Tražite za klub? Da.
Hvala lijepo poštovana gospođo potpredsjednice. S obzirom na odredbe članka 248. Poslovnika, a s obzirom i na postupak pripreme za predstojeće izbore za Europski parlament, molim vas za stanku od 15 minuta za sjednicu kluba HDZ-a.
Određujem stanku do 10,20. STANKA U 10,05 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,20 SATI]] Kolegice i kolege, molim vas da sjednete u klupe. Nakon stanke koju je zatražio klub HDZ-a, pozivam kolegu mlakara da kaže stajalište kluba.
Poštovana gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Poznata je činjenica da su svi hrvatski birači pozvani da za dva dana izađu na izbore za Europski parlament, izbore rekao bih u kojima Hrvatska okreće novu stranicu svoje povijesti jer po prvi puta bira 11 zastupnika s punim mandatom u Europski parlament. Nije mi ovdje namjera govoriti o događajima koji su pratili posljednje dane predizborne kampanje, nije mi namjera ovdje čak ni utvrđivati krivnju i utvrđivati nesposobnost Vlade RH koja nije bila spremana suočiti se sa katastrofalnim posljedicama koje je doživjela Slavonija, isto tako mi nije namjera govoriti o odgovornosti niti Vlade niti Državne uprave za zaštitu i spašavanje jer smo svjedočili tome kako su hrvatski građani nadrasli ono što je bila u stanju napraviti hrvatska Vlada i oni su svojim angažmanom napravili puno više nego što su bile u stanju napraviti naše službene institucije. Ali mi je namjera govoriti o nečem drugom što je bitno za ove izbore, a to je imenovanje Etičkog povjerenstva koje treba pratiti i nadzirati provedbu izbornih kampanja. Ustavni sud RH donio je odluku o imenovanju članova Etičkog povjerenstva gdje po svojoj poziciji predsjednik Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti je i predsjednik toga povjerenstva, a članovi se imenuju na prijedlog parlamentarnih stranaka. Tako je većinska koalicija političkih stranaka SDP Hrvatske, HNS-a liberalnih demokrata, IDS-a, HSU-a, SDSS-a, Bošnjačke demokratske stranke Hrvatske i održivog razvoja Hrvatske predložila tri kandidata, doktoricu Snježanu Banović, doktora Gorana Čulara i doktoricu Snježanu Vasiljević svi iz Zagreba su postali članovi Etičkog povjerenstva na prijedlog većinske koalicije. Zbog interesa hrvatske javnosti citirat ću samo članak 49. Zakona o izboru članova u Europski parlament koji kaže: "Etičko povjerenstvo ima predsjednika i 6 članova od kojih po 3 člana predlažu većinska i oporbene političke stranke sukladno stranačkom sastavu Hrvatskoga sabora. Članove povjerenstva na temelju prijedloga parlamentarnih političkih stranaka imenuje Ustavni sud RH iz reda istaknutih javnih osoba koje nisu kandidati na izborima i nisu članovi niti jedne političke stranke". U prijedlogu većinske koalicije nalazi se ime izabrane Snježane Vasiljević ili imenovane u Etičko povjerenstvo koja je član glavne Skupštine srpske demokratske stranke i predsjednica Županijske organizacije te iste stranke za grad Zagreb. Pretpostavljam da je moguće osim što je morala dati izjavu prije imenovanja da nije član ni jedne političke stranke pretpostavljam da je moguće da koalicijski partneri nisu znali da je ona visoki dužnosnik jedne stranke. Jer koalicijski mnogo toga ne zna, ne bih se čudio da nisu znali ni ovo. Ali ne mogu vjerovati da predsjednik i kandidat na toj listi te iste stranke, odnosno potpredsjednik, saborski zastupnik i predsjednik Vanjsko-političkog odbora sabora gospodin Milorad Pupovac nije bio svjestan da njegova članica s kojom inače možete vidjeti u medijima često i propagira rad svoje stranke da ona ka stranački dužnosnik postane članom etičkog povjerenstva. Etika ili moral vladajuće koalicije i u ovom predmetu vidi se u svom najboljem svjetlu. I mi tražimo i zbog legalnosti ovih izbora a i zbog važnosti izbora za Europski parlament da se vladajuća koalicija odmah očituje o ovoj činjenici, da traži od Ustavnoga suda na temelju podataka koje ima da promijene sastav etičkog povjerenstva. Jer niti mi sudionici u tom postupku a niti građani Republike Hrvatske neće moći vjerovati da vi moralno i etički provodite izbore kako biste bili dužni temeljem hrvatskih zakona. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Poslali ste poruku, očekujem da ćemo, … … [[Upadica se ne čuje.]] Poslali ste i poruku koaliciji i ja u ovom trenutku ne mogu reći jer nemam saznanja da je bilo koji član koji je predložen ili članica, članica neke stranke. … [[Upadica se ne čuje.]] Rekli ste svoje, nemojte više. … [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite što želite?
Oprostite, samo pojašnjenje. Utječete na legalnost izbora ako birate ljude u tijeka koja su vam zakonom zabranjeni izabrati. I tražimo od vas jer ste vi predlagatelji tih članova da povučete takav prijedlog. Ako nisam bio dovoljno glasan, možda ste sada …
Pa vi ste nam poslali poruku, mi ćemo to razmotriti. Pa ne mogu vam ja u ovom trenutku reći, dati odgovor. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa dobro, svoje ste rekli, mi ćemo se oko toga očitovati. Pa ne možemo u istom trenutku vam dati odgovor. Kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Ne znam, u dvojbi sam tražiti stanku da se i klub HDSSB-a očituje o ovom slučaju.
Ne možete tražiti stanku o istoj stvari o kojoj niste tražili stanku kada je bila tema.
Ili pak zatražiti da se vrlo promptno i brzo provjere ove činjenice i da se promijeni odluka Ustavnog suda o formiranju ovakvog etičkog povjerenstva koje nije etičko nego neetičko. Hvala lijepa.
Kolegice i kolege želim vam dobar dan. Nastavljamo sa sjednicom. Raspraviti ćemo: - Prijedlog Zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava, prvo čitanje, P.Z. 668; Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Kod donošenja ovog Zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će nam prijedlog obrazložiti ministar pravosuđa gospodin Orsat Miljenić. Izvolite ministre.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, uvaženi zastupnice i zastupnici. Znači ovo je zapravo nastavak jučerašnje rasprave o područjima i sjedištima sudova. Državna odvjetništva slijede istu logiku što znači da bismo mi sada značajno smanjili broj, znači sa 33 bi išli na 21. Ono što je bitno kod ovoga, odmah ću reći, jučer smo dosta razgovarali o Velikoj Gorici, dakle kako riješimo pitanje suda, riješiti ćemo i pitanje državnog odvjetništva. Pa evo sada ako se otvara to pitanje, jučer kako smo se dogovorili sjesti ćemo i razgovarati o tome. Što se tiče ostalih specifičnosti, njih ne predviđamo, znači biti će vrlo slična mreža. Ono što je bitno ovdje možda jedna distinkcija. Jučer smo dosta govorili o tome zašto radimo ovu reorganizaciju sudova. Jedna stvar je recimo mobilnost. Isto se odnosi na državna odvjetništva međutim kod njih ona u jednoj većoj mjeri postoji i sada zbog njihove hijerarhijske strukture. Različita opterećenost i ista stvar kao kod sudova događa se kod državnih odvjetništava. Bolje upravljanje resursima i kadrovima apsolutno isto. Ne samo to nego mi planiramo omogućiti prelaske službenika prvenstveno iz državnih odvjetništva u sudove prvenstveno sa sudova u državna odvjetništva jer u državnim odvjetništvima postoji veliki nedostatak upravo službeničkog kadra. A mi ih u čitavoj strukturi i u čitavoj mreži imamo dovoljno. Dakle to je jedna dodatna stvar. Međutim, kada govorimo o državnim odvjetništvima trebamo također uzeti još jedan element a to je da zbog prirode njihovog posla uvijek je bolje kada su koncentrirani na jednom mjestu, kada su izdvojenih iz manje sredine i kada se nalaze u većoj sredini. Jednostavno tada se kvalitetnije radi, tada se može kvalitetnije postupati kada postoji jedan odmak od lokalne sredine i u odnosu na kaznene predmete ali možde čak i prvenstveno u odnosu na građanske. Također, ovo će omogućiti specijalizaciju. Ono što smo govorili za sudove ovdje je možda čak i još potrebnije jer vi na mnogim mjestima imate puno manju strukturu. Vi negdje imate 2, 3 zamjenika. Sada jedan radi građansko a građanski predmeti mogu razlikovati se strahovito puno. Ovako kada budu na jednom mjestu više oni će odlaziti na rasprave ali moći će se specijalizirati više za jedno ili za drugo. Tako da, kažem neću duljiti sa raspravom jer smo jučer dosta govorili o tome. Svi oni argumenti koje smo jučer iznijeli ovdje su tim veći a poglavito sa ovom potrebom zapravo koncentracije u većim sredinama, micanje iz lokalnih sredina, jednostavno tako će sustav biti operativniji i bolje funkcionirati. Ovo je nešto što podržava i struktura državnog odvjetništva jer i oni vide prednosti ovdje od lakšeg nadzora do kažem jednostavnijeg postupanja. Tako da evo, tu sam za sva pitanja. Hvala.
Hvala lijepa ministre. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Na redu su klubovi. U ime kluba Nezavisnih zastupnika Damir Kajin. Pardon. Izvolite, replika je bila. Nenad Pleše.
Zahvaljujem uvažena potpredsjednice. Gospodine ministre podržavam vaše nastojanje da restrukturirate sudstvo i da ga približite građanima. Međutim, u zemlji kada je sve više potreba za državnim odvjetništvom vi smanjujete brojeve sudova državnog odvjetništva sa 33 na 21 šta po meni baš nije mudra politička odluka. Pa već kada ste se odlučili na smanjenje, evo ja bih vam dao jedan prijedlog da ustanovite bar stalne službe u mjestima gdje je to potrebno ili u firmama kao što su državne šume, Hrvatske autoceste, Hrvatske vode, kao što je porezna uprava i tome slično. Pa evo malo i o tome razmislite. Mislim da bi bilo dovoljno posla za državno odvjetništvo. Hvala.
Odgovor na repliku ministar Orsat Miljenić.
Hvala lijepa. Dakle, apsolutno stalne službe su predviđene u prijedlogu zakona. Dakle, pogledajte predviđene su stalne službe. Što se tiče smanjenja brojeva, to je strukturno se oni sjedinjuju. Međutim, u brojevima ljudi koji će raditi na predmetima tu može doći samo do povećanja. Tako da s ovim će se dignuti učinkovitost. Jer vi možete uvijek razmisliti da li ćete neku strukturu staviti na pet mjesta po jednog čovjeka ili čete staviti na jedno mjesto pet ljudi koje onda možete puno bolje rasporediti i puno bolje iskoristiti. Dakle, ovdje nije predviđeno smanjenje ljudi. Ja sam upravo rekao da će doći do određenog povećanja, jer ćemo iz ovog dijela viška službenika gdje imamo kod sudova prebaciti u Državno odvjetništvo. Dakle, njima rad će biti samo efikasniji. I zahtjevi koji se onda pred njih mogu staviti su puno, mogu biti puno veći nego što su sada. Stalne službe će biti. Kažem ne smanjenje, nego dizanje učinkovitosti.
I sada ćemo krenuti na raspravu po klubovima. U ime Kluba nezavisnih zastupnika Damir Kajin. Nije prisutan, pa klub gubi mogućnost rasprave o ovoj točci. U ime kluba SDP-a kolegica Ingrid Antičević-Marinović, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani gospodine ministre i suradnica, kolegice i kolege. Klub SDP-a podržava donošenje prijedloga zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava. Naravno gotovo iz svih razloga zbog kojih je podržao jučer i prijedlog zakona o područjima i sjedištima sudova, ali i još nekih razloga koji su specifični upravo za ustrojstvo i djelokrug rada, a na kraju krajeva onda shodno tome i efikasnost samog Državnog odvjetništva. Mi znamo da kaznena politika u RH nije jedinstvena. Jučer je još ministar, a i mi smo se složili oko toga da imamo nekakav feudalni sustav i pravosuđa. Svi su se zatvorili. Na kraju krajeva to često, takve posljedice takvog ustroja umjesto težnje da budu bliži i efikasniji građanima izrodilo se u neku suštu suprotnost i pravna nesigurnost građana unatoč novim modernim zakonima, pogotovo postupovnim zakonima, ali jednako tako i materijalnom pravu i ogromnim financijskim sredstvima koji se ulažu, ne daju ili nisu dali adekvatne rezultate baš ne onakve niti onolike u tolikoj mjeri koliko to očekuju naši građani. Sada smo evo već na početku čuli u jednoj primjedbi naše kolege eto zašto se ukidaju, pa dajte bar stalne službe, stalne će službe negdje i biti. Ali inače trend i misao u Europi bio je sedamdesetih i osamdesetih godina da se razvije što gušća mreža i sudova i državnih odvjetništava u intenciji da će tako biti bliži, dostupniji građanima, da će pravda biti dostupnija i bliža građanima. Međutim, jedna bogata Amerika već sedamdesetih godina ide nekim drugim putem, jer smatra da nema dovoljno, ona nema dovoljno sredstava da gradi nove sudove, da gradi nove urede državnih odvjetnika nego intenciju upravo stavlja na mirno rješavanje sporova i na mogućnost zaključenja nagodbe čak i u kaznenom sudovanju. A ono što smo mi još daleke 2002. godine napravili ja bih rekla u ZKP-u jedan veliki iskorak što je kasnije rezultiralo poslije novom Zakonu o kaznenom postupku da su moguće nagodbe okrivljenika i Državnog odvjetništva pred sudom. Dakle, ta jedna razgranata mreža vidimo nije dala takve rezultate i što je potrebno učiniti. Dakle, potrebno je učiniti upravo ovo radi jedinstvene ovdje kad govorimo o državnim, o područjima i sjedištima državnih odvjetništava radi jedinstvene kazneno-pravne politike, politike progona. Mi danas imamo situaciju, a to je ono što sam i jučer govorila da naše županije neke se ponašaju kao grofovije i jednostavno nešto što je kazneno djelo u jednom kraju Hrvatske u drugom dijelu nije ili bar ne vidimo rezultate niti pokušaje da se takve stvari razriješe. Da li to ovisi o geografskom položaju ili pak o imenima i prezimenima. Mislim da će dobrim dijelom riješiti i ovaj prijedlog zakona. Zašto je ovo potrebno i što je rekao sam ministar, radi i prostorna koncentracija je važna, ako ne iznimno važna. Mi smo još daleke 2002. godine kao ministarstvo odrekli se vlastitih prostora da bi osigurali prostor u Gajevoj za USKOK. Zato je bilo nedopustivo poslije 2004. godine da se ministarstvo koje je imalo besplatni smještaj u Ulici Republike Austrije preseli u Dežmanovu i plaća ogromne, ogromne iznose. Zato gospodine ministre svaka čast što ste vodili odmah na početku i o tome računa o uštedama i preselili se na puno ja bih rekla ne samo jeftiniji, u puno jeftiniji prostor, nego jednako tako prostor koji je ekonomičniji za samo ministarstvo. Dakle, sigurno je da tijela progona Državno odvjetništvo ima bolju kontrolu, znamo da je ono ipak specifično iako smo mi zakonom i samim zamjenicima dali shodno i trendu, a i direktivama EU veću samostalnost ali ne možemo pobjeći od toga niti treba bježati od toga da je Državno odvjetništvo hijerarhijski, ima hijerarhijsku strukturu i dakle poželjna je ovdje jedna koncentracija na jednom određenom prostoru radi bolje kontrole, radi bolje što je rekao sada upravo i ministar radi bolje specijalizacije. Mi živimo u takvom vremenu da su nekada znanja, opća znanja bila dovoljna. Međutim, suvremeni način života i sve složeniji zakoni i njihova primjena od svakog pojedinca, od svake struke, a pogotovo ovdje u pravosuđu traže vrlo usku specijalizaciju. Dakle, još kad sam počela raditi i kao pripravnica osamdesetih godina, pa to je bilo sve i do 2002., treće godine slavili smo svako otvaranje manjih sudova, državnih odvjetništava, pa smo ih tako samo u tom periodu osnovali 12 za razliku od devedesetih godina kada su ona bila osnovana na papiru, a nisu uopće radila. Dakle, taj model nije uložio, nije dao rezultate a uložena su velika sredstva. Zapravo oni jesu dali jedan rezultat u smislu smanjenja broja predmeta, rješavanja broja predmeta ali ne onom brzinom i ne onom kvalitetom kako smo to očekivali. Mnogi ovdje zalažu se, pogotovo ako su gradonačelnici, da baš Državno odvjetništvo bude kod njih, zapravo to baš i ne žele ali uglavnom sud da bude kod njih, to im je nekako primarni interes. Ja mislim da je to podilaženje i da to ljudi i da građani to u biti ne žele. Ljudi žele da njihov predmet bude riješen u što kraćem roku, a gdje će to biti, hoće to biti na jednom mjestu koje je udaljeno možda samo jednu ulicu od njihovog mjesta stanovanja, od njihovog stana, ili nekoliko desetina kilometara manje je važno. Kakvu korist ima građanin koji živi preko puta suda, njegov predmet traje 10 godina? Prema tome, takvom populizmu treba stati na kraj. To nisu interesi prije svega građana. Jer ova reforma koja se sada čini s ovom mrežom sudova i državnih odvjetništava upravo ide u cilju ravnomjerne opterećenosti da svi državni dužnosnici u pravosuđu budu jednako opterećeni kako više ne bi bilo opravdanja da određeni onaj broj koji su dobili nisu mogli riješiti. To je bio izvor velike nepravde. Ja sam preopterećen, imam 100 predmeta, ne mogu riješiti mjesečno nego najviše i norma je 30, a onda on može birati koje će predmete riješiti a koje neće. Tako mi imamo slučajeva ne samo na sudu nego i u Državnom odvjetništvu, doduše tu puno manje jer je kaznena grana puno ažurnija, da neki predmeti traju desetine i desetine godina. Nije rijedak baš slučaj da neki traju i 20 godina. U međuvremenu neki suci ili državni odvjetnici su napredovali, a ti predmeti su ostali kod nekih novih. Sa jednim rigoroznijim praćenjem rada kako svih pravosudnih dužnosnika, a napose državnih odvjetnika, oni se sankcioniraju koliko predmete nisu riješili u roku. Naravno, tu ima opravdanja kod mene je predmet samo 6 mjeseci a kod drugih je bio nekoliko godina i taj je još dužnosnik i napredovao. To je ono što je nama potrebno kod svih ne samo državnih dužnosnika nego svih ljudi u upravi. Dakle, vidimo jedan rigorozniji pristup u rješavanju svih predmeta pogotovo onih predmeta kojima se oštećuje državni proračun, ali jednako tako potrebno je vidjeti, tu nema još uvijek zastare, što se radilo zadnjih godina 5, 6, 7, 8 i neki predmeti kojima se oštećuje državni proračun nisu bili riješeni. To nam ostaje zadatak odnosno samom Državnom odvjetništvu a i prijedlog Zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava sigurno će tome doprinijeti. Međutim, govoreći o ovom prijedlogu koji samo naizgled jeste formalne naravi a koji proizvodi suštinska poboljšanja vrijeme je i mjesto da se kaže upravo nešto i o odnosu Policije i Državnog odvjetništva. Državno odvjetništvo ne može polučiti onu svoju pravu ulogu koja mu je dana ni po zakonu ni po Ustavu ukoliko taj odnos između Državnog odvjetništva i Policije nije dobar, nije čvrst. Ali mi smo taj uredili odnos. Dakle, Policija ima svoje samostalno djelovanje, pogotovo i kad djeluje preventivno, ali jednako tako kada sama je u potrazi za počiniteljem i za osiguranjem tragova kaznenog djela. Međutim, kada Državno odvjetništvo pokrene postupak onda redarstvene vlasti, Policija djeluje po njihovom nalogu. Međutim, to očito u sustavu prošle vlasti nije išlo. Pa sjećamo se i izmjena kod odbačaja kaznenih prijava da je Policija pošto poto željela da ima svog čovjeka, čak i da kontrolira Državno odvjetništvo je li s pravom ili ne odbacilo kaznenu prijavu. To su bile neke naznake intencije policijske države čemu se u svakom trenutku moramo žestoko suprotstaviti. Sama institucija istražnog suca u svom postupku kojeg smo mi sada napustili i imamo suca istrage, a ne istražnog suca, on je bio spas u odnosu što su nekada '50-ih godina i ranije u tim brkatim vremenima radili upravo Policija pa onda javno tužiteljstvo, a bez kontrole suda. Prema tome, to je bio jedan veliki demokratski iskorak u razvoju kaznenog prava, pogotovo kaznenog postupka. Sada je to upravo zbog načela efikasnosti, ali jednako tako i sudbene kontrole samog postupka dato Državnom odvjetništvu i sucu istrage. Zato evo još jedanput potenciram taj odnos Policije i Državnog odvjetništva. Ne možemo se oteti dojmu da i recentna situacija nije bila enormni napad Policije prije nekoliko godina na Državno odvjetništvo, što je neprimjereno. Međutim, što mi sada imamo? Nedavno smo imali i to putem medija bilo je obznanjeno u mnogim emisijama u kojima su nastupali neki pravosudni dužnosnici da su davali lekcije Državnom odvjetništvu. Kao što je nezamislivo da Državno odvjetništvo daje lekcije javno kritizira rad pravosuđa, ono to radi u svojim žalbama, u svojim podnescima, ali ne na ovakav način. Mi smo to imali od strane sudova. Hoće li i je li trebalo u nekom određenom predmetu Državno odvjetništvo izjaviti žalbu ili nije. Zar je to posao suca, pogotovo onoga koji je presudio, on je sve rekao u presudi. A drugostupanjski sud će reći povodom žalbe ako ih bude bilo i od kojih strana. Još nešto što je jako važno za nas, a ja bih rekla i za stanje nacije i za zdravlje naših institucija. Naše institucije imaju razvijenu suradnju u borbi protiv međunarodnog kriminaliteta i to onog najviše razine. Isto tako gdje mogu biti osumnjičeni i međunarodni dužnosnici, neki dužnosnici stranih zemalja vrlo uglednih i snažnih zemalja i mi surađujemo dobro s njima. Međutim, postavlja se pitanje da li i oni surađuju dobro s nama? To bi svakako trebalo znati, da li oni daj potrebne dokumente koji traže naše državno odvjetništvo ili smo u situaciji da mi ne dobivamo i papire od zemalja kojima dajemo i ljude. To je također jako važno kako bi naši građani imali povjerenje u naše institucije a mi ne smo kao ovaj dio segment vlasti, nego smo tu pozvani da osnažimo naša pravosudna tijela, državno odvjetništvo i kao izvršna i kao zakonodavna vlast da im damo potporu u takvoj jednoj suradnji. Evo, poštovane kolegice i kolege još jednom ističem da klub SDP-a podržava donošenje Zakon o područjima i sjedištima državnih odvjetništava očekujući upravo da će i primjenom ovog zakona da ćemo dobiti efikasnije državno odvjetništvo i da ćemo dobiti jednu jasniju i univerzalnu, onako kako je to po zakonu u svim krajevima lijepe naše, jedinstvenu kazneno-pravnu politiku utemeljenu na zakonu. Hvala lijepa.
Hvala. Replika Boro Grubišić.
Hvala kolegice, hvala gospođo potpredsjednice. Kolegice Ingrid Antičević-Marinović govorili ste o napretku državnog odvjetništva, i kronološki ste poredali to od 50. godina kada se, a i prije toga, kada se u ime naroda ubijalo bez dokaza i bez suđenja stotine tisuća Hrvata. O tome i jučer ova presuda gospodinu Boljkovcu, neću je komentirati, ali kažem nema pisanog naloga na likvidaciju 21 čovjeka. I to je jedini dokaz da je, ono što je vrlo bitno u našem narodu to je kajanje, bez kajanja nema ni oprosta ni pomirbe. Ako bi bilo kajanja u onima koji su pobili 200 civila u Slavonskom Brodu, ako bi bilo kajanja kod onih tobdžija iz Republike Srpske koji su ubili 28 djece u Slavonskom Brodu onda bismo imali možda i mogućnost da Državno odvjetništvo u Slavonskom Brodu pokrene postupak protiv poznatih i nepoznatih počinitelj, a dosada to nije učinjeno. Za 28 mrtve djece u Slavonskom Brodu tijekom Domovinskog rata, obični mirni Grad Slavonski Brod kada je bombardiran iz zraka i sa zemlje, topništvo i zrakoplovstvom Republike Srpske. Nadalje, govorili ste o nagodbama, ali ste zaboravili reći da se narod, građani, pitajte građane za nagodbe, pitajte za guljenje krumpira u nekakvom domu staračkom. Kada bi netko razotkrio zločinačku organizaciju prije nego što se pokrene istražni postupak, prije nego što se pokrene, onda je to u redu, onda je to zaista pravo pokajništvo ili nagodba sa tim čovjekom. Ali kada se već pokreni istražni postupak i da kažem mašinerija kaznenog prava, onda je samo to spašavanje vlastite glave a izdaja onog drugoga, trećega koji su u nizu ili pak prvoga kao što se sad događa na sudovima.
Hvala lijepa.
Kada bi netko razotkrio poput zviždača što se događa i da se napravi nagodba, a i samog tog sudionika u tom zločinačkom dijelu, onda bi to bila prava nagodba.
Hvala. Odgovor na repliku Ingrid Antičević-Marinović.
Pa ona upravo takva dobrim dijelom i jeste, nismo mi ti koji ćemo suditi kakve su nagodbe donesene, to i nije u našoj domeni. U našoj je domeni bilo da to omogućimo kroz naše zakonodavstvo kao što uostalom imaju i gotovo sva moderna, suvremena zakonodavstva i što im je riješeno u njihovim postupovnim odredbama kada se rješavaju kaznene stvari. Naravno da su te nagodbe potrebne, pogotovo u ovaj vrsti kriminaliteta kod mita, korupcije, različitih zlouporaba gdje ne možete vi biti svjedok, gdje su svjedoci oni koji su učestvovali u tome. I prema doprinosu očito se i svi ovi, pa kad vidimo sva ova recentna suđenja ona su upravo suđenja na temelju toga što su progovorili ljudi koji imaju neposredna saznanja o tome. A da bi se to dogodilo bilo je potrebno razviti političku klimu da je to moguće da se dogodi. I jednako tako u ovome što vi govorite o tim zločinima, najstrašnijim zločinima i o ratnim zločinima, i o zločinima u Poraču, pa mi smo upravo i zato da se teška ubojstva, a svako takvo ubojstvo motivirano sa nekim političkim motivima ili svako teško ubojstvo bez obzira je li politički motivirano ili ne tražimo upravo da bude uneseno i Ustav i da nikada ne zastarijeva. Ali ono što je danas manjak nije samo nedostatak mogućnosti, odnosno političke volje kod državnog odvjetništva to procesuira, jel to ide. Međutim, susreću se sa vrlo teškoj situaciji nedostatka, zato treba ljude ohrabrivati, nedostatka svjedoka koji su spremni svjedočiti a za koje se pretpostavlja da su očevici ili da imaju neposredna ili čak, ili bar posredna saznanja.
Vesna Škare-Ožbolt replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Evo kolegice Antičević, vi ste u svom izlaganju možda i najmanje govorili o reorganizaciji mreže državnih odvjetništva, ali bi se ja jednostavno osvrnula na jednu vašu tezu s kojom se osobno slažem da treba stati populizmu na kraj. Apsolutno se slažem sa tom tezom, jer doista o populizmu, pa i u ovoj sabornici treba stati na kraj, posebno kada se hvali štedljivost preseljenja ministarstva iz zgrade u Dežnanovoj na novu lokaciju jer naravno to bi trebala biti velika ušteda za državni proračun zbog najma. Ali to bi ja doživjela kao populizam iz razloga što je u tu zgradu u Dežmanovoj, za koju vi kažete da je skup najam, useljena nova državna institucija, Državni ured za upravljanje državnom imovinom. Prema tome, za državni proračun Republike Hrvatske uštede nema.
Odgovor na repliku, Ingrid Antičević-Marinović.
Ima uštede jer to nije bilo po toj cijeni. Ja se ne bi vraćala u tako daleku prošlost, ali mislim da je bilo sasvim neopravdano. Ministarstvo, ministarstvo je tu koje je servis svojim pravosudnim tijelima i nema se ono što bahatiti i širiti u Dežmanovoj, bile su dobre prostorije u Republike Austrije. A ponovit ću, onda je ministarstvo imalo prostorije i u Gajevoj, ali se odreklo tih prostorija, ljudi su koji su radili vrlo mukotrpno, upravo na prilagodbi naših zakona, dali su te prostore, dali smo te prostore za USKOK da bi mogao početi sa radom. I ja kad sam govorila, nisam govorila najmanje o zakonu, to su posljedice koje očekujemo od zakona, nije pitanje ovdje da se nabraja koji se spajaju, koji se razdvajaju. Na kraju krajeva, ja bih o tome imala što puno reći da sam htjela tako govoriti jer za moje vrijeme, za naše vrijeme kao koalicijske vlasti, osnovali smo 12 sudova i državnih odvjetništava i oni jesu … određene rezultate, ali vidimo da to nije bio onaj put koji odgovara najnovijim trendovima i onome što ljudi očekuju. Prema tome, podržavam još jedanput ovaj prijedlog zakona.
Jadranka Kosor, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolegice Antičević-Marinović, ova bolja organizacija ili reorganizacija, spajanje, odnosno koncentracija sudova i državnih odvjetništava je nešto na što smo, dakle nije nešto novo, osobito na to što smo se obvezali, a tim smo putem krenuli tijekom pregovora za ulazak Hrvatske u EU u poglavlju 23 kad smo među ostalim i jačali neovisnost i državnoga odvjetništva, odnosno državnoga, sudbenog i državnog odvjetničkog vijeća. Sjećate se naravno izmjena Ustava iz 2010. i to je doneseno konsenzusom. Međutim, svi ovi postupci o kojima i danas razgovaramo vezano za micanje, kako je to i ministar nazvao, iz lokalnih sredina, što ja mislim da je dobro, dakako uvijek nailaze na otpore, ovisi o tome tko je s koje političke strane, dakle na kojoj smo strani, jesmo u opoziciji, jesmo u oporbi, osobno mislim da bi oko toga zaista morali moći postići suglasje jer je bolja organizacija i naravno učinkovitost cilj svakoga od nas, a to je ona stvarna briga onda o građanima RH, osobito u smislu micanja iz lokalnih sredina jer smo svjedoci i prije 2 i 3 i 4 godine i evo ovih dana i danas, a vjerujem da će biti i sutra da se neki predmeti upravo miču iz lokalnih sredina i onda istraga, odnosno pokretanje postupka, odnosno sve ono što jest na tragu procesuiranja kaznenih djela ima stvarnoga učinka. I slažem se s vama da suci koji kritiziraju postupke državnoga odvjetništva čine nedopustive stvari, ali to je normalno i to je logično u Hrvatskoj, međutim kad se netko od političara usudi na bilo koji način izreći bilo kakvu primjedbu onda biva pribijen na križ i to je isto nešto o čemu moramo jednom smoći snage otvoreno razgovarati i o razlogu zašto ima još uvijek nedovoljan broj riješenih predmeta, trebaju li suci primjerice raditi više i duže, ja se to sada usudim reći, ali to moraju biti teme o kojima moramo moći raspravljati u Hrvatskom saboru, dakle tu gdje se odlučuje o zakonima.
Hvala. Odgovor na repliku, Ingrid Antičević-Marinović.
Naročito odgovor na repliku zahtjeva ovo zadnje što ste rekli jer mislim da je to krucijalno. I mislim da zori kod nas svih da bez obzira jesmo li u oporbi ili na vlasti pa čak i u pojedinim sredinama, da shvaćamo da treba nešto poduzeti da građani budu zadovoljni, a ne hoće li jedno pravosudno tijelo tu biti ili ne, a pogotovo kada govorite u lokalnoj sredini, … i gore da jeste, pogotovo u onoj situaciji kada je to mala sredina, kada su se … s tom sredinom svi čimbenici vlasti i kada sve kritike i sva javnost ostaje nemoćna na tom jednom umreženom, ja bih rekla tim jednim klupkom i jednostavno centralna vlast teško dopire, uza sve mehanizme koje imamo da te stvari razriješi, da se počnu stvari odvijati, nikako drugačije nego po zakonu. Ovo što ste rekli da, istina je, da i političari, to sam i jučer rekla, da ima nekih političara koji bi progonili, ima rijetkih isto tako koji bi sudili, umjesto da ovdje predlažu zakone, a tih zakona se imaju držati suci i državni odvjetnici. Rijetko koja norma ne zahtjeva tumačenje, ali ima normi koje ne zahtijevaju tumačenje, nego samo primjenu. Međutim, tu također imamo problema, ali mi moramo biti ti da potaknemo pravosuđe, da se drži zakona i Ustava, a ako neki zakoni nisu dobri, da slušamo praksu upravo kako bi ih mogli promijeniti bolje nego tumačenjem zakona tražiti izlaz iz neke situacije.
Josip Đakić, replika.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice. Pa evo kolegice Ingrid, rekli ste u svojoj raspravi u ime kluba da u prošloj vlasti nije bilo tako ažurnoga odrađivanja naloga državnih odvjetništava od strane policije, USKOK-a te da zakoni i rad državnih odvjetništava nije jednak u svim županijama jer se neke ponašaju kao … i s time utječu na rad, na neovisan samostalan rad državnih odvjetništava. Pa ja ću vas podsjetiti da je u prošloj vlasti zatvoreno poglavlje 23, da je pola ministara i predsjednik Vlade na čelu koji je danas u zatvoru, u Remetincu zatvoren, ali jasno smo vidjeli danas da nisu odrađivala državna odvjetništva ni u Sisku, ni u Rijeci, dobro ste me podsjetili pa ni u Zagrebu godinu dana protiv bivšeg predsjednika Mesića iako državni odvjetnik iz Finske jasno govori što su priznali okrivljenici u postupku … i kupovanju vozila, do danas nema reakcije. Ne znam u kojem to vremenu ste vi živjeli i kada ste vi to primjetili, da niste zamijetili da je toliko ministara odgovaralo ili odgovara, da ih je veći broj kažnjeno i da je predsjedniku Vlade suđeno već nekoliko puta. Mislim da ipak ste slijepi pri zdravim očima i da ima razlike u radu državnih odvjetništava, ali da policija u tome nije sprječavala niti odbacivala nego da su državna odvjetništva odbacivala ili držala u ladici kao što je bio slučaj …
Odgovor na repliku Ingrid Antičević-Marinović.
Nisam ja rekla da nisu bili ažurni, možda su i posljedice da nisu bili ažurni neki, ali nesumnjivo je da je prije nekoliko godina policija vršila pritisak na državno odvjetništvo. To su činjenice, to je jedna stvar. Vi sada govorite o pojedinačnim slučajevima, naše nije ovdje da govorimo, to nije naš posao. Naš posao je ali da uočimo da negdje nešto jeste kazneno djelo, ja sam rekla da je to … Ja isto ovim putem pitam jel to ovisi o geografskom položaju jel negdje je, negdje nije. Za jedno kratko vrijeme, za neki duži period koje je trajalo bespravno stanje ili sumnja u bespravno nije. Prema tome i ovaj prijedlog zakona, vratimo se upravo temeljenom zakonu nastojimo, to je i ministar rekao, da se ukinu ti feudi, te grofovije da imamo jedinstvenu pravnu primjenu, da imamo veću pravnu sigurnost za građane, a veću nesigurnost za počinitelje.
U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Boro Grubišić. Repliku? … [[Upadica se ne razumije.]] Imate riječ u ime kluba o točci o kojoj raspravljamo. Izvolite. Boro Grubišić u ime kluba HDSSB-a.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, gospodine ministre sa suradnicom. Nije li i ovaj slučaj slučaj za državno odvjetništvo bilo o Velikoj Gorici jug ili pak u nekom drugom državnom odvjetništvu, … … [[Upadica se ne čuje.]] Zagrebu, tako je. Jer ovakve stvari koje se evo događaju i koje su iznijeli predstavnici oporbe, najveće oporbene stranke su zaista rekao bih kriminalno djelo, onih koji odlučuju o tome. Ako je točna konstatacija koju je ovdje gospodin Mlakar iznio. Ali nije samo o tome riječ. Danas je riječ o područjima i sjedištima državnih odvjetništava. Iako je ovdje se razvila rasprava koja govori, iz koje se može puno toga i drugoga iščitati. Pa se, bilo je govora o nagodbama, o nagodbama onih koji su zgriješili pa kada se pokrenuo istražni postupak onda se pokajali. Oni koji su sudjelovali u kriminalnim djelima a shvate pravovremeno dok nije krenula istraga da su bili kriminalci i radili kriminalna djela ili pak koruptivne radnje kada bi se sjetili pa prijavili to prije nego što krene bilo kakav istražni postupak ili represivna mjera, to bi bila onda, i zatražili nagodbu, to bi bila prava nagodba. Ovako to i nije. O tome da već inzistiram, godinama kako sam evo u dva mandata, o pokretanju kaznenog postupka protiv poznatih i nepoznatih počinitelja koji su 7 mjeseci bombardirali Slavonski Brod, ubili 200 civila, ne ljudi u odorama vojničkim, nego ubili 200 civila od toga 28.-mero djece i ujeo vuk magare, o tome da ne govorimo. I kada je bio gospodin Bajić i evo sada je gospodin Cvitan. Voljeli bismo vidjeti tu optužnicu pa bar da se kaže da Hrvatska država i Hrvatsko državno odvjetništvo vodi brigu i o mrtvima, o poginulim hrvatskim građanima. A o onima koji su ubijeni '45.-te, '46., i '47. i tako dalje u ime naroda o tome da i ne govorimo. Rekao sam ovdje da bi bilo dobro kada bi netko se pokajao za to onda bismo lako ne sklopili nagodbu nego li i oprostili ali zaboraviti nikada nećemo. I nikada nećemo zaboraviti. Ali danas nije riječ konkretno o tim stvarima, iako je rasprava kažem krenula prema tome. 2000. godine do 2003. godine je bio na vlasti SDP sa svojim koalicijskim partnerima. Znate li zašto ste izgubili izbore nakon toga? Zato što nije obećano izvršeno a to je procesuiranje kriminalne privatizacije i pretvorbe. Zato ste izgubili izbore ako baš hoćete znati. Zato što nije provedena privatizacijska lustracija koja je trebala bit provedena i do dan danas nije provedena, a danas imamo i ustavnu odredbu da nema zastarijevanja kriminala u privatizaciji i pretvorbi. Jedna uzaludna norma u Ustavu Republike Hrvatske koja ništa ne donosi i ništa ne pokreće. Gdje je to tko procesuirao ikakvu privatizaciju? Uvezani su neki krugovi da ne kažem odvjetnički itd. koji su uz neke druge izazvali ovu kriminalnu privatizaciju i pretvorbu. Politika i pravosuđe i dovelo je do toga. Ali procesuiranja nema iako smo uz veliku pompu uveli u Ustav RH nezastarijevanje kriminalnih djela u privatizaciji. O tome kako sam već govorio prilika mi je reći kad je već o državnim odvjetništvima riječ ima jedna dobra izreka koju sam pročitao na jednom spomeniku o ovome što je poginulo u Slavonskom Brodu 200 civila i 28 djece. Kaže mrtvi živima oči otvaraju. Na žalost mi spavamo. Mrtvi živima oči otvaraju. Ali na žalost naše oči očito još uvijek nisu progledale ni oči državnih odvjetnika. E sad, hoćemo li mi kao klub HDSSB-a glasovati za ovaj zakon. Ja znam da je racionalizacija i svih pravosudnih tijela, sjedišta državnih odvjetnika, općinskih sudova itd. mjera koja je potrebna zbog situacije u državi. Zanimljivi su razlozi zbog kojih, koji su navedeni ovdje u tekstu a koji objašnjavaju koje su to tri glavne mjere odnosno razloga zbog kojih se donosi ovakav zakon koji je dalja racionalizacija iz 2011. godine kada je Vlada čini mi se gospođe Kosor racionalizirala mrežu sudova, odnosno državnih odvjetništava opet po nekoj shemi koja je bila znana Vladi, tadašnjoj Vladi Republike Hrvatske. Dakle, radi se o tome da je o neravnomjernoj radnoj opterećenosti pojedinih državnih odvjetništava, odnosno državnih odvjetnika i njihovih zamjenika. To je broj jedan. Pod broj dva radi se o nedovoljnoj mobilnosti državnih odvjetnika i pod broj tri nedovoljnoj iskorištenosti postojećih resursa. To su tri glavne mjere zbog kojih se donosi ovaj zakon, a koji će u proračunu Republike Hrvatske za Ministarstvo pravosuđa uštedjeti 5 milijuna i 100 tisuća kuna kada dođe do primjene ovoga zakona, kaže se tako na ocjeni potrebnih sredstava za provođenje zakona. Dakle, za zaposlene će se uštede na rashodima za zaposlene u 2015. 2 milijuna i 400 i uštede u 2016. 2 milijuna i 700. Kad se to zbroji to je 5 milijuna i 100 kuna. Dobro je, možemo mi reći malo je, puno je itd. Ali zrno po zrno pogača, a kamen po kamen palača. Jučer smo govorili o uštedi od oko 50 milijuna kuna kod Općinskih sudova i Županijskih sudova, njihovih lokacija ili mreže koja je predložena jučer. Pa evo, kad se to sve skupa zbroji plus neizravne koristi nakon što će biti vjerojatno manje broj onih koji će se tužiti Europskom sudu za ljudska prava zbog nerazumnog roka suđenja, oni koji će biti troškovi dislokacije ili delegacije sudovanja u neka druga mjesta, pa će i tu biti valjda manje troškova. Pa kad uzmemo i te neizravne koristi u novčanom iznosu nadamo se da će Ministarstvo pravosuđa uštedjeti poveći iznos, možda i do sto milijuna kuna godišnje što je dobro. No, kaže se da je zakonom ili mrežom državnih odvjetništava u 2011., od 2011. godine zakon broj, "Narodne novine" broj 130. u Republici Hrvatskoj su ustanovljena 33 Općinska državna odvjetništva i 15 Županijskih državnih odvjetništava. 15 županijskih ostaje, a općinska se sada smanjuje na 21, od 33 na 21. Ali moram pri tome reći da ostaju tzv. stalne službe, dakle u pobrojit ću ih jer ih nema puno, ima ih samo 16 stalnih službi kao dijelovi Općinskih državnih odvjetništava u, na primjer Zadra Benkovac, Bjelovara u Daruvaru, u Dugom Selu, zatim u Đakovu za Osijek, za Županijsko državno odvjetništvo u Osijeku, u Metkoviću za Dubrovnik, Našicama također Osijek, Pazin, Crikvenica, Kutina, Sinj, Makarska, Knin, Vinkovci, Ivanić Grad i Velika Gorica, Samobor također. Na žalost nema Nove Gradiške koja bi bila također nekakva barem stalna služba u sudu u, pardon u županijskom ŽDO hajde da kažemo tako skraćeno, Županijskom državnom odvjetništvu u Slavonskom Brodu što je prava šteta za županiju koja ima specifičan izgled, zemljopisnu poziciju, dužinu od 150 kilometara uz rijeku Savu. Nećemo sad spominjati poplave, to je već HDZ iskoristio. Ali takav oblik županije geografski i zemljopisni smještaj i udaljenost Gradiške od Slavonskog Broda od 54 kilometra otprilike tako, zavisi kojim putem ideš autocestom ili pak običnom, županijskom cestom. Dakle, evo Nove Gradiške nema, iako je Nova Gradiška u odnosu na ovih 16 stalnih službi ima i veći broj stanovnika od mnogih ovih koji su navedeni, narečeni ovdje ili navedeni kako god hoćete ima već sada, do sada je imala nekakvo državno odvjetništvo ili tradiciju hajde da kažem. Dakle, kad se počelo ići na redukciju tako da kažem redukciju i novu mrežu državnih odvjetništava, dakle broj općinskih je smanjen sa 64 na 33, a evo sada i na 21, a broj županijskih jasno po broju županija kojih ima 20 plus Grad Zagreb 21 ima svojstvo županije sad se smanjuje na 15. I tako ostaje eto zabetonirano 15 županijskih državnih odvjetništava. S time da se mora istaknuti da u ovom kasnijem dijelu teksta ovoga zakona moram ponovno reći da postoje i stalne službe u ovim mjestima koje sam izrijekom pobrojao. Netko je ovdje pitao i replicirao ministru zbog čega nema možda stalnih službi u HAC-u, Hrvatskim željeznicama? Zaista bi bilo posla za bar godinu, dvije dana možda privremeno primiti određenu grupaciju onih koji su iskusni u Državnom odvjetništvu, na primjer u HŽ-u, poglavito u Cargo ili pak u objekte, pružne objekte za koje znamo što se događa i kako se krčmi u ovoj situaciji u ovom trenutku sa pružnim objektima HŽ-a. Pa onda u HEP-u i svim ostalim, Hrvatskim šumama itd. Možda da budem možda karikaturalan ali možda bi kakav leteći odred Državnog odvjetništva iz bilo kojega grada ili županijskog Državnog odvjetništva na ove naše državne firme ne bi bilo loše da povremeno naleti i da te podatke koje imaju i djelatnici i sindikalci i ne samo oni nego da se vidi malo trag novca pa da se krene malo pročešljavati i po ovim ne samo dakle po mjestima koje smo nabrojili negoli i po firmama jel' poglavito državnim firmama. Hrvatske vode na primjer, oni su vrlo aktualni itd., o HŽ-u sam već rekao. Neću ja govoriti što sve znam o Hrvatskim željeznicama, da ne bih ponovno išao na informativne razgovore kao što se događa ovih dana. Uglavnom ovaj zakon smo trebali danas u ovoj raspravi svi skupa raspraviti. O njemu možda danas i glasovati ako se steknu jasno uvjeti. Razmislit ćemo o tome. Evo kažem u ovih koliko 16 stalnih službi nema Nove Gradiške, a evo kad gledamo, neću spominjati ime nijednoga grada koji je ovdje pobrojan, mislim da je i Nova Gradiška u tom smislu s obzirom na neke stvari zaslužila, ne zaslužila nema tu zasluge jel'. Kamo sreće da državnih odvjetništava nemamo uopće, da nam ne trebaju osim u obrani interesa RH kada imamo određene predmete, kada se daju mišljenja o državnom poljoprivrednom zemljištu kao što su se prije davala. Ali kada gledamo što nam je rekao i poručio pokojni Bruno Bušić onda broj državnih odvjetnika i odvjetništava u ovoj našoj Hrvatskoj zaista nije velik kao što je ovdje i rečeno on se reducira, ali broj državnih odvjetnika i pomoćnika ostaje isti. Čak mislim da se treba i povećati jer na sve ono što se događa u ovoj državi, sva koruptivna djela i sve ono što se događa i u lokalnim samoupravama. Gospodin Dinko Cvitan je upotrijebio izraz lokalni šerifi, mi to kao političari ovdje čak i ne smijemo reći jer se neki od nas ovdje odmah naljute koji su čelnici jedinica lokalne samouprave bilo načelnici općina, bilo gradonačelnici koji su članovi Hrvatskog sabora. Ali, evo na izjavu državnog odvjetnika nitijedan šerif, odnosno pardon čelnik lokalne samouprave nije reagirao. Kada mi to kažemo ovdje kao zastupnici lokalni šerif onda se podigne cijela gužva jer smo upotrijebili neadekvatan izraz kako netko reče. Evo, mi ćemo u klubu razmotriti ovaj zakonski prijedlog i dogovorit ćemo se za glasovanje. I još nešto sam htio reći u vezi nagodbe, pa mi imamo instituciju zviždača. To je ono kada netko ali i oni koji nisu sudionici ali su otkrili ili razotkrili situaciju kriminalnu, koruptivnu u svojoj firmi. Ali nažalost iskustvo sa zviždačima nam govori da ne treba biti zviždač. Što proživljavaju zviždači u Hrvatskoj? Pravi martirij, mučenje, mučilište. Evo imate primjere, neću govoriti imena od INA-e pa nadalje [[Upadica Zgrebec: Privedite kraju.]] Privodim kraju, hvala vam lijepo.
Josip Đakić, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa evo kolega Grubišić govorio je o Zakonu o područjima i sjedištima državnih odvjetništava pa tako je spomenuo njihov rad i efikasnost u određenim predmetima ratnih zločina i kaže da dosada nema onih koji su odgovorni za 200 civila, od toga 28 djece u Slavonskom Brodu. Jednako tako nema ni onih za 100 civila u našoj županiji Virovitičko-podravskoj. Nema onoga što je potpisano između državnih odvjetništava RH i Srbije. Znači, pravna pomoć kojom bi trebali surađivati ta pravosudna tijela tj. državna odvjetništva nema crvenih tjeralica izdanih pod sredstvom INTERPOL-a kako bi bili pravdi privedeni oni koji su sumnjivi, ali i oni za koje postoje svjedoci da su počinitelji. Postoje nešto kažnjenih koji su u odsutnosti suđeni, međutim nikada nisu privedeni licu pravde, nije se suočeno s njima, nisu doživjeli izdržavanje kazne niti su žrtve doživjele satisfakciju. Državna odvjetništva kao takva i u ovom zakonu jedini cilj koji u ovom zakonu je doista postiže predloženim zakonskim tekstom olakšavanje nadzora nad radom državnih odvjetništava pa vjerujemo da će u narednom slijedu se dogoditi stvaran nadzor u radu, odrađivanju, upotrebi svih međudržavnih potpisanih sporazuma i ugovora o pravnoj suradnji. Pa tako će kroz tu pravnu suradnju vjerojatno doći na red i ti koji do sada nisu sankcionirani, kažnjeni niti procesuirani.
Odgovor na repliku, Boro Grubišić.
Gospođine Đakić, meni je poznato da je u Virovitičko-podravskoj županiji, u mjestima Humljani, Balinci, Četekovac, Čojluk, Krasković, Hum i Voćin ubijeno i masakrirano 100 civila. Imamo i knjigu koja o tome govori, uz onih 200 u Slavonskom Brodu. Nama ne preostaje izgleda drugo, nego da podnesemo tužbu Vojnom tužilaštvu u Beograd, možda bi oni procesuirali, kako su agilni u procesuiranju dakle onih koji su sudjelovali u zločinima, ali naše tužilaštvo, ja ne vidim da rade po tome nešto, ne vidim posljedice njihovog rada. To bi se znalo valjda u Hrvatskoj da je podignuta optužnica protiv bilo koga. Nažalost nama ne preostaje izgleda drugo nego ili u Banjaluci ili u Beogradu u vojnom sudu podnijeti tužbu što je pravi paradoks za ovako razvijenu državno odvjetničku, Državno odvjetništvo Republike Hrvatske.
Jadranka Kosor, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolega Grubišiću, kazali ste, spominjali ste racionalizaciju mreže sudova, odnosno općenito racionalizaciju u pravosudnom sustavu i o prethodnoj Vladi. To je točno, međutim rekli ste jednu stvar koja nije točna, da se ta racionalizacija sudova i svega drugoga provodila po shemi citiram: "Koja je bila poznata samo Vladi.". Nije, jer nije bila poznata javnosti, bila je poznata Hrvatskom saboru jer su se u Saboru u ostalom mijenjali i zakoni. To su bile naše obveze, ali naša odluka tijekom pristupa u Europsku uniju, to smo mi odlučili, da nismo tako odlučili, nismo na to trebali pristati pa onda nismo danas trebali biti članica Europske unije. I rekli ste da smo uz veliku pompu unijeli odredbu o nezastarijevanju pretvorbenog kriminala i ratnog profiterstva u Ustav. Ne bih rekla uz pompu nego uz suglasje. Koliko znam većina zastupnika, gotovo svi su glasali za izmjene Ustava 2010. godine.
Odgovor na repliku Boro Grubišić.
Ta odredba, kolegice Kosor, o nezastarijevanju kriminala u privatizaciji zapravo u neku ruku, tako ispada jer nemao ni jednog postupka po tome, mazanje očiju javnosti hrvatskoj u vezi toga Ustava. No, ono što sam htio reći, a što ste me rekli da nije točno, naravno da Vlada pravi plan i program racionalizacije sudova i državnih odvjetništava i svega. I vi ste to činili kao predsjednica Vlade zajedno sa svojim suradnicima i ministrom pravosuđa, kao što i današnja Vlada to čini. Koji su razlozi da se ukida, po vašem, Prekršajni sud u Našicama. Pa da ljudi iz Fričanaca za nevezanje pojasa putuju u Đakovo u prekršajni sud 70 km, ja to ne znam. Ako vi to znate vi mi sad to recite ili ćemo na hodniku to razjasniti. Da bi 2800 građana Našica svojim potpisom, svojim potpisom tražilo da nekakva služba prekršajna, bilo služba, bilo sami sud prekršajno nešto ostane i opstane, što se i dogodilo. Dakle, na zahtjev, na intervenciju građana Našica. Dakle, ni oni nisu znali zašto se ukida, ako nisu oni ni mi znali, e onda ostaje da ste samo vi znali zašto se ukida. I ima još niz drugih primjera, ali ovo govorim zato što sam iz Slavonije pa znam za Našice sasvim pouzdano da je tako bilo.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Davorin Mlakar. Izvolite.
… [[Upadica se ne čuje.]] Što ćemo sad, evo ja ću to na glas reći. Vidim da je naša stanka za klub puno više pažnje skrenula sa teme o kojoj bismo mi trebali govorit. Ja se ministru zbog toga ispričavam, jer on uredno sjedi i čeka da mi kažemo ono što imamo o njegovim propisima, ali je zanimljivo da sad već od vladajućih SDP-a dobivamo različite informacije o sastavu Etičkog povjerenstva koje ste vi već znali od prije a niste nam rekli. Ja vas moram upozoriti da sam ja kriva adresa kojoj se vi obraćate. Ono što imate za reći da su eventualno Laburisti pogriješili u predlaganju svojih članova, morali ste reći Ustavnom sudu koji Etičko povjerenstvo imenuje. Davorin Mlakar tu stvarno nema ali baš nikakvog utjecaja. Ali mogu primijetiti da su činjenice vrlo zanimljive, osobito zbog mogućnosti da je više od jednog člana Etičkog povjerenstva, da ne prevodimo da se radi o moralu u izbornom procesu, pod sumnjivim okolnostima ili sa sumnjivim kvalifikacijama stavljano u tu poziciju. S obzirom da su europski izbori u nedjelju, za dva dana i da smo mi očekivali da na ovaj prigovor dobijemo kakav takav razumljiv odgovor, ponovo vas pozivamo da iz informacijama koje vi imate, da ih ne dijelite s nama u klupama nego da probate u nadležnoj instituciji intervenirati, da ne stavimo mrlju i na ove izbore. I time bih se zahvalio svima koji sada prigovaraju Laburistima a kojih nema, ja ih neću zastupati, niti imam to pravo. Neka oni govore, ako hoćete govoriti molim vas javite se za riječ ja ću vrlo rado prepustiti pozornicu. Ja bih se vratio na ono što je tema zbog koje smo danas ovdje, a to je zakon koji se nastavlja de facto na Zakon o sjedištima sudova i odmah ću reći, neki su rekli da nestane svaka nedoumica, klub HDZ-a će prihvatiti ovakav zakon. Mi naravno nećemo koristiti sada Zakon o sjedištima državnih odvjetništava da bismo pričali o konkretnim predmetima i radu kao što su neki drugi kolege iskoristili priliku. Reći ćemo zaključno da mislimo da svaka mreža koja ide za tim, da dovede do kvalitetnijeg rada državnih odvjetništava je ono što ćemo uvijek pozdraviti kao prijedlog Vlade, bez obzira od koga on došao i da dijelimo mišljenje da postoji prostora da se rad državnih odvjetništava racionalizira i vjerojatno podigne i njihova kvaliteta. Ono što moramo reći pritom kao jednu opću konstataciju koja nema veze s ovom mrežom je činjenica da su državna odvjetništva u najvećoj mjeri postale institucije koje su vjerojatno pritisnute i javnim mišljenjima, a osobito medijima, gro svoga posla stavile na samo jedan dio svojih odgovornosti, a to je kazneni dio prava jer je to očito medijski najinteresantnije. I tu imamo prigovor jer nam se čini da su državna odvjetništva u dobroj mjeri, ajde da tako kažem, manji naglasak stavila na građanski dio svojih odgovornosti, a osobito na upravne funkcije u kojima također sudjeluju u procesu. I kada slušate izvješća o radu državnih odvjetništava, najmanji naglasak bit će na građanskim stvarima, a osobito na upravnima. Međutim i u jednom i u drugom kriju se vrlo veliki problemi koje državna odvjetništva, rekao bih lakonski rješavaju jer su se koncentrirala na jednu granu prava, a u tome imamo prigovora da smo očekivali znatno više, ne za mandata ove Vlade, nego za mandata i ranijih Vlada i državnih odvjetnika da riješe puno više problema vezanih uz ratne zločine nego što je konačno rješenje koje danas imamo. Čini nam se da u svojoj funkciji su, što se ratnih zločina tiče, najviše zakazali. Svjesni smo da je taj problem velik, da je teško provoditi postupke, ali smo uvjereni da se moglo učiniti znatno više. Da ne možemo biti zadovoljni s radom županijskih državnih odvjetništava i da ne djeluju ona na isti način ili jednakom kvalitetom, to mogu ilustrirati samo ovim klasičnim primjerom iz županijskog odvjetništva koje pokriva Sisačko-moslavačku županiju, koje govori o radu županijskog odvjetništva koje pokriva grad Rijeku ili ako hoćete i odgovornosti županijskog državnog odvjetništva u Vukovarsko-srijemskoj županiji. Taj standard, evo kolegica Antičević ima nešto za reći. Taj standard je niži od onoga koji se može vidjeti u radu nekih drugih državnih odvjetništava i voljeli bismo da i ova mreža na neki način, sublimiranje kvalitete dovede i do veće kvalitete rada tih državnih odvjetništava. Koliko u tome ulogu ima kadrovska politika? Vrlo vjerojatno, rekao bih čak i presudnu. Koliki je utjecaj glavnog državnog odvjetništva? Nemjerljivo velik jer je dobio mnoge alate kojima može utjecati na kvalitetu rada, ali s druge strane kadrovska politika se pokazuje kako u državnom odvjetništvu od strane glavnog državnog odvjetnika, tako i u svakoj, rekao bih pori našega života. Zadnji primjer vam je Etičko povjerenstvo za izbore za Europski parlament u kojem kršimo zakone koje sami donosimo, time otvaramo prostor sumnji, ne samo u onu klasičnu korupciju, političku korupciju, u trgovanje utjecajima ili bilo koje drugo djelo koje ne smatramo da se smije naći, odnosno da je dostojno, da se uopće o tome govori kada smo na pozicijama ostvarivanja ljudskih prava, jedno sasvim sigurno od tih ljudskih prava je i biračko pravo koje ova Vlada, i iskoristit ću ponovo priliku reći, pogazila što se tiče svih onih birača koji nemaju prebivalište u RH. Bojim se danas i pitati, ali dobit ćemo uskoro rezultate kako iz onog mjehura od sapunice koji postoji već dugo vremena je konkretan rezultat postignut na ovim izborima za Europski parlament gdje ćemo vidjeti da ponovo birača izvan RH ima, rekao bih u broju koji predstavlja manje od statističke pogreške, a svjesni smo da je to daleko od stvarnog stanja. Prema tome, da zaključim, klub HDZ-a podržava racionalizaciju koja se tiče sudova i državnih odvjetništava, nemamo većih primjedbi na tekst ovog zakona, a vjerujem da će se do drugog čitanja još neke stvari urediti na zadovoljstvo svih i spremni smo onda u takvom obliku i podržati takav zakon. A prije kraja ovog, ove sjednice voljeli bismo čuti i mišljenje saborske većine, kako ćemo ući u nedjelju u izbore s obzirom na probleme koji su se pojavili 2 dana pred te izbore.
Ingrid Antičević-Marinović, replika.
Replicirat ću vam ovaj dio, ne mogu vam točno odgovoriti na ono vaše pitanje kako će, ja ne znam zašto vi koristite govornicu za propagandu za Europske izbore pa evo zato vam ja i odgovaram da ćemo sigurno izaći time jer se Europa nalazi na jednoj prekretnici gdje joj je treba više socijalnosti i više solidarnosti. Prema tome zna se koje stranke zastupaju takvu ideju za razliku od konzervativaca koji su nas uveli u sve ove nevolje i gdje nacionalne vlasti teško se bore sa ovim koje su posljedice takve vlasti. Što se tiče same teme o kojoj ste dosta vremena ste potrošili na ove okolne stvari, što se tiče same rasprave o zakonu kažete da naše Državno odvjetništvo da malo posvećuje pažnje građanskom odjelu. Rijetko koja državna odvjetništva rade i ovaj građanski segment, ali vi ćete vidjeti ako imate i ako pratiti, a vjerujem da da, možda ste malo priboravili, godišnja izvješća o radu državnih odvjetništava pa ćete vidjeti da gotovo 50% tog izvješća govori se upravo o radu u građanskim stvarima, u poslovima zastupanja, sporovima naknade štete, davanja mišljenja, procesa uknjištva vlasništva i ono što je najvažnije u zaštiti eksploatacije mineralnih sirovina pomorskog dobra. Tu smo imali unazad 6, 7 godina strašnu krađu državne imovine. Dobro i da nije bilo Državno odvjetništva i tako takva zaštita sigurno ne, iako tako mogu se složiti da ona još uvijek nije zadovoljavajuća ali gotovo bi puno toga bilo lošije. Što se tiče samih županijskih državnih odvjetništava vi ste nabrojili Rijeku, čini mi se Sisačko-moslavačku županiju u kojem po vašem državna odvjetništva ne rade. To smo mi stalno govorili da DORH radi ali da je najveći problem županijska državna odvjetništva i evo to je očito doprlo do onih do kojih treba doći. Međutim ne bi se složila s time da nabrojite neke, a da neke druge zato se uvijek izlažete opasnosti u tom nabrajanju jer niste nabrojili neke koji puno gore i manje rade nego ove koje ste vi naveli, a očito onda zato što malo rade ili nimalo za vas dobro rade.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku Davorin Mlakar.
Hvala lijepo. Kolegice Antičević bilo je tu nekoliko teza ali pokušat ću vam primjerom objasniti. Županijsko državno odvjetništvo Sisačko-moslavačke županije dobilo je 2009.godine nalaz i mišljenje Upravne inspekcije o činjenicama o kojima danas čitate, ali 5 godina nije poduzelo ništa, to mi je bio motiv da vam kažem za konkretno Državno odvjetništvo što je radilo. Isto tako postojale su naznake kaznenih djela i na području grada Vukovara, ali riječki slučaj je već toliko poznat da vam ne moram posebno obrazlagati. Na koncu je pao u zastaru i nestali su spisi s Trgovačkog suda koji su bili ustvari dokazi u postupku. ali to je možda manje važno, vi ste iskoristili ovu priliku da govorite nešto o promidžbi za predstojeće izbore. Ja sam vam želio reći da ja nisam ovdje vršio promidžbu za izbore čak nisam ni pozvao građane da se odazovu u većem broju jer su pritisnuti takvim problemima da im je vjerojatno postupak europskih izbora sada najmanje važan. Ja sam govorio o etici ili o moralu u politici koji je sigurno ovim primjerom izbora Etičkog povjerenstva bitno narušen, ali vam mogu reći da mi nismo nikad koristili tešku situaciju, nesreću stanovništva koje je pretrpilo da bismo to koristili za jeftine političke poene pa se vozili neko je rekao kao James Bondovi u amfibijama ili Sean Connery sa sunčanim naočalama i održavali sjednice Vlade u privatnim tvrtkama gdje postoje institucije tijela državne i lokalne samouprave i na taj način koristili najprimitivniji oblik političke promidžbe pred predstojeće izbore naslađujući se gotovo sa nesrećom koja je zadesila cijelu Slavoniju.
I Zlatko Tušak, replika.
Hvala potpredsjednice Sabora. Kolega Mlakar vi ste u svojoj diskusiji rekli i spomenuli ste Hrvatske laburiste-Stranku rada da se oni očituju vezano za člana Etičkog povjerenstva pa ja u tom dijelu se moram očitovati da Hrvatski laburisti jesu predložili člana Etičkog povjerenstva ali koji nije član stranke to je Berto Šalaj. On je predsjednik savjeta kao nestranačkog tijela i nije član stranke, tako da unutar toga zbog istinitosti i informiranja javnosti i saborskih zastupnika Hrvatski laburisti nisu pogriješili kada je u pitanju predlaganje člana u Etičko povjerenstvo. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku Davorin Mlakar.
Hvala vam lijepo gospodine Tušak i ja se ispričavam što sam vas na neki način prozvao, a prozvao sam vas zato jer ova nervoza koja je kulminirala već među zastupnicima SDP-a ih je motivirala da meni dolaze govoriti čak i sa predsjedavajućega stola o činjenicama koje očito nisu točne. Ja sam ih uputio na nadležno tijelo i da svoje prigovore o eventualnim problemima u kvalifikaciji kandidata dostave tamo gdje se ti kandidati biraju, rekao sam to, to je Ustavni sud. Dapače, svi ti ljudi koji su u tom postupku imenovani čini mi se da su morali potpisati izjavu da nisu članovi niti jedne političke stranke. Teško je vjerovati da netko tko je predsjednik neke od organizacija stranačkih nije član te iste stranke, a naročito ako je kao u ovom slučaju koji sam iznio član još i glavne skupštine. Ali to će vrijeme pokazati točna ili netočna informacija. Drago mi je da ste ovdje javno govorili o vašem kandidatu jer mislim da ste barem na neki način pojačali nervozu kod kolega iz SDP-a jer oni nemaju adekvatnog odgovora na svoje prijedloge.
Ne postoji nikakva nervoza, a i vi ste također onda trebali uputiti takav prigovor instituciji, a ne to ovdje iznositi. Isto kao što ste sada nas uputili. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Kolega Mile Horvat. Izvolite.
Zahvaljujem se potpredsjednike Hrvatskog sabora. Gospodine ministre sa suradnicom. Ja se izvinjavam ja ću uzeti gospodine ministre dva minuta od teme pa ću se vratiti na nju, jer jednostavno mi u našem Poslovniku očito nemamo mehanizam kako da poslije pauze i rasprave u 5 minuta odgovorimo na nešto što jednostavno nije istina. Ovdje nam se pokušalo docirati o etici, o moralu govoreći o SDSS-u u jednom vrlo lošem kontekstu. O čemu se radi? Snježana Vasiljević je profesor na Pravnom fakultetu katedra europsko javno pravo ugledna profesorica. Snježana Vasiljević profesorica na Pravnom fakultetu nije formalni član SDSS-a. Snježana Vasiljević profesorica na Pravnom fakultetu je svom dekanu, svom dekanu akademiku Kusiću podnijela izjavu gdje nije, gdje tvrdi da nije formalni član SDSS-a ona je simpatizer ove stranke. I kao ugledni građanin je vjerojatno na tom forumu učestvovala. Ponavljam, ona nije formalni član Samostalne demokratske srpske stranke. Sljedeća stvar, dakle, kolega ja sam vas slušao. Dakle, osim toga SDSS nije predlagao njezino članstvo jer nije ni formalni dio koalicije za ove izbore. Naš kandidat profesor Pupovac je kandidat na toj listi kao ugledni građanin a ne kao član Samostalne demokratske srpske stranke i po tom osnovu mi nismo ni mogli predlagati člana za etičko povjerenstvo. Evo kolega Mlakar to toliko o toj temi u smislu dociranja o etici i moralu i o svemu tome. Dakle da se vratim na raspravnu temu. Prijedlog zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava. Neću biti dug, tek toliko da kažem stav Samostalne demokratske srpske stranke i našeg kluba o ovoj temi kao i o temi jučer kada smo govorili o racionalizaciji sudova. Apsolutno podržavamo inicijativu i napore ministarstva da uradi racionalizaciju ova dva sustava unutar pravosuđa. Znamo da proces racionalizacije na način da se određena državna odvjetništva ukinu ili razmjeste itd., nikada nije bila popularna stvar. Uvijek je percepcija, doživljava se na terenu da se ljudima nešto uzima, neki komformitet se uzima a lokalne samouprave kažu, evo sada pored škole, pored pošte, pored ovoga uzima se još i sud. Dakle, naravno da to nije tako, da je to pojednostavljena percepcija cijelog ovog problema. Mi mislimo da ste vi na dobrom putu, mislimo da treba rasteretiti i rad sudaca i državnih odvjetnika, dakle delegacijom predmeta sa više opterećenih institucija na manje opterećene. Da se napravi na neki način pravilnija raspodjela u rješavanju tih predmeta, onda bi vjerojatno mi izbjegli i one tužbe za nepostupanje u primjerenom roku, vjerojatno bi kvaliteta rješavanja tih prvostupanjskih onda stvari bila, govorim i o sudovanju. Dakle bila bi puno kvalitetnija. Mislimo da postoje i drugi alati poput informatičkih alata koje treba uvesti, mislio da postoji i drugi niz alternativnih načina rješavanja sporova i razvoja sustava kao što je to besplatna pravna pomoć koju moramo, o kojima smo govorili koje je tek u počecima svojim iskustava i koje treba u svakom slučaju kvalitetnije i kadrovski i materijalno doraditi kako bi onda oni bili u funkciji rasterećenja sudovanja u Republici Hrvatskoj. Ono što želim u ovoj raspravi istaknuti su dvije stvari. Prva stvar je dakle problem koji se nama ovim otvara, možda čak i nije problem, možda čak i nije problem, pretpostavljam da neće biti a to je zapošljavanje tih visokostručnih, visokoobrazovanih kadrova, pripadnika Srpske nacionalne manjine. Ali da su kolege ovdje vjerojatno bi se to moglo odnositi kao pitanje i na pripadnike pri zapošljavanju i ostalih nacionalnih manjina. Naime, podaci govore da u državnom odvjetništvu od 589 odvjetnika svega 15 su pripadnici Srpske nacionalnosti. U općinskim sudovima od 887 takvih je 18. U županijskim sudovima od 406 takvih je 11, Trgovački nema niti jedan. U Visokom prekršajnom nema ni jedan pripadnik Srpske nacionalne manjine. U Upravnom sudu nema niti jedan, u Visokom trgovačkom sudu nema niti jedan pripadnik Srpske nacionalne manjine. I vidimo generalno po nekakvim pokazateljima da je inače uposlenost pripadnika nacionalnih manjina u regresiji, dakle u opadanju. Jednako tako otvara se i pitanje na koji način se zamjenjuje netko tko odlazi u zasluženu mirovinu. Da li se po tom istom ključu on zamjenjuje sa pripadnikom nacionalne manjine koji je penzionisan. Mi mislimo i imamo podatke da ne i mislimo da na toj stvari treba raditi. Prema tome mislimo da ova racionalizacija koju apsolutno podržavamo i mislimo da ste na dobrom putu i sudova i DORH-a, treba voditi računa da se zadrži ova manjinska struktura uposlenih ako ne i da se dovede do onog nivoa do kojeg to traže. Podaci međutim, svjesni smo potpuno da postoji određena zabrana upošljavanja u organima državne uprave. Sljedeća stvar o kojoj se ovdje govorio a ja bih nešto rekao, dakle iznio bih nekoliko podataka, govorio je i moj prethodnik o nepostupanju državnih odvjetništava u slučaju kažnjavanja za zločine, za ratne zločine. Podaci su sasvim drugačiji, podaci kažu da je podneseno ukupno 3495 kaznenih prijava, od toga je 112 kaznenih prijava protiv pripadnika hrvatskog naroda, dakle 2,5% a 3383 prijave protiv pripadnika Srpske nacionalnosti dakle 97,5%. Od tih 3495 kaznenih prijava formirano je 1090 sudskih predmeta i rezultiralo je sa 636 optužnica protiv 3432 osobe. Od tih optuženih 3432 čak 2999 je suđeno u odsutnosti. To je problem, ljudima je u 99% slučajeva suđeno u odsutnosti što oni koji se bave pravom znaju da je vrlo sklizav teren i da često u ponovljenim postupcima se cijela ta stvar dovodi u pitanje. Na kraju bih rekao da imamo pokazatelj da pred Europskim sudom za ljudska prava i u obradi 21 tužba protiv Hrvatske koju su podnijele obitelji žrtava stradalih u ratu devedesetih godina u Republici Hrvatskoj. Od tih 21 tužbe njih 18 je zbog neistraženih i kažnjenih slučajeva, ubojstava i nestanka građana srpske nacionalnosti, a 3 tužbe su vezane za stradanje građana hrvatske nacionalnosti. Gotovo polovica tužbi odnosi se na zločine nad Srbima u Sisku početkom devedesetih, a tužbe za neučinkovite istrage i sudske postupke stigle su i za zločine u Kijevu, Osijeku, Vukovaru, Brodu, Vinkovcima, Podcrniću, Brloškoj Dubravi, Topolici itd. itd. Prema tome, ne stoji tvrdnja da DORH o ovoj stvari nije radio svoj posao. Naravno da postoji određen jako vidljiv nesrazmjer u optuživanju. Naravno da nije ni dobro ukoliko se ovoliki broj tužbi pojavi pred Međunarodnim sudom za ljudska prava. Znači da u tim dijelovima se dovodi u pitanje vjerodostojnost domaćih presuda i o toj stvari treba govoriti. Jučer smo nešto o tome govorili i koliki je negativni financijski efekat takvih presuda pred sudom za ljudska prava. Naravno da je stvar takva da o tome se treba ozbiljno razgovarati. Sve u svemu, mislimo da ovaj vaš posao treba podržati. I klub SDSS-a će glasati i za prvi i za ovaj drugi prijedlog zakona.
Sada imamo povredu Poslovnika Davorin Mlakar.
Hvala lijepa. Gospođo potpredsjednice, iako nije neki novi zastupnik kolega Horvat ima iskustva u radu ovog Parlamenta on je svojim govorom povrijedio članak 238. Poslovnika čak po vlastitom priznanju, jer je rekao da neće govoriti o temi, nego će govoriti i meni replicirati na nešto o čemu sam ja govorio. Mislim da je, ne da je zavrijedio opomenu, to nije bitno. Ali možda da ga uputite jer se pitao kako bi on mogao doći u priliku govorite, pa mu recite da je sjedio cijelo vrijeme ovdje mogao se javiti čak i za stanku u ime kluba mogao je pet minuta govoriti o toj temi. Mislim da je time povrijedio naš Poslovnik i zbog toga mislim da to treba napomenuti.
Nije povrijedio Poslovnik nego je govorio kakva je praksa mnogih zastupnika u ovom Domu. I vi ste na početku nekoliko minuta iskoristili da govorite o temi koja nije u raspravi. Ovo je bila povreda Poslovnika, nemate pravo na odgovor na repliku ali imate replike. Davorin Mlakar, replika.
E hvala lijepa, ovo je još jedno od dobrih tumačenja vaših koje se u stvari nastavlja na vrlo nadahnuto tumačenje kolege Mile Horvata. Ja ću vam stoga zbog hrvatske javnosti pročitati, ispričavam se inače svim tim ljudima čija osobna imena koristimo, ja ih ne poznam. Ali činjenice govore da je povrijeđen zakon i da se o tome trebalo voditi računa. Dakle, na sjednici Etičkog povjerenstva jedan od predloženih i kasnije izabranih kandidata je upozorio prisutne da je Snježana Vasiljević članica povjerenstva koja bi temeljem članka 68. stavak 2. zakona trebala biti stranački neovisna obavlja visoku funkciju u SDSS-u, predsjednica je Gradskog odbora SDSS-a i stranački vrlo angažirana. K tome su članovi povjerenstva prije imenovanja na tu dužnost potpisali pismenu izjavu da nisu članovi stranke i nisu stranački kandidati na izborima, a Snježana Vasiljević ne da nije obični član stranke već obavlja visoku stranačku dužnost i iznimno je angažirana. Nastavak na ovo što je kolega Horvat rekao. Da, gospođa Vasiljević nije obični član stranke, ona je predsjednica jedne od vaših organizacija. Ja cijenim slobodu u vašoj stranci da vi tvrdite da je moguće biti predsjednik gradske organizacije član glavne skupštine stranke, a da niste stranački čovjek. Ali je moram vam reći kolega Horvat u to vrlo teško vjerovati, čini mi se da ni vi sami u to ne vjerujete. Zakoni naši su na žalost toliko neprecizni ili ne mogu biti precizni da baš svaku situaciju životnu mogu predvidjeti. Ali braniti nešto što je nebranjivo samo vam ide na štetu. Bolje bi bilo da umjesto ovih javljanja povučete prijedlog tko god ga je dao i da to pitanje riješite zbog legalnosti izbora koji nam predstoje.
Kolega Mlakar, vi ovdje mene upozoravate na Poslovnik. Imate uvijek primjedbe kako se vodi sjednica, a sada ste iskoristili na jedan vrlo nekorektan način ponovo prozivajući jednu osobu za koju kažete da je netko rekao da je članica ili predsjednica. Ma molim vas! Ako zastupnik koji je član te stranke kaže da nije, pa ja mu moram vjerovati. A ovdje na nas apelirate da se mi javimo Ustavnom sudu. Odgovor na repliku, Mile Horvat.
Kolega Mlakar, ja vas uvažavam kao kolegu i vidim i vi ste danas baš prilično nadahnuto pokušali neke stvari nama inputirati. Mi nismo predložili nikoga u Etičko povjerenstvo ja vam to tvrdim, jer nismo imali osnova, jer nismo nominalni član koalicije za europske izbore. Dakle, nismo imali pravo da predložimo. Nju je predložila njezina kuća, dakle Pravni fakultet i ona je potpisala izjavu da nije član, formalni član SDSS-a ni obični ni neobični. Dakle, nikakav. Ona je simpatizer i s njom će se vjerojatno razgovarati … [[Upadica se ne razumije.]] Ne.
Nemojte vikati iz klupe.
Molim vas, molim vas. Mislim, ovo nije način da se licitira, molim vas, ovo nije način da se kolega licitira oko imena jednog ozbiljnog pravnog stručnjaka. Vi ako imate problem sa tim vi se žalite, postoje institucije neka Izborno povjerenstvo, odnosno neka Etičko povjerenstvo to samo riješi. Pa zašto vi licitirate sa imenom tako jedne ozbiljne gospođe? Pa kad smo mi to radili u odnosu na nekakve vaše kadrovske kombinacije? O čemu se radi? Ako smatrate da nešto nije u redu, da je taj izbor nelegalan, nelegitiman postoje načini kako da se to riješi a ne da se ovako etiketira jedan ozbiljan pravni stručnjak koji ponavljam opet nije naš prijedlog.
Kolega Đurović, replika.
Hvala. Zastupnik Horvat vi ste u više navrata rekli kako vi niste kao stranka formalni član ove koalicije ali jeste neformalni i svi svjedočimo tome u ove 2,5 godine da sustavno i trajno podupirete sva zakonska rješenja koja dolaze iz redova ove koalicije i da je vaš ugledni ili najugledniji član kako hoćete se nalazi na njihovoj listi za euro izbore i da su mnoge odluke u ovom Saboru upravo na vašim glasovima prolazile u nekim trenucima. Prema tome, i vi snosite itekako odgovornost kao stranka za ove 2,5 godine i za rezultate ove Vlade. I ne možete se vi tome izmaći niti će se izmaći. Dakle, povijest treba zabilježiti i mi ovdje trebamo, da, vi jeste vrlo aktivan ali neformalan član ove vladajuće koalicije i podijelite odgovornost sa njima za sve rezultate. I za uspjehe, ali i za neuspjehe. S druge strane kad ste govorili o kvotama nekih manjina ili nekih naroda u javnim tijelima pa oprostite po Ustavu RH su svi građani jednaki neovisno prema vjeri, naciji, spolu, dobi, rasi i ne znam čemu. Da li ijedan zakon RH nalaže da se netko u javna tijela bira u Državno odvjetništvo u sud prema nekakvoj nacionalnoj pripadnosti? I kamoli još k tome da se eventualno kad jedan Hrvat ide u mirovinu da na njegovo mjesto mora doći Hrvat u Državnom odvjetništvu? Ili Čeh kad ide u mirovinu da mora doći Čeh njega mijenjati u Državnom odvjetništvu ili Srbin Srbina? Pa dajte molim vas, nemojte nam stalno naturati te teze. U Republici Hrvatskoj Ustav je jasan i zakoni su jasni i u državnim odvjetništvima, sudovima, zdravstvu, javnoj upravi nema nacionalnih kvota koliko ja znam za nikoga.
Odgovor na repliku, Mile Horvat.
Zahvaljujem se. Kolega, dvije stvari dakle ovdje trebamo raščistiti. Vi imate puno pravo da nas percipirate u političkom smislu kao dio koalicije. Mi to formalno nismo niti sad niti od prvog trenutka, mi podržavamo sve one zakonske tekstove, zakonska rješenja koja smatramo da su dobri za RH, apsolutno za sve građane RH. I ne vidim zašto ih ne bi podržavali ako smatramo da su u redu. Samo zato što je to predložila Kukuriku koalicija zato da to ne podržimo? Mi smo u prethodnom mandatu se našli na programskim stvarima sa Vladom HDZ-a, evo ovdje je bivša predsjednica gospođa Kosor, gdje smo jako dobro surađivali i gdje smo isto tako podržavali ona rješenja koja su bila za opću korist odnosno koja su bila od interesa za RH. Da ne pričam proces pridruživanja u EU, puno teže teme itd., itd. Dakle, ne možete nam inputirati neke stvari koje ne stoje. I mi ćemo uvijek glasati za ona rješenja koja su dobra. Isto tako vam je valjda jasno da kritiziramo i ono što po nama nije ono što mi mislimo da je dobro. Druga stvar, kvota. Pa vi ste ovdje dovoljno dugo i dovoljno ste dugo saborski zastupnik valjda znate da postoji Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina koji tu stvar regulira vrlo jasno. Da li se to vama sviđa, da li je to vama prihvatljivo? To je tema za razgovor. Ali je to napisano, to je ovaj Sabor usvojio, to je predočeno tijelima EU kad smo ulazili u EU i to se treba provoditi. Postoji i Akcijski plan Vlade RH koji je sebe operativno obavezao i rekao koliki postotak mora biti pripadnika nacionalnih manjina pri zapošljavanju u tijelima državne uprave, regionalne uprave čak i tijelima lokalne samouprave. Mi se nažalost toga ne pridržavamo. I sasvim je jasno da ja inzistiram uvijek da se netko tko se umirovi iz tog postotka da se zamijeni kako bi se taj postotak održao.
Jadranka Kosor, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa evo budući da je kolega Horvat na početku spominjao Etičko povjerenstvo i da se rasprava nastavila reći ću da na trenutke ova rasprava o Etičkom povjerenstvu za ove izbore prelazi granice etičkoga ponašanja. Pa bih htjela u tom smislu pokušati vratiti na početak i pitati a budući da je kolega Horvat to problematizirao tko je odlučio o sastavu Etičkoga povjerenstva u konačnici, tko ga je odabrao? Ustavni sud. Dosada nitko ni na koji način nije postavio to pitanje. Dakle, ako pretpostavljam ako je Ustavni sud donio konačnu odluku o imenovanju članova Etičkoga povjerenstva da je pretpostavljam morao provjeriti ispunjavaju li svi članovi uvjete koji su navedeni u propisima RH. I koncentrirajmo se na to. A činjenica jest da zaista jednim klikom miša možemo provjeriti je li netko član neke stranke ili nije. Je li predsjednik neke organizacije ili nije. Čudno bi bilo da predsjednik organizacije ili predsjednica bilo koje stranke bude ne član. Ali provjerimo to pa završimo ovu raspravu. I druga stvar koja mi se čini važna a ovdje je spominjana, i vi ste je spomenuli gospodine kolega Horvat, oko procesuiranja ratnih zločina. Htjela bih ovdje još jedanput istaknuti, ni jedna Vlada, ni ova, ni prošla, ni one prethodne nisu ni na koji način mogle biti odgovorne za procesuiranje ili neprocesuiranje bilo kojeg kaznenog dijela, pa onda niti ratnih zločina jer Vlade moraju stvarati okvire da se jača pravna država, a zna se tko je odgovoran državno odvjetništvo u ovim slučajevima. Prema tome, podaci koje ste iznijeli su podaci koje su relevantni. I jedino o tim podacima možemo i moramo u Parlamentu raspravljati.
Odgovor na repliku Mile Horvat.
Zahvaljujem se. Kolegice Kosor, u svakom slučaju vam hvala na ovom pojašnjenju dakle nepotrebne rasprave koju smo ovdje otvorili i docirali jedni drugima o moralu i etici. Ja to više doživljavam kao nekakav ovako polulegalni, polulegalna prilika da se još malo govori o izborima kad već nemamo zvanične skupove što je sasvim dobro i opravdano naravno, onda evo prilike da se kroz jedan institut ovdje u Saboru ipak kaže nešto što je vezano za europske izbore, a nitko to od nas ovdje prethodno nije htio. I zato se čudim što ste vi to otvorili. Ustavni sud je taj koji je, dobro ste rekli koji je imenovao članove i ja ovim ne dovodim uopće u sumnju legitimnost imenovanja, jer onda dovodimo sumnju u legitimnost odluke Ustavnog suda kojih je malo. Prema tome, vi ste ovdje, ovdje se sa ovakvom vrstom rasprave otvorilo jedno krupnije pitanje od imenovanja ove gospođe čije ime više neću ovdje da, neću ovdje da spominjem.
Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Horvat, kolega Mlakar je kada je pobrojavo one koji su u vladajućoj koaliciji i koji su predložili, osim predsjednika koji je predsjednik HZU-a, dakle trojku u ime vladajućih. Svrstao je i SDSS, tvrdili vi formalno ili neformalno da je to, da je u koaliciji ili nije, javno je u koaliciji i to narod i građani znaju, kao i ORAH, pardon lubenica, ORAH pardon. O tome koliko je onih koji su tuženi u Republici Hrvatskoj, protiv kojih državno odvjetništvo vodi postupke, pa zar vi mislite da na osnovu definicije Ustava Republike Hrvatske da je to, dakle obrambeni a na moju inicijativu i osloboditeljski, dakle obrambeni i osloboditeljski rat. Zar vi očekujete da bude podjednak broj tuženih zbog ravnopravnosti, zbog ključa valjda. Tako je nekada u nekim bosanskim općinama birano po ključu načelnik općine, to su stara vremena. Dakle, jedan mandat mora bit Srbin, jedan mandat Hrvat i jedan mandat Bošnjak, Musliman kako god hoćete. E tako bi valjda vi htjeli da u Hrvatskoj to bude i da bude odnos u ime ovih vaših vladajućih 2:1, da bude dva Hrvata i evo jedan pripadnik Srpske manjine. Šta vi to predstavljate, šta vi to govorite? A na kraju krajeva, slažem se ja s vama da bude u sudstvu i tužiteljstvu ravnomjeran broj Srba zastupljen u sustavu, ali onda se, onda računam i na to da će ti ljudi sa srpske strane pomoći u rasvjetljavanju slučajeva Sunčica, silovanih žena u Vukovaru koje ni ova Vlada ni nitko neće da procesuira, niti da pomogne da se procesuira, a imamo jasne i glasne izjave svjedokinja i onih koje su sudjelovale, one koje su bile nažalost izložene takvom način i postupku u vojsci.
Kolega Grubišić, ni jedna Vlada ne procesuira u demokratskim državama. Vi se zastupnik i to morate znati. Odgovor na repliku Mile Horvat.
Zahvaljujem se kolega Grubišiću. Kolega Grubišiću meni uopće ne smeta što vi nas doživljavate kao dio koalicije i mi se toga ne sramimo, jednako kako što se ne sramimo i našeg učešća u koaliciji sa Vladom HDZ-a. Bože moj to je politika, to je trenutak, to su okolnosti, to je vrijeme itd. ali ono što vam moram reći zbog jasne percepcije cijele stvari, manjine je uvijek dobro da budu uz vladajuće jer niko tako krupne manjinske probleme ne može iz opozicije riješiti. Dakle, mora se kooperativno i korektno to rješavati sa opcijama, sa Vladama koji su tog trenutka na vlasti. Vezano za ovaj drugi dio koji ste rekli, dakle prozvali ste me za brojke oko podnesenih kaznenih prijava za ratne zločine, ja sam samo pročitao podatak od 3495 kaznenih prijava i 2,5% protiv pripadnika Hrvatskog naroda a s 97% protiv Srpskog. I nisam komentirao, i nisam inzistirao ni na kakvom ključu jer se sa žrtvama ne licitira i nije dobro što ste vi ovako to formulirali. Ja uvažavam vas, ali vaš komentar nije dobar, jer ja ne licitiram žrtve, ja govorim o participaciji po, u odnosu na zapošljavanje, a ne u odnosu na suđenju i procesuiranje žrtava za ratni zločin. S tim se niko ne igra. Na kraj pameti mi nije bilo da se licitiram na način da tražim nekakav ključ u procesuiranju. Ja sam konstatirao da je, koliki je broj ljudi procesuiran, kakva je proporcija u tom broju i konstatirao sam na kraju da je ipak državno odvjetništvo radilo svoj posao. Naravno da bi vi htjeli da bude još duplo toliko procesuiranih, onda bi vjerojatno konstatirali da je DORH dobro radio, da je bar jedno 5 tisuća takvih procesuiranih, kao što je to trebalo biti u početku, kao što je to trebalo biti. Inače, naravno da iz sućuti treba da bude procesuirano što se mene tiče.
Hvala lijepa. Boris Blažeković, replika. Molim vas malo da se čuje šta tko govori.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Horvat, vezano uz moral i etiku, danas smo ovdje čuli jednu izjavu koja je u najmanju ruku etična, a to je da se ova Vlada naslađivala nesrećom poplavljenih ljudi. Tu blasfemiju naprosto je nemoguće uopće izgovoriti u ovoj situaciji, a ova koalicija sigurno neće braniti bilo kome da govori što god misli i što god misli da treba reći i da javno kaže. Ova koalicija sigurno neće prijetiti neistomišljenicima raznim zabranama i otvaranjima raznih jama. U ovoj koaliciji ne sjede ljudi koji nikad nisu htjeli ovu državu već sjede ljudi koji su se za Hrvatsku državu i za slobodu hrvatskih građana borili u Domovinskom ratu. Onaj tko govori suprotno, ne govori istinu, svjesno obmanjuje i neodgovorno uznemirava javnost.
… [[Govornica se ne razumije.]] u replici. I Josip Đakić, replika.
Hvala lijepo. Pa kolega Horvat, govorili ste o tome kako nisu neki navodi točni koji su javno objavljeni na vašim stranicama i jasno piše tko je tko u vašoj organizaciji, tko je predsjednik, a to je član. Vi to … Zašto niste skinuli sa stranice? Zašto je … na toj stranici vrijedi da je predsjednica gradske organizacije vaše stranke? No, to ćete vi zajedno s njom dokazivati u narednom postupku pred onima koji to trebali su znati. Kad govorite o proporciji u postupanju državnih odvjetništava u kaznenim postupcima i pokretanju istih u počinjenju kaznenih djela ratnog zločina pa i silovanja, ne znam kakva bi to trebala biti proporcija u pokretanju postupaka s obzirom na agresiju …, Srbije i … četničkih formacija na RH. Kakva bi to trebala biti proporcija u provođenju kaznenih djela koje provode državna odvjetništva? Ja samo želim da bude pravednost i pravda jednaka za sve, da se upotrijebe svi sporazumi koji su potpisani između državnih odvjetništava, da se upotrijebe međunarodne crvene tjeralice i privedu sudu oni koji su počinitelji, a sklonjeni su u Republici Srbiji ili Republici Srpskoj u BiH. Oni moraju doći pred lice pravde, pred Hrvatske sudove i odgovarati za počinjena djela, a ne kao što danas šeću i Vukovarom i Borovim selom pa i mojom Slatinom, i tamo ih ima jednako kao i Pakracem i prkose napaćenom i stradalom Hrvatskom narodu, čak se ismijavaju žrtvi. To bih htio da prestane i to bih htio da bude pravedno i pravednije pa i ovakvim nadzorom nad …
Odgovor na repliku, Mile Horvat.
Zahvaljujem se kolega Đakiću. Dakle, potpuno se slažem s vama, pravednost i pravda je osnovna … koja je i osnovni interes nas pripadnika srpske manjinske zajednice u RH. Pravednost i pravda je nešto što može stvar riješiti na pravi način i što može skinuti … i kolektivnu krivnju koja je još uvijek danas prisutna u nekakvoj društvenoj percepciji ovih odnosa. Dakle, pravednost i pravda, ali isto tako vas moram podsjetiti kad se radi o pravednosti i pravdi, što je sa pravednosti i pravdom za žrtve u Kijevu, za žrtvu u Osijeku, Vukovaru, Brodu, Vinkovcima, Pocrniću, … Dubravi, Topolovici, itd.? Oni čekaju pravednost i pravdu, apsolutno se slažem s vama i sad potpisujem da je osnovni postulat pravednost i pravda u rješavanju, procesuiranju zločina iz perioda rata. Ja sam ovdje rekao da je 99% kaznenih prijava podnešeno i postupaka prvostupanjskih provedeno … To nije pravednost i pravda, struka će to reći. U ponovljenim postupcima često se te prvostupanjske presude ukidaju i sa novim svjedocima, sa kvalitetnijim procesima i raspravama se donosi drugačija konačna odluka. E to je pravednost i pravda i potpuno vas podržavam u tome.
S time smo završili raspravu, a ja ću podsjetiti na kraju da zaključujem raspravu o Prijedlogu zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava jer smo se toliko udaljili od teme da ako nas netko i gleda, ne zna o čemu raspravljamo. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno.
Prijedlog Zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava, prvo čitanje, P.Z. br. 668. Rasprava je zaključena. U skladu s prijedlozima radnih tijela Hrvatskog sabora dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se Prijedlog Zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Molim tko je za ovakav zaključak? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je predloženi zaključak prihvaćen većinom glasova, 82 glasa za i 26 suzdržanih glasova.
A sada po dogovoru klubova i ministra, raspravit ćemo u objedinjenoj raspravi - Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Kraljevine Švedske o razmjeni i uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 661 - Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Finske o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 662 Predlagateljica zakona je Vlada RH. Prijedlog akata ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će prijedloge zakona… Ministar kaže da nema potrebe uvodno obrazlagati prijedloge. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne žele. Otvaram raspravu. Prvi na redu je klub SDP-a i kolega Franko Vidović.
Zahvaljujem potpredsjednice. Poštovani ministre, kolegice i kolege. Klub SDP-a Hrvatske podržat će Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade RH i Vlade Kraljevine Švedske o razmjeni i uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka kao i Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade RH i Vlade Republike Finske o razmjeni i uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka. Naime, RH je tijekom 2006., 2007. i 2008.godine donijela zakone iz područja informacijske sigurnosti kojima je osigurana primjena potrebnih mjera i standarda u razmjeni klasificiranih podataka između RH i drugih zemalja te je započet proces sklapanja međunarodnih ugovora kojima se razmjenjuju i štite klasificirani podaci. Donijet je niz zakona, Zakon o sigurnosno-obavještajnom sustavu RH, Zakon o sigurnosti provjerama, Zakon o tajnosti podataka, Zakon o informacijskoj sigurnosti kao i niz podzakonskih akata. Npr. Zakonom o sigurnosno-obavještajnom sustavu RH obuhvaćena je međunarodna razmjena i zaštita klasificiranih podataka. Zakonom o informacijskoj sigurnosti utvrđen je pojam informacijske sigurnosti, mjere i standard informacijske sigurnosti, područje informacijske sigurnosti te nadležna tijela za donošenje, provođenje i nadzor mjera i standarda informacijske sigurnosti. Definirana su i tijela na koji se zakon primjenjuje pa se isti odnosi na državna tijela, tijela jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave te na pravne osobe s javnim ovlastima koje u svom djelokrugu koriste klasificirane i neklasificirane podatke. Tim zakonom predviđeno je i ustrojavanje posebnih fondova za klasificirane podatke koje RH preda druga država odnosno međunarodna organizacija ili institucija s kojom RH surađuje. RH potpisnica je i članica niza konvencija i međunarodnih ugovora kojima se regulira suradnja država u cilju razmjene podataka i informacija u borbi protiv korupcije, organiziranog kriminala, sprečavanju pranja novca, financiranju terorizma, procesuiranju ratnih zločina ali i u niz civilno-pravnih odnosa. Neminovna je daljnja potreba da država kroz bilateralne ugovore dogovara specifične odnose, standarde, pravila uzajamne zaštite klasificiranih podataka koji nastaju zajednički ili se razmjenjuju. Ovim ugovorom se uspostavlja pravni okvir za osiguranje zaštite klasificiranih podataka koji zajednički nastaju ili se razmjenjuju između ugovornih strana, određuju se nadležna tijela za provedbu ugovora, utvrđuju se istoznačni stupnjevi tajnosti, postupanje s klasificiranim podacima, obveze u pogledu nacionalnih mjera za zaštitu klasificiranih podataka, mehanizmi prijenosa klasificiranih podataka. Sadržane su također i posebne odredbe o klasificiranim ugovorima, uređuje se način ostvarivanja posjeta i sastanaka stručnjaka, postupanje u slučaju povreda sigurnosti kao u konačnici pitanje troškova nastalih u provedbi ugovora. Potpise ovih ugovora načelno je izraz s jedne strane bliskih vanjskopolitičkih odnosa između država, a s druge strane povećane potrebe za njihovim usklađenim djelovanjem na rješavanju najčešće sigurnosnih pitanja i problema koji često svojom složenošću prelaze i nadilaze nacionalne okvire. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. U ime kluba HDZ-a kolega Davor Božinović.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre. Ja bih kazao da je malo neuobičajena praksa da predlagatelj ovdje pred zastupnicima Hrvatskog sabora ne nalazi za potrebno da obrazloži prijedlog koji je na stolu. Možda čak i ne toliko zbog nas ovdje, ali zbog dviju država koje su supotpisnice ovog ugovora. Mislim da je dobra diplomatska praksa da se pokaže jedan rešpekt prema supotpisnicima ovog ugovora odnosno ovih ugovora jer da oni nisu bitni vjerojatno se ne bi ni potpisivali. Dakle Hrvatska je aktivni sudionik sustava kolektivne sigurnosti kojeg nema bez suradnje, bez razmjene specifičnih informacija kojima se unapređuje napore i bilateralnih aktera, ali i šire u borbi protiv organiziranog kriminala na međunarodnoj sceni. Kao što znamo suvremene prijetnje su s jedne strane i raznovrsne, one su prekogranične tako da suradnja na ovom pitanju povećava spremnost svih za nošenje tereta u toj borbi, za suočavanje u izazovima i za suprotstavljanje odnosno preveniranje izazova za međunarodnu sigurnost i na ovaj način. Ovaj sporazum predstavlja okvir koji promiče standarde dobrog upravljanja, a to znači da se odustaje ili da se zanemaruje neka postojeća praksa suradnje i razmjene na ad hoc osnovi već se regulira prvo na nacionalnoj, a onda se i o drugoj državi obavještava kako je na nacionalnoj razini uređen nadzor nad informacijama specifičnog karaktera. Dakle utvrđuje se jedan mehanizam zaštite kao što rekoh u cilju međunarodne suradnje. A sada ono što sam na početku kazao. Ovakav ugovor ima važan bilateralni kontekst, ne samo u kontekstu zajedničkih prijetnji već on govori o visokoj razini povjerenja koje postoji između država potpisnica jer se odnosi država koje imaju ovakav sporazum dižu na jedan viši stupanj uzajamne suradnje što je apsolutno korak dalje od klasične bilateralne suradnje između država i zato mislim da je zavrijedio i uvodno slovo predlagatelja. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O prijedlozima zakona glasat ćemo naknadno. Kolegice i kolege u srijedu 28.nastavljamo sjednicu u 9,30 raspravom o Konačnom prijedlogu Obiteljskog zakona. Hvala lijepa.
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade RH i Vlade Kraljevine Švedske o razmjeni i uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 661. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da zakon P.Z. br. 661 donesen jednoglasno sa 98 glasova za.