Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro želim svima. Danas ćemo glasovati ali evo vidim javlja se poštovani kolega Grbin iz SDP-a, ima još ruku, evo izvolite. Idemo redom.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Klub zastupnika SDP-a moli za stanku u trajanju od 10 minuta vezano uz noćašnje izjave predsjednika Vlade RH odnosno očigledno neusklađenost u vođenju vanjske politike RH. Hvala vam lijepa.
Kolega Aleksić.
U ime kluba Živog zida i SNAGA-e molim stanku od 10 da bih govorio o antiovršnom paketu koji će danas u proceduru predati klubovi Živog zida i SNAGA-e, MOST-a i HSS-a.
Kolega Vlaović.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Tražim stanku u ime kluba HSS-a kako bi progovorio o problemima u poljoprivredi.
Kolegice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepa. Tražim stanku od 10 minuta u ime kluba GLAS-a i HSU-a, tema je aktualna politička situacija.
Kolega Glasnović.
Tražim stanku po pitanju ovršenih i blokiranih.
Kolega Milošević.
Tražim stanku u vezi aktualne političke situacije.
Dobro. Kolega Grmoja.
Tražim stanku u ime kluba MOST-a na temu aktualne političke situacije.
Kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku od 10 minuta na temu aktualna politička situacija.
To je to, 8 zahtjeva. Nastavljamo u 9,50. STANKA U 9,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,50 SATI]] Poštovane kolegice i kolege. Nastavljamo s radom. Prvi je na redu Klub zastupnika SDP-a. Poštovani kolega Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče [[Upadica Jandroković: Kolegice i kolege, ja vas molim da zauzmete svoja mjesta i da se ponašamo korektno prema kolegi Grbinu.]] Poštovane kolegice i kolege, poštovani gospodine predsjedniče još jednom. Predsjednica RH razgovarala je jučer sa predsjednikom Ruske Federacije, gospodinom Putinom. Čestitala mu je na pobjedi prva, odmah nakon Kine, Kube, Venezuele i Srbije i nakon toga ga je prijateljski pozvala da posjeti RH. Nakon toga su, jučer tijekom dana, o tome priupitali predsjednika Vlade RH, što misli o tom pozivu, predsjednika Vlade koji je odlazio na sastanak Europskog vijeća na kojem se trebalo raspravljati o određenim ubojstvima u Velikoj Britaniji za koje se smatra odgovornim upravo Rusiju i on je odgovorio da je tu vijest pročitao. Predsjednik Vlade RH pročitao je, pročitao, da je predsjednica RH pozvala Putina u RH. On za to nije znao unaprijed, on se s njom o tome nije dogovarao. No, nakon što je dao tu izjavu da ne zna za poziv predsjedniku Ruske Federacije, predsjednik Vlade je sudjelovao na sastanku Europskog vijeća na kojem je 28 šefova država i vlada članica EU, uključujući i RH, jednoglasno utvrdilo da je upravo Rusija odgovorna za napad nervnim otrovom u Velikoj Britaniji. Kao u najbolja doba hladnog rata, samo što se umjesto kišobrana danas koriste neke sofisticiranije metode. Nakon toga je, jer na tome nije stalo, predsjednik Vlade RH negdje oko 2 ujutro imao dosta dramatičnu izjavu gdje je obavijestio hrvatsku javnost da RH razmatra diplomatske mjere protiv Ruske Federacije i da su dvije opcije koje se razmatraju bilo protjerivanje ruskih diplomata sa teritorija država članica EU, ili opozivanje europskih veleposlanika iz Moskve. Podsjetit ću, sve u istom dana kada predsjednica RH poziva predsjednika Ruske Federacije u posjet RH. Poštovane kolegice i kolege. Predsjednica Republike osramotila je sebe i dužnost koju obnaša prije nekoliko dana svojim sramotnim izjavama u Argentini. Kolega Bauk je sa ovog mjesta postavio pitanje, zamislite što bi bilo da je takvu izjavu dala Angela Merkel? Bilo bi, kao što je kolega Bauk rekao, vrlo jednostavno. Po povratku u Njemačku bila bi ili u zatvoru ili nekoj drugoj ustanovi. Međutim, predsjednica RH ništa od toga nije doživjela po povratku u Hrvatsku, dapače. Dobila je priliku još jednom osramotiti sebe i dužnost koju obnaša. Nažalost, ovaj put je ugrozila i položaj RH. Zbog toga Klub zastupnika SDP-a inzistira da se što je prije moguće održi sastanak državnog vrha kako bi se napokon, napokon uskladila vanjska politika RH. Malo nas je, poštovane kolegice i kolege, ne možemo govoriti sa dva glasa, barem ne kada su vanjski odnosi u pitanju. Barem ne kada su ta dva glasa koja su dijametralno suprotna glas predsjednice RH i predsjednika Vlade RH. To je poziv koji upućujem državnom vrhu, a poziv koji upućujem svim nama je puno jednostavniji, ali dugoročniji. Poštovane kolegice i kolege. Mislim da je došlo vrijeme da svi zajedno razmislimo da li RH treba ovakav dualizam u ovlastima. Hvala.
Druga rasprava, poštovani kolega Goran Aleksić, Klub zastupnika Život zida i SNAGA-e. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Vlada RH najavila je mjere za blokirane građane, mjere koje će njima u prvom momentu olakšati njihov položaj, ja te mjere pozdravljam, ne mogu reći da ih ne pozdravljam. Svakako će oni pomoći nekim ljudima privremeno, ali trajno neće. Dakle, nakon godinu dana, nakon što prođu te mjere, ponoviti će se stanje, ništa se neće dogoditi. Potrebno je sustavno riješiti problem. U tu svrhu da bi se problem sustavno riješio, stranka SNAGA, pripremila je jedan mini antiovršni paket, izmjena i dopuna Ovršnog zakona i Zakona o obveznim odnosima. I nastojao sam da taj antiovršni paket, što više klubova zastupnika, također podupre, pa sam uspio dobiti svoj klub na stranu tih zakona, uspio sam dobiti Klub Mosta i uspio sam dobiti Klub HSS-a. Zahvaljujem se svojem klubu, zahvaljujem se Klubu Mosta, zahvaljujem se Klubu HSS-a, što će zajedno svi skupa ćemo taj antiovršni paket u obliku prijedloga i izmjene i dopune Ovršnog zakona i prijedloga izmjena i dopuna Zakona o obveznim odnosima, poslati u saborsku proceduru. Iako je to minianti ovršni paket, njime će se puno toga dobroga dogoditi u slijedeće 3, 4 g. ako se to prihvati u saborskoj proceduri. O čemu se radi? Radi se o tome da se tim antiovršnim paketom, nastoji maksimalno smanjiti troškove ovrhe i zatezne kamate. Na koji način? Ajmo krenuti od Zakona o obveznim odnosima. Sadašnji način naplate dugovanja, gdje se najprije naplaćuju kamate i troškovi, pa tek onda glavnica, jako su loši za dužnike, jer dužnici koji na takav način otplaćuju svoje dugove, a u gabuli su jer nemaju dovoljno financijskih sredstava, da otplate dug do kraja, konstanto plaćaju zatezne kamate i troškove i nikako ne dolaze do glavnice. I oni plaćaju, godinama plaćaju stalno zatezne kamate i troškove ovrhe, a glavnicu niti ne dotaknu. Pa se zbog toga prelaže u Zakonu o obveznim odnosima, da se taj redoslijed obrne i da se najprije naplaćuje glavnica, potom troškovi i kamate. Kada bi se na taj način to naplaćivalo, dužnici bi puno brže došli u solventnu situaciju. Druga stvar, zatezne kamate nisu ograničene, a trebale bi biti ograničene, o tome se već govorilo i prije. Mislim da su bile ograničene u onoj bivšoj državi na veličinu glavnice i predlaže se da se zatezne kamate ograniče na visinu glavnice. Dakle, ako je netko dužan 100 kn glavnice, kada zatezna kamata dosegne 100 kn, više se ne naplaćuje. Stop, ne može biti više od 100 kn zatezna kamata. U samome Ovršnom zakonu, predlaže se ponovno ono što je već predloženo a nije prihvaćeno, da se ne smije ovršiti jedina nekretnina, u slučaju, ako se radi o kreditu s promjenjivom kamatnom stopom, a u tom kreditu, promjenjiva kamatna stopa, nije ugovorena na pravilan način. Dakle, ukoliko je čovjek dužan iznad onoga koliko smije biti dužan, da se ta njegova jedina nekretnina ne smije ovršiti sve do trenutka, dok banka s dužnikom ne ugovori kamatnu stopu na pravilan način. Ne možemo dopustiti nepoštenom poslovnom subjektu da ovrši, to je skandalozno, po meni je skandalozno. Druga stvar, izmjena o zaplijeni cijelih primanja, koja je potpisana prije 17. lipnja 2008. g. mora se staviti van snage. Ona već je stavljena van snage odlukom Ustavnog suda iz 2009. g. kada je Ustavni sud utvrdio da se ne može cijelo primanje nikome ovršiti, jer je to suprotno čl. 55. Ustava i članku, čini mi se prvog Ustava. Dakle, Ustavni sud je već utvrdio da se ne smije ovršiti cijelo primanje. To nema veze s onom odlukom da se onaj pravilnik stavlja izvan snage, koji je ministar potpisao. To s tim nema veze. No, detaljnije i više o ovome o čemu sam govorio u 10,30 na konferencije za novinare, na kojima će sudjelovati Klubovi Živog zida i SNAGA-e, Klub Mosta i Klub HSS-a. Zahvaljujem.
Idemo na 3 raspravu, poštovani kolega Davor Vlaović, u ime Kluba zastupnika HSS-a, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege. Tražio sam stanku, kako bih progovorio o problemima u poljoprivredi. U okviru ovih drugih političkih tema, nekako smo zaboravili poljoprivredu, i proizvodnju hrane. Ovih dana je naša poljoprivreda pod velikim pritiskom klimatskih promjena, odnosno, visokih vodostaja i prijetećih poplava. Pa prije svega, sa ove govornice, pozdravljam sve hrvatske vojnike, vatrogasce i druge udruge za civilnu zaštitu koje su na terenu i koji danas evo, slažu nasipe i brinu da ne budu poplavljene poljoprivredne površine. Međutim, pitanje je kako će se poljoprivrednim proizvođačima, čije su površine stradale, a velike površine su stradale i u Lici i u okolici Karlovca i okolici Siska, Jasenovca, Stare Gradiške, zbog visokih zaobalnih voda, velike poljoprivredne površina, ozimnih kultura i pašnjaka su pod vodom. Ministar poljoprivrede se ne oglašava, vidimo da je ta područja obišao i premijer i ministar obrane i ministar unutrašnjih poslova, a ministar poljoprivrede nikako. Gdje je ministar? Kako će poljoprivrednim proizvođačima biti nadoknađene štete od ovih visokih zaobalnih voda i od poplava? Tražimo da se ministar o tome očituje i u ime svih poljoprivrednih proizvođača koji očekuju tu vijest. Očekujemo i vijest da se digne proizvodnja hrane u Hrvatskoj, a nema dizanja hrane bez ulaganja, bez gnojiva, bez mineralnih gnojiva. Još uvijek nemamo vijest, a više puta smo ovdje tražili rješenje za domaće proizvođača petrokemija Kutina i dalje čeka odgovor vladajućih na koji način će se ta tvrtka restrukturirati, hoćemo li imati proizvodnju gnojiva u Hrvatskoj ili ćemo biti ovisni o uvoznim lobijima i uvozu gnojiva a bez njih nema ni visokih prinosa. Drugi ili treći problem je i državno poljoprivredno zemljište, nema proizvodnje bez tog resursa. Zakon o poljoprivrednom zemljištu je donesen, stupio je na snagu. Jedinice lokalne samouprave i regionalne imaju obvezu 90 dana donijeti program raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem u roku od 90 dana. A ministar je sebi ostavio 180 dana za donošenje pravilnika koji će regulirati što taj program treba sadržavati. Ministre gdje je pravilnik. Pa ne mogu jedinice lokalne samouprave donijeti svoje programe bez tog pravilnika. A ono što je ključno pitanje, što pitaju poljoprivredni proizvođači kad će natječaj jer dosta je ugovora isteklo. Kako će poljoprivredni proizvođači prijaviti svoje površine za izravna plaćanja u ovoj godini do 30 svibnja ako nemaju ugovore o državnom poljoprivrednom zemljištu jer su istekli. I ono što je najvažnije nema proizvodnje bez sjetve, nema kvalitetne proizvodnje bez kvalitetnog sjemena. A što je ministar učinio? S terena stižu užasavajuće informacije, ljudi se zgražaju, poraz struke, da je ministar dozvolio promet sjemenske soje sa klijavošću od 70%. To je stvarno dokaz još jedan da se pogoduje uvozničkim lobijima i stranim kompanijama, jer znamo da naše tvrtke proizvode sjemensku soju sa klijavošću od 85 do čak 93% i da je ova od 70% ne uvjetna. Zašto je dozvoljen promet soje sjemenske, nemaju dovoljno na tržištu. A ako je već nema dovoljno na tržištu, pa zašto onda ne dozvolimo našim obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima da siju svoju soju, jer imaju kvalitetniju soju u svojim skladištima nego što će morati kupiti ovu sjemensku. A moraju je kupiti jer je Pravilnikom o izravnim plaćanjima naređeno da moraju prikazati da su kupili 80 kila te sjemenske soje, moraju imati fakturu, deklaraciju i sve ostalo. I o.k. Treba reda. Ali ovo je iznimna godina. Ako je već podbacila proizvodnja sjemenske soje, ako je struka pala na ispitu uvjetno rečeno, onda je ministar isto pao na ispitu jer je dozvolio promet takve neuvjetne soje. Ako stvarno želimo zaštititi proizvodnju hrane u Hrvatskoj i ako je tu naša šansa, a je šansa jer je dignuta proizvodnja soje sa 40000 hektara na 78000 hektara u Hrvatskoj kome mi to sad želimo pogodovati? Uvoznim lobijima i kompanijama koji nam uvoze i GMO soju kroz tu sjemensku soju jer su primijećene određene partije u sjemenskoj soji i GMO soje. Ministre dozvoli obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, donesi odluku i da mogu sijati i svoju soju i na taj način ostavi 350 kuna u džepu po hektaru. Na taj način ćeš očuvati ruralni prostor i proizvodnju hrane u Slavoniji, Baranji i Srijemu. Hvala.
Hvala. Idemo na raspravu broj 4. poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš, Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Bilo je zaista neodoljivo tražiti ipak stanku iz razloga što je evo ovo zadnja prilika da možemo imati stanku u jutarnjim satima petkom, jer od sljedeći put kad se vidimo to više neće biti moguće. Jednako tako sa ove govornice često čovjek iskoristi pa kaže neke riječi koje vrlo brzo mora reći i nešto drugo. Ja sam nekoliko puta govorila o Agrokoru i svaki put sam rekla nadam se da govorim zadnji put i ovaj put neću reći. Sigurna sam da ne govorim zadnji put, jer ću sigurno o Agrokoru govoriti još neki put. Govorila sam sa ove govornice i o tome da svi imamo dva Agrokora, jedan Agrokor gospodina Ivice Todorića, a drugi je Agrokor koji je krenuo sa gospodinom Ramljakom i sad je ključno pitanje da li u ovom trenutku imamo treći Agrokor koji vodi povjerenik Fabris Peruško ili je to možda drugi Agrokor. Podsjećam da godinu dana od kad smo donijeli većinom, voljom većine u ovoj sabornici lex Agrokor je 10. travanj ili 10.4., da je na jednom od svojih zadnjih istupanja bivši povjerenik gospodin Ramljak rekao da mu treba još 3 mjeseca pa da će to biti 10.7. Za razliku od gospodina Ramljaka koji je očito volio medijske nastupe i medijski govoriti. Imamo sad povjerenika koji to baš ne voli, ali je pitanje što čini. Pitanje je što se dešava? Pitanje je kuda sve, cijela priča ide u kontekstu nečeg što imamo prilike vidjeti i u novinama i jučer i danas, a to su najave poskupljenja. I odjedanput sve najave poskupljenja da poskupljuje struja, da će poskupiti u gradu Zagrebu odvoz otpada svi nekako doživljavaju normalno i nitko oko toga ne radi nekakvu veliku priču. No međutim, postoji još jedna najava gdje kaže da dobavljači Agrokora ono što će isporučivati Agrokoru kroz njegovu mrežu će jednako tako su odlučili poskupiti. Pitanje sa ove govornice je kud priča sa Agrokorom ide? Da li je to drugi Agrokor, Agrokor Ramljak-Peruško? Da li radimo neki treći Agrokor? I ono ključno pitanje. Nedavno je bila na jednom od medija pokazana jedna soba koja je bila prepuna nekoliko kubika ili u vis metara je bilo mogućih tužbi, odnosno tužbi koji su pokrenuti. Pitanje je što će biti s tim i pitanje je tko će na kraju odgovarati. Kad se svjetlo ugasi, kad se svjetla pozornice ugase vezano uz Agrokor a vidite da su ona sve bljeđa i bljeđa, na kraju zna se tko plaća. Plaćaju građani i plaćaju proračun RH. Mislim da je došlo vrijeme da ili opet napravimo tematsku sjednicu, a nadam se da je došlo vrijeme u kom će premijer zajedno sa potpredsjednicom gospođom Dalić ovom Saboru objasniti što se je napravilo i što se namjerava napraviti i dokle smo došli. To je jedna od razloga zašto se poziva zapravo premijera da brani svoju potpredsjednicu, a da nam kaže što se dešava. Jučer je premijer pokazao da kad treba da ima odlučnost. Bila je sjednica Vlade na kojoj sjednici Vlade nije bilo nijednog ministra koji je mogao izostati i umjesto sebe poslati državnog tajnika. I još uvijek je očito svima bila ona slika u glavi kada je vrlo ležerno premijer rekao svojoj tajnici napišite mi razrješenje. Niko se to nije usudio jučer probati pa je bila jednoglasna odluka, što mene osobno veseli i mislim da je dobro. Dakle premijer je pokazao da zna odlučiti, premijer je pokazao da zna u određenim trenucima reći dosta je što treba raditi. I sada jednako tako tog istog premijera zaista očekujemo da kaže što je s Agrokorom, gdje smo došli i gdje će taj drugi Agrokor završiti? Da li kada se svjetla ugase oni koji će zadnji ugasiti svjetlo će napraviti veliki teret za proračun RH i koji je to drugi Agrokor koji radimo, drugi Agrokor koji stvaramo i koje su posljedice svega onoga što se do sada dešavalo? Hvala lijepo.
Idemo na petu raspravu, poštovani kolega Željko Glasnović, Klub zastupnika Neovisnih za Hrvatsku. Izvolite.
Poštovane kolege. Ima jedna izreka njemačka kaže, „Bolje kraj teroru nego teror bez kraja“, to se može odnositi na lošu vežu, na kada živite u tiraniji onda državni udar to je kraj teroru, to smo ovdje radili devedesetih godina. A šta je sa ovršenima i blokiranima? Kako se oni provode svako jutro, pod kakvim terorom? Ja sam gledao neke račune npr. gdje imate račun od 25 kuna KBC Rebro i taj je danas račun 940 kuna, drugi računa 120 kuna na 1600 kuna, kako će riješiti ovaj novi zakon? To je strateško pitanje RH. Imamo 320 tisuća blokiranih, desetke milijarde kuna duga. Kako to riješiti? Pa to ne radi ni Cosa nostra. Imamo 50% činovnika zaposlenika u javnom sektoru i oni samo hrane taj prehrambeni lanac parazitski gdje su tu npr. notari, javni bilježnici i advokati, tu se ne proizvode nove vrijednosti. Ti ljudi su totalno odsječeni od ekonomskog društvenog razvoja, to se mora riješiti što brže. Ranije sam spomenuo neke zemlje imaju fondacije gdje davaju besplatne savjete ljudima koji su u dugovima. Ako imamo toliko činovnika to se odavno moglo raditi da se tim ljudima pomogne, kako … te dugove, reprogramirati te dugove. Još statiramo. Hoće riješiti novi zakon to? Ja sumnjam. Šta govori zdravi razum? Riješite onaj stvarni dug i otpilite ove parazite. Šta radi država? I država ima dug, 88,3% BDP-a. ali imaju i druge zemlje, imaju duplo viši vanjski državni dug, ali šta imaju druge zemlje? Imaju stabilnu policijsku i ekonomsku politiku, fiskalnu politiku stabilnu. Imaju centralne banke koje su kredibilne i stabilne. Mi smo mogli biti jedna mirna luka za investicije u ovom dijelu Europe, mirna luka. A gdje smo sada? mogli smo biti sidro EU za investicijske … A gdje smo sada? Prošle godine došlo je ovdje 1,2 milijardi eura investicija, a dijaspora je donijela ovdje skoro 2 milijarde skoro 5% BDP-a i to svake godine. Šta se događa ovdje? Zašto nismo riješili pitanje korupcije, gdje je Zakon o porijeklu imovine, porez na nekretnine, gdje je mirovinska reforma, gdje je profesionalizacija javne uprave, zašto nismo sredili javnu upravu tog mastodona? On košta puno ne radi ništa. I šta je sa tim antikorupcijskim zakonima? Tu su neki …, samo jedan primjer evo šta je sa Riječkom bankom? Mr. Edo NOdilo gdje je maznuo do 100 milijuna dolara, gdje je taj novac? Zašto se taj novac ne vraća u Hrvatsku, gdje je on završio? Jel završio u Ljubljanskoj banci? Zašto ne pratimo trag novca koji je odnesen iz Hrvatske i zašto se to ne slijeva u državni proračun? Po pitanju Agrokora, opet Agrokor, zna li uopće glavna državna revizorica koliko je dato državnih jamstava poduzećima koja su propala? Šta je sa Agrokorom na primjer, npr. Uljana Čepin? Gdje su ti podaci i zašto država brže ne djeluje? To sam vam rekao prije početka. „Bolje kraj teroru nego teror bez kraja“ ali ovako kako ide ovo je teror bez kraja. Kada ćemo ustrojiti sustav efikasni i počet raditi?
Hvala. Idemo na šestu raspravu, poštovani kolega Milorad Pupovac u ime Kluba zastupnika SDSS-a. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Čujemo da jedan broj naših kolega prima poruke koje su ne samo pritisak nego istovremeno i neki oblici prijetnje zbog njihovih uvjerenja, njihovih stavova i njihovih opredjeljenja kao saborski zastupnici. I to zbog toga što su opredijeljeni da podrže civilizacijski dokument koji se zove Istanbulska konvencija. Istanbulska konvencija se na osnovi takvih činjenica, na osnovi javne kampanje koja se može vidjeti i na osnovi poruka od pojedinih ljudi iz nepolitičke sfere kojima se kao u neka najteža vremena prijeti ekskomunikacijom sada predstavlja, ne samo pitanje ostvarivanje prava žena, prevenciju nasilja, sankcioniranje toga nasilja, ono zapravo predstavlja mjesto na kojem se brani autonomija društvenog djelovanja koje se zove politika. I kao što mislim da nitko ne bi trebao ulaziti u poslove koji ne pripadaju političkoj sferi, a bavi se politikom, posebno ne bi trebao ulaziti u privatnu sferu ili ne bi trebao ulaziti u crkvenu sferu, tako istovremeno bi politici i ljudima koji obnašaju javne političke ovlasti, kao što su saborski zastupnici, trebalo ostaviti da po svojoj savjesti, svojem uvjerenju i svojem opredjeljenju mogu donositi odluke koje trebaju donositi ovdje u skladu sa Ustavom i u skladu sa međunarodnim obavezama RH. Govorim to zbog toga što jedan broj naših kolegica i kolega smatra da je ta stvar i to pitanje samo pojedinih klubova zastupnika. Pa onda čujem neke od naših kolega kako neće oni spašavati ovog ili onog vojnika pa nitko i ne očekuje da netko spašava ovog ili onog vojnika. Ovdje je posrijedi potreba da se spasi nešto drugo, da se spase neke temeljne vrijednosti Ustava ove zemlje, da se spase neke temeljne vrijednosti koje je ova zemlja zajedno sa drugim zemljama Europe i demokratskog svijeta stoljećima gradila. O tome je riječ. I zbog toga mi se čini da bi bilo vrijeme da shvatimo da to nije pitanje ljudi koji pripadaju jednoj političkoj opciji, nego je to pitanje svih nas koji sjedimo u ovom Saboru. Da li želimo sačuvati sekularnu svjetovnu Republiku. Da li želimo sačuvati građanske slobode, prava ili ne. Da li želimo dopustiti da umjesto da se bavimo svim ovim pitanjima koje su spominjali kolege koji su govorili prije mene, kao i brojnim drugima koji čekaju na rješavanje da bi ova zemlja postala pristojno mjesto za život ili ćemo dopustiti zbog svojih niskih međustranačkih odnosa pa ćemo kazati neka to rade oni, a mi ćemo sjediti sa strane. Ili ćemo biti solidarni i reći ne onima, bez obzira na politička uvjerenja, bez obzira da li smo zadovoljni ili nismo zadovoljni sasvim sa onim što može pisati ili što može stajati u iskazu nečijem ili zajedničkom. Ovdje se brani mnogo više. Brani se ono zbog čega je ova zemlja nastala, kao i mnoge druge demokratske zemlje, a to je njezina sloboda i sloboda njezinih građana.
Idemo dalje. Sada je na redu … [[Upadica se ne razumije.]] Dajte kolega Čelić, kolega Čelić [[Upadica Čelić: sram vas bilo. Jel ovo demokracija?]] Kolega Čelić, šta je to? Kakvo je to ponašanje? … [[Upadica se ne razumije.]] Kolega Čeliću, ja vas molim, u Parlamentu smo, raspravljamo, ako imate što protiv to recite izvan Sabornice. Ovdje postoji red i držimo se tog reda da bismo mogli uopće funkcionirati. Sada je na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite kolega Bulj. Povreda Poslovnika.
Uvaženi predsjedavajući. Povreda Poslovnika 238. i slažem se sa kolegom Pupovcem da nije dobar pritisak, ali nije dobar pritisak ni HDZ-ovcima kojim se prijeti ekskomunikacijom ako ne slijede Papu Andreja.
…/Upadica predsjednik: Kolega Bulj, gdje je povreda Poslovnika? Kolega Bulj, gdje je povreda poslovnika? Izričem vam opomenu, ovo je bila zlouporaba povrede Poslovnika. Izvolite kolega Grmoja u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Ja bih zamolio malo da se smire tenzije u Sabornici. Poštovane kolegice i kolege, došli smo do kraja sedme sjednice Hrvatskog sabora i vrijeme je da rezimiramo čime smo se mi kao zastupnici bavili, kao i ono čime se nismo bavili dok smo uludo trošili energiju i vrijeme na neplodne rasprave o ustašama i partizanima i sličnim efemernostima. Krenimo stoga od onog čime se nismo bavili jer nam niste dopustili, budući da jedino vi kreirate dnevni red. Niste nam dopustili da se bavimo ničim što je za nađe građane bitno, niste nam dali mogućnost da se bavimo problemima ovršenih i blokiranih. Od reformi koje se očigledno ne provode, vladajući su nam pokušali podvaliti one kozmetičke promjene u pravosuđu. Što se tiče naših poduzetnika, izvoznika i drugih koji stvaraju vrijednost u našoj Hrvatskoj, za njih nismo ništa napravili. Da ne govorim o reformi državne i javne uprave, također propustili smo još jednu priliku da otvorimo ozbiljnu raspravu o našem izbornom sustavu. Podsjećam, MOST-ov Prijedlog izmjena izbornog zakona kojim se uvode 3 preferencijalna glasa u naš izborni sustav nalazi se na dnevnom redu Sabora već punih godinu dana. Mi u MOST-u predložili smo i proglašenje isključivog gospodarskog pojasa i očekujemo da se to pitanje čim hitnije raspravi i da se donese odluka. To je pitanje hrvatske budućnosti. Nudimo rješenje i za pravu reformu pravosuđa koja će biti cjelovita i koja će konačno iskorijeniti sinkope koje su se namnožile u našem pravosuđu. Ponudili smo izmjenu Zakona o sprječavanju pranja novca kako bi se objavio registar stvarnih vlasnika tvrtki koji će doprinijeti sprječavanju i otkrivanju organiziranog kriminala i sukoba interesa. Ponudit ćemo još toga. Ponudit ćemo zakon o mikrosolarima koji ima za cilj stvoriti kod ljudi vijest da mogu biti energetski neovisni ali i iskorijeniti energetsko siromaštvo. Ponudit ćemo idući tjedan već zakon o toplinarstvu da konačno riješimo problem tih razdjelnika, međutim jednog razdjelnika se gospodina razdjelnika, nikako ne možemo riješiti. Predstavili smo projekte koji trebaju učiniti javnu upravu efikasnom i učinkovitom, koja radi za građane. Konačno se u javnoj upravi trebamo razračunati s uhljebima i odvojiti one koji rade, znači oni koji ne rade od onih koji pošteno obavljaju svoj posao. Ponudit ćemo i mjere za rasterećenje poduzetnika od birokratskih i drugih zapreka. Poduzetnici su vrijednost našeg društva koju posebno moramo njegovati. A što mi radimo cijelo vrijeme? Bavimo se Plenkovićevim i Macanovim spinovima. Kada je buknula afera savjetničkih naknada u Agrokoru, prigodno smo se počeli baviti ustašama i partizanima odnosno preporukama Vijeća za prošlost a kada je oporba postavila pitanje odgovornosti ministrice Dalić, Plenković i Macan su cjelokupnu javnost okupirali jednim jedinim pitanjem, ratifikacijom međunarodnog dokumenta koji će kako nas uvjeravaju preko noći riješiti problem nasilja nad ženama. Gospodo, Hrvatska izumire. A čime se mi bavimo? BDP drastično usporava, a u Agrokoru se odvija završni čin drame o kojoj ovisi budućnost našeg gospodarstva. Događa nam se istovremeno demografski slom, a tko jedini nudi demografske mjere koje hvale i naši poznati demografi? Oporbena politička opcija sa 14 zastupnika u Hrvatskom saboru. Mi ćemo se baviti pravim problemima kroz našu platformu Pokret ostanka, nećemo trošiti vrijeme na ove besplodne rasprave. Zašto? Zato što je naša Hrvatska vrijedna borbe.
Idemo na zadnju raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, imao sam namjeru konstatirati kako ćemo izmjenom Poslovnika koja je pred nama ove stanke kojima ništa ne doprinosimo saborski zastupnici, zauvijek ukloniti iz saborske rasprave i nastaviti raditi upravo na način kako to građani očekuju od nas saborskih zastupnika. No međutim, bit ću slobodan dvije opaske izreći a to je da bih kolegu Peđu Grbina pitao koji je SDP pravi, istinski? Ovaj koji danas kada gospodin Grbin u ime Kluba zastupnika SDP-a proziva Predsjednicu zbog toga što poziva predsjednika Ruske Federacije Vladimira Putina u Hrvatsku, zbog kako kaže, politike Ruske Federacije ili onaj SDP od prije 13 dana kada na svojoj konvenciji frenetičnim pljeskom pozdravlja Anvara Azimova, veleposlanika Ruske Federacije i na taj način pokazuje što SDP misli o politici Ruske Federacije. No ono što bih još htio samo reći a što sam već i jučer govorio, da u proteklih godinu dana ili nekoliko mjeseci rada ovog Sabora, Hrvatski sabor je donio niz zakona koji pomažu hrvatskim građanima i na koji način mislimo da je Hrvatski sabor ispunio svoju obvezu. Pa bi podsjetio kolege da je donesen Zakon o minimalnoj plaći kojim se u proteklih godinu dana u dva navrata povećala minimalna plaća. Da smo donijeli zakon kojim se povećavaju rodiljne i roditeljske naknade za 50%, dasmo donijeli Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave kojim se zakonom iz državnog proračuna preko milijardu kuna decentralizira prema jedinicama lokalne i područne samouprave čime se doprinosi radu jedinica lokalne samouprave. Da je donesen Zakon o poljoprivrednom zemljištu i Zakon o OPG-ovima čime se opet decentralizira uloga države, način da se jedinicama lokalne samouprave omogući da one upravljaju zemljište koje je u državnom vlasništvu, da smo donijeli Zakon o strateškim investicijskim projektima, da smo donijeli Zakon o poticanju ulaganja čime promičemo, potičemo ulaganja u RH kako bi onda jasno kroz investicije omogućili nova zapošljavanja i rast BDP-a. Donijeli smo proračun s kojim opet utvrđujemo značajan gospodarski rast RH a u isto vrijeme svjedočimo da smo kroz prošlogodišnji proračun prvi put doživjeli suficit opće države što do sada nije bio slučaj a što je onda priznato i kroz definiranje rejtinga RH od strane međunarodnih financijskih agencija. Donijeli smo niz zakon kojima učvršćujemo položaj i jedinica lokalne samouprave s kojim definiramo postupanje RH, donijeli smo Zakon o obrani, Zakon o nacionalnoj sigurnosti, donijeli smo Zakon o stečaju u kojem zakonu ubrzavamo postupak stečaja, dakle, niz mjera koje su išle i prema jedinicama lokalne samouprave, prema gospodarstvenicima a onda jasno sve skupa to doprinosi boljem položaju svih hrvatskih građana. Prema tome, možemo i nakon ove 7. sjednice koju zaključujemo danas, reći da je Hrvatski sabor u tom periodu ispunio onu obvezu koja se od njega očekuje a to je da svojim radom donosi boljitku svih građana a time i RH. Hvala.
Ovime smo došli do kraja rasprava nakon stanki. I sada ćemo krenuti na glasovanje, molim sve zastupnice i zastupnice da zauzmu svoja mjesta. Izvolite, kolega Lovrinović.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege, molim predsjednika da mi dopusti minut samo jer nemam drugog načina da se obratim.
Ne, ne možete dobit ništa, to je mimo Poslovnika, ne postoji ova forma u kojoj vi jednu minutu tražite da nešto govorite. Nemojte se ljutiti, ali toga u Poslovniku nema.
Žao mi je da ne mogu raditi u interesu građana, žao mi je.
Dobro, žao mi je, ali toga u Poslovniku nema. Idemo na glasovanje.