmatra se u Odjelu za sudsku upravu i u Uredu disciplinskog tužioca. 125 Struktura i sastav Visokog sudskog i tužilačkog vijeća je određena zakonom. Ja se nadam da ćemo u narednom periodu postići napredak u donošenju Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću kao i drugih zakona. Svima nam je cilj da ostvarimo napredak i da imamo jedno efikasno pravosuđe. Ja lično sam zabrinut, nije niko to od vas istakao, a ja ću to da potenciram. Nismo obezbijedili jednakost građana pred zakonom. To mene najviše opterećuje. Sam ništa ne mogu da učinim, to možemo svi zajedno sa učinimo. U tom pravcu unazad 3 godine sve smo učinili i pokušavamo i kroz strukturalni dijalog da to učinimo i ja se nadam u narednom periodu da će to da bude ostvareno, jer su već neke stvari pomjerene, da tako kažem, sa jednog stanja statičnosti. Kada je u pitanju članstvo međunarodnog člana vijeća Sven Mariusa Urke, on je šesnaesti član Vijeća. Šesnaesti član Vijeća ne postoji u Zakonu o VSTS, on je postavljen za člana Odlukom Visokog predstavnika, njegov mandat ističe 31.12.2012. godine. Ipak, koliko god ste iznijeli primjedbi, ja primjedbe uvažavam i nastojat ću sve ono što možemo kao što sam i do sad činio da se otkloni, ali ipak u radu sudova i tužilaštava je ostvaren određen napredak, svakako profuture da će to u budućem vremenu biti znatno bolje i čini mi se da je strukturalni dijalog pravo mjesto gdje su već određena pitanja o pravosuđu pokrenuta i ništa više nije kao što je bilo ranije i mislim da će se to okončati na jedan vrlo uspješan način. Kada su u pitanju uslovne osude i novčane kazne. Ja radim 37 godina u pravosuđu, uglavnom kao sudija, uvijek sam bio protiv toga da kažemo, moramo sada pooštriti kaznenu politiku ili smo mnogo oštri moramo je smanjiti. Kaznena politika treba da ima jedan svoj ustaljeni nivo i samo na taj način ćemo obezbijediti pravnu sigurnost građana. Vrlo poštovani i cijenjeni poslanici, ja sam bio sudija, kada smo naveče pozivani na sastanke i kad je rečeno za tu i tu vrstu krivičnih djela mora da se poveća kazna, nema uslovnih osuda. Ko je god prihvatio pogriješio je i nije mu čista savjest. Kaznenu politiku, uslovne osude, novčane kazne treba prepustiti sudijama, a što je god veća samostalnost sudije veća je i odgovornost, onaj koji pogriješi odgovaraće. Ja se nadam da ćemo mi u narednom periodu izgraditi takav Zakon o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću ili o sudačkom vijeću, odnosno tužilačkom vijeću, vi ćete o tome odlučiti, da zajedničke poluge kontrole i rada postoje između pravosudnih institucija, odnosno Vijeća zakonodavne i izvršne vlasti i samo na taj način se može obezbijediti i funkcionisanje pravne države i može se obezbijediti pravna siurnost za građane, što je vrlo bitno i vrlo važno. Hvala vam puno na pažnji.
Zahvaljujem gospodinu Novkoviću. Zaključujem raspravu o 84. tački dnevnog reda. Prelazimo na 85. tačku dnevnog reda, Ad. 85. Četvrti izvještaj o realizaciji mjera za poboljšanje uslova poslovanja u poljoprivrednoj proizvodnji i prehrambenoj industriji BiH s Dodatkom Izvještaju Otvaram raspravu. Izvolite. 126 Za riječ se prva prijavila poslanica Nermina Ćemalović. Izvolite.
Gospodine dopredsjedavajući, dozvolite da Vas pozdravim,Vas i sve prisutne. Početkom juna ove godine ovaj Dom je usvojio Treći izvještaj o realizaciji mjera na poboljšanju uslova poslovanja u poljoprivrednoj proizvodnji i prehrambenoj industriji BiH. I tom prilikom smo izglasali jedan zaključak, a to je – da se zadužuje Vijeće ministara da u roku od 60 dana kvantificira rezultate mjera utvrđenim Izvještajem. I evo sada na stolovima imamo ovaj Četvrti izvještaj sa prikazanih 25 mjera. Kada pogledamo dinamiku realiziranja ovih 25 mjera ne možemo baš biti zadovoljni, jer bilo je za očekivati do kraja ove godine, znači do 31. decembra, bar da ovih ispoštujemo svih 25 mjera. Kada analiziramo ovaj Izvještaj možemo vidjeti preko 50% mjera da je realizirano, a 10 mjera su djelimično izvršene, gdje ću posebno ukazati na jednu mjeru, a to je izradu Strategije robnih rezervi u BiH, što je također djelimično izvršena. 3 mjere nisu ni u početnoj fazi realizirane, a to je formiranje dviju komisija i to Komisije za uvid u podatke o prekograničnom prometu roba, deklariranje vrste količine i cijene roba, tokova i namjere uvezene robe, ispravnost vaga, provjera ispravnosti EUR 1 i obrazaca, predlaganje manjeg broja graničnih prelaza za poljoprivredne proizvode koji bi faktički radili neprikladno u punom kapacitetu, kao i formiranje Komisije koja će analizirati primjedbe proizvođača u BiH, izvoznika posebno u CEFTA zemlje i donositi preporuke za poboljšanje trgovinskih odnosa.
Ja samo da podsjetim da u okviru ove tačke i do kraja sjednice ograničavam raspravu do 3 minute. Izvolite.
Dobro. Također moram spomenuti i rad Komisije za predlaganje mjera zaštite domaće proizvodnje koja faktički u ovom zadnjem periodu nije radila i u toku 2009. i 2010. godine otežan je bio rad i to baš zbog finansijskih sredstava. Inače, razlog nemogućnosti realizacije ovih mjera je nedostatak budžetskih sredstava za finansiranje rada navedenih komisija.
Zahvaljujem, vrijeme isteklo.
Uredu, hvala.
Sljedeći za diskusiju se prijavio poslanik Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Meni i ne treba ni 3 minute obično, ja ću to završiti. 127 Imamo Četvrto izviješće i zaključci Povjerenstva su isti kao i za Treće izviješće. Dakle, očito ponavljamo istu grešku, a greška nije greška ako se ponavlja, tek je greška ako se ponavlja, mi to radimo. I ključne tri stvari na nivou države BiH koji u ovu oblast vrijedi sad u ovom momentu, su upravo [[zajednička diskusija]]
Ja ću zamoliti samo, molim vas da omogućite poslaniku da prezentira ono šta ima. Izvolite.
Dakle, uspostava platne agencije na nivou države, mjere zaštite domaće proizvodnje, izvoz proizvoda biljnog i životinjskog porijekla. To su tri ključne stvari, ne da bi unaprijedili, nego da bi sačuvali i ovo malo što imamo. A uspostava platne agencije, ovdje imamo u Izvještaju, kaže se da trenutačno postoje dva prijedloga ... platne strukture. Dakle nema dva prijedloga postoje, očito je, znamo šta je politički problem, a to će sve nas koštati, to naše građane i nas sve košta. Nami se plaća umanjila ove godine 4%, a je li, a dogodine će možda 4,5. Dogodine će trebati sigurno 10, 20, 30, dok ne dođemo na nulu svi. Mjere zaštite domaće proizvodnje, imali smo ovdje inicijativu, a vidjeli smo da povjerenstvo koje je to trebalo da prati kaže nema sredstava. Ja sam ovdje i predlagao da se osiguraju sredstva u Ministarstvu vanjske trgovine, nije učinjeno, dakle i od toga isto vjerovatno nema ništa. Izvoz proizvoda biljnog i životinjskog porijekla Vijeće ministara, predsjedatelj je meni obećao ovdje kad je bio imenovan da, na riječ, da će to biti završeno. Evo ja vjerujem, on je kazao, ljudi se vežu za riječ, evo ja vjerujem da će se to završiti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zaključujemo raspravu o 85. točki dnevnog reda. Prelazimo na 86. točku dnevnog reda, Ad. 86. Razmatranje inicijative zastupnika Šefika Džaferovića s nastavka 36. sjednice Zastupničkog doma održane 22.11.2012. godine, a koja glasi: "Predlažem da na sjednici Zastupničkog doma budu razmatrane sljedeće informacije Vijeća ministara BiH: a) Informacija o provođenju Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u BiH, b) Informacija o stanju tržišta rada u BiH i prijedlog mjera koje je potrebno poduzeti u cilju smanjenja nezaposlenosti" Kolegij je kao nadležno za razmatranje ove inicijative odredio Ustavnopravno povjerenstvo. Nadležno Povjerenstvo je mišljenje o Inicijativi dostavilo 17.12.2012. godine. Otvaram raspravu. 128 Nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Pardon, Šefik Džaferović, rasprava. Izvolite.
Ja se izvinjavam što sam ipak okasnio malo, u pravu ste Vi, Vi ste na vrijeme zaključili. Dakle, radi se o tome hoće li ovo biti na dnevnm redu ili ne, dakle, to je suština, zato se ja nisam javljao. Ali ipak da kažem, da ukoliko se odlučite, dakle kao Dom, da ovo bude na dnevnom redu, onda to treba pripremit, treba pozvati predlagača ovdje, informacije su dobre i mislim da su ovo korisne informacije koje treba da raspravimo u Parlamentu BiH. Ali svakako kada budete, ako se do toga dođe, odlučivali o tome ko će biti pozvan, obavezno dobro sagledati u Vijeću ministara ko je to zadužen i za jednu i za drugu oblast, biće nam potreban ovdje kod tih rasprava. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 87. točku dnevnog reda, Ad. 87. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnika Šemsudina Mehmedovića povodom rasprave o Prijedlogu odluke o razrješenju Nermina Purića dužnosti člana Zajedničkog povjerenstva za europske integracije koji glasi: "Zadužuje se Zajedničko povjerenstvo za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH da svoj rad uskladi sa zakonom" Povjerenstvo Kolegija nije postiglo suglasnost o Prijedlogu zaključka zastupnika Mehmedovića. Izvješće ste dobili. U okviru ove točke nema rasprave. I prije nego pređemo na točku 88. predlažem da se Dom izjasni o tome da se objedini rasprava o točkama od 88. do 92. uključujući i 92. dnevnog reda, jer se radi o davanju suglasnosti za ratificiranje sporazuma. Stavljam ovaj prijedlog na glasovanje. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 19 glasova za, 3 glasa protiv, bez suzdržanih glasova, uz dovoljne entitetske većine, usvojili ovaj prijedlog, tako da objedinjujemo raspravu o točkama od 88. do 92. Ad. 88. – 92. Davanje suglasnosti
Šta ne radi? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nije Vas bilo ...
Evo da sačekamo malo da vidimo ovaj tehnički problem, ima oko jednog glasačkog mjesta. Hoćemo li ponoviti onda [[zajednička diskusija]]
Ne mora.
Ne moramo, dakle, jer neće promjeniti ništa. 131 Konstatiram da smo sa 30 glasova za, bez glasova protiv, uz dovoljne entitetske većine, usvojili i zaključak 3. [[zajednička diskusija]] Ne može, ne može četvorka, ja ću vam pročitati četiri, pa vi sami recite. Dakle, zaključak broj 4 glasi ovako Povjerenstvo za financije i proračun Zastupničkog doma traži od Zastupničkog doma da održi tematsku sjednicu na kojoj će se razmotriti revizorska izvješća o financiskom poslovanju institucija BiH uz obveznu nazočnost svih članova Vijeća ministara BiH, Ureda za reviziju BiH i predstavnika devet institucija koje su bile predmetom detaljne analize u Povjerenstvu. Prema tome usvajanje dnevnog reda i odlukom da danas raspravljamo o ovim točkama na ovakav način, mi smo zapravo odbacili ovaj zaključak. I zato kažem ... (?) nije uključen mikrofon
12 i 13.
... je li tako?
Jeste.
Dakle, konstatiram da smo usvojili ove zaključke od 5 do 11. I sada predlažem da opet glasujemo o ovim zaključcima 12 i 13 u paketu.
Može pojedinačno ...
Pojedinačno, jer su dva zaključka nećemo puno izgubiti na vremenu. Dakle, ja da kažem svoje stajalište, ovaj zaključak je nakon što smo usvojili Budžet i odbili zaključke je takođe bezpredmetan. Ja sve vas pozivam da glasujete o zaključku broj 12. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da sa 11 glasova za, 15 protiv i 6 suzdržanih, ovaj zaključak nije dobio potrebitu potporu. Glasujemo o zaključku broj 13, koji je, da tako kažem, u istom. Pripremite se za glasovanje o Zaključku broj 13. Glasujte sada. Konstatiram da sa 10 glasova za, 18 glasova protiv i 5 suzdržanih, ni zaključak 13 nije dobio potporu. Sada glasujemo o prijedlogu zaključka zastupnika Petra Kunića. Treba li ga pročitati? ____________(?) Ne treba. 133 Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da je sa 25 glasova za, 6 protiv, 2 suzdržana, dovoljne entitetske većine, usvojen zaključak zastupnika Petra Kunića. Prelazimo na točku 73. – Izvješće o izvršenju Proračuna institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za razdoblje siječanj-lipanj 2012. godine. Glasujemo o usvajanju Izvješća. Pripremite se za glasovanje. Glasujemo sad. Konstatiram da smo sa 32 glasa za, 1 protiv, 1 suzdržanim, uz dovoljne entitetske većine, usvojili Izvješće o izvršenju Proračuna institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za razdoblje siječanj-lipanj 2012. godine. Prelazimo na glasovanje o točki 74. – Izvješće o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Višegodišnja kapitalna ulaganja institucija BiH“. Glasujemo o usvajanju sa Mišljenjem Povjerenstva za financije i proračun i zaključkom sadržanim u njemu. Treba li čitati zaključak? Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo sa 32 glasa za, 1 protiv, 1 suzdržanim, uz dovoljne entitetske većine, usvojili Izvješće o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Višegodišnja kapitalna ulaganja institucija BiH“. Prelazimo na izjašnjavanje o 75. točki dnevnog reda – Izvješće o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Upravljanje voznim parkom u institucijama BiH“. Glasujemo o usvajanju Izvješća. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 32 glasa za, 1 protiv, 1 suzdržanim, uz dovoljne entitetske većine, usvojili Izvješće o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Upravljanje voznim parkom u institucijama BiH“. Prelazimo na izjašnjavanje o točki 76. – Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju institucija Bosne i Hercegovine po skraćenom postupku, sukladno članku 126. Poslovnika Zastupničkog doma. Preformuliran zahtjev za proceduru na osnovu zahtjeva iz Vijeća ministara. Glasujemo o zahtjevu za skraćeni postupak. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo sa 27 glasova za, 6 protiv i 1 suzdržanim, uz dovoljne entitetske većine, usvojili skraćeni postupak za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju institucija BiH. 134 Prelazimo na 77. točku dnevnog reda – Zahtjev zastupnika Dušanka Majkić, Beriza Belkića i Nike Lozančića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije po skraćenom postupku, sukladno članku 126. Poslovnika Zastupničkog doma. Glasujemo o zahtjevu za skraćeni postupak. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 20 glasova za, 5 protiv, 8 suzdržanih, ali bez dovoljne entitetske većine iz Federacije. Dakle,
Izražavam sumnju, da ponovimo glasanje.
Dakle, izražava sumnju zamjenik predsjedavajućega i ponavljamo glasovanje. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 25 glasova za, 6 glasova protiv, 3 suzdržana, uz dovoljne entitetske većine, usvojili skraćeni postupak za ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Prelazimo na 78. točku dnevnog reda – Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o radu u institucijama BiH, predlagatelj: Povjerenstvo za ostvarivanje ravnopravnosti spolova (drugo čitanje). Glasujemo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 33 glasa za i 1 protiv, bez suzdržanih glasova, uz dovoljne entitetske većine, usvojili Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o radu institucija BiH. Prelazimo na 79. točku – Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH, predlagatelj: Povjerenstvo za ostvarivanje ravnopravnosti spolova (drugo čitanje). Glasujemo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 32 glasa za, bez glasova protiv, s 1 suzdržanim, uz dovoljne entitetske većine, usvojili Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH. 135 Prelazimo na izjašnjavanje o 80. točki dnevnog reda – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera BiH, predlagatelj: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje). Glasujemo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 22 glasa za, bez glasova protiv, 12 suzdržanih glasova, ali bez dovoljne entitetske većine iz entiteta RS, nismo usvojili dakle Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera BiH. Naknadno izjašnjavanje. ____________(?) Ima li sumnja?
Sve je legalno.
Niko nije izrazio sumnju. Dakle, prelazimo na izjašnjavanje o 81. točki dnevnog reda – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudbenoj policiji BiH, predlagatelj: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje). Glasujemo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo sa 32 glasa za, bez glasova protiv i 1 suzdržanim, uz dovoljne entitetske većine, usvojili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudbenoj policiji BiH u prvom čitanju. Prelazimo na izjašnjavanje o 82. točki dnevnog reda – Izvješće o radu Ureda za razmatranje žalbi BiH u 2011. godini. Najprije glasujemo o prijedlogu zaključka Povjerenstva. Dakle, usvajanje Izvješća sa zaključkom Povjerenstva. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo sa 33 glasa za, bez glasova protiv, bez suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine, usvojili Izvješće o radu Ureda za razmatranje žalbi BiH u 2011. godini. Sada se trebamo izjasniti o zaključku zastupnika Milorada Živkovića. Treba li ga čitati? ____________(?) Ne treba. 136 Pripremite se za izjašnjavanje o zaključku zastupnika Milorada Živkovića. Glasujte sada. Konstatiram da je sa 26 glasova za, 7 glasova protiv, 1 suzdržanim uz dovoljne entitetske većine, usvojen zaključak zastupnika Milorada Živkovića. Prelazimo na izjašnjavanje o 83. točki dnevnog reda – Izvješće o provedbi mjera Akcijskog plana za realizaciju prioriteta iz dokumenta Europsko partnerstvo s BiH 2008.-2012. Glasujemo o usvajanju Izvješća. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo sa 26 glasova za, bez glasova protiv, sa 7 suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine, usvojili Izvješće o provedbi mjera Akcijskog plana za realizaciju prioriteta iz dokumenta Europsko partnerstvo s BiH 2008.-2012. Sada glasujemo o prijedlogu zaključka zastupnice Nermine Zaimović–Uzunović, koji, treba li čitati? Ne treba. Dakle, pripremite se za glasovanje o ovom zaključku. Glasujte sada.
Jel' glasamo o zaključku?
O zaključku zastupnice Nermine Zaimović–Uzunović. Konstatiram da sa 22 glasa za, 1 glasom protiv, 10 suzdržanih, ali bez dovoljne entitetske većine iz entiteta RS, ovaj zaključak nije dobio potrebitu većinu. Naknadno usuglašavanje. Glasujemo o točki 84. – Godišnje izvješće Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH za 2011. godinu. Glasujemo o primanju k znanju Izvješća. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da sa 18 glasova za, 15 glasova protiv, 1 suzdržanim, ali bez potrebite entitetske većine iz entiteta RS, u ovom krugu ovo Izvješće nije ...
Što se mene tiče ovo je čisto, možemo odmah.
Kolega. 137
Naknadno, nema ljudi iz SDS-a, šteta je da ne glasaju.
Naknadno izjašnjavanje o točki 84. Prelazimo na glasovanje o točki 85. – Četvrto izvješće o realizaciji mjera za poboljšanje uvjeta poslovanja u poljoprivrednoj proizvodnji i prehrambenoj industriji BiH s Dodatkom Izvješću. Glasujemo o usvajanju Izvješća s Dodatkom Izvješću i Mišljenjem Povjerenstva za vanjsku trgovinu i carine i zaključkom sadržanim u njemu. Treba li čitati zaključak? Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada Konstatiram da smo sa 33 glasa za, bez glasova protiv i 1 suzdržanim, dovoljne entitetske većine, usvojili Četvrto izvješće o realizaciji mjera za poboljšanje uvjeta poslovanja u poljoprivrednoj proizvodnji i prehrambenoj industriji BiH s Dodatkom Izvješću. Prelazimo na izjašnjavanje o 86. točki dnevnog reda – Razmatranje inicijative zastupnika Šefika Džaferovića s nastavka 36. sjednice Zastupničkog doma, održanog 22.11.2012., a koja glasi: “Predlažem da se na sjednici Zastupničkog doma razmatraju sljedeće informacije Vijeća ministara BiH: a) Informacija o provođenju Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u Bosni i Hercegovini i b) Informacija o stanju tržišta rada u BiH i prijedlog mjera koje je potrebno poduzeti u cilju smanjenja nezaposlenosti”. Glasujemo o usvajanju Inicijative. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo sa 24 glasa za, 9 glasova protiv i 1 suzdržanim, ali bez potrebite entitetske većine iz entiteta RS, nismo podržali usvajanje ove Inicijative.
Drugi krug, da Šefik ne bi bio u neizvjesnosti ...
Dakle, odluka Kolegija ja da odmah idemo u drugi krug, dakle pripremite se za izjašnjavanje o ovoj Inicijativi u drugom krugu glasovanja. Glasujte sada. Konstatiram da sa 23 glasa za, 10 glasova protiv, 1 suzdržanim, ali sa ⅔ protiv iz entiteta RS, ova Inicijativa nije usvojena. 138 Prelazimo na 87. točku dnevnog reda – Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnika Šemsudina Mehmedovića povodom rasprave o Prijedlogu odluke o razrješenju Nermina Purića dužnosti člana Zajedničkog povjerenstva za europske integracije koji glasi: „Zadužuje se Zajedničko povjerenstvo za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH da svoj rad uskladi sa zakonom“. Glasujemo u drugom krugu o prijedlogu zaključka zastupnika Šemsudina Mehmedovića. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da smo, da sa 9 glasova za, 22 glasa protiv, dakle bez dovoljne opće većine, ovaj zaključak nije prihvaćen. Dakle, sada prelazimo na glasovanje od točke 88. do 92. Najprije stavljam na glasovanje prijedlog da se o točkama od 88. do 92. izjašnjavamo u paketu. Pripremite se za glasovanje. Glasujemo sad. Konstatiram da smo sa 29 glasova za, 3 protiv, 1 suzdržanim, uz dovoljne entitetske većine, odlučili da se izjašnjavamo o ratifikaciji ovih sporazuma od 88. do 92. u paketu. Pripremite sada glasovanje o ratifikaciji ovih sporazuma. Glasujte sada. Konstatiram da smo sa 31 glas za, 1 protiv, 2 suzdržana, uz dovoljne entitetske većine, ratificirali sporazume od točke 88. do 92. Zatvaram 39. sjednicu Zastupničkog doma. Napominjem da je 40. sjednica Zastupničkog doma planirana za 03. siječanj 2013. Također koristim ovu priliku da svim građanima BiH čestitam predstojeće blagdane, Židovima blagdan Hanuka, vjernicima katoličke i pravoslavne vjeroispovjesti nastupajuće božićne blagdane, a svima sretnu Novu 2013. godinu. I hvala na suradnji i sretan put, pazite se na snijegu. Sjednica završena u 20:50 sati.