Hrvatski zavod za javno zdravstvo potvrdio je N1 televiziji da je svega 1892 osobe od početka pandemije ponovo zaraženo što je 0,54% oboljelih. Dodaju čak i da je riječ o toliko malom broju reinfekcija da prethodno oboljele osobe jednostavno nisu prikazivali u izvješćima jer bi se radilo o pojedinačnim slučajevima. Zašto onda ne produže Covid potvrdu za preboljele osobe? Zašto nad njima vrše pritisak da se cijepe? Zašto ministar Beroš meni nije htio odgovoriti na isto pitanje koje sam opetovano postavljala u saboru? I to ne samo to pitanje nego i brojna druga zastupnička pitanja na koja još uvijek ministre čekam odgovor, a onda ćete se pitati zašto vam građani ne vjeruju. S kojim ciljem su se ti podaci do sada skrivali od saborskih zastupnika i hrvatske javnosti? Ne mogu vas ne pitati što nam još skrivate? I hoćete li sada kada ste konačno javno objavili ove podatke prilagoditi svoje preporuke i prestati vršiti pritisak barem na preboljele da se cijepe? I da ministre još uvijek čekamo i podatak koliko je osoba koje su reinficirane trebalo hospitalizaciju i koliko ih je preminulo. Zašto te podatke nemamo? Tražimo od vas da uvažite ovo pitanje koje se tiče gotovo pola milijuna naših građana koji su već preboljeli ovu bolest, a blizu 200.000 je onih kojima je istekla ili će isteći mogućnost Covid potvrde i njezinog korištenja već sada. U ovoj krizi koja je ozbiljna i zdravstvenom sustavu koji je trenutno pred velikim pritiskom treba doista testirati sve i to besplatno i po mogućnosti neinvazivno. Molimo vas da se vodite razumom i činjenicama, a ne neskrivenim političkim agendama barem ako vam je doista cilj da iz ove krize izađemo sa što većim brojem živih. Druga stvar na koju ću se osvrnuti je kako ideja Covid potvrda propala i prije nego što je uvedena. Držala sam predavanje neki dan svojim studentima i odmah sam im rekla kolegice i kolege, ne znam hoćemo li se vidjeti za tjedan dana jer je ključno pitanje Covid potvrda koje pokazuje neprilagodbu sustava na mogućnost njihove uporabe što sa studentima. Ako ćemo činiti ono što je trenutno najavljeno da ćemo mi profesori se moći besplatno testirati o trošku poslodavca, a studenti koji bi trebali biti privilegirani koji su u nezavidnoj financijskoj situaciji neće imati to isto pravo, pa kako ih možemo na taj način diskriminirati. S druge strane, ako ćemo njima platiti testiranje kako ćemo im omogućiti tko će se pobrinuti za to da im se ti novci i putem čega refundiraju i hoćemo li time u nezavidan položaj staviti druge građane RH npr. zašto bi necijepljeni 21-godišnji ugostitelj ili nezaposleni građanin RH koji živi na rubu siromaštva, a dobio je previsok račun za struju ne mogao ući u HEP jer si ne može priuštiti testiranje, a jedan student će imati pristup svemu jer mu je to država platila. Ni jedno rješenje nije dobro jer će svakako nekoga diskriminirati. I što se dogodilo već sada? Evo kako su to fakulteti riješili. Javili su nam se studenti veterine. Njima je rečeno da nastava od 15.-tog ide s Covid potvrdama, fakultet im nije izašao u susret s plaćanjem, 57% tek nešto više od polovice je cijepljeno. To im je javljeno 6 dana prije, dakle ostalima se uskraćuje pravo na školovanje na fakultetima koje su platili i nemaju mogućnost praćenja on-line nastave. Što je učinio moj Filozofski fakultet? Najavili su im obavezne kontrole, a nisu dostavili parametre za ponašanje. Da ne bi u neugodnu situaciju došli svi studenti i zaposleni mi već sada idemo on-line slijedeća 2 tjedna. Budući da će nam reakreditacija pitanje je koga ili čega će se moći reakreditirati, možda naša računala. Ovo nije pitanje tek prava studenata u odnosu na prava svih ostalih građana odnosno diskriminacija koja nam prijeti zbog parcijalnog uvođenja Covid potvrda, kršenja Članka 14. Ustava koji kaže da su svi pred zakonom jednaki. Ovo se tiče svih građana jer pravi problem na koji nam ukazuje je da sustav nije bio pripremljen, a trebao je biti, da se mjere uvode stihijski i parcijalno dakle da nas neće spasiti, da se podaci taje kada govorimo o preboljelima i da se ponovo kada govorimo o tim preboljelima preporuke ne donose u odnosu na činjenice nego očito u odnosu na nečije političke interese. Čije, ostaje otvoreno pitanje.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj zeleno-lijevog bloka, a govorit će poštovana zastupnica Sandra Benčić, izvolite.
Zahvaljujem. Ja ću danas govoriti o slučaju koji već više od 10-ljeća muči stanovnike Dugog Rata, ali i okolice, a to je slučaj koji se tiče sanacije ferokroma, odlagališta ferokroma na području bivše tvornice koja je u međuvremenu prepuštena tvrtki koja se zove „Projekt uvala“ i gdje zapravo cijela ta štorija počinje još 2007.g. kada procjena utjecaja na okoliš tvrdi da sanacija terena nije potrebna. 2009.g. „Projekt uvala“, dakle ta tvrtka je naručila zapravo sanacijski program i zapravo umjesto sanacije ono što se radilo čitavo to vrijeme je da se eksploatiralo zapravo samo, samo odlagalište i da se zapravo na kraju ispostavilo da su tokom godina minimalno 1 600 000 tona troske eksploatirali, a vrijednost ferokroma koji se u njoj nalazi procijenjen je na vrijednost od minimalno 1 milijuna dolara. Zatim, Projekt uvala naručuje radova preko sestrinske tvrtke Colligo započinje eksploataciju i vađenje metala bez građevinske dozvole, bez koncesije za rad na pomorskom dobru, bez suglasnosti za rad na državnom zemljištu. Isto tako, ministru Bačiću 2011. g. načelnik općine zajedno sa građanima upućuje molbu da se zaustave ti radovi, međutim, naravno, ništa se ne događa. Inspekcija jest utvrdila u nekom trenutku dakle da se rade radovi bez građevinske dozvole i da rade štetu u okolišu te je procijenila da je sav vrijedni metal već izvezen i to u vrijednosti od 55 do 65 milijuna eura. Nakon toga, sestrinska tvrtka Colligo preko koje se sve to radilo, odlazi u stečaj i ostaje dužna 42 milijuna kuna. 2015. g. iznenađujuće Ministarstvo ponovo odobrava novi sanacijski program, opet istoj tvrtki Projektu uvala i daje im nove 4 godine za sanaciju. Isto tako, traži od njih dakle da isplate štetu koja je nastala samim eksploatacijom. Međutim, naravno, oni nisu baš pretjerano voljni isplatiti tu štetu i traže odgodu plaćanja, kao i odgodu sanacije. Naravno, do 2019. g. kada je istekao taj rok nije napravljeno apsolutno ništa. Obaveza sanacije po sili zakona prešla je na RH, međutim, ove godine ponovno se otvara i reaktualizira pitanje nagodbe sa istom tom tvrtkom i to po zaključku, odnosno Odluci Vlade RH iz 2017. koja je onda prešla, naravno, na pregovore odnosno sklapanje nagodbe je prešlo na ŽDO u Splitu. I šta RH od njih traži? Traži 25 milijuna kuna, što je ništa u odnosu na ono što je počinjena šteta i što je se izvuklo van eksploatacijom, s time da, ako plati tih 25 milijuna kazne, još ćemo im prodati i ostatak zemljišta kako bi oni tamo gradili turističko naselje. Dakle nakon desetljeća nesaniranja, desetljeća eksploatacije, izvlačenja desetaka milijuna eura i nepopravljive štete zajednici, ekološke štete zajednici, mi idemo do, odnosno Vlada Andreja Plenkovića ide u nagodbu ponovno sa tom istom firmom gdje će im, ako uplati tih 25 milijuna, prodati još zemljišta kako bi na njima radili Potemkinova sela koja nisu napravili sve ove godine. A za kraj, bombon. Dakle radi se o tvrtki kojoj je osnivač tvrtka registrirana na Malti, mi pregovaramo o tome da nam isplate bijednih 25 milijuna kuna, trebali bi minimalno to pretvoriti u eure, a istovremeno ta firma je prošle godine imala 70 tisuća kuna prihoda. Dakle, s kim vi poslujete, ljudi dragi? S kim vi trgujete naša zemljišta prvi red do mora? Kome vi dajete da ono doslovno zagađuje i more i morsku obalu, okoliš i zdravlje ljudi? To su vaši investitori [[Upadica: Hvala.]] To je nova afera koja će vam se eksplodirati u lice za minimalno, ono, mjesec dana [[Upadica: Hvala lijepa.]] Hvala.
A sad će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Ivan Kirin. Izvolite.
Poštovani dopredsjedniče, dame i gospodo zastupnici, govorit ću o plinskoj samodostatnosti Hrvatske. Kriza na tržištu plina u Europi ponovno je potvrdila istinu, poruke tko kontrolira energiju, kontrolira državu, a tko kontrolira hranu kontrolira narod. Europsko tržište plina u prvoj polovici ove godine suočilo se sa odljevom ukapljenog plina na azijsko, pacifičko i južnoameričko tržište. Količinski su isporuke LNG-a u Europi pale za 15,9%. Cijena plina na svjetskom tržištu je jednog trenutka porasla za 40%, ali je došlo do stabilizacije tržišta. Oko plina se vodi tržišna i politička bitka. Ova kriza je potvrda da se rješenje može naći u obnovljivim izvorima energije. Sirovina, sirovine i energija su osnov industrijske proizvodnje poput nafte u 20. stoljeću, početkom 21. stoljeća plin je ušao u proces intenzivne globalizacije posebno u svom ukapljenom obliku. Najveća nalazišta plina u Hrvatskoj su Molva, Ivanić Grad, Kutina, Našice i Sjeverni Jadran. Najbolja zaštita od tržišnih kretanja na kontinentalnoj razini je domaća proizvodnja, a ona je tijekom zadnjih godina u padu. Kako sa druge strane potrošnja plina raste razina plinske samodostatnosti Hrvatske pada. Razina plinske samodostatnosti u RH je 2017. bila 54%, a 2020. 25%. Ukupna potrošnja plina u Hrvatskoj iznosi 2,7 milijardi kubnih metara plina godišnje. INA svojom proizvodnjom pokriva 30%. Hrvatska ima dovoljne količine osiguranog plina za ovo razdoblje. Cijena za kućanstvo, što je bitno da se čuje neće rasti. Cijenu plina za kućanstvo regulira HERA. Cijena plina je određena za ovu regulacijsku godinu, a to je od 1. travnja '21. do 31. ožujka '22. godine. Dobro je da je tu LNG terminal tako da protivnici nisu bili vizionari oni koji su bili protiv gradnje LNG terminala kao što nisu vizionari niti antivakseri. Hvala vam na pozornosti.
U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govorit će poštovana zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Poštovani, kako u Hrvatskoj bilježimo pad broja OPG-ova, smatram izuzetno bitnim govoriti o njihovoj ulozi. OPG-ovim neraskidiva su poveznica između proizvodnje kvalitetne hrane, očuvanja ruralnog prostora i života na selu. Ona su od ključnog značaja za ekonomski rast i razvoj na lokalnoj razini, osobito u ruralnim područjima kakva je istočna Slavonija. Ekonomsku motivaciju nadopunjuju društveni, kulturološki, tradicijski i ekološki razlozi koji dodatno oplemenjuju institut OPG-ova. Za poljoprivrednike koji obavljaju djelatnost u sklopu malih OPG-ova, poljoprivreda nije samo posao nego i način života. Upravo zbog toga blisko su povezani sa zemljištem, lokalnim teritorijima i regionalnim identitetom, što ih čini izvrsnim materijalom za obnovu gospodarstva i to onog Slavonije i hrvatskog, naravno, cjelokupnog ruralnog prostora na mikrorazini. Na taj način ostvaruju suživot s prirodom i postaju čuvari tradicije, a prostor u kojem žive i rade njeguju i prema njemu se odnose zaštitnički. Sve to bi ih trebalo dovesti u veliku prednost u odnosu na velike poslovne subjekte čiji je jedini motiv ostvarenje najveće moguće dobiti. No, je li u Hrvatskoj to tako? Višegodišnji nemar prema malim poljoprivrednicima i izostanak primjerenih mjera agrarne politike za stvaranje ekonomski održivih OPG-ova pokazuju kako institucije nisu u dovoljnoj mjeri prepoznale potencijal koji sa sobom donose mali OPG-i. Glavne čimbenike u kojima se ogleda nedovoljna institucionalna podrška prema malim OPG-ima mogli bi sažeti na sljedeće, neodgovarajući zakonodavni okvir, ovo se prvenstveno odnosi na propise kojima se regulira nasljeđivanje poljoprivrednog zemljišta, zatim usitnjenost, neriješeni imovinskopravni odnosi, visok udio državnog vlasništva u poljoprivrednom zemljištu, nepravedna raspodjela zemljišta u državnom vlasništvu, neusklađenost podataka katastra i zemljišnih knjiga, neuređene parcele i nerazvijena infrastruktura. Veliki problem malim OPG-ovima predstavlja i neravnomjerna raspodjela izravnih potpora. Naime, u RH približno 10,2% poljoprivrednih proizvođača među kojima se nalaze isključivo predstavnici krupnog kapitala, a ne mala obiteljska gospodarstva, primaju plaćanja veća od 500 tisuća eura. Statistički podaci pokazuju da u ostalim zemljama EU ne vlada takva praksa. Austrija, primjerice, u toj kategoriji ima 0,3%, Nizozemska samo 0,2%, a Irska, Grčka, Finska, Belgija, Luksemburg i Malta nemaju niti jednog proizvođača koji prima toliko visoke potpore, iz čega proizlazi da RH koja je najmanja među tim državama i s najslabijom proizvodnjom najviše preferira veliku kumulaciju novca na manji broj subjekata čime se trajno ugrožava poslovanje i opstanak malih OPG-ova. Sve navedeno uzrokuje sustavno gašenje proizvodnje koja je dohodovna što je posebno vidljivo na primjeru proizvodnje mlijeka kao jednog od najučestalijih artikala u prehrani građana. Upropaštenu domaću proizvodnju RH nadoknađuje uvozom i tome dolazi u duboku prehrambenu ovisnost Hrvatske o uvozu iz drugih zemalja. Uzevši u obzir sve ranije navedene prednosti na području prirodnih resursa koje ruralni prostor Hrvatske posjeduje gotovo je nevjerojatno da si država s takvim potencijalom dozvoljava da njezino stanovništvo bude ovisno o uvozu hrane često upitne kvalitete. Upravo velika i rastuća ovisnost o uvozu unatoč iznimno povoljnim prirodnim uvjetima proizvodnje prijašnjoj tradiciji prehrambene samodostatnosti pa čak i povijesti visokog izvoza u pojedinim stočnim sektorima jedan je od ključnih razloga ne samo velikog inozemnog zaduživanja nego i zaostajanja u ekonomskom rastu i razvoju. Velik je broj onih koji su uvidjevši da za njih nema mjesta u poljoprivredi napustili ruralni prostor. Upravo u dijelovima RH poput istočne Slavonije koji posjeduju ogroman potencijal za poljoprivrednu proizvodnju bilježe se porazni rezultati koji svjedoče kao taj potencijal nije iskorišten u dovoljnoj mjeri. Odraz je to izostanka institucionalne podrške malim obiteljskim gospodarstvima za koje je ta podrška predstavljala pitanje opstanka. Zahvaljujem.
Slijedeći klub zastupnica bit će onaj Centra i GLAS-a, a govorit će poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovana kolegice i kolege, kad u bilo kojoj europskoj statistici tražimo Hrvatsku žalosna činjenica je da već automatski oko krene na onaj dio ljestvice ili grafa gdje su rezultati najslabiji. To je naša stvarnost i svi to znate. Tako je i s europskim fondovima. Hrvatska je neovisna u svim velikim najavama i planovima i tobožnjim pregovaračkim uspjesima na dnu unije što je stvarno napravila i ostvarila. Ali nema brige jer na svu sreću mi svi znamo tko je za to kriv. Kriv je Ivo Sanader, taj korumpirani političar koji je pravomoćno osuđen za pljačku i korupciju, kriv je za to što smo kao zemlja tu gdje jesmo jer ja stvarno ne mogu vidjeti i ne vidim tko bi mogao biti drugi kriv. Danas u hrvatskoj politici nema niti jednog jedinog političara koji sa Sanaderom ima ama baš bilo kakve veze, pa samo i sami su to potvrdili svi HDZ-ovi zastupnici, ministri i ostali dužnosnici. To što se nama ostalima čini da su mu stajali i slijeva i desna, navirivali se iza njegovog ramena da ih kamera bolje ulovi, to je samo naše krivo sjećanje. Nemaju oni veze s njim i njegovim poslom. Sad je tu jedan novi Plenkovićev HDZ, a oni su sasvim drugačiji. To je sad jedna uljuđena europska ekipa pa ih se u skladu s time i hapsi, europski uljuđeno. Problem je samo u tome da im je korupcija i dalje primitivna, balkanska. Kradu gdje stignu. Još da ta bahata ministrica regionalnog razvoja i fondova EU-a, HDZ-ovka Gabrijela Žalac i zajedno s njom uhapšen ravnatelj Središnje agencije za financiranje i ugovaranje programa i projekata Tomislav Petric, nešto napravili, da Hrvatska nije na dnu i po njihovom poslu. Ali nismo mi te sreće. Oni su to što jesu, u svom poslu loši i onda kad ih se još hapsi zbog sumnji da kradu, baš je taj Sanader gadno podvalio Plenkoviću i ostatku ekipa koja s njim nije imala baš nikakve veze. Bilo je još podvala, npr. Tolušić, Kuščević, Marić, sjeća li se još netko tih imena? I tako je, dakle, uhapsilo Gabrijelu Žalac. Ženu koja nije Bog zna šta odradila u svom resoru, ali zato je bubica postavljena u autu gđe. Josipe Rimac često snimila i njezino ime. O sumnjivim natječajima i dodjelama posla u Ministarstvu, prometnim incidentima bez vozačke i skupim automobilima nepoznatog porijekla u dvorištu da uopće ne govorim. Inače, zanimljiva je ta situacija zbog koje je gđa. Žalac završila na ispitivanju. Ured europskog javnog tužitelja koji se bavi malverzacijama s EU fondovima zatražio je istragu. Zašto? Zato što je softver koji je koštao 2,9 milijuna kuna plaćen 13 milijuna i tako je nastala kodnog naziva „Softver“. Ono što je u cijeloj priči također, zanimljivo i to da se aferom bavio i USKOK, ali obustavio je izvide jer dokaze koje su prikupili nisu potvrdili sumnje otkrivene u medijima. Novac koji je Ministarstvo isplatilo tvrtki koja je isporučila softver je već sljedeći dan izvučen iz firme kroz isplatu dobiti i pozajmicu zaposleniku. Stvarno ništa sumnjivo. Nakon toga za aferu se zainteresirao Ured europskog javnog tužitelja i sad smo evo, točno tu di jesmo, a to je uvijek isto. Nesposobni da odrade bilo kakav posao, Hrvatsku drže na dnu svih ljestvica, neobnovljenu nakon potresa, sa korona brojkama po kojim smo u najgorem društvu, ali zato sposobni ukrasti, zamračiti, platiti posao 4 puta više i izvući lovu. Sva sreća da sa svim tim zajedno ovaj novi HDZ nema baš nikakve veze. To im je netko podmetnuo, valjda opozicija ili medijima ili ipak Ivo Sanader. Meni se čini da mora da je Ivo Sanader jer i to da ispod plašta europskog umivenog premijera i predsjednika HDZ-a bujaju korupcija i pljačka i da na kraju moraju reagirati europske službe, to također, nismo nikad prije vidjeli. Hvala.
Slijedeći klub zastupnika bit će onaj Hrvatskih suverenista, a govorit će poštovani zastupnik Marijan Pavliček. Izvolite.
Poštovani potpredsjedničke Hrvatskog sabora, kolegice i kolege evo za nekoliko dana ćemo obilježiti 30-tu godišnjicu stradavanja herojskog grada Vukovara i prisjetiti se žrtve svih njegovih stanovnika, branitelja i civila. 2717 ovo nije obična brojka za nas Vukovarce. Iza ove brojke se krije 2717 imena i prezimena. Iza ove brojke se krije 2717 sudbina. 2717 nedosanjanih snova. 2717 naprasno prekinutih života. Radi se naime o 2717 žrtava velikosrpske agresije u gradu Vukovaru. I stoga ću danas bez obzira koliko će mi vrijeme dozvoliti pročitati njihova imena jer su oni dali svoje živote za stvaranje ove države i da bi mi danas mogli ovdje govoriti ono što želimo. Zvonimir Abramović, Ivan Ačimović, Ivan Adamović, Ivan Adamović, Mato Adamović, Goran Adrić, Jozo Ađaga, Nikola Ađić, Tanja Ađić, Ismet Ivo Ahmetović, Vinko Ajhler, Josip Ajnviler, Anđa Akik, Franjo Alanđak, Andrija Alčić, Zoltan Aleksa, Ana Aleksander, Emil Aleksander, Matej Aleksander, Vlasta Aleksander, Dean Aleksić, Šćepan Aleksić, Andrija Alić, Andrija Almaš, Ivan Almaš, Andrija Almaš, Nikola Alvađić, Ivica Alvir, Robert Alvir, Milka Amštat, Mladen Amstrong, Tomo Andabaka, Vlatko Andabaka, Vinko Andrijanić, Luka Andrijanić, Danica Andrić, Mladen Andrić, Pavao Andrić, Stana Andrić, Mišo Andrijanić, Vinko Andrijanić, Zoran Anđal, Ruža Anić, Angelina Anokić, Josip Anokić, Agneza Anokić Katić, Mirjana Antić, Željko Antić, Ana Antinac, Delfa Antolović, Franjo Antolović, Ilija Antolović, Ivica Antolović, Jozo Antolović, Vladimir Antolović, Živko Antolović, Ivo Antunović, Mirko Antunović, Saša Antunović, Zoran Antunović, Ekrem Arnautović, Krešimir Arnold, Ljubica Arsenić, Simo Arsić, Ilija Asađanin, Zlata Asanović, Ivica Astaloš, Josip Astaloš, Vendelin Astaloš, Željko Augustinović, Almaza Avdić, Tomislav Babel, Antun Babić, Dražen Babić, Mato Babić, Milan Babić, Nikola Babić, Savo Babić, Anto Babijaš, Antun Babijaš, Stefan Babijaš, Vladislav Babijaš, Zlatko Babijaš, Radovan Bačić, Stevo Bačić, Cecilija Badanjak, Danijel Badanjak, Nikola Badanjak, Petar Badanjak, Ivan Bajnrauh, Tomislav Bajnrauh, Vilim Bajnrauh, Marko Bajac, Petar Bajac, Zoran Bajan, Rihard Bajer, Jakov Bajić, Jelisava Bajić, Josip Bajić, Olga Bajić, Siniša Bajić, Zoran Bajić, Željko Bajić, Tomislav Bajnrauh, Vladimir Bajrak, Goran Raketa, Predrag Raketa, Ivica Baković, Mato Baković, Pavao Baković, Željko Bater, Ivica Bakula. I na 2570 ostalih nespomenutih hrvatskih branitelja civila. Neka im je vječna hvala i slava s nama su.
Hvala, slava im. Slijedeći klub zastupnika bit će onaj HSS-a i Radničke fronte, a govorit će poštovani zastupnik Željko Lenart. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani hrvatski narode evo ja ću opet o fašizmu 21. stoljeća u RH. O događanjima koja pogađaju mnoge ne njihovom voljom, o događanjima koje mnogi prihvaćaju prešutno. Prvi puta se je dogodilo da članovi izvršne vlasti koji sjede u nacionalnom stožeru donose pravila koja određuju rad u zakonodavnoj vlasti u koju se ne bi smjeli miješati, a to je u Hrvatskom saboru. Nije ovdje samo problem nas zastupnika koji ovdje sjedimo, ovdje u Hrvatskom saboru radi veliki broj službenika koji neki od vas iako vas uljudno pozdrave na hodniku niti ne primjećujete, a oni osiguravaju to da mi ovdje nesmetano radimo da nam je sve na izvolte i da sve u Hrvatskom saboru funkcionira kako treba funkcionirati. Tu je veliki broj ljudi iz javnih službi, carine, ministarstva, koji se nisu željeli cijepiti, koji nemaju Covid potvrdu i koji ne pristaju na agresivni PCR test. Što bi se dogodilo da ti ljudi sutra kažu nećemo doći više na posao? Hrvatska bi bila paralizirana. Zar ćemo mi dozvoliti da se u Hrvatskoj na ovakav način, umjesto da se koriste znanstvena objašnjenja, da se podastru dokazi i pozitivni i negativni o djelovanju i pandemije i cjepiva, a ne ovakvi kontradiktorni koji se dešavaju svakodnevno zašto ćemo mi na ovaj način prisiljavati ljude da zbog zaštite svoje egzistencije, zbog ovih malih plaća koji sada dolaze pristaju na ono na što im se na silu tjera. Ja sam od onih koji se ne žele cijepiti, pa ako treba i potpisat ću to da ne želim respirator, ali netko mi je rekao ovdje, ali šta ćete vi onda zauzeti nekome mjesto u bolnici. Barem 25 godina nisam bio dana u bolnici, pa zar ti ljudi koji su plaćali mirovinsko i zdravstveno svoj cijeli život nemaju pravo na mjesto u bolnici ako se nisu cijepili. Ljudi krši se Ustav, zaboravljate ono što piše u Ustavu RH. U što se mi pretvaramo? Ja znam da nas mnogi proglašavaju antivakserima pa evo i kolega je danas rekao da oni koji su antivakseri, samo znate ja nisam antivakser ja ne govorim nikom nemoj se cijepiti, da su oni vizionari. No, vrijeme će pokazati što su i kako su i zbog čega su nešto pričali. Ja sam tu voljan staviti i tu svoju egzistencijalnu stranu na raspolaganje i jednostavno ne želim iz nekog svog inata pristati na ovu prisilu koja se nama u Hrvatskoj nameće. Mnogi ljudi se spontano okupljaju ovih dana, nema odgovora na njihova pitanja. Mnogi znanstvenici bojažljivo govore o problemima ove pandemije i svega što se dešava. Danas mi je kolega poslao objavu 2 puta se cijepio Pfeizerom, vozač je u Njemačkoj kamiona jer je morao otići trbuhom za kruhom, danas ima pozitivan test. Znači on ipak ide u izolaciju iako se 2 puta cijepio. Koliko puta? 100 puta. Zar mislite vi koji ste se cijepili toliko puta da neće biti još? Da ćete biti pošteđeni svega toga? Žao mi je što se dijelimo unatoč svih podjela koje Hrvati imaju i koji su nas doveli tu gdje su nas doveli nakon 30 godina države da tonemo i da smo zadnji gospodarski subjekt u Europi, dijelimo se još i po ovome. Pa zar ljudi koji su druge vjere su različiti od nas? Zar su oni koji su doživjeli nekakav defekt u svom životu ili su se tako rodili su drugačiji od nas? Zar su oni koji se nisu cijepili drugačiji od vas koji se jeste? Nisu gospodo, prihvatite ih kao takve, poštujte njihova prava jer oni nikoga ne ugrožavaju. Vraćam se na kolegu 2 puta Pfeizerom, pozitivan. Zar on kao takav ne ugrožava ako nije na vrijeme otišao na testiranje razmislite o tome, hvala. Gospođo Kekin, možete širit ruke koliko god hoćete, ovo je moje mišljenje. Možete vi mislit da sam ja budala, da sam glup i gluplji kako je vaša kolegica napisala u komentaru, ali doći će dan kad ćemo razgovarat, pa ćete shvatit neke stvari. Hvala.
U ime Kluba zastupnika SDP-a sad će govorit poštovana zastupnica Andreja Marić. Molim vas nemojte dovikivati kolega Lenart. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora, uvažene kolegice i kolege. Četvrti val pandemije Covid-19 bukti. Jučer još jedan rekordni dan 7315 novo zaraženih. Nije vrijeme za politiku nezamjeranja, za politikanstvo, za populizam, ni za poziv na bunt i otpor već za slušanje struke i znanstvenika. Kao liječnica zadovoljna sam što se sve više naših sugrađana odlučuje na cijepljenje ovih dana. Žao mi je što nas nije više cijepljenih jer zasigurno ne bi bilo ovako puno zaraženih. No nije sva krivica na građanima, stožer i vlada već duže vrijeme rade greške o kojima smo mnogi više puta govorili, dvostruka mjerila, nekonzistentne odluke u službi politike, zbunjivanje građana, nedostatna kampanja za cijepljenje i nedovoljno pojašnjenje potrebe pridržavanja i kontrole epidemioloških mjera. S nedavno najavljenim dodatnim mjerama i pripremom za dodatna testiranja i provjeru covid potvrda se kasni. Pogledajte kako je u drugim zemljama. Za sve one koji mašu tezom da se i cijepljeni i necijepljeni mogu zaraziti, pa ih treba jednako testirati, krivo postavljate stvari. Evo praktičan primjer ako je u prostoriji 10-ero cijepljenih, 11. i 12. koji nisu cijepljeni, tko će se prije zaraziti od tog 11. koji ima korona virus, onaj 12. necijepljeni ili ovih 10 cijepljenih? Tko ima šansu razviti lošiju kliničku sliku, onih 10 cijepljenih ili ovo dvoje necijepljenih? Koga treba prije i više testirati necijepljenog ili cijepljenog? Naravno da i cijepljenom i preboljelom kojem je prošlo više od 6 mjeseci imunitet pada i raste rizik da se zaraze zato i treba booster doza odnosno cjepivo nakon preboljenja. Testiranje svih je neizvedivo i preskupo i za bogatije države od nas, a struka jasno kaže cijepljeni imaju 10 puta manju šansu da se zaraze, a ako se zaraze manja je šansa da će razviti tešku kliničku sliku, završiti na respiratoru ili umrijeti. Sada cijepljeni će steći imunitet za nekih 5-6 tjedana. Ako želimo već sada smanjiti smrtnost krivulje zaraženih treba znatno pooštriti mjere osobito u svim zatvorenim prostorima opet kaže struka. Stoga treba i dalje motivirati građane na cijepljenje, ali i strogo pridržavanje epidemioloških mjera, testiranje u prvom redu za one koji nisu cijepljeni. Vi koji se bunite protiv maski, da li ste pitali zdravstvene djelatnike kako je njima svaki dan i uz masku, i u skafanderu po 24 sata u dežurstvima i onda je problem staviti masku kad dolazite u kontakt sa drugim ljudima. Nije vrijeme za sebičnost i želje pojedinaca, krizna vremena traže krizno prilagođavanje svih. Glede testiranja najmanje pouzdani je test iz sline, najpouzdaniji je PCR test, a onda slijedi brzi antigenski test. Na vlasti je da osigura što jeftinije PCR i BAT testove i da spriječi i najmanji pokušaj profiterstva u nabavi opreme i testova. Za građane koji se ne žele cijepiti jer se boje jer misle da je cjepivo eksperimentalno, do sada je u svijetu utrošeno preko 7 milijardi doza cjepiva, znatno je manje nus pojava bilo na cjepivo nego teških posljedica na covid za koje još ni ne znamo kakve će biti narednih godina, a o broju umrlih da i ne govorim. Konzultirajte se sa svojim obiteljskim liječnicima, s nama u bolnicama, ako imate pitanja i nedoumice, svi smo se educirali, postoje jasne smjernice i za trudnice i za imuno kompromitirane i ostale i zaista smo vam voljni i kompetentni za odgovoriti na sva vaša pitanja. Testiranje radi covid potvrda financira se iz proračuna, izračuni kažu da će se za testiranje necijepljenih u javnim i državnim službama utrošiti 96 milijuna kuna mjesečno i stoga s pravom cijepljeni sve više pitaju za one koji se odbijaju cijepiti zašto bi im netko plaćao testiranje iz našeg džepa, do kada, na to vlada mora odgovoriti već sada. Kolege zastupnici koji se ne bi ni cijepili ni testirali, da imate pravo na virus dok god niste u kontaktu s drugim ljudima, tako vam kažu i ustavni stručnjaci. Sada vam je omogućeno da se pridružite sjednicama sabora i video prijenosom, a ako se niti to nećete pridružiti, e onda vas treba i financijski kazniti. Sabor je mjesto gdje itekako trebamo kritizirati sve loše političke odluke stožera i vlade kojih je bilo puno, ali javno pozivati narod na otpor prema obaveznom cijepljenju u vrijeme kada cijepljenje nije obavezno pri čemu sljedbenici čuju samo riječ otpor je kontraproduktivno i neodgovorno. Otpor mjerama, cijepljenju, testiranju, maskama, kome rade štetu, svima nama. Ne možemo govoriti o pritisku i diskriminaciji prema necijepljenima, necijepljeni imaju i dalje pravo biti necijepljeni, a mogu i ne pridržavati se mjera, ali dok god nisu blizu ostalih ljudi jer tada ugrožavaju i moje i vaše zdravlje i zdravlje svojih bližnjih i cijepljene okoline. Cijepljeni gube termin na pregled na operaciju jer se bolnički kapaciteti posvećuju necijepljenima, pa oni bi mogli reći da su sve više diskriminirani, zar ne? Poštovani građani, slušajte struku i znanstvenike, cijepite se, držite se epidemioloških mjera jer jedino ćemo tako ubrzati kraj pandemije. Hvala.
evo s obzirom da je 1 sat onda po običaju ćemo ići na iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika i privi će govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja u ime Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjene kolegice i kolege, danas je stupio na snagu zakon, dopune Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju, stupile su na snagu u kojima su zadržani novi cenzusi za dopunsko zdravstveno osiguranje i to 2.000 kuna po članu obitelji odnosno 2.500 kuna ako osoba živi kao samac. Dakle, dimenzije ovog projekta jesu obuhvat negdje oko 120.000 građana RH u najvećem dijelu umirovljenika, ali to nije zakon samo za umirovljenike nego za sve građane koji trpe u neimaštini koji žive sa najnižim prihodima u RH. Napominjem da je ovo prihodovni cenzus. Dakle, naravno što treba sad napraviti? Treba dati zahtjev za izdavanje besplatne police dopunskog zdravstvenog osiguranja. To se može učiniti u svim područnim, regionalnim i područnim uredima HZZO-a fizički, a može se i to učiniti elektronskim putem, dakle putem on-line putem maila na za to predviđenom obrascu s time da to može učiniti bilo tko za bilo koga s time da korisnik besplatnog dopunskog zdravstvenog osiguranja mora potpisati taj obrazac i kao privitak poslati mailom u HZZO. Osim toga obećali su mi u HZZO-u da će oni i sami vrtiti bazu podataka za sve one koji su nedavno ispali odnosno došli iznad tog cenzusa pa su ispali iz besplatnog dopunskog zdravstvenog osiguranja. Dakle, cenzusi su značajno povećani za 400, 450 kuna i to je dobro financijski za tih 120.000 ljudi jer će umjesto njih država platiti u slijedećoj godini otprilike 100 miliona kuna iz proračuna da bi se podmirio taj trošak, ali ima još jedna dimenzija. Dimenzija je dostupnosti zdravstvene zaštite jer puno ljudi je ovo vrijeme kako su ispadali iz cenzusa nije ugovaralo nove police jer jednostavno nisu imali dovoljno novaca pa su se pri tome i bojali otići liječniku zbog rizika od velikih troškova participacija. Prema tome i s te strane je ovo veliki, veliki iskorak. Ovo je mali kamenčić u mozaiku borbe protiv siromaštva, ali i izgradnje socijalne države. Socijalna država se ne stvara preko noći, socijalna država se ne stvara jednim potezom treba nadograđivati iz godine u godinu. Ovo je proizvod moje projektne suradnje sa Vladom RH i na neki način jako pohvaljujem Vladu RH da je prihvatila argumente kojima sam obrazlagao ovu potrebu i donošenje ovog zakona i obuhvat ovog dijela građana. To nije kraj, to nije kraj. Ovo će biti najkraće važeći cenzusi jer će se već do kraja mjeseca povećati po mojoj nekoj skromnoj procjeni za najmanje 30-tak kuna zbog mehanizma usklađivanja koji je ugrađen u sam zakon. Prema tome obuhvat će biti još nešto, nešto veći. Tako da i oni koji su negdje iznad cenzusa 20, 30 kuna slobodno mogu dati zahtjev jer će ih ova indeksacija, indeksacija do kraja godine odnosno usklađivanje obuhvatiti. Dakle, ono što slijedi, dakle borba protiv siromaštva i stvaranja socijalne države na osnovi uplaćenih doprinosa za mirovinsko osiguranje se nastavlja. Radimo zajedno sa ministarstvom i HZMO-om na modelu obiteljskih mirovina koji će biti i socijalan ali prvenstveno pravičan da se prizna uplata doprinosa, doprinosa kroz godine i očekujte uskoro vijesti po tom pitanju. Hvala vam lijepa.
Sada prelazimo na: - Izbor, imenovanja i razrješenja; kao što smo na početku sjednice i najavili. Molim predsjednicu Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove poštovanu Nadu Murganić da obrazloži prijedlog Odluke. Zahvaljujem. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a. Na temelju čl. 81 Ustava RH hrvatski Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove na svojoj sjednici donio Odluku o razrješenju i imenovanju predsjednika i članova Odbora za dodjelu nagrade Faust Vrančić. Prvo, razrješuju se dužnosti predsjednik Odbora za dodjelu nagrade Faust Vrančić, profesor dr. Zdenko Kovačić i razrješuje se dužnosti članovi Odbora za dodjelu nagrade Faust Vrančić, dr. Ivan Uroda, Vlado Lendvaj, Nikola Dimitrović, Ante Markotić, Dubravka Diklić i akademik Željko Reiner. I druga točka iste Odluke je da se u Odbor za dodjelu nagrade Faust Vrančić imenuje za predsjednika profesor dr. Zdenko Kovačić, a za članove prof. dr. Božidaj Matijević, Nikola Dmitrović, prof. mentor Dragan Pavelin, dipl.ing. Marko Ilijašev, dipl.ing.prof.dr. Ante Markotić i mag. Marko Pavić. Ova Odluka će se objaviti u Narodnim novinama, a stupit će na snagu danom donošenja kod izglasavanja na hrvatskom, u HS-u.
Zahvaljujem predsjednici Odbora. Otvaram raspravu. Nitko se ne javlja. Zaključujem raspravu i o ovome ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Time smo završili sa današnjim radom. Sutra nastavljamo u 9,30 sa izjašnjavanjem o amandmanima. Nakon toga prešli bismo na iznošenje stajališta klubova. Posebno to naglašavam, molim sve vas malobrojne prisutne ostale, da prenesete kolegama da će iznošenje stajalište klubova biti nakon izjašnjavanja o amandmanima, a o raspravljenim točkama ćemo glasovati u 12 sati. Dakle iznošenje amandmana će biti prije, naglašavam još jedanput prije, odnosno iznošenje stajališta klubova prije glasovanja u 12 sati, a ne kao obično iza, pa molim vas prenesite svim kolegama koji žele na bilo koji način raspravljati u tom smislu. I želim vam ugodnu večer. SJEDNICA PREKINUTA U 17,05 SATI. Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Prije nego što počnemo sa radom, jedna obavijest. Danas ćemo kao posljednju točku raspraviti i točku Izbor, imenovanje i razrješenja, što je uobičajeno, ali eto, tako da znate. Sada bismo prešli na prvu točku, kao što je i najavljeno jučer. To je: - Konačni prijedlog Zakona o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjenjivanju sukladnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 204; Predlagatelj je Vlada temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Sukladno čl. 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik Mile Horvat, izvolite.
Zahvaljujem se potpredsjedniče HS-a, uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici. Dakle ovo je Prijedlog Zakona o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjenjivanju sukladnosti s konačnim prijedlogom zakona. Na ovaj Prijedlog zakona odmah ću uvodno reći da je Odbor za zakonodavstvo podnio 4 amandmana, mi ćemo ih prihvatiti. Razlozi za donošenje ovog zakona su sljedeći, po nama, dakle imali smo postojeći zakon koji je donešen 2013. g., on je mijenjan 2014. g., mijenjan je i 2019. g. i time smo, tim izmjenama smo zahvatili više od 50% važećih odredbi iz tog zakona 2013. i onda smo, pošto su izašle 2 nove uredbe 2019. g. koje smo morali implementirati, idemo sa ovim novim Prijedlogom zakona koji je i, između ostalo, nomotehnički bolje dorađen. Uredbe koje smo ovdje implementirali, to su Uredbe 765 2008. g. o utvrđivanju zahtjeva za akreditaciju u dijelu koji se odnosi na opća načela stavljanja oznake C, to je oznaka europske kvalitete, zatim Uredba 1020 iz 2019. g. o nadzoru tržišta i sukladnosti proizvoda o kojoj ćemo ovdje sad nešto više reći. To je Uredba 515 iz 2019. g. o uzajamnom priznavanju robe koja se zakonito stavlja na tržište u drugoj državi članici o kojoj ću isto također, nešto reći. One su ovdje regulirane čl. 1-4 ovoga Prijedloga zakona. U čl. 7 smo predvidjeli da vezano za Uredbu 1020 napominjemo kako se zakonom osigurava provedba iste u dijelu onih propisa koji su preuzeti temeljem ovog Zakona. Primjerice, primjenjuju se na sljedeće grupe proizvoda, a to su aerosolne raspršivače, toplovodne kotlove, strojeve, tlačnu opremu, plinske aparate, radijsku opremu dizela, kristalno staklo, obuću, tekstil, itd., to je, navodim čisto zbog javnosti o čemu, šta je zahvat ove Uredbe. ... [[Govornik se ne razumije.]] istim Prijedlogom zakona u čl. 5 je predviđeno da će resorni ministri po donošenju ovoga Zakona donijeti svoje pravilnike gdje će ugraditi sljedeće elemente, osnovne elemente, a to su, propisat će se tehnički zahtjevi koje moraju ispunjavati proizvodi koji se stavljaju na tržište, dokumentacija, bit će propisana dokumentacija o sukladnosti potrebna za dokazivanje sukladnosti proizvoda sa propisanim zahtjevima i također, bit će propisan tim pravilnicima način označavanja proizvoda. Zašto to govorim? Zato što svi sljedeći članci obrađuju dakle obaveze gospodarskih subjekata od proizvođača, zastupnika, uvoza, itd., vezani za ove elemente koji će biti propisani u tim pravilnicima. Iz tih pravilnika, iz tih obaveza također, proističu i obaveze inspektorata u kontroli sukladnosti. Dakle, isto tako, ovdje je, u tom setu već su propisana i nadležna tijela koja će ocjenjivati sukladnost proizvoda prema ovim pravilnicima koji su definirani u čl. 5 ovoga Zakona. Čl. 22-25 temeljem ove Uredbe u RH uspostavlja se, uspostavljaju se dakle i neki određeni mehanizmi, jedan od tih Jedinstveni ured za vezu pri Državnom inspektoratu koje je nadležno za koordinaciju aktivnosti između inspekcija nadležnih za nadzor proizvoda stavljenih na tržište RH, a u cilju osiguravanja visoke razine zaštite javnih interesa, kao što su zaštita zdravlja, sigurnost i zaštita potrošača, okoliša, itd. Ovim Prijedlogom zakona se propisuju i uvjeti za osiguranje djelotvorne suradnje između različitih tijela za nadzor tržišta država članica, a sukladno ćemo u provedbi prekogranične suradnje, to je tzv. prekogranična uzajamna pomoć, sudjeluju sva nacionalna tijela za nadzor tržišta. Države članice EU razmjenjuju informacije o poduzetim mjerama nadzora nad tržištem proizvoda putem informacijskog i komunikacijskog sustava za nadzor tržišta. Isto tako čl. 26. u svrhu podizanja još više razine sigurnosti potrošačkih proizvoda osigurava se provedba Uredbe 1020/2019 u djelu koji se odnosi na primjenu tzv. RAPEX sustava. U slučaju proizvoda koji predstavljaju ozbiljan rizik na tržištu RH. Dakle, RAPEX sustav uspostavljen je na temelju direktive 95. iz 2001. godine Opće sigurnosti proizvoda te se njime koriste države članice EU radi brze razmjene informacija sa Europskom komisijom o mjerama i aktivnostima poduzetima u vezi s proizvodima koji predstavljaju ozbiljan rizik za zdravlje i sigurnost potrošača a stavljeni su na zajedničko tržište EU. Kao kontaktna nacionalna točka za provođenje RAPIX sustava određen je državni inspektorat. I samo nekoliko podataka, dakle, u 2021. godini komisija je putem sustava RAPEX-a dostavila je 1644 obavijesti od kojih je temeljem zapremljenih obavijesti na tržištu RH pronađeno 173 proizvoda, dakle, rizična proizvoda, i to su proizvodi iz kategorije motornih vozila, električnih uređaja, dječjih proizvoda i opreme, hobi i hobija i sportske opreme. A ujedno je nacionalna kontaktna točka dakle, domaći naš nacionalni organ obavijestila Europsku komisiju i druge članice država EU o 17 pronađenih proizvoda na tržištu RH iz kategorije rizika i to su uglavnom 9 igračaka, 2 adaptera za prijenosno računalo, dječje vreće za spavanje, mikseri i tako dalje, i tako dalje i oni predstavljaju rizik za sigurnost potrošača. Dakle, to je, tako funkcionira sustav RAPEX. U čl. 21., dodatno se jača uloga kontaktne točke za proizvode koji su u državama članicama EU glavni pružatelji informacija o svim pravilima koji se odnose na proizvode, uključivo i o nacionalnim tehničkim pravilima koja se npr. odnose na zahtjeve povezane s nazivom, oblikom, veličinom, težinom, sastavom ili pakiranjem određenih proizvoda. U RH kontaktna točka za proizvode uspostavljena je u Ministarstvu gospodarstva i održivog razvoja. Hrvatska kontaktna točka za proizvoda zaprimila je i odgovorila tijekom 2020. ukupno 236 upita. U 2021. godini od studenoga zaprimljeno je ukupno 111 upita od toga su upiti gospodarskih subjekata iz RH 96, a upiti gospodarskih subjekata iz EU 15. Isto tako člankom 21. ovog zakona dodatno se jača i uloga mreže Solvit kao alata za izvansudsko rješavanje sporova na unutarnjem tržištu EU koje mogu imati građani i tvrtke a koji uzrokuju javnopravna tijela država članica nepravilnim primjenom prava EU, isto tako od ukupno prikupljenih pritužbi u 2020. godini 149 bilo u sustavu Solvita a ukupno je obrađenih pritužbi u 2021. godini 184 od toga 82 protiv država članica EU a 14 protiv RH. U čl. 34. uređuje se status propisa donesenih temeljem važećih zakona te se propisuje da isti ostaju na snazi do donošenja novih propisa a isti će se donijeti u roku od 1 godine od dana stupanja na snagu ovog zakona. Za stavljanje van snage predmetnih propisa nadležni su čelnici tijela državne uprave u čijem djelokrugu rada je predmet uređenja podzakonskog propisa i ta obveza regulirana je člankom 35. ovog prijedloga zakona. Tako je primjerice čelnik tijela državne uprave nadležan za gospodarstvo u obvezi urediti propise vezane za kristalno staklo, stupnjeve djelovanja novih toplo vodnih kotlova na tekuće, plinsko gorivo, označavanje materijala glavnih dijelova obuće, namijenjenih prodaji potrošača, sigurnost strojeva itd., itd. iz područja energetike potrebno je uredite propise vezane uz tehničke normative, za zaštitu nisko napojskih mreža i pripadnih transformatorskih stanica, tehničke mjere za pogon i održavanje elektroenergetskih postrojenja, [[Upadica: Izvinjavam se.]] Čelnik tijela državne uprave nadležan za elektroničke komunikacije recimo po ovom zakonu u obvezi je urediti propise iz područja elektromagnetske kompatibilnosti, radijske opreme itd., itd. U odnosu na važeći zakon do sada iz 2013. godine dorađene su odredbe o poduzimanju upravnih mjera od strane nadležne inspekcije, jasnije se normativno strukturiraju prekršajne odredbe, na način da su iste razrađene prema pojedinačnim obvezama gospodarski subjekata te su radi jasnoće i preciznosti na pojedinim mjestima izvršena nomotehnička unapređenja. Za izradu ovog predmetnog prijedloga zakona osnovana je bila radna skupina u kojoj su predstavnike nadležnih tijela državne uprave bili uključeni predstavnici gospodarstvenika i to HGK, HUP-a, Hrvatske obrtničke komore, Hrvatskih izvoznika. Predmetni prijedlog zakona bio je na e- savjetovanju od 30 dana i to od 17.8. do 17.9.2021. godine. Na mišljenju je bio socijalnim partnerima dakle, GSV-e kao i ne mišljenjima nadležnim državnim tijelima. Ovaj zakon se predlaže donošenje po hitnom postupku, s obzirom da je nužno žurno osigurati provedbu Uredbu 1020 iz 19-e godine o nadzoru tržišta proizvoda koja je u punoj primjeni već od 16. srpnja 2021. godine. Dakle, RH isto tako je bila u obveze propisati sankcije koje se primjenjuju unutar kršenja Uredbe 1020 iz 2019.godine, a kojima se nameću obveze gospodarskim subjektima te o istima treba obavijestiti Europsku Uniju, dodatno potrebno je bilo osigurati postupanje imenovanog tijela za nadzor tržišta odnosno jedinstvenog uredu za vezu u Republici Hrvatskoj, mjere za nadzor tržišta, te učinkovitu kontrolu proizvoda koji ulaze na tržište Europske Unije. To su razlozi zbog kojih smo tražili da se ovaj Prijedlog zakona uvrsti po hitnom postupku. Dakle zaključno sve ovo obrađeno je u 9 tematskih dijelova kojima su propisane, jasno propisane obveze i postupanja nadležnih tijela, gospodarskih subjekata i inspekcije. Definirani su i osnovni instrumenti komunikacije sa Europskom komisijom, određene su sankcije prema svim sudionicima, odnosno gospodarskim subjektima prema njihovom stupnju sudjelovanja u određenim procesima trgovanja.
Hvala. Ostanite ovdje jer imamo više replika. Prva je poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče u čl.4 se navodi kako se ovaj Zakon odnosi i na proizvode u uporabi. Vi ste spomenuli dizala, pa ću Vam navesti što kaže Pravilnik o sigurnosti dizala u uporabi u čl. 17. Tamo piše izrijekom da inspekcijski nadzor nad provedbom Pravilnika kojim se uređuje sigurnost dizala u uporabi koja su ugrađena i trajno se upotrebljavaju u građevinama, sukladno Zakonu o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjenjivanju sukladnosti obavljaju inspektori u skladu s njihovim nadležnostima. Trenutno je to ako se ne varam građevinski inspektor. Interesira me može li on temeljem postojećeg, a i temeljem ovog novog Zakona zabraniti uporabu dizala koje se ne održava sukladno onom kako je to propisano.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem se uvažena zastupnice. Dakle, postavili ste konkretno pitanje. Ja nisam baš kompetentan da li mogu odgovoriti da li oni mogu postupati na način da zabrane uporabu dizala, ako postoji tehnički dakle propis koji ukazuje na to, onda će vjerojatno to kao mjera moći biti izrečeno. Ono što je bitno je bitno da smo mi na zahtjev DIRH-a dakle inspekcije zadržali određene standarde koji su na neki način i prevaziđeni u periodu od godinu dana do kad se moraju svi oni ažurirati po izreci ovog Zakona, u roku godinu dana se moraju donijeti novi tehnički standardi u svim oblastima i to je suština dakle da ne bi imali jedan pravni vakum, mi smo zadržali stare propise, stare standarde, mogućnost korištenja starih standarda u postupanju inspekcije a u roku godinu dana se ti standardi moraju ažurirati.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče. Mi imamo u ovom prijedlog Zakona odredbu čl.7 koji govori o tome da će, da se ovo neće odnositi na utvrđivanje suglasnosti za proizvode koji su uređuju nekim posebnim propisima. I sad imamo ovu cijelu oblast koji je vezan i Vi ste to i naveli koji su vezali podzakonski akti o nisko naponskoj mreži da ih sad ja tu ne navodim. Oni su još iz 78.godine koje smo mi preuzeli i oni koji su Pravilnici bez obzira što su tako stari ali ako se neki normativi nisu mijenjali su u redu, ali mi smo sukladnosti sa Europskim normativima i sad su ti isti Pravilnici navedeni referirajte se u ovom propisu, ali se referirajte i u propisu koji je ovaj Sabor donesao pred mjesec dana, pa mene zanima, i tamo je isto rok u kojem se to treba uskladiti. U odnosu na te Pravilnike koji su iz 78-e ima ih jedno 4, 5 koji ćete propis primjenjivati? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem se uvažena zastupnice. Dakle vi govorite o standardima tzv. JUS standardima koji su zadržani još uvijek u , koji su aktualni u, kod nas. Dakle, mi smo upravo s ovim Zakonom htjeli stvoriti jednu obavezu da se ti Zakoni, odnosni ti standardi u nekom roku od godine dana prilagode ovim zahtjevima iz Europske, odnosno iz Direktive. Da ne bi imali taj pravni vakum u postupanju inspekcije, inspekcija je tražila da to i dalje ostane, ti JUS propisi, standardi ostanu i dalje na snazi da bi oni imali pravni osnov za postupanje dok se u roku od godine dana ti standardi ne usuglase, dakle ne donesu novi Pravilnici, pa sam tamo naveo da čelnici Ministarstava imaju obavezu, pa sam mogao navoditi još primjera, međutim, ovaj, dakle u roku godinu dana se oni moraju usuglasiti.
Hvala. Poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Ovaj Zakon se donosi se donosi po hitnom postupku i to nije nešto neuobičajeno, jer mi uobičajeno kasnimo sa usklađivanjem donesenih Uredbi na razini Europske Unije a primjera radi imamo još takva 84 propisa iz svih resora. Kako očekujete u ovom konkretnom primjeru da će ovaj Zakon poboljšati zaštitu potrošača, odnosno poboljšati provjeru proizvoda kada znamo da se nalazimo kao država članica koja prijavljuje najmanje proizvoda opasnih po zdravlje u sustavu Rapeks, pogotovo ako uzmemo da se većina prijavljenih proizvoda odnosi na proizvode za djecu, igračke i sl., a kašnjenje sa regulacijom propisa poprima poseban značaj i neposrednu ugrozu tako za najranjivije. Ovdje ste vi spomenuli da se radi o svega 17 proizvoda koje smo prijavili u tom sustavu a da smo kao korisnici 1600 proizvoda povukli iz tržišta. Zahvaljujem.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem se uvažena zastupnice. Dakle ovaj zadnji broj koji ste rekli, broj obavijesti se odnosio na to je broj komisije na nivou Europske Unije, 1644 zahtjeva, odnosno upozorenja na opasne proizvode je za cijeli prostor Europskog tržišta. Dakle, da se ne stekne dojam da je toliko opasnih proizvoda došlo na tržište Republike Hrvatske. Mi smo ovaj Zakon radili gotovo godinu dana jer ga je trebalo u svim detaljima usuglasiti sa svim gospodarstvenicima, sa svim čimbenicima na koje se odnosi ovaj Zakon i sa svim tijelima državne uprave. To je masa propisa kroz koje je trebalo proći i taj posao je dugo trajao, zato možda malo kasnimo i zato smo tražili da se ovo ide po hitnom postupku jer se on, jer se ova Uredba koja je osnova ovog Zakona primjenjuju od 16. srpnja, dakle istina, malo kasnimo, ali smo taj Zakon donijeli i mislim da ćemo popeglati vrlo brzo sve to što smo trebali uraditi možda prije 6 mjeseci.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala g. potpredsjedniče, g. državni tajniče, usklađujemo se sa europskim direktivama i ustvari želimo poboljšati funkcioniranje unutrašnjeg tržišta jačanjem nadzora nad proizvodima koji se stavljaju na tržište kako bi bili sigurni da su oni u sukladnosti sa tehničkim propisima i kako bi na taj način zaštitili i zdravlje naših građana, interese potrošača, javne interese, okoliš i sve ono što na neki način zakonom trebamo štititi. Vi ste rekli da smo utvrdili 173 nesukladna proizvoda na našem tržištu, da se većina njih odnosila na elektroničke uređaje, na tom tragu je moje pitanje obzirom da znamo da se neki elektronički uređaji programiraju tako da bi se pokvarili nakon što im istekne jamstvo, da su oni ustvari u startu roba sa greškom i da tu potrošači izvlače deblji kraj. Hoće li ovaj zakon na neki način riješiti to pitanje ili će se to pitanje rješavati drugim zakonima?
Poštovani državni tajnik.
Uvažena zastupnice, dakle ja mislim, a i mi koji smo radili ovo zakonsko rješenje, ovaj Prijedlog zakona, smatramo da ćemo s ovim mehanizmima koje sam napravio, s ova 4 nova sustava, sa RAPEX-om, sa kontaktnim točkama, sa SOLVIT-om, kao mjerom, mrežom informacija, itd., uspjeti osvijestiti građane i dati im mogućnost da, ukoliko smatraju da su došli u posjed nekog proizvoda koji je rizičan po raznim osnovama, pa čak i po roku trajanja, da će se moći obratiti ovim nadležnim institucijama i naravno, nadležnom inspektoratu. Ovdje, ako ste vidjeli da smo u čl. 25 inspektoratu nadležnom dali vrlo široke dijapazon mjera postupanja gdje se takvi proizvodi mogu staviti vrlo brzo u kratkom postupku izvan upotrebe, čak su predviđene određene kazne za neusuglašenost standarda za proizvođače, dakle mislim da ćemo s ovim [[Upadica: Hvala.]] prevenirati neka negativna ponašanja na tržištu.
Poštovani zastupnik Brumnić.
Poštovani državni tajniče, moje pitanje je vrlo jednostavno. Koji je razlog da Vlada RH ne poštuje HS? Mi smo svaki tjedan svjedoci toga da ovdje zakoni dolaze po hitnom postupku. Kolika je odgovornost vas i vašeg ministarstva na činjenicu da su uredbe donesene prije 2 godine, da je Direktiva stupila na snagu prije 6 mjeseci, da je mi de facto provodimo, a da mi danas dobijamo zakon na klupe? Ja moramo priznati, vidim danas ovdje dosta kolega, nije problem pročitati ovaj Zakon u jednom čitanju, shvatiti što se nutra nalazi, ali ako to nije nama problem napraviti u 7 dana, zašto je Vladi problem u 2 godina napraviti praktički isti posao? Evo, hvala.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem se uvaženi zastupniče, dakle, prvo da kažem da odgovaram ovdje ispred Ministarstva gospodarstva, ovo je prvi i jedini zakon koji smo predložili po hitnom čitanju iz našeg resora. Ne mogu vam govoriti o drugim resorima. Logika ovog prvog, ovog hitnog postupka jeste ta da smo mi, smatramo da ovaj Zakon treba stupiti na snagu odmah, a prethodno sam rekao da smo na njemu radili gotovo godinu dana, ako ne i više jer je trebalo svu tu silu i taj veliki broj i mrežu propisa međusobno iskoordinirati i usuglasiti. Dakle, ako je ona direktiva 2019. odnosno jedna i druga su stupile na snagu u EU parlamentu 2019., a mi smo godinu dana radili da usuglasimo, onda mislim da nismo potrošili prevelik vremenski period, dakle ne možete tako, takve [[Upadica: Hvala.]] značajne akte preko noći implementirati [[Upadica: Hvala. Poštovani … Hvala lijepo.]] u nacionalno zakonodavstvo, a [[Upadica: Poštovani zastupnik Dretar.]] da prethodno ne izvršite duboku analizu.
.../Upadica: Poštovani zastupnik Dretar./...
Hvala vam poštovani predsjedavajući, poštovani g. državni tajniče. Ovo je zakon, zakon je kao zakon, puno slova na još više papira. Ono što ste spomenuli, evo, imat ćemo i Nacionalnu kontaktnu točku, moje pitanje će glasiti, namjerava li Ministarstvo provesti određene javne aktivnosti kako bi se građanima, kupcima i potrošačima malo preciznije objasnilo njihova prava i u budućnosti, na neki način, educiralo da kako i na koji način zaštite svoja prava, odnosno kako mogu vršiti određene reklamacije i ostale probleme sa proizvodima koji eventualno nisu u sukladnosti? Hvala vam.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem se uvaženi zastupniče. Ovaj. Baš ovaj Zakon i nije nešto, obim vam ima svega 38 članaka, dakle ne možemo reći da se radi o jednom obimnom tekstu, a u svakom slučaju je ovo sad danas što raspravljamo i vaše replike i vaša pitanja su dio jedne javne rasprave i dakle mi želimo sa ovakvim načinom komunikacije, želimo da osvijestimo, prije svega, korisnike, dakle tko je konzument ovih, ovoga, ovih propisa, to su gospodarstvenici i naravno, građani koji konzumiraju njihove proizvode. Mi ćemo kao ministarstvo sigurno imati ovaj, jednu širu javnu raspravu di ćemo građanstvo na nama dostupan način upoznati sa osnovnim prednostima i opasnostima koje, na koje ukazuje ovaj Zakon.
Poštovani zastupnik Kirin.
Poštovani dopredsjedniče, poštovani tajniče. Od 22. svibnja 2022. g. na hrvatsko tržište će biti zabranjeno stavljati robu dvojne kvalitete, a trgovci će za prekogranične povrede potrošačkih prava moći biti kažnjeni iznosom i do 4% godišnjeg prometa. U cilju osiguranja slobode kretanja roba na unutarnjem tržištu neophodno je osigurati sukladnost proizvoda sa zakonodavstvom Unije, kolika je i kakva kontrola roba iz trećih zemalja koja ulaze na Hrvatsko tržište preko članice EU-e a ne odgovaraju standardima sukladnosti. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem uvaženi zastupniče. Dakle, upravo na ovo vaše pitane, odgovor bi bio, dakle, čl. 22. smo predvidjeli Institut jedinstveni ured za vezu pri državnom inspektoratu. Dakle, državni inspektorat se, naš državni inspektorat se ovim zakon uključuje u jednu mrežu inspektorata na nivou tržišta EU gdje oni imaju koordiniranu komunikaciju i gdje onda zajedno preveniraju upravo ovaj problem o kom ste vi sada govorili. Dakle, ovaj zakon otvara mogućnost i dakle stvara i obvezu da se naš inspektorat uključi u koordinirane akcije za prekogranične uzajamne pomoći.
Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani tajniče, mislim da se slažemo i vi i ja da u momentu kad vlasnik shvati da nešto nije u redu s proizvodom da je to već malo kasno i da zapravo treba naš inspektorat poduzeti puno radnji puno prije nego što taj proizvod dođe u upotrebu. Kad naš vlasnik proizvoda koji je kupio taj proizvod primijeti da nešto nije u redu i treba to negdje reklamirati, treba to nekome dojaviti proći će mu neko vrijeme da nabavi novi proizvod i da taj proizvod može koristiti. To je jedno pitanje. Drugo pitanje je vezano za kazne, gospodin Kliman je to ovdje spomenuo, međutim, ono što mene interesira je dali ste razmišljali o tome da su kazne, to piše i u, to je bilo i u raspravi javnoj pitanje, dali ste svjesni da su kazne za obrtništvo prevelike. Znači, kazna od 10.000 kuna ili 15.000 kuna do 50.000 kuna za obrtnika to je jako velika kazna i to nije kazna koja je adekvatna s obzirom na to da postoje daleko veći uvoznici koji imaju daleko veće promete i njima je 15 hiljada kuna ili 50 hiljada kuna vrlo malo.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem se uvaženi zastupniče. Dakle, generalna poruka ovoga zakona u dijelu normiranja odnosno određivanja sankcije jeste da sankcije odnosno kazne moraju biti odgovarajuće prema stupnju negativnog angažiranja svakog pojedinca, pravne i fizičke osobe u lancu proizvodnje, trgovine, distribucije itd. i one moraju biti usuglašene sa državnim inspektoratom. Mi mislimo da su ove kazne bolje strukturirane, ja ih imam ovdje pregled kompletan, dakle one su date od do, i za obrtnike i za fizičke osobe i za pravne osobe. Prema tome stupanj visina kazne će biti od do određivana prema ulozi toga obrtnika u radnjama ne dozvoljenim radnjama u cijelom tom postupku distribucije, prodaje robe, stavljanje robe na tržište koja nije usuglašena itd.
Hvala lijepo. Sada ću otvoriti raspravu i prva će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovana zastupnica Vesna Vučemilović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege, ako se možda pitate čemu i otkud taj moj interes za dizala odjednom i što me ponukalo da upravo se na dizala se fokusiram kod ovog zakona, na to me ponukao jedan nesretan događaj od nepunih godinu dana. U centru Zagreba u zgradi sa dizalom starim 90 godina stradao je dječak, zadobio je teže ozljede pluća i jetre te lakše ozljede glave. Stoga je moje pitanje vezano za inspekcijski nadzor dizala usmjereno upravo na upravne mjere koje nadležni inspektor može sukladno važećem zakonu izreći ali i ovom zakonu koji po hitnom postupku je stigao danas na naše klupe i odgovor je vrlo jednostavan, na moje konkretno pitanje odgovor je ne može zabraniti rad dizala. Znači ni temeljem važećeg zakona, a ni temeljem ovog zakona koji je po hitnom postupku stigao ni jedan inspektor bio on građevinski mada moram se zapitati kakve veze građevinski inspektori imaju sa inspekcijskim radom dizala osima što se dizalo nalazi u građevini, koja su njegova konkretna znanja o tome, je li dizalo ispravno ili nije, znači jedino policija kada se dogodi već nesretni slučaj može tom dizalu zabraniti rad. Ni jedan inspektor to ne može. Zašto čekamo da se nesretni događaj dogodi, zašto to ne možemo prevenirati? I dizala su možda nešto s čim se susrećemo svaki dan ali tu su i spremnici amonijaka, parni kotlovi, sigurnosni ventili na cjevovodima i druga oprema koja se koristi u procesnoj industriji. Vjerujte mi znam jako dobro o čemu govorim jer sam provela 20 godina u procesnoj industriji, obišla brojne pogone, ne samo u Hrvatskoj nego i u zapadnoj i istočnoj Europi. Znači ovaj zakon nije samo za nove proizvode koji se stavljaju na tržište, mada bi se po tekstu koji je pred nama moglo zaključiti suprotno. U čl. 4. se izrekom navodi „ kako u svrhu sigurnosti zaštite života, zdravlja ljudi, domaćih životinja, biljaka, zaštite okoliše prirode, potrošača itd.“, donose se Pravilnici kojima se propisuju tehnički zahtjevi za proizvode i postupci ocjenjivanja sukladnosti za pojedine proizvode odnosno skupine proizvoda uključujući kada je to potrebno i propise o redovitim i izvanrednim pregledima i ispitivanjima proizvoda u uporabi. Naglašavam proizvoda u uporabi. Ovo nije samo zakon za nove proizvode, već je i za brojne proizvode koji su u uporabi. Upravo zbog toga je moje pitanje bilo vezano evo za inspekcijski nadzor dizala, ali kao što sam već rekla što može inspektor učiniti kada spremnik amonijaka, kada parni kotao, kada nešto drugo u procesnoj industriji nije u skladu sa tehničkim zahtjevima ili nije održavano sukladno propisima te predstavlja opasnost za okolinu? Ovim Prijedlogom zakona se propisuju upravne mjere, prekršajne odredbe u provedbi inspekcijskih nadzora. Ali ovdje nema zabrane korištenja. Pogledajte članak 25. tamo su predviđene upravne mjere koje izriče nadležno inspekcijsko tijelo i nigdje nema ovog što navodim. Znači, tko će odgovarati kada evo kao u ovom slučaju koji sam vam navela bude ugrožen jedan mladi život i na neki način unesrećen za cijeli život? Stoga sam predložila amandman na članak 25. kako bi se nadležnom inspekcijskom tijelu omogućilo izdati rješenje o zabrani uporabe opreme koja ne udovoljava tehničkim zahtjevima poglavito u situacijama kada to predstavlja ozbiljnu opasnost za zdravlje i sigurnost ljudi ukoliko se iste nisu uklonile nakon mjere kojom se najprije je inspektor došao, vidio nedostatke i izdao najprije upozorenje i tražio da se nedostaci uklone. Ono što je predviđeno to je da inspektor može zabraniti stavljanje proizvoda na tržište ili povlačenje proizvoda koji su već stavljeni na tržište. I stoga mi se čini i ne mogu se oteti dojmu da je predlagatelj imao samo u vidu nove proizvode, a da uopće nije vodio računa o vrlo zahtjevnim i opasnim proizvodima koji su već u procesnoj industriji u porabi i to godinama. Na kraju moram istaknuti nešto što mi je uistinu privuklo pozornost, a to je članak 35. Tamo su navedeni svi podzakonski akti, brojni pravilnici koji datiraju jedan još iz vremena bivše Jugoslavije. I sada ja ću vam navesti samo neke. Pravilnik o tehničkim normativima za zaštitu niskonaponskih mreža i pripadnih transformatorskih stanica iz 1978., pa onda Pravilnik o tehničkim mjerama za pogon i održavanje elektroenergetskih postrojenja koji je još malo stariji. Taj datira iz 1968., moj vršnjak. Pravilnik o tehničkim normativima za postavljanje nadzemnih elektroenergetskih vodova i telekomunikacijskih kabelskih vodova iz 1986. Koliko mene sjećanje služi u telekomunikacijama se ipak nešto promijenilo od 1986. do dana. Npr. tada nije bilo mobilnih telefona. Nekako ja se ne mogu oteti dojmu da mi u ovom nadležnom ministarstvu izgleda nemamo niti jednog inženjera. Jel' imate kojeg inženjera možda da malo pogleda te pravilnike ili su vam sve ovi što završe ugostiteljstvo i hotelijerstvo u Opatiji? Znači, čini mi se da bi to trebalo detaljno pogledati. Nije uzbudljivo baš pisati pravilnike, ali se mora. To su pozakonski akti koji se moraju napraviti i to na način da su u skladu s vremenom i tehnološkim razvojem danas, a ne prije 30 i više godine. Isto tako u Prijedlogu zakona navodi se poljoprivredni inspektor, mada u popisu podzakonskih akata ja uistinu ne vidim ni jedan koji bi bio predmet njihovog interesa. Ispravite me ako griješim. Sve u svemu, još jedan zakon po hitnom postupku, jer ste malo zakasnili, još jedno usuglašavanje sa zakonodavstvom Europske unije ali bez pomnijeg promišljanja o tome kakve će implikacije u provedbi imati ovaj Zakon. Znači u Hrvatskoj još uvijek ima nešto industrije. Vjerovali ili ne nije baš sve propalo. Je da se prepolovilo. Daleko manje je nego što je to bilo 89., ali nije baš sve uništeno i u toj industriji se koriste brojni spremnici, ventili, kotlovi i evo u svakoj većoj zgradi imamo i dizala. Znači to su neke stvari s kojima se mi susrećemo gotovo svakodnevno, a s druge strane ja uistinu ne znam imamo li mi dovoljno građevinskih inspektora da prođu sva ta dizala, koliko često ih kontroliraju, koliko imaju potrebnih znanja da ih iskontroliraju kako treba. Sada ste ovdje dodali elektroenergetske. Možda ste trebali i strojare? Meni se čini da bi možda strojari trebali da bi to bila struka koja bi se mogla baviti dizalima, ali evo ostavljam ljudima u Ministarstvu da to odrede. I čini mi se da predlagatelj nije imao sve ovo u vidu. Ovo je onako malo na brzinu napravljeno kako bi se mi uskladili i evo ja apeliram još jednom da razmislite o ovome o čemu govorim da preveniramo neke situacije kako ne bi došlo do nesretnih slučajeva i kako ne bi policija bila ta koja će zabraniti rad, jer u dizalima mogu stradati ljudi, a zamislite havariju koja se može dogoditi u procesnoj industriji ako nešto nije održavano kako treba. To su havarije ozbiljnih razmjera i razmislite o tome da se nadležnim inspekcijama osigura jedan okvir gdje će oni ipak moći dati i zabranu rada ukoliko se temeljem njihovih preporuka i mjera koje su prije dali ne otklone nedostaci. Hvala lijepo.
Sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Žarko Tušek. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče. Važeći je zakon znači koji regulira ovo područje datira kao što smo i danas čuli iz 2003. godine i do sada je imao dva noveliranja. No kako je potrebno osigurati provedbu tri Europske uredbe ide se sa novim zakonskim prijedlogom koji će zapravo doprinijeti osnaženju temeljnog normativnog okvira za slobodu kretanja roba i samim time i jačanjem emisionog tržišta u tom području. Kratki osvrt na tri uredbe Europske unije čija se provedba osigurava ovim prijedlogom. Prva je uredba o utvrđivanju zahtjeva za akreditaciju. I to dijelu koje se odnosi na opća načela stavljanja oznake CE. CE oznaka je skraćenica zapravo i predstavlja oznaku proizvođača da proizvod ispunjava sve bitne zahtjeve glede sigurnosti i zdravlja u pogledu smjernica Europske unije i hormoniziranih normi. Slobodan protok roba je temelj unutarnjeg tržišta Europske unije a upravo CE oznaka omogućuje slobodan protok robe na tom tržištu iz kojeg je razloga je s prvom zovu i putovnicom proizvoda za europsko tržište. Obveza naših izvoznika u Europsku uniju jest označavanje proizvoda sa CE oznakom. Druga uredba rekao bih u duhu donošenja današnjeg ovog zakona zapravo i najznačajnija, budući da se kao što sam rekao i sam zakon donosi po hitnom postupku jest Uredba Europske unije o nadzoru tržišta i sukladnosti proizvoda. Ona je u punoj primjeni od 16. srpnja 2021. godine. Njezinim odredbama obuhvaćeni su svi proizvodi koji podliježu zakonodavstvu unije o tehničkom usklađivanju. Dakle, ta uredba nam osigurava jedinstven okvir za nadzor tih proizvoda na tržištu unije i pomaže povećanju povjerenja potrošača i drugih krajnjih korisnika u proizvode koji se stavljaju na europsko tržište. Treća uredba čija se provedba osigurava jest uredba o uzajamnom priznavanju robe koja se zakonito stavlja na tržište u drugoj državi članici što će ojačati funkcioniranje unutarnjeg tržišta poboljšanjem, odnosno osiguravanjem dosljedne i pravilne primjene načela uzajamnog priznavanja. Provedbom navedenih uredbi u okviru predloženog zakonskog teksta, svi gospodarski subjekti koji sudjeluju u lancu nabave i distribucije proizvoda dužni su poduzeti odgovarajuće mjere kojima se jamči da su na tržište stavljani isključivo proizvodi koji su u skladu sa odredbama propisa koji se primjenjuju na konkretan proizvod. Zatim, vrlo važno, jača se uloga kontaktne točke za proizvode PCP kao glavnog pružitelja informacija o svim pravilima povezanim s proizvodima. Među ostalim o nacionalnim i tehničkim pravilima koji su obuhvaćeni primjenom načela uzajamnog priznavanja, a u cilju jačanja suradnje u osiguravanju primjene pravila unutarnjeg tržišta. Kontaktna točka bi trebala biti uspostavljena u okviru Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja. Također, jača se i uloga mreže Solvit, kao alata za rješavanje sporova na unutarnjem tržištu Europske unije sa ciljem olakšanja ostvarivanja prednosti unutarnjeg tržišta o rješavanju prekograničnih problema vezano za nepravilnu primjenu pravila Europske unije. Također, uspostavlja se u Republici Hrvatskoj jedinstveni ured za vezu pri Državnom inspektoratu koji je nadležan za koordinaciju aktivnosti između inspekcijskih nadležnih, inspekcija nadležnih za nadzor proizvoda stavljenih na tržište Republike Hrvatske. Važno za reći također, pri ulazu carinska tijela imaju ovlasti sukladno ovoj uredbi na osnovu analize rizika kontrolirati, udovoljavaju li proizvodi propisima u pogledu tehničke suglasnosti i jesu li ispravno označeni. U kontekstu rasprave kolegice Vučemilović, ja, važno je također reći da će se donijeti novi pravilnici koji će tehničke procese i zahtjeve tehničkih procesa regulirati na drugačiji način. Znači, uz ovaj zakonski pregled, tehnički zahtjevi za proizvode i postupci ocjenjivanja suglasnosti za pojedine proizvode, zapravo će se detaljnije regulirati pravilnicima. Naime, čelnici tijela državne uprave će u skladu sa svojim djelokrugom donositi pravilnike uz prethodnu suglasnost ministra nadležnog za gospodarstvo, kojima se propisuju tehnički zahtjevi za proizvode i postupci ocjenjivanja sukladnosti za pojedine proizvode. Klub Hrvatske demokratske zajednice u glavi zakona koji se odnosi za prekršajne odredbe posebno pozdravlja prevenciju prije samog kažnjavanja poslovnih subjekata. Znači, upozorenje od strane nadležnog inspektorata pa tek u slučaju ponavljanja djela ili neizvršenja naloženih korektivnih mjera sankcioniranje počinitelja. Nešto u kontekstu rasprave koju je imao kolega Pavić u svojoj replici. I za kraj da rezimiram, zakon će u konačnici omogućiti daljnje jačanje konkurentnosti hrvatskog gospodarstva na način da će s jačanjem nadzora tržišta onemogućiti stavljanje nesukladnih proizvoda na tržište. Pružanjem jasnijih i sveobuhvatnijih pravila gospodarskim subjektima, jačanjem provjera sukladnosti i promicanjem prekogranične suradnje među provedbenim tijelima. Samim time i u kontekstu rasprave koja je danas bila ovdje predložena i u kontekstu rasprave državnog tajnika, klub Hrvatske demokratske zajednice će podržati donošenje ovo zakona. Hvala vam lijepa.
Sada će u ime Kluba zastupnika Centra i GLASA govoriti poštovanja zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pred nama je u hitnom postupku Prijedlog Zakona o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjenjivanje sukladnosti. Ja ću o ovom govoriti malo o formi i malo o sadržaju. Prvo forma. Dakle, kad je oznaka P.Z. dakle onda govorimo da je usklađivanje sa direktivama Europske unije, zaista ima mogućnost hitnog postupka. Ali taj hitni postupak uvijek treba opravdati. Meni se čini da ovdje nije bilo opravdanje za hitnom postupku, da je apsolutno moglo ići u dva čitanja. Negdje čak i sa ove govornice znam reći i reći ok, razumijem zašto je bio hitni postupak. To vam je ono kad negdje dođete kasno, ne dođete kasno zato što je to bilo daleko, nego zato što ste kasno krenuli. Tako i ovdje. Nije tema zato što je to sad bilo nešto, nego se kasno odlučilo i kasno je došlo normativno i zaključeno je da do kraja godine treba napraviti da nema vremena za 2 čitanja i to jasno treba tako iskomunicirati i reći. Ovim zakonom kao što je već rečeno osigurava se visoka zaštita javnih interesa, kao što je zaštita zdravlja, sigurnosti, zaštita zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu, zaštita potrošača, okoliša i javna sigurnost i svih drugih javnih interesa i u odnosu na formu apsolutno možemo reći u redu imamo zakon kojim ćemo definirati stvari koje trebamo definirati, dali smo neke rokove, dali smo neke uvjete da se određeni pravilnici donesu u roku od godinu dana i forma će biti zadovoljena. Ali onda moramo vidjeti i koji je sadržaj i kako će se to provoditi. Ja sam jedna od onih koja zaista misli da je za Hrvatsku izuzetno dobro da je članica EU, da je izuzetno dobro da smo u društvu organiziranijih, boljih, sposobnijih nego što smo mi, ali tu nekako treba uključiti i zdravu pamet. Ne treba svaki put sve prepisati bez da se uključi nešto kritično. Inače smo vrlo skloni prenormirati sve. Vrlo skloni smo i gdje treba i ne treba donijeti različite pravilnike. Vrlo skloni smo izdefinirati pa sve do zadnje kapi krvi, ali pri tom onda imamo problem provedbe i problem kako će se to provoditi. Ja moram priznati ja sam u svom radnom vijeku vidjela svašta, u jednom trenutku me je jako zanimalo vezano uz djelatnost benzinskih crpki pogotovo kad su one krenule nicati pa me je zanimalo što sve jedan čovjek koji je odlučio napraviti benzinsku pumpu bez obzira da li je riječ o pojedincu ili što treba napraviti, jedan od meni najdražih nadzora koji sad spominjem i koji tokom vremena nije ukinut vizualni nadzor ukopanih spremnika goriva. Dakle, dobro govorim, pravilnikom definirano da ide vizualni nadzor ukopanih spremnika goriva. Ja sam pitala dajte mi objasnite kako to radite? Možda ja tu nešto ne vidim jer spremnici su ukopani, imaju gore okno, dakle inspektor može doći eventualno otvoriti to i vidjet. Što? Ništa. I to je trebalo raditi jedanput u 2 godine i koštalo je određeni iznos. Dakle, ajdemo malo u sve to zajedno uključiti razum i vidjeti što i kako. Najlakše je napisati odredbu u roku godine dana uskladi sve. Ja sam se i na odboru i danas sam se referirala na ove pravilnike koji su iz '68., '78., dakle samo ih treba pročitati i treba vidjeti i treba vidjeti da li ih treba revidirati ili ih može samo reći da oni vrijede i dalje. Jer ako je dobar pravilnik iz '68. ili '78. nema veze što je on toliko star, ako se po njemu radi, ako svi po njemu rade i kaže dakle samo ih treba kao što smo niz drugih stvari uveli u naše zakonodavstvo tako i to. Ja inače jako volim jedan pravilnik kad govorimo o oblasti arhitekture koji je iz '64., koji mi još uvijek primjenjujemo u procesu odnosno moji kolege u procesu projektiranja, a imate one neke pravilnike kako određujete površinu stana, pa smo te, taj pravilnik već 3 puta mijenjali. A ovaj iz '64. još uvijek je na snazi i dobro je izdefinirano kako, kako se definirana veličina stana, šta je pola sobe, šta je spremište i sve ostalo. Dakle, što vam hoću reći? Ono što je dobro definirano ja nisam za to da sad mi budemo veći papa od pape, ali to uvijek jesmo. I iskoristit ću još ovaj dio vezano uz inspekciju. Često kad ne znamo kako nešto riješiti ili kad nemamo odgovore onda na to smo vrlo često skloni u zakonodavstvu to prebaciti na komunalne redare, pa tako naši komunalni redari brinu o svemu i svačemu, koliko ja znam ne sudjeluju u rastavama braka, ali skoro sudjeluju osim vlastite valjda, ali skoro sudjeluju sve. Sad vidim ovdje jedan veliki glava vezana uz inspekcijski nadzor. U tom inspekcijskom nadzoru sudjeluju inspektori tržišni, inspektori opreme pod tlakom to su ovi koji su vezani uz ovaj vizualni nadzor ukopanih spremnika, elektroenergetski inspektori, građevinski inspektori i poljoprivredni inspektori. Dakle, mi imamo veliki inspektorat, u tom inspektoratu imamo određeni broj inspektora koji se ne povećava nego se smanjuje. Mi svi inspektore doživljavamo kao baba rogu koja ide okolo i kažnjava. To nije uloga inspektora. Ajdemo vratiti ono što je uloga inspektora i inspektorata. Živimo u jedno doba sad će još biti 2 godine apsolutno nenormalnog i ja čekam zaista dan kad ćemo početi normalno živjeti. To nenormalno doba kad inspektori baš i nisu mogli ići po terenu jer sumnjam da baš se je i moglo određivati i sve na terenu trebalo je iskoristiti za neke druge stvari. Inače vi vrlo teško, dakle mi vrlo teško dobijamo kvalitetne ljude u inspekciju iz nekoliko razloga. Ako imate znanja koja trebate imati za inspekciju plaće su vam puno premale, obaveze dosta velike i vrlo često kvalitetan kadar ne želi biti u inspekciji i odlazi tamo gdje mu se nešto bolje ponudi. I to su naše činjenice koje imamo. A inspektori bi morali znati kad govorimo o jednoj oblasti, dakle ne mora znati napamet, ali barem mora informativno znati brdo propisa o kojima je riječ, mora ih pročitati, mora ih razumjeti plus cijeli onaj dio upravno pravno koji bi im trebao biti apsolutno ko dobar dan. I ovdje je i ovim zakonom velika važnost dana na inspektora, a ono što bi bilo važno u ulozi inspektora, mislim da je netko rekao ne kažnjava odmah nego prvo opominje, ali edukacija. Ljudi moji, dakle ono što je važno i to je odgovornost ministarstva, dakle mi smo sad inspektore stavili u državni inspektorat oni tamo čuče nadam se da imaju dobar odnos sa ministarstvom ali je tema edukacije. Tema znanja, tema da uopće zašto mi donosimo ove zakone, pa ne donosimo ove zakone valjda zbog toga da bih na kraju godine kad govorimo o radu Hrvatskog sabora, predsjednik sabora mogao reći gospodin Gordan Jandroković da je u tom sazivu doneseno toliko propisa, toliko izmjena i dopuna valjda ne zbog toga da bi mogli štrigulirati tamo se nekom pohvaliti evo mi smo se uskladili u tom i tom području. Valjda donosimo zakone da bi našim građanima bilo bolje. Ovaj set zakona je u konačnici za zaštitu svih naših građana, za zaštitu potrošača da kada kupuju znaju što kupuju, kada im se nekakav uređaj pokvari, a pokvari se i to znamo dosta često su i napravljeni da ih više ne možete ni popravljati da znaju kom se treba obratiti, tko djeluje a inspektor mora u svojim rukama imati alat. Dakle, kao prvo mora imati znanja. Kao drugo mora imati iskustva i kao treće mora imati alat s kojim može djelovati i nešto napraviti. I sada vas ja pitam, da li je i ovim setom zakona gdje ima nekoliko mislim negdje desetak odredba koja je vezana uz inspekciju uopće to omogućeno. Pogotovo mi se sviđa u odredbi članka 27. kad kaže da inspektor može djelovati pod tajnim identitetom. E sada kada imate 10 inspektora, a vjerujte mi u nekim oblastima nemate ni toliko, hajde mi objasnite u jednoj Hrvatskoj u kojoj svi sve znaju kako će on djelovati pod tajnim identitetom? Bojim se samo kao Betmen ili kao netko drugi, a ne stvarno. Dakle, ja to sve razumijem i to sve zajedno ima smisla. To jedino da znamo li suprugu, dijete ili partnera, partnericu pa da on za njega radi posao. Hajdemo razumjeti, ja nekako zakone mislim da ih prvo mi moramo razumjeti što s njima hoćemo postići. Kada mi razumijemo što hoćemo postići onda ćemo ih imati dobro napisane i dobre za provedbu. Hvala.
Hvala. Sada će u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govoriti poštovani zastupnik Zvane Brumnić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Ja sam nekoliko puta rekao da nakon kolegice Mrak Taritaš se mogu samo nastaviti na stvari koje je ona rekla, pa ću onda tako i ovaj put nastaviti točno gdje je ona stala zašto donosimo ovaj Zakon. Donosimo ga zato jer nam je Europa rekla da ga trebamo donijeti odnosno mi ustvari Direktivu već primjenjujemo jer je ona stupila na snagu prije 6 mjeseci, pa donijeli mi ovaj Zakon ili ne donijeli mi bi trebali raditi pošto smo dio Europske unije ono što je već na snazi. I sada se vraćamo na dvije stvari iz izlaganja predlagatelja. Jedna je kada mi je odgovorio nije njegovo Ministarstvo podnijelo, nego samo ovaj zakon u ovom sazivu. Moram priznati do svih podataka u ovom sazivu nisam došao, ali sam došao do svih podataka kako imamo sve na internetu relativno transparentno u ovoj sjednici. Ja nisam rekao vaše ministarstvo. Ja sam rekao Vlada, a Vlada je u ovom sazivu Sabora na ovu sjednicu uputila 7 hitnih postupaka i jedan hitni postupak je upućen od strane zastupnika, a imamo 9 radnih tjedana ove sjednice. Znači, fali nam još jedan hitni da bi imali svaki tjedan zakon jedan. Toliko o tome kako radi Vlada. Predlagatelj je pokušao objasniti da mu je trebalo godinu dana da se ovo napiše, jer je ovo komplicirana materija. Mogu se složiti da materija nije jednostavna, pogotovo nije jednostavna ako se držimo zakona i pravilnika koji su doneseni prije mog rođenja. Netko je rekao da su doneseni u godini njegovog rođenja. Ja kažem prije mog rođenja, znači da sam nešto malo mlađi. I trebalo im je godinu dana. Napomenimo da je Direktiva donesena 2019. plus godinu dana bilo bi 2020. Sada je kraj 2021. Sama Direktiva je na snazi već 6 mjeseci što sam rekao na početku, tako da imamo problem. Ali vratimo se još malo zašto donosimo ovaj Zakon. Zato što on se pokušava urediti nešto unutar Europske unije kao što se zove sloboda kretanja roba, kvaliteta, transparentnost, sigurnije tržište, jednostavnije što bi onda rekli kvalitetnije sleš dostupnije tržište i gospodarstvu i građanima. Ja ću se vratiti na jednu raspravu svoju kada sam sa ove govornice kada je Europa digla prvi put zajam odnosno kao Europa digla kredit odnosno izdala obveznice rekao jesmo li svjesni da se polako stvaraju Sjedinjene Države Europe. To se vidi iz ovog zakona. Mi idemo prema tome. Ono što je moje pitanje da li smo mi u ovom Saboru svjesni toga i da li nam je to cilj? Ja moram priznati, za sada se pokazalo da nije loše biti dio Europske unije, da je dobro biti u društvu boljih, u društvu onih koji se brže razvijaju, bolje rade, organiziraniji su i pošteniji što bi trebalo reći želimo ići u tome smjeru. Moje pitanje Vladi, da li je Vlada toga svjesna i da li smo mi kao društvo spremni i da li Vlada čini sve ono što bi trebala ne bi li mi u trenutku kada se to dogodi bili spremni odnosno ne bi li naše gospodarstvo bilo spremno na sve to? Još jednu stvar ću se podsjetiti izlaganja predlagatelja, a to je kada je rekao da će nakon što se donese ovaj Zakon biti javna rasprava u kojoj će se razgovarati sa obrtnicima, gospodarstvenicima, ja sam na kraju ovog teksta obrazloženja, čini mi se, našao da piše da je bila osnovana radna skupina u kojoj su sudjelovali obrtnici, gospodarstvenici, itd., i moram priznati, ako su svi oni sudjelovali, ne znam zašto je toliko njih u ovih par dana nazvalo mene i ukazalo mi na nekakve možebitne probleme, zašto su postavili pitanja kazni, ako je to sve raspravljeno, kolega je nešto govorio o tome kolike su kazne za obrtnike, kolike su kazne za gospodarstvo, a mi smo više-manje svjesni da mi nismo nositelji cijelog procesa nego će nositelji procesa više-manje biti oni veliki, odnosno oni koji su spremni na ovo što se dešava. E sad, ajmo malo pohvaliti ovaj Zakon. Ovaj Zakon radi nadzor tržišta i sukladnost proizvoda, što je za sve naše građane koji kupuju na tom tržištu dobro, što je teoretski dobro i za naše gospodarstvo ukoliko je spremno, o sustavu RAPEX je nešto govorio predlagatelj, ja mislim da je on dobar, da je dobro da postoji zajedničko mjesto unutar EU, a kažem, to zajedničko mjesto u konačnici i implicira da će to biti jedan sustav i ne zovem ga badava sjedinjene države Europe. Da li će priznavanje roba koje se zakonito stavljaju na tržište EU doprinijeti našem gospodarstvu, ukoliko bude spremno, hoće jer od tržišta od 4 milijuna, a sad zadnji popis pokazuje da nas nema ni 4 milijuna, odjedanput imamo tržište od 400 i nešto milijuna, što svakom gospodarstveniku spremnom na takav izazov bi trebalo biti pozitivno. Ovakav zakon i ovakav sustav ustvari, kome ide najviše na ruku? Ide najviše na ruku onima koji su najjači i koji su najspremniji. Moje pitanje je da li smo među njima i da li Vlada radi sve ne bi li naše gospodarstvo bilo među njima i to je ono što je zadatak, praktički, Vlade, upravljanje procesima. Onda u Zakonu se nalazi nekakva, ja kažem Kontaktna točka, nije nekakva, vrlo bitna Kontaktna točka, ali to je ponovo poveznica odnosno HUB informacija. Ta Kontaktna točka koja je uspostavljena u Ministarstvu gospodarstva ima ulogu ustvari u olakšavanju komunikacije između nacionalnih tijela gospodarstva i EU. Odlično, nama to treba, pitanje da li će i kako to naše gospodarstvo iskoristiti. Tako da, sagledavajući ovaj Zakon, u ovom Zakonu mislim da nema ništa posebno sporno. Ovaj Zakon predstavlja ono što EU čini radi dobrobiti svojih građana među kojima se nalazimo i mi, radi dobrobiti svojeg gospodarstva u kojem se nalazimo i mi i naše jedino pitanje da li smo mi kao društvo spremni odgovoriti na taj, ja ću reći zahtjev ili izazov. I to je jedino o čemu bi ova Vlada trebala misliti i kada počne misliti, tada će joj biti u potpunosti jasno da kašnjenje od godinu dana sa dolaskom ovoga pred HS je ustvari veliki problem jer u tih godinu dana smo mogli uskladiti i sve pravilnike i vidjeti koji se problemi eventualno pojave i ukoliko se pojave, te probleme razriješiti do stupanja na snagu Uredbe, ne bismo li bili spremni nositi se s onima koji su nam danas konkurencija. Evo, hvala lijepo.
Sada će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovana zastupnica Martina Vlašić Iljkić, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice, poštovani kolege. Donošenje Zakona o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjenjivanju sukladnosti provodi se po hitnom postupku. Uvjereni smo da je razlog tome značajno kašnjenje u usklađivanju sa pravilima EU kada su između ostalog, u pitanju potrošači, ali i konkurentnost domaće industrije. Naime, Uredba iz 2019., 1020 EU Parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o nadzoru tržišta i sukladnosti proizvoda stupila je na snagu, kao što smo imali i prilike više puta danas čuti, 16.7.2021. g. Kao što je i vidljivo iz samog naslova, ista je objavljena 20. lipnja 2019. To je još jedan u nizu propisa s kojim kasnimo, a zanimljiv je podatak da trenutno još 84 propisa iz različitih resora postoje koje je potrebno uskladiti sa EU zakonodavstvom. Ovim Zakonom se osigurava provedba Uredbe u dijelu koji se odnosi na primjenu RAPEX sustava u slučaju proizvoda koji predstavljaju ozbiljan rizik radi brže razmjene službenih obavijesti o proizvodima koji predstavljaju rizik za zdravlje i sigurnost potrošača. Prostor za poboljšanje u ovom dijelu, što se tiče prijave proizvoda, svakako, u sustavu RAPEX, ima. Nalazimo se među zemljama članicama sa najmanje prijava proizvoda opasnih za zdravlje, a ako uzmemo da su većina prijavljenih proizvoda odnose na proizvode za djecu, igračke i slično, kašnjenje sa regulacijom tih propisa poprima i zaista zaseban značaj i neposrednu ugrozu za najranjivije. Nadalje, Carinska uprava Ministarstva financija je 14.7.2021. g. objavila informaciju na svojim službenim stranicama o stupanju na snagu navedene Uredbe. Vrlo neobičan način informiranja javnosti kojem nije prethodilo usklađivanje nacionalnog pravnog okvira. Došli smo u situaciju da se primjenjuju Europska pravila koja nisu u skladu s postojećim propisima na nacionalnoj razini ili možda nismo. Jednostavnim rječnikom određena uvezena roba po odredbama Uredbe od 16.07.2021.godine morala je imati i valjanu tehničku dokumentaciju o sukladnosti. Postavlja se pitanje da li je za uvezenu robu od navedenog datuma carinska uprava i kontrolirala tehničku dokumentaciju jer nacionalno zakonodavstvo u tom području nije bilo usklađeno. Dodatno kome to nije odgovaralo da se Zakon pripremi i donese puno ranije uzimajući u obzir da je Uredba kako smo rekli objavljena u lipnju 2019. i ostavila puno vremena da se za pripremi sustav do stupanja na snagu 16.07.2021.godine. Još jedna Uredba Europske unije iz ovog područja je objavljena 29.ožujka 2019. i stupila na snagu 18.travnja 2019.godine. Radi se o Uredbi iz 2019. 515 Europskog parlamenta i Vijeća o međusobnom priznavanju roba koje se zakonito stavlja na tržište u drugoj državi članici i stavlja izvan snage Uredbe iz 2008.godine. Predmetnom Uredbom se predviđa uspostava i održavanje kontaktnih točaka za proizvode u državama članicama Europske unije, te suradnja i razmjena informacija u kontekstu načela uzajamnog priznavanja. Sa usklađivanjem po pitanju i ove Uredbe se također kasni. Naše pitanje je što su radile sve druge institucije uz Ministarstva, npr. Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja, nije još uvijek poznato. I sad na kraju još nešto o sustavu RAPEX. To je sustav kako smo i čuli brže razmjene službene obavijesti o mjerama i radnjama glede proizvoda koji predstavljaju rizik za zdravlje i rizik potrošača. Temeljem Zakona o općoj sigurnosti proizvoda Vlada Republike Hrvatske je donijela Uredbu o sustavu razmjene obavijesti u pogledu proizvoda koji predstavljaju rizik za zdravlje i sigurnost potrošača, tzv. RAPEX sustav. U ovom Zakonu za proizvode koji predstavljaju ozbiljan rizik, provodi se postupak obavještavanja putem sustava RAPEX u skladu s propisom koji se uređuje sustav brze razmjene službenih obavijesti o proizvodima koji predstavljaju rizik za zdravlje i sigurnost potrošača. Iz toga nije jasno da li je potrebno izmijeniti Zakon o općoj sigurnosti proizvoda kao i donesenu predmetnu Uredbu kako bi se izvršilo usklađivanje sa propisima Europske unije. Gotovo svi sustavi vezani uz potrošače ali i ostale dionike uz RAPEX sustav to je i …/nerazumljivo/… sustav. Posljednjim izmjenama cijelog niza Zakona su dodatno zakomplicirali i pretpostavljamo još uvijek nisu potpuno usklađeni sa pravilima Europske unije. Ne znaju se nadležnosti pojedinih institucija, npr. tko su kontakt točke? Tko povlači proizvode sa tržišta? Tko provodi postupke? Naime, u sam proces uz Ministarstva su sada uključeni državni inspektorat, ali i neke druge institucije. Krajnje je vrijeme da po ovom pitanju Vlada na vrijeme predlaže zakonodavni okvir te pripremi jasne smjernice vezane uz sustav s ciljem informiranja potrošača, ali i domaće industrije i poduzetnike. Smatramo da je potrebno poduzeti sve mjere po pitanju zaštite lokalnog gospodarstva i proizvodnje i potrošača od uvoza nekvalitetnih i tehnički nesukladnih proizvoda. Klub zastupnika SDP-a će podržati ovaj Zakon, no izražavamo svoje nezadovoljstvo ovakvim načinom rada, jer Zakon ali i cjelokupni sustav je trebalo pripremiti i uskladiti puno ranije. Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, sad će govoriti poštovani zastupnik Davor Dretar. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedavajući, uvaženi državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice, poštovani kolege. Samo nekoliko riječi odnosno redaka iz samog Zakonskog prijedloga. Ovim se dakle Zakonom kako unutra i piše uređuje način propisivanja tehničkih zahtjeva za proizvode, obveze gospodarskih subjekata, propisivanje zahtjeva koje moraju ispuniti tijela za ocjenjivanje sukladnosti, kontaktna točka za proizvode, jedinstveni Ured za vezu, prekogranična uzajamna pomoć, inspekcijski nadzor i prekršajne odredbe. Osigurat će se i kako piše unutra visoka razina zaštite zdravlja i sigurnosti te zaštita potrošača, okoliša, javne sigurnosti, te drugih javnih interesa. Osigurava se i provedba Uredbe broj 765-2008 u dijelu koji se odnosi na opća načela stavlja oznake CE. Osigurat će se i provedba Uredbe EU 2019/515, pa pište unutra da će se ojačati funkcioniranje unutarnjeg tržišta, poboljšanjem, odnosno osiguravanjem dosljedne i pravilne primjene načela uzajamnog priznavanja. U konačnici ovaj bi Zakon trebao omogućiti daljnje jačanje konkurentnosti Hrvatskog gospodarstva tako što će onemogućiti stavljanje nesukladnih proizvoda na tržište i to tako što će jačati nadzor tržišta, pružati jasnije, transparentnije i sveobuhvatnije pravila gospodarskim subjektima, jačati provjere sukladnosti i promicati bolju prekograničnu suradnju među provedbenim tijelima. Moramo priznati, zvuči jako lijepo. Pozitivno će se, kaže se u nastavku teksta utjecati i na budući razvoj zakonodavstva i tehničke infrastrukture, što će ujedno doprinijeti daljnjem razvoju i jačanju konkurentnosti Hrvatskog gospodarstva. Sjajno zvuči, moramo priznati. Bez daljnjega da potrošače i ovdje kako u Hrvatskoj tako i na području cijele Europske unije treba zaštiti posebno u našoj zemlji gdje su potrošači još uvijek relativno slabo educirani, odnosno svjesni vlastitih prava, ali naravno nemojmo zaboraviti i poneke obaveze kao kupci, odnosno kao potrošači. Ono što sam zamolio poštovanog gospodina tajnika ponovit ću još jednom. Učinimo nešto, eto Ministarstvo, nadležno Ministarstvo neka provede nekoliko sveobuhvatnih promotivnih aktivnosti. Neka se uđe u medije, neka se uđe na televiziju, neka se uđe u novine, u radio. Neka ljudi čuju što donose ove zakonske izmjene i na koji način mogu malo bolje i kvalitetnije zaštititi svoja prava. Neće naravno moći učiniti ni sam državni inspektorat za kojega znamo i da ima premalo ljudi i da jednostavno ne stignu sve pokriti. Niska je razina naših osviještenosti o vlastitim pravima kao potrošača. Činjenica jest da samo na tren malo proširimo ovu temu, da živimo u jednoj civilizaciji poprilične neodgovornosti, u jednoj kulturi ravnodušnosti. Kao potrošači u ovom društvu kupujemo bez razmišljanja, trošimo bez razmišljanja i što je gore bacamo bez razmišljanja. Ovdje svakako treba spomenuti i činjenicu da ovaj zakon treba pogledati i kroz Internet trgovinu. Znamo i samo evo friški, svježi podaci su došli jučer, po prvi puta u Hrvatskoj Internet trgovina premašit će iznos jedne milijarde EUR-a. Tu su unutra globalni igrači kao što su čuveni Alibaba, Amazon, ali i hrvatska tvrtka e-kupi što je svakako za pozdraviti i naravno još cijeli niz igrača sa nešto malo manjim tržišnim udjelima. Svakako i tu treba osigurati apsolutno razinu usklađenosti. Ono što je primijećeno s moje strane unutar javne rasprave o ovim zakonskim prijedlozima bio je jedan vrlo zanimljiv prijedlog, naime ovlašteni distributeri trebali bi zakonom biti obavezani na otvaranje ureda, predstavništva na teritoriju RH odnosno njihov poslovni nastan na području EU ponekad može stvoriti probleme u kojima kupac kupi nešto kako bi rekli on-line, stvar, predmet bude dostavljen proizvod ne zadovoljava određene elemente pa ga kupac želi vratiti odnosno reklamira ga u tome slučaju ponekad mora dakle robu slati u neke druge zemlje evo spomenut je jedan precizan slučaj tvrtke koja prodaje određene elektroničke komponente u slučaju da se nešto pokvari onda to kupac mora slati evo u ovom preciznom slučaju u Mađarsku što naravno produljuje samo vrijeme reklamiranja proizvoda i eventualno može naravno stvoriti i neke probleme odnosno kupac možda neće uspjeti ostvariti sva svoja prava. Kao i mnoge kolegice i kolege naglasit ću još jednom i da u kazne možda prepisane kao previsoke naročito one za obrtnike. Svjesni smo i poštovani gospodin Horvat je rekao da će nadležni inspektori na terenu imati razumijevanja. No, smatramo još jednom da im treba jednostavno dati okvir unutar kog mogu djelovati precizno, a ne da inspektori nekim svojim diskrecijskim pravom odlučuju naravno propisivati niske ili pak najniže moguće iznose kazne za eventualne prekršaje. I za kraj samo, kao što su i mnoge kolegice i kolege spomenuli i ja ću naravno još jednom skrenuti pažnju na činjenicu da smo eto po Članku 206. Poslovnika sabora po kojem usklađivanje sa europskom zakonodavnom praksom vršimo po hitnoj saborskoj proceduri, eto i ovdje u ovom slučaju u hitnoj proceduri. No, dozvolit će i poštovani predsjedavajući da samo na sekundu izađem iz teme i kažem svima, a i posebno hrvatskim građanima neka otvore stranicu www.sabor.hr i vrlo jednostavno mogu kliknuti na dnevni red Hrvatskog sabora. Poštovane građanke i građani Hrvatske otvorite slobodno dnevni red Hrvatskog sabora, pogledajte koliko je tamo točaka, rasprava o stanju u sudstvu, o sprječavanju sukoba interesa, o borbi protiv korupcije, borbi protiv pandemije i još mnoge takve točke koje zahtijevaju hitnu raspravu ovdje u saboru i hitnu raspravu u hrvatskoj javnosti, nažalost stoje na tome dnevnome redu, a mi ne znamo, pitanje uopće tko zna kada će ikada i hoće li uopće doći na raspravu ovdje pred sabor i pred hrvatsku javnost. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa i zahvaljujem na promidžbi ove stranice ovaj ona omogućuje i to da se vidi da ovi koji moraju doći koji su čak i malo kasnili zakoni da evo dolaze na dnevni red. No, a sada će u ime Kluba zastupnika MOST-a govoriti poštovani zastupnik Marin Miletić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora gospodine Reiner, poštovani gospodine Bukarica, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege, da ne mogu ja baš dopustiti, ali govorit ću o temi, neću izaći iz teme da mi tu kolega Drele ovaj čestita imendane, danas je Sveti Martin prvi zaštitnik koji nije bio mučenik, pa evo pozivam sve da odgovorno se ponašamo i ako pijemo da ne vozimo i da pazimo jedni na druge, a svi dakle koji nose ime po ovom svecu neka im bude evo čestit imendan danas. Imamo još jednu direktivu EU ona sama po sebi ja bih čak rekao da nije loša je li ne, ali ona je direktiva, već sam ovdje objasnio kolegama i kolegicama i hrvatskoj javnosti što znači kad dobijemo neku direktivu po hitnoj proceduri. Mi onda ovdje možemo raspravljati i važno je da raspravljamo i važno je da hrvatska javnost to čuje, ali to vam je tako, dakle moramo napraviti kako nam dođe. No, slušajući rasprave kolega stvarno evo dakle kolega tu iz oporbe i kolega na koncu vladajućih ja mislim da bi bilo dobro da imamo jednu edukativnu emisiju na hrvatskoj televiziji ili negdje i da onda, nemojte se smijati kolegica Martina ja sam baš ozbiljan, dakle jer uistinu ima kvalitetnih rasprava i mislim da građani RH imaju pravo saznati sve detalje, informacije i ljudima je to čak bih rekao dosta zanimljivo. Mnogi su mi rekli evo da prate Hrvatski sabor i da su počeli pratiti što se ovdje događa i kako mi komuniciramo, kako se ponašamo jedni prema drugima. I zato ja predlažem da stvarno se nađe neki model, a može se uvijek pronaći kad nešto želimo i da onda o važnim temama, o važnim zakonima koje mi donosimo na ovom mjestu, a oni od, dakle oni direktno utječu na živote građana RH da ljudi jednostavno mogu čuti na koncu što kaže oporba, što kako mi držimo u MOST-u, kako drže kolege iz drugih stranaka, kako drže kolege iz vladajućih i onda neka ljudi budu malo upoznati s time. Dakle, čuli smo, direktiva je donesena 2019., evo nas u 2021., uvodimo rekli bi, bolje ikad nego nikad, dakle, uvođenje direktive roba ispunjava zahtjeve kojima se osigurava visoka razina zaštite javnih interesa kao što su zaštita zdravlja, sigurnost općenito, zaštita i sigurnost na radnome mjestu, zaštita potrošača, zaštita okoliša koja je nama isto u klubu MOST-a jako važna, javna sigurnost i zaštita svih drugih javnih interesa zaštićenim tim zakonodavstvom. Bitno je da se uvozi roba koja ima sve uvjete zdravstvene sigurnosti, bitno je da ta roba uistinu ima sve kvalitete, bitno je da ta stvarna kvaliteta roba ne odstupa od onoga što je propisano jer znamo da nekad imamo i tu dosta problema i teškoća u situacija gdje se priča i govori da je kvaliteta jedna a onda građani dobiju nešto drugo, jel, imamo tu dosta primjera iz naše prošlosti ne tako davne pa je važno da imamo modele i procese koji se brinu o kvaliteti, dakle proizvoda i o kvaliteti roba koji naši građani dobivaju. I zato je važno sve to kvalitetno urediti zakonodavstvom. Isto tako treba biti otvoren pa reći nije to baš čest slučaj, je li, da ne bi sad rekli da nešto kritiziramo ali se događa. Ono što je nama važno u klubu MOST-a, držimo da bi trebalo pojačati inspekcijski nadzor, dakle mi mislimo da taj inspekciji nadzor bi trebalo pojačati, dakle kod dostave same robe kako bi se u cijelosti udovoljilo da ista ta roba ima sve tražene uvjete i kvalitete. Dakle, ako nam je važno zdravlje građana RH a znamo da je važno, dakle znamo da je važno, onda moramo se brinuti evo upravo i ovdje u ovom pogledu da svi ti proizvodi i robe da budu kvalitetni. Kada vlasnik smatra ili ima razloga vjerovati da proizvod nije u skladu s odredbama propisa koji se primjenjuju na taj proizvod, uključivo i zahtjeve o periodičnim pregledima, proizvod ne smije se staviti na raspolaganje niti ga koristiti sve dok se ne provede njegovo usklađivanje. Ako sam dobro shvatio, ovo je nova odredba i to je dobro, dakle nama se u klubu MOST-a sviđa da je ovo uvedeno unutra. Ne smije se na tržište stavljati proizvodi koji mogu ugrožavati zdravlje ljudi a tu imamo one razne netestirane proizvodi koji nemaju sve uvjete sukladno propisima RH i EU i to nam se isto sviđa, dakle u ovom prijedlogu zakona, onda priča dakle da naši Državni inspektorat sada će biti jasnije koordiniran i umrežen na razini cijele EU i vjerujemo da će se tu onda moći i jače kontrolirati roba, proizvodi koji nam stižu iz Trećih zemalja, dakle preko granica naše EU, dakle i onda ulaze u našu RH. Dakle, htjeli bi da iz prodaje, distribucije, evo tu želimo staviti naglasak, da se odmah automatski povlače svi proizvodi koji imaju bilokakva nedozvoljena sredstva i da se tu baš jako kontrolira ta cijela priča. Isto tako nas brine stavak kazne i sankcija i evo tu apeliramo na vladajuće da uistinu to bude sve dobro posloženo i jasno kako se ne bi dogodilo da naši obrtnici koji ionako su opterećeni jer jesu opterećeni i s parafiskalnim nametima, s mnogim drugim nametima i neko ako tu dobije po glavi 10 000 kn, može se dogoditi ne znam, da stavi ključ u bravu i da ide se molit dragom Bogu jer mu ništa drugo ne preostaje, pa evo, tu stvarno apeliramo da bude to dobro posloženo te stavke i da na koncu se ide ako se mogu tako izraziti, individualni pristup prema našim obrtnicima. Čuli smo isto kolegicu Vučemilović, mislim da ste vi govorili o onom čl. 4. o zaštiti zdravlja, redovitim pregledima o uporabi proizvoda, pa isto mislim da još jednom stavljamo i mi naglasak na to i želimo potaknuti vladajuće, slažemo se da bi trebao tu biti izbor odnosno stavka zabrane, dakle zabrane, dakle ne samo da netko dođe pa utvrdi na licu mjesta da situacija nije dobra, ispiše neku kaznu … [[Govornik se ne razumije.]] ne, dakle evo držimo da tu mjerodavni bi trebali imati i moć dakle da uredno zabrane, sve ono što predstavlja opasnost za zdravlje ljudi i neposrednu opasnost po sigurnost ljudi. Kolegice i kolege, to vam je stav kluba MOST-a po ovoj temi. Hvala.
Hvala vam lijepa. Odmah ću vas zamoliti kolega Miletić da ostanete ovdje jer ste vi prvi i u pojedinačnoj raspravi pa možete odmah nastaviti, izvolite. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Hvala vam lijepa. Odmah ću vas zamoliti kolega Miletić da ostanete ovdje jer ste vi prvi i u pojedinačnoj raspravi pa možete odmah nastaviti, izvolite. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]]
Hvala vam kolegice, dakle nemam moji mobiteli kod sebe, nisu mi moji iz kluba poslali ali dobro, pa evo, samo nekoliko onda ovih stavki koje ovdje imam ja ću ponoviti. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Pa ja sam uvijek iskren, pa šta ću? Pa koliko tema imamo ovdje pa ne može čovjek sam uopće u njih ući niti ih može sve proći, mislim pa to, mislim da to i hrvatski narod zna, dakle ja sam teolog i filozof po struci, kako mislim, pa ne mogu da sam se cijeli život školovao za sav spektar svih tema od financija, gospodarstva do svega, ne bih mogao doć ovdje za saborsku govornicu i održati kvalitetnu raspravu jer je to tako ali onda stranke imaju svoje klubove, imaju ljude, dakle imaju svoje savjete koji im pripremaju određene teme, onda naravno i svaki zastupnik ima nešto što on posebno voli, onda uđe, involvira se duboko unutra i to je onda njegova tema, kao što je moja, ne znam, ekologija, sport i mladi, jel', tu otprilike znam uvijek, a ovdje ovo. No dobro, dakle da ne idemo u detalje, ja ću samo malo sumirati, prvo ću čestitati u ime svim Martinama i Martinima i pozvati ljude da paze na svoje zdravlje i ako piju, da ne voze, dakle to je prvi. Dakle, što se tiče ove direktive, još jednom najvažnije nam je zdravlje građana RH, najvažnije nam je da svi proizvodi dakle koji ulaze preko naše granice budu kontrolirani i najvažnije nam je da brinemo o zdravlju dakle građana i da brinemo o prirodi okoliša to nam je jako bitno i zato je važno da i ova Direktiva koju ćemo donijeti da bude u tom smjeru, a da onda mi svi ovdje se ponašamo shodno na koncu tome. Isto tako još jednom naglasak. Želimo da mjerodavni imaju mogućnost i zabrane gdje god se pokaže dakle da je ona potrebna ako se radi o nekoj opasnosti, uporabi opreme ili ostaloga koja predstavlja opasnost za zdravlje i za sigurnost ljudi. Evo toliko od mene kolega Reiner.
Evo imamo nekoliko replika. Prva je poštovana zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Miletiću, drago mi je što ste u ovoj mojoj inicijativi i amandmanu koji sam podnijela, a koji se nadam da će predlagatelj uvažiti i usvojiti, možda se dogodi čudo, vidjet ćemo, prepoznali inicijativu znači da damo tim inspektorima jednu mogućnost koja se odnosi znači na opremu koja je već u uporabu. I ja stvarno to govorim iz pozicije nekoga tko je dugi niz godina proveo u procesnoj industriji. Znamo koje su sve opasnosti tamo prisutne ukoliko ima nesavjesnog postupanja, ukoliko se oprema ne održava sukladno propisima. I ja uistinu ništa ne govorim i ne impliciram da toga ima, ali činjenica je da može biti i nije loše da nakon upozorenja i određenih blažih mjera se osigura i ta mjera zabrane korištenja takve opreme. Evo hvala još jednom što ste prepoznali moju inicijativu i što ćete ju podržati na glasovanju ja se nadam.
Odgovor.
Mi u Klubu Mosta i ja osobno, evo možda je nabolje da sada govorim u osobno ime, ali ja vjerujem da govorim u ime svojih kolega iz Kluba Mosta nemamo nikakav problem podržati sve one dobre inicijative, amandmane i prijedloge i mene osobno uopće ne zanima s koje strane to dolazi. Dakle, ako vladajući predlože nešto što ja mislim da donosi boljitak mom hrvatskom narodu i građanima Republike Hrvatske mrtav hladan ću dignuti ruku za to. Dakle, uopće me ne zanima, dakle niti mi pada na pamet bilo koga pitati. Ako SDP-e predloži nešto dobro, kolegica Anka Mrak Taritaš koja ima jako dobra isto promišljanja ako je to dobro za hrvatski narod dakle, pa kakav bi ja bio čovjek da ja ne dignem ruku za to? Znači nemam, apsolutno me ne zanima što bilo tko misli o tome. A isto tako dakle ako mislim da nešto nije dobro, onda neću dignuti ruku za to, je li? I ja živim po svojoj savjesti i mislim da je to dobro. Tako da kolegice ja sam vas slušao, amandman je dobar i svojim kolegama ću predložiti da dignemo ruku za njega i oni će to poslušati jer mi tako funkcioniramo u suradnji zajedništva i podržat ćemo vas.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Marijana Petir.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Miletiću ja se pridružujem vašim čestitkama svim Martinima i Martinama za njihov imendan. A isto tako primijetila sam da kroz vašu raspravu ste nekako aludirali da većina nesukladnih proizvoda koji su otkriveni na tržištu dolazi iz trećih zemalja. Ja sam provela neko manje istraživanje koliko mi je bilo dostupno iz različitih resursa i iznenadila sam se koliko nesukladnih proizvoda dolazi ustvari iz europskih zemalja i to od strane renomiranih tvrtki, a koje su doista opasni za zdravlje naših građana, a ponekad dovode i u opasnost sam njihov život. Pa stoga me zanima što vi mislite da u okviru kontrola treba promijeniti odnosno na dosadašnje stanje?
Hvala vam kolegice Marijana Petir. Mislim da nama svima treba iznad svih biti Hrvatska i interesi našeg naroda i u bilo čemu što god radimo imat nacionalne interese, a među nacionalnim interesima definitivno i zdravlje hrvatskih građana. I tu onda trebamo paziti dakle i na ono što nam dolazi kao što ste rekli, nisam to znao, sjajno radi informacije i trebamo paziti dakle i bdjeti nad zdravljem i nad svim tim proizvodima koji dolaze iz Europske unije. Ima ona dobra aplikacija, ne mogu se sjetiti točno kako se zove. Evo to isto pohvaljujem. To je ona hrana ili kako dakle gdje dosta često izlaze obavijesti, informacije o svim proizvodima koji su povućeni. Pa evo ja govorim sada hrvatskoj javnosti možete instalirati. Stvarno dosta onako aktualizirano i onda izlaze podaci o svim proizvodima koji iz nekog razloga ne valjaju. Je li? Dakle s te strane to je dobro. Ali prije toga slažem se da trebamo imati jasan sustav i kontrolu svih onih proizvoda koji prelaze granicu i dolaze na našem narodu, građanima Republike Hrvatske.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Teško je biti saborski zastupnik opće prakse i razumjeti se u sve, pa se razumjeti u sve izmjene zakona i o svemu govoriti onako sa sigurnošću i relevantno ako želite tako govoriti. Prema tome, ja ovako nekako mi se čini da je vrlo simpatično bilo od kolege Miletića kada je rekao ljudi moji mogu samo ponoviti onu raspravu koju je. Mi imamo pred sobom jedan zakon koji je relativno jednostavan. On je tehnički relativno jednostavan. On je usklađenje sa direktivama Europske unije. Točno se zna što i kako i tu je forma zadovoljena bez obzira što sam kada sam raspravljala u ime kluba ukazala na taj problem hitne procedure za koju se je predlagatelj odlučio. I kao što sam tad rekla, mogu i sada ponoviti a to je nije nešto daleko zato što je daleko, nego zato što ste kasno krenuli, pa se i kasno krenulo u to i onda nije bilo nikakvog izbora. Ali hajdemo malo u sadržaj. Zašto mi uopće dakle imamo brdo propisa koje donosimo, imamo brdo podzakonskih akata. Čemu to zapravo u konačnici služi? Tko od toga u konačnici ima koristi? Tko od toga, čemu to služi? Dakle, ovdje govorimo o jednom zakonu koji je usko vezan sa zaštitom potrošača. Dakle, usko vezan je sa zadnjim potrošačem koji je i njegovim interesom i zato je važno da imamo to jačanje povjerenja sukladnosti da čovjek kada nešto kupi ima povjerenje da to što je kupio je tome tako. Pri tom hajdemo malo razmišljati o našem ja uvijek dajem primjer moje mame koja živi, koja odlično živi, u odličnom je stanju, odlično funkcionira, nju može prevariti tko hoće. Ona vjeruje. Drugi, dakle, što ste mlađi, to imate više sumnje, ne vjerujete. Ali ona, kad ona meni kaže, ja kažem mama, u novinama kad nešto piše, kažem mama, to nije istina, kaže napisano u novinama. Ja velim mama, vjeruj mi, nije istina. Piše. Sad zamislite kako ona vjeruje proizvodu koji dobije i zbog toga, da bi uopće pokazali zašto je ovo važno, ja uvijek mislim, mi smo mala zemlja, ima nas malo. Ja uvijek mislim da je izuzetno važno pokazati na primjeru velikih, kad prvi put kaznite nekog velikog, kao što je dakle, nije adekvatan primjer, ali kad je bio Google kažnjen sa razine EU, to je odzvonilo u svijetu. Dakle, kad je jedna velika korporacija koja je, koja radi elektroniku je kažnjena zbog toga što je na tržište stavila uređaje koji nisu uopće, nije im uopće omogućeno da jednog dana se popravljaju, to je nešto što odzvanja i nešto što ima smisao. Prema tome, vježbati na malima, i to se referiram na ove nekakve prekršajne odredbe, vježbati na malima vam je uvijek zgodno, ali vi vježbajte na velikima. Kao što sam u raspravi u ime kluba govorila o djelomičnoj inspekciji, govorit ću i sad. Ovdje u ovom Zakonu je izuzetno velika uloga inspekcije, kolegice i kolege. Dakle bez obzira što o inspekciji mislite, inspektora ima malo. Ima ih puno premalo, pitanje je, dakle, oni se moraju .../nerazumljivo/..., tema je edukacije, stvari se tako mijenjaju da ono što je vrijedilo jučer, ne vrijedi danas, a još manje će vrijediti sutra. Oni se trebaju kontinuirano educirati. Kontinuirano moraju biti, a onda pogledajte, s druge strane, koliko su plaćeni. Ajdemo to rasvijetliti, ajdemo konačno jasno reći, da su nam ljudi, ako želimo dobiti kvalitetan kadar, koji će raditi ono što u ovom Zakonu piše, dakle, provjera sukladnosti, poboljšavanje prekogranične suradnje, jačanje nadzora tržišta, pružanje transparentnosti, to sve odlično zvuči, ali dođimo u stvarni život i ajdemo vidjeti tko će to raditi, da li imamo dovoljno ljudi da rade, ajmo se to zapitati. I tu je zaista ključna edukacija i ovo zadnje ću se opet referirati nad tajni identitet inspektora, ja sam, nisam nikad bila inspektor i uvijek sam to bježala k'o vrag od tamjana, radila sam jedan nadzor, tajni, išla sam u tajni nadzor pred 15 godina s kolegom u Dubrovnik za koji nitko nije smio znati da idemo tamo. Dolazimo u Neum na granicu, s autom, naravno, koji je od ministarstva i nama carinik, odnosno, nije carinik nego policajac koji je gledao putovnice, kaže o, vi idete u Dubrovnik u nadzor. Toliko o tajnom nadzoru, mislim, u Hrvatskoj se sve zna i pitanje je tog tajnog nadzora, ali taj tajni nadzor ima smisla kad je na internetskim portalima i sve zajedno, dobro zvuči, ali je zgodno za znati kako je to u stvarnosti. Hvala.
Vrijeme. Imamo repliku, prva je poštovane zastupnice Vesne Vučemilović.
Hvala lijepo poštovana kolegice Mrak-Taritaš. Mislim da ste jako lijepo ukazali na broj inspektora i njihove ne ovlasti, nego nekako obim posla koji se njima daje jer dosta se u ovom Zakonu govori o ovlastima inspekcijskih tijela i evo, ja ću se vratiti na ona dizela s kojima sam i krenula u ovu raspravu. Ako su građevinski inspektori zaduženi za nadzor dizela, ima li njih dovoljno, evo sad smo, ovim smo dodali još i elektroenergetske kojih, to jako lijepo zvuči, građevinski, pa se nabraja, je li, pa onda ispada kao da njih ima jako puno, sad zamislite što sve trebaju oni pregledati, koje sve inspekcijske nadzore trebaju napraviti, a elektroenergetskih možda ima 5, 50 ili 4, ne znamo, je li? Ali, to nisu velike brojke. Imamo li mi uopće dovoljno ljudi da odrade sve to što bi trebali? Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo. Kolegice Vučemilović, ja zaista nekako si utvaram da u građevinskoj inspekciji relativno dosta toga znam. Bila sam u jednom dijelu svog života, i imala sam, dakle i građevinski inspektori su bili u resoru ministra koji je nadležan za to. Užasno sam se ljutila na njih, užasno sam se, mislila da bi trebali raditi ovo ili ono, ali njih je puno premalo. Ajdemo biti objektivni. Dakle kad vi imate za područje, ne znam, može mi past na pamet ponovo ta Dubrovačko-neretvanska županija, oni su dislocirani i vi imate 2 inspektora za područje cijele Dubrovačko-neretvanske županije. Što oni mogu, ajdemo biti objektivni, učiniti? Vrlo malo. E sad, tu dolazimo do niz, niz drugih tema. Ja zaista mislim da je došlo vrijeme da razmislimo da se građevinski inspektori spuste na lokalnu razinu, da se veže uz način izdavanja [[Upadica: Vrijeme.]] dozvola, ali to je druga tema i nije vezan za ovaj Zakon.
Sljedeća replika, poštovana zastupnica Marijana Petir.
Hvala g. potpredsjedniče, kolegice Mrak-Taritaš. Spomenuli ste svoju majku koja vjeruje svemu onom što piše na proizvoda. Ja mislim da ona to čini iskustveno zato što vjerojatno perilica rublja koju je ona kupila ili hladnjak još uvijek rade, ali da vi danas otiđete kupiti perilicu rublja ili hladnjak, pitanje je koliko će dugo nakon isteka jamstva taj isti uređaj raditi. Dakle tu se malo promijenio mindset i očigledno su se neki proizvođači dosjetili kreativnim idejama pa u tom smislu mi se čini da je to važna tema oko koje bi trebali možda promišljati za neko buduće razdoblje i tražiti rješenja kako tome doskočiti jer je činjenica da je tu riječ ustvari o smišljenim prijevarama, neki proizvod oboli i umre prije nego što bi to bilo logično i ono na što smo ustvari navikli do sada.
Odgovor.
Kolegice Petir, točno tako. Dakle, naravno, ja uvijek nekako nastojim spomenuti neke životne stvari iz razloga jer ovi zakoni nisu mrtvo slovo na papiru koji će netko negdje, mi ćemo ih donijeti, netko će ih arhivirati. Temeljem ovih zakona netko nešto treba postupati i uvijek nastojim to staviti u kontekst realnosti. Zaista, vi nekad dakle moja mama kad je kupila prvu svoju veš mašinu, ona je radila 20 g. i onda ju je mijenjala ne zato što ona više nije radila nego zato što je rekla pa ne mogu sad više imati šta će susjedi reć, otprilike, da se našalim, iako to samo je šala a danas tome nije tako, vi danas kad kupujete uređaj, uopće recimo televizori. Televizori su odličan primjer, nekad si imao televizor, kad ti se malo pokvario, bilo ti je najnormalnije otići i imali ste servise za to, danas tome nije tako. Danas kada vam se televizor pokvari, vi ga uredno arhivirate na odgovarajuće mjesto u reciklažno dvorište i idete kupiti novi televizor, čak vam i oni koji popravljaju, kažu odustanite, to se ne popravlja.
Vrijeme. Slijedeća replika, poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovana zastupnice, spomenuli ste nadzor, spomenuli ste inspekciju, to je jako važno, bez toga ne možemo ni funkcionirati jer na kraju krajeva, bilo bi odlično da bi to bilo u preventivi pa bismo onda imali drugačije rezultate ali ono što bi htio skrenuti pozornost, mislim da bi nam bilo izuzetno važno da uspostavimo dobar sustav obavješćivanja i informiranja o nastalim greškama odnosno utvrđenim greškama ili čak o prijavljenim greškama, pogotovo za proizvode koji mogu uzrokovati veće probleme pogotovo u kućanstvu, u domaćinstvu i naravno mi sad ne znamo tko će to koristiti, dal će to biti stariji ljudi, dal će to biti mlađi ljudi koji se mogu snaći, koji se mogu nakon toga i nekome javiti da im se pomogne oko toga. Takav sustav obavješćivanja nije problem za one koji su na E-građanima, nije problem za one koji imaju elektronsku komunikaciju, ali moramo na taj način obavješćivanja i informiranja za one ljudi koji to nemaju, to nam je jako važno.
Odgovor.
Hvala lijepo. Dakle, zaista ovaj popis stanovništva će pokazati kakav odnos je stanovništva RH i vidjet ćemo koliko imamo zapravo starog stanovništva koje uredno dakle živi, funkcionira, kupuje, sudjeluje u svim niz stvar, ono što loše sudjeluje i loše radi bez obzira ako i koristi i pametne telefone, koristi Internet, koristi na način da malo pročita šta je na novinama, ne koristi na način na koji je i zato je onaj koji mi imamo plan, dakle mi imamo plan zaštite potrošača. Taj plan zaštite potrošača je izuzetno važan, izuzetno je važno da imamo da stanovništvo koje, dakle te starije životne dobi znaju kom se mogu obratit i zato su ove rasprave važne. Dakle, i ove rasprave su, nas slušaju ljudi koji su doma, koji sad su okrenuli HRT 4 ili bez obzira što, i sad gledaju što je, što se raspravlja, njima je uvijek zgodno da se mi još malo svadimo. Kaže pa šta to danas se nitko nije svadio ali to je sve važno.
Vrijeme. Slijedeća replika, poštovana zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice, ukazali ste na puno bitnih stvari, naime, jako je važno kada bilokoji uređaj, proizvod dolazi na tržište do krajnjih potrošača, da prvo, ne odstupa od onoga što je zakonom propisanom a u drugoj liniji zapravo da ne predstavlja opasnost za tog krajnjeg potrošača. Dakle, svi gospodarski subjekti u tom distribucijskom lancu podliježu određenoj odgovornosti, mogu naravno biti pod inspekcijskim nadzorom i naravno mogu platiti kaznu. U svakom žitu ima kukolja pa tako onda i u tom distribucijskom lancu se uvijek netko nađe koji namjerno ili nenamjerno smulja. Moje pitanje vezano, što mislite ima li dovoljno edukacije za sve te dionike tog distribucijskog lanca, pogotovo za ove krajnje potrošače, vi ste spomenuli, evo primjer i tog starog stanovništva i ljudi koji zapravo se ne služe internetom niti čitaju prava potrošača, kako njima zapravo učiniti još dostupnije i ove zakonske odredbe i kako da zapravo oni sami znaju kako ukazati na ove greške i ono što se krši zakonom? Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo. Dakle, kao što sam svoju raspravu krenula da nisam saborska zastupnica opće prakse i ne razumijem se u sve i u nekim raspravama uopće ne sudjelujem jer ne mislim da treba u svemu sudjelovat, ali kad je riječ o djelu gospodarstva i potrošača, da. Mi u Zakonu o zaštiti potrošača imamo sad jednu odredbu koja kaže da sve jedinice lokalne samouprave moraju imati nekakvu takvu točku odnosno mjesto na kojem potrošači mogu dobiti određene informacije. To se u jednom trenutku krenulo pa su veliki gradovi imali, ja mislim da je to izuzetno važno. Ja sam si čak dala jednom prilikom truda pa su bili neki brojevi mobitela pa sam onda lijepo mobitel, stavite na uho i čekate dal će vam se netko javiti. I onda imate već one aplikacije, recimo 22. ste u redu, pa 18., pa 16. i onda vam se javi jedan umilni glas koji kaže zapravo da vam ništa ne može riješit, da to morate doći osobno ili ništa, dakle važne su te kontaktne točke gdje potrošači mogu doći po informaciju.
Vrijeme. Slijedeća replika, poštovana zastupnik Renata Sabljar Dračevac.
Zahvaljujem, potpredsjedniče. Dakle, kolegice negdje me zanima, napomenuli ste to, kako ne nemamo dovoljno inspektora u svim sustavima, kako ti inspektori nisu dovoljno educirani odnosno ne pazi na to da su redovno updateai, rekli mi internetskim žargonom, [[Upadica Mrak Taritaš: Hrvatskim.]] da, i hrvatskim žargonom, ali čini mi se da je još negdje veliki problem. Znači mi nemamo jednu stabilnost, ponovno svako malo mijenjamo način rada inspektora, da li su oni u ministarstvima, da li su oni u Državnom inspektoratu, dakle mislim da je važno da imamo jedan cilj, da si zadamo parametre i da ne mijenjamo svako 5 minuta. Što mislite o tome, koliko je to utječe na te ljude? Hvala.
Odgovor.
Dakle, sve to utječe. Mi imamo tu, mi smo mlada država, dakle mi smo država 30 godina, prema tome, nismo mi nekakva stara država i onda kad samo pogledate u tom periodu koliko puta su se mijenjali, imali smo inspektore koji su bili na razini nekad bivših općina kojih je bilo 101 odnosno sa gradom Zagrebom 115, pa smo onda te inspektore stavili na razini države, pa je bio Državni inspektorat samo vezan uz ono što je bila kontrola hrane i sve ostali, ostali inspektori u resornim ministarstvima, pa smo sad donijeli opet da su svi Državnom inspektoratu a pritom su ipak još neki ostali. Ja to uvijek govorim primjer grada Zagreba gdje je bio grad, pa je imao općine, pa je imao urede pa sad opet ispostave, a moja susjeda kad je ja pitam gdje idem kaže idem u općinu Medvešćak koje nema od 95 godine. Dakle, to vam je to što je, što bi trebalo vodit računa.
Sljedeća replika, poštovani zastupnik Marin Miletić.
Poštovani potpredsjedničke HS-a gospodine Sanader, poštovana kolegice Anka Mrak Taritaš, ja bih htio hrvatskoj javnosti posvijestiti ulogu inspektora, dakle, za koliko uopće novca ti ljudi rade, koliko ih ima i mogu li kvalitetno obavljati svoj posao, samo jedna mala digresija, razgovarao sam sa hrvatskim policajcima ovdje na Markovom trgu, kaže čovjek 2019. sam zatražio mirovinu nisu mi je dopustili, rade za malo više od 5.000 kuna, pa čovječe za taj novac da je sv. Franjo i da ima 2 kredita i djeca mu gladna neko dođe turne mu ispod stola sveti Franjo da mi Bog prosti da me grom ne pogodi ovdje bio bi u opasnosti uzeti jabuku. I šta mi kao država možemo napraviti, za naše inspektore, za policiju da im osiguramo dovoljno sredstava da oni jednostavno vi tako spriječite korupciju i nepotizam, zar ne. Kako vi mislite, evo o ovome što sam govorio sad?
Hvala lijepo. Dakle, sve dok su u sustavu potplaćeni ima uvijek opasnosti od korupcije. Ja neću sad, jer apsolutno bi bilo krivo da u ovom trenutku kažem bilo koji iznos, iznosi su nešto veći ali su puno premali za znanja koja se od njih očekuju, za iskustvo koje se od njih očekuju. Ja se tu uvijek referiram na ono što znam, znam za građevinske inspektore, oni bi trebali imati neko iskustvo s terena, morali bi proći bit na nekakvom gradilištu prije nego što jesu, moraju dobro znati propise dakle, moraju imati iskustvo, znati propise, i onda se moraju baviti još jednim poslom, doći i dakle, nisu građevinski inspektori samo ono što ih mi doživljemo za rušenje, izuzetno važna dio građevinske inspekcije je kvaliteta građevinskog materijala koji na naše tržište dolazi pogotovo je dolazilo u onom vremenu kad tek smo ušli u EU sa susjednim zemalja koje nije bilo adekvatno, ali i sad dolazi ono koje nisu, dakle, oni moraju veliko iskustvo a rade [[Upadica…vrijeme.]] za male novce.
Sljedeća rasprava, poštovane zastupnice Marijane Petir.
Hvala vam lijepo potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, državni tajniče, ravnateljice, zastupnice i zastupnici, mislim da je ovo zakonodavstvo izuzetno važno iz tog razloga što smo imali prilike vidjeti Izvješća i za prošlu godinu o nesukladnosti proizvoda koji su utvrđeni na Hrvatskom tržištu, njih je ako se ne varam bilo 303 opasna proizvoda i o tome su mediji dosta izvještavali nakon što je inspekcija utvrdila da takvi proizvodi obuhvaćaju i igračke i maske i odjeću, obuću, elektroničke uređaje, automobile i ako se stavimo u poziciju da vaše dijete ima neku najdražu igračku s kojom se vjerojatno neće samo igrat nego će je stavit i u usta, na kožu, na tijelo a da ono sadrži neke štetne metale ili kemikalije, to doista jest ozbiljan problem. No, postoji tako mi se bar čini jedna predrasuda da uglavnom takvi proizvodi dolaze iz trećih zemalja odnosno iz jedne zemlje koju ja sad neću imenovati, no, pokazalo se da nije baš u cijelosti to točno, posebno kad govorimo o elektroničkim uređajima i o automobilima. Pa je tako bilo slučajeva da neke renomirane europske tvrtke su stavile na tržište automobile koji ne samo da su predstavljali opasnost za zdravlje naših građana već i opasnost po život što se pokazalo u nekim slučajevima primjerice da postoji mogućnost samozapaljenja zato što ti tehnički uvjeti i parametri nisu bili dobro usklađeni sa stvarnom izvedbom odnosno stanjem tog proizvoda koji se koristi, bilo je i slučajeva da primjerice zračni jastuk može udariti u sjedalicu od djeteta ukoliko je ta sjedalica stavljena na mjesto suvozača, bilo je različitih situacija koje ustvari su na neki način ukazale da postoji potencijalna opasnost za one koji koriste te proizvode i da u tom smislu je nužno poduzeti određene mjere, zato je dobro da je ova direktiva donesena na europskoj razini, da se mi sa njom usklađujemo, ono što bi ja htjela reći mi se uvijek čini da kad raspravljamo o europskim direktivama da postoji jedna predrasuda kako mi tu sad nešto prepisujemo i ne možemo sami intervenirati ni u kojem dijelu što nije točno dakle, mi imamo mogućnost ukoliko se za to ukaže potreba kroz našu zakonodavnu praksu i iz iskustva na terenu također unijeti i neke elemente koji su možda i širi od same direktive. Zbog toga bih htjela ovu temu malo proširiti kao što sam već rekla i u replici i na samu kvalitetu proizvoda, proizvode koji se sve češće kvare, uglavnom spadaju u taj spektar elektroničkih uređaja, i nekako se stječe dojam da to proizvođači tih proizvoda nažalost rade sa predumišljajem pa proizvodi traju ponekad samo dok im traje jamstvo. Ja sam u jednom trenutku pomislila da ustvari možda moje razumijevanje funkcioniranja mog automobila kojeg sam prije imala nije skroz do kraja dobro jer su mi se stalno kvarile žaruljice a automobil odnosno ta svjetla su tako dizajnirana da ih vi ne možete sami promijeniti. Ako vi svaki mjesec morate mijenjati žaruljice to doista vam nekako izaziva sumnju da tu nešto nije u redu, pa sam ja onda provjerila i kod drugih korisnika te marke automobila dali imaju slične probleme, oni su mi potvrdili da imaju taj problem, znači vi ste ustvari prinuđeni voziti auto svaki mjesec u servis da bi promijenili žaruljice što je inače posao koji možete radit sami doma, i nije normalno da vam žaruljice izgore baš svaki mjesec. Vidjelo se i a primjećujete vjerojatno i vi na svojim mobitelima kako dolazi nova generacija mobitela tako se sam dizajn mobitela mijenja. Nekad smo mogli sami promijeniti bateriju, danas evo ja mogu sve teže mogu doprijet do baterije, čini mi se da nekad te baterije tako zalijepljene da ako ih pokušate sami mijenjati da će dovesti do oštećenja samog uređaja i dakle opet se nekako ne mogu oteti dojmu da je riječ o nečem što je namjera proizvođača. Studija koju je objavio Lamont, a koja je napravljena u suradnji s europskim potrošačkim centrima pokazala je kako su perilice za rublje programirane da se pokvare nakon određenog broja okretaja, televizori nakon nekoliko tisuća radnih sati, printeri poslije ispisa određenog broja stranica, a nizozemska agencija za zaštitu potrošača dokazala je da čak 84% android mobitela ne radi sa zadnjim softverom. Dakle, sve su to neki signali da tu moramo obratiti više pažnje kod donošenja budućeg zakonodavstva.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovani zastupnik Marin Miletić.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice Marijana Petir, u raspravi kada sam imao upozorili ste me kako puno nekvalitetne robe ne stiže samo i proizvoda i iz zemalja na koje smo mi fokusirani pa mislimo evo iz Kine dolazi sve ono što ne valja, nego ste vi govorili da puno toga ne valja u stvari iz naše, našeg okruženja ovdje pa me zanima možete li reći nešto više konkretnije o tome i što mi možemo napraviti kao država da sačuvamo građane RH i od takvih proizvoda. Hvala.
Odgovor.
Hvala vam lijepo kolega Miletiću, da svakako, dakle ne bih voljela uprijeti ni u jednog proizvođača prstom, ali moj auto je proizveden u Europi, automobili o kojima sam govorila da su imali problem sa zračnim jastukom i dječjim sjedalicama također iz nama vrlo bliskih susjednih država. Također kad govorimo o nekim drugim greškama koje su se događale na automobilima ili na kamionima bio je tu u pitanju i nekih autobusa čak koji prevoze znači veći broj ljudi također je bila proizvodnja u jednoj država članica. To sve ukazuje da su nam nužni ovakvi propisi kojima ćemo regulirati unutrašnje tržište, sukladnost proizvoda kako bi u stvari spriječili da ti proizvodi imaju negativan utjecaj na javni interes na zdravlje naših građana na prava potrošača na okoliš i na sve one druge segmente koje Ustavom trebamo štititi.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovana zastupnice u svojoj replici ste prije spomenuli i sad ste ponovo spomenuli u svojem izlaganju da veći broj proizvoda dolazi iz Europe zapravo koji nisu usklađeni sa standardima i sa potrebama, pa bi vas molio ako nije problem da podijelite s nama informaciju iz kojih to zemalja dolazi i koje su to grupe proizvoda. To je prva stvar. A drugo u svojoj ste raspravi spomenuli automobile i spomenuli ste greške na automobilima odnosno probleme koji bi mogli nastati i spomenuli ste mobitele. Međutim, problem je u tome što ti problemi moraju biti …/nerazumljivo/… puno ranije jer kad se to već nešto desi, kad se desi problem sa, sa ovoga zaštitnim jastukom već je kasno. Znači to treba napraviti netko u fazi proizvodnje. A to da li se to može tu kod nas utvrditi kroz inspektorat, jako teško. Ista stvar je sa mobitelom. Ako ste kupili neki mobitel koji ne može primiti softver najnovije generacije to ćete utvrditi tek kad dođe taj softver na tržište i kad ćete pokušati staviti softver gore. Tako da problem je tu jako veliki, ne znam kako to uopće riješiti i u kojem smjeru krenuti sa tim.
Hvala lijepa kolega Paviću, pa rekla sam da ne bih imenovala te države, lako se može doći do tih podataka istraživanjem i nisam rekla da je više tih proizvoda iz Europe. Ja sam samo rekla da mi imamo predrasudu da većina njih dolazi iz trećih zemalja, a da u stvari imamo puno takvih proizvoda na europskom tržištu koji su proizvedeni u državama članicama EU i da na to treba obratiti pažnju zato što oni doista mogu biti opasni. Slažem se s vama da je tu velika odgovornost na proizvođaču jer očigledno kad govorimo o automobilima tu je došlo do nekih odstupanja u samoj proizvodnji zato što taj automobil svojim tehničkim karakteristikama ne odgovara onom što je u stvari bilo napisano u njegovoj osobnoj karti, ako to tako možemo reći, ali također je dodatna odgovornost na samim proizvođačima. I s druge strane kad govorimo o proizvodima koji se nekako prerano kvare jer smo već razgovarali o tome da ako je vaša majka kupila perilicu za rublje ona možda još i danas radi, a mi danas kad kupujemo onda [[Upadica: Vrijeme.]] pitanje koliko će ona imat svoj radni vijek.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić.
Uvažena kolegice Petir, evo u namjeri da malo proširim ovu raspravu kao predsjednica Odbora za ravnopravnost spolova postavit ću vam jedno pitanje o kvaliteti proizvoda s obzirom na spol kojem su namijenjeni. Naime, jedan od najpoznatijih ako ne i najpoznatiji lanaca odjeće u kojem kupuju gotovo sve žene ima 2 odjela, muški i ženski. Ukoliko pokušate na ženskom odjelu kupiti nešto jednostavno i uobičajeno kao što je deblja pamučna majica, šanse da slično pronađete su gotovo nikakve budući da su ženski odjeli mahom ispunjeni sintetikom. Istodobno ako se popnete kat iznad i pokušate isto pronaći na muškom odjelu bit ćete puno veće sreće. I stoga osobno mogu jedino zaključiti da se žene tretira isključivo kao konzumente, prodaje im se nekvalitetna roba s namjerom da je što prije bacaju, a cinično ću dometnuti i da danas srećom se tako uska i kratka odjeća proizvodi i za muškarce da se možemo snaći i na njihovom odjelu, pa bih vas zamolila da to komentirate.
Hvala vam lijepo kolegice Selak Raspudić, sasvim sigurno ravnopravnost spolova jest jedna od važnih tema kojoj treba posvetiti više pažnje. Ja bih ovdje rekla da bi sami potrošači odnosno potrošačice trebale dati određeni signal ne kupovanjem tih i takvih proizvoda. Slažem se s vama jer sam primijetila da doista je sve više i više postao problem pronaći kvalitetnu odjeću od prirodnih materijala. A ako ju i pronađete onda daleko više košta jer upravo očigledno jest cilj nekih proizvođača da proizvedu nešto što će se brzo potrošiti pa će onda na taj način se ponovo dolaziti u kupovinu po nove proizvode. Tu mislim da jedini odgovor koji se može dati je od samih potrošača da ne kupuju takve proizvode. Bojim se da to zakonskom regulativom ne možemo riješiti ili nekom zabraniti da proizvodi proizvode od sintetike što god mi o tome mislili.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Nadica Dreven Budinski.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Petir evo vidi se iz ove rasprave koliko je ovaj Zakon stvarno bitan i važan i mislim da ovoga bude se i ovim Zakonom se budu odredili načini propisivanja svih tehničkih zahtjeva za proizvode, obaveze gospodarskih subjekata, propisane su sve kazne. Ja se isto tako toplo nadam i čuli smo iz rasprave naših prijašnjih kolega i kolegica da je stvarno bitno što se kupuje i od koga se kupuje. Pa mene je isto uvijek nerviralo ono kada smo znali gledati onaj prah za rublje Ariel da nije iz Njemačke, nego da je došao kod nas iz druge. Ja se toplo nadam da će se sada ovim Zakonom ipak to nešto izmijeniti i da će građanima Republike Hrvatske biti dostupniji kvalitetniji proizvodi. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa kolegice zastupnice na vašoj replici. Pa mi smo do sada navikli ustvari i nekako smo više bili fokusirani na proizvode koje konzumiramo u prehrani, a za koje se utvrđivala nesukladnost pa se onda to proširilo sa proizvodima koje koristimo u kućanstvu jer se utvrdilo da doista opravdano se sumnja da postoji različita kvaliteta proizvoda za nove i stare države članice odnosno vi ste naveli jedan deterdžent ako ste ga kupili u nekom klasičnom dućanu u Hrvatskoj da je jedne kvalitete, ako ste ga kupili u specijaliziranom dućanu u Hrvatskoj ili u državi članici gdje je on proizveden da je onda bolje kvalitete. Tako da se ta rasprava i pitanje prava zaštite potrošača sve više i više proširuje što mislim da je dobro, jer to znači da ipak donositelji odluka slušaju građane i njihova upozorenja. Mogla bih reći da to ide dota sporo, ali sada kad je krenulo vidimo da se proširuje i na sve druge proizvode i čini mi se da je to izuzetno važno zbog toga što potrošači imaju svoja prava koja moramo štititi.
Vrijeme. Sljedeća replika poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice Petir ja bih se vratila ponovno na onu temu uređaja koje se namjerno kada se proizvode, proizvode da imaju određeni vijek trajanja i taj se vijek trajanja vidi čuda često podudara sa vremenom garancije. Pa onda kada garancija prođe iza toga možete sjesti i plakati. Ono što je važno, važne su i ovakve rasprave u kojima o tome govorimo. Ali ja mislim da to ima premalo medijskog prostora. Dakle naši mediji vole neke druge stvari i to zauzima prostor. Mi imamo jednu emisiju na jednoj televiziji koja je bila o zaštiti potrošača, mislim da je to izuzetno važno da ljudi shvate da nisu oni ti koji ne mogu promijeniti žaruljicu u autu, imaju onda krvave ruke nego idu do mehaničara. Da nisu oni ti koji kada im se televizor pokvari mogu ga bacati, da su oni nešto učinili, nego da je to napravljeno namjerno. Ali neće tu jednako tako biti dok jedan od velikih proizvođača, riječ je o velikim ozbiljnim potrošačima ne dobije ozbiljnu kaznu.
Hvala vam kolegice Mrak Taritaš. Ja se slažem da treba dizati svijest javnosti o ovakvim pojavama i o njihovim pravima. I mislim da je ova rasprava danas izuzetno konstruktivna zato što govorimo o stvarnim problemima koji se događaju. I kao što sam ja prvo mislila da se nešto samo meni događa, dok nisam ustvari razgovarala s drugim ljudima i shvatila da je to očigledno sistemska greška u automobilu koja je namjerno napravljena da bi te lampice gorjele, tako postoje i neke druge stvari. Vi ste u pravu da tu trebaju biti rigorozne kontrole i rigorozne kazne. Ja sam našla jedan podatak da je u Italiji donesena presuda kojom su dvije velike multinacionalne kompanije kažnjene za namjerno kvarenje svojih uređaja i primoravanje potrošača na kupovinu novijih modela. Da li će sada taj slučaj ustvari biti nekakav signal ako tako možemo reći drugima da se korigiraju i da se vrate u okvire dobre prakse vidjet ćemo. Ali u svakom slučaju treba o tome govoriti, na to upozoravati. I ponavljam dakle direktiva jest jedan okvir. Europska unija priprema akcijski plan i za ovo pitanje budućnosti.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Maja Grba- Bujević.
Hvala. Poštovana kolegice Petir prije nekog vremena je u medijima bilo znatno prisutna priča o tome da bi se jedinstveni punjači koristili za mobilne uređaje, za naše tablete i za sve ovo što koristimo sa jasnom argumentacijom da bi time naravno nama svima olakšali život ali bi isto tako smanjili elektronički otpad. Ja daljnjih više informacija nemam, a s obzirom da vi znate o tome kuda do kuda se tu negdje stiglo i bude li nekada nešto od toga.
Odgovor.
Hvala vam kolegice Grba-Bujević. O tome se razgovara na europskoj razini. Europska unija je najavila akcijski plan koji bi trebao imati za posljedicu donošenje i zakonodavnih akata. Ja nemam ovoga trenutka informaciju kojim tempom to ide i kada bi mogli očekivati taj zakonodavni okvir. No, ono što mi možemo napraviti ako primjećujemo određene malformacije ili probleme mi možemo u tom smislu djelovati i kroz neke nacionalne instrumente. To naravno nije zabranjeno jer uvijek je cilj da zaštitimo interese naših građana. Tu bih se dotakla još dodatno problema gdje vi ustvari danas nemate više gotovo ili su svedene na minimum radionice gdje bi mogli popraviti svoje proizvode koji se pokvare, pa bih evo to adresirala kao jednu temu o kojoj bi možda mogli promišljati zajedno Ministarstvo i Obrtnička komora na koji način poduprijeti te specijalizirane radionice da nastave sa svojim radom da nam budu na usluzi ako možemo tako reći po pristupačnim cijenama za popravak proizvoda onih koji se mogu popraviti.
Vrijeme. Sljedeća pojedinačna rasprava poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani predsjedavajući, tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo danas imamo jedan zakon koji zadire i u zaštitu tržišta i u zaštitu zdravlja građana i sigurnost u upotrebi proizvoda i zaštitu potrošača samo nismo toga svjesni. Kada bismo išli sagledati što sve taj zakon zapravo dotiče, koje su mu dodirne točke sa ostalim zakonima zapravo bi se začudili. To najbolje vidimo u podzakonskim aktima koji su navedeni, a zapravo su doneseni na temelju Zakona o normizaciji a tiču se ovog Zakona. Ono što mene malo smeta i što bih apelirao na državnog tajnika i na sve one koji pišu Zakone, to je da bi bilo dobro kad bi se u Zakonu naveli i svi povezani Zakoni. Bilo bi nam to sve skupa lakše pratiti. Danas smo imali tu nekoliko replika koje se zapravo ne tiču ovog Zakona, zato jer su definirane u drugim Zakonima, a to je teško pronaći. Zašto je teško pronaći zbog toga jer malo je nas ovdje koji smo pravnici i kad se pripremamo za rasprave u principu teško pronalazimo podatke o povezanim Zakonima i povezanim Regulativama. Zato apeliram na gospodina tajnika i sve one koji pišu Zakonske regulative, ako je to moguće, a vidim da ste ovdje isto naveli sve one Uredbe i Odluke koje su donesene na temelju drugih Zakona, odnosno na temelju Zakona o normizaciji, mislim da ne bi bilo teško da se navede još i ovisnost o drugim Zakonima, jer bismo onda mogli i drugačije raspravljati i bilo bi nam jednostavnije da pripremamo svoje rasprave koje su stvarno onda smislene i vezane samo za ono što piše u tom Zakonu. To je naravno, naravno povezano sa čl. 7 u kojem piše da se ovaj Zakon ne primjenjuje na propisivanje tehničkih zahtjeva i provedbu postupaka ocjenjivanja sukladnosti za proizvode koji se uređuju posljednjim Zakonima. E sad, kad bi tu bili ti posljednji Zakoni navedeni bilo bi nam puno lakše dalje to sve skupa pratiti, jer vidjeli ste i u javnoj raspravi koja je bila, bilo je nekoliko pitanja vezano za neke proizvode, odnosno za regulaciju nekih stavaka, pa je bilo odgovor da je sve to skupa riješeno stavkom 7 a u st.7 piše zapravo da će se to, zapravo regulirati u drugim Zakonskim aktima koji su već doneseni. Bilo je tu danas rečeno nekoliko stvari i o inspekcijskom nadzoru. Tu bih ako se mene pita pokušao apelirati, ako je to moguće da se provede preventivni inspekcijski nadzor. Naravno ne možemo na svim proizvodima, nemoguće je. Ono što je danas imala tu kolegica Petir svoju raspravu, da li sad mi možemo utvrditi da je neispravan zaštitni jastuk na automobilu, sigurno ne možemo. To ne može niti naša inspekcija, to je, za to je odgovoran netko drugi. Da li možemo utvrditi da neki mobitel i neki uređaj neće raditi sa novim operativnim sustavom, ne možemo utvrditi toliko dugo dok taj operativni sustav ne izađe na tržište, dok ga ne pokušamo instalirati na taj uređaj, prema tome imamo problema s time, ali ono što se može utvrditi, apelirao bi ako je to moguće da se to prevede u preventivi. Isto tako već sam danas u raspravi pokušao sa tajnikom malo raspraviti kaznene odredbe. Tu se uvijek pita da li se adekvatne s obzirom na visinu prihoda osoba odnosno pravnih osoba ili fizičkih osoba koje kažnjavamo. Ako sa 50 tisuća kuna ili 15 tisuća kuna kaznimo pravnu osobu koja ima prihode od nekoliko desetaka miliona kuna i sa takvom istom kaznom kaznimo fizičku osobu koja ima prihod od 100 000 kuna, mislim da to nije isto i zato bismo trebali te naše kazne uskladiti na neki način i da pokušamo to i ne samo u ovom Zakonu nego i u ostalim Zakonima, da to pokušamo provesti na način da se zapravo kazne ovoga propisuju u postocima ili od prihoda ili od dobiti ili od dohotka. Najbolje od prihoda zato što kasnije dobit dohodak ovisi i o drugim faktorima pa tako da bi visina prihoda bio adekvatan pokazatelj za kasnije propisivanje kazne.
Evo nekoliko replika. Vrijeme isteklo. Prva je poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić.
Uvaženi kolega Pavić možete vi završit misao s obzirom da znam kako je to kad imate puno za reć, a vrijeme vas pretekne, a nadovezat ću se na tom tragu i na ovo što ste govorili o postotku, jer imali smo sličan problem pa vas molim da to komentirate kada smo govorili o nepoštenim trgovačkim praksama. Onda oni subjekti koji si to mogu priuštiti i koji su bili, u kojima je bila uočena nepoštena trgovačka praksa, iskorištavaju sustav, pišu žalbe itd., razduljuju plaćanje same kazne, tako da od njih ne možemo naplatiti njihovu grešku niti doći tako brzo do očekivane promjene dok oni koji si to ne mogu priuštiti su zapravo jedini koje uspijemo penalizirati. Tako da mi se ne čini da je ovaj vaš prijedlog, da se radi o postotku bez potpunog smisla, pa vas molim da ga malo detaljnije obrazložite.
Hvala lijepa. Drago mi je da ste, da ste ovoga skrenuli pozornost na to zbog toga što te ovoga nepoštene trgovačke prakse zapravo idu na ruku velikima, zašto velikima? Velike korporacije, velika poduzeća imaju svoju pravnu službu i ne plaća posebno pravnike, ne plaća posebno usluge. Ako mali poduzetnik, ako obrtnik želi nešto želi poduzeti na Sudu ili želi se na neki način kroz pravni sustav opravdati on to mora platiti. Znači mora uzeti kancelariju advokatsku da mu nešto napravi, da mu to nakon toga da ga prati, to sve košta a bojim se da ovi mali to ne mogu i zato već sam i ranije govorio, mislim da je to bilo prošče godine kad sam govorio da je jako važno da ove male obrtnike koji zapravo žive od tih nekoliko kuna koje su dobili nego i njihova čitava obitelj radi na tom, u tom obrtu, da ih pokušamo na neki način spasiti i da onda uzmemo [[Upadica: Vrijeme.]] ukupan prihod koji imaju [[Upadica: Vrijeme.]] i podijelimo postotak i da nakon toga napišemo kaznu.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Ružica Vukovac.
Poštovani kolega Pavić. Dakle kako često razgovaramo o važnosti domaće hrane i domaće proizvodnje ja bih vas htjela pitati vezano uz situacije koje evo Hrvatska u nekoliko zadnjih godina često ima situaciju da uvezemo silne količine mesa, recimo imali smo problem sa piletinom i sa pojavom salmonele u unesenoj, znači to nije uvoz jer se radilo o zemlji članici Europske unije koja nam je plasirala veće količine takvoga mesa i onda nas je zapravo Slovenija na to upozorila, ne domaće institucije nego slovenske institucije da imamo taj i taj problem. Imamo i paralelnu situaciju sa teletinom koja uopće nije bila teletina nego konjetina ali je u Hrvatskoj prezentirana kao takva i prodana u svim tim količinama koje su stigle na naše tržište. Je li po vama važno jačati naša domaće institucije ili se trebamo osloniti na one koje imamo na razini EU? Zahvaljujem.
Rasprava o toj temi bi trebala biti posebna rasprava. Ja se apsolutno ne slažem sa trenutnom politikom koja se provodi na, u području poljoprivrede i poljoprivredne proizvodnje. Ne mogu se složiti s time da je nama svejedno tko je vlasnik zemljišta dali su to stranci ili su to naši ljudi, ne mogu se složiti s time da je svejedno dali farme u Hrvatskoj imaju stranci ili imaju naši ljudi, prvenstveno zbog toga što oni kažu kad vele prodali smo strancima nešto pa ipak je ostalo u Hrvatskoj nešto, nije ostalo, jer stranac na tom zemljištu može saditi i sijati što on hoće a kad to rodi onda to može prodati kud hoće. I dali će taj kvalitetan proizvod ostati u Hrvatskoj, sigurno neće. To vam se desilo i ove godine. Imali smo urod pšenice i što vam se desilo? Baš je i nemamo, jel tako. Isti slučaj i s farmama, moramo voditi računa o tome da to budu naši domaći proizvođači, na taj ćemo način jačati i našu proizvodnju al ćemo jačati i našu prirodu u cijelosti.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Andrea Marić
Hvala lijepo, poštovani kolega, pridružujem se ovome što ste rekli da nam zaista treba malo i te šire zakone staviti u prilogu da ih lakše pratimo. Puno puta smo negodovali i zbog toga što se spominju Pravilnici koje će donijeti ministar koji onda mi zapravo vezano za taj zakon niti ne raspravljamo. No vratimo se na ovo, ovu problematiku da bi bilo što manje nesukladnosti na tržištu, u krajnjoj liniji radi zaštite potrošača govorili ste o preventivi. S jedne strane treba naravno educirati naše krajnje korisnike da prepoznaju prijavljuju nesukladnosti kvarove i tako dalje ali naravno educirati na samom licu mjesta proizvođača da će u krajnjoj liniji biti kažnjen ako radi mimo zakona. Dali je osim te edukacije i ovih kazni koje ste spomenuli, imate li još nešto spomenuti u smislu preventive? Slažem se potpuno vezano za ove kazne da bi trebalo vezati uz postotak jer netko tko napravi štetu odnosno sve sebi prihodi od 200 tisuća kuna a dobi kaznu 50 tisuća kuna pa njemu se isplati muljat, jel tako? Hvala.
Evo, ja ću vam odgovoriti u nekoliko rečenica, prvo da vam kažem, ovako prije 5-6 godina kupio sam led lampe, 3 iste led lampe, lijepe prekrasne led lampe koje su imale rok 3 godine, garanciju su imale 3 godine. Nakon 3 godine i tjedan dana sve su prestale raditi ali interesantno je i to da jedna lampa bila u upotrebi non stop znači palila se svaki dan nekoliko desetaka puta, a jedna je bila u vikendici i palila se, koliko, desetaka puta godišnje, ali nakon 3 godine i nekoliko tjedana sve su stale. Vidite i na to trebamo upozoravati i tu trebamo imati mogućnost reagiranja. Ja nisam reagirao s obzirom da je to bila neka cijena, nije baš bila visoka cijena, s jedne strane, s druge strane kupio sam preko interneta pa onda dok nađete distributera, dok nađete sve ostale koje trebate naći, kome ćete se žaliti stvarno je veliki problem. Tako da je jako važno da taj dio uskladimo i to kroz sustav obavještavanja informiranja potrošača.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Martina Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjednice, poštovani kolega zastupniče, spomenuli ste rad inspektora a ovim zakonom se uvodi jedinstveni ured za vezu pri Državnom inspektoratu koji će koordinirati zapravo sve potrebne aktivnosti između inspekcija nadležnih za nadzor proizvoda stavljenih na tržište RH. Također, vidimo u prijedlogu da nisu predviđena dodatna sredstva za provedbu ovoga zakona tako da svi ti dodatni poslovi će se rasporediti na postojeći kadar. Kako zapravo vi mislite, koliko inspektori imaju kapacitete i koliko će po vašem mišljenju to utjecati na daljnji rad inspektora? Zahvaljujem.
Da bi čovjek bio inspektor i da bi pošteno i korektno obavljao, svoj, mislim krivo sam rekao, pardon pošteno može obavljati uvijek posao međutim da bi obavljao ko posao korektno i da bi bio kvalificiran za taj posao treba imati jako puno znanja baš iz tog područja. Mi znamo da naši inspektori imaju plaću negdje otprilike oko 9.000 kuna, i ukoliko nećemo uvesti cjeloživotno obrazovanje za te inspektore, da se za svaki novi posao koji dolazi u inspektorat posebno školuju, posebno obrazuju, da idu na seminare redovite, da odlaze na seminare u Europu, pogotovo sad ovo što se tiče ovih proizvoda koji dolaze izvana. Nećemo imati dobar inspektorat. Ja želim svu sreću gospodinu koji je na čelu inspektorata ali znanom svi kako to funkcionira. I to nisu oni krivi. Teško je dobiti kvalitetnu radnu snagu, teško je tu radnu snagu zadržati, teško je sa njima raditi ukoliko su stvarno kvalitetni i kompetentni jer će tražiti stvarno veću plaću i otići će jako brzo.
Sljedeća rasprava je, završna rasprava u ime Kluba HDZ-a, poštovana zastupnica Nadica Dreven Budinski.
Prvo bi čestitala svim Martina i Martinima imendan i ovako Prijedlog zakona o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjenjivanje suglasnosti sukladno čl. 206. Poslovnika Hrvatskoga sabora predloženi zakon donosi se po hitnom postupku koji je predsjedniku HS-a podnijela Vlada RH. Ovim se zakonom uređuje načina propisivanja tehničkih zahtjeva za proizvode, obveze gospodarskih subjekata, propisivanje zahtjeva koje moraju ispuniti tijela za ocjenjivanje suglasnost, kontaktna točka za proizvode, jedinstveni ured za vezu i prekogranična uzajamna pomoć te inspekcijski nadzor i prekršajne odredbe. Ureda EU 2019/1020 se primjenjuje na 70 direktiva odnosno uredaba EU u usklađenom području zakonodavstva EU kojima se regulira uvjeti za stavljanje na tržište različitih proizvoda, grupa proizvoda i to s obzirom na zahtjeve u odnosu na sigurnost, utjecaj za zdravlje života ljudi i životinja, zaštitu zdravlja i sigurnost na radnom mjestu, zaštitu potrošača, zaštitu okoliša, javna sigurnost i zaštita svih drugih javnih interesa zaštićenih tim zakonodavstvom. Konačni prijedlog zakona razrađen je u 9 dijelova. Imamo prvi dio su opće odredbe, drugi dio propisivanje tehničkih zahtjeva za proizvode, treći dio obveze gospodarskih subjekata, četvrti dio tijela za ocjenjivanje suglasnosti moraju se ispuniti, dio peti kontaktna točka za proizvode, šesti dio jedinstveni ured za vezu i prekogranična uzajamna pomoć, sedmi dio inspekcijski nadzor, osmi dio prekršajne odredbe, e tu su čl. 29. do 33. propisane su i novčane kazne koje se odnose na proizvođače i ovlaštene zastupnike, za uvoznike, za distributere, pružatelje usluge i provođenje narudžbi i vlasnike i korisnike. Poboljšanje jedinstveno tržište, znači imamo više prilike za ljude i poduzeća. Sukladno tome osigurava se i provedba Uredbe EZ br. 765/2008 koji je Uredbom EU 2019/1020 i izmijenjena. Nadalje, RH je u obvezi prepisati pravila o sankcijama koje se primjenjuju na kršenje Uredbe EU 2019/1020 i zakonodavstva unije, a kojima se nameću obveze gospodarskim subjektima, te poduzimaju sve potrebne mjere radi osiguranja njihove provedbe u skladu sa nacionalnim pravom, te o istim obavijestiti europsku komisiju do 16. listopada 2021.. Usporedo sa navedenim u neusklađenom području zakonodavstva u sektoru roba potrebno je osigurati provedbu Uredbe EU 2019/1020… [[Govornik se ne razumije]] kojom se poboljšava primjena načela uzajamnog priznavanja roba koja se zakonito stavlja na tržište u drugoj državi članici, te jača uloga nacionalne kontaktne točke za proizvode kao pružatelja informacije i komunikacije između tijela države, državne uprave i gospodarskih subjekata. Slijedom navedenog cijeni se opravdanim donošenje zakona po hitnom postupku, te će Klub zastupnika HDZ-a podržati donošenje zakona. Hvala lijepo.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata, poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovane kolegice i kolege, mislim da je današnja rasprava jedna od rijetkih rasprava koja je prošla bez nekakvih velikih trzavica, bez prozivki. Mislim da smo svi shvatili koja je važnost ovog zakona, a mislim da i zapravo jako nas malo ima nekakvih primjedaba vezano za taj zakon s obzirom da ono što je propisano u zakonu manje-više je u redu. Ono što smo imali za prigovoriti tajniku to smo prigovorili, to je ovaj dio vezan za kazne, jedan dio je vezan za inspektorski nadzor, a sve ostalo mislim da trebamo podržati, na kraju krajeva usklađujemo se sa EU odnosno sa direktivama koje su propisane u EU i mislim da tu ne bi smjelo biti nikakvih nesuglasica. Ono što bi bilo dobro za nas je da sve one akte koji se evo navode da će biti kasnije usklađeni i da će biti kasnije doneseni da budu doneseni već i ranije jer mislim da se zna da će zakon biti prihvaćen tako da bi bilo kvalitetnije i bilo bi nam lakše raspravljat kad bismo imali to sve skupa već unaprijed sadržano uz ono što sam rekao već u svojoj raspravi ranije da se navedu i svi zakonski akti odnosno svi zakoni koji su povezani ili koji ovise međusobno sa ovim zakonom, koji su međusobno vezani sa ovim zakonom. Zašto to govorim? Zato što bismo nakon toga imali puno kvalitetnije rasprave, rasprave bi išle u možda sasvim drugačijem smjeru s obzirom na to da nam je teško sagledati što sve je sadržano u drugim zakonima. Kad piše u čl. 7. da se neće govoriti o nekim zahtjevima koji su propisani drugim zakonima teško nam je pronaći sve te zakone kojima je to propisano. Za neke zakone znamo s obzirom da smo o njima bili raspravljali tu nedavno u našoj sabornici i znamo na što se odnose, znamo za što su vezani, znamo da su vezani za zaštitu tržišta, potrošača, građana, sigurnost, tako da ono što smo mogli povezati povezali smo. Recimo ona razmjena digitalnih sadržaja je bila izuzetno važna i, i tu je sadržana kad gledate zapravo ovaj zakon sadržana je i ovdje. Jedan dio je spomenula i kolegica u svojoj raspravi kad je rekla, kad je pričala o androidnim mobitelima. No međutim, sve ono što smo imali za reći rekli smo, htjeli bismo i voljeli bismo da se zakoni donose ranije s obzirom da je uredba na snazi već nekoliko mjeseci i da ju poštivamo, a mogli smo zapravo poštivati naš zakon koji je usklađen sa tom uredbom, mogli bismo donijeti te podzakonske akte ranije da znamo što ćemo poštivati jer na kraju krajeva kad ono piše unutra još ima nekih podzakonskih akata koje će donijeti ministar, ne znamo kakvi će biti i što će sadržavati, pa apeliram i na tajnika i na sve one koji pišu zakone i koji nam te zakone prezentiraju i donose ovdje kod nas na raspravu da se u tom smjeru djeluje. Što se nas tiče i ovih, ovih odredaba u zakonu mislim s njima se u principu slažemo i mi kao klub ćemo glasati za taj zakon. Hvala.
Hvala. S ovim je završena i iscrpljena rasprava. Zaključujem raspravu. Nastavit ćemo kad se steknu uvjeti. Zahvaljujem državnom tajniku sa suradnicom. Slijedeća točka je: -Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o prehrambenim aditivima, aromama i prehrambenim enzimima, prvo čitanje, P.Z.E. br. 180. Predlagatelj je vlada na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Poštovani državni tajnik Tomislav Dulibić. Ispričavam se, poštovani državni tajniče imamo zahtjev za stanku, pa pričekajte malo. Uvažena zastupnica Marija Selak Raspudić traži stanku, izvolite.
Tražim stanku u ime Kluba Mosta jer se radi o izrazito važnom zakonu i zakonskim izmjenama, a za koje ne možemo pronaći obrazloženje u praksi jer da bismo mogli razgovarati o ovim zakonskim izmjenama prije svega bismo trebali znati kakvo je stanje s aditivima u RH. Naime, ove zakonske izmjene idu prema olakšavanju uporabe aditiva. Radi se o tome da ih se više neće morati upisivati u registar koji je bio naš pozitivni iskorak, a nije nikada zaživio i da će se kazne za određene prekršaje smanjiti. Istodobno ako otvorite stranicu državnog inspektorata, Odjel za sanitarnu inspekciju i želite neke informacije o stanju s aditivima u RH naći ćete praznu stranicu. Dok je još ta inspekcija bila pod Ministarstvom zdravlja tada mogli ste naći brošure koje su nešto i govorile o tome kako se provodi kontrola aditiva na hrvatskom tržištu, danas ništa od toga. Bio jednom jedan sladoled, jesu li vam prisjeli sladoledi ovo ljeto kada su uporno povlačeni s tržišta upravo zbog uporabe nedopuštenih aditiva. Bio jednom jedan crni kruh koji je imao 43 sastojka umjesto 4 sastojka što je uobičajeno za jedan kruh. Istraživanja pokazuju da 70% hrvatskih građana ne obraća pažnju na E brojeve kada kupuje proizvode, što znači da nismo dovoljno osviješteni o tome što su uopće aditivi. I u takvom trenutku vi od nas tražite da smanjimo kazne, da smanjimo registraciju, a ne možemo pronaći dokumente koji će nam uopće reći da je sve dobro na našem tržištu i da su zbog toga ove izmjene opravdane.
Odobravam stanku, a temeljem Poslovnika i mogućnosti nastavljamo dalje s radom, pa evo pozivam državnog tajnika da napravi.
Hvala lijepo g. dopredsjedniče. Čl. 9. važećeg Zakona o prehrambenim aditivima, aromama i prehrambenim enzimima propisuje se obveza subjektima prijave prije stavljanja na tržište i uporabe prehrambenih enzima u proizvodnji hrane, te upisu u registar enzima. Radi se o nacionalnoj odredbi koja je donesena sa svrhom prikupljanja informacija o uporabi prehrambenih enzima u proizvodnji, preradi, pripremi i obradi hrane koja nije obvezujuća prema odredbama propisa EU. Spomenuti registar do sad nije uspostavljen, a potpuna primjena svih odredbi trenutno važećeg zakona povećala bi administrativno opterećenje gospodarskih subjekata uzimajući u obzir da uspostava navedenog registra nema dodanu vrijednost u smislu veće sigurnosti hrane koja se stavlja na tržište i predloženim zakonom se brišu ove odredbe. Predloženim zakonom revidirane su prekršajne odredbe na način da su jasne i definirane. Visina novčane kazne prilagođena je težini počinjenog prekršaja, a u slučajevima određenih prekršaja koji nemaju značajan utjecaj na zdravlje i zaštitu interesa potrošača smanjeni su iznosi novčanih kazni za pravne osobe, odgovorne osobe u pravnoj osobi i za fizičku osobu obrtnika uvedeno je načelo oportuniteta za određene prekršaje koje počine pravne osobe, odgovorne osobe u pravnoj osobi i fizičke osobe obrtnici, te je propisana mogućnost naplate kazne na mjestu počinjenja prekršaja za pojedine prekršaje koje počine pravne osobe, odgovorne osobe u pravnoj osobi i fizičke osobe obrtnici. Cilj predloženog zakona je administrativno rasterećenje gospodarskih subjekata na način da se iz važećeg zakona brišu odredbe o obvezi prijave prije stavljanja na tržište i uporabi prehrambenih enzima u proizvodnji hrane, te upisu u registar enzima čime će se ukinuti nepotrebne administrativne procedure, te jasnije definirati prekršajne odredbe, te visinu novčane kazne prilagoditi težini počinjenog prekršaja uzimajući u obzir mogući utjecaj na zdravlje i zaštitu interesa potrošača. Slijedom navedenog predlažemo usvajanje ovog zakonskog prijedloga. Hvala vam lijepo.
Evo imamo dosta replika, prva je poštovani zastupnik Ivan Ćelić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, ovo je zakon koji je vrlo atraktivan za razgovorne emisije poput „Petog dana“ i sigurno ono s čime bi se složio u prethodnoj ovoj reakciji kolegice Selak Raspudić je da treba educirati ljude o aditivima, ali treba poznavati i razliku između aditiva, aroma i enzima. Arome i enzimi su pomoćne tvari i nitko ne ukida registar aditiva, niti bi to mogli ukinut kao zemlja članica EU. Samo enzimi i arome se ne navode u deklariranim proizvodima. Nije nužno da ih se navodi u deklaracijama zato što su to pomoćne tvari, tako da molim da se ne miješa ova situacija i ove izmjene zakona koje su vezane za ukidanje registra enzima koji je bio predviđen, koji druge zemlje članice EU nemaju i upravo ono što ste vi rekli rasterećenje gospodarstva. Hvala.
Odgovor. Izvolite odgovor.
Pa slažem se zastupniče, uvaženi zastupniče Ćelić sa vama i nema potrebe za neki odgovor na repliku.
Dobro. Slijedeća replika poštovana zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, u ožujku 2017.g. je objavljena Uredba EU broj 2017625 o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima kojima se osigurava primjena propisa o hrani i hrani za životnije, pravila o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstvima za zaštitu bilja. Ta se nova uredba koliko sam ja informirana primjenjuje u dijelovima, jedan dio od 28. travnja 2017., dio odredbi od 28. travnja 2018., dio od 14. prosinca 2019., a samo jedan manji dio od 29. travnja 2022. Za razliku od Hrvatske brojne države članice EU preuzele su ove odredbe ranije kako bi na vrijeme pripremile sustav službenih kontrola na nove izmjene i o njima informirale javnost. Postavila sam vam djelić tog pitanja odboru, rekli ste da mi ništa ne kasnimo jer veliki dio odredbi ide od 12. 2019. i da smo mi zapravo sve što se odnosi na tu uredbu napravili. Pa vas molim da potvrdite jesmo li baš sve napravili ovim zakonskim izmjenama što traži ova uredba? Hvala.
Hvala lijepa uvažena saborska zastupnice, nažalost promašili smo temu s obzirom na to da ovim zakonom ne preuzimamo uredbu, delegiranu uredbu EU o službenim kontrolama budući da je ona preuzeta prošle godine Zakonom o službenim kontrolama koje je donijelo Ministarstvo poljoprivrede tj. Vlada RH, a predložilo Ministarstvo poljoprivrede. Ovaj zakon samo upućuje na, znači ovaj zakon ne prenosi uredbu nego upućuje na uredbu i nigdje s njim ne kasnimo.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić.
Vidim da kolegama iz HDZ-a najviše nedostaju nastupi u 5 danu očito su bili veliki fanovi to sam tek sada otkrila. Dakle, da podsjetim mi govorimo o Zakonu o prehrambenim aditivima, aromama i prehrambenim enzimima, dakle bez obzira što se tu radi o 3 stvari, sve te 3 stvari imaju nešto zajedničko. Evidentno zato i je jedan zakon o kojem one govore, a to je da se radi o različitim stvarima koje služe u preradi i poboljšanju hrane. U tom smislu moje je pitanje da bismo ovakve stvari išle odnosno da bismo i ukidali registar enzima, a zanima me zašto uopće nije zaživio jer zvuči kao dobra ideja, to je moje prvo pitanje. Drugo je, što radi državni inspektorat zašto nemamo na njegovim stranicama izvješća o sanitarnoj inspekciji, a kada i otvaramo izvješća državnog inspektorata nalazimo samo neke tablice. Da bismo o ovakvim stvarima razgovarali trebali bismo imati detaljne podatke na hrvatskom tržištu, ne nalazimo ih pa mi barem vi ovdje recite nešto o njima.
Evo, hvala lijepo uvažena zastupnice, nažalost ne gledam 5 dan niti znam šta je to pa onda ne mogu o tome, ali što se tiče o, što se tiče ove teme državni inspektorat kao takav zašto ne objavljuje na stranici, ne znam ne uređujem stranicu državnog inspektorata. Znači u RH postoje kontrole, postoje službene kontrole, postoje obveznici tih kontrola, postoje planovi uzorkovanja tih uzorka i stvarno ne znam možemo ih upozoriti na to da stave onda, naprave određene izmjene na službenim stranicama.
Slijedi replika poštovane zastupnice Vesne Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče ja ne bih ulazila u to koja su svojstva i nekakve značajke različitih prehrambenih aditiva, nije mi to struka i ne volim se petljati u ono što mi nije struka, ali ljuti me pomalo činjenica da eto i vaše ministarstvo i niste jedini, nažalost, ne radi te podzakonske akte sukladno onom što zakon propisuje. Imamo takvih slučajeva znači i u Ministarstvu graditeljstva i u Ministarstvu regionalnog razvoja i europskih fondova i evo sad kod vas vidimo znači taj registar enzima, bio on bitan, nebitan, nebitno, ako je zakon propisao da registar enzima se mora, mora napraviti uistinu mi nije jasno zašto se to ne radi i zašto mi ovdje sad sjedimo tu donosimo zakone temeljem kojih se onda podzakonski akti trebaju donijeti, a onda se oni ne donose i puj pike ne važi rekla bi djeca, nikome ništa i sad ćemo to promijeniti jer vi niste ispoštovali zakon kako smo ga mi donijeli zadnji puta. Hvala.
Hvala lijepo, moram priznati da ste s ovim, s ovom replikom i u pravu, znači zakon donesen 2013. godine prije ulaska EU, vjerojatno je netko u trenutku dok je to pisao mislio da će to biti potrebno, pa onda se u praksi …/nerazumljivo/… vidlo kad smo pristupili EU da to nije potrebno i vidlo se da bi nam to dodatno zakompliciralo i onda se išlo sad na brisanje tih odredbi.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Ružica Vukovac.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče, dakle prijedlogom ovih izmjena i dopuna postojećeg zakona konkretno Člankom 8. mijenjate Članak 14. kojim uvodite načelo oportuniteta. Inače načelo oportuniteta je već prilično široko definirano samim Zakonom o državnom inspektoratu, a vi ovdje predviđate samo jednu moguću situaciju za primjenu načela oportuniteta, a to je kada je počinitelj po prvi puta učinio prekršaj odnosno nije poštivao odredbe zakona. Zašto derogiramo Zakon o državnom inspektoratu i na taj način ograničavamo mu mogućnost rada samim inspektorima. Hvala.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Ne bi rekao da derogiramo, derogiramo zakon, znači ovaj prijedlog je bio usklađen i rađen prema preporukama Ministarstva pravosuđa i uprave i usklađen sa Državnim inspektoratom.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Marin Miletić.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, možemo li objasniti hrvatskoj javnosti jesam li dobro shvatio, zato vas imamo tu, da općenito je područje enzima izvan znanja ili ajmo reći kontrole nadležnih organa i postoje li tu neke opasnosti ili ne postoje. Ako je nešto proizvedeno u EU ili izvan EU, ali dosada nije korišteno na području EU je li to negdje evidentirano ili sigurnosno provjereno? Hvala.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Znači postoji Europska agencija za sigurnost hrane kojoj se prijavljuju svi enzimi i aditivi iz ostale, znači to se kontrolira na cijelom području EU-a i detaljno je propisano a baš iz tog razloga nije potrebno da nije potrebno da mi imamo još dodatni nacionalni registar.
Slijedi replika poštovane zastupnice Anke Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, dakle, imamo zakon iz 2013. koji je mijenjan i dopunjavan 2018. U tom zakonu je uvedena obveza upisa u registar enzima. Danas smo u ovom zaključili da to nije obveza koja je nametnuta od strane EU-a i odustajemo od registra enzima s obrazloženjem da ga nismo uspostavili. Dakle, točno sam citirala ono što ste vi u obrazloženju rekli. Mene zanima koja je ideja bila kad se odlučilo za registar enzima, jel se imala neka ideja zašto on treba biti? Ova ideja mi je danas jasna, dakle niste uspostavili pa ne treba ali zašto mi kažemo, zašto ne bi Hrvatska u odnosu na imala neku dodanu vrijednost, dal taj registar enzima ne bi bio nekakva dodatna vrijednost, dal taj registar enzima ne bi bio pokazatelj da Hrvatska zaista vodi malo više računa, meni se čini da je to dodana vrijednost zato što to nije obveza, ne znači da ne možemo imati nekakav veći standard, pa molim lijepo odgovor … [[Govornik se ne čuje.]]
Hvala lijepo, uvažena zastupnice. Ne mislimo da je dodana vrijednost, očito je to, to bi bila dodatno opterećenje gospodarstva koje nastojimo ukinuti.
Slijedeća replika, poštovana zastupnica Renata Sabljar Dračevac.
Zahvaljujem, potpredsjedniče. Ostali ste mi dužni od jutros nekoliko odgovora. Znači mene zanima cijena ako bismo analizirali enzime prije stavljanja proizvoda na tržište, koliko to košta? Zatim me zanima dakle moram reći da na kraju nisam 100% sigurna da li postoji registar enzima u EU-u koji funkcionira ili su to samo aditivi i arome? I treća stvar koja mi je bitna, kako na licu mjesta za kazna aditive, arome i zahvaljujem.
Na licu mjesta, znači prvo je bilo pitanje o cijenama, cijene su vam tih, … [[Govornik se ne razumije.]] ovlaštenom laboratoriju, ovisno o parametrima koje se sve gledaju ili se gledaju i druge stvari, pesticidi, … [[Govornik se ne razumije.]] druge mislimo 300 do 3000 kn su te nekakve tržišne cijene. Ovo što se tiče prekršaja na licu mjesta, znači to se odnosi na čl. 14. b tih izmjena ako nije provedena analiza opasnosti uspostavljanja kontrolne mjere, znači to se vidi na licu mjesta kad dođe sanitarni inspektor, Državni inspektorat tamo, ako nije poveden postupak validacije za prehrambene aditive koji se dodaju u količinama čija maksimalna količina nije utvrđena i ako nije izrađen godišnji plan … [[Govornik se ne razumije.]] proizvoda. Znači, to su određene stvari koje se vide kad sanitarni inspektor Državnog inspektorata dođe na licu mjesta, nije potrebno uzrokovanje u laboratoriju. Što se tiče ovih registara, postoje sva tri registra na razini EU-a, samo se taj treći sa enzimima još nadopunjuje.
I posljednja replika, poštovana zastupnica Maja Grba Bujević.
Hvala, potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, na europskoj razini je u tijeku donošenje odnosno izrada jedinstvene metodologije za prikupljanje informacija o prehrambenom unosu aditiva i aroma u svim državama članicama. Jedinstvena metodologija za cijelu Europu je vrlo važna jer ćemo na taj način moći dodatno zaštititi zdravlje svih nas, svih članova EU-a, pa tako i Hrvata. Šta mi kao država očekujemo od te metodologije i da li mi u njoj aktivno učestvujemo i da li će nam to zapravo doprinijeti ono što nam sad nedostaje kako bi kvalitetno mogli pratiti odnosno metodološki jedan proces? Hvala.
Hvala lijepo, uvažena zastupnice. Znači, Hrvatska sudjeluje ko i u svim drugim radnim tijelima, tako i sudjelujemo u radnim tijelima i za izradu metodologije, smatramo da će nam na razini cijele Unije ona doprinijeti u poboljšanju procesa. Hvala vam.
Hvala državnom tajniku. Imaju li želje izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da, uvažena Renata Sabljar Dračevac, predsjednica Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku, izvolite.
Zahvaljujem, potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, drage kolegice i kolege. Dakle Prijedlog zakona o izmjenama i dopuna Zakona o prehrambenim aditivima, aromama i prehrambenim enzimima, prvo čitanje, P.Z.E. br. 180. U raspravi pojedini članovi odbora izrazili su svoju zabrinutost ukidanje odredbe o upisu u registar enzima, smatrajući da se brisanje obaveze prijave prije stavljanja na tržište i uporabe prehrambenih enzima u proizvodnji hrane ne smanjuju prava potrošača odnosno da bi se upisom u registar enzima doprinijelo većoj sigurnosti i zdravstvenoj ispravnosti hrane, tim više što smo svjedoci sve češćeg povlačenja pojedinih prehrambenih proizvoda za tržišta. Predstavnik predlagatelja je s tim u vezi istakao da je trenutno na razini EU u procesu izrade jedinstvena metodologija za prikupljanje informacija o prehrambenom unosu aditiva i aroma u svim državama članicama koje će služiti i za procjenu rizika povezanih sa konzumacijom pojedinih aditiva i aroma. Nakon provedene rasprave, članovi odbora većinom glasova odlučili su predložiti Hrvatskom saboru na usvajanje_ Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopuna Zakona o prehrambenim aditivima, aromama i prehrambenim enzimima. Hvala vam.
Sad otvaram raspravu. Prvi za raspravu je prijavljen Klub zastupnika Domovinskog pokreta. U njihovo ime, poštovana zastupnica Ružica Vukovac.
… [[Govornik se ne čuje.]] potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Dakle, Zakonom o prehrambenim aditivima, aromama i prehrambenim enzimima utvrđuju se nadležna tijela, zadaće nadležnih tijela, službene kontrole i načini postupanja te izvještavanja nadležnih tijela i Europske komisije kao i obveze službenih laboratorija i subjekata u poslovanju s hranom, za provedbu propisa EU kojima je uređeno područje prehrambenih aditiva, aroma i prehrambenih enzima. Istim zakonom zakonodavac je propisao i obveze vođenja registra, upisnike i druge administrativne obveze koje su trebale biti na leđima proizvođača, zatim onih koji ih stavljaju na tržište, ali i Ministarstva, kao i pripadajuće Agencije. Prvo pitanje koje se postavlja je, ako trenutno Europska agencija za sigurnost hrane provodi procjenu sigurnosti prehrambenih enzima koji se upotrebljavaju u hrani te će se nakon dovršetka procjene svih prehrambenih enzima za koje su podneseni zahtjevi do roka iz čl. 17 Uredbe 1332/2008 uspostaviti popis prehrambenih enzima zajednice, zašto smo ne tako davno, dakle 2018. g. donosili zakon kojeg sada mijenjamo? I 2018. smo bili članica EU i bilo nam je dostupno zakonodavstvo s kojim se danas usklađujemo. Enzimi proizvedeni metodama proizvodnje ili uporabom sirovina značajno različitim od onih koji su uključeni u procjenu rizika Europske agencije za sigurnost hrane također, podliježu obvezi procjene od strane Europske agencije za sigurnost hrane prije stavljanja na tržište. Predstavnik predlagatelja tvrdi kako obveza dostavljanja podataka o upotrebi enzima na tržištu RH nema dodanu vrijednost te predstavlja nepotrebno administrativno opterećenje i za subjekte u poslovanju s hranom i za nadležno tijelo. S ovim se samo djelomično možemo složiti jer, enzimi su kao i djelomično arome, još uvijek neistraženi u potpunosti, ipak predstavljaju rizik o kojem se inače malo zna. Posljedice se ne prate odnosno uzročno ih se ne povezuje. Posebice su upitni oni koji se koriste za krivotvorenje hrane. Prehrambeni aditivi su tvari koje se dodaju hrani kako bi poboljšale teksturu, okus, miris ili boju, a obično nemaju nikakvu energetsku vrijednost. Mogu spadati u skupinu konzervanasa, sladila, bojila, zgušnjivača, stabilizatora i drugih spojeva, a neki od njih za sobom povlače mnoge kontroverze vezano za njihov utjecaj na ljudsko zdravlje. Bitno je naglasiti, aditivi se ne smiju koristiti zbog prikrivanja pogrešaka u procesu proizvodnje odnosno služiti za krivotvorenje kakvoće u svrhu varanja potrošača, uporaba aditiva u proizvodnji osnovnih vrsta hrane ili hrane koja se sezonski uživa, mora biti ograničena. Aditivi ne smiju nepovoljno utjecati na prehrambenu vrijednost hrane i njezinih sastojaka. Aditivi ne smiju nepovoljno djelovati na zdravlje potrošača. Prema tome, uloga aditiva u hrani nije da pružaju dodatnu nutritivnu vrijednost ili da utječu na zdravlje pojedinca, već samo da poboljšaju neko od organoleptičkih svojstava hrane poput teksture, boje, mirisa, trajnosti i drugih. S razvojem mnogih novih prehrambenih aditiva opravdano su se javile i određene kontroverze vezane uz njihov utjecaj na ljudsko zdravlje. To se posebno odnosi na spojeve koji ne postoje u prirodi i prilikom obrade hrane mogu reagirati s nekim drugim spojevima i stvoriti nepredviđene i štetne reakcije. Mnoge od tih reakcija se otkriju tek naknadno nakon što je aditiv već dodan na tržište jer nije bilo predviđeno s čim bi sve mogao reagirati. Ako se otkriju takvi spojevi, sve proizvode koji ih sadrže potrebno po hitnom postupku ukloniti s tržišta. Ovdje je izuzetno bitna uloga i našeg Državnog inspektorata. Neki od istaknutih aditiva koji se koriste u pekarskoj industriji su L-cistein i galati. L-cistein je esencijalna aminokiselina koja se koristi za povećavanje stabilnosti i volumena tijesta. Njegovo dobivanje za potrebe industrije negativno utječe na okoliš zbog korištenja kiselina, a kad se doda u hranu može smanjiti koncentraciju štetnih spojeva u njoj. Međutim, iako se u prehrambenoj industriji ne koristi u koncentracijama koje su štetne, dokazano je da u većim koncentracijama on može interferirati s nekim lijekovima, može povećati osjetljivost na mononatrijev glutamat, može povećati koncentraciju homocisteina u krvi. Galati su antioksidansi koji sprječavaju kvarenje masti, a svi su potencijalni alergeni te u većim količinama mogu uzrokovati iritacije želuca. Također, u većim koncentracijama vežu željezo iz krvi pa kod djece mogu uzrokovati cijanozu i zbog toga se nikako ne smiju dodavati u dječju hranu. Aditivi se u meso i mesne proizvode dodaju kako bi se ubrzala proizvodnja, proširila ponuda, osigurala trajnost proizvoda i uklonile moguće kontaminacije patogenim mikroorganizmima. Neki to gledaju kroz pozitivnu prizmu, ja ne. Posebice industrija mesa, prednost dodataka aditiva, za njih je npr. povećanje volumena proizvoda pa se time snizi cijena samog proizvoda i proširi ponuda različitih vrsta namirnica. Ipak, ima aditiva koji zbog nekontrolirane upotrebe i konzumacije mogu dovesti do neželjenih učinaka na zdravlje organizma. Mononatrijev glutamat je jedan od spojeva koji je u posljednje vrijeme posebno na lošem glasu. To je biološki aktivan spoj koji je izoliran iz algi, a koristi se za pojačavanje okusa u jelima. Iako se u hranu dodaju u minimalnim koncentracijama, neki su ljudi na njega preosjetljivi te kod njih uzrokuje glavobolju, suhoću usta, pojačano znojenje, uspavanost, bol u zglobovima. Istraživanja su oko sigurnosti mononatrijevog glutamata podijeljena. Postoje studije koje povezuju konzumacije s razvojem pretilosti i metaboličkog sindroma, iako mnoge druge studije to ipak opovrgavaju. Bilo je rečeno da uzrokuje i neurološke probleme iako je poslije dokazano da ne može proći kroz moždanu barijeru pa je to opovrgnuto. A za kraj želim napomenuti kako se ovim Prijedlogom izmjena i dopuna ne uvodi načelo oportuniteta, kako tvrdi predlagatelj nego se upravo ograničava. Dakle Zakonom o Državnom inspektoratu, čl. 73 st. 1 određene su mogućnosti kada se ovo načelno može primijeniti i to u 3 navedena slučajeva, a ja ću ih pročitati, dakle čl. 73 st. 1 Zakona o Državnom inspektoratu kaže, da se postupak neće pokrenuti ako se nadzirana pravna ili fizička osoba tijekom inspekcijskog nadzora, odnosno do donošenja rješenja otkloni, odnosno otklonila je nepravilnosti i nedostatke utvrđene u inspekcijskom nadzoru, zatim, za utvrđene nepravilnosti doneseno je rješenje i nadzirana osoba postupila je po izvršenom rješenju Inspektorata ili je postupila po rješenju prije nego što je ono postalo izvršno, i treća situacija dakle kada nadzirana osoba očitovanjem na zapisnik preuzme obvezu da u određenom roku otkloni nepravilnosti i nedostatke utvrđene u inspekcijskom nadzoru za koju nije propisana upravna mjera a inspektor utvrdi da je počinjen prekršaj, a ovim zakonom dakle, imamo samo jednu situaciju, dakle, člankom 8. mijenja se članak 14. njegov stavak 4. koji kaže: osoba ovlaštena za provedbu službenih kontrola neće podnositi optuženi prijedlog ili prekršajni nalog ukoliko je učinjen prekršaj iz stavka jedan, podstavka dva, pet i osam ovog članka, ako subjekt u poslovanju hranom tijekom nadzora ili u rješenjem određenom roku otkloni utvrđene nesukladnosti za koje je utvrđeno da ih je počinio prvi puta. E pa ja bih rekla da je to itekako velika razlika pa mi onda i dalje ostaje nejasno zašto se ovim prijedlogom degradiraju i ograničavaju ovlasti inspektorima Državnog inspektorata. Zahvaljujem.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Mosta, poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić.
Kolegice i kolege, dvije su ključne intencije ovih zakonskih izmjena. Jedna je ukidanje registra enzima odnosno upisa u registra enzima što se tumači kao administrativno rasterećenje naših gospodarstvenika koji su to morali prethodno činit, odnosno to nije nikada ni zaživjelo iako ja to tumačim kao jedan dobar iskorak gdje smo mi išli i iznad onoga što smo trebali u okvira direktiva EU da bismo sami bolje ustanovilo naše tržište i zaštitili krajnje potrošače. Druga intencija ovih zakonskih izmjena ide prema izmjeni novčanih kazni. Kao što navodi objašnjenje navedenih zakonskih izmjena uz čl. 7. do čl. 9 ., u slučajevima određenih prekršaja koji nemaju značajan utjecaj na zdravlje i zaštitu interesa potrošača značaja, dakle, ne kaže da nemaju utjecaj nego da nemaju značaj, a značaj je sad jedna kategorija o kojoj sad možemo razgovarati, smanjeni su iznosi novčanih kazni za pravne osobe, odgovorne osobe u pravnoj osobi i za fizički osobu 10 obrtnika. Dakle, vi nas ovdje tražite da ja ovo prevedem i pojednostavnim da bez obzira radilo se u ovom slučaju o enzimima koji su još neistraženi ili ovdje aditivima i smanjenju kazni da na neki način smanjimo kontrolu. Mi vam odgovor na pitanje jeli taj vaš zahtjev opravdan ne možemo dati a ne možemo vam ga dati iz jednostavnog razloga zato što podaci koji bi nam trebali biti dostupni koji bi se inače trebali u dobroj praksi nalaziti u obrazloženju zakona, ako već ne tamo onda ono pravo na pristup informacijama o kojem volimo razgovarati a ne zaživljavanju u praksi niti za nas, a kamoli za obične građane, ovdje se ponovo pokazuje više kao problem nego kao pravo. Dakle, stranica sanitarne inspekcije na državnom inspektoratu nema ništa, ponovit ću, nema nište, evo, proguglajte pa kliknite, znači čak je prostor za fotografiju ostavljen praznim. Ona upravo obavlja područje, tiče se područja zaštite zdravlja ljudi, sigurnosti hrane, GMO-a, vode za ljudsku potrošnju i dalje da ne nabrajam. Ranije dok je još ovo bilo pod Ministarstvom zdravlja mogli smo naći dokumente koji su se ticali monitoringa aditiva u hrani tijekom 2017. godine tada imate i jedan zanimljiv veći dokument koji govori nešto o tome kakvo je stanje sa aditivima u RH i ne pronalazi ozbiljne probleme. Međutim, budući da je riječ o kontroli isključivo određenog dijela proizvoda uvijek se postavlja otvoreno pitanje na temelju čega su izabrani baš ti subjekti da bi se kontrolirali i jesmo li išta previdjeli? To je pitanje danas važnije nego što je bilo prethodnih godina jer ono o čemu sam uvodno govorila da bi ovaj problem, a problem prehrane je problem koji se tiče svih hrvatskih građana jer je svi konzumiramo za razliku od nekih stvari koje nas inače možda ideološki dijele je pitanje ove Covid krize koja je uvelike smanjila da ne kažem suspendirala uobičajene kontrole. I to je nešto što se često ističe i kada govorimo o onome što smo mogli pronaći tokom ovoga ljeta a uzbunilo je sve konzumente sladoleda, ja sam jedan od vjernijih, što su se sladoledi opetovano povlačili iz Hrvatskog tržišta zbog uporabe određenih aditiva, etilen oksida u ovom slučaju koji kao takav ne bi trebao biti dopušten. Nama je obrazloženje iz Ministarstva poljoprivrede jer naime cijela ova kontrola aditiva se vodi u suradnji 3 ministarstva, Ministarstva zdravstva, odnosno 3 institucije, Ministarstva zdravstva i Državnog inspektorata i Ministarstva poljoprivrede. Dakle, obrazloženje je bilo da to što se često pojavljuju takvi slučajevi i proizvodi povlače s tržišta zapravo znači da sustav dobro funkcionira jer uspijevam otkriti proizvode koji se ne bi smjeli konzumirati. Naravno neupućeni promatrač a i neki naš logičan sugrađan bi se zapitao i slijedeće, ukoliko ste to pronašli u toliko proizvoda koje ste uspjeli kontrolirati a znamo da ne možete kontrolirati sve, što je sa svim ostalim u ovom slučaju sladoledima koje niste uspjeli vidjeti, dakle, koliko je ovaj problem uopće prisutan u našoj hrani. I upravo ova kriza kojoj smo svjedočili pokazuje da nemamo dovoljne sustave kontrole, nije samo na razini Hrvatske nego na razini cijele Europske unije da se može više raditi o tome, jer da ih imamo ne bismo imali slučajeve toliko problematičnih proizvoda koje smo morali povući s tržišta da je sustav funkcionirao, ne bi ti proizvodi dospjeli do krajnjih konzumenata pa naknadno bili povlačeni. To je ono oko čega se svi trebamo zabrinuti i postaviti to pitanje. A da bi taj sustav funkcionirao, logično je za pretpostaviti da se netko treba jako teško suditi i kršiti ga pa da te možda i velike kazne, kada govorimo o aditivima su opravdane. Ukoliko netko bilo šta u cijelom tom postupku stavljanja proizvoda na tržište ne radi kako treba. Vi nas ovdje tražite da se te kazne smanje. Ja vam na to pitanje ne mogu odgovoriti jer nemamo nove podatke o tome kakvo je stanje sa aditivima na hrvatskom tržištu, istodobno, po velikom broju povučenih proizvoda vidimo da očito problemi postoje i da nisu rješavani prije nego što je proizvodi stigao krajnjem konzumentu odnosno svima nama. Doista se brinem i ne znam kakve sladolede jedemo, kakav kruh ovdje kad govorimo o enzimima, u prvom planu su recimo pekarskih proizvodi, kakav kruh jedemo, podsjetit ću da imamo često, gotovo 1/5 naših proizvoda koji su pekarski se rade od smrznutog tijesta, jako puno uvozimo, jedni smo od najvećih, ako ne najveći konzumenti u EU pekarskih proizvoda, što se naravno može povezati i s problemom pretilosti koji je itekako izražen u RH, istodobno, kruh koji uobičajeno ima 4 sastojka, možete pronaći na njegovim deklaracijama 43, čak 43 aditiva. Da mislite da je ovo nešto što ja govorim napamet i neutemeljeno, radi se o istraživanju koje su proveli određeni novinari i o tome postavili pitanja i dostavili podatke nutricionistici Dragani Olujić. I ona je na to istaknula da, o ovom konkretnom, 43, radi se o beskvasnom kruhu sa sjemenkama, gdje su pronađena čak 43 aditiva. U čemu je problem? Problem je u tome što ubrzani stil života a mi bismo ovdje mogli o njemu svjedočiti s obzirom na posao koji obavljamo nas čini sve većim konzumentima brze prehrane i prerađene hrane a to je ona hrana koja u sebi sadrži najviše aditiva. Istraživanje koje je jedna studentica napravila za potrebe svoga diplomskog rada pokazalo je da čak 70% hrvatskih građana, premda je većina njih svjesna da postoje aditivi i nije sretna zbog njihove uporabe, ne vidi to kao element koji je presudan u kupnji određenog proizvoda niti on utječe na to hoće li ga kupiti. To možemo povezati s jednim ranijim istraživanjem koje je ukazalo na poraznu činjenicu a to je da Hrvatima za razliku od većine EU-a kada govore o hrani i kupovini, nije u prvom planu sigurnost, što bi trebala biti da je naš materijalni status bolji ili onakav kakav zaslužujemo nego nam je u prvom planu cijena. Nisu svi aditivi opasni. Veliki broj E brojeva, a za to je zaslužno zakonodavstvo EU-a je dobro označen i danas ga naši građani mogu pratiti. Međutim, ići od toga da bilo što kada se radi o ovako osjetljivim stvarima kao što je prehrana koju svi konzumiramo, u pogledu kontrole, u trenutku COVID krize, kada nas preći problemi priječe da se ozbiljnije posvetimo svakodnevnim stvarima, pa ovdje i kvaliteti hrane o kojoj se gotovo više uopće ne razgovara, ići prema tome da se mehanizmi te kontrole na bilokakav način smanjuju, bez pružanja jasne analize uopće stanja na hrvatskom tržištu, nije nešto što kao klub možemo podržati.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, poštovana zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče bez suradnika, kolegice i kolege. Ja ću početi izlaganje jednom poznatom rečenicom renesansnog liječnika iz 16. st. Paracelsusa koji je rekao „Sve je otrov, sve je lijek, oboje određuju dozu i ustvari teško je ako je to uopće moguće pronaći supstancu koja ne bi bila otrov ili lijek.“ Znači na što nas ovo upućuje? Na to da je mjera ključ u mnogim stvarima a kada govorimo o aditivima u hrani, prehrambenim aditivima, onda je ona uistinu ključna i o čemu mi ustvari danas kada je ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona na stolu, govorimo? Govorimo de facto o našem načinu života jer prehrambeni aditivi se ustvari koriste kako bi te namirnice tijekom proizvodnje, transporta, oblikovanje, prerade, čuvanja, bile nama dostupne nešto duži rok, da im se produži rok trajanja, da se spriječi kvarenje hrane, da se osigura ujednačenost kvalitete proizvoda i dostupnost proizvoda tijekom cijele godine. Nije to baš uvijek bilo tako, svi znamo. Nekoć se znalo točno što se jede ljeti, što jede zimi, kada krene u proljeće neko povrće itd., jel', još uvijek to vidimo na našim tržnicama ali kad dođete u trgovačke lance na koje smo svi nekako navikli i koji su nas razmazili, onda nam je postalo normalno da rajčica ima tijekom cijele godine, malo čudimo što imaju nekakav onako gumen okus, ali ima ih tijekom cijele godine, nema povrća, nema voća kojeg nema cijele godine. I to nam osiguravaju upravo ovi aditivi, jel? Tako da, činjenica je da nam osiguravaju ovaj način života na koji smo mi navikli ali isto tako, nužno je onda utvrditi potencijalni štetni učinak, podvrgnuti ih određenim provjerama, osigurati potrošačima da se mogu direktno informirati o hrani koju kupuju i u stvari što znače te oznake. Evo kolegica Selak Raspudić je malo govorila o tim famoznim E-ovima jel kako ih mi kolokvijalno zovemo. Znači svaki ima neki svoj broj i moramo se malo uistinu zapitati pa zašto baš svaki kruh, svaka kajzerica, svako pecivo mora imati toliko tih aditiva i zar uistinu mi koji imamo plodnu Slavoniju i Baranju, koji proizvodimo žitarica više nego što nama treba, zar uistinu moramo uvoziti tolike količine smrznutih pekarskih proizvoda jer u bilo kojem trgovačkom lancu šta god da kupite od pekarskog proizvoda vrlo vjerojatno je smrznuto negdje u Njemačkoj, u Austriji, u Francuskoj i tako je stiglo i tu se samo onda ispeklo. To je pitanje za milijun dolara, ne odnosi se na ovo ministarstvo naravno, nego na neka druga, ali to su činjenice. Ono što je ključno isto da dostupnost aditiva je također omogućila i niže cijene hrane. I tu dolazimo isto do tog našeg životnog standarda koji je negdje na 65% prosjeka EU i to sa značajnim regionalnim razlikama gdje je Zagreb na nekih 100% prosjeka EU, a Slavonija i Baranja možda na 35-40 ovisi je li Osječko-baranjska županija ili neka od ove druge, od ovih drugih 5 županija koje su istočno od Zagreba koje zovemo znači Slavonija. I činjenica je da zbog tog relativno niskog životnog standarda puno puta posegnemo za proizvodima koji nisu takve kvalitete kako bi trebali biti i imaju i puno tih aditiva. Znači, u zadnjim godinama razvila se pomalo ta svijest o štetnosti aditiva određenih odnosno količine u kojoj se oni koriste i količine u kojoj mi konzumiramo te aditive u hrani i ustvari oni ipak izazivaju određene štetne pojave, alergijske reakcije, nije to toliko, to se kreće evo koliko sam ja našla podatak, negdje od 0,01 do 0,26% na određeni broj stanovnika i opet dolazimo do one mjere na početku mog izlaganja, nije isto pojedete li jednu vrećicu čipsa npr. ili 3 vrećice. I te loše prehrambene navike zasigurno utječu na prekomjeran unos aditiva i najrizičnija skupina su tu upravo djeca. Na njih smo nekako uvijek najosjetljiviji i svi znamo trebaju se zdravo hraniti itd., ali ne možemo pobjeći od činjenice da su oni ipak izloženi bombonima, grickalicama, slatkišima koji uistinu obiluju raznim prehrambenim aditivima, bojilima itd., i mogu izazvati određene sindrome poput hiperaktivnosti i zbog toga se tu javlja zabrinutost potrošača i nužna je, uistinu je nužna jedna vrlo stroga zakonska regulativa vezano za prehrambene aditive. Naravno, moram spomenuti i taj registar enzima o kojem je već bilo govora. Kao što sam i rekla sad jel on treba, ne treba, ne znam ako smo ga jednom stavili u zakon pa valjda je trebalo i to što EU kaže da ne treba, ajmo mi nekada malo biti oštriji od EU. Ne znači da je sve iz EU, ajmo mi biti svijetli primjer pa da EU preuzme nešto od nas. Kažem nije mi to struka, neću ulaziti u meritum, ali činjenica je da je taj registar enzima bio propisan i kao brojni podzakonski akti koji se trebaju kad mi ovdje u ovom visokom domu usvojimo neki zakon koji se moraju donijeti pa ih ministarstvo ne donese moramo se zapitati što je tome razlog, jel. I meni nije baš objašnjenje da to u Europi nema pa kod nas ne treba i sad ćemo mi odjednom, mi to jako pazimo na naše gospodarstvenike i želimo ih rasteretiti jel evo odjednom neka pusta briga i taj registar će njih spasiti od te silne administracije. Mislim ja sam radila u realnom sektoru 26 godina, vjerujte mi ha papira, pravilnika, dokumenata, izvještaja od porezne od to je, jednostavno imate ljude koji radi i koji sad taj jedan registar enzima da će njima baš toliko olakšati njihovo poslovanje meni zvuči malo nestvarno. Ta izlika jel rasterećenja mi je onako, nije mi baš to znate nekakav opravdan, opravdano objašnjenje. Jer činjenica je da je taj popis proizvoda koji su samo zadnjih mjeseci povučeni sa polica, evo pogle sladoled, vrhnje za kuhanje, sjemenke sezama, bademi, energetska pića, cimet, trajno mlijeko, kurkuma, maslac, kobasice, puretina, smokve, nema šta nema, krofne iz Francuske. Zašto baš krofne iz Francuske jel opet neću otvarat tu temu, ali brojnost ovih slučajeva uistinu ukazuje na potrebu pooštravanja mjera, ne ublažavanja nego pooštravanja. I evo još jednom ću samo ukratko napomenuti da moramo regulirati označavanje tih tzv. zdravih proizvoda tu oznaku bio koja se stavlja na sve i svašta. Jer među ovima koji su povučeni sa polica je veliki broj tih proizvoda koji nosi neku oznaku bio koja de facto ne znači apsolutno ništa i na kraju vidimo da su ti proizvodi i povučeni sa polica i oni služe samo u marketinške svrhe, na neki način da se prevare potrošači jer očigledno ako su povučeni ne da nisu bio nego ne zadovoljavaju ni nekakav minimum ispravnosti, a dovode potrošače u zabludu i još k tome svi ti proizvodi se prodaju po daleko većim cijenama nego što je to za proizvode koji nisu ti tzv. ekološki bio proizvodi. Prema tome, ne možemo ovo podržati i smatramo da se moraju pooštriti inspekcijski nadzori, moraju se dati veće ovlasti inspekcijskim službama, kako bi se naši potrošači zaštitili. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je u prvom čitanju Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prehrambenim aditivima, aromama i prehrambenim enzimima. Čim je u jednom zakonu u naslovu prehrambeno, mi svi malo se nakostriješimo na onako, naćulimo uši i apsolutno tu imamo određene dileme šta se u tom zakonu mijenja, zašto idemo u izmjenu, što želimo da se dopuni jer smo svjesni toga da se hranimo doslovno svim i svačim. Zaista, unosimo svakakve proizvode, ne pitamo se baš što u njima je i onda nam je lampica, odnosno alarmi upale kao što je bilo ovo ljeto kad smo iz dana u dan slušali o sladoledima i što se dešava sa sladoledima, lampice nam se upale kad vidimo ili kad čujemo da se neki proizvod, riječ je o prehrambenom proizvodu, povlači sa tržišta i zato ne treba ni čuditi da smo vrlo oprezni i da apsolutno dvojimo što se i s ovom izmjenom i dopunom zakona želi postići. Kad malo čitate obrazloženje ove izmjene i dopune onda se u obrazloženju jasno kaže da su 2 razloga. Jedan razlog je ukidanje obveze, uspostavljanje registra enzima i drugi razlog je revidiranje prekršajnih odredbi. Relativno jednostavno, formalno, apsolutno vezano je par članaka i kad gledate formu, možete reći, forma je zadovoljena. Ali kad dođete u sadržaj, onda imate upitnika iznad glave. Dakle, riječ je o zakonu koji je donešen 2013. g. Mijenjan je 2018. g. iz razloga ustrojavanja Državnog inspektorata pa su stvari koje su vezane uz inspekciju se morale promijeniti. I sad mijenjate odredbu koja je vezana uz prehrambene enzime. Dopustite, ja ću pročitati što su prehrambeni enzimi, mi često znamo i raspravljati o nekim stvarima, a bez da, da si sami rasvijetlimo o čemu je riječ. To su proteini dobiveni ekstrakcijom iz biljaka ili životinja ili fermentacijom iz mikroorganizama koji mogu kataliziranu specifičnu biokemijsku reakciju. Koristi se u tehnološke svrhe, u proizvodnji, preradi, pripremi i obradi širokog spektra hrane. Uglavnom se koristi u pekarskoj industriji, za proizvodnju voćnih sokova, vina i piva, kao i za proizvodnju sira. I sad, 2013. kada je Zakon bio donešen, odredbom čl. 9 je vrlo jednostavna odredba, kaže, notifikacija enzima i kaže, prije stavljanja enzima na tržište i uporabe u proizvodnji hrane, subjekti u poslovanju s hranom obvezni su podnijeti zahtjev za izdavanje potvrde o notifikaciji enzima u registar enzima i onda je st. 2, postupak notifikacije enzima u registar iz st. 1 ovog članka, pravilnikom će propisati ministar nadležan za zdravstvo. Prvo pitanje je koji je bio motiv, koji je bio razlog, što se htjelo kad se je 2013. u Zakonu stavila takva norma? Drugo pitanje, zašto se od 2013. do 2021. g. nije ustrojio registar? Zašto se nije donesao pravilnik? Koji je bio motiv da se na taj pravilnik zaboravilo, nije se donijelo, da bi danas olako, ja zaista cijenim olako, rečeno, registar do sad nije uspostavljen, bilo bi administrativno opterećenje gospodarskih subjekata povećano, budući da uspostava registra nema dodanu vrijednost u smislu sigurnosti hrane, onda se stavlja na tržište, odnosno stavljanje na tržište predloženo zakonom, brišu se ove odredbe. Dakle, bio je neki motiv 2013. zašto je to rečeno, zove se, dakle glava se zove „Notifikacija enzima“. Ona se ne zove „Evidencija enzima“, ne zove se „Popisivanje enzima“, nego „Notifikacija enzima“. I sad kaže, to nije obveza vezana uz direktivu EU. Zašto mi ne možemo u jednom segmentu reći nije obveza, ali to smo imali, to smo definirali i želimo tu biti bolji. Dakle ja tu zaista čitajući ovo i takav sam i repliku dala državnom tajniku, odgovor nisam dobila. Kako znamo da je, kako bi, temeljem čega, mi utvrđujemo da bi to povećalo administrativno opterećenje gospodarskih subjekta? Na temelju čega to baziramo? Da li imamo nekakva iskustva s nekim drugim registrom ili bilo šta? Dakle, zašto bilo koje izmjene i dopuna zakona imaju onu glavu obrazloženja? Pa u toj glavi, onom uvodnom dijelu, imate postojeće stanje i imate što se želi postići i imate onaj poseban dio koji je vezan uz financijske obveze odnosno što će biti s financijskim dijelom ovog Zakona. Dakle, da je netko, ovo, ovo objašnjenje je nemušto. Dakle ne možete reći, nema obveze sa razine EU pa nema veze. Zašto nije od 2013. do sad donesen pravilnik u uspostavljen registar? Jer je zaključeno da nam to ne treba, da to ne želimo, da je to bez veze, a time nećemo ništa postići, da postoji neki drugi registar, da postoji neka druga evidencija, da postoji brdo evidencija pa onda u tim, ta brda evidencija gospodarske subjekte košta toliko, toliko i toliko, pa ovo je još jedna dodatna evidencija i dodatno. Da je bilo neko suvislo obrazloženje, čovjek bi razumio. Ja ovo, moram priznati ne razumijem šta je bilo smisao, ali zato sam i rekla uvodno, svaki put kad je riječ o nekakvoj hrani i u svakom zakonu gdje imamo prehrambeno, mi se narogušimo jer znamo da sve zajedno nekvalitetnije živimo, nekvalitetnije se hranimo i želimo zaštiti sve oko sebe. Ja ovdje ne vidim korak naprijed, vidim korak nazad i u tom smislu će biti i stav našeg kluba. Hvala lijepa.
Hvala lijepa Sad ćemo se vratiti natrag našoj točci i u ime Kluba zastupnika SDP-a govorit će poštovana zastupnica Andreja Marić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Valja još jednom napomenuti da je u ožujku 2017. objavljena nova Uredba EU br. 2017/625 EU Parlamenta i Vijeća o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima kojima se osigurava primjena propisa o hrani i hrani za životinje, pravilo zdravlje i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstvima za zaštitu bilju. Obzirom da se ova Uredba spominje i u ovom Zakonu, koji se tiče Ministarstva zdravstva, odnosno i Ministarstva poljoprivrede, treba to spomenuti. Također je činjenica, da se nova Uredba 2017/625 primjenjuje postupno, dio odredbi od 28. travnja 2017., dio odredbi od 28. travnja 2018., dio od 14. prosinca 2019., a tek jedan dio od 29. travnja 2022. No, za razliku od Hrvatske, brojne države članice EU preuzele su ove odredbe ranije kako bi na vrijeme pripremile sustav službenih kontrola za nove izmjene i o njima informirale javnost. Radi se o službenim kontrolama hrane, a svjedoci smo brojnog povlačenja proizvoda s tržišta te loše informiranosti potrošača. Ministar, odnosno državni tajnik nam je na odboru rekao da mi ne kasnimo sa usklađivanjem ove Uredbe, da smo ovim izmjenama odradili sve što Uredba traži od nas, ali onda adresiramo ovu problematiku na Ministarstvo poljoprivrede, već smo više puta upozoravali da sa brojim tim uredbama i usklađivanjem s EU kasnimo, ali se to sve skupa ne prihvaća i zanemaruje. Nadalje, u važećim odredbama Zakona preuzete su odredbe Uredbe EZ br. 882/2004 EU Parlamenta i Vijeća od 2004. g. koje se odnose na propise o hrani i hrani za životinje, propise o zdravlju i dobrobiti životinja i to više nije na snazi i dobro je da se onda u ovom čl. 10 st. 3 koji vidimo u ovim izmjenama Zakona, spominje da se briše. Dodatno, još jedan zakon koji je direktno vezan uz sigurnost hrane i zapravo i ovu tematiku, tiče se Zakona o hrani, također, nije usklađen sa navedenim pravnim okvirom EU, u području službenih kontrola hrane. Tu je zadatak Ministarstvu poljoprivrede da uputi u proceduru za 2022., to bi trebalo odraditi u prvom tromjesečju 2022., međutim, kad će izmjene i dopune doći do HS-a, ne zna se. No, idemo se još malo vratiti na ono što je cilj predloženog Zakona. Kaže se da je cilj administrativno rasterećenje gospodarskih subjekata na način da se iz važećeg zakona brišu odredbe o obvezi prijave prije stavljanja na tržište i uporabe prehrambenih enzima u proizvodnji hrane i upis u registar enzima čime će se ukinuti nepotrebna administrativna procedura, to je dakle pojašnjenje. Svako smanjivanje administrativnog rasterećenja gospodarskih subjekata u ovoj teškoj financijskoj situaciji, a nadamo se da ono obuhvaća i mikro i male i srednje poduzetnike i obrtnike je dobro došla. Međutim, kako registar enzima nije uspostavljen, a lijepo piše još u zakonu od 2013. čl. 9. notifikacija enzima, registar, postavlja se pitanje na koji način će se ovo područje pratiti i zaista nadzirati? Zašto se uopće donosila takva odluka o uspostavljanju registra ako nas propisi EU nisu na to obvezivali, a opet s druge strane zašto taj naš pozitivni iskorak nismo oživjeli? Upisom u registar pridonijelo bi se većoj sigurnosti i zdravstvenoj ispravnosti hrane. Po pitanju prekršajnih odredbi predlaže se njihovo jasnije definiranje, kao i prilagodba novčanih kazni težini počinjenog prekršaja uzimajući u obzir mogući utjecaj na zdravlje i zaštitu interesa potrošača. Mi se nadamo da je prijedlog ovih odredbi usuglašen po pitanju lanca opskrbe hranom od proizvođača do potrošača i da ne ide u korist pojedinim dionicima. Ove sumnje otklonile bi se da postoji jasna analiza financijskog učinka prekršajnih odredbi, barem broj prekršaja, visina naplaćenih kazni, broj prekršaja koji su u postupku itd.. Za ovako važne stvari i ranije smo predlagali da je potrebno prikazati takvu analizu, ali to još uvijek nismo dobili na vidjelo. Izmjene čl. 13. i 14. predviđaju smanjenje novčane kazne za kršenje zakona uz obrazloženje da je cilj predloženog zakona jasnije definirati prekršajne odredbe i prilagoditi kaznu težini počinjenog prekršaja. Pa se onda tako u čl. 13. smanjuje kazna pravnoj osobi sa 10.000 do 15.000 kuna na 5 do 10.000 kuna, kao i fizičkoj osobi. U čl. 14. smanjuje se kazna pravnoj osobi sa 30.000 do 70.000 kuna na 30.000 do 50.000 kuna. Pravnoj osobi sa 10 do 15.000 kuna na 2 do 5.000 kuna, a fizičkoj osobi sa 10 do 15.000 kuna na 3 do 7.000 kuna. St. 4. i 5. iz starog čl. 13. prebacuju se u novi čl. 14.a. i također se smanjuju kazne za prekršaje na mjestu počinjenja, za pravnu osobu sa 10.000 kuna na 2.500, a za fizičku osobu je ostalo isto 1.000 kuna. Ono što je zaista upitno je što se svi iznosi novčanih kazni smanjuju umjesto povećavaju čime bi se posredno odnosno čime se posredno smanjuje i zaštita potrošača jer su kazne sredstvo odvraćanja, pogotovo onih koji se radi profita kockaju sa zdravljem potrošača. Uredba EU 2017/625 u službenim kontrolama uvodi princip da kazna treba odgovarati prekršaju upravo da se ne bi onima koji rade velike kazne da se im to ne bi isplatilo. Npr. prekršitelj nedozvoljenom radnjom ostvari profit od 200.000 kuna, a maksimalno propisana kazna je 50.000 kuna. Princip odgovarajućih proporcionalnih kazni koje uvodi EU uredba se ne ogleda u ovim izmjenama zakona odnosno ne ogleda se za situacije kada je prekršaj i njegove posljedice teži već samo kada je lakši. Jedan od prekršaja za koji se smanjuju kazne je nepropisno označavanje aditiva na ambalaži proizvoda koji ide potrošaču. To za nekoga tko je npr. alergičan, a upotrebljava proizvod koji sadrži problematični alergen koji nije propisno označen može biti smrtonosno. Aktualan je i problem s nedozvoljenom prisutnošću etilen oksida u aditivu E-410 radi kojih se zadnjih mjeseci povlači cijeli niz proizvoda s tržišta. U najmanju ruku je na neki način neodgovorno smanjivati moć zakona kao sredstvo odvraćanja ako vidimo da problem na tržištu postoji. Jedna tehnička greška kod obrazloženja fali vam riječ „će“ uz čl. 3., sedmi red, ovim člankom će se regulirati, pa si to ispravite. Onda u zakonu se navodi da ministarstvo u području prehrambenih aditiva, aroma i prehrambenih enzima uređuje politiku sigurnosti hrane i izrađuje smjernice za planove inspekcijskih nadzora, a državni inspektorat na temelju procjene rizika zapravo planira monitoring uzimajući u obzir smjernice ministarstva. I sad nas interesira koliko mi zapravo imamo sanitarnih inspektora i veterinarskih inspektora koji provode inspekcije, inspekcije vezane uz ovaj zakon, koliko su nadzora proveli u zadnjih godinu dana i izdali kazni i o kojim se aditivima radilo? Također ne znamo koliko ima laboratorija u RH za analize, a koliko se šalje u laboratorije van RH? Onda u čl. 10. postojećeg zakona stoji da nakon provedenih analiza troškove provedenih analiza snosi državni inspektorat osim u slučaju da se analizom dokaže da je uzorak nesukladan u kojem slučaju troškove snosi stranka. E sad pitanje, da li se na neki način možda štedi s brojem analiza i koliko se u godini dana utroši novaca jer sam gledala prijedlog polugodišnjeg izvještaja i prijedlog Državnog proračuna RH za 2022., '23. i '24. i tu se vidi da je ukupno za cijeli državni inspektorat plan 2021. bio 354 milijuna kuna, za 2022. 431 milijun, za 2023. 444 milijuna, a za 2024. 425 milijuna, koliko od toga ide upravo za inspekcije vezane uz ovaj nadzor, uz ovaj zakon? Onda odgovor na e-savjetovanju je bio da se trenutno na razini EU u procesu izrade jedinstvene metodologije za prikupljanje informacija o prehrambenom unosu aditiva i aroma u svim državama članica koje će služiti za procjenu rizika povezani s konzumacijom pojedinih aditiva i aroma i to nam je objašnjeno na odboru da eto registar postoji, ali se stalno nadograđuje. Ali opet naglašavamo da smo mi ovaj registar koji smo uveli u zakon 2013. trebali i oformiti. Nadalje, što se tiče edukacije građana i kontrolama o sigurnosti hrane to ću zapravo malo više govoriti u pojedinačnoj raspravi. I isto tako bih naglasila da s obzirom na sve ovo što sam navela da nam je na neki način sporno mi nećemo u potpunosti zapravo podržati ovaj zakon, nećemo biti naravno niti potpuno protiv, ali se nadamo da će se onda za slijedeći puta uvažiti sve ono što su različiti klubovi govorili i što će još biti govora u pojedinačnoj raspravi, tako da evo vidjet ćete na glasanju kako ćemo glasati, a kažem o samoj edukaciji građana koji definitivno moraju biti svjesni onoga kakve im opasnosti zapravo postoje u hrani i o tome kako se vrše kontrole ću u pojedinačnoj raspravi. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Hrvoje Šimić. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče sabora. Poštovani državni tajniče, kolegice, kolege zastupnici, evo pred nama je Prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o prehrambenim aditivima, aromama i prehrambenim enzimima koji kao i puno dosadašnjih zakona zapravo predstavljena, predstavlja jedno usklađivanje zakonodavstva RH sa zakonodavstvom EU. Postojećim Zakonom o prehrambenim aditivima, aroma i prehrambenim enzimima utvrđuje se, utvrđuju se nadležna tijela, zadaće nadležnih tijela, službene kontrole, načini postupanja te izvještavanje nadležnih tijela i Europske komisije kao i obveze službenih laboratorija i subjekata u poslovanju s hranom za provedbu propisa EU kojima je uređeno područje prehrambenih aditiva, aroma i prehrambenih enzima. Navedeni zakon noveliran je 2018. godine upravo radi provedbe mjere sadržane u Nacionalnom programu reformi za 2018. godinu, a u vezi s jačanjem konkurentnosti gospodarstva i unapređenja poslovnog okruženja odnosno provedbe mjere objedinjavanja gospodarskih inspekcija u novoosnovanom državnom inspektoratu. Tema ovog zakona odnosno prijedloga zakona kako smo spomenuli su prehrambeni aditivi, prehrambeni enzimi te arome koje se dodaju u prehranu. Arome koje dodajemo u prehranu mogu mijenjati okuse odnosno mirise same hrane. Prehrambeni enzimi su proteini dobiveni ekstrakcijom iz biljaka ili životinja ili fermentacijom iz mikroorganizama koji mogu katalizirati specifičnu biokemijsku reakciju. Oni se koriste u tehnološke svrhe u proizvodnji, preradi, pripremi i obradi širokog spektra hrane. Uglavnom se koriste u pekarskoj industriji, za proizvodnju voćnih sokova, vina, piva, kao i za proizvodnju sira. Što su to prehrambeni aditivi? Prehrambeni aditivi su tvari koje dodajemo namirnicama tijekom proizvodnje, transporta, oblikovanja, prerade i čuvanja hrane. Oni se dijele na bojila, konzervanse, antioksidanse, regulatore kiselosti, zgušnjivače, stabilizatore, emulgatore, regulatore pH sredstva protiv zgrušavanja, pojačivače okusa, antibiotike i dodatne kemikalije. Bojila se dodaju da nadomjeste prirodnu boju namirnica, konzervansi sprječavaju razoružavanje mikroorganizama, antioksidansi sprječavaju oksidirajuće procese, emulgatori se koriste za stabilizaciju mješavine dok se stabilizatori koriste za stabilne strukture namirnica. Zgušnjivači daju određenu gustoću, pojačivači okusa poboljšavaju djelovanje aroma, a regulatori kiselosti održavaju kiselost kako bi što dulje produžio rok namirnicama. Iako je većina prehrambenih aditiva sigurna neki mogu biti i toksični pa čak i kancerogeni. Povezani su sa izazivanjem migrene, alergije, astme, pretilosti i povećanje, poremećajima ponašanja u djece. Štetan učinak na zdravlje se prvenstveno vidi kod djece jer je organizam djeteta osjetljiviji, a aditivi lakše mogu modelirati proces rasta i razvoja. Dnevni unosi kod djece su često puta veći od dozvoljenih upravo zbog manjeg indeksa mase jer se dnevni dozvoljeni unos računa prema tjelesnoj masi. Predloženim zakonom revidirane su prekršajne odredbe na način da su jasnije definirane. Visina novčane kazne prilagođena je težini počinjenog prekršaja, a u slučajevima određenih prekršaja koji nemaj značajan utjecaj na zdravlje i zaštitu interesa potrošača smanjeni su iznosi novčanih kazni za pravne osobe, odgovorne osobe u pravnoj osobi i za fizičku osobu obrtnika. Cilj predloženog zakona je u svakom slučaju administrativno rasterećenje gospodarskih subjekata na način da se iz važećeg zakona brišu odredbe u vezi prijave prije stavljanja na tržište i uporabe prehrambenih enzima u proizvodnji hrane te upis u registar enzima čime će se ukinuti nepotrebne administrativne procedure. Cilj ovog zakona odnosno prijedloga ovog zakona je jasnije definirati sve prekršajne odredbe te visinu novčane kazne prilagoditi težini počinjenog prekršaja uzimajući u obzir mogući utjecaj na zdravlje i zaštitu interesa potrošača. Za napomenuti je da prilikom donošenja odnosno izglasavanja ovog novog zakona da će, da nisu potrebna dodatna financijska sredstva iz proračuna RH. Ono što smo mogli vidjeti provedeno je javno savjetovanje, bile su dvije primjedbe za koje sam mišljenja da je predlagatelj dao konkretne odgovore u smislu prilagođavanja i usklađenja sa aktualnim propisima i postupanjima EU. I u svakom slučaju Klub zastupnika HDZ-a podržat će ovaj Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prehrambenim aditivima, aromama i prehrambenim enzimima. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeći klub zastupnika bit će onaj Socijaldemokrata, a govorit će poštovana zastupnica Renata Sabljar Dračevac. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege, dakle ovim zakonom, ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU. Navedeno je da je cilj predloženog zakona administrativno rasterećenja gospodarskih subjekata na način da iz važećeg zakona brišu odredbe o obvezi prijave prije stavljanja na tržište, joj ja sam zaboravila skinut masku, tržište i upotreba prehrambenih enzima u proizvodnji hrane te upis u registar enzima čime će se ukinuti nepotrebne administrativne procedure. Na sjednici odbora dobili smo objašnjenje da je registar postoji u EU i da RH kao članica može se služiti s njim. Ali po meni je problem što se ukida odredba analize namirnica prije ulaska na tržište. Problem nije samo u vrsti aditiva, enzima i aroma, problem je i u kumulativnom efektu, odnosno količini koju mi unesemo u organizam. Dakle, nisam sigurna da sam dobro shvatila da je taj Registar enzima koji ima EU potpuno u funkciji, rečeno nam je da se još unose podaci, ali nama je dakle važno znati da li mi to možemo koristiti i kako. A još nam je važnije znati zašto mi svoju odredbu da se prije stavljanja na tržište nekog proizvoda, napravi analiza enzima koji su tu primijenjeni i vidi se o čemu je tu riječ. Zašto mi zanemarujemo nešto tako važno, a nešto što smo dobro stavili u zakon? Mislim da je i Registar jedna nadgradnja koja bi nam dobro došla i šteta što odustajemo od toga. Znači u javnom raspravi postavljeno je pitanje zna li se koliko aditiva stvarno ima u hrani i predstavlja li to rizik od prekomjernog unosa? Tko skuplja podatke o unosu aditiva ili te brojke ostaju samo kao dokumentacija proizvođača za svrhu pregleda inspektora? Dakle, očito je velika količina korištenja različitih aditiva i mi bismo morali znati koliko se na razini godine toga potroši u RH i koje su dakle industrije najveći potrošači? Već se danas najviše raspravljalo o aditivima u pekarskim proizvodima koje su učestalo, pa mogla bi reći, preopterećeni različitim aditivima. Po meni se ovom odredbom smanjuju prava građana, odnosno potrošača i svakako bismo mogli razmisliti da li mi trebamo tu odredbu prihvatiti. Moram reći da me zapanjuje koliko je, kakav je učinak ovog Zakona kada vi od 2013. nitko nije krenuo provoditi Zakon i taj se registar nije formirao, a onda si postavljam i pitanje, šta je sa nekim drugim zakonima koje donosimo i tko to kontrolira odnosno šta se desi nakon toga što mi izglasamo neki zakon, o čemu ovisi da li će se početi primjenjivati, da li se neće početi primjenjivati? Ali, to je nešto važno i tu se svakako treba djelovati. Za mene to što Europska agencija za sigurnost hrane i proizvoda procjenjuje dakle sigurnost, daje mi dodatnu sigurnost u smislu, ipak svako toliko dobijemo informaciju da neki proizvodi nisu u skladu sa odredbama kojima bi trebali biti i povlače se sa tržišta, ali mi tu dakle kaskamo. Nikada nije inicijativa od nas i uvijek prvo se to otkrije u nekim drugim zemljama, vrlo često je to bilo sa različitim skupinama mesnih proizvoda, sladoledi ovo ljeto, ma jedan cijeli veliki spektar različitih proizvoda koji se proizvode. Gdje se rade ova istraživanja? Državni tajnik je rekao da je cijena istraživanja u laboratorijima između 300 do 3000 kuna i ako je to toliko značajno za zdravlje naših građana, onda ta cijena nije prevelika. Dapače, ta se istraživanja trebaju raditi redovno i moramo znati što unosimo, kakve namirnice unosimo u sebe. Radi se na 2 mjesta, to su laboratoriji koji su prema, pod HZJZ-om, ali i neki privatni laboratoriji. Iz Ministarstva kažu da su sve, svi ti laboratoriji imaju akreditacije i da se možemo na njih dakle pouzdati. Tu je došlo do promjene nadležnosti, znači od sanitarne inspekcije Ministarstva zdravstva i veterinarske inspekcije Ministarstva poljoprivrede, 1. siječnja 2019. dolazimo dakle na to da to preuzima Državni inspektorat. Danas se je potegnulo pitanje kakvi su prihodi naših državnih inspektora, a kolika je cijena ovih kazni. Dakle, mi potplaćene ljude koji nedovoljno educiramo i spremamo na posao koji radi, šaljemo da uzimaju izrazito visoke kazne. Nisu to previsoke kazne ako se odnose na očuvanje ljudskog zdravlja, nema te visoke kazne, kada vaše dijete uzme u pekari neki proizvod koji ne smije konzumirati, dakle nijedna cijena takve kazne ne, po meni nije previsoka. Dakle već smo 100 puta naglasili gdje imamo najviše znači, gdje se najviše enzimi koriste u proizvodnji, a to je u proizvodnji voćnih sokova, vina, piva, kao i za proizvodnju sira. E sad, dakle to su proizvodnji koje vrlo, vrlo često konzumiramo, djeca osobito dakle voćne sokove, isto tako i sir i naravno, aditivi su problem najveći u pekarskim proizvodima. Dakle, EU odnosno Europska agencija za sigurnost hrane, ona je nadležno tijelo za provedbu zajedničkih postupaka odobrenja aditiva i kažem, to je dobro i tu se osjećam puno sigurnije. Drugi cilj je dakle bilo da se promijene, odnosno da se jasnije definiraju prekršajne odredbe i visine dakle kazni i sad, kolegica Vuković je komparirala to sa jednim drugim zakonom i praktički mi sa ovim oduzimamo ponovno ovlasti našim inspektorima. To se također treba dakle na, usuglasiti odnosno to mora biti dakle identično. Mi iz Kluba Socijaldemokrata na odboru smo glasali suzdržano. Dakle, ovo je usklađivanje sa, sa ovaj zakonom, sa zakonima EU, ali ovo je ipak smanjenje prava naših građana i mislim da se o tome, a uštede po meni neće biti neke velike, da se o tome treba razmisliti. Hvala.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prva će govorit poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić. Izvolite.
Budući da nam je posao takav da se oglašavamo o mnogim temama jer ovdje donosimo zakone koji su presudni za živote svih naših građana, a to su ne samo naši građani nego i oni koji obavljaju različite djelatnosti često nas u medijima znaju pitati koja su područja naših interesa. Dakle, na to bih pitanje odgovorila pa recimo ovaj zakon. Ovo je baš zakon i uopće pitanje prehrane potrošača pa ovdje sada i aditiva jedan je od mojih interesa za koje smatram da im svi trebaju posvetiti pažnju jer se tiče svih naših građana. A pitanje proizvodnje hrane i pitanje sigurnosti hrane ključno pitanje koje će skraćeno i jednostavno rečeno uvjetovati naše preživljavanje. Objasnila sam u raspravi u ime kluba razloge zbog kojih ovakve izmjene ne možemo podržati. Osnovni razlog svakako odnosi se na razdoblje pandemije i upitnost kontrola koje su bile provođene na ispravni način za vrijeme pandemije. Baš ono što i pokazuje slučaj u Hrvatskoj kada je otkriven veliki broj nedozvoljenih aditiva u različitim sladoledima. Dakle, prije nego što su pušteni na tržište nije kontrola očito bila na zadovoljavajućoj razini. U tom smislu visoke kazne ne znače da ćete vi nekoga visoko kazniti doista nego znači da ćete ga upozoriti da ne čini prekršaje. A ukoliko su se te kazne često ponavljale pa su zbog toga bile previsoke za one koji su ih morali plaćati onda su opet bile opravdane jer očito postoji problem koji zakon prepoznaje, nešto što zakon zabranjuje, a što netko krši. Ako tog problema nema, nema potrebe ni za spuštanjem kazne. Mislim da je logika ovdje jasna. Dakle, sada ću malo produbiti ovu priču o aditivima da pokažem zašto je važno biti oprezan. Dakle, Ivana Vinković Vrček i Dada Lerotić hrvatske znanstvenice koje su pisale knjigu upravo o E brojevima su upozoravale koliko je bio turbulentan i težak način informiranja hrvatskih građana o aditivima. I ne samo informiranja građana kao takvih, a ovdje sam vam već rekla na temelju istraživanja jednog diplomskog rada da bez obzira koliko danas građani jesu informirani o aditivima i dalje ne obraćaju dovoljnu pažnju na njih odnosno ne utječu na to hoće li oni neki proizvod kupiti. Dakle, recimo ona daje konkretan primjer našeg najpoznatijeg proizvođača slatkiša gdje su je otvoreno napadali da širi paniku. Dakle, govorim ovdje o iskustvu hrvatske znanstvenice koji je objavljen u jednom novinskom intervjuu. Štoviše rekli su joj da će učiniti sve da njezina znanstvena karijera prestane ako nastavi širiti te informacije dok ih je ona upitala ali zašto tako prema meni reagirate, zašto ne dozvolite da vam pomognem. Primjerice, zanimljiv marketinški trik bio bi da umjesto umjetnim azo bojilom bojite vaše bombone da ih bojite aditivom E101 koji je zapravo vitamin B2. I oni na to nisu reagirali, a kasnije je pronašla te iste bombone koji su bili u novom ruhu i na njima je pisalo bez umjetnih bojila obogaćeno vitaminima. Znači nije uopće lako otvarati pitanja aditiva čak i ako ste unutar stručne znanstvene zajednice možete biti itekako napadani ukoliko to ne ide na korist proizvođačima, a njima je uvijek nezgodno kada moraju nešto mijenjati u načinu proizvodnje. Upravo zbog toga mi moramo biti osobito oprezni kada donosimo zakone koji će regulirati uporabu tih istih aditiva. Problem kruha i pekarskih proizvoda na koje se najviše odnosi ovo o čemu smo razgovarali, ovaj drugi dio o enzimima doista je u Hrvatskoj otvoreno javnozdravstveno pitanje. S jedne strane zbog pretilosti, s druge strane zbog pretjerane konzumacije kruha u kojoj prednjačimo odnosno u pekarskim u Europi. I s obzirom da je to proizvod koji nam je očito najdraži baš pitanje aditiva u njemu treba posebno otvoriti. Ovdje sam i navela konkretni primjer nutricionistice koja vam govori o 43 umjesto 4 uobičajena sastojka u jednom kruhu, pa se postavlja pitanje je li to kruh uopće. Ali što je zapravo cilj tih aditiva? I tu dolazimo do pravog problema. Da citiram navedenu nutricionistkinju da ne mislite da govorim neutemeljeno. Pojačivači okusa ometaju da budemo umjereni u primjeni količine upravo zbog toga što su svojom kemijskom građom takvi da se oštro zabadaju u naše okusne pupoljke i stimuliraju dijelove mozga za ugodu. To je jedan neprirodni način kako odabir količine ne uvjetujemo sami nego nas aditivi tjeraju na još pa su oni ti [[Upadica: Hvala.]] koji uvjetuju količinu, a onda nas eto i prema pretilosti i svim ostalim javnozdravstvenim problemima.
Imamo, hvala imamo 2 replike, prva je poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Selak Raspudić, dakle čim je u jednom zakonu već u samom nazivu nešto vezano uz prehranu i prehrambeno, a onda imamo, ovo je relativno jednostavna izmjena ali otvara niz problema. I pogotovo ako ne dobijemo odgovore na pitanja koja jesu. Dakle, te bi odgovore trebali dobiti u obrazloženju. Možda ste vi, možda je vama, meni nije jasno zašto mi ako od 2013. imamo obvezu donošenja nekakvog, jednog pravilnika i nešto regulirati i sad u 2021. se vrlo olako toga rješavamo. Pa propisi koje smo dužni poštivati, s kojim se usklađujemo direktive EU govore o minimumu, ne govori o tome da možemo biti korak dalje. I ministarstvo odnosno državni tajnik olako prelazi preko toga. Meni se čini da je to tema o kojoj valja raspraviti tim više što svakodnevno se suočavamo sa niza natpisa gdje se [[Upadica: Hvala]] određeni proizvodi uklanjaju sa tržišta.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Slažem se da je to dobro pitanje kolegice Mrak-Taritaš. Znate ono kako se uvijek šokiramo kako prekasno uvodimo sustave kontrole i to nam je uobičajeno u našim hrvatskim zakonima. I onda jednom čitate naš zakon, sustav kontrole nije možda najispravnija formulacija za registar enzima, ali se ne može poreći da je to nešto što omogućuje transparentnije poznavanje toga koliko uopće i kakvih enzima ima na našem tržištu hrane. I sad odjednom imamo tu situaciju i čitamo u našem zakonu, a mi smo zaključili da nam ovo ipak ne treba, to je previše, pa ćemo mi to maknuti. Tko s time može biti zadovoljan? Je li s time da ja potrošim velik dio vremena i energije da istražim kakvo je trenutno izvješće o aditivima u prehrani u RH upravo zbog ovog slučaja sa sladoledima i svime ostalime, otvorim stranicu sanitarne inspekcije na državnom inspektoratu i pronađem 750 puta 500 prostor za fotografiju koji je prazan, a ostali sadržaj naravno ne postoji.
Hvala. Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, ovo što ste govorili me baš podsjetilo na situaciju da mi nešto kao oporba predložimo, a onda vladajući to odbiju zato što je to naše jel, pa onda u nekom svom obliku prihvate. Kako educirati građane da vode računa o aditivima i da provjeravaju sastojke u namirnicama kad smo zapravo u jednom vremenu s jedne strane konzumerizma, pa light proizvodi, s druge strane smo zapravo većina građana su u ekonomsko lošoj situaciji, pa se kupuje jeftino i uopće im na kraju pameti zapravo nije da provjeravaju otkud ta namirnica dolazi, koji su sastojci, jel E ovaj E onaj, znači kako tu nekakav balans postići? Činjenica je da treba educirati građane, naravno prevenirat uopće da proizvođač nešto stavi u distribucijski lanac što ne odgovara propisima, ali evo kako nekakav balans postići? Hvala.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Da, riječ je o prerađenoj hrani, što je hrana prerađenija to je u njoj više aditiva, a mi smo svi ovdje upravo zbog brzog i konzumerističkog stila život ovisni o toj prerađenoj hrani. A ovo što sam vam zadnje rekla prije završetka razgovora, ta porazna činjenica da nas prerađena hrana tjera da konzumiramo još prerađene hrane jer je na takav način dizajniran njezin okus, pa jedemo više nego što bi trebali, pa imamo ostale zdravstvene probleme, nešto nad čime bi se svi trebali zabrinuti. Na koji način pomoći je teško pitanje jer nama je u provom redu problem cijena, a tek onda dolazimo do sigurnosti hrane. Međutim, vrijedi spomenuti da mi u svemu tome što se tiče kontrole hrane i zdrave i kvalitetne hrane kaskamo za EU. Recimo, tamo je već dugi niz godina prisutno u svim supermarketima oni odjeli sa eko hranom, s hranom bez aditiva i kvalitetnijom hranom dok je to kod nas još nešto čudno, neobično i što morate tražit da bi do toga došli na policama.
Hvala. Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Andreje Marić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Evo kako sam najavila nešto malo više riječi o edukaciji građana i o načinima provođenja kontrole sigurnosti onoga što jedemo. Dakle, aditivi u hrani, pojednostavljena definicija kaže da su to tvari određenog kemijskog sastava koji se dodaju hrani u procesu tehnološke proizvodnje i obrade, a s ciljem očuvanja osnovnih sredstava okusa, mirisa i same konzistencije. Nisu naravno svi aditivi štetni, većina nije, postoje i aditivi tzv. prirodnog porijekla, prirodne boje, vitamini, vlakna, enzimi itd. i zapravo poznajemo više od 3500 spojeva koji se koriste u industriji kao aditivi. Međutim, treba točno onda znati i prepoznati koji su aditivi štetni, koji su prirodnog porijekla i koji nam zapravo neće napraviti nekakvu zdravstvenu ugrozu. Bilo bi najidealnije boriti se protiv tih štetnih aditiva tako da provjeravamo popis sastojaka u namirnicama koje kupujemo i onda ih uspoređujemo sa listom aditiva. E sad tko to radi, tko uopće ima vremena, kako sam rekla i u replici, živimo u brzim vremenima, ljudi gledaju samo da bude, većina jel, da bude ovaj što jeftinija namirnica, neki misle da light proizvodi su jako zdravi, a u stvari light proizvoda nema bez sladila, bez emulgatora, nema gotovih jela bez pojačivača okusa itd., što god neki mislili kako su to jako zdrave namirnice. I sad bi trebalo voditi računa o svim tim E brojevima, kako se označavaju ovi brojni aditivi, svi se ti aditivi dijele u nekoliko skupina i koji se znači označavaju po nekakvim kategorijama sa tim E brojevima. Aditivi nam definitivno omogućuju danas vrlo visoku sigurnost proizvoda u tehnološkom smislu, ali kako sam rekla znači neki mogu naštetiti i čovjekovom zdravlju i zato treba naše građane informirati o tome koja lista postoji i koji zapravo aditivi jesu na toj listi. I sad kad ukucate u Google pojavi vam se niz tih E označivača i crvenom bojom su označeni oni koje bi trebalo zapravo izbjegavati. Ali kažem, sad kako educirati građane da vode računa o tome, evo naišla sam na jedan naslov „Edukacija građana“, kaže ovo bi svi trebali zalijepiti na frižider, znači upute kako čitati etikete s E brojevima, dakle detaljan vodič kroz najopasnije aditive u hrani, mnogi su od njih kancerogeni. Idemo dalje s još jednim problemom. Istraživanja su pokazala da upravo hrana koja se označava kao organska, bio zdrava hrana je zapravo najčešće na meti onih koji varaju s hranom. Najčešće su tu razlozi ekonomske prirode jer onaj koji vara s hranom, odluči varati s hranom, plasira namirnicu i označi ju kao bio, kao zdravu, kao organsku i onda ju zapravo naplati daleko više nego neku voćku koja je tretirana više puta i više puta je špricana i onda zapravo misleći da kupujemo zdravu hranu zapravo smo onda duplo prevareni. Idemo nekoliko riječi o tome tko vrši kontrolu i tko snosi odgovornost. E sad odgovor na to pitanje ovisi koga pitate. Kontrole u malobrojnim maloprodajnim trgovinama ovisno o podjeli nadležnosti provode veterinarski, sanitarni, poljoprivredni inspektori državnog inspektorata. I sad ta nadležna tijela uzorke hrane uzimaju u skladu s nacionalnim planovima monitoringa hrane, oni kontroliraju rad subjekata u poslovanju s hranom odnosno vjerodostojnost prikazanih nalaza, analiza proizvoda i onda dodatno kontroliraju sigurnost hrane. I sad ako se u bilo kojoj fazi proizvodnje ili prodaje hrane utvrdi neka neispravnost putem sustava brzog uzbunjivanja za hranu i hranu za životinju RASFF nastoji se, RASFF je kratica, nastoje se poduzeti mjere kojima bi se zaštitio potrošač i onda to zapravo u praksi znači da se takva cijela serija proizvoda iz trgovina povlači. Znači u obzir se ne uzimaju samo mogući izravni učinci hrane na zdravlje ljudi već se na neki način treba voditi računa i o mogućem utjecaju na buduće generacije, na životinje i na okoliš. Nekakav najvaljaniji odgovor tko je odgovoran bi bio da zapravo svi redom u proizvodno proizvodnom lancu i naravno i resorna tijela koja trebaju vršiti inspekcije. EU nastoji strožim regulativama smanjiti broj proizvođača kojima se isplati varati, ali je naravno pitanje da li je to dovoljno i da li ovakvo smanjenje kazni je ispravna put. Dakle, onaj koji je recidivista koji je više puta uhvaćen u tome da radi nešto što šteti ljudima i što je van zakona, treba ga itekako debelo kazniti, a u međuvremenu se kupci moraju zadovoljiti s mogućnošću povrata novaca i zapravo sa postojanjem aplikacija da i sami utječu na prijavu neispravnosti hrane kojih će nažalost vjerojatno biti sve više. Hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Šimića, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče sabora. Poštovana kolegice evo vi ste danas više puta, kao i više kolega spomenuli upravo sve učestalije povlačenje prehrambenih proizvoda sa polica naših trgovina. Ja vjerujem da se i vi i ja slažemo da se ne radi samo o sve većem prisustvu nekakve sumnjive, nekvalitetne hrane nego da se radi upravo o ovome što ste na kraju svoje rasprave spomenuli, da se radi i o sve strožoj i o sve učestalijoj primjeni regulativa da ipak i kroz sustav i našeg redovnog ili izvanrednog inspekcijskog nadzora, da kroz sustav Europske agencije za sigurnost hrane odnosno sustav za brzo uzbunjivanje vezano uz hranu odnosno životinju hranu da su ovo ipak i rezultati da uz sve sumnjiviju i lošiju da kažem tako hranu, da je ipak i sustav nadzora sve kvalitetniji i sve bolji. Evo, hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Pa da slažemo se naravno, sustav nadzora je onaj koji mora vršiti nadzor sveobuhvatno, pogotovo onaj kak sam rekla koji su recidivisti u kršenju zakona. Naravno da je tu i važnost samih potrošača, da budu što educiraniji, da što više prate ove etikete na samim namirnicama odnosno proizvodima i da prijavljuju takve stvari. Ja sam evo recimo na odboru evo pitala, kako to da ovo što smo svjedočili zadnjih mjeseci da je ispalo da su više neke druge zemlje ukazale na to da treba povući namirnice iz Hrvatske nego sama tijela u Hrvatskoj. Pa onda je bio odgovor upravo u ovom sustavu brzog uzbunjivanja za hranu i ove povezanosti Agencije za ispravnost hrane, da onda tko prvi uhvati jel, taj onda zapravo i obavješćuje u cijeloj EU. Tako da je dobro da postoji ta povezanost, ali kažem sve institucije moraju odraditi svoje i naravno biti, potrošači moraju biti educirani.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
U pripremi za ovu temu već sam se požalila da nisam uspjela naći izvješće sanitarne inspekcije sada kada je pod državnim inspektoratom, a u ovom izvješću državnog inspektorata bar za 2019. ne možete saznati baš ništa. Međutim, pronašla sam jedno drugo izvješće iz 2017., da ne kažem iskopala što je možda prigodniji termin kada se radi uopće pristupu informacijama državnih institucija i što nas sve treba zabrinuti, a to je Godišnje izvješće o radu sanitarne inspekcije za 2017. dok je još bila pod ministarstvom tada zdravlja. I ono navodi da su uzorkovane slijedeće kategorije hrane, 20 energetska pića, konditorski proizvodi 20, ukrasi, desertni preljevi 8. I sad dalje da ne nabrajam, uglavnom tamo nisu pronašli ništa sporno. I sad imate 2017. gdje u tim uzorcima, ne znam po kojem kriteriju su birali jel to dovoljno, nije bilo ništa sporno i imate 2021. pa barem smo po medijima čitali sladoled za sladoledom. Trenutno smo u Covid krizi, mislite li da je to povezano ili što drugo možemo iz navedene razlike naučiti?
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Pa ovako slažem se s tim da je zapravo dostupnost podacima odnosno dostupnost podataka vrlo minorna i to sam ja i u raspravi i u ime kluba govorila o tome da bi mi zapravo htjeli vidjeti i čuti kakvi su nalazi inspekcija, koliko je bilo neispravnosti, kolike su kazne bile, koliko je još postupaka u trajanju. Tako da se slažem da tu institucije kiksaju. 2017. ne, mogu možda kao jedan djelić nekakvog objašnjenja ponuditi da je ova nova uredba zapravo stupila na snagu 2017. pa evo nada nam je da se kroz ove godine sve više država EU pridružuje ovim novim uredbama. Evo, mi smo se sad odlučili 2021. jel te uredbe uzeti pod nekakve promjene zakona, ali odgovor i ono što sam i kolegi rekla, znači ispalo je zaista loše u medijima da nam druge države sugeriraju da je nešto neispravno i stvarno je bilo zadnjih mjeseci pogotovo kroz ljeto poplava informacija o tome što ne, nije ispravno. Ali vjerujem da je to s jedne strane veći nadzor institucija, s druge strane možda i svjesnost potrošača.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Marić, dakle mi imamo danas 2 teme do sad. I jedna i druga tema su otvorile isto nekako raspravu o edukaciji i raspravu o ulozi i značaju inspekcije. Dakle, ta edukacija koja je važna za naše građane jer svaki put reagiramo kad vidimo neke natpise u medijima, sa polica se miče sladoled, sa polica se miču određeni proizvodi, zaista su, naši su sugrađani i mi svi zajedno premalo educirani. Ja tu moram priznati, povezujem ulogu države, dakle inspekcija koja je Državni inspektorat i njihovu ulogu u edukaciji građana. Oni bi puno više i puno afirmativnije trebali, to bi trebala biti njihova zadaća. Nije njihova zadaća samo ići okolo i biti zločesti i kažnjavati nego i ta edukacija, pa me malo zanima vaš stav vezano uz to.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Pa evo, znate moj stav obzirom da je to moja omiljena tema, kao i vaša, tu se nekako nadopunjujemo i raspravama i u replikama. Da, edukacija je zaista važna. Naravno da je važno u cijeloj priči i preventiva, da uopće od proizvođača ne dođe u ovom distribucijskom lancu, do situacije da potrošač bude u opasnosti, da ima ili proizvod koji mu može naštetiti za zdravlje, ako je hrana u pitanju ili nekakvi tehnički proizvodi, uređaji, itd. Edukacija svakako i tu se slažem, naravno da država ima tu veliku ulogu, još uvijek je premalo edukacije i naših građana i premalo edukacije i institucija, pa u krajnjoj liniji, mislim da ste vi govorili i o edukaciji i inspektora i ljudi koji rade u različitim ovim razinama distribucijskog lanca. Naši građani neki čak i ne pogledaju koji je rok trajanja proizvoda, kupuješ jogurt i naiđeš na neki kojem je rok istekao, rijetko se dogodi, ali istekao prije 5 dana pa ono, red je da onda prijaviš to trgovcu, je li tako? Ne razlikuju što znači najbolje upotrebljivo do [[Upadica: Hvala.]] ili upotrijebiti do. Dakle edukacija u svakom slučaju.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Sabljar-Dračevac.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolegice, evo ja ću vas još jednom samo zamoliti da nam ponovite, gdje ste našli taj vodič kojeg bismo trebali držati na frižideru, to je važno da naglasimo da ljudi to imaju, a drugu stvar koju bi pitala, možda ste promatrali, spominjana je danas više puta cijena proizvoda i kako naši građani kupuju isključivo po cijeni zbog vrlo teške situacije kod nas. Da li je broj aditiva i količina aditiva koja mislim da se jako malo priča o količini aditiva, dakle povezan sa cijenom proizvoda, odnosno obrnuto proporcionalno? Što je jeftiniji, to je više aditiva? Da li ste slučajno negdje zamijetili tako nešto? Hvala.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Pa evo, ja sam se između ostalog pripremala i za tu raspravu pa sam ukucala edukacija građana sigurnost hrane i onda vam evo, izleti nekoliko članaka i onda kaže ovo bi svi trebali zalijepiti za frižider, pa onda govoreći o E-brojevima, najbolje izbjegavati sljedeće, pa onda imate tu cijeli niz brojeva koji su navedeni, pa onda neki su označeni crvenim, dakle te potpuno treba izbjegavati. Evo, rečeno je već prije, spomenula sam, dakle i light proizvodi i konzervirana hrana, pa to je sve puno aditiva. Pitanje sad koji od ovih brojeva koji su na toj etiketi, je li, na proizvodu, spada u one štetnije. Znači sad neki prosječni kupac koji dođe u dućan i vidi, ne znam, na proizvodu 10 slova E, pa on to ne može znati. E sad, da li nositi u džepu taj popis E slova, s jedne strane možda barem na one najčešće ga upozoriti, koji su zaista crvenim slovima označeni, to se lako, velim, zgugla, a s druge strane, ono što stalno govorimo, a to je nadzor inspekcija i zapravo preventiva [[Upadica: Hvala.]] da se uopće takve stvari ne dogode.
Hvala lijepa. Sada će govoriti poštovani zastupnik Ivan Ćelić, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Danas obilježavamo sv. Martina, zaštitnika Francuske, ali i nekih hrvatskih gradova poput Belog Manastira, Dugog Sela, to je zaštitnik vinara, vinogradara, ali i osoba koje su se izliječile i riješile problema ovisnosti. Nezamisliva su alkoholna pića bez aditiva, enzima i aroma pa koristim prigodu da pozovem one koji će večeras slaviti Martinje, da već, ako konzumiraju alkoholna pića, da ne sjedaju za volan jer će tako zaštiti sebe i druge. Zakon o prehrambenim aditivima, aromama i prehrambenim enzimima noveliran je posljednji put 2018. g. i kroz cijeli tekst Zakona proteže se Uredba 2017/625 EU Parlamenta koja se tiče službenih kontrola koja se u ovom Zakonu, koje se jako puno spominju. Vrlo su važne i uredbe, 3 uredne o prehrambenim aditivima, aromama i prehrambenim enzimima iz 2008. koje su inkorporirane u ovaj Zakon. Uredba o prehrambenim aditivima ima 336 stranica, posljednji put je dopunjavana 2017. g. i taj opseg govori o tome koliko je ovo područje precizno danas i o kojem se raspravlja s pravom i o kojem treba, kada govorimo o sigurnosti potrošača, a pretpostavlja se da su europski potrošači najzaštićeniji i najinformiraniji, koliko je važno educirati građane, dakle, kao što postoji i Američka agencija za hranu i lijekove, tako postoji i Europska agencija za sigurnost hrane koja je osnovana 2002. g. u Parmi i koja pruža znanstvene savjete, informira o postojim i novim rizicima koji su povezani sa prehrambenim lancem. Prehrambeni aditivi, čuli smo da su to tvari koje dodajemo namirnicama tijekom proizvodnje, iako je većina aditiva sigurna, neki mogu biti toksični, pa čak i kancerogeni, spominjali su se i ti zdravstveni rizici, ovdje ću samo spomenuti, vezano za ADHD, premda Američka agencija za hranu i lijekove ostavlja ovo pitanje otvorenim, ipak, EU zahtijeva da bojila mogu imati određene neželjene događaje, odnosno nuspojave koje bi se mogle odražavati na aktivnost i pozornost kod djece i to se traži da se to navede. Već je danas također, bila citirana izuzetno vrijedna knjiga Dade Lerotić i Ivane Vinković Vrček što se krije iza E-brojeva koja je vrlo korisna za sve one koji žele nešto više znati o E brojevima, a pozivajući se na načelo opreza Odbor za okoliš i javno zdravstvo Europskog parlamenta je uputio kako kažu autorice na groblje prehrambenih aditiva neke od aditiva za primjenu koji mogu štetiti ljudskom zdravlju. Potrošači nažalost ne znaju što točno jedu ni kada je riječ o namirnicama koje troše svakodnevno poput kruha i peciva, a ne samo kod voćnih sladoleda. Rekao bih da u Hrvatskoj najbrže proteklih godina se otvaraju kladionice i pekarnice, recimo u Italiji vrlo rijetko možete naić na pekarnicu, što također govori o prosvjećenosti, ali ta cjenovna dostupnost je u korelaciji sa sigurnosti hrane. Uporaba aditiva je regulirana u Hrvatskoj Pravilnikom o prehrambenim aditivima, a tu je važno mjerenje tog prihvatljivo dnevnog unosa aditiva i zasigurno ću se složiti sa većinom kolegica i kolega koji su danas raspravljali da su potrebne kontrole i kada se govori o povlačenju tih proizvoda najčešće se radilo o povlačenju proizvoda koje se ne, ne mogu kupiti samo u Hrvatskoj nego i u drugim zemljama EU. Tu naravno postoje i brojne argumentirane rasprave o tome kako se kvaliteta istog proizvoda razlikuje recimo u ovim zemljama poput Poljske i Hrvatske za razliku od zemalja poput Njemačke i Francuske, dakle tema sigurnosti hrane je tema koja je vrlo aktuelna i o kojoj vrijedi raspravljati.
Hvala. Imamo više replika, poštovani zastupnik Šimić najprije.
Poštovani kolega, pa evo višekratno spomenuto danas, a vidjeli smo i prilikom ovog materijala za današnji prijedlog zakona da su postavljene dvije primjedbe na današnju ovu temu o kojoj raspravljamo, višekratno je to spomenuto i prilikom rasprave, radi se o upitnosti nadzora primjene prehrambenih aditiva odnosno aroma, a također i upitnost treba li ili ne treba izraditi registar enzima o kojem se priča od otprilike 2004.g.. Vjerujem da se slažemo u razmišljanjima, evo onako upravo kako je i predlagatelj rekao s obzirom da smo članica EU i prilagođavamo kompletno zakonodavstvo da je trenutno na razini EU u procesu izrade jedinstvene metodologije za prikupljanje informacija o prehrambenom unosu aditiva i aroma i također da europska Agencija za sigurnost hrane provodi procjenu sigurnosti prehrambenih enzima koji se upotrebljavaju u hrani, te da se nakon dovršetka [[Upadica: Hvala]] procjene svih enzima [[Upadica: Hvala lijepa]] uglavnom dat ćemo mi i sve materijale koje trebamo.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Ćelić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Šimiću, dakle moja pretpostavka je da je taj registar enzima bio zamišljen 2013.g.. Ako vidimo dakle situaciju koja je sada na snazi u EU da je aplicirano više od 300 različitih prehrambenih enzima ipak postoji razlika premda se spekulira, za sada je to razina spekulacije i o mogućim štetnostima, dakle i voda može bit otvorna samo ovisi o količini. No za sada ne postoji jedinstvena EU lista tih prehrambenih enzima i ne može ih se nikako ovaj izjednačiti sa aditivima za koje je dokazano da su neki i potencionalno kancerogeni, ali oni enzimi dakle nisu sastavni dio gotovih proizvoda, to su tvari koje se koriste u procesu proizvodnje i onda je to razlog zašto se one ne navode u deklaraciji i zašto nije nužno da se ti enzimi za sada navode u deklaraciji.
Hvala. Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS. Uvaženi kolega, u današnjoj raspravi govorimo o aditivima, enzimima i aromama koje se koriste u prehrambenoj industriji. Danas je nezamislivo imati na tržištu prehrambene proizvode koji nemaju E brojeve. Kako procjenjujete odnos između štetnosti i koristi aditiva i je li kupovina hrvatskih proizvoda, proizvoda iz Slavonije od našim malih poljoprivrednih proizvođača barem dio odgovora na ovo pitanje?
Poštovani zastupnik Ćelić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Maksimčuk, većina prehrambenih aditiva je sigurna, ali nažalost neki mogu biti i toksični. Veliki broj aditiva koji se koristi u prehrambenoj industriji se koristi zato što omogućuje bržu i jeftiniju proizvodnju, a time i veći profit prehrambenoj industriji. Mislim da bi odgovor na ovo vaše pitanje mogao biti „kupujmo hrvatsko“ jer sam uvjeren da na proizvodima koji se proizvode na OPG-ovima u Slavoniji odakle vi dolazite zasigurno nema proizvoda koji će na deklaraciji imat 20 ili 30 E brojeva. Dakle, naravno da je organski uzgoj hrane i ekološka proizvodanja je skuplja, ali i isplativija.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Ćelić, evo danas tokom dana i na početku pitanja predlagatelju i tokom rasprave pokušali ste objasniti da enzimi i aditivi nisu ista stvar i da postoje neke dvojbe da neki njih smatraju, stavljaju ih u isti koš i da bi trebalo znati koje su karakteristike jednih, a koje karakteristike drugih. Što mislite koji je bio razlog zašto je još 2013.g. u Zakonu o prehrambenim aditivima, aromama i prehrambenim enzimima bilo planirano, tim zakonom bilo je planirano osnivanje registra enzima i da li uopće postoji neka EU lista prehrambenih enzima?
Poštovani zastupnik Ćelić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Pocrnić Radošević, trenutno ne postoji jedinstvena EU lista dopuštenih prehrambenih enzima. Ona je bila i u planu, tako da je i to bio po meni jedan od razloga zašto je tada spomenut registar enzima. Čak su utvrđena i kao 3 osnovna uvjeta kada određeni enzim bi trebao doći na tu listu da enzim ne predstavlja zdravstveni problem za potrošača, da postoji tehnološka potreba i da njegova uporaba ne dovodi potrošača u zabludu jel. Dakle, od 2011. do 2015. više od 300 prehrambenih enzima je aplicirano od različitih zemalja članica EU, ali za njihovu evaluaciju je potrebno višegodišnje vremensko razdoblje, tako da se nije odustalo od te liste, ali jednostavno još uvijek nije donesena.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Uvaženi kolega Ćelić, vi ste dosta govorili o ovim direktnim utjecajima na zdravlje, kancerogenost određenih spojeva koja nastaje i tome kako ona šteti zdravlju, što je nešto što najčešće ljudi povezuju s E brojevima kao takvima, pa čak i neopravdano oni imaju tu jednu stigmu načelno bez obzira što nisu svi isti, a sustav se kontrolira, EU je tu dosta stroga, čak EU po kontroli hrane možda i prednjači. Međutim, ovom indirektnom utjecaju na zdravlje čini mi se da se nedovoljno govori, a to je ovo što sam pokušavala istaknut da vas pojednostavljeno aditivi tjeraju da jedete još te fine tople mekane hrane kao recimo kruh, a znamo da smo na nezavidnoj poziciji po konzumaciji kruha i da nam je debljina ozbiljan problem, još kad se uz to pridoda stil života onda vidimo da ćemo teško nać rješenje, pa kako biste to komentirali?
Poštovani zastupnik Ćelić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Selak Raspudić, potpuno ste u pravu. Dakle, postoji ta crna lista aditiva koja se ne smije koristiti u hrani kao različita bojila koja su izbačena, tako je recimo amarant iz hrane izbačen 1976.g., no neke države ga još uvijek koriste kao bojilo za vino i kavijar, različiti konzervansi, vjerujem da svima nama kad dođemo u trgovinu zamiriše tirolska kobasica, al možda to kupimo jednom ili dva puta godišnje, tu bih osobito trebali biti oprezni prema djeci. Dakle, za razvoj djeteta je jako važna zdrava prehrana i ukoliko dijete, a nažalost tu su siromašni … [[Govornik se ne razumije]] skupina, koriste jako puno prehrambenih proizvoda sa konzervansima. To može imati dugoročne posljedice i ovo o čemu ste vi govorili taj indirektni utjecaj koji je [[Upadica: Hvala]] šuljajućeg karaktera.
Poštovana zastupnica Sabljar-Dračevac.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Ma evo sad ste ponovo ponovili da ne postoji lista enzima još uvijek u EU. Danas smo o tome puno raspravljali na odboru i dobili smo kontradiktorne informacije. Ali ono što bi ja vas svakako htjela pitati, znači ovdje se osim što se briše taj registar enzima, dakle obaveza prijave prije stavljanja na tržište i upotrebe prehrambenih enzima, znači to se briše, da li vi stvarno smatrate da nije dobro da mi znamo za artikl, zato sam i pitala cijenu, koje enzime je koristio prije nego što ga stavimo na tržište, ja mislim da je to odlično i da to svakako treba zadržati. Hvala.
Poštovani zastupnik Ćelić.
Poštovana kolegice Sabljar-Dračevac, vi ste spominjali te vrste enzima koji se koriste u industriji piva, alkoholnih, bezalkoholnih pića, u industriji sira, prehrambenoj industriji, dakle to su već enzimi koji se dugi niz godina koriste i budući da nema taj jedinstveni popis liste EU, to je prepušteno zemljama članicama, dakle nacionalnom zakonodavstvu da regulira. Tu bi nekako trebalo biti više opreza prema tim nekim novim enzimima koji bi se koristili, koji nisu afirmirani u prehrambenoj industriji i koji na neki način moraju biti regulirani. Ovdje se jednostavno išlo na neko administrativno rasterećenje da se ne bi išlo u neke hiper administracije sa recimo kvascem u pekarskoj industriji koji sadrži određene enzime. Evo, ja to tako iščitavam.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, činjenica je da su aditivi svuda oko nas i zapravo ih teško možemo izbjeći, ali ono što možemo je definirati i educirati se o onima koji su najštetniji i to ih nekako pokušati i zapravo izbjeći gdje god je moguće. Kako već svi znamo oko kozmetičkih proizvoda da nam je parabenmetil i paraben baš nisu jako dobri, tako bi zapravo trebalo i educirati građane i o mononatrijevom glutminatu, o natrijevom nitritu, dakle o onim najštetnijim da izbjegavaju proizvode koji ih sadrže. Pogotovo bi to trebalo na one najranjivije, znači djeca, starije osobe, bolesniji, trudnice itd.. Opće nekakvo pravilo vrijedi što je deklaracija veća to je više ovih dodataka štetnih jel, pa je možda i to nekakav način edukacije. Što mislite kada se dogodi situacija kakvu smo imali kroz ljeto, etilen oksid, pa imate zabrinute građane, tko njih treba educirati hoće li to jednoj trudnici štetiti ili ne. Nismo svi liječnici educirani [[Upadica: Hvala]] nemamo dovoljno kostikologa. Hvala.
Poštovani zastupnik Ćelić.
Poštovana kolegice Marić, premda je matični odbor naš, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku vezano za ovaj zakon on bi slobodno mogao biti i vezan i uz Ministarstvo poljoprivrede jer ne govorimo samo o zdravstvenim aspektima. Mislim da tu Hrvatska agencija za hranu ima itekako važnu ulogu. Mislim da ste vi spominjali za onaj flajer koji ima na, na internetu koji se može vidjeti o E brojevima. Jako je važna edukacija jel, znači onoga trenutka kada vi potrošača naviknete da on gleda kada ističe rok proizvodnje, isto tako da gleda gdje je proizveden taj proizvod je li to Hrvatska il je to neka druga zemlja, isto tako vezano za aditive. Mislim da se sa edukacijom građana, sa edukacijom potrošača može jako puno napraviti da se jednostavno oni kičasti proizvodi koji su sa različitim bojilima što manje koriste, ali kažem tu ćemo opet imat tu varijablu [[Upadica: Hvala]] siromaštva koja onda itekako utječe na konzumaciju takvih proizvoda.
Hvala lijepo. Sad će završno u ime Kluba zastupnika SDP-a govorit poštovana zastupnica Andreja Marić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora. Evo, čisto nekoliko završnih misli vezanih uz ove izmjene zakona. Kako je 2017. kad je EU parlament izglasao novi zakon na koji se mi zapravo sada i nadovezujemo, bilo je ovakvih izvješća. Dakle, EU komisija dobiva šire ovlasti da u slučaju kada država članica ne može garantirati sigurnost hrane proizvedene na svom teritoriju, zaustavi prodaju i transport rizične hrane iz te zemlje. Novi propisi su dobra vijest i za hrvatske građane jer će ubuduće učinkovitije sprječavati situacije kakvima smo svjedočili krajem prošle godine. Evo, tako je kazala naša najaktivnija EU parlamentarka Biljana Borzan. Mi smo sad evo, u 2021. pa smo se eto, konačno odlučili nakon 4 godine unijeti te zakonske izmjene. Također je bilo rečeno da nova regulativa o inspekcijama na europskoj razini uspostavlja jednostavan, integriran i učinkovit sustav kontrole sigurnosti hrane i strože veterinarske i fitosanitarne standarde. Također, još jedna novost je i princip vršenja inspekcija i kontrola koji se bazira na procjeni rizika. To se spominje i u ovom našem Zakonu, odnosno navodi se i plan monitoringa i prema njemu će se učestalije i temeljitije kontrolirati one proizvođače hrane koji imaju prošlost kršenja propisa, a logično bi bilo da oni koji imaju manju problematiku, manjih problema sa zakonom će biti rijeđene kontrolirani. Jer recimo, logičan je primjer ako imate 2 farme jaja, od kojih je jedna više puta bila zatvarana i sankcioniranja, a druga nikad nije imala problema, onda je manje logično da inspekcije jednako kontroliraju, nego onda u tom svom planu monitoringa treba propisati da se češće radi inspekcijski nadzor upravo onima koji su napravili više izbjegavanja propisa odnosno grešaka. Također, kazne moraju biti odvraćajuće, da se izbjegnu situacije u kojima je maksimalna zakonska kazna za prevare s hranom manja od zarade ostvarene prevarom jer bilo je slučajeva u kojima se pokvarenim trgovcima odnosno proizvođačima isplatilo varati potrošače jer je nelegalna zarada bila višestruko veća od kazni. Između ostaloga, regulativa propisuje zakonsku zaštitu za zviždače koji prijave slučajeve prijevara i povrede sigurnosti hrane. Znači to je sve bilo rečeno još tada, 2017. i sad evo mi donosimo ove zakonske izmjene gdje smo većina nas zapravo iznijeli kritike da se na neki način i neopravdano išlo na smjenjivanje određenih kazni i pitanje je koliko će to zapravo biti odvraćajuće za one koji odluče muljati zakone, odnosno naše potrošače. Također, naglašavamo da je izrazito važna edukacija svih u tom distribucijskom lancu, a pogotovo naših građana da prepoznaju aditive, odnosno dodatke, enzime u hrani, osobito aditive koji su na onoj crvenoj listi E-brojeva koji se ne preporučaju, da budu u namirnicama, odnosno koji su i štetni za zdravlje i da zapravo i sami građani budu što više educirani o samom, samim tim brojevima koji su štetni, ali i o tome kakva je ispravnost zdravstvenih namirnica. Također, jako važno da se pri pitanju tko vrši kontrolu i tko snosi odgovornost ne događa loptanje pa da svatko, ovisi koga pitate, taj kaže, nisam ja kao proizvođač nego onaj koji je trgovac, a trgovac kaže, ne, nisam ja kriv nego je kriv proizvođač. Dakle svi u tom distribucijskom lancu imaju svoju odgovornost pa evo, onda se nadamo da ćete vi u Ministarstvu još prihvatiti ove stvari koje ste čuli tijekom današnje rasprave, a da će ove zakonske izmjene ipak biti nekakva dodatna zaštita potrošača, iako smo svi skupa iznijeli i neke bojazni uz određene stavke ovog Zakona. Hvala.
Hvala. Sad će završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovana zastupnica Maja Grba-Bujević, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče Sabora, državni tajniče. Kada govorimo o prehrambenim enzimima, govorimo zapravo o proteinima koji dobiveni ekstrakcijom iz biljaka ili životinja ili fermentacijom iz mikroorganizama, a koji mogu katalizirati, što im je i osnovni zadak kao enzimima, neke specifične biokemijske reakcije. Prehrambeni enzimi koriste se u tehnološke svrhe u proizvodnji, preradi, pripremi i obradi širokog spektra prehrambenih proizvoda te je njihova primjena povećana u pekarskoj industriji, voćnim sokovima, preradi vinu i pivu, kao i za proizvodnju različitih vrsta sireva. Aditivi, za razliku od enzima su djelotvorne tvari koje se dodaju u proizvodu u vrlo malim količinama, dok u prehrambenoj industriji pridonose ujednačenoj kvaliteti proizvoda i prehrambenih namirnica te omogućuju dužu trajnost prehrambenih namirnica. Prehrambeni aditivi nisu hrana već se dodaju namirnicama tijekom proizvodnje ili transporta ili oblikovanja, prerade ili čuvanja hrane. Dodavanjem aditiva u hrani postiže se ujednačenost kvalitete proizvoda, produžuje se rok trajanja hrane, tako da se sprječava zapravo njegovo kvarenje. Prehrambene navike te potrebe ljudi mijenjale su se sukladno tehnološkim i industrijskim naprecima tijekom prošlosti. Put od polja do stola u prošlosti je bio puno kraći budući da se hrana pripremala i konzumirala kod kuće, u što kraćem vremenskom periodu čime je znatno bio smanjen za rizik za zdravstvenu ispravnost hrane. U suvremenom društvu, put od polja do stola bitno se produžio te se time povećao i rizik kojim bi hrana izgubila zdravstvenu ispravnost. Upravo se korištenjem aditiva taj rizik smanjuje, a hrana zadržava zdravstvenu ispravnost uz sva svoja nutritivna svojstva. Što se tiče ovog Zakona, odnosno izmjena i dopuna zakona, prvenstveno valja napomenuti da je Prijedlog zakona usaglašen sa zakonodavnim okvirom RH sa zakonodavnim okvirom EU. Zakonom o prehrambenim aditivima, aromama i prehrambenim enzimima utvrđene su zadaće službene kontrole i način postupanja nadležnih tijela te u konačnici, način te postupanje izvještavanja nadležnih tijela i Europske komisije. Njime su dodatno propisane i obveze službenih laboratorija kao i subjekata u poslovanju s hranom koji su dužni držati se propisa EU kojima je uređeno područje prehrambenih aditiva, aroma i prehrambenih enzima. Što se tiče izmjena, u ovom sad prijedlogu, u Članku 9. trenutno važećeg zakona određeno je da subjekti koji sudjeluju u postupku korištenja i primjene prehrambenih enzima imaju obvezu prijave istih prije stavljanja na tržište i upotrebe prehrambenih enzima u proizvodnji hrane te da imaju obvezu upisa u registar enzima. Za podsjetiti je da je zakon donesen tadašnje 2013. godine i da od tada nije uspostavljen registar enzima, ne od prije godinu ili dvije dana. U predmetnom se radi isključivo o nacionalnoj odredbi koja nije dio regulative EU i stoga je zapravo isključen iz ovog prijedloga zakona. Jedan od ciljeva Vlade RH je i administrativno rasterećenje kao i drugi oblici rasterećenja poduzetnika i gospodarskih subjekata na tržištu rada te je upravo to i predloženo ovim zakonskim izmjenama kojima će se ukinuti nepotrebne administrativne procedure i povećati fokus na gospodarske djelatnosti tih subjekata. Za naglasiti je da za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u Državnom proračunu RH te Klub HDZ-a podržava prijedlog vlade u odnosu na prvo čitanje predloženih izmjena i dopuna zakona. Hvala.
Hvala. Sad će završno u ime Kluba zastupnika MOST-a govorit poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić. Izvolite.
Ne znam i uvijek se brinem koliko uspijevamo ovakvim temama zainteresirati hrvatsku javnost, a baš su ovo teme o kojima bi svako trebao razmišljati kada uđe u bilo koju trgovinu. Je li ova govornica pravo mjesto za to, teško mi je odgovoriti ukoliko rasprava ostaje bez odjeka onda očito nije jer je problem u nama i trebamo jasnije adresirati samu situaciju. Kada govorimo o aditivima, moram priznati da duže vrijeme sustavno što znanstveno u okviru područja mojih interesa pratim problematiku eko proizvodnje i uopće hrane koja je dostupna na našem tržištu. U tom smislu izrazito sam pesimistična jer dokle god ono ekološko, ono bez aditiva sa smanjenom količinom aditiva je možda čak i preciznije se izraziti jer i ekološko ima aditive samo ne može imati sve poput umjetnih bojila, dokle god to ekološko ne bude preduvjet izlaska na tržište nego bude tek etiketa koja se može nekim konzumentima više platežne moći skuplje naplatiti mi ćemo biti u ozbiljnom problemu. I dokle god na tržištu imamo hranu koja je ja bih rekla sada već i pretjerano prerađena imat ćemo i one koji konzumiraju i ljudi će biti kažnjeni zbog svog socijalnog statusa. Mi tu nismo možda ugroženi, ako pazimo imamo mi dućane koji to dobro naplate gdje ćemo naći kvalitetniju hranu. No što je sa ostalim hrvatskim građanima? Ja ću se uvijek zalagati za to da se paradigma okrene i da ekološko bude preduvjet izlaska na tržište, a ne da je li nešto dovoljno ekološko ili nije, ima li one aditive koji nisu baš toliko dobri ili nema odlučuje dubina našeg džepa. I to je cilj kojem vjerujem da svi moramo težiti. Što se tiče aditiva u hrani oni se prvenstveno odnose na prerađenu hranu. I tu ću ponovo zaključno biti pesimistična. Dok sam jedno vrijeme živjela u Engleskoj strašno su me zbunjivale prepune police polugotove hrane. Znači znala sam što je gotova hrana i znala sam što hrana koju trebam skuhati, ali polugotova hrana to vam je nešto što je u onim paketima i piše ne znam još 10 minuta da je to finalizirano, mi nikako nije ulazilo u glavu i ja sam ih izbjegavala. Bilo mi je teško izbjegavati jer je to većina polica tamo. To vam je kao pravo jelo koje je napola skuhano. Kod nas to još nije zaživjelo, ali hoće, doći će jer je to stil života suvremenog čovjeka. Nitko više nema vremena kuhati, a u vremenu koje ćemo moći posvetiti kuhanju se krije i odgovor na probleme sa aditivima. Druga stvar na koju moram zaključno upozoriti je ovaj indirektni utjecaj aditiva na naše zdravlje. Direktni oko pitanja kancerogenosti nam je koliko toliko pa možda čak i neopravdano nekad na razini trača poznat, ali ovaj indirektni gdje nas aditivi tjeraju da konzumiramo još tih ukusnih toplih često pekarskih proizvoda, a utječu na pretilost i sve ostalo gotovo je u potpunosti neobrađen. Ono što ću zaključno reći odnosi se na same ove zakonske izmjene, a već je bilo rečeno i u mojoj raspravi u ime kluba, a i u raspravama ostalih klubova. Dokle god nemamo jasan izvještaj o tome kakvo je stanje s aditivima na hrvatskom tržištu pogotovo u kontekstu ove krize i nedavnih pojavljivanja etilen oksida koji nam može doći preko Indije u kojoj nije zabranjen za razliku od nekih nama bližih europskih zemalja, dokle god ne znamo kako je ova kriza utjecala na kontrolu hrane u Hrvatskoj i kakvo je stanje s aditivima u Hrvatskoj mi ne možemo odgovorno raspravljati o tome da idemo u zakonske izmjene koje načelno govoreći olakšavaju manju kontrolu u onome što se odnosi na uporabu aditiva u kreiranju prehrambenih proizvoda. Hvala vam.
Hvala lijepa, time zaključujem raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Sad ćemo napraviti jednu kratku stanku radi provjetravanja pa se vidimo u 15 i 15 minuta. STANKA U 15,06 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,20 SATI]] Evo kolegice i kolege, stanka je završena, pa ćemo prijeći na točku: - Prijedlog zakona o dopunama Zakona o središnjem registru osiguranika, prvo čitanje, P.Z. br. 201. Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, te Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Državni tajnik, poštovani Dragan Jelenić, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući, uvažene zastupnice i zastupnici. Prije svega važno je istaknuti kako Središnji registar osiguranika odnosno REGOS skraćeno je institucija koja se bavi vođenjem i održavanjem registra podataka o doprinosima za obvezna mirovinska osiguranja po osiguranicima i izborom i promjenom obveznog mirovinskog fonda evidencijom uplaćenih doprinosa, te prikupljanjem i kontrolom podataka po osiguranicima za obvezna mirovinska osiguranja. Podsjećam kako Zakon o REGOS-u propisuje ovlasti i poslove iz djelokruga REGOS-a u koje između ostalog spadaju i povezivanje podataka o obračunatim doprinosima za mirovinsko osiguranje na temelju individualne kapitalizirane štednje, te doprinosa za mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnosti s podacima o pripadajućim uplatama. Poslodavci isplatitelji drugog dohotka tj. obveznici podnose izvješća o primicima, porezu na dohodak i prirezu, te doprinosima za obvezno osiguranje odnosno skraćeno obrazac JOPPD na kojima iskazuju obveze doprinosa za mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnosti tzv. prvi mirovinski stup zbirno za sve radnike odnosno primatelja drugog dohotka tj. osiguranika. Doprinosi se uplaćuju na osobni identifikacijski broj odnosno OIB obveznika u ukupnom iznosu za sve osiguranike. REGOS obrasca i JOPPD povezuje sa uplatama doprinosa uz uvjet da su podaci o vrsti doprinosa OIB obveznika i oznaci izvješena na uplati istovjetni podacima iskazanim na obrascima JOPPD. Nakon toga uplaćeni doprinosi raspoređuju se po osiguranicima. Obveznici prilikom popunjavanja naloga za plaćanje često griješe upisujući pogrešnu oznaku obrasca JOPPD ili jednom uplatom plaćaju zaduženje iskazana na više obrazaca i JOPPD. Uslijed toga uplate doprinosa za prvi mirovinski stup evidentiraju se kao nepovezane. Kako bi se nepovezani obrasci i JOPPD povezali sa uplatom obveznici su dužni putem sustava e-porezna podnijeti zahtjev za povezivanje nepovezanih obrazaca JOPPD. Međutim, jedan dio obveznika to ne čini, te se uplate ne mogu povezati i rasporediti po osiguranicima. Važno je naglasiti kako je od uvođenje sustava objedinjeno prikupljanje podataka putem obrasca JOPPD od 1. siječnja 2014. do danas ukupno evidentirano oko 850 milijuna kuna nepovezanih uplata doprinosa prvog stupa odnosno 0,53% od ukupnih doprinosa za prvi stup mirovinskog osiguranja, što je posljedica pogrešnog popunjavanja obrasca JOPPD od strane obveznika uplate doprinosa. Važećim Zakonom o REGOS-u regulirano je povezivanje uplata doprinosa za mirovinsko osiguranje temeljem individualne kapitalizirane štednje drugi stup sa zaduženjima iz obrasca JOPPD po službenoj dužnosti bez pristanka obveznika plaćanja doprinosa od 1. srpnja 2018.g., ali ne i povezivanje uplata doprinosa za mirovinsko osiguranje temeljem generacijske solidarnosti odnosno prvi stup. Nepovezane uplate doprinosa drugog stupa mirovinskog osiguranja na dan 30. rujna 2021. iznose oko 367 milijuna kuna, što iznosi 0,39 od ukupno uplaćenih doprinosa drugog stupa. Preciznije, definiranje načina roka i povezivanje podataka, te evidentiranje i izvještavanje o povezanim podacima i raspored nepovezanih uplata doprinosa za drugi stup bez pristanka obveznika plaćanja doprinosa uređeno je Pravilnikom o povezivanju podataka o doprinosima za obvezna mirovinska osiguranja. U vezi donošenja ovog zakona bilo je potrebno osigurati tehničke preduvjete i uskladiti postupanje s poreznom upravom. Ministarstvo financija je Pravilnikom o izmjenama i dopunama Pravilnika o porezu na dohodak propisalo povezivanje po službenoj dužnosti svih javnih davanja iz svoje nadležnosti sa stupanjem na snagu od 1. siječnja 2022.g.. Stoga će se ovom dopunom zakona uskladiti postupanje REGOS-a i porezne uprave, stvoriti pravni okvir za rješavanje problema nepovezanih uplata i doprinosa za prvi stup i ujednačiti pravila povezivanja nepovezanih uplata doprinosa za prvi i drugi mirovinski stup. Ističem zaključno kako donošenje ovog zakona ne utječe na ostvarivanje prava osiguranika već samo rasterećuje obveznike plaćanja doprinosa od dodatnih administrativnih poslova oko rješavanja nepovezanih uplata. Zahvaljujem se na vašoj pažnji, te vas pozivam da usvojite ovaj prijedlog zakona kojim će se dodatno unaprijediti postupak povezivanja uplate javnih davanja. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Begonje.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, prijedlogom ovog, dopune ovog Zakona o središnjem registru osiguranika predviđa se da je REGOS ovlašten bez pristanka obveznika plaćanja nakon provedene kontrole doprinosa provest povezivanje podataka i raspored po osiguranicima nakon isteka roka od 6 mjeseci od dana nepovezane uplate. Meni se čini da je taj rok malo velik 6 mjeseci, dal je moguće da to bude kraći? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Pa mislimo da je to rok koji je normalan jel u tom vremenu se možda mogu i neki podaci prikupiti i eventualno čak i sam korisnik skužiti da je nešto krivo napravio, pa tako da onda nakon 6 mjeseci se to napravi, međutim svakako je ovo prvo čitanje, imamo i drugo čitanje, tako da eventualno možemo razmisliti i o tom dijelu zakona. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Burić.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče HS. Poštovani državni tajniče Jeliću, držim da je ovaj prijedlog zakona dobar zato što svakako utječe na sustav upravljanja sredstvima doprinosa za prvi i drugi stup mirovinskog osiguranja i diže cijeli sustav na višu razinu sveobuhvatniju kao što ste i vi rekli. E sada budući da je upućenost i financijska pismenost generalno na dosta niskoj razini i da je Ministarstvo rada zakonski još od 1.1.2019. godine zakonski propisalo obavezu obaveznim mirovinskim fondovima na daljnje ulaganje u financijsku pismenost i njezino promicanje. Mislim da ovdje valja reći da bi bilo dobro da vi kažete što je Regos u tom smislu napravio budući da je u ovoj godini, da su otvorena 4 mirovinska informacijska centra u Zagrebu, Rijeci, Osijeku i Splitu, pa da nas informirate o tome što je u stvari cilj MIC-eva. Hvala vam.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo poštovana zastupnice, da u pravu ste znači mi i kao vlada i Ministarstvo rada, naravno i Regos kao naša institucija smo shvatili da je nažalost financijska, a posebno mirovinska pismenost nažalost na niskoj razini to najbolje pokazuje da samo 3,5 korisnika odnosno uplatitelja u drugi stup prilikom prvog izbora sami izaberu, a sve ostalo se automatski prebaci. Znači, to znači da ljudi se ne informiraju o mogućem od 4 obvezna mirovinska fonda, o modelu A, modelu B, modelu C, tako da kroz tzv. mirovinske informativne centre koji su u sklopu Projekta Moja mirovina, ljudi će moći doći na lice mjesta ili putem interneta ili putem poziva se informirati o svim prednostima uplate u drugi stup, uplate u model A, model B, model C ili u jedno od 4 obveznih mirovinskih fondova i da na kraju imaju bolju mirovinu na kraju. Kroz taj projekt će se još moći u budućnosti preko weba vidjeti kolika će vam buduća mirovina biti.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, predmet današnje je dopuna Zakona o središnjem registru osiguranika su nepovezane uplate za mirovinsko osiguranje temeljem međugeneracijske solidarnosti znači prvog stupa. Znači te uplate stoje na privremenom računu, ima ih negdje oko 700 milijuna kuna, ali to je istovremeno 0,55% svih uplata navedenih doprinosa. Smatrate li da je postojeći način evidentiranja doprinosa putem JOPPD-a dobar način budući je on uveden još 2014. godine kao jednostavniji način i čak je tad zamijenio 6 obrazaca koji su se prije toga popunjavali. Sad imamo jedan jedinstveni obrazac JOPPD i gdje se prikazuju znači ukupno ostvareni primici po pojedinom poreznom obvezniku. Mogu li se ove nepovezane uplate smatrati na neki način i statističkom greškom koju je u ovom trenutku potrebno ispraviti jer ipak se radi o velikoj količini novca [[Upadica: Hvala.]] a sam obrazac je …
Hvala, poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo poštovana zastupnice, da u pravu ste, obrazac JOPPD je nama uvelike olakšao sve znači evidentiranje poreznih davanja, plaća i svega što znači poslodavac uplaćuje za svoje radnike naravno i za sebe samo je riječ o samostalnim djelatnostima obrtu i poljoprivredniku i ostalima i znači u …/nerazumljivo/… evo i za drugi mirovinski stup kako ste čuli automatski povezati uplate koje su vrlo bitne jer se one evidentiraju na vašem osobnom računu i taj novac se oplođuje znači sa radom obveznih mirovinskih fondova tako da je to bitno da se što prije evidentira. To planiramo naravno i sa ovim prvim stupom koji kao što sam rekao ne utječe na porezne obveznike znači oni će dobiti svoju mirovinu bez obzira da li je to evidentirano ili ne ali ipak ne želimo da tih 800 milijuna kuna bude na nekom računu neraspoređeno nego da se na kraju rasporedi po svim poreznim obveznicima za njihove mirovine tako da znamo da je to ipak novac na neki način uplaćen za njih, a to je bitno i za onaj jedan manji dio obrtnika i sve kojima ipak utječe mirovina u vezi, u skladu uplaćenom mirovinskim doprinosima.
Poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Ovako, ovako moje pitanje se odnosi na to da je evidentno očito da je u periodu od 1. siječnja 2014. godine bilo evidentirano gotovo 700 milijuna kuna nepovezanih uplata doprinosa. U praksi je zaista bilo poteškoća što se tiče nepovezanih uplata i to je dovodilo do zaista otežavanja ostvarivanja prava kod građana. Hoćete nam objasnit koje su to sve posljedice koje su bile zbog takvog načina rada te zašto se o tome nije razmišljalo i ranije? Zašto sad kad se već zna da taj problem postoji već toliki dugi niz godina?
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo. Poštovana zastupnica da, od 2104. evo kao što ste mogli čuti oko 800 milijuna kuna je na računu znači nepovezanih doprinosa. Poteškoća nema osim evo kao što sam rekao znači oni samostalni, što samostalno uplaćuju svoje, svoje mirovinska davanja kao što su obrtnici i eventualno poljoprivrednici onda ako se njima ne rasporedi na njihov račun onda oni eventualno mogu imati problema. Mi smo to kažem prvo uvidjeli kod drugog stupa, to smo odmah riješili 2018. godine. Međutim, onda se to pokazalo da je i kod prvog stupa nije najbolje riješeno, međutim kao što sam rekao u uvodnom izlaganju trebali smo čekati Ministarstvo financija pošto su oni na kraju, raspoređuju sve to i preko njih se, preko njih se i obavlja obračun. Čekali smo da oni riješe svoje znači softverske programe i sve to i kad je to bilo evo ovim donošenjem ovog pravilnika mi smo bili spremni i evo zato idemo u izmjenu ovoga zakona. Velim nažalost nismo mogli to u istom trenu napraviti jer tehnički nije bilo moguće donijeli zakon koji se možda ne bi mogao provoditi zato smo malo više, duže čekali.
Poštovana zastupnica Perić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, onaj tko nije radio u javnoj upravi ne zna koliko je važan zapravo sustav uplatnih računa koji na taj način zapravo kanaliziraju uplatu za svakog pojedinca, a pogotovo ovdje kada se radi o mirovinskom odnosno zdravstvenom sustavu, u ovom slučaju mirovinskom i koliko je važno onda da iz toga proizlaze određena prava. Zaista je ovo jako dobro jer svaka uplata koja je, koja nije raspoređena na pravi način je problematična i za vas koji to vodite i zato je to jako važno da dobijete upravo ove ovlasti da to možete kvalitetno čistiti, mi to kažemo i da na taj način se evidentira na pravom računu za svakog pojedinog korisnika.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa. Pa nemam šta puno nego evo mogu reći poštovanoj zastupnici da je u pravu, dakle uz JOPPD obrazac smo olakšali isplatu plaća poreznim obveznicima. Znači mogli su na jedan isplatiti plaću znači za sve svoje djelatnike, a onda se pokazalo da u, ne tom rasporedu to i stvara probleme i ovom, ovim zadnjom izmjenom pravimo red u sustavu i bi trebalo više biti nepovezanih uplata.
Poštovana zastupnica Zmaić.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče izmjenama i dopunama Pravilnika o porezu na dohodak propisano je povezivanje po službenoj dužnosti javnih davanja i upravo je taj pravilnik omogućio da možemo dopuniti Zakon o središnjem registru osiguranika. Kako imamo jako puno nepovezanih uplata doprinosa za mirovinsko osiguranje za prvi stup ovim dopunama zakona smatramo da će se takvi propusti i riješiti. Šta vi smatrate tko će ovim dopunama zakona se rasteretiti u sustavu?
Poštovani državni tajnik.
Pa hvala lijepo. Pa naravno najviše će se rasteretiti tijela u sustavu kao što je REGOS, kao što je i Ministarstvo rada i naravno Ministarstvo financija jel neće biti taj neki novac koji ja volim reći lebdi u zraku i stoji nekih 800 milijuna kuna na nekom posebnom računu nego će se on rasporediti po računima poreznih obveznika i onda će se točno moć koristiti u one svrhe u koje se koristio. Znači manje-više sustav će najviše profitirati od ovoga, ali naravno i porezni obveznici kao što sam rekao, naročito oni koji sami sebi uplaćuju mirovinske doprinose.
Poštovana zastupnica Peović.
Zahvaljujem. Ovako, rekli ste da će ovo omogućiti nekakvo uvođenje reda jel u prvi stup, no u raspravi na Odboru za rad ste također spomenuli da je i u drugom stupu nepovezanih podataka 0,39%, pa me zanima zašto je to tako ako je to uređeno u drugom stupu? I zanima me malo šire pitanje, zašto se u javnosti vrlo često kao broj zaposlenih navodi broj osiguranika, smatrate li da je broj zaposlenih uistinu ekvivalentan broju osiguranika?
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo. Evo od kraja ću krenuti. Da, znači mi zadnje vrijeme odnosno više vremena pratimo statistiku broja osiguranika, znači manje-više skoro svi uplaćuju, znači skoro svi uplaćuju i registrirani su pri HZMO-u kao uplatitelji i osiguranici i mi njih računamo kao zaposlene, tako da mislimo da je to realan broj, znači to su vam svi i u poduzetničkom sektoru, gospodarstvu, u javnoj upravi i sve, znači svi oni koji su zaposleni i koji su registrirani, znači pri HZMO. Da, i ovaj broj što ste spomenuli za drugi stup čini se velikim, međutim budimo realni sad u zadnjih evo godinu i po dana imamo od 2019. uveli smo mjere za očuvanje radnih mjesta gdje je HZZ preuzeo uplatu tih 5% drugog stupa za sve one koji su koristili mjere, a čuli ste da ih je oko 700.000 radnika i tu je došlo do male, malog problema sa automatskim povezivanjem, al to ćemo mi riješit u slijedećih par mjeseci, evo sad se sve rasteretilo, tako da je to jedan od glavnih razloga ovih 300-tinjak milijuna kuna.
Poštovani zastupnik Hrelja.
Poštovani državni tajniče, ja sam inače poznat da rijetko hvalim neki zakon ili neka rješenja, ali u puno rasprava sam do sada rekao gdje je bilo 1, 2, 3, 5 pravilnika predviđao određeni zakon donijeti u određenom roku na 3 mjeseca, u roku 6 mjeseci. Ovdje imao jednu stvar, pa bi volio da vi ono što ste rekli na ovaj odboru da to ponovite pred svom javnošću. Ovdje je rok za donošenje pravilnika 30 dana, a vi ste rekli da će to biti u tjedan dana nakon, nakon ovaj usvajanja zakona u drugom čitanju, što je u suštini vrijedno svake pohvale. Nije, nije sigurno težak pravilnik, ali što se tiče odnosa prema ovom domu, prema zakonima, mislim da je to jedan kvalitetan pomak, pa dajte nas informirajte i držite se ovih rokova. Hvala lijepo.
Poštovani državni tajnik.
Evo hvala lijepo, uvaženi saborski zastupniče hvala na pohvalama, lijepo je to čuti. Da, na odboru smo raspravljali, znači kao što ste vidjeli u zakonu nakon donošenja zakona odnosno objave u Narodnim novinama resorni ministar znači ministar mog ministarstva mora u roku od 30 dana donijeti pravilnik kojim će se ovo regulirati. Ja sam na odboru rekao mali ispravak netočnog navoda da ćemo mi to napraviti u zakonskom roku znači za manje od 30 dana i na tome mi stojimo, mi ćemo već sad paralelno počet radit na tom pravilniku tako da nije, nije kompliciran i on će biti donesen u onom vremenu koji je predviđen zakonom.
Hvala vam lijepo. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovani zastupnik Davor Dretar. Nema ga, gubi pravo na raspravu, pa će onda govoriti poštovana zastupnica Majda Burić u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče Jeliću i ravnateljice Čičak, poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Dakle kao što je već rečeno cilj je ovog zakona kojim se mijenja svega 4 članka propisivanje ovlasti REGOS-u za povezivanjem nepovezanih uplata doprinosa prvog mirovinskog stupa i to bez pristanka obveznika plaćanja doprinosa, kao što je to već propisano 2018.g. za povezivanje nepovezanih uplata doprinosa drugog mirovinskog stupa odnosno individualne kapitalizirane štednje. E sada što to zapravo znači? Dakle, svi mi odnosno naši poslodavci su obveznici uplate 15% doprinosa za prvi mirovinski stup odakle se financiraju sadašnje mirovine sadašnjih umirovljenika i prošle godine po toj osnovi je uplaćena oko 21 milijarda kuna. Isto tako naši poslodavci obveznici su i uplate 5% doprinosa za individualno kapitaliziranu štednju odnosno za drugi stup. To su naši osobni računi u obaveznim mirovinskim fondovima koje ili sami izaberemo ili nas se automatski svrstava u njih, pa se onda ti novci godinama, godinama i 10-ljećima, što više to bolje, oplođuju i kapitaliziraju i na koncu se imovina pretvara u mirovinu. U tom procesu je jako bitna uloga MOD-a odnosno Mirovinskog osiguravajućeg društva. I što se tiče drugog stupa prošle godine je uplaćeno 6,8 milijardi kuna doprinosa drugog stupa. E sada sva sredstva doprinosa prvog i drugog stupa koja se mjesečno uplaćuju završavaju na prolaznom računu koji je u stvari centralno mjesto uplate doprinosa kao jedno veliko raskrižje. Ako su poslodavci ispravno podnijeli JPPOD obrazac odnosno izvješće o primicima, porezu na dohodak, prirezu, te doprinosima za obavezna osiguranja onda nemamo apsolutno nikakav problem i ta sredstva odnosno doprinosi prvog i drugog stupa se kanaliziraju dalje ili na naše osobne račune u obaveznim mirovinskim fondovima odnosno u državni proračun ako govorimo o generacijskoj solidarnosti. E sada ako poslodavac nije ispravno podnio JOPPD obrazac i ako je napravio slučajno pogrješku vezano ili uz unos OIB-a ili je krivo unio iznos doprinosa ili je upisao zbirnu, napravio zbirnu uplatu za nekoliko prethodnih mjeseci, onda ta sredstva ustvari završavaju kao nepovezana na privremenom računu REGOS-a, dakle tamo gdje im ustvari nije mjesto, njihovo je pravo mjesto ustvari na našim osobnim računima odnosno u generacijskoj solidarnosti i to je taj privremeni račun REGOS-a. Mi smo u 2018. g. kao što je već uvodno navedeno, odnosno Ministarstvo rada je i Vlada RH, propisala da REGOS ima službenu ovlast povezivati i uparivati nepovezane uplate drugoga stupa i vraćati ih na osobne račune korisnika obaveznih mirovinskih fondova. Od siječnja 2002. g. do danas je uplaćeno više od 92 milijarde kuna doprinosa drugog stupa i u roku od 8 dana povezuje se u prosjeku oko 95% uplata, a nepovezane uplate doprinosa drugog stupa danas iznose oko 0,39% odnosno oko 360 milijuna kuna i ono što je također, bitno za reći, da je REGOS tijekom 2021. g. s privremenog računa povukao odnosno upario oko 300 milijuna kuna. Što se tiče doprinosa prvog stupa u razdoblju od '14. pa do danas uplaćeno je više od 160 milijardi kuna doprinosa, od čega je povezano 99,5% svih sredstava, nepovezane uplate dakle iznose oko 0,5%, što iznosi 854 milijuna kuna i ovim Zakonom ustvari REGOS će imati službenu ovlast kao i za neraspoređena sredstva drugog stupa, što je već na snazi, dakle kanalizirati ih tamo gdje im je zaista mjesto i upariti ih sa osobnim računima, odnosno kanalizirati prema generacijskoj solidarnosti. Mislim da je ovdje prijeko potrebno također, spomenuti i naglasiti da poslodavci i danas mogu preko sustava e-Porezna provjeriti jesu li JOPPD obrasci ispravno popunjeni i ako nisu, mogu to popraviti pa neće trebati intervencija, međutim, ako to i ne naprave, e onda će to za njih napraviti REGOS i mislim da je također, ovo o čemu danas govorimo, dakle uparivanje tih podataka svojevrsno administrativno rasterećenje gospodarstvenika odnosno uopće gospodarstva. Ono što još želim posebno spomenuti i pohvaliti jest upravo otvaranje 4 mirovinska informacijska centra i to upravo u godini korona krize, mislim da je to jako pohvalno, da su otvoreni centri u strogim središtima 4 najvećih hrvatskih gradova, u Zagrebu, Rijeci, Osijeku i Splitu, centri koji imaju cilj otvorenosti i transparentnosti mirovinskog sustava i generalno jačanja mirovinske i financijske pismenosti i mislim da je jako dobro da su povučena sredstva Europskog socijalnog fonda koji ustvari sufinancira projekt Moja mirovina, unaprjeđenje usluga REGOS-a na tržištu rada. Klub HDZ-a svakako će podržati donošenje Zakona o dopunama Zakona o Središnjem registri osiguranika. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj HSS-a i Radničke fronte, a govorit će poštovana zastupnica Katarina Peović. Izvolite.
Dobar dan svima. Znači riječ je o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o Središnjem registru osiguranika. Možemo reći da tu nema nekih velikih problema koje bismo na prvu loptu izdvojili. Svakako dakle ovdje govorimo o jednom zakonu koji niti u e-Savjetovanju nije imao ne znam, nije imao nekih primjedbi, znači niti je bilo neke prevelike rasprave. Riječ je dakle o uplati doprinosa, što nesumnjivo je važan faktor koji utječe na visinu mirovine i ovdje je riječ o nepovezanim uplatama doprinosa za obavezno mirovinsko osiguranje, ali, kako su nas upozorili i na odboru, ovo neće utjecati na ostvarivanje prava osiguranika. Bitno je i na to ću se vratiti kasnije da knjige budu čiste, a sad ćemo kasnije vidjeti zašto knjige moraju biti čiste. No, ovdje je znači samo riječ o tome. Uistinu možemo reći da je riječ i o nekom poboljšanju zato šta, kako ste i čuli znači iz izlaganja, danas je evidentirano gotovo 700 milijuna kuna nepovezanih uplata i doprinosa od siječnja 2014., doprinosa prvog stupa mirovinskog osiguranja ili 0,55% od ukupnih uplata. Nama je državni tajnik rekao da je riječ o tome da se ovdje na neki način rješava probleme prvog stupa mirovinskog osiguranja, drugi stup je, da tako kažemo, riješen, iako ovdje smo isto tako čuli, odnosno na raspravi na Odboru za rad smo čuli da je i tamo znači u drugom stupu nešto nepovezanih uplata, znači 0,39%, ovdje smo sad čuli da je riječ o nečemu što proizlazi možda iz ovih korona mjera, da će to biti riješeno. Vidjet ćemo kako će to izgledati, no u svakom slučaju, riječ je o zakonodavnom okviru koji se odnosi na to da sad u ovom trenutku zakonodavnim okvirom nije propisano povezivanje podataka o uplatama doprinosa za obavezno mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnosti, odnosno prvog stupa mirovinskog osiguranja po službenoj dužnosti će se sad znači bez pristanka obveznika plaćanja doprinosa to sparivati. Tehnički uvjeti su stvoreni, donesen je taj Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o poreznu na dohodak, itd. i možemo reći da tu nema nekih prevelikih problema, znači nepovezane uplate doprinosa će se povezati po osiguranicima, hvali se zakonodavac da je to i administrativno rasterećenje, što i jest. Prijedlog izmjena ima samo par članaka, poanta je da je REGOS ovlašten, taj čl. 2, REGOS je ovlašten bez pristanka obveznika plaćanja koji ima nepovezane uplate doprinosa za obvezno mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnosti provesti povezivanje s nepovezanih zaduženjima po osiguranicima. Kažem, nije bilo ni primjedbi na e-Savjetovanju. Znači možemo reći, sve je to više-manje formalnost, čemu svjedoči i praznina ovog dijela dvorane, a i punoća ovog dijela jer nećete tu dobiti baš nešto pretjerano nekih kritika, je li, stvar je prilično formalna. No, ja ću postaviti nešto šire pitanje, zašto se HDZ toliko brine o tome da se prikaže realno stanje i da se izbjegnu svake nejasnoće oko Središnjeg registra osiguranika? Pa kolegice i kolege, Središnji registar osiguranika je jedan jako, jako važan registar, to je zlatni izvor statističke manipulacije kojim HDZ maše pred očima radne većine, kojoj, eto, nije jasno da bi trebalo osjećati da ju je dobro i ta radna većina više, nažalost vjeruje svojim očima nego onomu što im HDZ kaže. Pitala sam zato državnog tajnika da li mu je u redu to da se broj osiguranika poistovjećuje sa brojem zaposlenih i nažalost, odgovorio mi je da mu je to sasvim u redu, da se broj osiguranika povezuje sa brojem zaposlenih. E sad, to je znači, u redu i Andreju Plenkoviću, to je u redu i ministru Aladroviću jer oni uporno navode podatke HZMO-a koji vodi statistiku osiguranika, odnosno zaposlenih osoba, po njima u RH, i ponavljam, stalno, je li, jedan i drugi, da je taj broj veći nego Covid krize, što jest zapravo i točno, ali osiguranici nisu nužno zaposleni i osigurane osobe nisu nužno zaposlene osobe. U statistiku osiguraniku ulaze recimo, i osobe s produženim osiguranjem te mladi na stručnom osposobljavanju bez zasnivanja radnog odnosa. Ne bi bilo dovoljno vremena da pročitam tko su to sve osobe s produženim osiguranjem, znači tu je cijela lista tih osoba s produženim osiguranjem, znači oni koji su na neplaćenom dopustu, mirovanju radnog odnosa dok dijete ne navrši 3 godine života, na stručnom usavršavanju ili specijalizaciji nakon prestanka ugovora o radu radne službe, odnosno bavljenja djelatnosti, nezaposlenosti nakon prestanka osiguranja, itd., itd. Prošle godine je bilo 16 700 osoba manje zaposleno no što ih je bilo osigurano, prije 2 godine je taj broj bio 26 tisuća manje, znači olako se barata s desecima tisuća ljudi koji nisu zaposleni, ali su osiguranici. Naravno da je onda HDZ-u u interesu da su im sve knjige čiste te da se te osiguranike sve lijepo pobroji. No, nije to sve. Manipulacija s brojem zaposlenih jedna je od perfidnijih HDZ-ovih podvala, a koja nažalost ima učinka u javnom mnijenju s obzirom na poslovično dobar rejting, čestitam kolegicama i kolegama sa desne strane ove sabornice. Andrej Plenković je u Izvješću Vlade naveo, ovdje nam je to i rekao, da se stopa nezaposlenosti pala s 13 na 7%, 7 i nešto posto, stopu nezaposlenosti navodi uporno bez navođenja glavnog razloga pada stope nezaposlenosti, odnosno iseljavanja. Smanjivanje stope nezaposlenosti bilo je rekordno u 2019. kada je stopa nezaposlenosti smanjena na povijesnu tu nisku razinu od 7%, ali je 300 tisuća ljudi iselilo. Danas je, ja sam često navodila taj podatak, 14% radno sposobnog stanovništva iseljeno, ne, više od 17% radno sposobnog stanovništva s današnjim danom je iseljeno. Preporučujem jednu brošuru Državnog zavoda za statistiku, Hrvatska u brojkama 2021. g., jedno stvarno triler štivo. Znači ne samo da je 17% radno sposobnog stanovništva iselilo, nego držimo visoko 1. mjesto po broju iseljenih zadnjih 10 godina. Znači kad se govori o toj niskoj stopi nezaposlenosti, onda bi bilo pošteno reći da se ona stvorila tako da smo jednostavno stanovništvo iselili. Jako lijepo, ali HDZ to neće reći. Stopa zaposlenosti nikad se ne spominje. Na, moram priznati da sam se čak iznenadila da se stopa zaposlenosti spomenula u Nacionalnom planu oporavka i otpornosti, ali usmeno nećete nikad čuti ništa o stopi zaposlenosti. Znači mi imamo jedno od najnižih stopa zaposlenosti u Europi, ispod nas su samo Španjolska, Italija, Grčka. Malo sam prolazila ovu brošuricu DZS-a i ovdje imate jedan stvarno alarmantan podatak, znači koliko je broj, koliki je broj radno sposobnog stanovništva u odnosu na aktivno stanovništvo i u odnosu na zaposlene. Pa radno sposobnih je 2,6 milijuna, ako sada otprilike, aktivno stanovništvo je 1,7 milijuna, znači negdje 865 tisuća, a zaposlenih je negdje 1,6 milijuna, 1,630 tisuća. Znači to je 134 tisuće manje u odnosu na aktivno stanovništvo, a 999 tisuća manje u odnosu na radno sposobno stanovništvo. Znači razlika između radno sposobnog stanovništva i zaposlenih je skoro milijun ljudi. Znači to su brojke koje moramo gledati. Znači koliko je radno sposobnih i koliko je zaposlenih, a ne da brojimo neke tamo osiguranike, mislim, koji mogu biti stvarno fiktivni brojevi, to ništa ne znači. Znači moramo vidjeti koliko je ljudi radno sposobno, ali ne radi. To je ogroman potencijal. Ogroman potencijal ljudi koji jednostavno nisu dobili ono osnovno ljudsko pravo, a to je da rade. Prema tome, porast broja zaposlenih je stvarno fabricirana informacija i prije svega je riječ o broju porasta osiguranika i moram reći, to je prije svega, mislim, svrha toga je dizanje rejtinga. Uz osiguranike se također, broje, znači ne samo mladi znači na stručnom osposobljavanju nego treba reći, isto tako i strani radnici liberalizacijom uvoza radne snage i nedostatkom i micanjem ovih kvota također, se povećao taj broj [[Upadica: Hvala lijepa. Hvala.]] itd., itd., sve da bismo imali [[Upadica: U ime…]] lijepe brojčice.
U ime Kluba zastupnika socijaldemokrata govorit će sad poštovani zastupnik Erik Fabijanić, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] i kolege, danas govorimo o izmjenama i dopunama Zakona o Središnjem registru osiguranika zato da bi popravili nešto što je početna greška, a to je zato što se ne mogu spariti određene uplate od 1.1.2014. g. naovamo, konkretno, ja znam da je riječ godišnje de facto o promilima, odnosno o nekih 700 milijuna kuna, dakle ti se iznosi moraju spojiti s određenim imenima i prezimenima. Ta imena i prezimena su u biti radnici, dakle to su osiguranici. Da bi se to napravilo, dakle moram uskladiti ovaj Pravilnik koji mora napraviti Ministarstvo, ali da bi Ministarstvo, nadležno ministarstvo moglo ispraviti taj Pravilnik, mi moramo napraviti izmjene i dopune ovoga Zakona kojim u biti brišemo pitanje suglasnosti obveznika, dakle onoga koji to mora isplaćivati, to u pravilu poslodavac. Dakle do jučer je poslodavac u tome bio zaštićen, a u biti doprinosi za mirovinsko osiguranje su doprinosi iz plaće, ne na plaću, a to znači da je ovdje riječ o novcu od radnika, ne? A nitko nije pitao suglasnost radnika da se to može raditi jer to se podrazumijeva, ne? Mislim dobro, sad malo ... [[Govornik se ne razumije.]] ali hoću reći da smo imali malo, malo čudnu logiku u čitavoj toj stvari kad se to pisalo i kad se to radilo, dakle to je bilo 2013., da se razumijemo. Ono što je pozitivno, pozitivno je uvođenjem JOPPD obrasca, dakle kao što i piše u obrazloženju od 2014. g., da su time de facto anulirani, ja sam bio u Odboru za rad, spomenuo M-4 obrazac, ali tu je pitanje i R-S obrasca ili D obrasca, itd. Međutim, kad se to radilo, radilo se dakako na način da se stvari pojednostave i činjenica je da kad svaki puta radiš nešto novo da će sigurno biti određenih nedostataka kojeg evo ga, sada konačno saniramo, ali gospodo, saniramo ga nakon 7 godina, odnosno 3 godine ranije saniramo onaj dio koji je vezan za drugi mirovinski stup, ne? Sad, ulazeći u analizu zbog čega dolazi do tih grešaka i reći da su de facto poslodavci krivu ispunjavali „Jopek“ obrazac, čuo sam u Zagorju da ga tako zovu, ovaj, onda treba pogledati što ne vrijedi u sustavu i zbog čega je dolazilo do tih učestalih greški koje, do kojih je došlo radi uplata koji su bitniji za drugi stup nego za prvi stup jer kod prvog stupa u svakom slučaju se, je sustav generacijske solidarnosti, a to znači da ta uplata nije kapitalizirana štednja i nije novac od osiguranika koji je to uplatio putem poslodavca, ali posredstvom poslodavca nego je, tako da on ne utječe ni na izračun mirovine, htio bih naglasiti i o tome smo isto razgovarali na Odboru, zato što je kod nas izračun mirovine na temelju isplaćene plaće, a ne na temelju uplaćenih doprinosa, iako bi se to trebalo podrazumijevati, ali se nažalost ne mora podrazumijevati. Danas je to puno čišće, danas je to puno transparentnije, ali u prošlosti smo imali nered. Imali smo nered. Trako da, u svakom slučaju, ovo je bolje, ovo je ispravak jedne greške koja je de facto nastala već dakle 2014. prije 7 godina, pitanje je samo što nam je trebalo 7 godina da to ispravimo i nadam se da će taj pravilnik biti zbilja donesen unutar roka zakona koji je naveden i da će sve biti u redu, tako da će Klub socijaldemokrata podržati dakle ovaj, ovo prvo čitanje, a za sigurno ćemo i drugo, ako nećete mijenjati tekst. Hvala.
U ime Kluba zastupnika SDP-a sad će govoriti poštovana zastupnica Martina Vlašić Iljkić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa ... [[Govornik se ne razumije.]] kolege zastupnici i zastupnice. Kako stoji u obrazloženju Prijedloga zakona o dopunama Zakona o Središnjem registru osiguranika, postojeći Zakon o Središnjem registru osiguranika propisuje povezivanje podataka o uplatama doprinosa za obvezno mirovinsko osiguranje na temelju individualne kapitalizirane štednje, po službenoj dužnosti bez pristanka obveznika plaćanja doprinosa za uplate starije od 6 mjeseci, sa zaduženjima iz Izvješća o primicima o porezu na dohodak i prirezu te doprinosima za obvezna osiguranja. Postojećim zakonodavnim okvirom nije propisano povezivanje podataka o uplatama doprinosa za obvezno osiguranje na temelju generacijske solidarnosti, prvi stup mirovinskog osiguranja po službenoj dužnosti bez pristanka obveznika plaćanja doprinosa, tako da su praksi to znači da dolazi do nepovezanih uplata sve dok isplatitelji ne podnesu odgovarajuće obrasce ili zahtjeve za povrat odnosno preknjiženje jer su isplatitelji plaće naknade plaće drugog dohotka dužni na propisanim obrascima podnijeti podatke REGOS-u odnosno i porezne uprave prilikom svakog plaćanja doprinosa za obvezna mirovinska osiguranja. Budući da obveznici ne podnose taj zahtjev za povezivanjem nepovezanih obrazaca evidentirano je gotovo 700 miliona kuna nepovezanih uplata doprinosa prvog mirovinskog stupa ili 0,55 od ukupnih uplata doprinosa za prvi stup mirovinskog osiguranja. Kako smo mogli čuti i na Odboru za rad, mirovinski sustava i socijalno partnerstvo ispred predlagatelja radi se o tehničkoj knjigovodstvenoj stvari, a naša pitanja i rasprava je bila u tom smjeru kako to utječe na pravo osiguranika ili je utjecalo, kako utječe na broj osiguranika te koliko će ova promjena ipak utjecati na jedan način na kontrolu uplate doprinosa. Do sada je ipak bilo većih poteškoća što se tiče nepovezanih uplata, a nerijetko je dovodilo i do otežavanja ostvarenja pojedinih prava. Budući da se zaista radi o korekcijama koje su, koje utječu na pozitivno poslovanje Klub zastupnika SDP-a će podržati ove dopune samo uz kritiku koju sam već i ranije rekla, da ukoliko se znalo da se ove poteškoće svih ovih godina od 2014. pa do sada, moglo se znači i ranije doći do toga da se ove tehničke korekcije moraju popraviti i ranije su se mogli u suradnji sa poreznom upravom uskladiti pravilnici i doći svih tih preduvjeta da bi sadržajno se povezale uplate i da bi u konačnici osiguranici bili zaštićeniji u ostvarivanju svojih prava. Zahvaljujem.
Hvala. Slijedeći klub zastupnika bit će onaj HNS-a, HSU-a i nezavisnih zastupnika, a govorit će poštovani zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, cijenjene kolegice i kolege, bez obzira što trenutno nisu svi ovdje u dvorani meni je veliko zadovoljstvo da većina članova Odbora za rad i mirovinski sustav sudjeluje u ovim raspravama i da na neki način ono što treba pohvalit, pohvali, ono što su dileme otvara dileme i u suštini da raspravljamo o tom tako bitnom egzistencijalno bitnom sustavu za naše ljude u doba starosti, nemoći i bolesti naročito. A ponavljam puno puta s ove govornice ono što nam se događa kod odlaska u mirovinu je rezultat svih naših desetljeća uplata i, jer mi tim uplatama pogotovo u ovom o čemu danas govorimo o prvom mirovinskom stupu, mi ne štedimo novac, nije novac na jednoj hrpi nego jednostavno s ovim uplatama doprinosa stvaramo svoju razinu prava koju ćemo konzumirati onog, ako i onog trenutka kad odemo ili budemo sretnici da koristimo mirovinu, ma kakav god ona, ona bila, a ona ovisi bez obzira što je tu rečeno da bez obzira gdje su ti doprinosi da nema posljedica, ona ovisi o stvarnoj uplati doprinosa i o stvarnoj visini plaća kolika će biti. Što su veći doprinosi, više uplaćeni, što je veća prosječna plaća to je za očekivati i veću mirovinu. Dakle, imamo strukturnu grešku u društvu, strukturnu društvu da se naši i sindikati i radnici pojedinačno ne bore za veće plaće i prihvaćaju više posla. Dakle, veće učinke u toku, više plaće, više rezultiraju većim mirovinama. Dakle, to je jasno ko jedan plus jedan. U zabludi su oni koji tvrde da će formulom usklađivanja povećati, da su one, da je formula usklađivanja kriva za niske, niske mirovine. No, da ne generaliziram ovu priču. Dakle, ovaj zakon treba podržati. Vrijeme kada se uvodi JOPPD obrazac i tehnološke mogućnosti funkcioniranja svih sustava tada i danas nisu apsolutno iste, danas su puno naprednije, naprednije i puno bolje. Jer znate te 2014. kad sam podignuo novac u Zagrebu u Puli je tek 4 dan bilo proknjiženo taj minus i skidanje novca. Danas, ako ja hoću u uplatni bankomat staviti 1.000 kuna istog trenutka istog trenutka u svim bankomatima diljem RH se to vidi. Dakle, uspoređujem 2 kompleksna, kompleksna sustava. Dakle, i sustav mirovinskog i uplate doprinosa mora postići ovaj isti, isti automatizam jer je to zahtjev jednostavno ovog vremena. Nije to hir, nije to pomodarstvo, nego jednostavno to tako, tako treba biti. Ako mogu jedni moraju, moraju i drugi. Dakle, ono što bih rekao tu, polemika sa činjenicom da krajnji korisnici neće osjetiti ovu posljedicu da na njihovom, njihovi doprinosi nisu pridruženi njihovom imenu me jako golica jer sam siguran da to u Njemačkoj ne bi to tako, ne bi tako išlo. U Njemačkoj koja ima i stručnu, profesionalnu autonomiju i financijsku autonomiju svojih mirovinskih zavoda itekako bi svaka bila bez obzira da li se zvao obrazac JOPPD ili neka druga tehnologija bio bi, uplata doprinosa bila bi pridružena i to bi bila, bio temelj izračuna mirovine. Mi smo tu malo fleksibilniji idemo u korist i onima koji vole malo, malo smuljati. No, pustimo tu priču, ta priča je za neke, za neke druge, druge polemike. Ono šta bi htio reći, već sam rekao u replici da pohvaljujem taj pravilnik koji će doći ubrzo nakon, nakon ovog prijedloga izmjena odnosno dopuna ovog Zakona o središnjem registru osiguranika i da ne budemo u zabludi, nemojmo biti u zabludi ne stoji nigdje na posebnom računu 850 milijuna kuna. Da se razumijemo. Postoje činjenice o nerazvrstanim doprinosima, doprinosi se uplaćuju u proračun, doprinosi prvog mirovinskog stupa se uplaćuju u proračun i koriste se odmah za isplatu tekućih mirovina. Ovo je činjenica da postoji statistički pokazatelj da ne živa lova koja stoji negdje na računu. Slučaj kod HZZO-a kod dopunskog zdravstvenog osiguranja je obrnut. Tamo postoji živa lova, milion 750 tisuća osiguranika koji svaki mjesec uplaćuju 70 kuna svoje police dopunskog zdravstvenog osiguranja. Dakle, ovdje je neka druga priča. Prema tome, što se tiče kašnjenje štete, štete nema. Naravno da me golica i rasprava kolegice Katarine Peović jer naravno da bih i ja volio saznati, saznati omjer, a vjerujem i svi ovdje u ovoj dvorani, omjer između radno sposobnog stanovništva u odnosu, dakle odnos između radno sposobnog i zaposlenog stanovništva. Ali ja odmah dajem prilog ovoj dilemi, znate mi imamo jedan veliki broj studenata koji rade po studentskim poslovima, koji rade, koji su zaposleni, a nisu osiguranici po toj osnovi, nisu osiguranici, nisu uplatitelji doprinosa. Oni su osiguranici automatizmom po zdravstvenom doprinosu, ali ne po mirovinskom. Ja mislim da bi i to trebalo mijenjat. Da bi oni trebali za svoju budućnost uplaćivati minimalni mirovinski doprinos kad već imaju plaće, zdravstveni doprinos i to mirovinski doprinos možda i po manjoj stopi, ali da oni imaju barem te godine rada priznate kroz staž da im ne fale godine, godine staža, da je to neki minimum minimuma. Ali još moram odmah, vidite kako se ulovim odmah na ješku koju je bacila kolegica. Moram reći i sad sam provjerio kod ravnateljice za mirovinski sustav, nisam imao tu informaciju u glavi, dakle mi imamo ljude koji su odradili 60-41 dakle imaju iza sebe 41 godinu staža, izraubani, ali oni po našim statistikama su radno sposobni znate do 65 je radno sposobno stanovništvo po svim statistikama. Prema tome volio bih da napravimo ako treba tematsku raspravu na sjednici odbora da kažemo popu pop, bobu bob jer doista ako i netko manipulira njegova stvar, al za ovo nema potrebe skrivanja jer je to naša u suštini gola istina i što je više ljudi zna to ćemo više jedni druge, jedni druge cijeniti. Evo, Klub HNS-a i HSU-a i nezavisnih zastupnika će ovaj prijedlog dopuna zakona podržati jer je u svakom slučaju koristan jer eliminira zbunjolu u svim podacima, svaka uplata će pripasti svom osiguraniku. I samo još jednu stvar da kažem i ovdje se može dogoditi da je veći broj osiguranika nego zaposlenih, kao što imamo i u drugom stupu 2 miliona 300 tisuća osiguranika ako se sjećam jer svaki put kad je jednom netko uplatio doprinos u prvi i drugi stup on se vodi kao osiguranik, a možda je već 5 godina izvan Hrvatske. Dakle, moramo razumijevati statističke podatke i svako toliko si lijepo oslikati cijelu situaciju da ju što bolje razumijemo.Hvala vam lijepa.
Idemo na pojedinačnu raspravu. Prva će govorit poštovana zastupnica Grozdana Perić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče i ravnateljice, dakle ja ću zahvaliti najprije kolegi Hrelji koji je ove dileme o kojoj je govorio da javnost to treba zaista znati i te činjenice koje jesu, a da ovaj zakon itekako će dobro doći upravo REGOS-u i svima nama da bude što manje, što manje uplata koje nisu identificirane onako kako treba biti i na pravom računu. To je zaista potrebno. Onaj tko je radio i ja to ističem u javnoj upravi onda zna što je to sustav uplatnih računa i koliko su upravo oni važni i JOPPD obrazac je to sve skupa povezao odnosno omogućio da porezna uprava, a i REGOS imaju pravodobne, brze, točne informacije o tome koliko je i kada uplaćeno i može se pratiti svaki mjesec i na taj način zapravo imamo uređeni sustav. Ovdje je kroz prvi stup zaista je to jedan, jedan generacijski i jedan kup iz kojega proizlaze zajednička prava i obveze ali svejedno nije dobro da je u nekakvim posebnim evidencijama postoji bilo koji podatak koji nije, koji nije pripojen onom obvezniku koji je, koji je bio potreban. Stoga mislim da ove dileme koje neke kolege spominju i kolegice, broj zaposlenih i broj osiguranika u ovom slučaju zaista ništa nam ne koristi niti od toga HDZ ima bilo kakvih benefita jer cilj svih nas bi trebao biti da želimo zaista što više i zaposlenih i onih koji će uplaćivati doprinose kako obvezne tako i sve ostale da bi zaista prava koja imamo mogli, a isto tako i obveze koje ima sustav mirovinskog, a i zdravstvenog osiguranja da bi mogli izvršavati prema svojim obveznicima. Prema tome, cilj svima mora biti da ima što više zaposlenih, da su što veće plaće, da su na taj način i što veći doprinosi, a onda ćemo imati i puno zadovoljnijih i zaposlenika ali isto tako i sutra umirovljenika koji će koristiti ta svoja prava. Stoga evo smatram da je ovo zaista potrebno, potrebno što prije napraviti i na ovaj način zaista omogućiti da se sve nepoznanice koje ostaju pri bilo kojoj uplati, dakle ovo je i poziv javnosti da zaista prate i paze kada uplaćuju bilo koju obvezu, bilo u državni, bilo u gradski, općinski proračun da su oni pozivi na broj, modeli i pozivi na broj zaista važni da se upišu onako kako je to vama poslato bilo u uplatnici, bilo putem e-pošte i to je onda sigurnost da vi kao obveznik nećete morati tražiti gdje je vaša uplata završila nego će ona biti zaista evidentirana u analitici na vašem imenu upravo onako kako to treba biti. Stoga, evo pozdravljam upravo sve ove napore koje poduzima vlada i ovo zaista treba napraviti da bi svaki obveznik imao čistu situaciju za svaku uplaćenu kunu u državni proračun. Hvala.
Repliku ima poštovana zastupnica Peović.
Ma evo, kolegice Perić samo rekli ste da HDZ nema nikakvih koristi od toga da broji broj osiguranika umjesto broj zaposlenih, no činjenica je dakle da je ove godine bilo preko 16.000 osoba manje zaposleno nego što je bio broj osiguranika, prije 2 godine 26.000 manje, dakle mislim ipak kad uzmemo to u obzir ima koristi jer izgleda kao da je više zaposlenih. Ali to je neznatno u odnosu na manipulaciju koja se neprestano u javnosti pojavljuje, a to je da se navodi stopa, da se ne navodi stopa zaposlenosti, nego se govori da je broj zaposlenih porastao, znači svaki osiguranik, svaki koji je imao bilo kakav ugovor o radu, kolega Hrelja je rekao studente ne brojimo, pa ne brojimo niti strane radnike jel tako oni su isto dio te brojke jel koliko je ljudi zaposlenih. To nisu hrvatski građani jel, znači brojimo svašta u to koliko je ljudi zaposleno [[Upadica: Hvala.]] stopa zaposlenosti se nikada ne spominje.
Poštovana zastupnica Perić.
Pa ovo što je evidentirano nisu to uplatiti neki izvanzemaljci, nego su stvari uplatitelji, nitko se neće pojaviti dobrovoljno idem uplatiti u državni proračun nešto za što nemam obvezu. Prema tome, ovo što je uplaćeno i što je evidentirano je zaista tako. Mi možemo govoriti o tome što bi mi htjeli i kako bi htjeli, da činjenica je da je mobilnost pogotovo mlade generacije itekako povećana od kad smo u EU i da je onda ta mogućnost odlaska, dolaska, vraćanja isto tako i ulaska stranih radnika puno veća nego što je to bila, bilo prije, prema tome to je naša realnost i naša stvarnost koje evo možemo nekada nam može biti pravo, ali nekada i ne. Prema tome evo to su prednosti koje imamo.
Repliku ima i poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana kolegice Perić, drago mi je da ste naglasili da sustav ovakvog evidentiranja uplate doprinosa, poreza i ostalih davanja preko obrasca JOPPD dobro funkcionira i on je svakako svojim uvođenjem bio olakšanje za poduzetnike, ali i za institucije koje koriste te podatke porezna uprava, REGOS i ostali, ali svakako i u trenutku kada znaju da nisu dobro uplatiti određena davanja poslodavci imaju mogućnost tražiti preknjiženje ili povrat sredstava i to preko sustava e-porezna ima tamo jedna aplikacija SNU znači sve te mogućnosti su otvorene, ali evo vidimo da se one baš i ne koriste pa svakako je dobro naglasiti našoj javnosti i poduzetnicima da koriste te mogućnosti i da vide gdje odlaze njihovi novci. Oni svoj zarađeni novac uplate, pošteno ga uplate da bi platili poreze i doprinose, ali ga uplate na krivi račun i to sigurno nije dobro, ali na ovaj način će se to [[Upadica: Hvala.]] i REGOS-om ispraviti.
Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo, da kolegice jako je važno upozoravati upravo i poduzetnike i obrtnike i sve ostale da nije ništa strašno ukoliko utvrde su nešto pogriješili. U samom JOPPD obrascu ima bezbroj onih šifri koje je vrlo lako ovaj pogriješiti i prema tome, a isto tako i niz brojeva kad je to, kad se radi o uplatnom računu koji ima najmanje 4 znamenke pa onda imate OIB itd., dakle uvijek je to, ili još, još neke dodatne ovaj šifre, prema tome jako je važno uputiti da postoji način da se to popravi, da se pregleda, da se utvrdi činjenica jer onda će biti puno lakše i samom REGOS-u i onda je zapravo sve puno čišće i jasnije. Znači nema nikakvih zapreka da to tražimo.
Hvala. A sada će govoriti poštovana zastupnica Majda Burić.
Hvala vam poštovani predsjedniče. Poštovane kolegice i, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege, dakle nastavno na ono što sam rekla u uvodu, mislim da je ovo dobar zakon, mislim da će njegova sveobuhvatnost donijeti dobro cjelokupnom mirovinskom sustavu u RH i mislim da ga time dižemo i na jednu višu i sveobuhvatniju razinu. I drago mi je da se sredstva sa privremenog računa redovito i kontinuirano uparuju i drago mi je što će postojati i takva i za sredstva iz prvog stupa odnosno sredstva iz generacijske solidarnosti. Ono što ovom prilikom želim istaknuti jest da je broj osobnih računa članova obaveznih mirovinskih fondova na dan 30.9. ove godine bio 2 miliona i 96 tisuća 543 člana, od čega ih se većina nalazila u potporfelju B kategorije. Također moram naglasiti da je neto imovina obaveznih mirovinskih fondova na isti dan oko 130 milijardi kuna što je povećanje od 13, skoro 13,5 milijardi kuna u odnosu na prošlu godinu i to je porast od 11,5% što smatram iznimno značajnim tim više što govorimo ustvari o vremenu korona krize odnosno o vremenu koje je prema mojem mišljenju vrlo izazovno i nikad teže od vremena Domovinskog rata. Upravo u to vrijeme vlada premijera Plenkovića postigla je dobrim upravljanjem, strateškim upravljanjem dobre, pozitivne rezultate i po pitanju zaposlenosti koje ovdje neki zastupnici problematiziraju. Ja pak želim reći istinu. I nje me sram reći da smo danas ovdje čuli, žao mi je, ali laži. I nije me sram reći da su to laži, međutim mi smo čuli laži vezano uz broj zaposlenih u RH. I nismo čuli nikakve argumente za to. Točno je slijedeće, da je broj zaposlenih u mandatu premijera Plenkovića kontinuirano raste. Posebice u zadnje 2,5 godine koje kao što sam već i navela su iznimno izazovne. U odnosu na prošlu godinu broj zaposlenih u RH raste, narastao je za 52.000 radnika osiguranika. U odnosu na staru normalnu 2019. broj osiguranika narastao je za skoro 15.000. I to su činjenice koje neke žuljaju, meni je žao što je to tako, ali očito ti ljudi ne žele dobro Hrvatskoj i žao mi je da je to tako, ali me nije sram reći da ti ljudi lažu jer kad netko laže onda laže i to je tako. Istina je da broj osiguranika, radnika, zaposlenih u RH raste i to nije palo s Marsa, to nije došlo ni od kud već je to došlo zbog dobrog upravljanja ove vlade. Pohvaljujem u tom smislu i Ministarstvo rada sa dobrim mjerama, a i sa vrhunski pogođenom mjerom za očuvanje radnih mjesta koja je, s kojom se stalo iza svih hrvatskih radnika i poduzetnika koji su bili u potrebi i kojima je trebalo pomoći i kojima treba pomagati i danas. Na taj način je vlada pomogla više od 700.000 radnika i više od 120.000 hrvatskih poslodavaca za što je dosada isplaćeno oko 18,5 milijardi kuna. I to su činjenice. Odakle su podaci o zaposlenima koje je također ovdje netko problematizirao, pa ni oni nisu pali s Marsa, to su podaci HZMO-a, to je jedna ozbiljna stogodišnja institucija, stogodišnja institucija slijedeće godine koja se vrlo ozbiljno bavi svojim poslom, koja ima akreditirane ljude pri Eurostatu koji se bave tim poslom. Evo odatle ti podaci. Ovdje je iznijeta i laž o tome da u osiguranike spadaju i oni koji su na stručnom usavršavanju za osposobljavanje bez zasnivanja radnog odnosa. Poštovana gospođo Peović još jedna vaša laž, HDZ-ova vlada je ukinula SOR, ukinula ga je upravo zbog toga da bi mladim radnicima i onim koji ulaze prvi puta na tržište rada [[Upadica: Hvala lijepa.]] bilo bolje i to je istina koliko god vas to žuljalo.
Hvala, imamo više replika. Prva je poštovane zastupnice Zmaić.
Zahvaljujem. Kolegice Burić, vi ste unazad par mjeseci bila državna tajnica u Ministarstvu rada i mirovinskog osiguranja, pa vi meni sad recite ovdje, jako dobro poznajete problematiku i mirovinskog sustava i osiguranja i mirovina i rada, šta je to sad unazad 5 godina napravljeno po pitanju da li je povećanje, a znamo da je i znamo mi svi ovdje da je, vezano za mirovine za naše umirovljenike i za naše radnike. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Burić.
Hvala vam poštovana kolegice Zmaić. U mandatu ove vlade što se tiče samog mirovinskog sustava osim što smo proveli mirovinsku reformu koja je stupila na snagu 1.1.2018., pardon 2019. godine je stupila na snagu, dakle govorimo o 6 zakona. Što smo s time postigli i koji su ishodi danas? Ishodi su da recimo sve majke i posvojiteljice u trenutku ostvarivanja prava na mirovinu imaju u prosjeku 2% veću mirovinu po djetetu i to je ono što smo osigurali mirovinskom reformom samo jedan od elemenata. Ono što želim posebno istaknuti jest da je u ovom, mandatu ove vlade da su sve mirovine za milijun i više od 200 tisuća hrvatskih umirovljenika rasle za više od 18%, a za one sa najnižim mirovinama čak 23% i taj kontinuirani rad će se i nastaviti.
Hvala. Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Uvažena kolegice Burić, vidimo da ovim prijedlogom Zakona o središnjem registru osiguranika možemo vidjet da svi osiguranicima omogućen izbor da se opredijele za prvi ili drugi stup, ali ja ću se osvrnuti na nešto drugo. Radi ublažavanja posljedica uzrokovanih bolesti Covida-19 vlada je donijela odluku o isplati jednokratnih novčanih primitaka tzv. Covid dodatku korisnicima mirovina. Covid dodatak isplaćen je korisnicima čije su mirovine iz hrvatskog osiguranja i čija mirovina je niža od 4.000 kuna. Uvjet te isplate je ovisno o veličini mirovine, ali za one koji ostvaruju mirovinu u RH s inozemnim elementom a koji nisu ostvarili pravo jednokratne novčane, novčanog primanja jer su propustili taj rok. Rok je produžen do 30. studenog pa mislim da bi našim umirovljenicima koji to još uvijek nisu mogli još jednom pojasniti što trebaju ovaj pripremiti da bi ostvarili taj put odnosno da bi ostvarili primitak.
Poštovana zastupnica Burić.
Hvala vam poštovana kolegice Maksimčuk, točno ste rekli. Ova je vlada također omogućila izbor povoljnije mirovine, dakle naši korisnici od 2019. godine mogu birati hoće mirovinu samo iz prvog stupa ili hoće mirovinu kombiniranu iz prvog i iz drugog stupa ovisno o tome što im je povoljnije. Naravno omogućili smo i dodatak od 27% ne samo na prvo stup već i na prvi i drugi stup od 20 do 27%. Omogućili smo i nacionalnu mirovinu za starije od 65 godina koji nemaju mogućnost uopće pravnu mogućnost ostvarivanja mirovine, a također smo i omogućili Covid dodatak za umirovljenike koji imaju penziju do 4.000 kuna i to u visini Covid dodatka do 1.200 kuna. Da produžen je rok za prijavu korisnika koji primaju ujedno i nacionalnu i inozemnu mirovinu i taj rok traje do kraja studenog mjeseca, tako da mi je drago da ste apelirali na sve one koji se [[Upadica: Hvala.]] eventualno još nisu prijavili da to učine.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana kolegice Burić, spomenuli ste da je još od početka 2019. godine na neki način usvajanjem 6 mirovinskim zakona krenulo se u mirovinsku reformu koja je svakako bila potrebna i zbog demografskih promjena i promjena na tržištu rada ali i zapuštenosti mirovinskog sustava tijekom prethodnih godina gdje se nije vodilo dovoljno računa niti o povećanjima mirovina, niti o pravima umirovljenika. Prema tome, ali ono što je dobro što je u toj mirovinskoj reformi se uvažavala i volja hrvatskih građana pa je tako nakon raspisivanja referendum 67 previše, ublaženi su uvjeti za odlazak u starosnu mirovinu, u starosnu mirovinu za dugogodišnjeg osiguranika i prijevremenu starosnu mirovinu što znači da ova vlada ipak osluškuje potrebe svojih građana i ugrađuje njihove takve potrebe koje, za onim što oni iskažu u zakonodavni sustav. Hvala.
Poštovana zastupnica Burić.
Hvala vam poštovana gospođo Pocrnić Radošević, itekako ova vlada osluškuje i sluša sve probleme ovih građana i rješava te probleme zato i imamo takve rezultate i mislim da su oni tim vrjedniji što se nalazimo upravo u ovako izazovnim vremenima i mislim da ih treba upravo na taj način i sagledavati tim vrjednijima. Ono što ste dobro primijetili jest da nije uvijek bio odnos i način upravljanja kao što je sada u vrijeme ove vlade. Naime, vratimo se 6-7 godina unatrag i što mi vidimo u sustavu, mi vidimo da se rebalans proračuna 2014. godine radio na način da je iz individualne kapitalizirane štednje dakle sa naših osobnih računa i to konkretno sa osobnih računa djelatnih vojnih osoba i osoba s invaliditetom je skinuto 4 milijarde kuna i s time je krpan državni proračun 2014. ili '15.-te evo ispričavam ako [[Upadica: Hvala.]] sam pogriješila godinu.
Slijedeća je replika poštovane zastupnice Peović.
Evo moram reći prije svega da se baš veselim novim raspravama novog Zakona o radu i da se nadam da će biti više opozicije ovdje prisutno da parira onome što čujemo s vaše strane. Znači rekli ste da ja lažem. Što točno sam rekla laž, koju točno? Jel laž da je više osiguranika u odnosu na broj zaposlenih? Znači to je ono što sam rekla. Ima više osiguranika u odnosu na broj zaposlenih. Točno 16.700 više. A jel laž možda to da je 17% stanovništva iselilo? Jel laž da imamo neke od najnižih minimalnih plaća i najnižih prosječnih plaća? Upozoravam hrvatsku javnost da je jedna od vaših stvarno bravura u javnom prostoru bila da smo mi povisili u najvećem omjeru znači minimalnu plaću u odnosu na prosječnu. I niste lagali, ja vam uopće ne govorim da lažete, vi samo manipulirate statistikom. Kad kažete da je Hrvatska u Europi prva zemlja koja je u zadnjih nešto godina povisila minimalnu plaću u odnosu na prosječnu [[Upadica: Hvala lijepo.]] pa mi imamo najnižu minimalnu i najnižu prosječnu plaću u Europi.
Poštovana zastupnica Burić.
Hvala vam poštovana gospođo Peović, sa dužnim poštovanjem prema vama ja zaista nemam problem reći istinu kad vi lažete. Dakle, radi se o tome da ste kazali da ova vlada manipulira. Ne, ova vlada ne manipulira, ova vlada rješava probleme hrvatskih građana. I tako će i nastaviti. Podatke o zaposlenima ne vuče s Marsa ili s nekih institucija koje se time ne bave već od HZMO-a gdje rade akreditirani ljudi koji su akreditirani pri Eurostatu. Što se tiče samih stopa zaposlenosti i nezaposlenosti koji su bitni makroekonomski pokazatelji, one pokazuju slijedeće, da je nezaposlenost u '20.-toj godini bila 7% što je svega 0,1% više od europskog prosjeka. Da je zaposlenost bila 66,9, 66,9% i da se metodologija izračuna stopa i zaposlenih i nezaposlenih promijenila [[Upadica: Hvala.]] Budući da vas to jako zanima ja vas [[Upadica: Hvala lijepo.]] upućujem upravo na službene stranice.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Hrelje.
Poštovana kolegice Burić, nisam namjeravao replicirati ali ste spomenuli ovog našeg stogodišnjaka. A inače ja sam se ovdje na, iz ovih klupa imao puno bitki o, kad se govorilo o obeštećenju, obećanju, o jednokratnim isplatama i usklađivanju. To su 4 kategorije koje nikako ne možemo miješati i ja molim da je potrebno, ovdje je potrebna rasprava o stanju u mirovinskom sustavu, parlamentarna rasprava o godišnjem izvješću, o svemu i ja ću samo da znate kad bude slijedeće izvješće, a biti će na stogodišnjicu ovog ponosnog starca od 100 godina HZMO-a ja ću predložit ovdje raspravu o izvješću, pa ajde da se nadmudrujemo, ajde da znamo tko što sve zna, ajde da govorimo istinu našim građanima i o tome koliko će plaća najnižih mirovina nepokrivenih doprinosa, koliko po posebnim propisima, ajmo istinu na sunce. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovana zastupnica Burić.
Hvala vam kolega Hrelja. Ja vama sada neću govorit po volji jer ne govorim nikome po volji, ali mogu konstatirati da vi zaista jeste jedan od boljih poznavatelja mirovinskog sustava i socijalne zaštite u Hrvatskome saboru. On, ono s čime se slažem s vama jest da smo i zajedno surađujući, a i prateći vaš rad prethodno da znam da ste bili iznimno angažirani i na dodatku od 27%. Tko je to riješio? Riješila je ova vlada. Mnogi su o tome pričali. Tko je riješio? Riješila je vlada premijera Plenkovića. Obeštećenje tko je riješio? Isto tako, isto tako i sjećam se da smo zajedno neko vrijeme radili upravo na zakonu koji se odnosio na vraćanje duga umirovljenicima odnosno na njegovo stavljanje izvan snage. Tako [[Upadica: Hvala.]] da …
Hvala. Poštovana zastupnica Anita Pocrnić Radošević će slijedeća govoriti. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege, govorim o Prijedlogu Zakona o dopunama Zakona o središnjem registru osiguranika, a kojeg skraćeno nazivamo REGOS. Današnjim prijedlogom zakona predlažu se izmjene postojećeg zakona na način da će se poboljšati i unaprijediti proces uplate doprinosa za mirovinsko osiguranje na temelju međugeneracijske solidarnosti ili prvog stupa. Obvezu plaćanja doprinosa ima isplatitelj plaće, naknade ili drugog dohotka prilikom svake isplate, a za samostalne obveznike plaćanja doprinosa obveza se utvrđuje rješenjem porezne uprave. Tijekom godina preciznije od 2014. godine od kada je u primjeni obrazac JOPPD odnosno izvješće o primicima, porezu na dohodak i prirez te doprinosima za obvezna osiguranja utvrđeno je da postoje tzv. nepovezane uplate doprinosa prvog stupa mirovinskog osiguranja i to u iznosu od gotovo 700 milijuna kuna koje se nalaze na privremenom računu i nisu transferirane u proračun kao i svi ostali uplaćeni doprinosi za prvi stup mirovinskog osiguranja. Privremeni račun je račun otvoren za prosljeđivanje sredstava nepovezanih uplata i uplata koje nakon povezivanja nije moguće proslijediti u mirovinske fondove te u razdoblju prije odabira mirovinskog fonda. Konkretno znači da su obveznici uplaćivali doprinose za prvi stup, ali zbog krivo popunjenih obrazaca taj novac još nije došao na pravo mjesto. Radi se o 0,55% od ukupnih uplata u navedenom periodu pa ne možemo reći da sustav generalno ne funkcionira. Isplatitelji imaju mogućnost tražiti preknjiženje ili povrat kad uoče da su krivo popunili JOPPD obrasce i to putem sustava e-porezna. Međutim, evidentno je da postoje isplatitelji koji to još nisu napravili. Ovim prijedlogom zakona REGOS će dobit ovlasti da po službenoj dužnosti bez pristanka obveznika provede povezivanje nepovezanih uplata za obvezno mirovinsko osiguranje na temelju međugeneracijske solidarnosti ili prvog stupa i na taj način će i obveznicima olakšati proces uplate i raspodjele doprinosa, a sredstva neće stajati neiskorištena. Povezivanje podataka o uplatama za obvezno mirovinsko osiguranje na temelju individualne kapitalizirane štednje, drugi stup već je ranije regulirano i REGOS ga provodi. Isto tako kad govorimo o ovoj temi nameće se pitanje koliko mi kao građani znamo o sredstvima koje poslodavci uplaćuju za mirovinsko osiguranje, da li pratimo tijek novca, gdje se taj novac investira, kako posluju fondovi, znamo li kakva su naša prava i mogućnosti po pitanju upravljanja tim sredstvima, ali i mogućnosti štednje da bi jednog dana kao umirovljenici imali veću mirovinu. Financijska pismenost o kapitaliziranoj ali i dobrovoljnoj mirovinskoj štednji je godinama bila na prilično niskoj razini pa je dobro da je ministarstvo obvezalo mirovinska društva da ulažu u osnaživanje financijske pismenosti. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim mirovinskim fondovima iz 2018. godine uveo je obvezu mirovinskim fondovima odnosno društvima da dio prihoda svake godine ulažu u osnaživanje financijske pismenosti građana o individualnoj kapitaliziranoj štednji. I upravo je i sam REGOS kao središnji registar osiguranika, kao državna ustanova kojoj je osnovna zadaća prikupljanje doprinosa za članove obveznih mirovinskih fondova je vođenje evidencije o osobnim računima članova, čini napore da se građanima približi tematika iz područja mirovinskog osiguranja, pa je tako recimo i tijekom 2021. godine REGOS otvorio mirovinske informativne centre u 4 regionalna centra, to su Rijeka, Split, Osijek i Zagreb s ciljem otvorenosti i transparentnosti mirovinskog sustava prema javnosti kao i jačanja mirovinske pismenosti građana. Mirovinski informativni centar ili skraćeno MIC je mjesto na kojem svi zainteresirani građani i poduzetnici mogu dobiti informacije o mogućnosti koje im se nude vezano uz mirovinski sustav te uz pomoć stručnih i obučenih djelatnika informirati se o sustavu mirovinskog osiguranja iz djelokruga rada REGOS-a i HZMO-a. Na taj način im se olakšava poduzimanje radnji koje će za posljedicu imati bolje financijsko upravljanje te više akumuliranih sredstava za bolji život u starosti i samim time i višu mirovinu. Hvala.
Poštovana zastupnica Zmaić.
Kolegice Anita u vašoj raspravi ste govorili o mirovinskim fondovima i o informiranju građana o mirovinskim fondovima. Pa šta vi smatrate koliko naši građani koriste mogućnost štednje za mirovinu kroz dobrovoljne mirovinske fondove odnosno kroz treći stup?
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala kolegice Zmaić, znači mirovinsko osiguranje na temelju individualne kapitalizirane štednje čine drugi i treći stup. Drugi stup je obvezan za sve zaposlenike, a treći stup predstavlja dobrovoljno mirovinsko osiguranje u kojem svaki, svaki osiguranik odlučuje da li će, da li uplaćivati to dobrovoljno mirovinsko osiguranje. U ovom trenutku u dobrovoljnim mirovinskim fondovima trenutno je oko 392.000 članova, od tog broja u otvorenim dobrovoljnim mirovinskim fondovima je oko 346.000 članova, a u zatvorenima ih je bilo oko 45.520. I ono što se vidi iz godine iz godinu da je trend porasta novih članova jer to je dobro jer ukupna neto imovina ovih dobrovoljnih mirovinskih fondova na dan 30. rujna iznosila je čak 7,34 milijardi kuna [[Upadica: Hvala.]] i porasla je u odnosu na prethodnu godinu.
Poštovana zastupnica Burić.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovana gospođo Pocrnić Radošević, dakle s obzirom da ste govorili o obaveznim mirovinskim fondovima, ja mislim da ovdje nedostaje jedna pohvala obaveznim mirovinskim fondovima onako vrlo iskrena, budući kad pogledamo poslovanje posebice u, u razdoblju do 30. rujna 2021. godine onda vidimo da sveukupno to, neto imovina iznosi skoro 130 milijardi kuna i da je ona povećana za skoro 13,5 milijardi kuna u odnosu na prethodnu godinu i da je to povećanje od 11,5%. Što se tiče samih prinosa na imovinu u potporfeljima ono je najveće u A kategoriji od čak 13,7% što je također iznimno pohvalno. A iznimno pohvalno je i to što obavezni mirovinski fondovi itekako rade na promicanju financijske pismenosti, pa stoga imamo [[Upadica: Hvala.]] vrlo često i …
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala kolegice Burić, da nemamo često prilike u Hrvatskom saboru govoriti o temama iz, o mirovinskom osiguranju iako nam dostavljaju se izvješća mirovinskih fondova koja i na Odboru za rad imamo sjednice pa onda malo proučimo ta izvješća i zaista je šteta da možda malo i detaljnije ne porazgovaramo o tome i vidimo kako ti fondovi rade i koje mogućnosti uopće osiguranici imaju u tim fondovima. Oni imaju mogućnosti izbora fonda, mogu ga promijeniti u određeno vrijeme znači mogu mlađi osiguranici, mogu odabrati hoće biti A, B ili C, a te kategorije ovise o tome o, na neki način o stupnju rizika u pojedinom fondu. Jedino ono što su 5 godina prije mirovine mislim da oni mogu biti samo u C fondu, a sve ostalo se može birati. I zaista je dobro da se ovom financijskom pismenošću malo i više govori o mirovinskim fondovima jer [[Upadica: Hvala.]] to je ulaganje u budućnost, u veće mirovine.
Sad će govorit poštovana zastupnica Katarina Peović, izvolite.
Evo nisam mislila stvarno govoriti o mirovinskim fondovima, ali ova samohvala evo potiče me i da tu nešto kažem. Znači ajmo napomenuti i to da je drugi mirovinski stup uveden 2002. godine na inicijativu Svjetske banke i ustvari je čista privatizacija mirovinskog stupa. Da su ga prvo prihvatile pojedine južnoameričke zemlje, a potom tranzicijske zemlje jugoistočne Europe u koje spada i Hrvatska, tranzicijske članice EU poput Poljske, Mađarske i Slovačke odlučile su se za neki oblik ograničavanja ili potpunog ukidanja drugo mirovinskog stupa, a razlozi su povećanje javnog duga te financijski gubici koji su posljedično imali utjecaj na rezanje troškova socijalne sigurnosti te nižu stopu ulaganja u obrazovanje, zdravstvo, kulturu te povećanje poreza na potrošnju. Obavezni mirovinski fondovi dakle koji posluju u Hrvatskoj najveći dio svoje imovine u iznosu od oko 72% ulažu u državne obveznice, a razlog tome je i sigurnost prinosa i nizak rizik ulaganja. Neposredno nakon krize mirovinski fondovi osim u državne obveznice ulagali su i u korporativne obveznice posrnulih tvrtki poput Agrokora, Nexe grupe i slično koje nisu mogle ispunjavati svoje kreditne obveze. U svakom slučaju mirovinski fond pogotovo, dakle drugi stup bi se svakako trebao propitati, daleko smo ovdje od samohvale koju čujemo od HDZ-a ali nije to tema onoga što sam željela reći.
Upravo sam vam to htio reći, vi ste potpuno otišli od teme, ajmo se vratiti na središnji registar.
Oprostite, ja odgovaram na ovo što je prethodnica govorila.
Nije replika.
Nije replika, ali zašto niste originalno izlaganje upozorili, zaustavili.
Vratimo se na središnji registar molim vas.
Mislim da je onda jasnije da se upozori onog koji je otvorio tu temu. No, dobro, dakle ja sam zaboravila u svom izlaganju u ime kluba reći da svakako ovaj zakon, znači u ovom obliku nema nekih problema i mi ćemo ga podržati, mislim to je, bilo je nadam se jasno iz mojeg izlaganja, ali ovo je prilika da kažemo nešto o samom REGOS-u što mislim da je vrlo rijetko predmet interesa ovdje u ovom saboru, a trebalo bi biti. Ono što nisam još rekla, znači kada je ovdje povedena ta rasprava pa je i kolega Hrelja rekao da se možda onaj podatak koji sam iznijela znači da se skoro milijun ljudi je istovremeno aktivno radno sposobno, a nije zaposleno, da bi se tu moglo ne znam 100.000 studenata još možda naći. Na to bih samo željela odgovoriti, svakako da sigurno bi se tu našli i studenti. I slažem se s njim da bi trebalo znači studentima dati i mirovinsko osiguranje, oni imaju pravo na staž dok rade nešto, neke konkretne poslove. Ali i sami studenti su zapravo simptom šireg problema. Znači koga mi ovdje uopće sve brojimo? Mi brojimo svaki ugovor o radu, pa tako i studentski ugovor o radu i ne možemo u svakom slučaju reći ne znam da bi čak i da 100.000 njih brojimo imamo ogroman raskorak znači u broju radno sposobnih i onih koji su zaposleni. Ali nije to samo to, znači kolegici Burić bi isto odgovorila, ja stvarno nemam namjeru njoj govoriti da ona laže, mislim pogotovo ne kad ne laže jel ja sam njoj rekla da manipulira, to je sasvim neka druga stvar, ona meni govori da lažem ali ne znam šta sam točno lagala. Kaže da ne ulaze u statistiku osiguranika osobe na stručnom osposobljavanju bez zasnivanja radnog odnosa jer je HDZ to ukinuo, pa ne možemo reći da ta mjera nije postojala. Osim toga, navela sam i drugu kategoriju, to su dakle osobe s produženim osiguranjem i cijelu listu navela takvih ljudi. Znači nek mi odgovori na to. Ona kaže da se ne boji govoriti istinu. Zašto onda ne govori o ovim ljudima? Zašto ne govorimo o tome da postoji preko 16 tisuća ljudi koji su dakle, osiguranici, nisu zaposleni. Zašto ne govorimo o tome? Zašto ne govorimo o dakle stopi zaposlenosti, ako se ne boji govoriti o otvoreno i ako ne govorimo u rukavicama. Zašto ne govorimo o stopi zaposlenosti? Nije to samo to. Gledajte, znači stopa zaposlenosti, jedna od najnižih u Europi, samo Španjolska, Italija i Grčka imaju nižu stopu zaposlenosti od Hrvatske, nego je riječ o tome da mi u te zaposlene u našem slučaju brojimo i tu ... [[Govornik se ne razumije.]] su tu samo simptom, apsolutno sve ugovore o radu, a pazite, Hrvatska je već desetljeće na vrhu u Europi po broju nesigurnih ugovora o radu. Znači kad mi kažemo da mi imamo zaposlene, kakve mi to zaposlene ljude imamo? Mi imamo zaposlene koji su potpuno prekarnim radnim odnosima koji nemaju nikakvu sigurnost. Ispod nas je Francuska daleko ispod nas, najviši smo dakle u Europi, na 1. mjestu, dakle čak 4,6% radnika Hrvatske radi na ugovorima u trajanju do 3 mjeseca, EU prosjek je samo 2 cijela, [[Upadica: Hvala lijepa.]] 2%.
Sad će završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovana zastupnica Nadica Dreven Budinski. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, tajniče, kolegice i kolege. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o Središnjem registru osiguranika, prvo čitanje, P.Z.E. br. 201, predlagateljica je Vlada RH. Zakon o Središnjem registru osiguranika, NN 359/13 i 39/18 propisuje pravni položaj tijela, poslovanja, ovlasti i poslove iz djelokruga Središnjeg registra osiguranika, tzv. REGOS. Način vođenja Registra izvještava i korištenje podataka iz Registra te druga pitanja značajna za poslovanje REGOS-a. Međutim, postojeći zakonodavnim okvirima nije propisano povezivanje o uplatama doprinosa za obavezno mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnosti odnosno prvog stupa mirovinskog osiguranja po službenoj dužnosti bez pristanka obveznika plaćanja doprinosa. Isplatitelj plaća mora ispuniti na propisanim obrascima podnijete podatke REGOS-u, a zatim REGOS i Poreznoj upravi na zajednički obrazac prilikom svakog plaćanja doprinosa za mirovinsko osiguranje. Analizom uplate doprinosa utvrđeno je da obveznici često griješe prilikom popunjavanja naloga, upisuju pogrešnu oznaku obrasca JOPPD ili jednom uplatom plaćaju zaduženje iskazana na više obrazaca kako bi se nepodmireni obrasci povezali sa uplatama za obavezno mirovinsko osiguranje. Obveznici trebaju putem e-Porezne podnijeti zahtjev za povezivanjem, međutim, obveznici ne podnose zahtjeve. Znamo da uvođenje obrazaca JOPPD-a odnosno od 1. siječnja 2014. do danas, ukupno je evidentirano gotovo 700 milijuna kuna nepovezanih uplata doprinosa prvog stupa mirovinskog osiguranja ili 0,55% od ukupne uplate doprinosa za prvi stup. Trebalo je za provedbu zakona osigurati tehničke preduvjete za povezivanje REGOS-a i Porezne uprave te je Porezna uprava Pravilnikom o poreznu na dohodak propisala povezivanje po službenoj dužnosti koje stupa na snagu 1. siječnja 2022. g. Ovim Prijedlogom zakona uspostavlja se pravni okvir za postupanje REGOS-a u povezivanje nepovezanih obrazaca tzv. JOPDD-a sa nepovezanim uplatama. Predloženim zakonom nepovezane uplate doprinosa za obavezno mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnosti povezat će se po osiguranicima, što ne utječe na ostvarivanje njihovih prava. Obveznicama plaćanja doprinosa za obavezno mirovinsko osiguranje olakšava se poslovanje vezano uz praćenje pravilnosti procesa, povezivanje nepovezanih uplata sa zaduženjima iz obrazaca, što predstavlja administrativno rasterećenje za ovu skupinu poslovnih subjekata. Bitno je istaknuti odredbe važećeg zakona koje se dopunjuju u čl. 19 i 31 da REGOS provede povezivanje podataka i raspored po osiguranicima iz st. 1 ovog članka nakon isteka roka od 6 mjeseci od dana nepovezane uplate. REGOS je ovlašten provesti raspored po osiguranicima nepovezanih uplata prema stanju podataka zaprimljenih od javnopravnih tijela razmjerno broju dana za obveznike plaćanja koji je prestao postojati i da ima pravnog slijednika i za obveznika plaćanja čije su nepovezane uplate starije od 6 godina. REGOS je ovlašten provesti raspored nepovezanih uplata i doprinosa za mirovinsko osiguranje temeljem individualne kapitalizirane štednje starije od 6 godina za obveznika plaćanja koji je imao status osiguranika temeljnom obavljanja samostalne djelatnosti. Ovu, ovaj Zakon smo i nad Odboru za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo vrlo temeljito analizirali i na Odboru se donijela odluka da se Zakon prihvati, ali za provođenje ovog Zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u proračunu RH. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci. O njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Sljedeća točka je: - Prijedlog Odluke o imenovanju predsjednika Povjerenstva za fiskalnu politiku; Predlagatelj je Odbor za financije i državni proračun temeljem čl. 14 Zakona o fiskalnoj odgovornosti. Želi li predsjednica Odbora dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovana predsjednica Odbora Grozdana Perić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pred nama je dakle Prijedlog Odluke o imenovanju predsjednika Povjerenstva za fiskalnu politiku. Naime, odredbom čl. 13 Zakona o fiskalnoj odgovornosti koji je, inače, stupio na snagu krajem 2018. g. propisano je da Povjerenstvo za fiskalnu politiku ima 7 članova koji se biraju na mandat od 5 godina. Čl. 14 istog Zakona određeno je da predsjednika i članove Povjerenstva imenuje HS na prijedlog Odbora za financije i državni proračun HS-a. Čl. 15 i 16 uređen je izbor predsjednika Povjerenstva, a čl. 17 st. 2 propisano je da Odbor za financije i državni proračun članove Povjerenstva predlažu institucije iz stavaka 1 ovog članka, a to su Državni ured za reviziju, Ekonomski institut Zagreb, Institut za javne financije, HNB te Ekonomski i pravni fakulteti Sveučilišta u Zagrebu, Splitu, Osijeku i Rijeci. Kako je Zakon jasno definirao, Povjerenstvo je za fiskalnu politiku je neovisno i samostalno tijelo koje obavlja poslove iz svog djelokruga i nadležnosti određene ovim Zakonom i nakon što smo prethodno samo Povjerenstvo kompletirali, dakle 6 članova Povjerenstva su već prethodno izabrani, sada je nedostajao i predsjednik odnosno predsjednica Povjerenstva za fiskalnu politiku koja kao takva je morala ispunjavati određene uvjete, a to je da ima državljanstvo RH, da ima završen diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij kojim se stječe 300 ECTS bodova, ima najmanje 8 godina radnog iskustva, koja nije osuđivana za kaznena djela i nije član političke stranke niti u prethodne posljednje 3 godine do dana kandidiranja za predsjednika Povjerenstva. Imali smo 4 pokušaja i evo, iz 4. pokušaja, prva 3 nisu bila uspješna, u ovom zadnjem 4. pokušaju imali smo 2 kandidata, 2 kandidatkinje koje su vrlo stručne i kompetentne, a Odbor je predložio za predsjednicu Povjerenstva za fiskalnu politiku profesoricu, dr.sc. Sandru Krtalić koja upravo ispunjava sve uvjete, koja je redovno profesorica u trajnom zvanju na ovim kolegijima javnih financija, ekonomije javnog sektora, komparativni fiskalni sustavi i lokalne i javne financije i sve ostalo. Dakle smatramo da je gđa. Krtalić Sandra vrlo kompetentna i kvalitetna osoba za ovaj posao koji je nam je samom predsjedniku Povjerenstva za fiskalnu politiku.
Zahvaljujem predsjednici Odbora, otvaram raspravu. Prvi će govoriti u ime Kluba zastupnika Mosta poštovani zastupnik Zvonimir Troskot. Nema ga. Gubi pravo na raspravu pa će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, nema ga. Gubi pravo na raspravu pa će onda sljedeći u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Josip Begonja, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Dakle kao što je od strane predlagatelja kazano, pred nama je Prijedlog Odluke o imenovanju predsjednika Povjerenstva za fiskalnu politiku. Ono što je važno istaknuti je to da će Klub HDZ-a podržati prijedlog predmetne Odluke i kao što je kazano već, nakon provedene rasprave i glasovanja od strane članova Odbora za financije i državni proračun predložena je profesorica, dr.sc. Sandra Krtalić za predsjednicu Povjerenstva za fiskalnu politiku i taj prijedlog će Klub HDZ-a podržati. Hvala.
Hvala vam lijepo. Time zaključujem raspravu. O njoj ćemo glasovati o ovoj točci kad se steknu uvjeti. i kao što se sjećate, jučer poslijepodne sam ja najavio i zamolio dapače, sve one prisutne da obavijeste i sve ostale koji nažalost nisu bili prisutni da ćemo iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika imati odmah iza rasprave o amandmanima, a prije glasovanja pa onda ovaj, evo, imamo za sada nekoliko prijava. Prvi će onda u ime Kluba zastupnika Mosta govoriti poštovani zastupnik Marin Miletić. Izvolite.