Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege delegati, prisutni predstavnici Savjeta ministara BiH i predstavnika međunarodnih organizacija, poštovani predstavnici medija, pozdravljam vas i otvaram 7. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednici je prisutno 14 delegata, od kojih 5 iz bošnjačkog, 4 iz hrvatskog i 5 iz srpskog naroda. Gospodin Krunoslav Vrdoljak iz opravdanih razloga nije u mogućnosti da prisustvuje radu ove sjednice. Za 7. sjednicu Doma naroda predlažem sljedeći: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 6. sjednice Doma naroda; 2. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja; 3. Prijedlog zaključka o produžavanju amandmanske faze za Prijedlog zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u Bosni i Hercegovini 2011. Godine - predlagač zaključka: Kolegijum Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 4. Prijedlog zakona o primjeni rezultata analize dezoksiribonukleinske kiseline u sudskim postupcima (drugo čitanje) - predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-5-9/10 od 25.01.2010. godine; 5. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje, (drugo čitanje) - predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-14/11 od 18.08.2011. godine; 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine, (prvo čitanje) - predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-18/11 od 08.09.2011. godine; 7. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine, (prvo čitanje) - predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-23/11 od 13.10.2011. godine; 8. Izvještaj o aktivnostima na projektu „Autoput na Koridoru 5c" i plan narednih aktivnosti, materijal broj: 01,02-29-860/11 od 29.07.2011. godine; 9. Izvještaj o realizovanim dozvolama za promet oružja, vojne opreme i proizvoda dvojne namjene za 2008. godinu, materijal broj: 01,02-03-985/10 od 04.08.2010. godine; 10. Izvještaj o izdatim dozvolama za promet oružja, vojne opreme i proizvoda dvojne namjene za 2009. godinu, materijal broj: 01,02-03-985/10 od 04.08.2010. godine; 11. Informacija o rješavanju viška naoružanja, municije i minsko-eksplozivnih sredstava Oružanih snaga BiH, materijal broj: 03/1-03-437-3/10 od 03.08.2010. godine; 2 12. Informacija o stanju bezbjednosti u BiH u 2010. godini, materijal broj: 01,02-04-485/11 od 03.06.2011. godine; 13. Prijedlog zaključka Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-bezbjednosne agencije BiH povodom razmatranja Izvještaja Ministarstva bezbjednosti BiH o sprovedenom operativnom i tehničkom nadzoru u oblasti zaštite tajnih podataka u 2010. godini, materijal broj: 01,02-04-628/11 od 27.07.2011. godine; 14. Prijedlog zaključaka Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda u vezi sa zaključcima Odbora Javnog radio-televizijskog sistema Bosne i Hercegovine od 15.11.2011.; 15. Prijedlog Odluke o imenovanju članova interparlamentarnih grupa prijateljstva Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za bilateralnu saradnju sa parlamentarnim tijelima drugih zemalja - predlagač: Komisija za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 16. Odluka o učešću grupe instruktora Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u operaciji Snaga međunarodne bezbjednosne pomoći Islamskoj Republici Avganistan, materijal broj: 01,02- 03-1077/11 od 18.10.2011. godine; 17. Imenovanje članova iz Doma naroda u Stručnu komisiju DTT foruma Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-29-928/11 od 07.09.2011. godine; 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Bugarske o međusobnoj zaštiti i razmjeni tajnih podataka; 19. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o formiranju i Statutu Evropske organizacije za javno pravo (EPLO); 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije u vezi sa Državnim programom (I. dio) za 2010. godinu u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći; 21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Države Kuvajt o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanja utaje poreza u odnosu na poreze na dohodak i imovinu; 22. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Dopuna Finansijskog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije u pogledu prekograničnog programa Bosna i Hercegovina - Srbija u okviru IPA-ine komponente prekogranične saradnje za 2007. godinu; 23. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Dopune Finansijskog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije u pogledu prekograničnog sporazuma Bosna i Hercegovina - Crna Gora u okviru IPA-ine komponente prekogranične saradnje za 2007. godinu; 24. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Finansijskog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Komisije Evropskih zajednica koji se odnosi na Državni program (II. dio) za 2008. godinu u okviru Instrumentom pretpristupne pomoći; 25. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana broj 1 na Sporazum o finansiranju (od 27.02.2006. godine) između Bosne i Hercegovine i KfW-a, Frankfurt na Majni, za uspostavljanje Evropskog fonda za Bosnu i Hercegovinu; 26. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana broj 2 na Sporazum o finansiranju i upravljanju Fondom, potpisan 21.07.2000. godine, a koji je dopunjen Dopunskim sporazumom o finansiranju i upravljanju Fondom, potpisan 30.07.2004. godine, između Bosne i Hercegovine i KfW-a, Frankfurt na Majni - Fond za kreditne garancije; 27. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore o veterinarskoj suradnji; 28. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Protokola o privilegijama i imunitetima Centra za sprovođenje zakona u jugoistočnoj Europi; 3 29. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju o saradnji u borbi protiv korupcije putem inicijative Jugoistočne Europe za borbu protiv korupcije; 30. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Dopune broj 1 Finansijskog sporazumu za sprovođenje nacionalnog programa za Bosnu i Hercegovinu na osnovu IPA-inog programa - pomoć u tranziciji i komponenta jačanja institucija za 2007. godinu; 31. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Dopune Finansijskog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije u pogledu prekograničnog programa Bosna i Hercegovina - Hrvatska u okviru IPA-ine komponente prekogranične saradnje za 2007. godinu; 32. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Dodatka br. 1 Ugovoru o finansiranju u vezi sa nacionalnim programom za Bosnu i Hercegovinu - II. dio u okviru IPA-inog programa podrške tranziciji i izgradnji institucija za 2008. godinu; 33. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o bespovratnom zajmu zasnovanog na pomoći Holandije između Ministarstva finansija i trezora BiH i Ministarstva inostranih poslova Holandije za finansiranje Projekta broj: KGS10/BA/3/1; 34. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara B i H i Vlade Republike Srbije o privremenom zapošljavanju državljana Bosne i Hercegovine u Republici Srbiji i državljana Republike Srbije u Bosni i Hercegovini; 35. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Slovenije o zapošljavanju državljana Bosne i Hercegovine u Republici Sloveniji sa Protokolom o sprovođenju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Slovenije o zapošljavanju državljana Bosne i Hercegovine u Republici Sloveniji; 36. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Indonezije o bezviznom režimu za nosioce diplomatskih i službenih pasoša; 37. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Kazahstan o ukidanju viza za nosioce diplomatskih i službenih pasoša; 38. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o pravnoj pomoći u građanskim i krivičnim stvarima između Bosne i Hercegovine i Islamske Republike Iran; 39. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o povoljnom zajmu između Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora BiH, i Erste Bank Der Oesterreichischen Sparkassen A G za projekat „Nabavka medicinske opreme za Opštu bolnicu u Nevesinju"; 40. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o dodjeljvanju statusa međunarodne organizacije Međunarodnoj akademiji za borbu protiv korupcije; 41. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o grantu švedskog Trast fonda (Projekat zaštite kvaliteta voda: Vodovod i kanalizacija Mostar) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, u funkciji administratora švedskog Trast fonda; 42. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Finansijskog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije koji se odnosi na Nacionalni program (Dio II.) za 2010. godinu u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći; 43. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Kreditnog sporazuma za Projekt glavne gradske magistrale u Zenici između Saudijskog fonda za razvoj i Bosne i Hercegovine; 44. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Izmjene Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Međunarodne razvojne asocijacije (IDA) za Program energetske zajednice za jugoistočnu Europu - ESCEE (kredit br. 4197 - BOS); 45. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana na Sporazum u vezi sa Sporazumom o zajmu, finansiranju i projektu od 23. juna 2008. za 17.000.000 evra između Bosne i Hercegovine, koju predstavlja Ministarstvo finansija i trezora (zajmoprimac) i Federacije Bosne i Hercegovine, koju predstavlja Federalno ministarstvo finansija i Elektroprivrede Hrvatske zajednice 4 Herceg-Bosna d.d. Mostar (EP HZHB) kao agencije za izvođenje projekta (Agencija za izvođenje projekta) i Kreditanstalt fur Wiederaufbau (KfW), Frankfurt na Majni - a vezano za rehabilitaciju Hidroelektrane Rama; 46. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana br. 3 na Sporazum o finansiranju od 27. februara 2006. godine (Evropski fond za Bosnu i Hercegovinu (EFBH) - Program stambenih zajmova - Program zajmova za mala i srednja preduzeća) između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine, koje zastupa Ministarstvo finansija i trezora, i KfW, Frankfurt na Majni; 47. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o zajmu (Projekt vezan za vodovod i otpadne vode u Sarajevu) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj; 48. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Međunarodne konvencije za zaštitu svih lica od prisilnog nestanka; 49. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Republike San Marino o unapređenju i uzajamnoj zaštiti investicija; 50. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana na član 20. stav 1. Konvencije UN-a o eliminaciji svih oblika diskriminacije žena; 51. Davanje saglasnosti za ratifikaciju UNIDROIT Konvencije o ukradenim ili nezakonito izvezenim kulturnim dobrima; 52. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između država članica Zdravstvene mreže jugoistočne Europe o aranžmanima zemlje domaćina i sjedištu Sekretarijata Zdravstvene mreže jugoistočne Europe. Ovo je usaglašeni dnevni red Kolegijuma Doma naroda. Pozivam vas da se javite za riječ ukoliko imate prijedloga za izmjenu i dopunu ovog dnevnog reda. Izvolite. Za riječ se javio uvaženi kolega, gospodin Mehmed Bradarić. Gospodine Bradariću izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, dobar dan svima. Ja imam jednu intervenciju na tajming održavanja ove sjednice. Naime posljednja 6. sjednica Doma održana je 30.09., evo danas počinje teći i treći mjesec kako se nismo sastali i ja vjerujem da mi polako gubimo, ustvari ne pratimo aktivnosti Predstavničkog doma. Ne kažem ja da mi trebamo razgovarati o temama koje nisu usaglašene kao što je recimo budžet, kao što je Zakon o ličnoj karti, državnoj pomoći, popis stanovništva i td. ali ima stvari o kojima možemo i trebamo pričati. Recimo, kao što je ona Informacija o implikacijama procesa ulaska Hrvatske u EU. M i smo imali priliku da na komisiji razgovaramo o toj informaciji, tamo je komatozno stanje, nemamo mi baš puno vremena kad je to u pitanju. Ili recimo informacija o izvršenju, odnosno Izvještaj o izvršenju budžeta, gdje je tamo, i obaveza, međunarodnih obaveza, gdje je prikazana jedna raskoš i td., ili evo recimo na dnevnom redu danas imamo 12 ratifikacija koje je Predstavnički dom usvojio 27.10. znači prije 30 i nešto dana i td. Znači, bilo je razloga da se sastajemo češće i ja sam siguran da bi priča ovdje u Domu ishodila nekim korisnim zaključcima. Zato sugestija ipak mislim da bi trebali češće, ja čak ne vjerujem daje uredu ona sukcesivnost prvo Predstavnički dom pa mi, pa opet stalno tako, mislim da mi možemo razgovarati i pričati o temama o kojima oni još i nisu pričali. Eto toliko. 5
Zahvaljujem se gospodinu Bradariću. Da li se još neko javlja za riječ? Nema prijavljenih. Poslovnik mi ne dopušta da u okviru ove tačke dnevnog reda otvaram raspravu o ovoj temi, niti daje objašnjenja. Predlažem da kao kolega iz vaše partije postavite delegatsko pitanje na sljedećoj tački i da dobijete pismeni odgovor vezano za ovo o čemu ste govorili. Hvala. Ako nema izmjena i dopuna dnevni red je usvojen i o njemu se ne glasa u skladu sa članom 60. Poslovnika Doma naroda. Prelazimo na tačku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 6. sjednice Doma naroda Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Niko. Zahvaljujem se. Glasamo o Zapisniku sa 6. sjednice. Pokrenite glasanje. Zahvaljujem se. Rezultat glasanja je daje od prisutnih 14 - za bilo 14 delegata, protiv niko, uzdržan niko. Iz Federacije 9 je bilo za, iz RS-aje 5 bilo za. Uz opštu i entitetsku većinu konstatujem daje Zapisnik sa 6. sjednice Doma naroda usvojen. Moram dati petominutnu pauzu u ovom trenutku, ja se zaista izvinjavam. A pozivam radnike IT sektora da priđu mojoj radnoj površini. [[PAUZA]]
Poštovane kolege. Ja sam postavio pitanje - Šta Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice može uraditi da se, da više od stotinjak učenika, srpskih učenika u Glamoču uvede nastavu na srpskom jeziku jer oni je tamo nemaju? Ja sam dobio jedan detaljan odgovor u kome se daje priča zašto bi moralo da to bude, pa Konvencija o ljudskim pravima, pa UN, pa sve živo, ali nemam odgovora zašto, šta će uraditi da to se stvarno provede. Sve što je meni Ministarstvo, reklo je - roditelji mogu tužiti i za diskriminaciju. Ja, predsjedavajući, hoću sad da pitam - Mogu li ja postaviti pitanje sada Federalnom ministarstvu školstva, prosvjete preko vas, da mi odgovori ili ja da tužim u ime tih ljudi za kršenje njihovih ljudskih prava? I da niko, baš bukvalno niko ne želi ništa da uradi i to se sve događa u jednoj, jednom entitetu koji se hvali multietičnošću, koji se hvali primjenom, u kome je sve tako široko, a jednom gradu koji je bio nekad dominantno srpski, možda sada više i nije toliko, ali ipak djeca ne mogu da uče na srpskom jeziku. Da se slično događa u Srebrenici to bi bio spektakl, sada niko ništa. Pa evo, molim vas pročitajte odgovor, dakle roditelji mogu tužiti. Ja razumijem Ministarstvo ono nema nadležnost, ali je moglo barem zatražiti konkretniji odgovor onda onog ministarstva, da li kantonalnog ili federalnog, ne znam. A l i ako će svi tako to raditi nigdje nećemo završiti. Dakle, ako imam pravo računajte da sam odmah i postavio pitanje Federalnom ministarstvu prosvete - Šta misli uraditi da ova djeca uče na jeziku koji im prirodan? Hvala.
Uvaženi kolega Ivaniću, dakle postoji sugestija oko toga kako bi trebalo odgovoriti na Vaše pitanje, međutim ja predlažem da se na ovo pitanje, dakle shvatiću ga kao pitanje predsjedavajućem, pismeno Vama odgovori radi odgovarajućih procedura koje bi bile u potpunosti perfektne, dakle pa ne bi nailazile na otpor tipa da li imate pravo ili nemate pravo, odnosno da li ste pravo iskoristili na adekvatan način. Tako da Vas molim da se suzdržite nekih par dana dok pismeno ne odgovorimo na ovo pitanje. Da li Vas to, hvala. Dalje se za riječ javio uvaženi kolega Staša Košarac. Gospodine Košarac izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Kolegice i kolege. 7 Ja sam postavio delegatsko pitanje koje glasi - Zašto se ne provodi procedura raspisivanje konkursa za izbor članova Upravnog odbora Instituta za nestala lica BiH? Moram da kažem da sam razočaran, očigledno jednom notornom istinom koja je prisutna u BiH, da neke procese u B i H ne možemo da provodimo za dobrobit svih građana BiH, za dobrobit BiH zbog prisustva međunarodnih organizacija. I onda se postavlja pitanje kakva je svrha donošenja bilo kakvih zaključaka u Parlamentu BiH kada u konkretnom slučaju se procedura imenovanja članova Upravnog odbora Instituta za nestala lica BiH ne može provesti od 2010. godine. Skoro dvije godine ovaj proces u B i H stoji zato što ... ne daje saglasnost za izbor novih članova Upravnog odbora po strukturi nacionalnoj, definisano zakonom, gdje nema problema te vrste, rekao bih, na unutrašnjem planu u BiH. I šta ćemo mi sad? Šta će Parlament B i H kada se ne provodi Zakon o nestalim licima BiH? Šta ćemo kada Glavna služba revizije konstatuje dva puta u izvještaju da nisu legitimni organi Instituta za nestala lica BiH? Evo pitam sve prisutne ovdje, šta će uraditi Parlament BiH? Hvala.
Zahvaljujem se gospodine Košarac. Sljedeći se za riječ javio uvaženi kolega Mehmed Bradarić. Izvolite gospodine Bradariću.
Ja sam dobio paket odgovora. Neću ih sve komentarisati, komentarisaću samo jedan ovaj, a pitanje je bilo - Da li zaposleni u Regulatornoj agenciji za komunikacije i Uredu za reviziju institucija BiH primaju dodatak na plaću propisan zakonom? Odgovor sam dobio potvrdan, znači 71 uposlenik prima dodatak na plaću. On nije tako mali ,čak 10 zaposlenika prima 50% dodatka na osnovnu platu, znači ne na osnovicu nego na osnovnu plaću. I ovaj odgovor nije potpuno definisan tako da ja pitam ponovo Regulatornu agenciju za komunikacije - Po kojem aktu i ustvari da li je usvojila akt po kojem se vrši ova isplata ovoga dodatka? Naravno i ovo tražim u pismenoj formi.
Hvala kolega Bradariću. Pretpostavljam da sad odgovora u ovom momentu nema, pa ćemo proslijediti ovo pitanje Regulatornoj agenciji. Zahvaljujem se. Za riječ se javila uvažena kolegica Borjana Krišto. Izvolite gospođo Krišto.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege, ministri i svi gosti na ovoj sjednici, sve vas ljepo pozdravljam uz želju za uspješan rad ove naše sjednice. Moje izaslaničko pitanje upućeno je Povjerenstvu za očuvanje nacionalnih spomenika BiH u povodu Odluke Povjerenstva za očuvanje nacionalnih spomenika od 22. do 28. svibnja 2007. godine, 8 kojom je mjesto i ostaci graditeljske cjeline Ćurčinica džamija u Livnu proglašena nacionalnim spomenikom BiH. Postavljam sljedeće izaslaničko pitanje - Zašto Povjerenstvo za očuvanje nacionalnih spomenika BiH nije odgovorilo na zahtjev načelnika Općine Livno od 11.10.2011. godine u svezi preispitivanja i izmjene Odluke donesene od strane Povjerenstva za očuvanje nacionalnih spomenika BiH od 22. do 28. svibnja 2007. godine, kojom bi se nacionalni spomenik rekonstruirao u izvornom obliku na temelju foto dokumentacije koja postoji iz vremena prije oštećena, kao i na temelju inventarizacije spomeničkog fonda redni broj 86? Budući daje načelnik Općine Livno, na temelju članka 40.a) Poslovnika o radu Povjerenstva za očuvanje nacionalnih spomenika, podnio zahtjev za preispitivanje i izmjenu Odluke donesene na sjednici Povjerenstva kojim je zatražio žurnu izmjenu sporne Odluke,tražim od Povjerenstva za očuvanje nacionalnih spomenika BiH da žurno razmotri gore navedeni zahtjev načelnika Općine Livno i da mi dostavi informaciju o poduzetim aktivnostim, te da uzme u obzir sve nove činjenice i dostavljenu dokumentaciju kojom nisu raspolagali u trenutku donošenja sporne odluke. Hvala.
Zahvaljujem se gospođi Krišto. Da li ima odgovora u ovom momentu? Nema. Na pitanje će biti pismeno tražen odgovor. Zahvaljujem se. Sa pitanjem gospođe Krišto započeli smo i drugi dio ove tačke dnevnog reda, a to su nova delegatska pitanja. Za riječ se javio uvaženi kolega Krstan Simić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Malo ste permutirali, ja sam se javio povodom odgovora koji m i j e došao.
To je onda zbog redosljeda prijavljivanja, ja se izvinjavam, gospođa Krišto se javila da bi postavila pitanje a ja to nemam ovdje na monitoru.
Dobro, uredu, hvala. Ja sam dobio odgovor danas 10 minuta prije početka ove sjednice. I, naravno da nisam zadovoljan sadržinom odgovora, jer sadržina odgovora samo ponavlja činjenice koje su već gotovo opšte poznate, a ja sam upravo o tim činjenicama postavio i pitanje, pa bih zamolio da mi se dostavi dopunski odgovor, a sada ću pitanje konkretizovati i određenim, tačno određenim odredbama međunarodnih obaveza i prava. Prije svega moram podsjetiti da je još Dom za ljudska prava 2003. godine donio odluku kojom je naredio, podvlačim naredio, Federaciji BiH da otkloni izvor diskriminacije. Federacija BiH 9 to nije učinila ni do danas. U presudi, koja se ovdje poziva, Karanović, tačno je da su iznijeti generalni stavovi, da se mora otkloniti taj izvor diskriminacije. Nikada to nije urađeno, prošle su tri, četiri godine, i da bi upravo u ovoj presudi koja se ovdje spominje, Evropskog suda za ljudska prava, u slučaju gospođe Anke Pašalić i Mladena Šekarića je izričito naloženo B i H da otkloni izvore diskriminacije. Izričito naloženo, znači više nije generalno upozorenje, već je izričito upozorenje da se otkloni ovaj izvor diskriminacije. Stoga pitanje glasi - Zašto javne vlasti u BiH nisu preduzele ništa? Ovdje je jedan dat elaborat o odnosima ko šta radi u oblasti penzionog sistema, ali ja podsjećam da Evropska konvencija za ljudska prava, mislim da je član 41., tačno definiše ko je obveznik da izvršava presude za ljudska prava. To su države. I ja sam svjesno postavio pitanje državi, daje ona dužna da obezbjedi sistem da se to, da se ta presuda izvrši jer je očigledno da ovdje nema te pozicije da to Federacija B i H hoće da učini. Drugo, u Ustavu BiH piše - da su ljudska prava u tzv. podjeljenoj nadležnosti i da su i država i entiteti nadležni obezbjeđenju, sprovođenju i zaštiti ljudskih prava. Moram konstatovati ovdje koje su posljedice ovih propusta. Navodi se da je podnijeta tužba kojom se traž 545 miliona KM. To je matematika. Tih 545 miliona nisu sredstva kako su sudovi, na koje se pozivaju, permutirali, da su to neke pare lica kojim se nije, kojim nije ostvareno pravo, to su pare penzionera RS-a koji su ostvarili penziju i na mjesečnom nivou to je 8 miliona, 300 se danas izdvaja za ovu kategoriju. Drugim riječima 10% penzije u RS-u su manje, 10% na mjesečnom nivou svakog penzionera ako se odbije ovih 8 miliona i 300, koliko je na mjesečnom nivou. Presude koje su donijete u sudu su pojednostavile odnos da su se bavile pojedinim pravima. Ovdje je pitanje prava imovine Fonda PIO RS i koliko sam obavješten ima čak i podnijet je zahtjev Evropskom sudu za ljudska prava povodom ove presude. Stoga bih ja molio konkretan odgovor - Šta je država B i H preduzela i šta će preduzeti da izvrši presudu Suda u Strazburu i Doma za ljudska prava? Presuda Pašalić-Šekarić je u istom statusu kao što je presuda Sejdić-Finci. Možda je, da ne povrijedim pripadnike nacionalnih manjina i drugih, i drastičnija, jer se ovdje radi o 24.000 penzionera, 24.000 penzionera ili prevedeno 10% manja penzija svakog penzionera u RS-u zato što od 2003. godine Federacija BiH, kao što reče gospodin Ivanić, puna usta i vladavine prava i principa pravne sigurnosti, nije izvršila odluku. Zbog toga molim da mi se, naravno u pismenoj formi, dopuni ovaj odgovor i zamolio bih da se uključi ako je potrebno i agent koji predstavlja BiH oko pojašnjavanja kakve su obaveze BiH u izvršavanju ovakvih odluka. Hvala vam.
Ja se Vama zahvaljujem. ... pitanje je ponovo upućeno. Tehničku službu molim da otkloni smetnje vezano za mikrofon koji je u funkciji na radnoj površini uvaženog kolege gospodina Simića, jer primjetili ste svi da proizvodi određene šumove koji ometaju pažljivo praćenje onog o čemu on govori. 10 Sad bih vas molio da imate u vidu daje poziv za prijavu imao karakter poziva za prijavu za izjašnjavanje o tome da li ste zadovoljni ili niste zadovoljni dobijenim odgovorom, ali ja nema na monitoru mogućnost da znam da li ste se prijavili za takvu vrstu govora ili za postavljanje novog pitanja. Pa sada pitam, ovako ćemo to vrlo lako ja mislim riješiti, dakle od prijavljenih gospodin Merdžo, Rodić, Košarac, Bećirović, Nermina Kapetanović, dakle gospodin Košarac ponovo prijavljen, dakle ko se prijavio da bi se izjasnio o tome da li je zadovoljan ili nije zadovoljan odgovorom? Da l i j e iko? Niko. Gospođa Kapetanović. Izvolite uvažena kolegice.
Ja izražavam svoje nezadovoljstvo zbog činjenice da sam Ministarstvu vanjskih poslova prije četiri mjeseca uputila delegatsko pitanje o učincima ekonomske diplomatije B i H u periodu 2006.- 2010. godina, Ministarstvo vanjskih poslova do dan danas nije uputilo odgovor meni kao delegatkinji ovog Doma. Tako da želim da ponovo upozorim predstavnike Ministarstva da mi duguju taj odgovor. Hvala.
Zahvaljujem se, biće učinjeno. Gospodine Genjac, da li je Vaša prijava vezana za izjavu ili, postoji Vaša prijava? Ne postoji, uredu. Zahvaljujem se. Nastavljamo sa redom prijavljenih za postavljanje novih delegatskih pitanja. Gospodin Josip Merdžo. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući, pozdrav Vama, Vašim kolegama i svim kolegama ovdje. U biti nemam novo pitanje, znači isto kao i kolegica Nermina Kapetanović. Dakle, na 6. sjednici sam postavio pitanje na koje još uvijek nisam dobio odgovor a rokovi određeni ističu. Podsjećenja radi, dakle radi se o Odluci Ustavnog suda BiH kojim je zadužen Parlament B i H da unutar svojih nadležnosti pristupi određenim aktivnostima oko Izbornog zakona BiH, a tiču se izbora Gradskog vijeća u Gradu Mostaru. Još jednom molim, zbog rokova koji, evo ističu ovaj mjesec, da dobijem odgovor na svoje pitanje - U kojoj je fazi implementacija Odluke Ustavnog suda u dijelu koji se odnosi na Parlament BiH? Hvala lijepo.
Zahvaljujem se, pismeno će biti odgovoreno na Vaše pitanje. Ja se nadam što prije, a urgencija će otići i ispred Sekretarijata Doma naroda. Hvala. Za riječ se javio uvaženi kolega Dragutin Rodić. Gospodine Rodiću izvolite. 11
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Moje pitanje će biti upućeno Savjetu ministara B i H a odnosi se na sljedeće. Naime, da li Savjet ministara u svom programu prijedloga zakona i upućivaja u parlamentarnu proceduru ima namjeru da predloži Zakon o spomenicima i spomen obilježjima? Mislim da se radi o vrlo značajnom pitanju i to iz dva razloga. Prvi je da se obilježe mjesta stradanja u proteklom ratu. I drugi je da se ta oblast reguliše na jedinstven način. Obzirom da ja imam informaciju i znam da su se određene sredine obraćale Savjetu ministara sa ovakvim zahtjevima, evo ja tražim da ovaj odgovor dobijem u pisanoj formi i da nakon toga, evo u ovoj formi odgovora na delegatska pitanja tražim svoj stav. Hvala.
Zahvaljujem se kolegi Rodiću. Za riječ se javio uvaženi kolega Staša Košarac. Izvolite gospodine Košarac.
Hvala predsjedavajući. Želim pitanje da postavim Ministarstvu pravde i naravno očekujem da ću odgovor dobiti u pisanom obliku. Naime, prilikom različitih oblika komunikacija sa građanima, njihovim porodicama, nevladinim organizacijama različitog karaktera, u više navrata sam informisan da se na neuniverzalan način, nejednako prema svim licima, odnosno osuđenim licima primjenjuju pozitivni zakonski propisi na nivou BiH, a odnose se prije svega na pogodnosti definisane zakonom. Naime riječ je o osuđenim licima srpske nacionalnosti po osnovu krivičnog djela ratnog zločina, gdje smo dobili informacije da, jer očigledno da osuđena lica imaju međusobno komunikacije, da postoje različite primjene zakona na nivou BiH, pa s tim u vezi bih vas zamolio da napravite jednu analizu ovih navoda izrečenih u ovom delegatskom pitanju i da naravno, u pisanom obliku, dostavite precizniji odgovor. Hvala. Zahvaljujem se kolega Košarac. Obzirom daje tražen pismeni odgovor, iako je ovdje prisutan ministar, predlažem gospodine ministre da to bude u pismenoj formi. Zahvaljujem se. Za riječ se javio uvaženi kolega Hasan Bećirović. Izvolite kolega Bećiroviću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Uvaženo predsjedništvo, kolegice i kolege. Ja imam nekoliko kratkih pitanja ministru finansija i trezora. Prvo pitanje - U kojim bankama, na koji način, kojim postupkom i pod kojim uslovima su otvoreni depozitni investicijski i transakcijski računi kao sastavni dijelovi jedinstvenog računa trezora? 12 Drugo pitanje - Da li je Ministarstvo finansija i trezora otvaralo i ima li još uvijek otvorenih rezervnih dopunskih računa? Ako jeste, koliko i u koje svrhe, kod kojih banaka, kojim postupkom i pod kojim uslovima? Sljedeće pitanje - Da li je Minsitarstvo finansija i trezora u 2009., 2010. i 2011. godini investiralo javna sredstva sa jedinstvenog računa trezora i ako jeste, u koje instrumente, na koji način i pod kojim uslovima? 1 posljednje - Da li je Ministarstvo finansija i trezora, odgovarajućom odlukom u skladu sa zakonom, imenovalo investicijskog menadžera i ako jeste, koje to i pod kojim uslovima? Naravno, obzirom na opsežnost ovih pitanja, očekujem pismeni odgovor od ministra. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem se kolega Bećiroviću. Za riječ se javio uvaženi kolega Mladen Ivanić. Izvolite kolege Ivaniću. M L A D E N
Ja vas podsjećam da smo mi, raspravljajući o Izvještaju Tužilaštva, donijeli zaključak daje Tužilaštvo BiH obavezno da u roku od 30 dana dostavi analizu rada stranih tužilaca u Tužilaštvu BiH. Pitam Kolegij - Da li je ta analiza dostavljena? I ako nije, šta Kolegij misli preduzeti da se ispoštuje naš zaključak? Hvala.
Zahvaljujem se kolegi Ivaniću. Biće pismeno odgovoreno. Za riječ se javio uvaženi kolega Mehmed Bradarić. Izvolite kolega Bradariću.
Ja imam dva poslanička pitanja. Neću ovo postavljati pitanje za održavanje sjednice. Prirodno je da se mi u Klubu SDP-a dogovaramo, ali ja mislim da sam našao dovoljno razloga zbog kojih je trebalo održati ranije sjednicu Doma naroda. Ja imam, kažem dva pitanja. Prvo je - u Izvještaju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza za 2010. godinu navedeno je da se preko 30 miliona maraka na godišnjem nivou plaća za zakup smještaja zajedničkih institucija u BiH. Tražim od Vijeća ministara B i H da mi odgovori - Koje su to institucije, moraju li biti izvan zgrade Parlamenta i zgrade Vijeća ministara, ako u njima ima neiskorištenog prostora, da li se iznajmljivanje prostora vrši neposrednom pogodbom, dakle onom tezgom ili javnim pozivom i je li nužno da većina njih bude u sredini grada? Drugo pitanje postavljam Vijeću ministara i Ministarstvu sigurnosti. Prije nekoliko dana u organizaciji Centra za sigurnosne studije održanje seminar na temu „Zakonska legislativa o oružju u BiH". Ja sam bio prisutan na ovoj javnoj raspravi i imajući u vidu sveobuhvatnost i 13 multidisciplinarni pristup problematici oružja i eksplozivnih sredstava, nužno je ostvariti saradnju i koordinaciju od državnog, preko entitetskog, do lokalnog nivoa kojeg trenutno nema. To je moguće postići uključivanjem svih subjekata u realizaciji i harmonizaciji Zakona o oružju kojeg, kažem, BiH još nema. I postavljam pitanje Vijeću ministara - Kada će Nacrt zakona o oružju naći, kada će se ovaj zakon naći u parlamentarnoj proceduri? Naravno, i na ovo tražim pismeni odgovor.
Zahvaljujem se kolega Bradariću. Za riječ se javila uvažena kolegica Nermina Kapetanović. Izvolite gospođo Kapetanović.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, gospodo dopredsjedavajući, dame i gospdo. Ja imam četiri pitanja upućena prema Vijeću ministara. Prvo je - Šta je konkretno uradio Ured za veterinarstvo BiH prema Mapi puta za uspostavljanje funkcionalnog sistema za označavanje životinja u BiH u skladu sa EU standardima, kao nosilac aktivnosti na: izmjeni kaznenih odredaba Zakona o veterinarstvu BiH, izradi novog softvera za označavanje i registraciju kretanja životina, - na provođenju informativne kampanje i - jačanju kapaciteta u Agenciji za označavanje životinja u BiH zapošljavanjem potrebnog stručnog kadra u Agenciji. Napominjem da je krajnji rok za stavke od 1 do 3 bio 4. mjesec ove godine, a rok za posljednju stavku je bio 31.12.2010. godine. Moje drugo pitanje - Zašto Agencija za zaštitu ličnih podataka BiH nije izricala sankcije za kontinuirano kršenje Zakona o zaštiti ličnih podataka od strane poslodavaca koji od osoba koje učestvuju u konkursnim procedurama traže da, uz prijavu za posao, dostave uvjerenje o nekažnjavanju? Moje treće pitanje - Postoj li mogućnost utvrđivanja više od dva granična prelaza sa Republikom Hrvatskom prije njenog ulaska u EU? I četvrto pitanje - Zašto se veliki broj osoba kojima je izrečena sudska presuda izdržavanja kazne zatvora slobodno kreću ulicama BiH, s obzirom da to utiče na povećanje izvršenja krivičnih djela? Zahvaljujem.
Zahvaljujem se gospodi Kapetanović. Da li drugi delegati žele da nastave učešće u ovoj tački dnevnog reda? Ne. Zahvaljujem se. 14 Konstatujem da smo zaključili tačku 2. dnevnog reda. Prelazimo na tačku tri dnevnog reda, Ad. 3. Prijedlog zaključka o produžavanju amandmanske faze za Prijedlog zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u BiH 2011. godine - predlagač zaključka: Kolegijum Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Kolegijum Doma naroda Paralamentarne skupštine BiH na 7. sjednici, održanoj 09.11.2011. godine, usvojio je Prijedlog zaključka o produženju amandmanske faze za Prijedlog zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u BiH 2011. godine. U vezi s tim Kolegijum Doma naroda predlaže Domu naroda usvajanje sljedećeg zaključka: - Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH produžava amandmansku fazu za Prijedlog zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u BiH 2011. godine za 30 dana od dana usvajanja ovog zaključka na sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nema prijavljenih. Zahvaljujem se. Pardon, uvaženi kolega Mladen Ivanić. Izvolite kolega Ivaniću.
Možemo li mi, ja ću opet postaviti jedno poslovničko pitanje, produžiti ovo neograničeno? Ozbiljno govorim, zato što će se svakih 30 dana to pojavljivati i onda ćemo svaki put imati, počeće vremenom javnost da nam prigovara što to radimo. Ili ćemo donijeti zakon ili ga nećemo donijeti. Ako ga nećemo donijeti, hajde onda da izglasamo da se neće donijeti. Ja sam da se donese. A ovako svakih 30 dana produženje amandmanske faze ja mislim da je besmisleno. Ako ima poslovnička mogućnost predlažem da se amandmanska faza produži na neograničen rok, da ne bi dolazilo svakih, moraćemo sjednice zbog ovoga imati, samo zbog ovoga ćemo morati imati sjednice, da bi produžavali 30 dana. Izvinjavam se.
Zahvaljujem se kolegi Ivaniću. Da li se još neko javlja za riječ? Nema prijavljenih. Zahvaljujem se. Glasamo o Prijedlogu zaključka. Po prijedlogu zaključka, od prisutnih 14 - za je bilo 11,3 delegata su bila uzdržana. Iz Federacije 7 je bilo za, 2 uzdržana, iz Srpske 4 za i 1 uzdržan. Uz postojanje opšte i entitetske većine konstatujem zaključak je usvojen. 15 Prelazimo na tačku četiri dnevnog reda, Ad.4. Prijedlog zakona o primjeni rezultata analize D N K u sudskim postupcima (drugo čitanje) - predlagač: Savjet ministara BiH Ovo je drugo čitanje. U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa o Prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj Ustavnopravne komisije Doma naroda. Ustavnopravna komisija je prihvatila Prijedlog zakona sa 18 amandmana. Predstavnički dom je na 77. sjednici, pardon šta je ovo, da prošlog saziva, izvinjavam se, održanoj 12., ... Bećirović nije stvarno otišao tako daleko, pardon, održanoj 12.05.2010. godine i usvojio Zakon o primjeni rezultata DNK u sudskim postupcima sa 18 amandmana. Riječ dajem predsjedavajućem Ustavnopravne komisije, Krstanu Simiću.
/nije uključen mikrofon/
Molim?
/nije uključen mikrofon/
Pa ne moramo učestvovati u diskusiji ako, pa dobro kolega Ivaniću da nastavimo, pa ćemo, na klubu, niste bili jučer, izvinjavam se zaista. Dakle, riječ dajem predsjedavajućem Ustavnopravne komisije, kolegi Krstanu Simiću. Izvolite kolega Simiću.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pred nama se nalazi Izvještaj i vidjeli ste, nema potrebe da ga ponavljam, i istorijat donošenja ovog zakona dugo traje. Gospodin Rodić(?) i ja smo bili uzdržani, imajući u vidu da osnovni tekst zakona ima 32 člana a ima 18 amandmana. Dobili smo novi amandman i smatramo da zaista na jednom ovakom zakonu ne možemo dopustiti da imamo 18 amandmana prije nego što smo zakon usvojili. Smatramo da zakon nije pripremljen i daje ovo ozbiljno pitanje i stoga nećemo podržati ovaj zakon uz još jednu napomenu, da postoje tu neka neriješena pitanja jer je Dom u prošlom sazivu dobio i jedno pismo od međunarodne zajednice koja je sugerisala da se zastane sa ovim, donošenjem ovog zakona kako bi se neka pitanja razriješila. I mislim, da ta pitanja još nisu razriješena. Hvala.
Kolega Simiću, dakle ja cijenim ... 16
A l i istovremeno ostajem kod zapisnika, nema šta drugo.
Pa mislim zbog Poslovnika, dakle vi ste dobili riječ kao predsjedavajući Komisije.
Jeste, ja sam odmah dao, da ne bih komentarisao poslije.
Evo, ja molim da ovo ne bude praksa ubuduće jer nije u skladu sa Poslovnikom, ali dobro. Stoje rečeno ne može se vratiti. Sada riječ dajem predlagaču zakona, ako je prisutan? Ako želi naravno? Hvala kolegi Čolaku. Otvaram raspravu o ovoj tački dnevnog reda. Pozivam vas da se uključite u diskusiju. Za riječ se javio, uvaženi kolega Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac. H A L I D
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege. Hronologija oko ovog zakona i njegovog dospjeća do ovog trenutka je veoma duga. Svi ćemo se mi složiti daje ovo nova materija, prilično aktuelna u B i H u zadnjih možda nekoliko godina i da, naravno postoji potreba da se reguliše i zakonom, jer upotreba ove metode je itekako prisutna i itekako efikasna. Vijeće ministara je izradilo Prijedlog zakona koji je početkom 2010. godine došao u parlamentarnu proceduru nastojeći, naravno da, što je u moguće bolju praksu, uobliči u zakonsku normu, pogotovo što je usko uz ovaj zakon vezan i rad novouspostavljene Agencije za forenzička ispitivanja i vještačenja pri Ministarstvu sigurnosti BiH. Po dospijevanju zakona u proceduru zaista je uočeno da, pored nastojanja da se na najbolji način uobliči praksa u zakon, uočene su i sve naše specifičnosti u našem zakonodavstvu krivično pravnom. Uočena je potreba da se neka pitanja dodatno pojasne i zbog od prilike 2-3 grupe problema pojavila se potreba za značajnim brojem amandmana. Dakle, jedna grupa pitanja je bila vezana za evropsko zakonodavstvo i ova oblast se ne referira na pravno obavezujuće norme evropskog zakonodavstva. Međutim, kako je i u Izvještaju Direkcije za evropske integracije u pogledu saglasnosti sa ... navedeno, Evropska komisija je izdala jedan zaključak, odnosno preporuku koja se uglavnom odnosi na poštivanje ljudskih prava i osnovnih sloboda u primjeni rezultata analize dezoksiribonukleinske kiseline, i bilo je potrebe da se određena pitanja u odnosu na predloženi zakon dovedu u vezu i usklade s tim. To je jedno pitanje. 17 Drugo, grupa pitanja je bila vezana za potrebu da se osigura institucionalna tranzicija u smislu dok se osposobi Agencija za forenziku, za ovu oblast, da se osigura taj tranzicioni period da ne bi nastao vakum, i td. Treća grupa je vezana da se razjasne pitanja u pogledu opreme i zaključak sa Predstavničkog domaje išao od prilike Ministarstvu sigurnosti u tom smislu da Ministarstvo sigurnosti odgovori šta je sa opremom koja je za forenziku vrlo sofisticirana, skupa. Ministarstvo sigurnosti je dostavilo odgovor i tu se radi, svi smo dobili taj odgovor. Od dvije, tri grupe opreme, vrlo skupe koju je donirala međunarodna zajednica, potpisani su protokoli Ministarstva sigurnosti i policijske agencije u entitetima. Jedan dio opreme je smješten u Federalnoj policiji, odnosi se na DNA, drugi dio je smješten u Banja Luci, odnosi se na narkotike, isto tako sofisticirana oprema. Vlasnik sve te opreme je Ministarstvo sigurnosti BiH, a prenošenje te opreme će se, u skladu sa aneksima i protokolima dodatnim oko toga, osigurati kako je to propisano procedurom, sve nastojeći da se spriječi mogući diskontinuitet u funkcioniranju i radu ovih laboratorija. I četvrta grupa pitanja koja je možda najviše intervencija u zakon imala, ali ni jedna intervencija nije koncepcijske naravi u zakon. Četvrta grupa intervencija je bila iz razloga što, kada smo bili u Predstavničkom domu, započeli proceduru i kao nadležna komisija ustanovili smo da ima niz pitanja koje treba pojasniti, precizirati, pa je zaključeno da se imenuje jedna grupa iz Ustavnopravne komisije tadašnjeg Predstavničkog doma, da se provede čak i javna rasprava, koja je provedena 17. marta 2010. godine. 1 na toj javnoj raspravi sudjelovao je veliki broj stručnjaka, eksperata iz forenzike, čak i iz regiona, iz Hrvatske, Srbije, iz entiteta, forernzičara općenito i forenzičara isključivo za ovu analizu dezoksiribonukleinske kiseline, pravnih stručnjaka, predstavnika ministarstava, predstavnika Agencije za forenziku, parlamentaraca i td. Nakon te rasprave održana je jedna serija sastanaka ove grupe parlamentaraca sa svim predstavnicima ministarstva, agencije, forenzičara, laboratorija i usaglašavani su ti amandmani. I rezultat tih razgovora, koji su trajali ja mislim jedno 3-4 mjeseca, je ova grupa amandmana. Jeste to značajan broj amandmana, ali ni jedan amandman ne mijenja koncepciju zakona. I svi ti amandmani su ili pojašnjenje, ili stručno preciziranje, ili osiguravanje ove institucionalne tranzicije, ili definicije koje na neki način se dovode u vezu sa standardima u ovoj oblasti ,ili pojašnjenja koja osiguravaju, odnosno poboljšavaju primjenu Konvencije o ljudskim pravima u ovoj oblasti primjene rezultata analize dezoksiribonukleinske kiseline, koja je i sa etičkog aspekta vrlo osjetljivo pitanje. Ti amandmani su usvojeni na Ustavnopravnoj komisiji Predstavničkog doma. Nakon toga je zakon usvojen i na Predstavničkom domu. U tome je došao kraj mandata. Sad smo te amandmane obnovili na Ustavnopravnoj komisiji Doma naroda, nastavili, dakle proceduru kako to Poslovnik predviđa. U 99% to su uglavnom isti amandmani. 1 ja mislim da ovaj zakon je potreban, potrebno je da pođe, da krene taj tranzicioni period, da se krene sa donošenjem potrebnih pravilnika, da se uspostavlja laboratorija i njen, u forenzičkoj Agenciji laboratorij za DNA analizu u potrebnom kapacitetu, sa potrebnom stručnošću, sa potrebnim akreditacijama i da se konačno počne ovaj rad i ovog laboratorija u Agenciji. Mislim da nije dovoljan razlog broj amandmana koji je podnesen na zakon da bi zakon bio prihvaćen ili osporen. Mislim da je bitna suština i karakter tih amandmana. Broj amandmana, to je jedna stvar. I druga stvar, što se tiče ove imovine i ovih pitanja koja su postavljena, i ove laboratorije, to pitanje je potpuno razjašnjeno, imamo odgovor Ministarstva za sigurnost. 1 ja mislim da nema, 18 barem ja nisam čuo argumentaciju koja bi išla u prilog neusvajanja zakona. Svi argumenti govore da je zakon potreban i da ga treba usvojiti. Ja mislim, možda ako bude potrebe oko pojedinih amandmana šta oni ustvari donose u nekoj raspravi, mislim da u ovom trenutku to nije potrebno. Svi smo dobili amandmane, imali smo i zakon, ali uglavnom amandmani se odprilike odnose na ove četiri vrste intervencija. S tim uz napomenu da dan primjene zakona, dan početka primjene zakona je pomjeren za odprilike godinu dana od današnjeg eventualnog usvajanja da bi se osigurali svi potrebni tranzcioni postupci. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi Genjcu. Za riječ se javila uvažena kolegica Brojana Krišto. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, razlozi koji su navedeni kod ovog zakona su uistinu razvidni i oni govore o tome da se radi o jednom vrlo značajnom zakonu i zakonu koji je potreban B i H i takođe o zakonu koji je potrebno uskladiti i sa međunarodnim standardima. To je zakon koji služi za otkrivanje izvršitelja kaznenih djela uz istodobnu mogućnost eliminiranja pojedinih osumnjičenih kao izvršitelja kaznenih djela, a takođe služi i za identifikaciju osoba i leševa. Međutim, ono što se meni postavilo kao pitanje, i to je rekao kolega, što sam na našem Povjerenstvu ustavnom razgovarala, je ono da zakon od temeljnih do završnih odredbi ima 33 članka i da zapravo nema članka koji se ne mijenja ovim amandmanima. Ja sam to takođe na Povjerenstvu pozdravila i ovdje želim pred ovim Domom pozdraviti napore uvaženog kolege Genjca, koji je uistinu zajedno sa svojim vjerojatno stručnim timom, jer ovaj zakon je uistinu takav da ga moraju raditi stručne osobe, kako s područja medicine, tako i iz područja prava. A l i u ovom trenutku nisam uvjerena i nisam dobila odgovore, naravno iz razloga što na našem povjerenstvu nisu bili ni tehnički obrađivači, na neki način predlagatelji ovog zakona, pa sam rekla da ću na povjerenstvu dati potporu ovim amandmanima, ali naravno otvoriti raspravu na ovom Domu, što mi dovodi u pitanje i postavljam sebi i svima nama - ko je insitucija osim resornog ministarstva, odnosno tehničkog obrađivača zakona prema Vijeću ministara i prema domovima, ko bi trebao biti, da kažem, stručniji, kompetentniji, ko bi trebao to konsultirati struku, ako ne to ministarstvo, posebno imajući u vidu, evo činjenicu da se amandmani tiču nekih, hajmo reći, preciznijih, jasnijih određivanja i odnose se na određene norme koje bi dale nekako doprinos jasnoći primjene određenih normi. Međutim, evo jedan samo komentar amandmana koji smo dobili a koji je uložen i prije sjednice, govori o ovlaštenjima za davanje naredbe, pa ovdje recimo meni kao pravniku se postavlja pitanje - zašto Sudu i tužitelju? Zapravo to može biti dostavljeno instituciji jednoj, to treba raditi Sud, znači u okviru toga. Tako da meni u ovom trenutku, jednostavno me stavlja u dilemu kako da se opredjelim spram ovog zakona a imajući u vidu, evo i razloge i potrebu i usklađivanje sa međunarodnim standardima, a sve da kažem u cilju da donesemo jedan zakon koji će uistinu biti kvalitetan i koji će svojom primjenom jednostavno omogućiti svima, da kažem, jasniju proceduru i zadovoljavanje pravde na koncu u institucijama gdje je to i mjesto. 19 Evo hvala lijepa, tako da želim čuti nakon ovoga i stav tehničkog obradivača zakona, kako bi se u konačnici, mada već u ovom trenutku imam nekakav stav, mogla odrediti spram izjašnjenja i o amandmanima i oko cjelovitog teksta zakona. Hvala.
Zahvaljujem se uvaženoj kolegici Krišto. Za riječ se javila uvažena kolegica Nermina Kapetanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Zašto je važan ovaj zakon? I s medicinskog i s pravnog aspekta i sa aspekta sigurnosti, treba neke stavke ponoviti iz zakona. Analiza dezoksiribonukleinske kiseline predstavlja, na neki način, novi oblik naučnih dokaza, čije rezultate prihvaćaju svi sudovi širom svijeta, gotovo svi. Riječ je o tehnologiji koja je, dakle gotovo općeprihvaćena u većini svih prvnih sistema u svijetu. Vrlo značajna, kako je rekla kolegica Krišto, ta analiza je pri istraživanju kriminalnih radnji i utvrđivanju identiteta osoba ali i dokazivanju srodstava. Riječ je o metodi koja se, sasvim sigurno mogu reći, ubraja u najsofisticiranija dostignuća koja postoje u oblasti znanosti. U krivično-pravnom sistemu upravo analiza DNA unapređuje tehnologiju u smislu vještačenja, što je neophodno radi otkrivanja počinitelja kaznenih djela, odnosno radi pravilnog i potpunog utvrđivanja relevantnog činjeničnog stanja u konkretnom kaznenom postupku, što u BiH vrlo često nije postojala mogućnost za tako nešto. Upravo zbog takvog razvoja nauke se uspjelo doći, dakle u naprednim zemljama, kako EU, tako i svijeta, uspjelo se doći do očuvanja najvažnijih vrijednosti svake pravne države, odnosno osigurati se da niko nedužan ne bude osuđen, te da počinitelj kaznenog djela bude kažnjen u skladu sa zakonom, a na temelju zakonito provedenog sudskog postupka. DNA analiza predstavljala revolucionarni, dakle znanstveni napredak u otkrivanju počinitelja kaznenih djela i predstavlja odgovor na sve profesionalniji pristup počinitelja u planiranju počinjenja, te prikrivanju tragova kaznenog djela, s čim se i bosanskohercegovačko zakonodavstvo vrlo često susreće. Upravo, dakle u navedenom, nauka pruža ključne odgovore. U tome uspijeva i kroz amandmane uvaženog kolege gospodina Halida Genjca i predlagača ovog zakona, u tome uspijeva i to joj je ustvari intencija. Šta je cilj svega toga? Povećati sigurnost građana a smanjiti sigurnost i samouvjerenost počinitelja kaznenih djela, naročito njihovih namjera na počinjenje novih kaznenih djela. U segmentu toga sam i shvatila neke od amandmana uvaženog kolege Genjca. Kako sve više zemalja uspostavlja i širi svoje forenzične DNA baze podataka mogućnost da se uspješno razmjenjuju podaci između zemlja se takođe povećava. To je i za B i H neophodno. Time se onemogućavaju počinitelji koji čine kaznena djela, slobodno se krećući, bez straha da će ih njihov dosje pratiti da počine isto ili koje drugo kazneno djelo, ali izvan države u kojoj ga je već ranije počinio. Ukoliko baza podataka sa DNA profilima pohranjenim u pojedinačne državne baze podataka nisu potpune, kao što je slučaj u BiH, odnosno što je slabija baza podataka pojedine države kao što je kod nas, to je ista država privlačnija pojedinim počiniteljima za planiranje i činjenje kaznenih djela. M i to moramo spriječiti. 20 U skladu s tim neophodnim se postavlja i pitanje potrebe usklađivanja našeg kazneno pravnog sistema sa sistemima država širom svijeta. Mislim u smislu ispunjenja osnovnog cilja izmjena našeg kazneno pravnog sistema u smislu osiguravanja zaštite najviših vrijednosti našeg pravnog sistema, odnosno osiguravanja sigurnosti građana onemogućavanjem počinitelja pojedinih kaznenih djela u počinjenju, mogućem ponavljanju ili prikrivanju istih, te kažnjavanju počinitelja nekog kaznenog djela za počinjeno djelo. Stoga se postavlj, dakle pitanje, hoće li se u BiH vrlo brzo pristupiti izmjenama Zakona o krivičnom postupku ukoliko ovaj zakon bude usvojen i hoćemo li slijediti pozitivnu praksu koju čine naši susjedi, iz Republike Hrvatske, koji su svoje krivično-pravno zakonodavstvo uskladili sa ovim vrlo važnim zakonom, kako za njihovu državu, tako i za sve zemlje svijeta, i koliko znam, po informacijama koje imam, trenutno je u saborskoj proceduri i Zakon o izvršavanju kazne zatvora, odnosno Zakon o izmjenama o izvršavanju kazne zatvora. Mislim da tako nešto treba uraditi i u BiH, ali cijenim napore i predlagača i ulagatelja amandmana. Smatram daje po svom karakteru i značaju, ovo dakle nije potreban, nego neophodan zakon za državu BiH i sigurnost njenih građana. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se uvaženoj kolegici Kapetanović. Za riječ se javio uvaženi kolega Staša Košarac. Izvolite gospodine Košarac.
Hvala predsjedavajući. Želim naravno da apostrofiram činjenicu da je i za nas veoma važno donošenje ovog zakona iz više razloga. U kontekstu osvrta na odgovor koji sam dobio na poslaničko pitanje u vezi sa radom Instituta za nestala lica, između ostalog i uticaj međunarodne zajednice u tom domenu, naravno leži odgovor i u donošenju Zakona o DNK. Naravno, procjenjujem da je to veoma važno s aspekta procesa traženja nestalih i naravno svih ostalih aktivnosti na otkrivanju krivičnog djela, različitih oblika krivičnog djela u BiH. I tu nema dileme. Međutim, ja želim da kažem nekoliko riječi i da malo otvorenije otvorim, rekao bih, i podle namjere u amandmanima koji su dostavljeni ovde pred Dom naroda. Riječ je o sljedećem. Prvo, prije svega Zakon o Direkciji za koordinaciju policijskih tijela i Agencija za podršku policijskih struktura, koji je usvojen 2008. godine, precizno je definisano potreba donošenja, odnosno funkcionisanja početka rada Agencije za forenzička ispitivanja, koja je počela u februaru 2009. godine sa radom. M i smo često akteri rada komisije, bar neke kolege rade, Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost gdje vidimo da menadžment Agencije predano radi svoj posao, pokušava da u okvirima budžetske podrške riješi određena pitanja i da Agenciju stavi na zdrave noge. Ključno pitanje jeste oprema koja je donirana 2006. godine i ključni problem jeste uzurpacija te opreme od strane Federalnog MUP-a. I umjesto da smo u startu donoseći zakon preciznije definisali ko raspolaže ovom opremom, danas imamo tendenciju da i dalje to koristi Federalni MUP, podkrepljujući činjenicama kako postoji jako puno eksperata u Federalnom MUP-u koji se bave tim pitanjem. Ja ću vam reći da nema eksperata. Reći ću vam da je samo jedan zaposlenik ili zaposleno lice dobilo certifikat koji su proveli stručnjaci iz Hrvatske i da je samo jedno lice, odnosno pod navodnim znacima stručnjak, dobio dozvolu da može raditi, da ne može raditi samostalno, odnosno 21 da može da radi zajedno sa tim ovlaštenim ekspertom. Reći ću vam isto tako da oba stručnjaka su na bolovanju gdje će sigurno jedan od njih, a onaj ko ima dozvolu da radi samostalno, najmanje dvije godine provesti. Kada to kompariramo sa prijedlogom amandmana vidimo da ovde hoćemo nešto drugo da uradimo. I to je ključni problem. Podsjetit ću vas takođe da smo, da je 2010. godine, Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH tražio od Minstaarstva bezbjednosti BiH da u kontaktu s Federalnom upravom policije utvrdi pravo korištenja donirane opreme, i ukoliko je to država BiH, da osigura prenos te opreme na Agenciju za forenzička ispitivanja i vještačenja. Ja se izvinjavam gospodine Genjac, malo sam razgovarao i sa ostalim kolegama. Niko od nas nije vidio zvaničan odgovor Ministarstva bezbjednosti. Dozvolite da sam član Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost, da smo više puta, evo gospođa Krišto to potvrđuje, više puta o tome pričali, mislim da mi nemamo, možda vi imate, ali mi nemamo akt Ministarstva bezbjednosti koji o tome govori. Naravno, da smo željeli da precizno definišemo pravo korištenja, odnosno raspolaganje imovinom poštovali bismo i stav Evropske komisije koja je donator ove opreme gdje je konstatovano da se ovo mora prije svega definisati zakonom. Imamo Agenciju koja je na nivou BiH. Ja sam očekivao da ćemo imati zajednički stav da podržimo razvoj resursa agencija koje su na nivou BiH. Možda sam ja u zabludi, ali mislim da su ovo pitanja koja, naravno reći ću i to da ima i drugih, kada smo ulazili u analizu strukture amandmana na zakon, imamo i određenih drugih pitanja i s tim u vezi mislim da bi najbolje bilo, naravno ukoliko je to moguće, u skladu sa Poslovnikom, da ovaj zakon, da se o ovom zakonu danas ne izjašnjavamo i da pokušamo da nađemo način da kroz buduću amandmansku fazu mnogo više truda uložimo u sadržaj amandmana i da konačno taj amandman u ovoj(?) proceduri usvojimo, odnosno taj zakon usvojimo u proceduri u Domu naroda. Hvala.
Zahvaljujem se kolegi Košarcu. Ako nema više prijavljenih, niti replika, prelazimo na ... H A L I D
/nije uključen mikrofon/
Ivinjavam se, ja nemam na monitoru gospodine Genjac. Moraćete ponoviti. Gospodin Genjac, ispravka krivog navoda. Izvolite kolega Genjac. H A L I D
Ma, ne znam na čije podle namjere misli kolega Košarac, ali u svakom slučaju mislim da to nije primjereno za taj vokabular u ovom razgovoru, mislim. Da li je mislio na predlagača ili amandmane, ne znam ni ja, ali svaki amandman ima određeni sadržaj. O amandmanima se raspravlja na komisiji, protiv amandmana se reaguje protivamandmanima, obaraju se i td. 22 Pitanje imovine i pitanje opreme koja je donirana može se riješiti na ovaj ili na onaj način. U svakom slučaju ta oprema je u kompletu donirana i namjera je da se forenzika radi na jednom mjestu. Da se narkotici rade na mjestu jednom u Banja Luci, da se forenzika radi najednom mjestu u Sarajevu, dok se ne uspostavi Agencija u punom kapacitetu i dok ne dobije potrebne akreditacije. Dakle, to je namjera i to je, Protokol potpisan između USAID-a, međunarodne zajednice i ovih agencija, svih policijskih agencija uključujući i Ministarstvo sigurnosti, a to Ministarstvo sigurnosti je vlasnik imovine prema tom Protokolu. Ja ne znam kako seje desilo da ovo zvanično, zaista zvanično pismo Ministarstva sigurnosti nije dospjelo, ja ga imam zaista i ono potpuno obrazlaže detaljno o čemu se radi i u njemu, i iz njega se vidi odprilike da nema nikakvih podlih namjera, daje to jednostavno oblast koja je u dobroj mjeri regulisana Protokolom. Dakle, mislim da bi bilo korisno, imamo mi poslovničku mogućnost donijeti zaključak da se produži amandmanska faza. U cilju spašavanja ovog zakona i potrebe da se razjasne neke dileme, i imajući u vidu trud koji je uložen i značaj ovog zakona, mislim da ne bi bilo loše produžiti amandmansku fazu, i u interesu spašavanja zakona. Hvala vam.
Razumijem ovu repliku uvaženog kolege Genjca i kao pitanje koje se odnosi na odgovarajuće tumačenje Poslovnika, a u pogledu mogućnosti da se produži amandmanska faza u ovoj fazi postupka. Sekretar Doma naroda je u međuvremenu provjerio Poslovnik i došao do sljedećeg zaključka koji vam ja, nadam se, integralno prenosim - da nakon Izvještaja komisije i nakon što je završena ta procedura, tj. u ovoj fazi postupka, mi ne možemo obnavljati amandmansku fazu jer je ona prošla. Tako da možemo da se izjašnjavamo o zakonu sada ili kasnije u istom tekstu, što znači da više ne postoji mogućnost obnavljanja amandmanske faze. Shodno tome, ja bih sad zamolio, ukoliko postoji ta volja da se odloži izjašnjavanje o ovakvom tekstu zakona, ovakvom, samo ovakvom, da onda to bude ili saopšteno ili pismeno predloženo ili usmeno saopšteno. Dakle, ja ću prihvatiti naravno i jedno i drugo, s tim da kažem, upozoravam da odlaganje zapravo znači odloženo izjašnjavanje o ovakvom tekstu zakona, kako sam dakle informisan od strane sekretara Doma koji je u međuvremenu, kažem, iskoristio trajanje vaše replike, pa je to provjerio u Poslovniku. Predpostavljam da, izvolite kolega Genjac, u ime kluba, samo trenutak, da li se, mikrofon radi? Radi, samo izvolite. H A L I D
Naime, dakle mi imamo, ovaj institut kada se na Domu, na plenarnoj sjednici konačno izjašnjava o zakonu, prihvata se izvještaj nadležne komisije koji u sebi sadrži amandmane i tom prilikom se mogu ulagati amandmani koji osporavaju uložene amandmane na sjednici komisije. Ja mislim da bi tu mogli naći prostor da odgodimo izjašnjavanje o zakonu i da istovremeno omogućimo da se 24sata ili 48 sati prije izjašnjavanja o zakonu, do tada da rok za amandmane koji osporavaju amandmane ili na neki način ih mijenjaju. Ima tu prostora ako mi odlučimo, Poslovnik ne brani to. 23
Gospodine Genjac, dakle vrlo rado, međutim dobio sam sad i mogućnost da pročitam član 112. Poslovnika. Delegati i klubovi naroda mogu predlagati amandmane koji osporavaju amandmane koje je komisija usvojila. Ovi amandmani dostavljaju se najkasnije 24 časa prije početka sjednice Doma. U ovoj fazi u kojoj se mi sada nalazimo, taj dio postupka je, dakle iza nas, konačno završen. I to nas onemogućava da postupamo na predloženi način. Dakle, meni je zaista žao, mi smo razgovarali o ovome na Kolegiju, jednostavno situacija je takva, evo. Izvolite gospodine, gospodin Merdžo ili gospodin Genjac? Gospodin Merdžo se prije prijavio. Izvolite uvaženi kolega Merdžo.
Hvala lijepo. Pa evo, nekakav da li izlaz iz ove situacije, dakle ako nema glasovanja, ako odgodimo glasovanje, onda smo samim time i produžili amandmansku fazu. Znači, mi ne moramo ovde glasati o produženju amandmanske faze, ali mislim da je kolega Košarac predložio da se odloži izjašnjavanje. U međuvremenu bi mogli dobiti i taj dopis Ministarstva sigurnosti, pa bi možda neke stvari bile jasnije, a samim time bi, koliko sam razumio i kako tumačim Poslovnik, onda dobili i vremena za ovaj amandmanski dio 24 sata ili 48, koliko već stoji, do momenta izjašnjavanja o samom zakonu. Pa bih to predložio.
Vi ste kolega Merdžo na jednak način razumjeli kolegu Genjca kao što sam ja razumio. Međutim, problem je u tome što mi nastavak tačke moramo vršiti na istom mjestu gdje smo stali, a ne iz početka u tačku ići. Dakle, mi možemo da odložimo izjašnjavanje radi izjašnjavanja, ali ne dobijamo opciju da se sve ponavlja. Znači, ponavlja se, počinje se odatle gdje smo stali. A stali smo na zaključenoj raspravi i na situaciji da se možemo izjasniti, dakle za ili protiv, sada ili kasnije. Tako je po Poslovniku. Ja ne bih volio da ... Izvolite gospodine Genja, evo ja stvarno vrlo sam rad da napravimo, samo trenutak, da vam, ponovo nema vaše prijave, ja se izvinjavam. Izvolite.
Predlažem 5 minuta pauze da se Kolegij i predsjednici klubova usaglase. Možda ćemo naći neko rješenje.
Dopuštam. Izvinjavam se, kolegica Krišto samo prije pauze. Izvolite kolegice Krišto. 24
Hvala lijepo. Na tragu svih ovih nekakvih prijedloga, a poštujući odredbe našeg Poslovnika, ja mislim da u ovoj situaciji mi možemo odložiti izjašnjavanje, a da nemamo mogućnost ovu o kojoj smo govorili, bez obzira kad nam bila sjednica za produljenje amandmanske faze, ali imamo mogućnost da se u ovu novonastalu situaciju uključi resorno ministarstvo, odnosno tehnički obrađivač i predlagatelj zakona, imajući u vidu da se mi danas nismo izjasnili. Moguće da jedno od rješenja bude da recimo trenutno povuku iz procedure prije izjašnjavanja pa da, ne znam, se i oni priključe tim amandmanima, da neke koregiraju i td. A l i evo, to je jedna od mogućnosti da ne bi kazali u ovom trenutku da nemamo zakona ili pak. Evo.
Kolegice Krišto, dakle na zahtjev gospodina Genjca i Vaš prijedlog pauza 5 minuta, usaglašavanje kod stola predsjedavajućeg, šefovi klubova i predlagač. [[PAUZA]] Dobro, možemo nastaviti rad po ovoj tački dnevnog reda. Riječ ima uvaženi kolega Halid Genjac. Ja vas molim da samo prijavite učešće. Izvolite kolega Genjac. H A L I D
Zahvaljujem. M i smo odprilike usaglasili, članovi Kolegija i predsjedavajući klubova, sljedeći zaključak: - Izvještaj Ustavnopravne komisije Doma naroda o Prijedlogu zakona o primjeni rezultata analize dezoksiribonukleinske kiseline u sudskim postupcima vraća se Ustavnopravnoj komisiji na ponovno razmatranje. Dom naroda zadužuje Ustavnopravnu komisiju da sačini novi izvještaj. Dom naroda odobrava produženje amandmanske faze, tako da amandmanska faza na ovaj Prijedlog zakona traje najkasnije 48 sati do održavanja sjednice Ustavnopravne komisije, na kojoj će se ovaj Prijedlog zakona razmatrati u drugoj fazi.
Zahvaljujem se. Predlažem samo dopunu ovog zaključka. Dakle, zaključkom kojim se obavezuje Ustavnopravna komisija da o vremenu održavanja svoje sjednice pravovremeno obavijesti sve delegate kako, u slučaju da žele da dostave svoj amandman, ne bi propustili tu opciju. Da li ima još prijavljenih za diskusiju? Ne. Zahvaljujem se. Sada, dakle u toku ove rasprave, a prije zaključenja njenog, prelazimo na izjašnjavanje o predloženom zaključku u odnosu na Izvještaj nadležne komisije. 25 Pozivam vas da obavimo glasanje. Izvolite. Zahvaljujem se. Od prisutnih 1 2 - 1 2 delegata je bilo za. Iz Federacije - 7, iz Srpske - 5. Uz postojanje opšte i entitetske većine konstatujem daje ovaj zaključak usvojen. Završavamo sa radom po ovoj tački dnevnog reda. Prelazimo na tačku pet dnevnog reda, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje (drugo čitanje) - predlagač: Savjet ministara BiH Ovo je drugo čitanje, a u drugom čitanju vodimo raspravu o amandmanima i glasamo o Prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj Komisije za finansije i budžet Doma naroda. Ustavnopravna komisija je prihvatila Prijedlog zakona u predloženom tekstu. Predstavnički dom usvojio je Zakon o izmjeni Zakona o izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje u predloženom tekstu. Riječ dajem predsjedavajućem Komisije za finansije i budžet, odnosno njenom predstavniku, ukoliko to želi. Ne. Hvala. Sada riječ dajem predlagaču Zakona ako je prisutan i ako želi. Ne. Zahvaljujem se. Otvaram raspravu po ovoj tački dnevnog reda. Izvolite. Nema prijavljenih, zahvaljujem se. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zakona. Zahvaljujem se. Od prisutnih 13, za je bilo 13 delegata. Iz Federacije - 8, iz Srpske - 5. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem Zakon o izmjeni Zakona o izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje je usvojen u identičnom tekstu kao i u Predstavničkom domu. Prelazimo na tačku šest, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH (prvo čitanje) - predladgač: Savjet ministara
Ma, ja bih samo jedno pojašnjenje predlagača molio. Naime, Direkcija za evropske integracije ukazuje u svom Mišljenju da se u članu 24. koji se odnosi na uspostavljanje sistema BH- HRMIS koji služi za evidenciju ličnih službenih podataka zaposlenih u institucijama u smislu datog obrazloženja kojim se u potpunosti isključuje primjena Zakona o zaštiti ličnih podataka. Dakle, u ovom članu se poziva, dakle polazeći od odredbi Zakona o zaštiti ličnih podataka uspostavlja se evidencija, pa je navedeno, a ovde se navodi da se isključuje primjena Zakona o zaštiti ličnih podataka. Ja bih zamolio, ukoliko je predlagač ili predstavnik predlagača prisutan, dakle član 24. koji se odnosi na izmjene člana 62. u stavu 2. da li se, da li ovo stoji što je rečeno u Mišljenju Direkcije? Hvala.
Zahvaljujem se kolegi Genjcu. Za riječ se javila uvažena kolegica Borjana Krišto. Gospođo Krišto, izvolite.
Hvala. Uistinu ove izmjene Zakona o državnoj službi, evo temelje se i proizišle su iz potreba primjene ovog zakona. Budući da se u prvom čitanju izjašnjavamo ja neću puno, ali uistinu uz nekakvu sugestiju da i te izmjene koje radimo budu takve da nam osiguraju pravilnu i dosljednu primjenu, ja bih rekla da u ovim predloženim izmjenama postoji puno toga što ukazuje, da kažem, na odsustvo pravne sigurnosti, a na neki način i izravno krši i članak 6. Evropske konvencije o temeljnim ljudskim pravima i zapravo Ustava BiH. Pa bih ja samo kao sugestije i predlagatelju i na neki način svima nama, dok nam dođe zakon u amandmansku fazu, rekla da recimo članak 2., ovdje se spominje, to je tehnički uistinu, pa vjerovatno se omaška dogodila, kaže brišu se određene numeracije 41, nje nema apsolutno u zakonu. A ono što bih takođe istakla je da kod članka 5.b) kaže - državni službenici Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća, govori se da se odredbe ovog zakona primjenjuju na ove institucije, a onda kaže - ukoliko posebnim zakonom nije drugačije određeno, s tim da u istim izmjenama ovog zakona, imamo odredbe koje kažu da se ovaj zakon ne primjenjuje na uposlene u Centralnoj banci, Uredu ombdusmena i td. Ovo govorim iz razloga što bi trebao izmjene zakona sadržavati odredbe koje kažu, koje isključuju, znači na koje instititucije, to bi trebao biti jedan članak i da sadrži sve one institucije na koje se ne primjenjuje. I jednu takođe, opću odredbu koju pored ove ima, a kaže odredbe ovog zakona primjenjuju se i na uposlene u neovisnim regulatornim i ostalim institucijama koje nisu pobrojane, ako posebnim zakonom nije naznačeno ili određeno. 27 Ovo govorim jer imamo, znači sad u ovom slučaju, odredbu koja se odnosi na jednu instituciju koja isključuje na poseban način, ukoliko nije zakonom, a imamo i opću odredbu koja o tom ... Pa evo, u tom smislu sugestija predlagatelju da vodi računa malo više, kako bi imali na neki način manje ove nekakve neizvjesnosti i nesigurnosti u smislu primjene zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se uvaženoj kolegici Krišto. Nema drugih prijavljenih za učestvovanje u ovoj diskusiji, ali uzimajući u obzir pitanje gospodina Genjca, pitam predlagača da li želi da učestvuje u diskusiji? Gospodine Genjac, moraćemo se zadovoljiti ovakvim odgovorom. To je pravo izvršne vlasti. Hvala vam. Zaključujem diskusiju po ovoj tački dnevnog reda. Pozivam vas da pređemo na izjašnajvanje. Zahvaljujem se. Po prijedlogu ovog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH u prvom čitanju, od prisutnih 13 delegata - 13 delegata je bilo za. Iz Federacije - 8, iz Srpske - 5. Pošto postoji i opšta većina i entitetska većina, konstatujem da je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na tačku sedam, Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o policijskim službenicima BiH (prvo čitanje) - predladgač: Savjet ministara Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona, pa prvo vodimo raspravu o neophodnosti donošenja i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Dobili ste Mišljenje Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost Parlamentarne skupštine BiH. Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost je prihvatila principe Prijedloga ovog zakona. Predstavnički dom usvojio je Prijedlog zakona u prvom čitanju. Riječ dajem predsjedavajućem Ustavnopravne komisije Doma naroda, gospodinu Krstanu Simiću, ako želi. Ne želi. Zahvaljujem se. Sada riječ dajem izvjestiteljki Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost Parlamentarne skupštine BiH, gospođi Borjani Krišto, ako želi naravno.
[[nije uključen mikrofon]] 28
Zahvaljujem se. Riječ sada dajem predlagaču zakona, ako želi. Ne. Hvala vam. Otvaram raspravu po ovoj tački dnevnog reda. Izvolite. Nema prijavljenih. Zahvaljujem se. Sada prelazimo na izjašnjavanje po ovoj tački dnevnog reda. Izvolite. Zahvaljujem se. U prvom krugu, po Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o policijskim službenicima BiH od prisutnih 1 3 - 1 3 delegata je bilo za. Iz Federacije - 8, iz Srpske - 5. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o policijskim službenicima BiH je usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na tačku osam, Ad. 8. Izvještaj o aktivnostima na projektu „Autoput na Koridoru 5c" i plan narednih aktivnosti Vi ste dobili Mišljenje Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije. Ova Komisija je prihvatila Izvještaj, te predlaže Domu usvajanje sljedeće zaključka: - Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH zahtijeva od Ministarstva saobraćaja i komunikacija BiH, Odbora za nadzor nad realizacijom projekta Koridor 5c, entitetskih ministarstava saobraćaja i komunikacija i nadležnih entitetskih javnih preduzeća uključenih u projekat „Autoput na Koridoru 5c" da svoj posao rade odgovornije i efikasnije uz maksimalnu koordinaciju u skladu sa svojim nadležnostima. Predstavnički dom je usvojio Izvještaj sa zaključcima. Riječ dajem predsjedavajućem komisije, gospodinu Hasanu Bećireviću. Izvolite uvaženi kolega.
Nema potrebe.
Hvala. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja, ako je prisutan. Uvaženi kolega, ministar, Rudo Vidović. Izvolite. 29
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene zastupnice i zastupnici. Ja osjećam potrebu samo da kažem dvije rečenice. Zapravo na dnevnom redu je Izvješće o aktivnostima za 2010. godinu, zaključno sa 31.12.2010. godine, a mi smo evo pred kraj 2011. godine. Iz tih razloga su nadležne institucije koje su raspraljale ovo Izvješće imale potrebu donijeti i određene zaključke obzirom da su se pojavila sporna pitanja spornih dijelova trase. U tom smislu, dakle i pored ovog zaključka što je, evo Komisija predložila, usvajanje ovog Izvješća, logični su i ovi drugi zaključci koji se odnose na intenziviranje aktivnosti u boljoj suradnji između svih institucija koje se bave ovim poslom na ovom projektu „Autoputa na Koridoru 5c", računajući dakle i nadležnost Evropske komisije koja ovih dana se intenzivno uključila u rješavanje spornih dijelova trase, a o tome je Vijeće minsitara usvojilo zasebnu informaciju koja se zapravo nadovezuje na ovo Izvješće. Evo, imao sam potrebu da kažem, obzirom da je moguće da će u narednom periodu i Dom naroda dobiti takvu informaciju koju je usvojilo Vijeće minstara. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu ministru. Otvaram raspravu. Za riječ se javio, uvaženi kolega Mehmed Bradarić. Izvolite gospodine Bradariću.
Hvala. Svaka vlast ima smisla ako iza nje stoje rezultati, pa recimo i kilometri autoputa. Činjenica da ova i u redovnom i u tehničkom mandatu i one ranije ne mogu se pohvaliti da su bog zna šta uradili, za 5 godina 7,5 km autoputa. Eto sami ovdje da procijenimo je li to dovoljno, ako uzmemo recimo da naši susjedi - Hrvatska godišnje naprave 100 km autoputa. To nisam samo rekao ja, sve ovo se moglo čuti i na sjednici Predstavničkog doma. Ja sam bio tamo, ja idem i tamo, gostujem, ali se moglo čuti i na Komisiji za saobraćaj i komunikacije, koja je održana 05.10., gdje je rečeno i zajednički konstatovano da je neprihvatljiva dosadašnja realizacija aktivnosti na Autoputu Koridor 5c. Ja sam, kažem bio na obje rasprave i dosta toga sam čuo, dosta toga saznao, doznao, a bolje da nisam jer čovjek što više zna više i sumnja i td. Na javnoj raspravi svi su krivili sve. Ministar, bivši ministar prometa i komunikacija Ljubić je krivio bivšu Federalnu vladu zato što, iz milion nekakvih razloga, a u suštini ona je jedina nešto napravila. Bilo je primjedbi zašto se ne krivi Vlada R-a iako ima obavezu prema Koridoru 5c jer to je, ali dovoljno, pazite, jer Mađarska i Hrvatska su svoj dio koridora završile i onda morate jednostavno prihvatiti i shvatiti da je to bila čista politizacija. Naravno, bivšu Federalnu vladu treba kriviti, ako ništa drugo zbog ... jer je prihvatala nekakve deplasirane cijene. Jasno je kada takve cijene prihvatite da ima nešto iza toga i td. Na 155. sjednici Vijeća ministara, održanoj 13.07., ponovljen je, po ko zna koji put, zaključak, evo ja ga čitam - daje se podrška Ministarstvu prometa i komunikacija da nastavi pripremne aktivnosti čime će biti ostvareni uslovi za ubrzanu izgradnju Autoputa na Koridoru 5c 30 kroz BiH. Znači, na kraju 2010. i sada u 2011. čudno, čudno je zaista da se govori o nekakvim pripremnim aktivnostima. Ono što hoću reći, iz ovoga se vidi odgovornost i obaveze Ministarstva prometa i komunikacija, ali tad od ministra na ovoj javnoj raspravi nismo čuli, bivšeg ministra, čuli ni riječ samokritike. Napadi su išli i na ministra Vrankića, mada je jedan od njih, ja mislim, ja sam sjedio u galeriji i..., neopravdani, jer ureduje da nakon nekoliko neiskorištenih kredita pa i onih koji se daju za javnu potrošnju, kažete stop tim kreditima, ali nije uredu da zaustavite jedan kredit od 166 miliona eura Evropske investicijske banke i da na taj način ugrozite odgađanje izbora izvođača radova i td., pogotovo što kažu da je taj kredit bio bez kamata. Ja ne znam tačno je li to tako. U principu takve kredite treba uzimati. Kamo sreće da ih možemo dobiti još i više. Nisam ja siguran da mi to s lakoćom dobijamo, baš onako kako ih uzimaju bogati i siromasi. Amerika je dužna 15 hiljada milijardi eura i uzima takve kredite i radi i pravi. Italija, eno je praktično u bankrotu, 2 hiljade milijardi eura dužna a uzima te kredite, radi. Susjedi, Hrvatska 47 milijardi eura su dužni, ali naravno uzimaju te kredite i radi. Zato i imaju ono što imaju. Iz toga se zaista može puno toga naučiti. Takođe, ja sam, kažem, pisao odprilike sve. Čuli smo i od bivšeg i od sadašnjem ministra prometa i komunikacija kritike na Federalnu vladu koja je od 12 ili 13 ponuđenih varijanti nije prihvatila ni jednu jedinu varijantu. Navodno, traži neku novu varijantu, ali smo isto tako čuli da tajkuni, ljudi odozdo kažu, relevantni ljudi kažu daje neko pokupovao zemljište i da se svim silama trudi da taj koridor ide tom trasom, tim zemljištem. Ja pomalo vjerujem u to i, ali lično bi volio da ide tim putem zaista, jer to u principu znači najbrže rješavanje te dionice koridora. A l i se nadam da će nakon toga i ovu državu zždivatiti..., da će nekada neko odgovarati za te radnje. Ja ne bih bio na njihovom mjestu, ne bih mirno spavao i td. Znači, zaista politizacije na sve strane a rezultata nikakvih. Kažem za 5 godina imamo samo 7,5 km puta. A podsjećam daje ovo koridor, međunarodni koridor. Znači Hrvatska je završila svoje, Mađarska svoje, mi imamo obavezu isto tako da završimo i ja se samo nadam da će neka nova struktura vlasti bez ikakve politizacije, to moraju ljudi odgovarati građanima odakle i dolaze, da će se početi sa jednom intenzivnijom dinamikom, početi sa realizacijom ovoga koridora. Ne treba pričati šta on nam svima znači, da on znači investicije. Ko je prošao Likom tamo vidio je da je to jako pasivan kraj, a bogami danas jako požaljan kraj za ulaganje i td. Prema tome, na to nas tjeraju i Evropska komisija, na to nas tjeraju i međunarodne ove finansijske institucije i ja znam da se plaćaju kamate na neiskorištene kredite, ali u ovoj situaciji bolje vam je i tako malo izgubiti a puno dobiti, znači od takvih kredita ne treba odustajati. Svi jednostavno trebamo uložiti napor da što brže dođe do realizacije i da nam se da, evo i danas, odgovor, evo tražimo od ministra, evo tražimo - kad će biti Koridor 5c završen, makar, ako ne 100% kad će biti njegovih 50, 60% dionica završeno? Eto, toliko.
Zahvaljujem se kolegi Bradariću. Za riječ se javio uvaženi kolega Stjepan Krešić. Izvolite gospodine Krešiću. 31
Poštovani gospodine predsjedatelju, kolegice i kolege, dame i gospodo. Očito je da u ovoj državi ne može ništa bez politizacije pa normalno ni autocesta. Kako reče kolega Bradarić daje sve izpolitizirano pa i ova autocesta, ali ja imam potrebu da obranim nazočnog ministra, gospodina Rudu Vidovića, jer on je najzaslužniji i moja malenkost daje zbog te politizacije autocesta koja je zaustavljena bila već godinama da krene s juga i on je jedan od najzaslužnijih što je uopće krenula izgradnja autoceste s juga. Znači, netko je iz političkih razloga izkomplicirao autocestu kod Blagaja, kod Mostara i kod Počitelja izmišljajući priče o kupnji zemlje, i ne znam čega, da bi se ta autocesta zaustavila. U tom vremenu sam ja bio predsjedatelj Federalnog doma naroda, pa sam uz pomoć nazočnog ministra gospodina Rude Vidovića otklonili te, bar da radimo onaj dio što nije sporan iz tog razloga je krenula autocesta s juga i evo fala Bogu ona je krenula, krenula je izgradnja, već 5 krnje u izgradnji. Ja ću malo komentirati granične prijelaze koji su bitni za ulazak Hrvatske, između Hrvatske i BiH. Hrvatska ako Bog da polovicom 2013. ulazi u EU, što bi trebalo biti prednost BiH, a ne nedostatak. Kako sad stvari stoje to će biti veliki nedostatak nama u BiH, a ne prednost, zato što dva predviđena granična prijelaza, jedan od njih je i na trasi Koridora 5c, Bijača-Metković 2, koji još nije krenuo u izgradnju. Ja apeliram na ministarstvo da poduzme sve da se taj dio, znači granični prijelaz koji je u nadležnosti kako vidim ministarstva, znači autocesta je krenula, ali granični prijelaz se još ne radi, imamo godinu dana. Do 01. sječnja 2013. on mora biti potpuno operativan da bi se za tih 6 mjeseci ovladalo i preuzela sva ta silna roba koja se treba cariniti na dva granična prijelaza. Kako reče kolegica, dva granična prijelaza, koja će biti kad Hrvatska uđe u EU, praviće probleme gospodarstvu BiH, povećaće enormno troškove i zato treba pregovarati, dogovarati i da se još graničnih prijelaza uključi kao mogući kad Hrvatska bude u EU. Još jedan koridor koji je jako bitan, koji je na jugu i želim o tome komentirati, Jadransko- jonski koridor koji će se ako Bog da dijelom i poklapati, informacije koje imam, sa ovim Koridorom 5c, ja preporučivani ministarstvu i da se zauzme i da taj koridor prolazi kroz teritori BiH. To je jako bitno i taj koridor nije bitan kao ovaj koridor, ali je izuzetno bitan. Znači, na kraju ove informacije koje je dalo ministarstvo, ministarstvo je korektno iznijelo sve podatke što se dešava na terenu, na koji način treba, preporuke je dalo na koji način treba ubrzati izgradnju Koridora 5c. Ulaganje u Koridor 5c, ulaganje u infrastrukturu je ulaganje u razvoj. Kad mi u BiH shvatimo što znači ulaganje u infrastrukturu, ako nismo shvatili možemo vidjeti na primjeru susjeda kako značajan broj i turista i svega dolazi u tu državu gdje se ... autocesta. Znači, putna infrastruktura nam je neminovna daje radimo što brže, to je pokretač razvoja zemlje. Evo, ja bi i postavio pitanje ministru, znači - što je sa južnim ulazom u BiH, znači Graničnim prelazom Bijača, kad će se otpočeti s radovima? Hvala lijepa.
Hvala i Vama kolega Krešiću. Drugi delegati se nisu prijavili za učešće u diskusiji po ovoj tački dnevnog reda, ali to naravno pravo ne možemo uskratiti kolegi, gospodinu ministru ukoliko želi. Izvolite, uvaženi ministar, gospodin Rudo Vidović. 32
Hvala lijepa. Još jedanput vas pozdravljam. Dakle, nazočnost moja na sjednicama komisije i oba doma i, evo odgovornih ljudi iz ministarstva koji vode ovaj projekt, dakle glavni kordinator jedinice za Koridor 5c, zapravo i očekuje ovakvu raspravu. Iz tih razloga mi je i drago što se, evo na Domu naroda i kroz određene konstatacije, dakle ... zastupnika i pitanja trebaju razjasniti nejasnoće koje su zapravo dobile i nepotrebnu dimenziju. Ja ovdje želim ponoviti nekoliko ključnih stvari kad je u pitanju najveći infrastrukturni projekt u BiH, dakle Autoput na Koridoru 5c, panevropski koridor koji nije samo važan za BiH nego i za Evropu. Iz tih razloga se, ponavljam, i Evropska komisija aktivno uključila u rješavanje spornih dijelova i spornih pitanja na ovom projektu. Dakle, govorimo o zajedničkoj i pojedinačnoj nadležnosti i upravo nejasnoće i problemi proizilaze kad nije jasno definirana, taj dio zajedničke nadležnosti. Dakle, država BiH sa svoja dva entiteta i županijama u Federaciji i općinama po svim razinama kroz svoje institucije imaju zajedničku ulogu u nadležnostima definiranja pitanja izrade ovog projekta. Ja ću govoriti o nadležnostima državnog ministarstva koje se odnose zapravo na pripreme. Pripreme na izgradnji ovog projekta se podrazumijevaju sve aktivnosti dok bageri, bukvalno da kažem, ne uđu u posjed i dok krene građevinski dio operative. A veliki i najveći dio zapravo je izrada idejnog rješenja, određenih studija tehničkih izvodljivosti, idejnih projekata, prometnih studija i niz studija koje zapravo prije izrade glavnog projekta podrazumijevaju, dakle angažiranje nadležnih institucija, projektantskih i drugih, koje zapravo kod utvrđivanja idejne trase Autoputa na Koridoru 5c imaju potrebu istražiti više varijanti i na koncu, na temelju višekriterijalne analize zaključit koja je najpovoljnija i najbolja. Dakle, od Svilaja do Bijača taj idejni projekt je državno ministarstvo, po svojim ovlastima od kako je utemeljeno, dakle 2003. godine pa do sad, uradilo. Tragom tog je zapravo završilo za 130 km projekta za sedam lotova, koje ti ugovori su plaćeni, ugovoreni i prošle godine kompletna projektna dokumentacija sa revizijom, ukupnom revizijom je zapravo uručena federalnim institucijama, Javnom poduzeću za autoceste Federacije i ono od tog trenutka vodi aktivnosti na eksproprijaciji zemljišta zajedno sa općinskim i županijskim institucijama, do trenutka raspisivanja tendera i odabira izvođača za radove. Iz tih razloga, evo gospodin Krešić je pomenuo, na jugu su zapravo pokrenute aktivnosti na izgradnji, dakle bageri su ušli na južnom dijelu, južnom dijelu trase. Isto tako ovih dana počinju radovi na sjeveru na mostu, na rijeci Savi, u Svilaju, nakon potpisanog sporazuma sa republikom Hrvatskom. I naravno, aktivnosti će se od točke sjeverne do južne, ja sam siguran kad pitamo, kad govorimo o roku, ako bi se nejasnoće koje sad postoje i za koje sam također uvjeren da ćemo razjasniti do 2020. godine, spojili. Ono što također ovdje želim kazati da je jedna od važnih pripremnih aktivnosti državne razine vlasti je pored, dakle idejnog rješenja, pored projektne tehničke dokumentacije, revizije projekta, važna uloga je osiguranje financijskih sredstava. Podsjećam vas da je Vijeće ministara, resorno Ministarstvo financija i Ministarstvo komunikacija i prometa u prošlim godinama osiguralo pola milijarde eura. Dakle, pola milijarde eura je osigurano sredstava za izgradnju 130 km dionica autoceste za koje je kompletna dokumentacija završena. Isto tako kad govorimo o entitetu RS moram napomenuti da su aktivnosti na izradi glavnog projekta, idejnog projekta i sve nejasnoće koje su postojale davno rezriješene. I u ovoj situaciji traži model finansiranja za 46 km kroz RS. A da se zapravo nisu pojavili problematične dionice na Počitelju, Blagaju, pa evo sad od neki dan i Bjelom 33 Polju, ja sam siguran da bi aktivnosti i ranije krenule na južnom dijelu, čak i duže osim Bijače do Zvirovića, dakle prema Počitelju i prema sjeverno ulaznoj petlji, petlji Mostara. Što se tiče, dakle pitanja zastupnika gospodina Krešića, mi smo prošle godine potpisali sa Republikom Hrvatskom, dakle 01.12., sporazum, dakle Sporazum sa Republikom Hrvatskom za priključne točke na Svilaju i na južnim dionicama u ovoj godini, a to zapravo podrazumijeva izgradnju, zajedničku izgradnju graničnih prelaza. Na Svilaju će se to odnositi na zajedničku izgradnju mosta 50:50%, a na jugu za izgradnju odvojenih graničnih prelaza u čemu je zapravo nadležni Odbor za implementaciju ovog projekta u Federaciji na čijem čelu je ministar Vrankić, zajedno sa entitetskim ministrima i Upravom za indirektno oporezivanje, postigli dogovor da vlasnici su zapravo graničnih prelaza i sa prometnicom, konkretno na jugu 1.100 metara dužine i sa svim sadržajem obzirom da će to biti šengenski prelaz, zapravo nositelj aktivnosti i oni će taj dio u narednom periodu realizirati uz sudjelovanje i drugih institucija, ja mislim na naše Ministarstvo komunikacija i prometa i federalno, Javno poduzeće za autoceste u Federaciji BiH za izgradnju, dakle tih 1.100 m autoceste kroz, dakle kroz posijed graničnog prelaza. Svi, da kažem, preduvjeti su zato ispunjeni, osigurana su sredstva odlukama Vijeća ministara, sporazumi sa Republikom Hrvatskom su, rekao sam, dakle ranije potpisani i u procesu su ratifikacije. A aktivnosti za sami dio izvođenja tih radova je zapravo dogovoreno sa Javnim poduzećem autoceste Federacije BiH. Istko tako, na koncu, evo želim kazati još nekoliko stvari. Dakle, mi smo pretprošli tjedan imali sastanak predstavnici federalne Vlade i državnih ministarstava komunikacija i prometa i financija, na temu rješavanja spornih dionica na autocesti na južnom dijelu i to je posao za eksperte i ja sam siguran, na način na koji smo to uradili prije dvije godine, kad eksperti budu analizirali sve moguće elementa za stolom, da tu nema i neće biti mjesta za politiku i sporne dionice, ja sam siguran, će biti rješene kako bi Vlada Federacije BiH i Parlament Federacije BiH, sukladno svojim ovlastima, i usvojio novi, dakle novi prostorni nacrt, prostorni plan Federacije BiH. I na taj način te dileme koje se odnose na trasu, za razliku od Prostornog plana 1980. i novog bi, zapravo na taj način uz pomoć eksperata bile, bile razriješene. Evo osjećao sam potrebu da kažem par riječi. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu ministru. Drugih prijava za učešće u diskusiji nema. Zaključujem ovu raspravu, pa prelazimo na izjašnjavanje o Izvještaju. Zahvaljujem se. Po Izvještaju o aktivnostima na projektu Autoput na Koridoru 5c i plan narednih aktivnosti u prvom krugu od prisutnih 12 delegata - za je bilo 9 delegata, uzdržana su bila 3 delegata. Iz Federacije - 7 je bilo za, a iz RS-a - 2 su bila za i 3 uzdržana. Postoji opšta većina i postoji entitetska većina, pa konstatujem daje Izvještaj o aktivnostima na projektu Autoput na Koridoru 5c i plan narednih aktivnosti usvojen. Sad prelazimo na izjašnjavanje o zaključku komisije. Molim vas da nam to omogućite. U prvom krugu po Zaključku od prisutnih 11 - za je bilo 9 delegata, a uzdržana su bila 2 delegata. Iz Federacije 5 delegata je bilo za, 1 uzdržan, iz Srpske 4 delegata su bila, a 1 uzdržan. Postoji opšta većina i postoji entitetska većina, pa konstatujem daje Zaključak komisije usvojen. 34 Prelazimo na tačku devet, Ad. 9. Izvještaj o realizovanim dozvolama za promet oružja, vojne opreme i proizvoda dvojne namjene za 2008. godinu V i ste dobili Mišljenje Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH. Komisija nije usvojila Izvještaj u predloženom sadržaju i formi. Komisija je usvojila sljedeće zaključke, te predlaže Domu njihovo usvajanje: 1. Obavezuje se Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH da, u roku od 30 dana, dostavi Zajedničkoj komisiji za odbranu i bezbjednost BiH detaljan izvještaj o realizovanim dozvolama za promet oružja i vojne opreme, proizvoda dvojne namjene za 2008. godinu i izvještaj o izdatim dozvolama za promet oružja, vojne opreme, proizvoda dvojne namjene za 2009. godinu. 2. Obavezuje se Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH da, poštujući utvrđenu proceduru izvještavanja o ovoj problematici, u roku od 60 dana, dostavi Parlamentarnoj skupštini BiH detaljan izvještaj o izdatim dozvolama za 2010. godinu i realizovanim dozvolama za 2008. i, 2009. i 2010. godinu. 3. Obavezuje se Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH da putem Savjeta ministara BiH u roku od 30 dana dostavi u parlamentarnu proceduru prijedlog izmjene Zakona o kontroli spoljnotigovinskog prometa od strateške važnosti za bezbjednost BiH, član 22. stav 1. kojim bi se ponovo uvela obaveza izvještavanja Parlamentarne skupštine BiH o izdatim i realizovanim dozvolama svakih 6 mjeseci. 4. Obavezuje se Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH da, u roku od 30 dana, dostavi Zajedničkoj komisiji za odbranu i bezbjednost BiH izvještaj o radu Inspektorata za period od 01.01.2006. do 31.12.2009. 5. Povodom razmatranja Izvještaja o realizovanim dozvolama za promet oružja, vojne opreme i proizvoda dvojne namjene za 2008. godinu, Izvještaj o izdatim dozvolama za promet oružja, vojne opreme i proizvoda dvojene namjene za 2009. godinu, a imajući u vidu sve informacije prisutne u javnosti u vezi sa ovom problematikom Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost BiH predlaže domovima Parlamentarne skupštine BiH da zatraže detaljne informacije o eventualnim nezakonitostima u ovoj oblasti od Predsjedništva BiH, Savjeta ministara BiH, Tužilaštva BiH, Državne agencije za istrage i zaštitu - SIPA i drugih agencija, a posebno imajući u vidu dopise Misije OSS-a upućene ministru spoljnjih poslova BiH od 06.09.2010. godine i Predsjedništvu BiH od 24.03.2011. godine, te odgovor Državne agencije za istrage i zaštitu - SIPA Savjetu ministara BiH. Predstavnički dom je usvojio Izvještaj sa zaključcima iz Mišljenja Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost Parlamentarne skupštine BiH. Riječ dajem izvjestiocu Komisije na sjednici Doma naroda, gospodinu Mehmedu Bradariću. Izvolite. (?) [[nije uključen mikrofon]] 35
... u roku tri dana se može usuglasiti.
To je jasno, nego moramo li i zaključke odlagati ili?
Pa može.
Želite i to, uredu. Ništa, prekidamo ovu tačku dnevnog reda na ovom mjestu. Tačka 10., Ad. 10. Izvještaj o izdatim dozvolama za promet oružja, vojne opreme i proizvoda dvojne namjene za 2009. godinu Dobili ste Mišljenje Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH. Komisija nije usvojila Izvještaj u predloženom sadržaju i formi. Komisija je usvojila sljedeće zaključke te predlaže Domu njihovo usvajanje. 1. Obavezuje se Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH da, u roku od 30 dana, dostavi Zajedničkoj komisiji za odbranu i bezbjednost BiH detaljan izvještaj o realizovanim dozvolama za promet oružja, vojene oprema i proizvoda dvojne namjene za 2008. godinu i izvještaj o izdatim dozvolama za promet oružja, vojne opreme i proizvoda dvojne namjene za 2009. godinu. 36 2. Obavezuje se Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH da, poštujući utvrđenu proceduru izvještavanja o ovoj problematici, u roku od 60 dana, dostavi Parlamentarnoj skupštini BiH detaljan izvještaj o izdatim dozvolama za 2010. godinu i realizovanim dozvolama za 2009. i 2010. godinu. 3. Obavezuje se Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH da, putem Savjeta ministara BiH, u roku od 30 dana, dostavi u parlamentarnu proceduru prijedlog izmjene Zakona o kontroli spoljnotrgovinskog prometa od strateške važnosti za BiH, član 22. stav 1. kojim bi se ponovo uvela obaveza izvještavanja Parlamentarne skupštine BiH o izdatim i realizovanim dozvolama svakih 6 mjeseci. 4. Obavezuje se Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH da, u roku od 30 dana, dostavi Zajedničkoj komisiji za odbranu i bezbjednost BiH izvještaj o radu Inspektorata za period od 01.01.2006. do 31.12.2009. 5. Povodom razmatranja Izvještaja o realizovanim dozvolama za promet oružja, vojne opreme i proizvoda dvojne namjene za 2008. godinu, Izvještaj o izdatim dozvolama za promet oružja, vojne opreme i proizvoda dvojene namjene za 2009. godinu, a imajući u vidu sve informacije prisutne u javnosti u vezi sa ovom problematikom Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost BiH predlaže domovima Parlamentarne skupštine BiH da zatraže detaljne informacije o eventualnim nezakonitostima u ovoj oblasti od Predsjedništva BiH, Savjeta ministara BiH, Tužilaštva BiH, Državne agencije za istrage i zaštitu - SIPA i drugih agencija, a posebno imajući u vidu dopise Misije OEBS-a upućene ministru spoljnjih poslova BiH od 06.09.2010. godine i Predsjedništvu BiH od 24.03.2011. godine, te odgovor Državne agencije za istrage i zaštitu - SIPA Savjetu ministara BiH od 13.02.2009. godine. Predstavnički dom je usvojio Izvještaj sa zaključcima iz Mišljenja Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost Parlamentarne skupštine BiH. Riječ dajem izvjestiocu Komisije na sjednici Doma naroda, Mehmedu Bradariću. Izvolite. Ne želite. Hvala Riječ dajem podnosiocu Izvještaja, ako želi. Ne. Hvala. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Niko. Zahvaljujem se. Glasamo o Izvještaju. U prvom krugu glasanja o Izvještaju o izdatim dozvolama za promet oružja, vojne opreme i proizvoda dvojne namjene za 2009. godinu u prvom krugu od prisutnih 13 - za je bilo 9, protiv su bila 3 delegata, 1 je bio uzdržan. (?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Riječ dajem podnosiocu Informacije, ako je prisutan i ako želi. Ne. Dobro, hvala. Otvaram raspravu po ovoj tački dnevnog reda. Ko se javlja za riječ? Čini mi se da sam vidio pokret kolege Košarca. Ne. Oprostite. Dobro. Ma zbog ove tehnike, rekoh da ne bih koga. Zaključujem raspravu pa prelazimo na izjašnjavanje. (?) Greška u glasanju. Greška u glasanju. Molim vas ponovite glasanje. Glasajući o Informaciji o stanju bezbjednosti BiH u 2010. godini u ponovljenom prvom krugu glasanja od prisutnih 13 delegata - za je bilo 8 delegata, protiv su bila 4 delegata, uzdržan 1 delegat. Iz Federacije - 8 delegata je bilo za, a iz RS-a - 4 delegata su bila protiv, a 1 uzdržan. Postoji opšta većina, ne postoji entitetska. Ovaj Izvještaj mora ići dalje na usaglašavanje, prvo kod Kolegijuma Doma naroda, a za šta u ovom trenutku nemamo uslove u smislu uslova za rad. 39 Time stajemo kod ove tačke dnevnog reda na ovome mjestu i prelazimo na tačku 13., Ad. 13. Prijedlog zaključka Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno- bezbjednosne agencije BiH povodom razmatranja izvještaja Ministarstva bezbjednosti BiH o sprovedenom operativnom i tehničkom nadzoru u oblasti zaštite tajnih podataka u 2010. godini
/nije uključen mikrofon/
Ja se Vama izvinjavam ...
/nije uključen mikrofon/
Znači nemamo uslove ni za učešće u diskusiju, jel'? M A R I N
Samo sekundu, evo sad završavaju.
Pa, radi zapisnika nemamo, odnosno stenograma. Ne, ne, stenograma. Snima se sjednica. Ja se Vama izvinjavam gospodo Krišto, mislio sam da barem ovaj dio tehničkih uslova za rad imamo, pa sam zato i nastavio sjednicu. Pauza 5 minuta. [[PAUZA]] Obaviješten sam od strane IT-e službe da imamo uslove za rad. Za riječ se javila uvažena kolegica Borjana Krišto. Izvolite gospođo Krišto. Izvinjavam se još jednom.
Hvala lijepo. Evo, kako bih ovo stručno povjerenstvo DTT Foruma moglo pristupiti obavljanju zadatka koji se temelji na navedenim odlukama, ja u to povjerenstvo, ispred Kluba hrvatskog naroda, predlažem gospodina Josipa Merdžu. 44
Ja se zahvaljujem. Otvaram raspravu o ovom prijedlogu. Nema prijavljenih za učešće u raspravi. Zahvaljujem se. Sada prelazimo na izjašnjavanje o prijedlogu člana Foruma o digitalnoj i zemaljskoj televiziji BiH iz Doma naroda. U prvom krugu glasanja od prisutnih 13 delegata - 13 delegata je bilo za, niko protiv i niko uzdržan. Iz Federacije - 8 za, iz Srpske - 5 za, čime postoji i opšta i entitetska većina, pa konstatujem da smo za člana Stručne komisije DTT Foruma BiH iz Doma naroda BiH Parlamentarne skupštine BiH imenovali gospodina Josipa Merdžu. Na dnevnom redu današnje sjednice ostalo nam je još davanja saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, protokola, ugovora, memoranduma, amandmana na sporazume. Predlažem, a u saglasnosti sa članovima Kolegija, da objedinimo raspravu izjašnjavanja o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, protokola, ugovora, memoranduma, amandmana na sporazum od tačke 18. do tačke 52. uključujući i tačku 52. Informacije radi, u ovom poslu smo ispred drugog doma Parlamentarne skupštine BiH. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Niko. Zahvaljujem se. Dakle, sad se izjašnjavamo o prijedlogu zaključka o objedinjvanju tačaka od tačke 18. do tačke 52. uključujući i tačku 52. Pozivam vas da omogućite izjašnjavanje. Zahvaljujem se. Gospodine Simiću, dobro ste glasali. Konstatujem daje u prvom krugu glasanja o predloženom zaključku od prisutno 13 delegata - 12 je bilo za, niko protiv i 1 delegat uzdržan. Iz Federacije - 8 za, niko protiv, niko uzdržan, a iz RS-a - 4 za, 1 uzdržan. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem daje ovaj zaključak usvojen. Ad. 15. - 52. Davanje saglasnosti Vi ste dobili izvještaj Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije. Komisija predlaže Domu naroda da donese odluku o davanju saglasnosti za ratifikovanje. Dajem riječ predsjedavajućem Komisije, gospodinu Hasanu Bećiroviću. Ne želite, hvala. 45 Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ, dakle objedinjenu raspravu? Nema prijavljenih. Zahvaljujem se. Zatvaram raspravu i sada prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, protokola, ugovora, memoranduma, amandmana na sporazume od tačke 18. do tačke 52. uključujući tačku 52. Izvolite. Zahvaljujem se.
/nije uključen mikrofon/
Da li želite ponoviti? Želite. Molim da se ponovi ovo izjašnjavanje radi greške u vezi sa izjašnjavanjem uvaženog kolege Dragutina Rodića, tehničke greške. Zahvaljujem se. U ponovljenom glasanju prvog kruga od prisutnih 13 delegata - 13 delegata je bilo za. Iz Federacije - 8 i Srpske - 5. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da smo dali saglasnost za ratifikaciju sporazuma, protokola, ugovora, memoranduma i amandmana na sporazume od tačke 18. do tačke 52. uključujući i tačku 52. Time smo iscrpili današnji dnevni red, ali vas želim obavijestiti, izvolite uvažena kolegice Krišto.
/nije uključen mikrofon/
Pa vrlo rado, dakle ja bih ipak da pričekamo gospodina Čovića, dostaje ovako jednostavna to situacija. (?) [[nije uključen mikrofon]] Dobro, ne možemo ipak računat da nismo ako, dok on ne dođe. Da li se kolege slažete da pričekamo, mislim pazite u kuloarima možda ćete saznati kakav je opravdan razlog, a jeste opravdan razlog, dakle eto samo zbog toga. Ništa, ja dajem pauzu onda od sljedećih, koliko gospođo Krišto?
[[nije uključen mikrofon]] 46 [[zajednička diskusija]]
Neka bude 15 minuta pauza i da bi komisija, i jedna druga, obavila rad, a vas obavještavam da ne bih zaboravio kasnije - 21. decembra je nova sjednica. [[PAUZA]] Ja vam se zahvaljujem na strpljenju. Nastavljamo, dakle ovu sjednicu dnevnog reda i to prvo nastavkom tačke 9., to je Izvještaj o realizovanim dozvolama za promet oružja, vojne opreme i proizvoda dvojne namjene za 2008. godinu. Obavještavam vas da smo, članovi Kolegija u sastavu gospodin Tihić, gospodin Čović i ja, razgovarali sa ciljem da postignemo konsenzus oko ovog pitanja, a imajući u vidu rezultat glasanja, do konsenzusa nije došlo. Pa smo zbog toga sada u prilici da se u drugom krugu glasanja izjašnjavamo, prije svega, o izvještaju. Molim vas da mi omogućite glasanje u drugom krugu o izvještaju. (?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Ja se izvinjavam, je li povreda Poslovnika ili?
[[nije uključen mikrofon]] 47
Izvinjavam se. Molim vas da prekinete glasanje. Dopustit ćete mi, dakle sad upozoranje da Vas zamolim da kažete da govorite u ime Kluba, jer ovo po Poslovniku, i sami znate. Prijavite se za. Za riječ se javila uvažena kolegica gospoda Borjana Krišto u ime Kluba delegata hrvatskog naroda. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja ću vrlo kratko. Kad su u pitanju zaključci, to ćemo vidjeti i kod drugih točaka koje se odnose koje su iz nadležnosti Ministarstva obrane, odnosno Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost, pod točkom 5. ovog zaključka stoji, u drugoj rečenici, zajedničko, odnosno iza zareza, pa ću pročitati samo ovaj dio koji mije onako na neki način sporan i ne bi trebao da stoji možda u ovoj formi - Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost BiH predlaže domovima Parlamentarne skupštine BiH da zatraže detaljnu informaciju o eventualnim nezakonitostima u ovom području, pa onda se nabraja, od Predsjedništva, Vijeća ministara, Tužiteljstva, Državne agencije za istrage i zaštitu SIPA i drugih agencija, a posebno imajući u vidu dopise Misije OSS-a upućene ministru vanjskih poslova od 06.09.2010. godine. Htjela sam reći da, uistinu ako tražimo, ako je prijedlog zaključka da tražimo informaciju od nadležnih institucija u okviru njihove nadležnosti. Ovdje mi nekako polazimo s pretpostavkom da već postoje nekakve nezakonitosti, pa da ne bi institucije koje dobiju ovakav zaključak, uistinu odgovorit će nam u skladu s ovlastima i ne mogu drugačije. Ili daje, ako već znamo da postoji, a u ovom trenutku ne raspolažemo takvim podacima, da kažemo o eventualnim spoznajama, ne znam o nezakonitostima. Ali ja ipak predlažem da to bude da nadležne institucije po ovom pitanju dostave informaciju u skladu sa svojim ovlastima i nadležnostima koje imaju. Evo, hvala.
Svakako cijenim Vašu intervenciju uvažena gospođo Krišto izrečenu u ime Kluba hrvatskih delegata. Međutim, dakle bez namjere da otvaram diskusiju, da imamo situaciju u kojoj odprilike stvari idu ovako, ako bismo sad usvojili tekst različit zaključaka on bi morao ići na usaglašavanje sa Predstavničkim domom, pa bismo morali imenovati s naše strane i članove komisije za usaglašavanje i onda to, je li, bude jedna procedura koja je na mjestu, dakle s obzirom na Vašu primjedbu, ukoliko naravno pretpostavimo da bi ove navedene institucije postupale izvan svojih nadležnosti. Za ovu priliku bih da predložim, da sad pretpostavimo da će oni kretati se u granicama svojih nadležnosti, što znači da će razumjeti na takav način na koji ste V i u obrazloženju svom rekli ove zaključke, a drugi prijedlog bi bio da naša komisija, dakle Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost sljedeći put ove zaključke ili slične zaključke tehnički obradi tako da za njih nisu neophodne ove intervencije kao što ste Vi pomenuli. Da l i j e to sad u ovom trenutku nešto što možemo da, kao nekakvo usaglašavanje, shvatimo. 48
Pa evo jeste, ali ja inače nisam taj da bi pravila, nekako da kažem, kompromise, a svjesni situacije da ne pravimo dobro, da nam zaključci nisu, ali ukoliko je to prihvatljivo, evo ne znam i za druge kolege izaslanike, odnosno klubove, dat ćemo tako. Ja smatram osobno da nije veliki posao da preformuliramo 5. zaključak i da to usuglasimo međusobno sa drugim domom. Hvala.
Dobro. Ja moram staviti, dakle, izvinjavam se. (?) Prvo izmjenu pa onda ... Dakle, sada vas pozivam da se izjasnimo o prijedlogu uvažene kolegice gospođe Krišto Borjane o tome da se u tekstu 5. tačke zaključka izvrše izmjene tako da one ubuduće glase ovako: 5. Povodom razmatranja Izvještaja o realizovanim dozvolama za promet oružja, vojne opreme i proizvoda dvojne namjene za 2008. godinu, Izvještaja o izdatim dozvolama za promet oružja, vojne opreme i proizvoda dvojne namjene za 2009. godinu, a imajući u vidu sve informacije prisutne u javnosti u vezi sa ovom problematikom, Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost BiH predlaže domovima Parlamentarne skupštine BiH da zatraže detaljnu informaciju o eventualnim nezakonitostima u ovoj oblasti od Predsjedništva BiH, Savjeta ministara BiH, Tužilaštva BiH, Državne agencije za istrage i zaštitu SIPA i drugih agencija, a koji će dostaviti u skladu sa svojim nadležnostima, odnosno saznanjima o eventualnim nezakonitostima, a posebno imajući u vidu dopise Misije OSS-a upućene ministru spoljnih poslova BiH od 06.09.2010 godine i Predsjedništvu B i H od 24.03.2011. godine, te odgovor Državne agencije za istrage i zaštitu SIPA, Savjetu ministara BiH broj 170235294209 od 13.02.2009. godine. Je li to to?
/nije uključen mikrofon/
Nije.
Nije. Uistinu niste razumjeli, tako da ne bih možda komplicirala, radije da ostavim. Ja sam tražila da Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost zatraži detaljnu informaciju po ovom pitanju, od Predsjedništva, ne znam tužiteljstva, pobrojanih institucija, u skladu sa svojim nadležnostima. Tako da, znači Predsjedništvo, npr. Vijeće ministara nije organ koji dostavlja informaciju o nezakonitosti, ali tužiteljstvo jeste, tako da u tom smislu sam htjela, znači da u skladu sa svojim, da izbacimo riječ "nezakonitostima". Znači mi već kažemo da one postoje. A l i ako 49 postoje onda institucije koje su ovdje pobrojane, kojima je to posao, će nam dostaviti informaciju o nezakonitostima, a one koje nisu to, dostaviće informaciju koju posjeduju u skladu sa svojim nadležnostima.
Mogu li ja da pitam sad nešto - Ko sada da traži tu informaciju, domovi ili Zajednička komisija?
Pa dobro, prijedlog je znači domovima ...
Znači da domovi dalje traže, ne Zajednička komisija.
Tako je.
E dobro, onda smo se ipak razumjeli. Znači, dobro. Evo, čuli ste tekst koji je pomenula gospođa Krišto i stavljam na glasanje. Izvolite. (?) [[nije uključen mikrofon]] O ovome što je predložila gospođa Krišto. Od prisutnih 12 - za je glasalo 11 delegata, 1 delegat je bio uzdržan. Iz Federacije - 6 je bilo za, 1 uzdržan, iz RS-a - 5 delegata je bilo za. Postoji opšta i entitetska većina i konstatujem daje prijedlog gospođe Krišto usvojen. Vidite kad Vas razumijemo, vjerujemo Vam. Dobro. Sad prelazimo na glasanje o cjelini, dakle teksta predloženih zaključaka. (?) O zaključcima.
/nije uključen mikrofon/
Ponovite. Sad je dobro. Zahvaljujem se. Od prisutnih 12 delegata - za je bilo 12 delegata. Iz Federacije - 7, iz Srpske - 5. Postoji opšta i entitetska većina pa konstatujem da su usvojeni zaključci Komisije. Sada prelazimo na tačku 12. u dijelu izjašnjavanja o Informaciji o stanju bezbjednosti BiH u 2010. godini. Takođe vas obavještavam da nema saglasnosti u Kolegijumu o načinu izjašnjavanja po ovoj tački dnevnog reda, pa molim tehničku službu da nam pokrene glasanje. Zahvaljujem se. Vezano za Informaciju o stanju bezbjednosti BiH u 2010. godini u drugom krugu glasanja, od prisutnih 12 delegata - 7 delegata je bilo za, protiv su bila 4 delegata i uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije - 6 delegata za, 1 uzdržan, iz Srpske - 1 delegat za, 4 protiv. Postoji opšta većina, ali ne postoji entitetska većina, pa tako konstatujem da Informacija o stanju bezbjednosti u B i H u 2010. godini nije primljena k znanju. Prelazimo na tačku 13. tamo gdje smo stali, a ona se tiče Prijedloga zaključka Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-bezbjednosne agencije BiH povodom razmatranja izvještaja Ministarstva bezbjednosti BiH o sprovedenom operativnom i tehničkom nadzoru u oblasti zaštite tajnih podataka u 2010. godini. 51 Takođe vas obavještavam da unutar Kolegija nema konsenzusa oko načina odlučivanja po ovoj tački dnevnog reda, što znači da moramo preći na drugi krug glasanja, pa pozivam tehničku službu da nam to omogući. Zahvaljujem se. Po ovoj tački dnevnog reda Prijedlog zaključka Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-bezbjednosne agencije BiH povodom razmatranja izvještaja Ministarstva bezbjednosti BiH o sprovedenom operativnom i tehničkom nadzoru, u drugom krugu od prisutnih 12 delegata - 6 delegata je bilo za, 4 protiv i 2 uzdržana. Iz Federacije - 6 za, 1 uzdržan, iz Srpske - 4 protiv, 1 uzdržan. Postoji opšta većina, ali ne postoji entitetska većina, pa tako moram da konstatujem da zaključak nije usvojen. Uvažene kolege i kolegice, dame i gospodo, ovim smo iscrpili današnju sjednicu, sadržaj današnje sjednice, pa vam se zahvaljujem na radu. vidimo se 21. decembra u 11:00 časova. Sjednica završena u 14:40 časova.