U ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku sad će govorit poštovana zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Poštovani, u Hrvatskoj je 2020.g. čak 66,65% običnih mirovina bilo ispod linije siromaštva, što se iskazalo kroz … [[Govornik se ne razumije]] stope smrtnosti starijih osoba u slijedećoj godini. U 2021.g. umrlo je čak oko 12 tisuća umirovljenika više nego inače. O velikom neuspjehu Hrvatske odnosno vladajućih elita koji ju vode u 30.g. postojanja govore slijedeći pokazatelji, 1990.g. imali smo 3 zaposlena na jednog umirovljenika odnosno gotovo dva milijuna zaposlenih i oko 600 tisuća ljudi u mirovini. Od 1991.g. broj umirovljenika se više nego udvostručio, pa se broj zaposlenih približio broju umirovljenika. Zadnjih godina pak zbog siromaštva, lošeg zdravstva i korone Republika Hrvatska bilježi nezapamćeni pomor umirovljenika. Prema podacima Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje broj umirovljenika jest milijun 241 tisuću s kraja 2020. godine pao na milijun i 232000 koliko je bilo umirovljenika zadnjeg dana 2021. godine. Tako se ukupan broj umirovljenika smanjio samo u prošloj godini za približno 9000 što je najveće smanjenje od kako se prate podaci u Republici Hrvatskoj. Pad broja umirovljenika tijekom 2021. posljedica je visoke smrtnosti u starijoj populaciji, pa je tako lani umrlo gotovo 12000 umirovljenika više od prosječnog broja umrlih u godinama prije corone. Zbog smrti korisnika lani je prestala isplata gotovo 61000 mirovina. Ni prva godina epidemije nije bila toliko pogubna za starije kao 2021. iako tada nije čak bilo niti cjepiva. Tijekom cijele 2020. umrlo je oko 55000 umirovljenika dok je prije epidemije godišnje u Hrvatskoj umiralo između 48 i 49000 mirovine. U dvije godine u Hrvatskoj je tako umrlo oko 18000 umirovljenika više od prosječnog broja umrlih u posljednjih nekoliko godina. Na pojačanu smrtnost starijih vjerojatno je utjecala i korona. No osim korone na pojačanu smrtnost starijih osoba vjerojatno su utjecali i drugi faktori kao štos u nepravodobna dostupnost zdravstvenih usluga, neliječenje kroničnih i malignih bolesti ali i siromaštvo. Znanstvena istraživanja kazuju kako je rizik od smrtnosti značajno veći za one koji imaju prihode niže od nacionalne linije siromaštva. U Hrvatskoj je 2020. čak 66,56% mirovina stečenih prema Zakonu o mirovinskom osiguranju odnosno tzv. običnih mirovina bilo ispod linije siromaštva, a što se iskazalo upravo kroz brojke o skoku stope smrtnosti starijih osoba već u sljedećoj godini kao što sam spomenula. Ukupan broj umirovljenika je znatno pao, iako priljev novih umirovljenika nije smanjen u odnosu na prijašnje razdoblje. No, zanimljivo je pitanje kakav kraj života dočekuju siromašni, a kakav bogati iako znamo da će ljudi u zemljama bogatim ekonomskim resursima koji tijekom života doživljavaju siromaštvo i neimaštinu vjerojatno umrijeti mlađi s povećanim popratnim bolestima, a istraživači palijativne skrbi počinju stvarati potpunu sliku nerazmjernog utjecaja siromaštva na koji način, te kada i gdje uopće umiremo to je nešto što je pandemija covid-19 dodatno ilustrirala svima nama. Velik je broj novih istraživanja koja se bave zdravstvenim nejednakostima i usredotočena su na siromaštvo i neimaštinu upravo na kraju život kao i na okolnosti koje proizvode privilegije. Znanost u brojnim zemljama pokušava raspravljati o siromaštvu u kontekstu potrebe za palijativnom skrbi i sveukupnih okolnosti na kraju samoga života. Općenito učinke siromaštva i neimaštine na iskustva na kraju života potrebno je prepoznati ne samo kao socioekonomsku nepravdu, nego kao i kulturnu i simboličnu nejednakost. U Hrvatskoj se gotovo ni ne spominje pogubni utjecaj siromaštva na bržu i sumorniju smrt osim što je to moguće naslutiti iz ponekih brojki. No trend rasta smrtnosti se nastavlja. Samo u prva dva mjeseca 2022. godine evidentirana je smrt 8260 umirovljenika, a istodobno je bilo samo 6241 novo umirovljeni. Kada bi se takav tijek nastavio sa po dvije tisuće više umrlih na novo umirovljenih moguće je na kraju godine očekivati pad od čak 12000 umirovljenika.
Sljedeći je Klub zastupnika HDZ-a i govorit će poštovani zastupnik Ante Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolege, dragi građani. Kolege su nešto pričali o slobodi izbora, ja ću danas pričati o samoj slobodi medija. Naime, u utorak smo imali Svjetski dan slobode medija, obilježili smo ga i obilježavamo ga još od '93. kada je Glavna skupština UN-a proglasila taj dan i dok obilježavamo Svjetski dan slobode medija normalno ove godine trebamo biti u mislima sa novinarima izvještajima, snimateljima koji prenose događaje iz Ukrajine povodom agresije koji riskiraju svoj život, nažalost neki su i nastradali, nažalost ima i poginulih i definitivno danas i ove dane trebamo biti u mislima s njima. Nažalost u Splitu nismo u mislima s njima jer u Splitu upravo na dan Svjetski dan slobode medija dobili su potvrdu optužnice protiv bivšega dogradonačelnika Ivoševića gdje DORH traži osuđujuću presudu i započeo je sami kazneni postupak za koji se traži osuđujuća presuda i kazna uvjetnog zatvora od godine dana uz rok kušnje od tri godine. Naime, ako se ne sjećate prije nekoliko mjeseci i dana upravo u veljači se dogodio taj nemili slučaj, vjerojatno se i ne sjećate vi iz drugih krajeva Lijepe naše. Zašto, zašto se ne sjećate tog događaja? Zato što nije baš ni nešto popraćen bio medijski, a to je onaj slučaj gdje je bivši dogradonačelnik rekao jednoj novinarki i rekao jednoj urednici da će joj se napiti krvi da više neće davati izjave za Slobodnu Dalmaciju. I ta urednica i ta novinarka potresena i sa pretrpljenim šokom završila je i na bolovanju, zatražila psihološku pomoć, ali to je medijima i nama ovdje svima relativno nebitno. Radi se o kaznenom djelu koje se progoni po službenoj dužnosti, o tome vam ne trebam puno govorit, apsurd je samo da upravo ta osoba danas ulazi u izbore, upravo ta osoba poduprta sa svojom strankom ulazi u izbornu bitku, iako po zakonu ne bi mogla biti ni službenik u Banovini, a zakon nažalost dozvoljava da takva osoba može biti sutra i gradonačelnik ako uspije dobiti potporu naših građana. Ali moramo znati i ne smijemo se zavaravati da ovo nije bitka za Split, Split je samo žrtva koja će platiti 2 milijuna kuna i više ove izbore jer će vjerojatno biti ponovljeni kada dođe i konačna presuda. Split je žrtva ambicije određenih pojedinaca iz određene stranke, Split je žrtva bivšega gradonačelnika Puljka koji ima itekako malo veće ambicije prema Zagrebu i Bruxellesu. Ja ću napomenut, evo kolegice se već javljaju, ja ću napomenuti njihove riječi ponovo „žestoko ćemo se boriti protiv svakog oblika zastrašivanja napada na novinara aktiviste, građane“, ja tu žestoku borbu ne vidim ni od kolegice Dalije koja se javila za povredu poslovnika ni od kolegice PUljak nego evo dok čekamo presudu za ovaj slučaj imamo odgodu presude za sličan slučaj istoga čovjeka i kako bi bio presuđen vjerojatno se ne bi mogao ni kandidirati. Ali ponavljam, to nije bitno o tome ne trebamo raspravljat jer kao što su mediji i pojedini akteri na političkoj sceni ovaj slučaj banaliziraju tako da vjerojatno je to sve nebitno. Neću ovdje napominjat što je sve rekla pučka pravobraniteljica u svom izvješću, dala čak neke preporuke kako se trebamo ponašati u ovim slučajevima, čak postoji poglavlje u izvješću kako protiv napada na novinare, osuditi ga, hitno ga procesuirati zaziva DORH, zaziva policiju. Ali nisam vidio nekakve reakcije ni pučke pravobraniteljice ni pravobraniteljice za ravnopravnost spolova nikoga od vas kolega i kolegica sa ljevice, nisam vidio nikakvu javnu osudu, dapače to je sve normalno trebamo poduprit čovika neka pobjedi još jedan mandat, to je jedini apsolutni zaključak. Završit ću sa riječima svoje kolegice Jelene Burazin iz Splita, „Čitam danas kojom lakoćom se sada odbacuju prijetnje, sad ih nije ni bilo, prijatelji su svjedoci oni sigurno ne lažu. Na drugoj strani žrtva, ona je valjda ta koja laže, ona je završila na bolovanju valjda lažnome i svi šute, svi podržavaju svima je svejedno jer to nije njihova kćer, njihova sestra, njihova mama, njihova prijateljica, žalosno je da prave žrtve nasilja moraju čitati ovako banaliziranje nasilja umjesto da ih se ohrabri da prijave nasilje. Društvo im poručuje da će ispasti lažljivci.“ Ovim putem još jedanput čestitam svim novinarima, novinarkama i medijskim djelatnicima Svjetski dan slobode sa malim zakašnjenjem, valjda mi iz Splita malo sporije reagiramo, ne samo na nasilje nego i na ovakve obljetnice. Zahvaljujem.
Zastupnica Orešković digla je povredu poslovnika. Što je povrijeđeno u poslovniku?
Hvala predsjedavatelju. Povrijeđen je čl. 238. omalovažavanje i vrijeđanje zastupnika. Kolega samo da vam objasnim šta je poanta izbora u Splitu, borba protiv dvostrukih kriterija [[Upadica Reiner: Oprostite ko je povrijeđen?.]] i licemjerja ništa kriterija [[Upadica Reiner: Oprostite ko je povrijeđen?.]] manja opravdani izbori u Splitu nisu od onih koji se trenutno odvijaju u Novskoj.
Molim vas nemojte to dalje nastavljati.
Drugi puta pošaljite malo jače snage kada će htjeti omalovažiti demokratske procese.
Temeljem čl. 240. st. 1. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi. Nemojte to raditi. Maloprije sam to rekao nemojte to raditi, pogotovo nemojte to raditi zloupotrebljavati instituciju povrede poslovnika za vrijem slobodnog govora jer svatko može svakome to reći. Budući da se ne slažemo i mnogi se ne slažu međusobno i koriste ovu situaciju slobodnog govora, zato se i on zove slobodni govor u žargonu da se neke stvari kažu. Možda čak i neke stvari koje se inače uklopljene u određene točke ne bi mogle reći. E sad ako ćemo krenuti sa povredama poslovnika svako svakome može dići povredu poslovnika po toj logici jer mu se ne sviđa što onaj drugi kaže. Prema tome, ja vas lijepo molim nemojte to raditi. … [[Upadica se ne razumije.]] Temeljem čl. 240. st. 2. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi. … [[Upadica se ne razumije.]] da, da, do kraja ovoga. To je formalno, ali sam vam izrekao. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a [[Upadica Ante Bačić: … povreda poslovnika.]] Kolega molim vas, ja sam [[Upadica Ante Bačić: Ja inzistiram.]] lijepo rekao da to ne činite.
Potpredsjedniče uz dužno poštovanje inzistiram.
Odlično, ajde krenite pa ćete i vi dobiti isto.
Nema problema, dapače. Čl. 238. pošto je kolegica rekla da omalovažavam ja moram napomenuti da nikoga nisam omalovažavao ni slučajno.
Dobro, temeljem čl. 239. izričem vam opomenu.
Ja vam želim samo zahvaliti u ime vaše kolegice novinarke urednice koju tako lijepo branite ona je u krivu, ja sam u krivu …
/Upadica Reiner: Temeljem čl. 240. st. 1. izričem vam opomenu./
Upadica Reiner: Temeljem čl. 240. st. 1. izričem vam opomenu./… svi su u krivu, vi ste divni vi ste u pravu. Hvala vam u ime svih, Slobodne Dalmacije, svih.
Budimo ozbiljni molim vas. U ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a sad će govoriti poštovana zastupnica Marijana Puljak. Kolega, kolega Bačić, molim vas dosta, dosta! … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi. Kolega Bačić, kolega Bačić, šta vam je? Želite da vas izbacim van, pa dajte se, dajte, dajte se molim vas smirite, molim vas. Izvolite poštovana zastupnica Marijana Puljak.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja ću se samo referirat na kolegu Bačića samo u jednoj stvari, o tome da su u Splitu izbori nepotrebni. Ovo je valjda presedan u političkoj povijesti ne samo Hrvatske nego i svijeta da se oporba boji izbora, da se oporba ne bori za izbore, da oporba ne želi izazvat izbore, da HDZ ne želi srušiti vlast. HDZ kao oporba u Splitu ne želi srušiti vlast nego govore da su izbori nepotrebni. E ovo je zaista ono za anale političke ono povijesti ikad na cijelom svijetu. Eto samo ću na to reagirati, na ovo drugo reć će građani, kad evo vlada odredi datum izbora građani će reć svoje. A danas evo ja svoj govor, tema govora je povjerenje u policiju. Dakle dok građani sređenih i razvijenih članica EU imaju visoko povjerenje u institucije svojih država, hrvatski građani najveće povjerenje imaju u vojsku i policiju, crkvi vjeruju više nego nevladinim udrugama, a znakovito je da više vjeruju EU nego hrvatskoj javnoj upravi, pokazuje to istraživanje politologa Koste Bobana sa Zagrebačkog fakulteta političkih znanosti i Nikole Bakete s Instituta za društvena istraživanja u Zagrebu. Oni su analizirali podatke prikupljene u istraživanjima od '99.g. do '20. koje je proveo Fakultet političkih znanosti u Zagrebu u kojima su građani zamoljeni da na ljestvici od 1 do 5 procijene stupanj povjerenja u političke i društvene institucije. Pokazalo se da najstabilnije povjerenje građana uživaju vojska i policija. Politolozi zaključuju da je analiza pokazala kako se u razdoblju od '99. do '20., 2020.g. povjerenje građana u predstavničke institucije smanjilo što sugerira otuđenost građana od tih institucija i predstavlja problem funkcioniranja predstavničke demokracije u Hrvatskoj dok je povjerenje u institucije sigurnosti vojsku i policiju ostalo stabilno. Dakle što je danas u 2022.g., vjeruju li i dalje građani u policiju u tolikoj mjeri? Upravo jučer su uhićeni Vlade Perkušić, aktualni načelnik PP Omiš i njegov kolega Ivan Lozić nekadašnji načelnik Odjela gospodarskog kriminaliteta PU Splitsko-dalmatinske i trenutno inspektor tog odjela koji su početkom veljače bili suspendirani sa svojih pozicija zbog sumnji u zlouporabu položaja i ovlasti, te poticanje na zlouporabu. Preslušavanjem tajno snimljenih razgovora Josipe Rimac bivše kninske gradonačelnice i državne tajnice u sklopu afere vjetroelektrane naišli su na njen razgovor kojeg je vodila s Lozićem, a u kojem je on navodno obećao javljati detalje iz istrage koja se vodila protiv nje. Nakon što je splitskom policajcu izuzet mobitel pronašli su kako su dvojica policajaca sređivala prometne prekršaje Lozićevoj supruzi, umjesto supruge za volan su stavljali pokojnu tetku i tako suprugu spasili kazne nekoliko tisuća kuna. Drugi slučaj, nedavno je župan Vukovarsko-srijemski vozio pijan. Svi svjedoci kažu da se zabio u drugo auto i izašao s mjesta vozača, doslovno ispao iz auta pijan, ali policija ima drukčiji izvještaj, kažu da je bio suvozač odnosno nije vozio auto. Je li se policija uključila u spašavanje župana? Treći grozniji slučaj je onaj u Osijeku u kojem smo upravo na televiziji pogledali seriju Šutnja Dalibora Matanića, serija je to temeljena na romanima Drage Hedla, a on ih je pisao na temelju istinitih događaja u Osijeku prije 10-tak godina, pisao je o lancu maloljetničke prostitucije u kojeg su bila uključena djeca Doma za odgoj djece i mladeži i članovi visokog i moćnog osječkog društva koji su tu djecu iskorištavali za 50 kuna, kutije cigareta ili bonove za mobitel. Osječka policija najavljuje istragu, a onda je u roku od samo dva dana ekspresno završava. Inspektor koji je do tada vodio istragu biva naprasno smijenjen i bez ikakva obrazloženja maknut sa slučaja. Do danas se ništa nije dogodilo akterima ovog skandala već se sve zataškalo. Nepovjerenje hrvatskih građana u vlast i institucije nije nikakva novost. Ono je bilo jako izraženo i prije pandemije, prema istraživanju eurobarometra čak više od ¾ hrvatskih ispitanika iskazalo je nepovjerenje prema vladi i saboru. Ovo posljednje istraživanje je pokazalo da je razina povjerenja u policiju bila stabilna. Ako su ovi slučajevi znak da se i policija raspada iznutra, kao organizacija uključuje se i povezuje s politikom, povjerenje u nju će sigurno opadati, a to je onda uz nepovjerenje prema ostalim institucijama države i kraj ovog društva. Hvala.
Sljedeća klub zastupnika bit će Klub zastupnika Socijaldemokrata, a govorit će u ime kluba poštovana zastupnica Katica Glamuzina. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Dragi kolege. Veliki je problem kada šefovi odjela u bolnicama donose odluke pozivajući se na zakone koje ili nisu pročitali ili svjesno samo selektivno primjenjuju. Svako toliko u javnost izađe poneki pojedinačni slučaj i ponovno nam ukaže na sve sustavne propuste s kojima se žene suočavaju, pa smo tako i sada zbog neopisive muke i patnje jedne hrabre žene koja o tome javno govori ponovo suočeni sa licemjerstvom hrvatskog zdravstvenog sustava i tako od jednog do drugog javnog slučaja, a ni ne znamo koliko je još puno onih koji nisu izašli u javnost. To je nedopustivo. Da se na trenutak odmaknemo od ideoloških predznaka cijele ove priče, abortus temeljem medicinske dijagnoze o malformacijama ploda nije isto kao i abortus neželjene trudnoće. To nije isto. U takvim slučajevima abortus se bez ikakvih problema radi i u zemljama koje su puno konzervativnije od Hrvatske. Ali ne, kod nas liječnici izdiktiraju ženi da se nakon 10. tjedna trudnoće abortus u Hrvatskoj legalno ne može izvršiti, a to nije točno. Trenutno važeći Zakon o abortusu kaže u čl. 22. „Nakon isteka od 10 tjedana od dana začeća komisija prvog stupnja može odobriti prekid trudnoće uz pristanak trudne žene u slučajevima između ostalog kada se na temelju medicinskih indikacija i saznanja medicinske znanosti može očekivati da će se dijete roditi sa teški prirođenim tjelesnim ili duševnim manama“ i to su saznanja medicinske znanosti do '78. jer od tada datira ovaj zakon. Taj dio zakona se ženama prešuti, prešuti im se i pošalju ih se u Sloveniju i ti koji to rade su maliciozni ignoranti i sram ih može bit. Zakon ima sedam stranica, to je manje od srednjoškolskog referata, sedam stranica pročitajte ga do kraja. Ne zna se tko se i pod kojim uvjetima i kojim aktom može pozivati na priziv savjesti, ne zna se koliko dugo takav akt može vrijediti i ne zna se je li nečiji priziv savjesti u javnoj bolnici i tu istu osobu na jednak način obvezuje i u privatnim bolnicama. Ništa se ne zna, osim da se žene stavlja u ropski odnos jer netko drugi donosi odluke o njihovom tijelu i njihovom zdravlju. Možete vi imati priziv savjesti, niko vam ne brani, ali država mora ženama omogućiti sigurnu i dostupnu zdravstvenu usluga prekida trudnoće u uvjetima definiranima postojećim zakon, a on u čl. 17. kaže „Prekid trudnoće se može izvršiti u bolnicama koje imaju organiziranju jedinicu za ginekologiju i porodiljstvo“. I ako se u nekoj bolnici baš svi ginekolozi pod prizivom savjesti kao što je slučaju u brojnim našim bolnicama, onda izvolite zaposliti dodatne ginekologe koji nisu pod prizivom savjesti i izvolite građankama ove zemlje omogućiti korištenje zakonom definiranih prava, umjesto da se skrivate iza jeftinih i kukavičkih trikova. 21. veljače 2017. Ustavni sud RH donio je odluku po kojoj HS mora, ne može nije opcionalno, mora u roku dvije godine donijeti novi zakon. Taj rok je istekao u veljači 2019., a vlada nije slala nikakve prijedloge u proceduru. Nema veze, slala je oporba, ali ti prijedlozi ne samo da ne dolaze na raspravu u HS nego vlada nikad nije dala službeno mišljenje o njima. Vlada ovu temu i nalog hrvatskog ustavnog suda izbjegava ko vrag tamjan i to na štetu sve većeg broja žena i to je okrutno, to je nemilosrdno i to je okrutno. Tražimo iz kluba Socijaldemokrata, zahtijevamo da ministar Beroš dođe u HS i objasni zašto, zašto se već tri godine kasni, zašto se oglušuje o rješenja ustavnog suda, zašto priziv savjesti nije reguliran nijednim aktom. Dođite ministre, dođite objasnite nam stav Vlade RH, objasnite nam zašto pacijentica upućujemo u Slovenije da za tisuću eure obave zahvat na koji imaju besplatno pravo u svojoj domovini. Možda ministar ne zna koji je stav vlade jer ga premijer još nije usuglasio unutar HDZ-a, to razumijem, ali dajte ministre pitajte ga, pitajte gdje je zapelo još od 2017.g. Zahvaljujem.
Povredu poslovnika digao je poštovani zastupnik Marko Milanović Litre. U čemu je povrijeđen poslovnik?
Čl. 238. kolegice Glamuzina je ovdje uvrijedila jedan veliki dio hrvatskog građanstva, kršćane sve, sve kršćane, sve katolike. Priziv savjesti je pravo svakog doktora i ne možete prisiliti nijednog doktora da ubije nevino dijete o kakvimgod se situacijama ono nalazilo.
Kolega Milanović Litre ovo nije povreda poslovnika, ali osim toga mi smo imali jedan dobar običaj koji se čini da se od njega prešutno počinje odustajati što je meni žao i mislim da to nije dobro da se pseudo povrede poslovnika dižu na iznošenje stajališta u ime klubova ili ono što se kolokvijalno zove slobodni govor. U slobodnom govoru ako se nekoga ne vrijeđa i ako se nekoga ne znam ne upotrebljava nešto što nije primjereno ovom mjestu, bez obzira slagali se mi sa time ili ne slagali, mislim da zlouporaba instituta povrede poslovnika ovdje je najmanje opravdana i ja vas molim da to ne činimo više. Lijepo vas molim.
Ja povlačim.
Idemo sa iznošenjem stajališta. Prvi prijavljeni je u ime MOST-a poštovani zastupnik Marin Miletić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine Reiner, poštovani gospodine Bukarica, poštovane kolegice i kolege. Uvijek sam žalostan kada se dogodi nepravda u hrvatskom društvu, a onda sam posebno žalostan kada se dogodi nepravda prema hrvatskim braniteljima i prema dragovoljcima Domovinskog rata. Imam u rukama presudu Općinskog suda u Crikvenici u ime Republike Hrvatske. Presudom je Dragovoljcu Domovinskog rata koji je više godina bio na prvoj liniji kao dragovoljac i branio ovu zemlju oduzeto privatno vlasništvo. Kada bih htio upotrijebiti neku užasnu sliku, još jednom ću reći užasnu sliku, onda bih rekao da je drug Tito kad je oduzimao nekretnine i zemlju imao si dvije opcije metak u čelo ili vreću krumpira. Ovdje vreću krumpira hrvatski branitelj nije dobio, metak u čelo bogu hvala nije ali je financijskom omčom stisnut oko vrata jer mora platiti nekoliko tisuća kuna sudske troškove. Slušajte sad ovo. 2008. godine dragovoljac Domovinskog rata kupi kuću na priobalju, država mu to omogući, plati je 60000 eura, država kaže porez ti je takav, plati čovjek i porez. Nakon toga država mu dopusti da se uknjiži u sve knjige i da bude vlasnik 1/1. Onda prođe 14 godina i država kaže e radi toga i toga zakona ovaj objekt koji je tvoj više nije tvoj nego ga mi uzimamo u vlasništvo Republike Hrvatske. U doslovnom smislu imam u rukama presudu, dakle jer je pomorsko dobro. Sad je postalo pomorsko dobro. Država pritom nije rekla obeštetit ćemo te, koliko si platio? 60 000 eura, evo ti novac. Država nije rekla pravedna naknada je ta i ta. Država čak nije rekla vratit ćemo ti porez prijatelju. Ne, država je rekla možeš bit u koncesiji. U kojoj koncesiji čovječe? Privatno vlasništvo je zakon, temelj svega. Čovjek je platio porez, kupio je kuću, upisao se kao vlasnik i sada kažu klimatske promjene, malo ovo, malo ono, e to je sad dakle pomorsko dobro i postaje vlasništvo Republike Hrvatske. Kada ovo shvate stanovnici Rovinja, cijele Istre moga Kvarnera, Mošćeničke Drage, Krka, Cresa, Raba, Lošinja, pa sve dolje do Prvića Luke, pa jel država kuži šta će joj bit na ulicama, jel država kuži šta će joj biti u sudskim postupcima gdje će ljudi štit svoje privatno vlasništvo? To je nepravda i to je nedopustivo. Ako mi država nešto uzima okej, država procijeni ta i ta zemlja, cesta, al onda mi moraš pravedno nadoknaditi to. Ako sam ja to platio 60 tisuća eura, platio na to porez, vrati mi pare, to je moj novac, to je moj novac, ne možeš mi otimat ništa i onda mi još kažeš a možeš živjet tu bez naknade, pa neću to, vrati mi novac. A gledajte kako je to riješeno u Francuskoj. U Francuskoj je riješeno na način da država do trenutka donošenja Zakona o zabrani gradnje na pomorskom dobru priznaje sva upisana vlasništva uz uvjet da ako ikada požele oni ili njihovi nasljednici prodati tu nekretninu tada država ima pravo prvo otkupa, ali po tržišnoj cijeni jer je to pravedno i pošteno. Dosta je nama otimanja ovog ili onog bez obzira kakvu boju odjela nosio gospodar. Imamo mi traume iz prošlosti, a imamo bome i iz sadašnjosti od raznih gospodara kojima su se klanjali neki naši Hrvati prije, a vidimo i danas. Dosta otimanja privatnog vlasništva. Dakle uzmimo primjer Francuske, to je model koji možemo primijeniti, a nikako donositi apsurdne zakone kojima se ljudima otima privatno vlasništvo na kojim je prethodno naplaćen porez na promet nekretninama i dopušteno da se uknjiže dakle u sve zemljišne knjige. Zato ću u ime Kluba Mosta predložiti promjene ovog zakona i vjerujem da će sve proći kako i treba i na što se uvijek pozivamo u miru. Hvala.
U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka sad će govoriti poštovani zastupnik Vilim Matula, izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče. Kolegice i kolege, ja ću govoriti o danu medijskih sloboda, međunarodnom danu koji je bio prekjučer 3.5. i tim povodom hrvatske novinarke i novinari dodijelili su svoje godišnje nagrade. Koristim ovu priliku da čestitam dobitnicima. Godišnju nagradu je dobio Boris Dežulović za novinara godine, Marinko Čulić za životno djelo, Tamara Opačić za pisano novinarstvo, foto reporter Igor Šoban za fotografiju, Andrej Dimitrijević ponovo za istraživačko novinarstvo. Ne mogu sada pobrojati sve novinarke i novinare. Želim im svima čestitati, pa i onima koji su bili nominirani, ali nisu u ovom slučaju dobili tu nagradu. Mislim da je dosta važno reći i ono što tim povodom međunarodnog dana medijskih sloboda što kaže vrlo poštovani novinar, ugledni Branko Mijić, koji kaže da dan istinske slobode medija u čitavom svijetu govori nikada nije bio dalje od nas. E sad pitanje naravno i koliko su te medijske slobode prisutne u Hrvatskoj danas. Novinari su ispred novinarskog doma jednako tako u organizaciji Hrvatskog novinarskog društva i sindikata novinara obilježili taj dan dostojanstveno bez slavlja, ali i solidarizirajući se sa trenutno najugroženijim kolegama novinarima u Ukrajini odajući počast ubijenim ukrajinskim novinarkama i novinarima, tako da su držali njihove fotografije. Branko Mijić isto tako u svom tekstu kaže kako su dakako ugroženiji novinari u Rusiji koji samo ako kažu za ono što se događa užas u Ukrajini, ako ga nazovu ratom, riskiraju 15 godina u Sibiru. Međutim, naša ministrica kada govori o tome kakvo je stanje u nekoliko njezinih izjava za medije, povodom međunarodnog dana, ona govori o tome da misli da je, naravno da je važno ono što mi mislimo o slobodama medija i kakav imamo odnos prema medijima. Govori o tome da se puno ulaže u razvoj neovisnih medija i profesionalnog novinarstva, međutim, ima nekako potrebu, između ostalog, kaže ovako, svakako ćemo nastojati u dijelu u kojem Vlada, ministarstva i regulatorne agencije to mogu, utjecati na cjelovitu medijsku sliku, a kada govorimo o zaštiti profesije, mi smo izvan medija ti koji trebamo reći, ovo je etično ili nije etično i tu postoji veliki prostor da se strukovna udruga HND ili neka druga angažira i da taj dio samoregulacije bude prisutniji u radu i u javnosti i to će onda ojačati i povjerenje u medije. Poziva se na to da je na Indexu Reportera bez granica Hrvatska došla na 48. mjesto umjesto prošle godine na 56. i dakako, to se smatra napretkom, međutim, još imam potrebu samo reći i nekoliko stvari, što su oni rekli. Iako je medijska, Reporteri bez granice kažu, iako je medijska scena u Hrvatskoj postala raznolika i dinamična, Vlada ne uspijeva zaštititi novinare od pravnih pokušaja da ih se ušutka te od organiziranog kriminala, ocjenjuje RSF dodaju izvještaju da i sama Vlada predstavlja prijetnju slobodi tiska. Imam potrebu reći i to da je upravo predsjednik Hrvatskog novinarskog društva dobio još jednu presudu, jučer, ali to nije razlog da bi HTV odustao od SLAP tužbi.
Hvala. Klub, u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govorit će poštovani zastupnik Željko Sačić, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, hrvatska javnosti. Jučer smo raspravljali ovdje u Visokom domu o stanju izvršenja Ustavnog zakona o pravima nacionalnim manjina u RH, prije svega u trošenju i osiguranju materijalo-tehničkih uvjeta odnosno financijskih sredstava, ali svakako i o meritumu, o tome kakva je doista pozicija nacionalnih manjina u RH, imali smo prilike čuti i vidjeti stajališta Vlade i novih od kolegica i kolega, koje su bila u jednoj većoj mjeri suprotstavljena, ali svakako, došlo se do ocijene, sasvim opravdane, da se u RH svaki građanin, svaki pripadnik nacionalne manjine osjeća i može osjećati u okviru znači svojih zagarantiranih prava, u svom životu, životu svoje obitelji, radno-pravnom statusu onako kako to i većinski narod živi, dakle nediskriminirano, neproganjano, Bogu hvala da je tako, no, danas imam potrebu reći da pripadnici jedne nacionalne manjine ipak nisu u takvoj poziciji da su nažalost i 30 godina nakon početka Domovinskog, obrambenog rata upravo pripadnici jedne nacionalne manjine, a još k tome i hrvatski branitelji, iznimno mnogo diskriminirani, da su nepravedno zapostavljeni, da su nevidljivi u hrvatskom društvu, da im se ne izražava dovoljna zahvalnost za žrtvu koju su dali za slobodu u Hrvatskoj, a to su vam pripadnici srpske nacionalne manjine, hrvatski branitelji koji su se zajedno sa braćom, svojim suborcima, kolegama, borili u različitim postrojbama za slobodu domovine Hrvatske. Srbi ili pravoslavne vjeroispovijedi koji su, njih je bilo, netko govori nekoliko tisuća, ja znam za nekoliko stotina kojima sam osobno zapovijedao, cijelo vrijeme rata, koji su, grubo je reći, bili lojalni, ne, koji su vjerovali u slobodu i Ustav RH, u zakonitost, u pravdu, u poštenje, koji su braneći slobodu hrvatskog naroda branili i svoju slobodu, slobodu svoje obitelji i na taj način pridonosili boljitku domovine Hrvatske. Nažalost nevjerojatna je činjenica i konstatacija, tih ljudi, 8, 9, 10 tisuća, a da ne govorim o njihovim obiteljima, nećete vidjeti danas u poziciji potpredsjednika Vlade, državnog tajnika, načelnika sektora. Ako su imali, pod navodnicima sreće da dobije određeni geler, metak ili granatu ili, ne daj Bože, PTSP, onda su završili u mirovini. Ako ni to nisu, a za vrijeme Domovinskog rata su prošli svoj ratni mukotrpni težak put, ako to nisu ostvarili, onda su, kao i svi drugi, zapravo na rubu socijalne egzistencije i one obitelji, ali država Hrvatska, ne vlade, nijedna vlada, niti ona lijevo-liberalna, niti tzv. naša desničarska, nijedno ministarstvo, nijedan ministar branitelja nije našao za shodno da iz tih redova promovira kao vrhunski znak jednog zajedništva naroda, zajedništva građana RH u presudnim trenucima i da na tim temeljima gradi zajedničku budućnost i blagostanje svijeta, ove Hrvatske, ne oni su se odlučili svi za abolirane četnike, za one koji su digli ruku na RH njih guraju u državna ministarstva, njima se daju agencije državne, njima se daju prostori u javnom medijskom pa čak HT-veovom prostoru, a ljude koji su žrtvovali svoj život i zdravlje, dapače koji su, čije su obitelji, njihove majke, mahom su to ljudi koji su imali očeve i majke Banovini, Kordunu, Lici i istočnoj i zapadnoj Slavoniji njima su proganjali očeve i majke, ne za njih nećete [[Upadica: Hvala.]] čuti zato su … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala, hvala lijepa. Slijedeći će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govorit poštovani zastupnik Davor Dretar. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege, vrijeme je za jednu poprilično kratku priču koja ima 3 poglavlja. 2 su tzv. uvodna, 3 je ono najzanimljivije jer spaja dramaturški potencijal prva dva. Priča broj 1, nakon 75 godina rada gasi se jedina mljekarska industrija u Primorsko-goranskoj županiji. Mljekara Tonka zatvara pogon već do sredine ovoga mjeseca. Postojali su planovi da se mljekara preseli u Liku, ali od toga ipak ništa. Jedna od najvećih problema ističe se nedostatak domaće sirovine pa je otkazan otkup od čak 180 kooperanata. Uz nedostatak sirovine kao glavni razlog zatvaranja mljekare ističu se još i povećani troškovi proizvodnje, cijene energenata, cijene sirovina te naravno investicije koje su neminovne da bi se postigao zadovoljavajući tehnički uvjet proizvodnje. Dakle, tvrtka PIK Rijeka ima tradiciju proizvodnje mlijeka, pekarskih i slastičarskih proizvoda dugačku 75 godina te je bila jedina u Primorsko-goranskoj županiji koja je prerađivala mlijeko i mliječne proizvode 75 godina. Sad je više nema. Priča broj 2, u jednoj velikoj hrvatskoj kompaniji na sjeveru u Koprivnici podijeljeni su bonusi članicama i članovima uprave. Nema ih potrebe imenovati no vrijedno je čuti iznose. Predsjednica uprave 972.000 kuna bonusa, ostali članovi uprave 641.700 kuna, 2 puta po 606.000 kuna te još jedan iznos od 677.500 kuna, ukupno nešto malo više od 3 i pol milijuna kuna. Ukupno na službenim stranicama te kompanije tvrdi se da im je prosječna plaća, plaća radnika oko 8.000 kuna ali ako malo bolje pogledate reakcije radnika te tvrtke na tvrdnje vlastite uprave vidjet ćete da to nije točno. Ima tamo plaća i od 3.600, 3.800, 4.000 do 4.300 kuna mjesečno. I evo nas sada na jednoj zanimljivoj računici na finalnom dijelu ove prekrasne hrvatske priče. Dakle, članovima uprave te kompanije podijeljeni su bonusi koji neće vjerovati kada ih podijelimo sa prosječnom plaćom u toj tvrtci predstavljaju iznos koji bi radnik ili radnica zaradili da rade 75 godina. Dakle, nevjerojatna iznimno jedinstvena koincidencija. S jedne strane nakon 75 godina propada mljekarstvo u Primorsko-goranskoj županiji, a niti u cijeloj Hrvatskoj toj djelatnosti ne cvijeta cvijeće, a sa druge strane skupina osoba u jednom jedinome danu dobiva novčani iznos za koji prosječni hrvatski čovjek mora raditi istih tih 75 godina. Eto, Hrvatska moja kuda ideš stvarno moramo upitati i završiti sa jednom nažalost tužnom konstatacijom i velikim pitanjem jesmo li svi mi glupi? Naime, čitajući neke filozofske osvrte na temu gluposti pronašao sam možda jedan od najpreciznijih i najkraćih. Definicija gluposti jest znati istinu, vidjeti istinu ali i dalje vjerovati u laži.
Hvala lijepo. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj SDP-a, a govorit će poštovana zastupnica Andreja Marić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora, poštovane kolegice i kolege. Nedavno smo u HS proglasili Hrvatski dan šećerne bolesti koji ćemo po prvi puta obilježiti iduće subote, dakle 14. svibnja diljem RH. Šećerna bolest je ozbiljan javnozdravstveni problem u Hrvatskoj, danas je treći uzrok smrtnosti u Hrvatskoj prema podacima iz 2019.g., a u RH je u 2020. bilo registrirano preko 310 tisuća osoba sa šećernom bolešću, no budući da više od 40% bolesnika još nema postavljenu dijagnozu procjenjuje se da je ukupan broj oboljelih veći od 500 tisuća i svakog dana se povećava. Prekasno dijagnosticirana i nedovoljno liječena bolest vodi prema kroničnim komplikacijama i skraćenju kvalitete i dužine života. Dijabetes je vodeći uzrok krvožilnih bolesti i bolesti bubrega, sljepoće i amputacije udova. Kakav je ekonomski učinak dijabetesa u Hrvatskoj? Na liječenje dijabetesa HZZO utroši skoro 20% svoga proračuna, prema podacima iz 2016.g. to je 4,6 milijardi kuna odnosno sada i više, troškovi liječenja komplikacija bolesti zastupljeni su i u najvećem udjelu iznose 88% navedenih sredstava. Troškovi osnovnog liječenja oboljelih na svim razinama zdravstvene zaštite čine 1,3% ukupnih troškova, a troškovi lijekova za liječenje šećerne bolesti iznose 8,1%, a pomagala 2,5% ukupnih troškova. Kako povećati kvalitetu života oboljelima od šećerne bolesti, kako im smanjiti mortalitet, kako na vrijeme otkriti povišene vrijednosti glikemije još u fazi pred dijabetesa? Prvo, mjerama prevencije, uravnoteženom prehranom, smanjenjem unosa nezdravih kalorija, povećanjem tjelesne aktivnosti, smanjenjem povećane tjelesne mase, prestankom pušenja, edukacije od najranije dobi i to se tiče svakog od nas. Nadalje, ranim otkrivanjem dakle odazivanjem na javnozdravstvene akcije i mjerenjem glikemije, odazivanjem na sistematske preglede, ne zanemarivanjem blago povišenih vrijednosti glikemije u domeni pred dijabetesa koje vode prema dijabetesu. Nadalje, pravodobnim liječenjem i primjenom svih mjera koje uključuju ispravnu terapiju dijabetesa, ali i drugih faktora kardiovaskularnog rizika, povišeni lipidi, krvni tlak, edukacija, samokontrola glikemije, regulacija tjelesne mase, redovita tjelesna aktivnost, primjena lijekova, dakle od peroralne terapije do subkutanih lijekova i na kraju inzulina. A što čini naša država? S jedne strane imamo široku paletu lijekova za liječenje dijabetesa na A odnosno na B listi uz nadoplatu, veliki izbor peroralne terapije i inzulina odnosno pomagala. Međutim postoji disbalans između dostupne terapije, pomagala, modernih tehnologija i premalog postotka dobro reguliranih bolesnika. Nedostaje liječnika i medicinskih sestara, što na razini primarne zdravstvene zaštite, što na sekundarnoj odnosno tercijarnoj razini, kasnimo u raspisivanju specijalizacija. Sve nas zdravstvene djelatnike i naše bolesnike s dijabetesom zaprepastila je prošlogodišnja odluka HZZO-a da se od 5. lipnja osobama koje su oboljele od dijabetesa tipa 2 i koje su na ne inzulinskoj terapiji smanjuje broj trakica za procjenu odnosno provjeru razine šećera u krvi sa 100 na 50 komada godišnje. Tom odlukom HZZO dodatno smanjuje ionako otežanu mogućnost održavanja uredne glikemije u ovim vremenima pandemije kada je ionako pacijentima bila smanjena mogućnost dolaska i dijabetologu i liječnicima obiteljske medicine. Ova odluka loše će utjecati na zdravlje osoba sa šećernom bolešću i višestruko će povećati troškove liječenja komplikacija i to će dodatno opteretiti zdravstveni sustav, tobožnjom štednjom na pacijentima diže se budući trošak. HZZO nije konzultirao sva stručna društva, niti krovni referentni centar za dijabetes već samo jedno društvo čije im je mišljenje odgovaralo. Ne uvažava se niti peticija udruga i struke vezano uz glukagon. Stalno upozoravamo resorno ministarstvo da je u svim aspektima zdravstva potrebna cost benefit analiza koja se ne provodi. E sad se malo vratimo na terapiju. Dakle cilj lijekova nije samo smanjiti vrijednost glikemije za 5 ili 10 milimola, cilj je smanjiti pojavu nus pojava, smanjiti tjelesnu masu da ne bude hipoglikemija da bude porast kardiovaskularnog rizika odnosno smanjenje kardiovaskularnog rizika, ali zaštita srca i bubrega i da pacijentu lijek bude što dostupnijim i zato se od danas pokreće kampanja pod nazivom „Zašto komplicirati“ koja će službeno trajati od 5. do 15.5.2022., nositelj je Hrvatski savez dijabetičkih udruga uz podršku struke dakle podržavaju je i Hrvatsko društvo za dijabetes i bolesti metabolizma, Hrvatsko kardiološko društvo i Društvo za hipertenziju kako bi HZZO-a preuzeo dodatnih 80 kuna za nadoplatu lijeka kako bi taj lijek dakle SGLT2 inhibitori o kojima govorim bio što dostupniji našim pacijentima kako bi im se smanjio mortalitet i produžila kvaliteta života. Dakle, kampanja „Zašto komplicirati“ od 5.-15.5.2022. Hvala lijepa.
Dobro jutro svima. Evo nastavljamo dalje s radom, imamo prijavu povreda poslovnika. Izvolite.
Povrijeđeno je poštovani potpredsjedniče niz članaka poslovnika, naime jutros smo u medijima mogli pročitati da predsjednik ustavnog suda Miroslav Šeparović kaže da je HS dostavio dodatnu dokumentaciju ustavnom sudu oko naših referendumskih pitanja. HS bez zastupnika ne može dostavljati nikakvu dokumentaciju, mi smo poslali odnosno vi ste vladajuća većina poslali ustavnom sudu naša referendumska pitanja i tražim da se očitujete što je to dodatno slano ustavnom sud da ustavni sud [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] ne može u mjesec dana donijeti odluku [[Upadica Sanader: Vrijeme.]]
Nismo informirani, kad dobijemo informaciju dat ćemo vam. Imamo danas zahtjev za stanku prvo, poštovani zastupnik. Izvolite Pavliček ali nismo otvorili točku [[Upadica Pavliček: A oprostite.]] onda, dobro. Danas nastavljamo … s: - Konačni prijedlog Zakona o uvođenju eura kao službene valute u RH, drugo čitanje, P.Z.E. br. 256 Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u vezi s čl. 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za europske poslove. Želi li predstavnik predlagatelja? Da, ali ćemo prije stanke pa onda, uvaženi zastupnik Marijan Pavliček. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre. Tražimo stanku od 19 minuta u ime Kluba Hrvatskih suverenista kako bi se dodatno konzultirali oko ovog konačnog prijedloga zakona, ali kako bi još jednom istaknuli da Hrvatska nije spremna za ulazak u eurozonu. Naime, u doba najveće financijske neizvjesnosti EU u doba najveće energetske krize, u doba najveće i najviše stope inflacije unutar EU u zadnjih 20-ak godina ulazit u eurozonu uistinu nije mudro. Ovo je nažalost jedan politički projekt, prvenstveno premijera, a ne ekonomski projekt. Naime, niti jedan ekonomski pokazatelj vam ne ide na ruku, po vašim projekcijama inflacija sa 3,5% će rasti na 7,8%, BDP je usporio što se rasta tiče sa 4,4 na 3%, osobna potrošnja je sa 3,2 pala na 1,4%. Jedino što raste je državna potrošnja i inflacija, također raste po projekcijama i deficit državnog proračuna. Svi ovi pokazatelji još jedanput potvrđuju da srljamo u nešto u što nismo spremni, idemo grlom u jagode kako je nekad Stjepan Radić rekao srljamo kao guske u maglu i ne bi nam bilo prvi put. Smatramo da o ovako bitnim temama treba odlučiti hrvatski narod na referendumu, a sa uvođenjem eura treba definitivno pričekati dok ne stanemo financijski na noge, dok ne budemo vidjeli u kojem smjeru će se odvijati ova cjelokupna financijska i gospodarska situacija unutar EU, posebice unutar eurozone.
Dobro, stanka je odobrena. Slijedeće obrazlaganje stanke uvaženog zastupnika Emila Dausa.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Tražim stanku u ime kluba ISD-a u trajanju od 10 minuta da se dodatno konzultiramo. Nije problem euro kao valuta, IDS naravno podržava uvođenje eura od prvog dana naša politika je bila za europske integracije monetarna i logičan slijed, na kraju krajeva još od tamo '94. Istra je u Skupštini europskih regija i mislim da smo davno definirali kamo bi trebali ići i s time nemamo nikakvih problema. Dobit će sigurno podršku za zakon. No ključna su pitanja po nama koji su nam ciljevi, koji nam je smjer prema tim ciljevima jer po nama problem eura, problem su pare, dakle novac koji ne stvaramo dovoljno da se ovako kolokvijalno izrazim. Ne stvaramo ga dovoljno u našem društvu jer čini mi se da smo nekako počeli biti društvo doživljaja, a ne sadržaja, društvo usluga, a ne proizvodnje i bez jedne cjelovite reforme sustava ne samo monetarnog, ne samo gospodarskog nego zapravo reforme cijelog našeg društva mislim da stvarno neće biti problem da nam je valuta eura nego će bit problem neki sasvim drugi. A da bi stvarali pare više ću reć kasnije u samoj raspravi, moramo definirati mnogo toga i u samom našem gospodarstvu, u zapuštenu imenovinu, uz to da nismo definirali našu energetsku neovisnost itd. U svakom slučaju tražim stanku u ime kluba IDS-a od 10 minuta. Hvala lijepa.
U redu, stanka je odobrena. Sljedeći zahtjev za obrazlaganje uvaženi zastupnik Ante Prkačin.
Hvala g. predsjedavajući. Tražim stanku u ime Domovinskog pokreta. Mi uvodimo euro kao službenu valutu i na taj način dodatno odvajamo Hrvate i sudbinu Hrvata u BiH od nas ovdje u Hrvatskoj, a u BiH trenutno eskalira politički teror nad Hrvatima i to prvenstveno vođen besprizornim činovnicima međunarodne zajednice, pravim huljama koje su izlobirane od Bošnjačke strane i oni su, Bulj molim te ako možeš, ovo mi je stvarno jedan emotivan i značajan govor, hvala lijepo [[Upadica: A ništa ajd nastavi.]] u slobodnom govoru ću reći šta imam. Ma ovaj da je inače normalna reakcija, ne bih.
Dobro, uvaženi zastupniče Prkačin, shvaćam vaše emocije, ugasite mikrofon molim vas. Mikrofon ako možete ugasiti. Slijedeće obrazlaganje stanke poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolege, ja bi u ime HDZ-a još jedanput htjela istaknuti važnost i značaj upravo ovog zakona koji ćemo imati predstavljen sada u drugom čitanju. Naime, kao što je poznato Hrvatska je ušla u europski tečajni mehanizam u srpnju 2020. godine i u roku od ove 2,5 godine je akcijskim planom i svim mjerama i poduzetim radnjama zaista nastojala ispunjavati sve kriterije. Ono što je značajno za Hrvatsku i za uvođenje eura, upravo da je uvođenje eura s obzirom da smo euroizirana država značit će zapravo puno brže, povoljnije i sigurnije poslovanje, a isto tako i omogućih će veće investicije i gospodarski rast te povećanje životnog standarda. Uz to moramo napomenuti da će, neće biti više niti tečajnih razlika i svega onoga što je izvoznicima itekako predstavljalo veliki, veliki problem. Nadamo se da ćemo time i omogućiti puno konkurentniju našu, našu, naše gospodarstvo i time zapravo omogućiti daljnji razvoj. Ono što je više puta i ovdje ministar i potpredsjednik vlade spominjao i evo i u jučerašnjem obraćanju zapravo da je naša, naša stopa inflacije prema podacima za prva tri mjeseca ima prosječnu stopu od 6,3% što je na razini eurozone. Dakle, mi smo u skladu sa ostalim državama i prema tome vrlo brzo i uspješno ćemo ispuniti sve kriterije za uvođenje eura.
Stanka je odobrena. Slijedeće obrazlaganje stanke je poštovane zastupnice Ružice Vukovac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, tržim stanku u trajanju od najmanje 10 minuta u ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku kako bi još jednom istaknuli da mi kao klub nismo protiv ulaska u eurozonu čak dapače smatramo da je RH država koja zaslužuje biti uz bok razvijenim zemljama članicama EU, međutim kako je i posljednja financijska kriza pokazala one države koje su stabilne i otporne one će i uspješnije funkcionirati u uvjetima zajedničke valute nego države koje su opterećene vlastitim gospodarskim problemima. A kada govorimo o Hrvatskoj i momentu u kojem se mi nalazimo, mi dakle trenutno u Hrvatskoj od 3,8 milijuna stanovnika imamo čak milijun stanovnika koji žive ispod granice siromaštva. Od toga ih je 240.000 blokiranih građana, preko 100.000 nezaposlenih građana, blizu 100.000 građana koji žive od socijalnih pomoći, egzodus iz Hrvatske se i dalje nastavlja, cijene svakodnevno divljaju od onih za gorivo, režije do svakodnevnih prehrambenih artikala. Smatram da je zapravo RH itekako zemlja opterećena vlastitim gospodarskim problemima i da ovaj moment nije trenutak u eurozonu. Zahvaljujem.
Odobrena stanka. I slijedeće obrazloženje stanke poštovani zastupnik Božo Petrov.
Poštovani tražim stanku u ime Kluba MOST-a po ovoj temi kako bih još jednom upozorio. Hrvatska u ovom trenutku nije spremna za uvođenje eura. Hrvatsko gospodarstvo nije spremno za uvođenje eura. Svi neovisni financijski eksperti već mjesecima ako ne i godinama upozoravaju Hrvatsku da ne srlja. Na stranicama, trenutno na stranicama Ministarstva gospodarstva i HNB-a naći ćete totalno da oprostite blesave procjene za idućih pola godine. Vi ne možete niti procijeniti što će se događati za idućih pola godine. Mi vidimo šta se sada događa i trenutak u kojem smo upozoravali na inflaciju tada su nas iz vlade nazivali katastrofičarima. Mi smo tražili da nam se da jasno osigurač. Dajte osigurač hrvatskim građanima da će to stvarno biti onako kako vi govorite da će biti jer sve što ste dosada govorili da će biti nije se tako pokazalo zadnjih godinu i po dana. Čime jamčite hrvatskim građanima da se neće dogoditi još veći inflacijski šok, još veći rast cijena? Čime jamčite hrvatskim građanima da neće prevladati uvoz? Čime jamčite hrvatskim građanima da njihove plaće neće pasti? Čime jamčite hrvatskim građanima da neće morati opet trbuhom za kruhom negdje vani? Ja razumijem sve argumente koje vi navodite samo ne mislim da će se dogoditi, a nisam niti jednom iz usta bilo koga iz vlade čuo da su rekli jamčim s tim i tim da će se točno dogodit onako kako mi govorimo. Ja vas molim ovo će sve proći, za 5, 10 godina morat ćete sebe pogledati u ogledalo [[Upadica: Vrijeme.]] Čime jamčite?
Stanka odobrena, evo s obzirom i shodno Članku 293b. nastavljamo dalje s radom. Uvaženi predstavniče predlagatelja izvolite dodatno obrazloženje, poštovani ministar financija Zdravko Marić.
Dobro jutro, dobar dan, lijepi pozdrav svima poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo zastupnici, tamo ima jedan koji nije digao još, moramo se malo našaliti na početak, evo i, ovoga. Uvijek mi je zadovoljstvo i čast biti u Hrvatskom saboru, tako i ovaj puta. Evo prvi puta nakon ukidanja mjera, pa evo ne moramo čekati da netko prebriše onaj pleksiglas. Pred nama i pred vama je danas Konačni prijedlog zakona o euru, o uvođenju eura. Moje vrijedne kolegice i kolege u Ministarstvu financija pripremile su jedan uvodni govor. Ja ću onaj prvi dio što se tiče svega onoga što smo učinili do sada zbog kratkoće vremena, a i zbog fokusa možda na one najvažnije teme koje nas čekaju i koje su ispred nas zapravo krenuti odmah kako kažemo u srž, in medias res. Dakle, osnovne značajke ovog konačnog prijedloga zakona njega, nije tako veliki, nije toliko obujam velik, 96 članaka, 10 područja ili poglavlja. I ono što volim često reći obzirom da se zaista ovaj zakon i cijeli proces uvođenja eura odnosi na svakog ponaosob hrvatskog građana, svakog od nas u Republici Hrvatskoj sigurno da ćemo činiti sve da i ovaj zakon, a i sve što su osnovne značajke njega kao takve što je moguće na jednostavniji, transparentniji, plastičniji ili kako god to već nazvali način približimo i pojasnimo jer to je između ostaloga naša zadaća. Dakle, nakon što bude objavljena odluka Vijeća EU o osvajanju eura, a to očekujemo u mjesecu srpnju, dakle iduća dva i nešto više mjeseca vrlo intenzivan imamo raspored što se tiče i naših obveza. I ja ću opet zadržati onu političku korektnost prema europskim institucijama i našim partnerima u EU i Europskoj monetarnoj uniji i reći da pretpostavka i ovog zakona i svih naših aktivnosti je uvođenje eura u Republiku Hrvatsku sa 1.1.2023. godine pod uvjetom da Republika Hrvatska ispuni sve uvjete koji su pred nju kao takvi stavljeni kao i sve ostale zemlje koje su prije ili će u buduće uvoditi euro. Dakle, nakon što bude objavljena ta odluka o usvajanju eura, nakon što bude donesena uredba EU kojom će biti utvrđen fiksni tečaj konverzije Vlada će odlukom objaviti dan uvođenja eura. Fiksni tečaj konverzije dan početka i završetka dvojnog optjecaja, dan početka i završetka dvojnog iskazivanja, te druga pitanja potrebna za uvođenje eura. Donošenjem ove odluke Vlada je prva aktivnost iz konačnog prijedloga zakona koja formalno aktivira i sve ove ostale odredbe zakona. Tu ću odmah vući jednu paralelu, jer mi je između ostaloga i dužnost i obveza reći što su one promjene u odnosu na prijedlog zakona, dakle na prvo čitanje. Pa tako između ostalog upravo u ovom segmentu imamo jednu promjenu, a to je da se rječica „datum uvođenja eura“ zamijenjena je pojmom „dan uvođenja eura“. Isto tako promijenjeno je stupanje na snagu zakona, dakle nakon, velika većina ili određeni broj odredbi po objavi odluke Vijeća EU o usvajanju eura, a sve ostalo naravno sa samim danom uvođenjem eura. Osnovna načela, načelo zaštite potrošača, načelo zabrane neopravdanog povećanja cijena, načelo neprekidnosti pravnih instrumenata, načelo učinkovitosti i ekonomičnosti, te načelo transparentnosti, informiranosti su srž na neki način i kralježnica ovog samog zakona. O tome sam dosta govorio kod prijedloga samog zakona u prvom čitanju, pa mislim da nema potrebe puno ponavljati. Ali obzirom da i tada, a očekujem i danas najveći broj vaših replika, komentara, pitanja i općenito na neki način interesa sa jedne strane kako i na koji način zaštititi građane i učiniti da onaj njihov iskazani, mogu reći tako zabrinutost ili strah kao jedinu ili najistaknutiju negativnu posljedicu uvođenja eura, a to je zaokruživanje cijena na više, tzv. neopravdano povećanje cijena i taj nekakav dodatni efekt na inflaciju svedemo na što je moguće manju mjeru. I to je zapravo nešto što je u ovom zakonu i prožeto najvećim dijelom i zato i stavljam u odredbe zakona čitav niz odredbi koje bi učinile da u tržišnom gospodarstvu kako jesmo, gdje ne postoji reguliranje cijena, gdje ne možemo nekakvim oblicima prisile i slično utjecati. Ali stimuliranjem konkurentnosti, zdrave konkurentnosti, stimuliranjem i uključivanjem i udruga civilnog društva koje kako čujem jutros na jednoj od radijskih emisija pozdravljaju taj napor Vlade da ih se uključi. To je bila praksa i u drugim zemlja EU, odnosno europske monetarne unije koju su vodili, da jednostavno na jedan pozitivan, stimulativni način utječemo zaista da se ti negativni efekti uvođenja eura svedu na najmanju moguću mjeru a isto tako da se što je moguće bolje pripremimo i dodatnih ovih 6 mjeseci, odnosno 8 iskoristimo na način da još više materijaliziramo sve one pozitivne efekte uvođenja eura. Ja vam tu moram reći, a nastavno i na neke od komentara koje sam čuo u samim obrazlaganjima stanki puno stvari se događa između ostaloga unaprijed. Uvođenje eura glavni benefiti ili možda najistaknutiji su eliminiranje tečajnog rizika, značajno smanjivanje valutnog odnosno kreditnog i kamatnog rizika. Neke od tih stvari smo mi već osjetili u pozitivnom smislu. Osjetili smo kod izdavanja naših obveznica, osjetili smo u kretanju kamatnih stopa i na kredite gospodarstava, odnosno potrošača. U konačnici je to i kreditni rejting agencije vrlo jasno i nedvosmisleno navode, pa ću parafrazirati ili citirati njihova izvješća. Uvođenje eura u RH znači dvije stepenice viši, bolji kreditnih rejting RH, a svi dobro znamo da bolji rejting zapravo znači nižu premiju rizika. Namjerno ističem nižu premiju rizika, jer živimo trenutno u okolnostima kada je došlo do kraja povijesno niskih ili vremena povijesno niskih referentnih kamatnih stopa. I referentne kamatne stope su krenule prema gore. Vjerojatno ste ispratili da je noćas bila, po našem vremenu noćas, dakle jučer u popodnevnim satima sjednica federalnih rezervi gdje je između ostaloga donešena odluka o daljnjem povećanju kamatnih stopa sa najavom da će se taj trend i nastaviti u ovoj godini. Europska središnja banka nešto malo vodi drugačiju politiku, ali manje-više na sličnom tragu. Dakle, moramo uzeti u obzir i sve te okolnosti i zato apostrofiram da referentne kamatne stope na koje Republika Hrvatska i slične zemlje sigurno ne može utjecati. Međutim, ono na što možemo utjecati su premije rizika. Dakle, onaj dodatni element u ukupnoj kamati koju svi skupa plaćamo i opet ću ponoviti, gotovo 12 milijardi kuna je bio trošak kamata, 3,3 postotna boda BDP-a 2015. g. Mi smo prošlu godinu sveli kamate na razinu 6,7 milijardi, a ja ću reći da i smatram da još uvijek imamo dodatnog prostora refinancirati pojedine obveznice, pa tako i ona koja nam dospijeva za nekoliko dana, nedavno smo ju izdali, čuli ste vjerojatno o tome, a isto tako i u 7. mj. ostvariti nekakve dodatne uštede na kamatama i zaštititi se koliko je to moguće, i državni proračun, porezne obveznice, ali i gospodarstvo i građane još više od ovih evidentnih trendova koje nemaju nikakve veze sa procesom uvođenja eura u RH. Što se tiče odredbi koje bih možda ovdje apostrofirao značajnije, dakle Ministarstvo gospodarstva je napravilo jedan dokument za koji smatram da je vro dobar i vrlo kvalitetan, a u konačnici i pohvaljen je od strane brojnih poslodavačkih udruga. U konačnici, ti dokumenti i smjernice za prevođenje na euro konverziju, a i Etički kodeks su najvećim dijelom zapravo usklađene u fazama izrade istih sa istim tim udrugama i moram reći i jučer smo imali Nacionalno vijeće za euro, i predstavnici HUP-a i HGK-a i kroz različite dijaloge koje sam vodio svih ovih mjeseci na različitim forumima, tribinama i slično, od, na temu uvođenja eura, moram priznati da sam stekao dojam jasan i nedvosmislen da je poslodavačka zajednica jako za uvođenje eura, dapače, za njih, koliko god je to naravno, ova prijelazna faza koja je ispred nas, i za financijski i za gospodarski sektor ogroman operativno-tehnički zahvat, ogroman, ali kad-tad ga moramo učiniti i naravno da njihov, između ostaloga i apel da to učinimo što je moguće prije. Naravno, u samom Zakonu definirana su opća pravila preračunavanja, o tome sam govorio i prošli puta i s tim u svezi, dakle taj dio ćemo razdvojiti od ovoga pojma koji nije lako definirati, opravdano odnosno neopravdano podizanje cijena gdje ako dođe do nepravilnog preračunavanja, tu su stvari vrlo jasne, odredbe zakona jasno propisuju na koji način i kako će državne institucije reagirati, dakle tu uopće nemamo nekakve pretjerane dvojbe niti potrebe za nekakvu dubinsku raspravu, dakle zaračunavanje odnosno zaokruživanje jednostavnim matematičkim pravilima ono što znamo još, što su nas naši učitelji i profesori učili još, ja bih rekao i u osnovnoj školi. Jako važan segment i dorađen u ovom segmentu u odnosu na prijedlog do konačnog prijedloga zakona je definiranje ove tzv. predopskrbe gotovim novcem. Čuli ste, vjerojatno ste pratili pa evo samo kratka informacija, jučer je završen i onaj zadnji element jednog eura, dakle kovanice od jednog eura i simbol životinje kune koju smo odabrali i koji je sada prošao pravu proceduru i odabran na samom natječaju, dakle uvjeti su stvoreni da sada idemo u jedan također, veliki, veliki zahvat, a to je u određenom trenutku povlačenje značajnog broja kovanica i novčanica. Procjene govore o milijardu i 100 milijuna komada kovanica i oko 500 milijuna komada novčanica. Kolege iz HNB-a su to probali malo i plastičnije objasniti pa govorimo o čitavoj, desetinama tramvaja zagrebačkih kada bi napunili ili maksimirski ili poljudski ili travnjak Marsonije u Sl. Brodu kad bi prekrili sa kovanicama jednom do drugom, narasla bi praktički do gotovo metar visine. Dakle radi se o velikom logističkog obuhvatu koji treba s jedne strane povući, nakon toga, naravno, odnosno paralelno sa time iskovati i staviti u opticaj. Međutim, mi ovim Zakonom definiramo i tzv. pojam predopskrbe. Prije svega, kreditne institucije, banke, 4 mjeseca za novčanice, a 3 mjeseca za kovanice će dobiti i izvršiti kroz ugovore sa HNB-om pred opskrbu gotovog novca eura i euro centi. Paralelno sa time pokrenut će postupak kojim će posredno predopskrbljivati poduzetnike odnosno trgovce pa je tako, između ostaloga i definirano i da će banka moći započeti posrednu predopskrbu neposredno nakon što sama primi gotov novac eura iz predopskrbe od HNB-a i sam ako je s tim osobama prethodno sklopila ugovor o posebnoj predopskrbi. Za mikro poduzeća, dakle one koji imaju do 10 radnika i čiji godišnji prihod ili ukupna aktiva u prethodnoj godini ne prelazi 15 milijuna kuna, predviđen je i jednostavniji način, pa će oni moći na temelju potpisane izjave, dakle nekakvi posebni akti i slično, potpisana izjava preuzeti gotov novac eura u iznosu do 10 tisuća eura. Od 1. prosinca računamo da će i euro kovanice sa našim, hrvatskim nacionalnim obilježjima biti gotove pa će i poduzetnici, ali i građani moći kupovati paketiće, otprilike računamo da to će biti paketići, recimo, 145 eura, da zaokružimo na nekakvi iznos od 1000 i kuna, otprilike, da imaju cijeli već paket sa sobom, naravno, ne samo jedan, moći će se kupovati i više i stavljati, naravno, u opticaj od samog početka iduće godine. Kada stupi na snagu i kada uđemo formalno sa 1.1. djelovat će i na snazi će biti režim dvojnog iskazivanja, ne samo dvojnog iskazivanja nego dualnog opticaja. 2 tjedna ćemo moći plaćati i u kunama, ovdje u samom Zakonu i moram samo jednu stvar apostrofirati, ovaj Zakon je dodatno popravljen komentarima EU komisije, Europske središnje banke, ali i dodatno usklađen sa odredbama zakona i zakonodavstva koje regulira sprječavanje pranja novca i financiranje terorizma. Dakle brojni od ovih, ja bih rekao, pragova za zamjenu gotovog novca za gotov novca su usklađeni sa postojećim odredbama koje imamo, recimo u zakonodavstvu, pa primjerice, 15 tisuća kuna je prag koji je utvrđen za sve od 1.1. od konverzije. Slično kao što i danas postoji 15 tisuća kuna, ako idete mijenjati u mjenjačnicu, gotov novac za gotov novac, iznad tog iznosa gospodin ili gospođa će vas tražiti identifikaciju. Ako ste u banci, ako ste klijent banke, onda ste se i ovako i onako identificirali, dakle, ta, recimo, poveznica sa postojećim Zakonom. Sjećate se odredbe koje smo već rekli, da kada dođe konverzija i zamjena 100 novčanica i 100 kovanica, također, da stavimo i uskladbu sa zakonom, ali i sa najboljom praksom svih zemalja jer svi ovi zakoni što su kolegice i kolege pratili u drugim zemljama su dobrim dijelom ja bih rekao usklađeni. To je nekakva bila i uobičajena praksa u drugim zemljama kod iste te konverzije. Dakle ponovit ćemo još jedanput 100 novčanica i 100 kovanica po jednoj transakciji ukoliko je gotovo novac za gotov novac. Ako je gotov novac za transakcije onda možete bez naknade neograničeno ili ćete polagati taj novac u sustav. Ovdje govorimo za prvih godinu dana u poslovnicama FINA-e, pošte, komercijalnih banaka bez naknade, ali opet ponavljam po jednoj transakciji. Vi se de facto možete nakon što zamijenite jednu možete doslovce okrenuti i vratiti nazad na isti šalter i napraviti drugu kao takvu transakciju. Što se tiče dvojnog iskazivanja cijena ono je u samom zakonu predviđeno i volontarno i dobrovoljno, ali i obvezatno. Onog časa kada se objavi odluka i kada bude poznat tečaj konverzije tada kreće razdoblje dobrovoljnog, ako netko želi već tada krenuti iskazivati dvojne cijene sjajno. Od 5. rujna su svi u obvezi uz naravno sva ona izuzeća o kojima sam govorio i kod prvog prijedloga zakona, možemo ih u replikama ili ako stignem pobrojati, ali znate da otprilike imamo 3 kategorije izuzeća. S jedne strane imate one koji su na neki način između ostaloga bi značili značajno povećanje troškova u odnosu na postojeću situaciju i ne bi bilo oportuno tražiti tako nešto. Isto tako imamo i nešto što je već unaprijed otisnuto, biljezi, razno razni vaučeri i slično, njih ćemo kako to trgovci vole reći „do isteka zaliha“. A prva kategorija su zapravo oni koji je između ostaloga i danas praktički zbog ograničenog fizičkog prostora bilo da govorimo ne znam o štandovima ili na placevima ili kioscima i slično već ni sada na svim svojim proizvodima nemaju istaknute cijene. Kako god bilo, kako god bilo račun koji ćete dobiti na bilo kojem od tih mjesta na kraju će morati biti iskazan dvojno, dakle taman da totem benzinske pumpe ne postoji cijena u eurima kada dođete i platite i natočite gorivo ili odete na kiosk neki i kupite što god na računu ćete vidjeti dvojno iskazani ukupni iznos ovoga računa. I isto tako sve što se tiče i iskazivanja mirovina, plaća, javnih financija, proračun, ove godine ćemo se vidjeti i po prvi puta ćemo o proračunu između ostaloga govoriti i u … [[Govornik se ne razumije]] odnosno u eurima, sve ćemo to pripremiti na vrijeme i da bude što je moguće usporedivije. Bilo je proteklih godina od brojnih zastupnika koje vidim i ovdje i sa jedne i druge strane političkog spektra koji su davali puno kvalitetnih komentara, pa smo unaprijedili između ostaloga i način izvještavanja i prezentacije i donošenja samog proračuna u HS itd.. Preostalo vrijeme, dozvolite samo nekoliko riječi o kriterijima, vjerujem da će biti dosta tema o inflaciji. Dakle mi smo sa ožujkom na zadnjoj ožujačkoj sjednici vlade ispunili preostale kriterije i mjere koje se tiču nakon našeg ulaska u devizni tečajni mehanizam 2 i usku suradnju s Europskom središnjom bankom odnosno bankovnu uniju, dakle kvačica, ispunili sve mjere i izvješće poslali. Već su počeli stizati podaci za eurozonu, RH mislim da je za nekakvih 10-tak ili 14 dana će biti objava i za naš, našu inflaciju u travnju. To će biti zadnji podatak koji ulazi u konvergencijsko izvješće Europske središnje banke i Europske komisije koji će biti objavljeni početkom lipnja i u njima između ostaloga se gleda s jedne strane konvergencijski dio, dakle sve ono što se tiče BDP-a, fiskusa i slično, a maloprije ste i parafrazirali odnosno citirali pojedine odredbe programa konvergencije koje smo usvojili prije dva tjedna na vladi, stope procjene, rasta inflacije itd., međutim najvažnije će biti onaj dio vezano za testiranje mastriških kriterija. Godinama, godinama je fiskus i proračun bio u fokusu, međutim to više nije slučaj. Mi smo i prošlu godinu završili onakvu izazovnu sa deficitom unutar 3% iznad svih očekivanja, bolje od svih očekivanja i smanjili javni dug u BDP-u za 7 i pol postotnih bodova, što nas ponovno rangira među zemlje sa najvišim smanjivanjem udjela javnog duga u BDP-u i ostaje taj, pardon, element inflacije. Gleda se ne u odnosu na prosjek nažalost jel Hrvatska je točno na prosjeku nego se gleda u odnosu na 3 najbolje zemlje. Međutim kako je vrlo dinamična situacija koja se događa, a postoji određeni zaista jasni razlozi da pojedine zemlje u proteklih 12 mjeseci se čak mogu i tretirati kao statistička odstupanja u odnosu na prosječnu razinu inflacije. Sličnu situaciju smo imali i 2014. kod zadnjeg proširenja Europske monetarne unije, Litva kada je ulazila, praktički 3 zemlje su bile u potpunosti isključene iz statističkog obuhvata. Postoji diskrecijsko pravo Europske komisije i Europske središnje banke, a taj kriterij nije u potpunosti egzaktan zato što ostavlja tu mogućnost da se može dogoditi da neke od tih zemalja sa nižim razinama inflacije postoje nekakvi drugi čimbenici koji su na to kao takvi utjecali. Kako god bilo mi duboko vjerujemo da stopa inflacije kolko god nažalost to bila realnost i stvarnost da inflacija proteklih mjeseci ubrzava. Prama našim projekcijama jasno smo komunicirali prema javnosti hrvatskoj i prema vama da će ona kao takva i nastaviti ubrzavati. Mi smatramo da će RH ispuniti sve kriterije i biti kadra i sposobna uvesti euro 1.1.2023.. Hvala lijepa.
Hvala ministre. Imamo povredu Poslovnika, poštovani Miro Bulj.
Hvala lijepa, uvaženi predsjedavajući povrijeđen je čl. 171. jer na ovoj značajnoj temi koji je razlog da nema predstavnika HNB-a. Možda Vujčić kao guverner sljubljuje hranu, oboritu ribu sa kvalitetnim bijelim vinima sa master šefom koji ga je primio u natječaju kako njemu padne na pamet il možda sa Ćorićem pije kavu i razgovara o novoj funkciji. Zanima me zbog čega saborskim zastupnicima i narodu nije došao ovdje položiti svoje račune oko eura vrlo bitne teme i na prvome i na drugome čitanju, što izbjegaje guverner Vujčić da ne dođe ovdje.
Vrijeme. Vi ste se pozvali na čl. 171. … [[Govornik se ne razumije]] da se na nešto pozovete koji nema veze sa ovim, dobivate opomenu, opomenu dobivate. Idemo sa replikama, prva je poštovani zastupnik Marko Pavić.
Poštovani potpredsjedniče vlade, poštovani potpredsjedniče sabora. Pa evo glavne kritike koje smo i na odboru imali i sve da nije dobar trenutak. Osobno smatram upravo suprotno da je baš sad najbolji trenutak. Zašto? Sami ste rekli 12 milijardi kuna kamata smo imali, nitko ne spominje više autoceste, nacionalizaciju, prodaju, upravo vašim djelovanjem i smanjenjem kamata, pametnom politikom došli smo do toga da je to održiv projekt. Stabilnost, svjetske rejting agencije nam drže krediti rejting u pravo kao glavni argument je ulazak u eurozonu. Ali ono što je najbitnije dobivamo kišobran Europske centralne banke. Pa dajte nam malo pojasnite što je taj kišobran i vidjeli smo isto tako primjer tog kišobrana na primjeru sanacije Sberbanke, druge su poslovnice propale, u Hrvatskoj je bila sanacija, na koji način smo to dobili i koji taj kišobran i što sve on znači za RH. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Početkom korone, korona krize naravno da je određena zabrinutost i građana i svih nas skupa bila između ostaloga i na, po pitanju tečaja. Što smo učinili? Vlada i HNB u suradnji sa Europskom središnjom bankom dobili praktički sklopiti onaj tzv. swap aranžman. Dakle, čisto kao preventivnu mjeru ukoliko dođe do nečega, na sreći i hvala dragom Bogu nismo ju morali niti koristiti, ali samo da znamo da smo ju imali na raspolaganju da ako dođe do nekakvog neželjeno događaja da ju možemo kao takvoga koristiti. S druge strane to je isto i pitanje izdavanja obveznica. Evo samo kao crtica, RH je prije par tjedana izdala obveznicu. U odnosu na Portugal, a imamo isti rejting, njihova je cijena bila nekih 0,8% niža iz jednog jedinog razloga, a to je što Europska središnja banka garantira otkup tih istih obveznica i investitori imaju veću sigurnost. To ćemo naravno imati i mi.
Slijedeća replika poštovani Siniša Hajdaš Dončić.
Hvala. Poštovani ministre molim vas možete mi reći recimo 3 vaša argumenta, ne trebaju biti duga. Da li je moguća monetarna unija bez fiskalne unije? Evo, jedno pitanjce i dobro Pavić me nasmijao pa nema veze, priča oksimoron, ali ok je.
Ne znam jel u Poslovniku predviđen odgovor na repliku od recimo sat i pol vremena, ne znam, ali ovoga odgovorit na kratko, dakle to je sigurno tema koja je dulji niz vremena i brojne zemlje i brojni stručnjaci, znanstvenici, analitičari, financijaši, makroekonomisti ju kao takvu stavljaju na, na stol. U ovom trenutku to još ja bi rekao nije sazrjelo vrijeme, imamo mi puno tema koje se tiču fiskusa i porezne politike koji su napravljeni i poboljšani međutim još smo poprilično daleko uopće od otvaranja te kao takve teme. Netko će reći da ukupna i prava unija ne postoji bez ne samo monetarne nego naravno i fiskalne unije. To ćemo vidjeti koliko će biti i kakav će biti zapravo daljnji tijek događanja. Nešto se pokušalo i pokušava sa paktom o stabilnosti i rastu o Mastriškim kriterijima da se koliko toliko fiskalne politike približe međutim vidimo i sami kod odgovora na krize postoje brojne razlike među zemljama.
Slijedeća replika poštovani kolega Grmoja.
Hvala. Poštovani ministre ja ću postavit isto jedno pitanje. Je li euro jednako dobar za sve njene članice? Znači je li uvođenje eura ima jednake učinke za sve njene članice? Znači to prvo pitanje. A drugo pitanje jesu li razlozi zbog kojih neke zemlje koje su članice EU, a nisu u ušle u eurozonu jesu li ti razlozi političke, socijalne i druge, i drugi razlozi ili ima i ekonomskih razloga? I zašto neki ozbiljni ekonomski analitičari u Hrvatskoj kažu da nije vrijeme za uvođenje eura evo npr. Maruška Vizek? I s kojom sigurnošću vi tvrdite da je baš, baš sada trenutak ili je to samo još jedno od ispunjavanja zadaća premijera Plenkovića, ovih briselskih zadaća koje je on dobio?
Odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče, pa i naše neke od analitičara, a i inozemnih najbolje njih pitati. Ja mogu dat si nekakvog truda i pokušati tumačiti razloge, ali evo recimo jedna paralela što sam maloprije odgovarao uvaženom zastupniku Paviću, kada smo mi sklopili taj aranžman o swapu ja da sa čuo i da su neke druge zemlje ne eurozone isto se raspitivale, neću ih sada nabrajati ali kontaktirali su i mene izravno na koji način kako bi i oni između ostaloga mogli ući u takav režim bez obzira što su iskazali želju da do daljnjega neće pokretati temu uvođenja eura kao takvoga. Slična vam je tema sa nekim drugim asocijacijama na globalnoj razini gdje neke zemlje promjene određeno mišljenje u datim okolnostima. Mi smo vrlo jasno zacrtali svoj nekakav put, preuzeli euro samim uvođenjem odnosno ulaskom u EU ali naravno pod uvjetom ispunjavanja određenih kriterija. I ono što je sve ovo vrijeme rađeno i što će se učiniti ispred nas je što je moguće bolja priprema da benefiti budu veći. Hoće li uvijek euro za svakoga značiti isto, nažalost to ni sada niti kuna, niti forinta, niti zlot, niti bilo koja druga valuta ne znači ni u tim pojedinim zemljama.
Slijedeća replika poštovani Marijan Pavliček.
Poštovani ministre, evo u vašem izlaganju ste rekli da ćemo u eurozonu ući samo u slučaju da ispunimo sve uvjete koji su određeni. Po svemu sudeći što se tiče jednog od glavnih uvjeta to je inflacija nećemo ga ispuniti, imat ćemo višu inflaciju nego što je traženo i jučer je sam guverner Vujčić dao jednu izjavu koja glasi, bilo bi pomalo čudno zahtijevati od zemlje da ima nižu inflaciju od eurozone u koju ulazi. I vi ste sami maloprije spomenuli da postoji mogućnost tzv. statističkih odstupanja od nekih uvjeta. Pa onda ispada da se držimo one dječje što se uvjeta tiče puj pik ne važi i ajmo mi u eurozonu. I to samo pokazuje da je ovo jedan čisti politički projekt, a ne ekonomski projekt. Zašto ulazit u nešto ako uistinu glavni kriterij, jedan od glavnih kriterija, a to je inflacija nije ispunjena.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Što se tiče tih podataka i bit će prilike ih analizirati malo dublje i detaljnije. Travanj još nije skroz objavljen, ali recimo za ožujak od 5 zemalja koje su zabilježile najvišu i to značajno dvoznamenkastu inflaciju su četiri eurozonske zemlje, sve baltičke Litva, Latvija, Estonija i Nizozemska i uz njih je tu još i Češka, a opet s druge strane na drugoj strani također postoje zemlje iz eurozone poput Francuske ili Finske, dobro Danska nije, ali ona je isto jedna od nižih inflacija, Malta, Portugal i sl. dakle vidimo situacija da je dosta širok taj raspon. Hrvatska je negdje baš u sredini i inflacije i kretanje inflacije u Hrvatskoj ničim ne odstupa od tog samog prosjeka. Nažalost eto kažem nije testiranje u odnosu na prosjek nego na te tri najbolje zemlje, međutim ne bih se baš u potpunosti složio ovo što kažete ne ispunjavamo kriterije. Kriterij kao takav je dan, isto tako vam je i kod javnog duga, on kaže mora biti ispod 60, al ako je preko 60 mora imati dinamiku smanjivanja koju mi ispunjavamo. Znači treba ipak gledati kompletno tumačenje samog kriterija. U konačnici da ne ispunjavamo i ako ne budemo ispunjavali nećemo ni uć.
Sljedeća replika poštovani Nikola Mažar.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovani ministre financija. Mislim da je bitno da danas u HS-u i konkretno i činjenično kažemo što će ulazak Hrvatske u eurozonu odnosno uvođenje eura imati vezano za hrvatske građane. Mislim da je prije svega i to smanjenje rizika, valutnoga rizika jer ako pogledamo danas ukupni dug sektora dakle i države i poduzeća i stanovništva koji je vezan na euro, a ne na kunu je preko 70% odnosno preko dvije trećine, konkretno 500 milijardi kuna. Da se desi deprecijacija kune samo 10% to je povećanje 50 milijardi kuna. Dakle, uvođenjem eura smanjujemo valutni rizik, smanjujemo da građani budu ovisni o kuni i da imaju naravno i jaču sigurnost.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, evo na replici manje-više ste sve rekli što bih i ja trebao na neki način ponoviti. Hrvatska je najeuroizranija zemlja članica EU ne članica Europske monetarne unije, međutim ja duboko vjerujem i siguran sam da smo mi euroiziraniji i od brojnih zemalja koje su uvele euro kao takve u međuvremenu odnosno u prethodnim godinama odnosno desetljeću. Razlozi za to povijesno gledano i vraćanje unatrag i sve tri desetljeća naše monetarne u smislu samostalnosti i kune zapravo jasno pokazuju da smo uvijek bili vezani, bez obzira što je de iure zakonodavno i ustavno bilo pisano da imamo fluktuirajući devizni tečaj, on je praktički bio vrlo usko vezan uz njemačku marku odnosno danas uz euro. I to je naravno i kroz tu makrorazinu svedeno i na razinu svih nas skupa kao građana i pojedinačno. Hvala.
Sljedeća replika poštovani Marko Milanović Litre.
Hvala vam poštovani predsjedavajući. Poštovani ministre Mariću. Možemo u medijima i u ovoj javnoj raspravi oko eura često čuti poziv na stručnjake, ekonomski analitičari, politički komentatori pa i dio vladajućih se uvijek pozivaju na struku pa ću se i ja pozvat ovaj put na struku. Naime, imamo visokokvalificirane ekonomiste nobelovce, ljudi koji se bave monetarnom politikom odnosno ekonomijom kao što su Friedman, Stiglitz, Moody ljudi koji su i sa lijevog i sa desnog spektra, a i ovi centraši ja bih rekao ljudi različitih ekonomskih doktrina upozoravaju na probleme eura, upravo na ono što je kolega Siniša Hajdaš Dončić napomenuo, a što je sve veća federalizacija to je jedna fiskalna unija koja nam slijedi uskoro, što mi kao suverenisti smatramo probleme, kako to komentirate? I kako komentirate kriterije koji su bili drugačiji u odnosu kada smo pristupali odnosno kada se ovdje izglasalo u HS-u i u odnosu na ono što su danas?
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Sve navedene, sve spomenute i nobelovce i znanstvenike izuzetne cijenim, neke eto imao i priliku osobno upoznati na različitim forumima prije mog angažmana u Ministarstvu financija, a ne znam jel se sjećate bio sam i u Agrokoru sam radio i na Ekonomskom institutu, da da podsjetim, podsjetim moram podsjetit, onda sam i čitao sve njihove članke i bivao na brojnim konferencijama i njihovo mišljenje izuzetno cijenim. Međutim isto tako, isto tako imamo mi i svoja određena razmišljanja. Ja nisam iščitao čak niti iz nekih njihovih zadnjih nastupa nešto dijametralno suprotno u odnosu na ono što mi kao vlada i HNB u ovom procesu zagovaramo i vodimo. Naravno uvijek je jedna te ista teza, kao što je bila i kada smo ulazili u EU, što se bolje pripremite i učinite radnje, predradnje bolje i kvalitetnije to će ti koristi biti veće, a štete manje. Uzmimo samo naš primjer sa ulaskom u EU, gdje smo danas i gdje bi potencijalno bili da nismo članica EU.
Sljedeća replika poštovani Zvonimr Troskot.
Poštovani ministre. Moje pitanje je sljedeće, vezano za eurizaciju koja je bila spomenuta. Ne znam da li ste namjerno ili slučajno ispustili i sektor stanovništva koje recimo vas je pobio u argumentima od 2015.g., mene zanima zbog čega se onda stanovništvo u Hrvatskoj od 2015. sve više i više zadužuje u kunama, gdje je sada odnos kredita stanovnika, govorim u sektoru stanovništva, 60 i nešto posto u odnosu prema kuni, 2015. je bila obrnuta situacija. Pa ako je sve to tako kako navodite, dakle zbog čega se onda sektor stanovništva i dinamika rasta je i dalje zaduživanja u kunama? I drugo, pitao sam ljude u tramvaju šta misle i tome i onda su mi rekli ako će biti ministar Marić pitaj ga sljedeće, kaže ako je nedavno odbio zaštiti građane potrošače, ozbiljno vam kažem, od financijskih hijena koji nama šalju nezakonite dugove u zastari zašto mislite zastupniče da će ministar Marić nas zaštit od povećanih rizika inflacije i općenito uvođenja eura?
Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Ja sam jučer išao u dućan pripremajući se za ovo pa mi je jedna gospođa rekla, odgovorite g. Troskotu na sljedeći način. Šalim se mora, se šalit malo. … [[Upadica se ne razumije]] Ma da vjerujem siguran sam, ma znam, znam, vjerujem u to skroz. U svakom slučaju što se tiče zaštite građana i nisam ja nikoga ovdje iz … dapače cijeli zakon, cijeli zakon počiva načelu zaštite potrošača, cijeli zakon, cijeli koncept ovog procesa je na zaštiti potrošača da se tog istog potrošača svakog od nas ponaosob kao građana što je moguće više zaštiti od negativnih reperkusija ti građani i gospodin u tramvaju i gospođa u dućanu su jasno rekli da ih je upravo ta nesigurnost i strah od tog zaokruživanja cijena nešto što ih mori vezano za euro. Pa idemo naći načine, uz sve ograničenja koja imamo, kako da ih upravo zaštitimo. To je naša zadaća, to je naša uloga, da. Zašto se zadužuju u kunama? U tom trenutku, odgovorit ću u sljedećoj replici, vratit ću se na to.
Sljedeća replika, poštovani zastupnik Emil Daus.
Koja nema veze sa ovom. Poštovani ministre, ovoga, Klub IDS-a, kao što sam rekao u stanci, nema problema s uvođenjem eura, mislim da je to logičan slijed ulaska u EU, ali ponovit ću onu parolu od prije, nije problem euro, problem su pare. Ali zašto to kažem? Jer ove od banaka ne smatram da su naše, dakle, ako se zadužujemo na financijskom tržištu, te pare, taj novac treba i vratiti i moje pitanje je kad mislimo riješiti do kraja problem zaduživanja naše zemlje? Da li ćemo i dalje uvijek ovisiti samo o tome da li će biti viša ili niža stopa kamate ili ćemo konkretnim reformama napokon staviti u sustavu cijeli proces, pokrenuti sve ono što, dakle staviti u funkciju cijeli onaj mrtvi kapital u ovoj zemlji? Hvala lijepa.
Hvala lijepo, uvaženi zastupniče, malo sam i ja opušten, nadam se da ne zamjerate. Žao mi je, nemam sad sa sobom onaj graf javnog duga, udjela javnog duga u BDP-u pa bi ga pokazao. Dakle, izuzev Covid godine od 2016. na ovamo putanja udjela javnog duga u BDP-u je isključivo silazna, isključivo silazna. Dakle, kada pitamo kada ćemo početi smanjivati, ja vam govorim da se to već događalo, da nije bilo Covida, ja ne volim zaista te hipotetske, ali prekršit ću to svoje, nazovimo tako, svoj princip, da nije bilo Covida, najkasnije ove, odnosno najkasnije krajem iduće godine, mi bi bili već što se tiče udjela javnog duga ispod 60%. I samo kratki odgovor, iskoristit ću na ovu prethodnu repliku, zašto su se građani povećano zaduživali odnosno refinancirali svoje obveze u kune, najbolje njih pitati, možemo samo nagađati. U tom trenutku i tim uvjetima, možda je perspektiva uvođenja eura bila predaleka jer tada mi nismo mogli niti pokucati, odnosno da smo pokucali na vrata, nitko ne bi odgovorio obzirom na situaciju sa javnim financijama. Građani znaju prepoznati i trenutke i okolnosti i upravljati sa svojim i dugovima i obvezama na adekvatan način.
Sljedeća replika, poštovani zastupnik Boris Lalovac.
Hvala lijepa. Poštovani ministre, ja sam više puta u svojim stavovima podržavao euro i to ću danas u svojoj raspravi reći. Međutim, ono što mene brine kod Europske centralne banke, zato mi je žao što nema tu danas guvernera. Imamo nešto što se događa što se nikad nije događalo u Europi. Imamo inflaciju u Francuskoj od 4% i imamo inflaciju u Litvi od 16%. Imamo šeficu Europske centralne banke koja je bivša francuska ministrica financija. Je li ona za dizanje kamatnih stopa? Nije. Znate zašto? Jer dizanje kamatnih stopa će usporiti rast i recesiju koja će dovesti. U Francuskoj nije problem, u Litvi je problem. Imate različite i ono što nikad se nije događalo na tlu EU, dok je bio .../nerazumljivo/... dok su bile niske inflacije, nije bio problem. I sad imate i politički problem da netko tko je bio šef francuskih financija mora donijeti odluku koja će ugroziti gospodarski rast Francuske i to je ono legitimno pitanje da pitamo i nas, da li Europska centralna banka na ovakvim diferencijacijama inflacije može donijeti kvalitetno odluke? Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na replici, na komentaru, kao i uvijek, vrlo kvalitetan doprinos ovoj našoj raspravi i sve što ste rekli zapravo su fakti. Dakle to su i podaci i za ožujak i travanj, a i za sve ovo razdoblje unazad nekoliko mjeseci jasno pokazuju i govore. Dakle kao i kod prethodne replike, vi ćete imati priliku guvernera Vujčića vidjeti u, on odgovara vama, ne odgovara nama, dakle vi ćete ga pozvati i kad budu i polugodišnja i godišnja izvješća pa će biti prilike za svaku od tih tema raspraviti, ali upravo to je jedna od stvari koje sam nastojao ovdje apostrofirati da dočaramo i da pokažemo, koliko god je inflacija, kao takva koja se događa i koja dodatno još i ubrzava, nažalost i sigurno hoće još i u nekoliko mjeseci koji su ispred nas, da vidimo koliko je zapravo i složena sama po sebi. I nije isto vidljiva u statističkom, a i u perceptivnom smislu po pojedinim zemljama članicama EU i Europske monetarne unije. Međutim, tema o gospodarskom rastu, ja ću probati u nekoj od sljedećih replika odgovoriti nešto i reći na tu temu. Hvala.
Sljedeća replika, poštovani Damir Habijan.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, zapravo se svaka druga replika ovdje odnosi na načelo zaštite potrošača, to ste dobro rekli i u samom uvodu, a na tragu toga, a i ovoga što je zapravo kolega Troskot govorio, ja bih volio zapravo ukazati, postoje tri uredbe Vijeća EU koje reguliraju načela, definirana načela uvođenja eura, niti jedna ne predviđa dvojno iskazivanje cijena, ne obvezuje države da to naprave. RH kao članica EU na to se odlučila, dakle uvela je u odredbe ovoga Zakona upravo dvostruko iskazivanje cijena i to bi, taj dio bi zapravo i pohvalio i samo dokazuje ono što ste govorili da zapravo ovaj cijeli Zakon je utemeljen upravo na tom glavnom temeljnom načelu zaštite potrošača. Jedna druga stvar koja možda danas nije bilo ovdje puno govora, to su one tzv. crne liste odnosno loša poslovna praksa za trgovačka društva koja će koristiti ovu prigodu, međutim, ja bi više volio, ako možete par rečenica reći, da je Ministarstvo, odnosno da li ste vi u Ministarstvu razmišljali na koji način poticati trgovačko društvo odnosno poduzeće upravo da to ne rade, odnosno kako ih na to, na neki način, pod navodnicima, prisiliti?
Hvala lijepo. Upravo ovaj zadnji dio, odmah ću krenuti s njim, dakle, jesmo nekako mi svi skupa kao društvo skloni i priželjkujemo uvijek nekakve te vrste crnih lista da prokazujemo ove ili one i tu, ja sam opet rekao, odnosno ponovit ću, ako netko nešto napravi kontra zakona u smislu preračunavanja, tu su Državni inspektorat, institucije koje će reagirati. Međutim, onaj dio gdje ga ne možete u potpunosti jasno izdefinirati što je opravdano, što je neopravdano, vidimo i sami kolika je inflacija danas trenutno, koliko se događa, nema nikakve veze sa našim procesom uvođenja eura, dakle egzogena u potpunosti, rast cijena energenata, rast cijena hrane i svega sličnoga, da u tim okolnostima ipak stimuliramo i dodatno potičemo i tu konkurentnost, da uključimo i udruge civilnog društva koje će kroz svoje mehanizme, naravno, pratiti, ali isto tako, da probamo zauzeti jedan malo drugačiji stav. Ajmo mi složiti neku listu onih koji su napravili dobro. Ne samo da gledamo one koji su napravili krivo jer ima čitav njih niz, niz njih koji su mi dolazili, između ostalog, na sastanke i rekli, mi želimo sve po pravilima, ne želimo biti stalno nekakve okarakterizirane kao crne ovce. To trebamo učiniti svi kao ja bih rekao društvo, naša je naravno najveća odgovornost.
Slijedeća replika poštovani Zvane Brumnić.
Poštovani ministre, neki dan je jedna profesorica na N1 rekla da ste najbolji ministar jer između ostalog razumijete i makroekonomiju. Pa kolega Lalovac je u stvari postavio pitanje koje sam ja htio postaviti vezano što će se desiti sa Hrvatskom vezano uz inflacije koje su različite u eurozoni? Ja ću se vratiti na onu temu koju sam otvorio i prošli puta, a to je kamata na kredite koje su građani uzimali u kunama. Vi kažete da ne znate zašto su građani uzimali kredite u kunama. Građani su uzimali kredite u kunama jer su pokušali biti odgovorni, imali su prihode u kunama, htjeli su imati i troškove u kunama, uzimali su fiksne kamate upravo zato da bi znali kako se postavit odnosno koliko moraju platit u budućnosti i sada će oni zbog ovakvog zakona morat platit cijenu odnosno kolega je rekao jučer uć u pregovaranje s bankama. Morate se složit da je država trebala tu reagirat jer nije isti status građana i banke odnosno ista snaga u pregovaračkom procesu.
Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Mogu se složiti u jednom dijelu vašeg izlaganja i komentara. Država ja bih rekao je učinila puno jer svih ovih godina je utjecala na to da kamatne stope idu dolje sa svojim odgovornim ponašanjem, pa su kamate i na euro kredite i na kunske kredite značajno otišli dolje. Građani, to ću ponoviti još jedanput, duboko smatram i znam uz sve određene probleme i nedaće koje imaju znaju dobro upravljati svojim financijama i oni će isto tako imati priliku i moći naravno i svoje ugovorne odnose u koje mi ne možemo pojedinačno ulaziti zapravo prilagoditi odnosno refinancirati. Na makro razini, ono što je kolega Lalovac jako dobro rekao, svi sad pričamo naravno o inflaciji i to je tema, top tema, nemojmo zaboraviti gospodarski rast. Ja ne bi išao toliko daleko, ja gđu. Lagarde poznam i surađujemo i jako dobro smatram da je izuzetno ovoga stručna i da će i Europska središnja banka procijeniti najbolje, ali vidimo i sami jako je sada sklizak teren borbe protiv inflacije, a u isto vrijeme najjači alat borbe protiv inflacije dizanje kamata da u konačnici ne ugrozite gospodarski rast. To je velik izazov za monetarne vlasti, ali isto tako i za fiskalne jer najveći dio mjera suzbijanja inflacije je isključivo fiskalne prirode.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Ivan Kirin.
Poštovani dopredsjedniče sabora, poštovani dopredsjedniče vlade. Ulazak u eurozonu je veliki uspjeh ove vlade, ali to nije samo uvođenje nove valute već je to i potvrda ispunjenja uvjeta i standarda koji su prihvaćeni u članicama EU. Mi smo država u kojoj su kamate na potrošačke kredite visoki ili bolje formulirati viši nego u zemljama eurozone. Molim vas da li će nakon uvođenja eura kamatne stope biti niže, da li ćemo moći doći do jeftinijeg novca, da li će inflacija kod nas izazvati tijekom konverzije kune u euro osiromašenje građana? Jasno, poštivat će se fiksni tečaj, da li će biti i fiksne cijene? Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Dakle nitko nema kristalnu kuglu i nitko ne može predvidjeti i egzaktno reći što i na koji način i kolko će nešto biti. Međutim, što se tiče kamatnih stopa građani to dobro znaju i vi to dobro znate, ali dozvolite da ipak ponovim. Ukupna kamata je na neki način zbroj dviju varijabli, jedna je referentna kamatna stopa na koju zemlje poput Hrvatske, pa i mnogo veće i mnogo gospodarski snažnije ne mogu utjecati, ona je za nas sve egzogena. To je zapravo jednaka za sve. Međutim ono što je dodatak na nju premija rizika, e to ovisi o svakoj pojedinačnoj zemlji i to je onaj uspjeh koji smo mi napravili proteklih godina i što nam euro zapravo može i dodatno pomoći da tu premiju rizika dodatno smanjimo. Kolka će ukupna kamatna stopa biti ovisi o kretanju obje varijable i ako mi suzbijamo i smanjujemo premiju rizika, ako referentne rastu gore ja ne mogu reći nedvosmisleno jel pratite samo državnu obveznicu. Prije par tjedana ona je na 10.g. izdana po nešto ispod 3%, ista obveznica prije godinu dana na 12.g. je bila 1,2%.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS. Poštovani ministre, dosta pitanje je vezano za ono što će vlada napraviti kako bi zaštitila potrošače, no moje pitanje je vezano za ono što je vlada trebala napraviti i na što se obvezala u pismu namjere koje ste vi supotpisali sa guvernerom Vujčićem 4. srpnja 2019., a obvezali ste se da ćete prije uvođenja eura poboljšat upravljanje imovinom u javnom sektoru i smanjiti parafiskalne namete gospodarstvu, pa ste tako u akcijskom planu naveli da ćete prodati udjele u 90 poduzeća u kojima država ima 25% i manje udjela u vlasništvu i smanjiti naravno broj parafiskalnih nameta, pa je moje pitanje vrlo konkretno kao i obično. Koliko ste udjela, u koliko poduzeća ste udjele prodali i koliko ste točno parafiskalnih nameta ukinuli da vidimo jeste li napravili sve što ste se obvezali, pa ćemo na temelju toga znati i hoćete li napraviti ovo što ste se obvezali sada u zaštiti potrošača? Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. To pismo dobro ste rekli i neka smo se svi skupa podsjetili, sredina 2019., lijepa godina, niko nema pojma da će se dogoditi par mjeseci nakon toga korona kriza. Potpisali smo, supotpisali guverner i ja, ja po ovlaštenju vlade pismo namjere o ulasku u devizni tečajni mehanizam 2, 6 područja 19 mjera. Da ih nismo ispunili ne bi ušli u devizni tečajni mehanizam 2 i ispunili smo, sve što smo obvezali se ispunili smo. Isto tako nakon ulaska u devizni tehnički mehanizam 2, sredina 2020. jek kovid krize, preuzimamo i tzv. poustentri dakle nakon ulaska obveze i rekao sam maloprije uvodno na zadnjoj ožujačkoj sjednici ispunili sve te mjere. Što se tiče samog upravljanja državne imovine tu se mogu složit, stvari uvijek mogu biti bolje i zato između ostaloga i u ovim mjerama koje smo zadnje ispunili i taj kodeks korporativnog upravljanja na razini OECD-a koji danas sutra ovoga nadamo se da će u potpunosti vrijediti za Hrvatsku, kao i neke druge mjere su stavljene u funkciju, a isto tako i stvoreni uvjeti i preduvjeti za natječaj gdje ćemo konačno poći aktivnije upravljati sa državnom imovinom poglavito ili barem krenuvši od onoga što se tiče manjinskih udjela. Hvala.
Povreda Poslovnika, poštovana zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Moram reagirati, znači Članak 238. omalovažavanje zastupnika i ne odgovaranje, moje je pitanje bilo vrlo konkretno, ne možete mi dati konkretan odgovor zato što niste prodali ni jedan udio, objaviti natječaj i ne prodati udjele nije isto što i napraviti ono što ste se obvezali, a isto tako vjerojatno se poduzetnici ne bi iz dana u dan žalili na parafiskalne namete da ste smanjili njihov broj. Hvala.
Ovo je bila vaša replika, dobivate opomenu. Slijedeća replika poštovani zastupnik Mladen Karlić.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani potpredsjedniče vlade i ministre financija, pa evo ja bih prvo kao što je već kolega rekao mogao reći da Hrvatska stvarno već dugo nije imala ovako dobrog, ozbiljnog, kvalitetnog ministra financija kao što ima ovih 7 godina i kroz sve ove krize koje smo prolazili i financijske i zdravstvene ste vrlo ozbiljno i kvalitetno vodili Ministarstvo financija i uopće financijski sustav hrvatske vlade. Ono što je zapravo trebalo biti o uvođenju eura trebalo je biti jedan lijepi događaj zapravo koji je trebao donijeti i stvarno najviše dobrobiti i gospodarstvu i građanima i financijskom sustavu, malo je pokvarila pa mislim i korona kriza, a posebno ova agresija Rusije na Ukrajinu koja je dovela evo do ovih inflacija i do problema. I to je ono što će možda malo na neki način pokvariti ovaj lijepi događaj koji smo trebali vidjeti. Znači iz financijski i gospodarstva će doživjeti stabilnost i financijski sustav i kamatne stope jedino je strah građana. Evo kako njih razuvjeriti, ja vjerujem da vi to možete kao što ste uvijek mogli. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče probat ću ovako odgovoriti na vašu repliku. Instrument kojim je EU išla u odgovor na pandemiju se zove EU nove generacije. Najvažniji segment njenog pa tako i kad gledamo naš djelokrug odnosno dio Hrvatske je program za oporavak i otpornost. Dakle, s jedne strane oporavak gdje želite izaći iz krize gospodarske što je moguće prije pa se između ostaloga značajni iznosi sredstava usmjeravaju u investicije, ali s druge strane još važniji, ja osobno ću reći, meni još važniji dio je onaj koji se odnosi na otpornost. Jer brojni stručnjaci koje ovdje isto spominjete vrlo jasno kažu kriza će opet doći, ali mi ne možemo znati u kojem području i kada. Nažalost sada nas recentna prošlost zapravo pokazuje da čak i puno prije nego što netko može predvidjeti, tek još nismo ni u potpunosti da tako kažem izašli iz Covid krize ušli smo u novu. I zato je važno biti što je moguće jači gospodarski, otporniji na bilo koje slijedeće izazove. To je najbolji način kako možete i građane i sve nas skupa što je moguće više zaštiti. Hvala.
Slijedeća replika poštovani Miro Bulj.
Hvala lijepo. Ministre zemlje koje puno bolje stoje od nas Švedska, Mađarska, Danska, Poljska nisu uvele euro. Da li one brane svoj nacionalni interes, a bile su puno prije od nas u EU? Da li one brane svoj nacionalni interes ili ne brane? I drugo vrlo bitno pitanje koje bih vam postavio također oko HNB. Da li po vama morao biti ovdje pred saborskim zastupnicima tu uz vas sjediti čovjek koji vodi brigu o monetarnoj politici RH i da odgovara ovdje nama i građanima RH jer on se stalno predstavlja kao branitelj nacionalnih interesa međutim i ne samo oko uvođenja eura što se sluganjski odnosi nego su pometeni zlatnici kojim zlato koje je bilo 15 tona Hrvatska nema grama zlata, a sve susjedne zemlje svi imaju znači zlato u svojim rezervama, u svojim bankama. Evo odgovorite mi na ovo pitanje da li je trebao biti guverner ovdje?
Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, pa što se tiče ovih drugih zemalja opet kažem najbolje pitati njih i na njihove adrese i zašto i na koji način i kako razmišljaju, tu su najrelevantniji odgovori da ne ulazimo u nekakve rasprave i situacije koje možda ne poznajemo u potpunosti. Što se tiče samog predlaganja zakona znate da je vlada predlagatelj zakona, dakle mi smo ovdje, što se tiče guvernera on je jučer sudjelovao na sjednici Nacionalnog vijeća za euro i ja sam siguran poznavajući njega da je uvijek voljan i bilo što dodatno pojasniti po pitanju eura. U konačnici što sam malo prije rekao, kao i ja koji sam ovdje prisegnuo u Hrvatskom saboru i kojeg svako malo pozove na različite načine u Hrvatski sabor da dođe, imate ja sam siguran i različite načine poslovničke i slične da pozovete i uz one redovne situacije i neke druge, guvernera i njegov tim da dođu i odgovore na sva pitanja koja treba. Međutim, što se tiče samog zakona vrlo jasno piše predlagatelj je Vlada RH. Hvala.
Replika, poštovani Miro Bulj, pardon povreda Poslovnika, ne replika.
Hvala lijepo. Povrijeđen je Članak 238. omalovažavanje zastupnika, ja sam jednostavno pitao ministra da li te države štite nacionalni interes ili … [[Govornik se ne razumije.]] koje ne uvode, koje su puno razvijenije od nas Švedska il Hrvatska, usporedimo i Češku koje su puno prije od nas Mađarska, Poljska u EU i sad odjednom mi hrlimo po nalogu Bruxellesa ovoj vladi Plenkovićevoj da uvedemo euro, a svjesni smo što je se događalo u Sloveniji kad je uvelo, da je 7% skočila inflacija temeljem eura i tko zna što nas čeka u inflaciji. Znači uzimate rizik samo [[Upadica: Vrijeme.]] da bi se dodvorili Bruxellesu.
Ovo ste iskoristili kao repliku zato dobivate opomenu. Slijedeća replika poštovana zastupnica Ružica Vukovac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani ministre, dakle hrvatsko stanovništvo je pogodio rast cijena plina, goriva, električne energije i prije izbijanja rata u Ukrajini, a zbog nestašica na svjetskom tržištu hrane još je lani krenuo rast odnosno značajno poskupljenje same hrane. Hrvatska je zbog dosadašnje promašene politike prema poljoprivrednoj proizvodnji postala dobrim dijelom ovisna o proizvodnji hrane na svjetskom tržištu. Ono malo preživjelih hrvatskih stočara koji imaju kredite konkretno u HBOR-u ovih dana zato što ne mogu plaćati kredite, a imaju velike rate, a i na kraju krajeva poskupljenja koja su se dogodila idu i do 200-300%, cijena mlijeka i dalje je 2 kune, šalju zamolbe HBOR-u da im se odgodi plaćanje međutim HBOR ih u tome redovito odbija. Mene zanima da li vi pratite ovu temu, da li pratite pad broja gospodarstava koja se bave ja bih rekla najvažnijom proizvodnjom artikala, a to je mlijeko i meso. Zahvaljujem.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Odgovor je pratim, da zajedno sa ministricom Vučković i cijelom Vladom. Vi znate da i u onom paketu mjera kao odgovor na inflatorne pritiske i koliko toliko ublažavanje istih najveći dio uz energente zapravo hrana. Od samih izravnih mogućnosti pomoći u skladu sa fiskalnim mogućnostima prije svega prema poljoprivrednicima, poglavito ribarima, ali isto tako i PDV kad gledate povrh plina najviše i zapravo najveći fiskalni efekt je zapravo na prehrambene artikle. Ono što bih rekao i što ste dobro apostrofirali na početku, da su određene stvari krenule i prije same agresije na Ukrajinu. To je točno. Na žalost, kako to narod voli lijepo reći i to je u pravu kad kaže da nevolja nikad ne dolazi sama. Mi smo kao posljedicu i za vrijeme covida bili suočeni sa značajnim poremećajima u lancima opskrbe, pa su krenula između ostaloga i najave o mogućnostima završetka povijesnog razdoblja niskih kamatnjaka, dakle rasta kamatnih stopa. To je sve skupa još dodatno perpetuirano sa geopolitičkim previranjima, energetskom krizom, a onda u konačnici sve začinjeno da tako kažem malo ružno zvuči sa agresijom na Ukrajinu. Sve je došlo na neki način u istom paketu.
Sljedeća replika poštovani Božo Petrov.
Poštovani ministre Marić, utakmica zaštite građana od divljanja cijena je gotova. Zakasnili ste na teren. Čujem da ste bili u trgovini, pa mogli ste to vidjeti na policama. I te cijene ne divljaju od kad je Rusija napala Ukrajinu ako ćemo bit pošteni. Počele su one rast puno prije, tako da ovaj zakon koji se bavi to upravo, mi ćemo sad zaštititi. Trebao je biti ako ste ga za to namjeravali donijeti ima pola godine, godinu. Ali niste mi odgovorili čime jamčite da će hrvatskim građanima biti bolje kad izgube kunu, a uvedu euro. Ako mi ne možete na to odgovoriti, onda vas molim da barem javnosti, radi nas date jedan odgovor imate li analizu koliko će u prosjeku neki hrvatski obrtnik, poduzetnik zarađivati više kada se uvede euro, nego u odnosu sada kada imamo kunu. Jer po tome bismo mi trebali ako ne želimo biti samo država usluga i hotela, nego država proizvodnje, pa se takmičiti [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] konkurentski u izvozu po tome bi se trebali mjeriti. Molim vas jednu vašu analizu.
Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Malo prije sam isto odgovarajući u bilo kojim drugim normalnijim okolnostima, poglavito u ovim dosta dinamičnim i turbulentnim jako je teško jer nitko od nas nema kristalnu kuglu projicirati, predvidjeti i reći egzaktno i ovo što vi volite reći jamčiti da će se dogoditi ovo ili ono. Međutim, opet ću ponoviti po ne znam koji puta, mi smatramo duboko da su koristi od uvođenja eura značajno više od šteta pa u konačnici ja bih rekao i vi nisam čuo baš da ste u potpunosti protiv uvođenja eura. Problematizirate pitanje i trenutak, međutim isto tako mogli bi problematizirati neke druge stvari i trenutke. Mi smatramo da smo učinili dovoljno i da ćemo učiniti još dovoljno da bi sve te negativne efekte smanjili, sveli na najmanju moguću mjeru, a koristi što je moguće više materijalizirali. Da li je to sve tako jasno i egzaktno moguće izraziti? Pa baš i nije, nije to baš tako jednostavno da vi sad očekujete jednu brojku za obrtnika, za građana, za poduzetnika. Ali činjenica je, pa u konačnici pitajmo i obrtnike i poduzetnike jesu li oni za uvođenje eura?
Imamo povredu Poslovnika, poštovani zastupnik Božo Petrov.
Povrijeđen je članak 238. pa makar dobio i opomenu. Ministre, vi ste sad sami rekli da s obzirom na ove okolnosti koje su danas na globalnoj razini vi ne možete znati što nas očekuje. Da, ja nisam inače [[Upadica Marić: Jamčiti.]] Samo tren. Ja inače nisam protiv eura, ali sam protiv eura u ovakvom trenutku kad ni vi kao ministar financija nemate pojma što će se dogoditi. Pa zašto onda uvodimo euro sada?
Vi ste to iskoristili za repliku, pa dobivate opomenu. Sljedeća replika poštovana zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, dakle nitko ne može jamčiti za ništa, pa tako ni vi. Ali ono što je bitno reći da u proteklom periodu je itekako bilo puno povika o tome koliki je tečaj kune prema euru i obrnuto, da li treba biti ovoliki ili onoliki, pa su se svi miješali u monetarnu, fiskalnu politiku itd. Međutim, činjenica je da upravo on što sam spomenula da je valutni rizik upravo taj koji je jedan od velikih prednosti uvođenja eura. Dakle, time se otklanjaju upravo oni potencijalni rizici koje upravo poduzetnike i svakog čovjeka itekako značajno destimulira, odnosno na jedan način otežava život u planiranju bilo poslovnog, bilo privatnog života kao vezano, ako je vezano za upravo ovaj valutni rizik o kojemu govorim.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. To je ono jedna od stvari koju naravno treba uvijek apostrofirati i ponavljati. Sam čin prevođenja i ta noć, nova godina i slično neće značiti odmah automatizmom sve ove koristi i sve ove nazovimo tako stvari koje apostrofiramo instantno. Ja sam malo prije spominjao upravo problematiku kamata. Onog časa kad je Hrvatska poslala to pismo i kad smo ušli u devizni tečajni mehanizam dva to se već vidjelo, to se već vidjelo, već se materijaliziralo i u smislu kreditnog rejtinga i u smislu premije rizika, odnosno kamata. Dakle, to su stvari koje se ne mogu isključivo vezivati uz jedan događaj kao ni ovo što je uvaženi kolega i zastupnik Petrov malo prije rekao da li smo zakasnili, ne zakasnili. Sad ste čuli od zastupnika Lalovca 16% inflacije u Baltičkim zemljama, 4% u Francuskoj. Hrvatska je trenutno negdje na 7 i nešto posto. Vidjet ćemo podatke sada za travanj samo govori koliko je kompleksno i nema veze sa uvođenjem ili ne uvođenjem eura. Ovaj zakon i da smo ga donašali prije 6 mjeseci i za 3 mjeseca on tu u tom smislu na žalost ne bi ništa promijenio.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Marijana Puljak.
Evo poštovani ministre evo samo da kažem da podržavamo europsku orijentaciju Hrvatske članstva u svim ovim euroatlantskim savezima, pa tako i ulazak u eurozonu i neka pitanja ovdje koja su nas mučila su već postavljena, pa da se ne ponavljam, ali recimo evo jedno pitanje koje me kao možda IT stručnjaka zanima je li država spremna, u kojoj je fazi, dakle državne tvrtke, javna uprava, u kojoj su fazi sa svojim projektima mijenjanja informacijskih svojih sustava, jesu li spremni, kako će izgledat taj prijelaz i kolko na kraju krajeva će to i koštati? Evo, hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Evo malo ovako da tako kažem konkretnijih komentara i pitanja. Dakle, činjenica je ogroman je to zaista zahvat. Ja sam od strane banaka i financijske industrije nekoliko puta u proteklim mjesecima čuo jedno te isto pitanje, kolko je sigurno da ulazimo, traže naravno odgovor sigurnosti. Ja kažem dok sudac ne odsvira kraj ponukan i sinoćnom super utakmicom, dok sudac ne odsvira kraj nije gotovo, nije gotovo i toga moramo biti svjesni, ali moramo raditi pod pretpostavkama. Pretpostavka je da će pozitivan ishod bit za Hrvatsku i zato se moramo svi pripremiti. Velik je, velik je zaista i posao, trenutno i ispred njih što se tiče financijskog sustava, ali vjerujte i ovo što ste dobro rekli i državne uprave odnosno ukupne javne uprave. Sve od ovih sitnih nekih stvari koje sam spomenuo, namjerno kažem sitnih, proračun je ogroman, al to je sitno u odnosu na ukupno, ukupno između ostalog, kolko košta, evo sad ćemo, na slijedećoj replici ćemo sve brojke dat kolko smo planirali, može.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Darija Zurovca.
To je dobro kad ima puno replika onda stignem puno.
Evo uvaženi ministre ja bi samo htio se složiti sa nekim zastupnicima, uz vas je zaista tu trebao biti predstavnik iz HNB-a s obzirom da HNB je ipak tu jedan relevantan faktor, naravno ne toliko relevantan koliko je Europska središnja banka. Ono što mene tu zanima vezano za vaše izlaganje, s obzirom da se onda očekuje naravno i zaduživanje koje bi moglo biti onda i povoljnije, dal to znači da će se Hrvatska još i dalje zaduživati da nam ne bi možda došao tu i tzv. grčki scenarij? Napomenuo bih da mi barem prema mojem dojmu nemamo krajnje stabilne državne financije dok recimo jedna Njemačka, veće ekonomije, veće banke naravno imaju, pa me zanima da li ćemo možda ovaj to doživjeti? Inače evo podržavam uvođenje eura, uostalom mi smo jedna mala turistička zemlja, mislim tu je priljev od dijaspore oko dvije milijarde eura, mislim da je oko turizma putem isto deviza oko 10 milijardi eura, sve vodi prema euru tako da je to nekakvi prirodni slijed i zanima me također ovaj što ako Europska središnja banka krene divljati, šta ako krene ono tzv. tiskanje novca, koji su nam mehanizmi obrane?
Vrijeme.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Kao ministar financija znate da pred vama zastupnicima uvijek sam, nastojim biti maksimalno jasan, transparentan i vrlo često se vidimo upravo ovdje na temu fiskalne politike. Ja mislim da se možemo složiti bez obzira na razlike među nama da je jako puno toga napravljeno, ali ću ja isto biti dovoljno korektan da kažem da uvijek može i bolje i zato i cijelo vrijeme na neki način stavljamo fokus na rashodnu stranu proračuna kao osigurač dugoročne održivosti javnih financija. Rezultati koje imamo, evo zastupnica mi je maloprije pokazala, kretanje i putanja javnog duga vam je praktički sve, najbolje pokazuje, međutim nije fiskalna politika izdvojena od tog. Svima nama mora biti u interesu zapravo maksimalna zaposlenost i što je moguće viši standard hrvatskih građana i zato kad je izbila pandemija smo se skroz stavili u funkciju očuvanja zdravlja, očuvanja gospodarstva i radnih mjesta. To ćemo činiti i dalje. U slijedećoj replici ću ove brojke, imam ih tu.
Slijedi replika poštovanog zastupnika Damira Bakića. Damir Bakić, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani ministre dobar dan. U čl. 15. gdje se govori o posebnim pravilima koja se odnose na zaokruživanje st. 3. kaže da se na jedinične cijene roba i usluga koje se ne iskazuju u decimalama ili se iskazuju u jednoj decimali može primijeniti prilikom preračunavanja zaokruživanje na jedno decimalno mjesto. Sad moje razumijevanje je da je intencija da se u tim slučajevima može primijeniti zaokruživanje i na dva decimalna mjesta, ali i na jedno, ali i na jedno. Ono što me međutim brine je taj može se, ta eventualna nedovoljna preciznost ove formulacije jer pogotovo zato što se govori o proizvodima odnosno cijenama roba i usluga koje se ne iskazuju u decimalama, možda bi neka interpretacija u ovoj formulaciji mogla voditi na to da se prilikom preračunavanja zaokružuje na cijeli broj, dakle bez decimalnim mjesta. Molim vas za komentar i molim vas da sa suradnicima provjerite ne bi li možda trebalo ovu formulaciju precizirati.
Vrijeme.
Hoćemo, hvala lijepo uvaženi zastupniče, profesor ste matematike, neću slučajno ulaziti ovoga iako imao sam peticu iz matematike i utvaram si da nešto isto dobro znam, ali ni blizu kao vi, tako da ću se zadržati i mi ćemo to naravno provjeriti. Međutim mislim da se najvećim dijelom odnosi na problematiku cestarina, autocesta gdje smo rekli nećemo sada tu zaokruživati, pa ćemo primijenit ista matematička pravila zaokruživanja i sve skupa, ali po potrebi sve ćemo provjeriti. Da se vratimo, ja inače koristim … [[Govornik se ne razumije]] prethodne replike da što duže ostanete u sabornici jel evo vidim brojni mi postavljaju repliku i onda odu, pa ne stignem im ni odgovorit. Dakle, u proračunu za ovu godinu 32,8 milijuna kuna je predviđeno, za iduću 3,6, 0,9 u '24., po ministarstvima najviše na razini Ministarstva financija, ali i rada, gospodarstva, pravosuđa, turizma. Isto tako izvanproračunski korisnici 13,3 milijuna ove godine i milijun i 400 iduće godine. Troškovi prilagodbe financijskog sustava što su iskazali, ne bankarski dio negdje oko 150 milijuna kuna, bankarski dio obzirom na mjenjačke poslove 2,2 milijarde kuna. Hvala.
Slijedeća replika poštovana Katarina Peović.
Hvala. Opet je postavljeno jedno od ključnih pitanja, a zašto ne ulazimo u fiskalnu uniju i u potpunosti se ne slažem s vašim optimizmom da ćemo mi jednom ući u fiskalnu uniju, al to je ono što ljudi misle. Da mi ulazimo u fiskalnu uniju znači da ćemo imati zajedničko skupljanje poreza, zajednički budžet, zajedničke javne politike, izjednačit ćemo razlike između bogatih i siromašnih, to se neće desiti. Tretiranje različito razvijenih kao jednakih pred novcem, pred eurom znači jačanje postojećih razlika i zato nije pitanje zaokruživanja cijena ovdje, pitanje je znači izjednačavanja razlika i zašto Češka i Poljska nisu ušle u eurozonu, a riječ je o onim zemljama koje su najviše konvergirale koje su se približile onim najrazvijenijima, a istovremeno govorimo u Europi dvije brzine, oni koji su u drugoj brzini ulaze u eurozonu od siromašnijih, oni koji su u prvo ušli u prvu brzinu nisu ušli u eurozonu. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Samo ovaj prvi dio kad ste rekli ne dijelite moj optimizam, nisam ga ja niti nastojao iskazivati, ja sam odgovarao na temu gdje smo pitanju fiskalne unije. Ja osobno i cijeli moj tim koji sudjelujemo jednom mjesečno na sastancima Vijeća ministara financija svih ovih šest i nešto godina, kad je porezno pitanje uvijek smo izuzetno konstruktivni u smislu pronalaženja načina kako da se suzbiju određene vrste poreznih prijevara, ali isto tako po pitanju porezne politike da između ostaloga vidimo sve specifičnosti pojedinih zemalja, pa između ostaloga kada se sjetite ona zadnja izvedba i na razini Vijeća ministara o dodatnim benefitima, recimo što se tiče poreza na dodanu vrijednost ja sam rekao da što se nas tiče i našeg poreznog sustava ja ga ne vidim toliko pozitivan jer smatram da naš porezni sustav treba ići dodatno u smjeru pojednostavljivanja, pojednostavljivanja. Nažalost, ta odredba nije išla. Međutim, dio smo obitelji, dio smo EU, to je puno, puno i daleko od one teme koju ste i vi i uvaženi zastupnik Hajdaš Dončić otvorili fiskalne unije, o tome tek trebamo početi razmišljati i razgovarati. Dakle, optimizam ili pesimizam na tu temu je jako daleko.
Sljedeća replika poštovani Davor Dretar.
Hvala lijepa. Poštovani g. ministre. Eto puno je tu velikih riječi koje prosječno obrazovni čovjek ne razumije, ono što znam, ja nisam išao na tržnicu, ali znam kadgod negdje budem i pričam sa ljudima ili jednostavno slušam što netko priča, znamo i sami da je jedna od glavnih mantri u hrvatskome narodu, vidjet ćeš tek koliko će cijene porasti kad uvedemo euro. Ovaj zakon u jednom svojem dijelu vrlo dobro i precizno definira zaštitne mehanizme odnosno eventualno čak i kaznene odredbe za nekoga ko to radi na štetu hrvatskih potrošača. Još u prvome čitanju pitao sam u replici hoće li se uključiti određen udruge iz civilnog društva, tzv. udruge za zaštitu potrošača koje bi mogle pomoći u provođenju zakona odnosno u zaštiti potrošača od neovlaštenog i neopravdanog podizanja cijena? Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Slažem se s ovim što ste rekli i odgovor je potvrdan na ovaj zadnji dio, to sam i uvodno rekao. Gledali smo iskustva drugih zemalja od naših najbližih susjeda Slovenije preko Slovačke i baltičkih zemalja na koje smo možda najveći naglasak stavili uz dužno poštovanje prema Cipru i Malti, ipak su malo specifičniji i geografski udaljeniji od nas, upravo je to bio primjer da uz ovaj zakonodavni okvir koji definiramo kao tijela državne vlasti gdje naravno imamo određena tijela koja će reagirati ukoliko neko baš dođe do krivog preračunavanja ili slično na štetu potrošača, ali i ovaj nazovimo tako vrlo važan, ali ne tako jasno definirani pojam povećanja odnosno opravdanog ili neopravdanog povećanja cijena uključiti udruge civilnog društva. Neka sredstva su već planirana 700 i nešto tisuća kuna po zadnjim procjenama za ovu godinu, međutim ta se sredstva lako mogu i povećati da li u rebalansu proračuna koji ćemo imati idući tjedan na vladi, da li u nekim preraspodjelama i jednostavno da i njih između ostaloga uključimo i mislim da mogu dati pozitivan doprinos siguran sam.
Sljedeća replika poštovani Goran Ivanović.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče HS-a, uvaženi ministre. Evo često slušamo ovdje kako nije vrijeme, kako ovo nije dobro vrijeme i kad bi čovjek tu čarobnu kuglu i mogao pogledati koje je to vrijeme dobro, bio bi sigurno puno pametniji. Ja mislim da je svako vrijeme za koje smo se dobro pripremili dobro vrijeme, to se vidjelo i 2013.g. kad smo ušli u EU i dobro da smo članica EU i mislim da to treba cijeniti. Ono što treba zaštititi u svakom su slučaju hrvatski potrošači, bit će sitnih lopova, kriminalaca koji će htjeti prevođenjem kune u euro povisiti cijene i to ne za malo nego ih staviti u nekakve europske okvire kojima mi još u ovom trenutku nismo možda dorasli, ali a propo samo ovoga što je kolega Bulj rekao. Moja sestra živi u Švedskoj, tamo je kruna, poslala je 500.000 kruna, a hrvatska banka jel je ovdje kuna joj je isplatila 320.000 kuna znači 80.000 kuna je platila konverziju iz krune u kunu. Da imamo euro ne bi bilo apsolutno ništa.
Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa je to je ono što je možda ja bih rekao kroz te mjenjačke poslove najbliže građanima i kažem duboko euroizirano, visoko euroizirano društvo i gospodarstvo sigurno još dodatno na neki način olakšava i pojednostavljuje ovu priču što je maloprije i uvaženi zastupnik Dretar rekao da trebamo što je moguće jednostavnije i plastičnije prići i pristupiti građanima jer naravno nisu svi ekonomski i financijski stručnjaci, ali dovoljno dobro znaju i razumiju životno iskustvo iznad svih mogućih knjiga i titula. U svakom slučaju i taj primjer i tih mjenjačkih poslova kao i neki drugi su stvari koje su sigurno korisni, međutim meni je drago da mi u našim raspravama zapravo veći naglasak stavljamo na te potencijalno negativne kolikogod su oni zapravo manji, ali moramo biti jasni sa njima, njih ne smijemo zanemarivati, ne smijemo na njih žmiriti i činiti sve zapravo da oni ponavljam po ne znam koji puta budu što je moguće manji, dakle negativni efekti što manji.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Milan Vrkljan.
Poštovani g. ministre. Klub Za pravednu Hrvatsku snažno podržava ulazak Hrvatske u eurozonu, to je društvo koje traži i inzistira na disciplini i redu. Vi ste sedam godina ministar, nadzirete ostala ministarstva pa recimo odlazeći ministar Ćorić je u svom programu u ministarstvu u dokumentu ministarstva naveo da će u Hrvatskoj se instalirat 63.000 solarnih jedinica, nakon njegovog mandata on je uspio instalirat svega 3.000. S druge strane ministar Aladrović je u ovom istom domu rekao da u Hrvatskoj postoji 20.000 najugroženijih obitelji koji trebaju dobivati mjesečno 800 kuna, a na kraju njegovog mandata on je uspio naći svega 5.000 takvih obitelji, ovih 15.000 je zakinuto. I na kraju zdravstvo u koje ste vi pokušavali intervenirat, ne vidimo rezultate. Kako mislite da će sustav funkcionirat ako sama ministarstva [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] su ta koja prave problem?
Odgovor.
Hvala lijepo. Puno tema, teško je odgovorit u 60 sekundi, ali i segment energetike koji je dobio obzirom na sve okolnosti još puno veći fokus, ja duboko smatram energetika uz hranu što su maloprije isto neki od zastupnika rekli, izuzetno važan možda i presudan i pokazuje, ove dvije krize pokazuju zapravo koliko je važno raditi na upravo toj tzv. samodostatnosti u nekom širem kontekstu naravno poštujući sve moguće tržišne principe itd. Preko tržišta rada koji znam i jako dobro sam surađivao i s kolegom Aladrovićem koji ste rekli i određene brojke i mjerila, jedan vrlo, vrlo kompleksan resor i mislim da je on odradio jako dobar posao i što se tiče mirovinskog sustava i socijalne politike, a i tržišta rada i na kraju do naše omiljene ili zajedničke teme zdravstva za koje evo kolega Beroš i govori i počinje javno prezentirati obrise onoga što bi trebalo biti zdravstvena reforma. Dakle, ono što se svi slažemo kao potrebno da bi bilo i financijski održiv kao takav sustav.
Povreda Poslovnika, poštovani Milan Vrkljan.
Povreda Poslovnika 238., odgovor zastupniku, gospodine ministre vi ste 7 godina ministar, najvažnija pozicija, važnija od premijera Plenkovića ja sam sad samouvjeren da ste vi toga svjesni. Međutim, kako vi objašnjavate to da u vašem mandatu 240.000 hrvatskih građana je ovršeno i mi nismo napravili apsolutno ništa da u 7 godina barem smanjimo ajmo reći za 1.000. Zašto, što je problem? Nemojte mi mahat glavom, 242.000 službeni dokument [[Upadica: Vrijeme.]] FINE.
Ne mogu vam odgovoriti … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Vi ste ovo iskoristili za repliku ministru, pa dobivate opomenu. Slijedeća replika poštovana zastupnica Ljubica Maksimčuk.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi ministre, potpisivanjem ugovora o pristupanju EU Hrvatska je preuzela cjelokupnu pravnu stečevinu, a samim time i uvođenje eura kada se za to steknu uvjeti. Sigurna sam da će uvođenjem eura pridonijeti stabilnijim gospodarskim prilikama, većim investicijama, boljem kreditnom rejtingu što ste i sami rekli u vašoj raspravi. Ovo danas je najvažniji akt o kojom raspravljamo kada je u pitanju uvođenje eura. Prethodi vam još puno posla, ali za potrebe hrvatskog zakonodavstva trebat će prilagoditi niz zakonskih i podzakonskih akata stoga je moje pitanje vama jel imamo dovoljno vremena za usklađivanje, što se može usklađivati paralelno s uvođenjem eura i što od propisa možda nećemo niti morati ovaj mijenjati. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo. Kratki odgovor, dakle vremena nikad dovoljno i dosta, ali ga moramo imati, moramo ga naći. I to je vrlo jasno i nedvosmislen odgovor i Benzema je jučer izašao zbog grčeva do finala će se oporaviti i bit će sigurno opet sjajan na terenu. Tako ćemo i mi, koliko god vremena imamo i koliko god je ono ograničeno iskoristit ćemo ga na najbolji mogući način. A što se tiče ovoga pitanja nisam da me ne biste krivo uvaženi zastupničke shvatili nisam klimao glavom ili radio neku gestikulaciju ili body language ovoga vama ili ne daj Bože ovršenima, ali sam samo apostrofirao da nije baš točno, ne da nije baš nego da nije uopće točno kad ste rekli nismo ništa učinili. Dapače znate i sami da smo i kroz Hrvatski sabor određene akte mijenjali kako bi između ostaloga doprinijeli i koliko toliko utjecali na smanjivanje tog broja. Međutim, nešto što je učinjeno prije i koje nije nastalo preko noći ne može se niti riješiti jednim potezom pera, nazovimo tako. Dakle, brojke FINE koje se objavljuju na mjesečnoj razini najbolje govore o čemu ja sada spominjem. Hvala.
Imamo povredu Poslovnika poštovanog Milana Vrkljana.
Gospodine ministre vi ste čovjek brojki, ko što ste rekli sad našem nesuđenom rektoru da je matematičar i da vi razumijete jako dobro matematiku. Ja se slažem da vi razumijete matematiku ali vi morate razumijet da FINA je iznijela službeni podatak u 7 godina vašeg mandata niste smanjili jedan broj za jedan ovršenog hrvatskog građanina, to su brojke.
Ovo je bila vaša replika ponovo, pa dobivate opomenu drugu. Slijedi replika poštovane zastupnice Urše Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Poštovani ministre u Nacionalnom planu o uvođenju eura predviđene su bile crne liste. One su se izgubile do prvog čitanja. U prvom čitanju višekratno smo različiti zastupnici i govorili i tražili i molili da se crne liste vrate jer postoje objektivni rezultati u nama susjednoj Sloveniji. Vi ste tada govorili o bijelim listama, ok, međutim sad nemamo ni crne ni bijele, nemamo ništa osim što u obrazloženju 8. članka, Članka br. 8. postoji etički kodeks, ali u taj etički kodeks se ulazi dobrovoljno. Znači to opet nije neki sigurni mehanizam, naravno govorim o zaštiti potrošača. Pa evo, mi ćemo amandmanom tražiti crne liste, ali evo ja vas molim da nam obrazložite ili da podržite da se crne liste koje su imale rezultate u Sloveniji ipak u ovoj zemlji mislim da su nažalost potrebne. Hvala lijepo.
Odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice, baš dobro da ste spomenuli vi, pa da ne moram onda ja ovoga kao prvi. Primjer Slovenije je gotovo identičan ovo što mi isto predlažemo. Dakle i tamo su udruge civilnog društva na određen način pratile u suradnji sa državnim tijelima da li je nešto crna, bijela ili bilo kakva vrsta liste, mi smo to nazvali bit će nekakav portal gdje će ljudi isto moći slati neke svoje komentare. Između ostaloga i na taj način apostrofirati je li netko dobro ili loše postupio kao takav. Ali opet ponavljam, dakle sveli smo se ili se svodimo na to kao da ćemo i riješiti neki problem da stavimo nekoga na crnu listu što to znači u konačnici. Da li će to riješiti sve probleme? Pogledajmo i današnju situaciju, da li mi danas možemo sve ove cijene koje su u dućanima apostrofirati da su isključivo i u potpunosti egzaktno vezane za kretanje cijena pojedinih inputa, da li možemo apostrofirati, ne znam suncokretovo ulje od 17,99 u dućanu da li je to baš sve vezano isključivo uz porast cijena pojedinih inputa.
Slijedi replika poštovanog zastupnika Domagoja Hajduković.
Hvala lijepo. Ministre složit ću se sa onima koji su rekli da je malo teško raspravljati o monetarnoj politici bez onoga tko monetarnu politiku i provodi u Hrvatskoj, a to je guverner. Vi ste zaduženi za fiskalnu, ali dobro. Kada smo govorili o kamatnim stopama, rizicima, načinima izračunavanja itd., spomenuli ste refinanciranje dugova koje će biti na raspolaganju našim građanima no moram skrenuti pažnju na to da naši građani nisu visoko financijski pismeni. Odnosno htio bih znati hoće li ministarstvo imati određene kampanje, prije svega, medijske kako bi senzibilizirali i uputili javnost, dali im neke preporuke, čuli smo nešto i o aplikaciji koja će navodno biti, itd., itd. Ja se samo nadam da ako će takve kampanje biti, da neće biti fijasko kao ona kampanja za cijepljenje. I još jedno pitanje, Zakon o javnom redu i miru predviđa kazne u njemačkoj marci. Hoćemo li ga mijenjati u dogledno vrijeme jer sad će ispasti da se kazne izračunavaju tako što njemačke marke preračunavamo u kune koje smo napustili, a njemačka marka ne postoji i onda preračunavamo u [[Upadica: Vrijeme.]] euro.
Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Moram se opet malo našaliti, ova muha koja mene maloprije napala, ja sam mislio da je došla od strane oporbe, ali sad vidim da ide i na oporbu i na poziciju i leti ona dobrano po sabornici. Šalu na stranu opet. Da, hoće, bit će kampanje. Tu su kolegice koje su u Ministarstvu financija zadužene za financijski sustav, upravo financijska pismenost, to je jedan ovako, ja bih rekao, međuinstitucionalna suradnja i regulatora i tijela državne uprave i samih korisnika u smislu banaka i ostalih, da se što je moguće više to približi. Ja osobno najviše volim kad mi kolegice obavijeste da nam u Ministarstvo financija dolazi, ne znam, razred ove ili one osnovne ili srednje škole, što je dobro da se ta razina edukacije i dovodi i radi i na što je moguće u ranijoj dobi, nazovimo tako. Ovaj drugi dio, samo me podsjetite, njemačke marke, da, bit će negdje, 70 zakona ćete mi ove godine raspraviti, ćemo vam donašati zakone paketno, postoje takvi slučajevi, dobro ste ih apostrofirali, gledali smo iskustva nekih drugih zemalja, ima još uvijek i u drugim zemljama takvih situacija, nastojat ćemo, naravno ispraviti i tijekom dovođenja eura, a i nakon toga jer govorimo o stotinama akata koji će se nakon uvođenja eura također, sukcesivno mijenjati. Nisu presudni za sam proces uvođenja eura.
Slijedi replika poštovanog zastupnika Josipa Begonje.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovani ministre. Mislim da je iz vašeg izlaganja jasno da je za RH više nego važno uvođenje eura kao službene valute, kako za građane, tako za gospodarstvo, za naše izvoznike, za turistički sektor, robni promet, itd. S obzirom na različite natpise u medijima, mene zanima glede troškova uvođenja eura, moguće je, da li ih je moguće kvantificirati koji su to glavni troškovi, da li su oni jednokratni ili višekratni, koja je bila njihova procijenjena vrijednost i ako vrijeme dopusti, koji je i kakav je njihov odraz na inflatorna kretanja? Hvala.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Još u onom dokumentu, tamo, sad je već njegova godišnjica, 4., je li, smo nastojali sve te benefite objediniti za koje smo rekli da ne samo da su jači u odnosu na negativne strane eura, nego su i kontinuirani za razliku od ovih troškovnih, negativnih stvari koje su mahom, praktički jednokratni. Ali, opet ću reći, kao što sam i ovoga, uvaženim kolegama prije vas odgovarao na replike, na te negativne se trebamo, ja bih rekao, malo i više ovoga, fokusirati i uzimati u obzir i kroz naše rasprave. Inače, za kraj, evo, to mi je zadnji dio od replika, naravno, to su još uvijek velike brojke, nitko ne bježi od njih i nije geneza njih nastala preko noći, međutim, od 2018. na ovamo, sa 325 tisuća na 240 tisuća je broj onih koji su pod blokadama, odnosno ovršeni, službena statistika Financijske agencije, FINA-e. Hvala lijepo.
Hvala ministre. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Nema. Onda otvaram raspravu. Prvi za raspravu je prijavljen je u ime Kluba zastupnika IDS-a, poštovani zastupnik Emil Daus.
Hvala lijepa, poštovani ministre, suradnici, kolegice i kolege. IDS podržava uvođenje eura, od prvog smo dana za potpunu integraciju i EU, jedinstvena monetarna politika je logičan slijed i s time nemamo nikakvih problema. No, ostaju otvorena ključna pitanja. Koji su nam ciljevi i koji nam je smjer prema tim ciljevima? Da li želimo biti društvo stvaranja, progresa ili društvo zabave, dekadencije? Društvo doživljaja ili društvo sadržaja? Društvo proizvodnje ili društvo samo i isključivo usluga? Što je s modernim zelenim industrijama koje su prioritet na kojem području te zbog čega baš te i baš tamo? Kada i kako mislimo postati energetski neovisni? Koliko elektrana od koliko megavata na koliko područja? Koliko od njih sunčevih, koliko vjetro, koliko plinskim, koliko i kojih ostalih? Što s električnim automobilima, pratećom infrastrukturom, što s vodikom kao gorivom? Što s iskorištenjem EU sredstava? Iz fonda solidarnosti do sada, bar do jučer je bilo ugovoreno sa 4%. Zašto nemamo razvojne tehnološke parkove na zapuštenoj državnoj imovini? Zašto uopće imamo zapuštenu državnu imovinu koja nije prevedena namjeni? Kakav je to gospodar država? Nekontrolirani turizam, nekontrolirana izgradnja ili održivi turizam i planirani urbanizam? Gdje nam je nacionalni prostorni plan? Za koga se zapravo grade novi turistički kapaciteti kad moramo uvoziti radnu snagu, a kad pričamo o radnoj snazi, koju tu zapravo radnu snagu želimo mi stvoriti i kada i kako to mislimo uvesti u obrazovni i znanstveni sustav? Kako riješiti problem stalnog zaduživanja naše zemlje? Da nastavim dalje. Misli li netko zaustaviti napokon bespravnu gradnju, stvoriti društvo koje poštuje hrvatske zakone? Misli li netko napokon zauzeti malo čvršće i jasnije stavove, poduzeti odgovarajuće poteze da se poštuju Ustavom zajamčena prava slabijih, manje brojnijih, nezaštićenih u našem društvu? Koliko smo prepoznati u radu naše vanjske diplomacije? Koliko nas doživljavaju i uvažavaju ostali i u susjedstvu i šire? Do kada će između dvije punopravne države članice EU fizički odvajati nas žilet žica? Ako se i makne, bit će rezultat posljedica parlamentarnih izbora u Sloveniji, ne vanjske politike RH. Da nastavim dalje. Mislim da nije potrebno. Iako na prvu izgleda da ovo što pričam nema veze s današnjim prijedlogom Zakona o uvođenju eura kao službene valute u RH, koju ponavljam, nama nije tema, to je okej. Tek ovo ima smisla jer euro će biti samo valuta, nova valuta. Realnu vrijednost te valute stvarat će samo realna ekonomija i uređena država s jasnim dugoročnim ciljevima. Tako da euro kao službena valuta u RH je najmanji problem, zapravo će donijeti i neke prednosti. Ali sve ono što sam nabrojao i još dosta toga što nisam to su realni problemi, izazovi Hrvatske. I o tome treba pričati, raspravljati, razgovarati. Dobar dio toga odlučiti konsenzusom ako je potrebno. Mislim da smo tu uvijek bili korektni, bit ćemo i dalje. Jer jedino tako ćemo se izvući. U svim ostalim scenarijima bit ćemo samo jedan od vagona u kompoziciji koji drugi vuku i to onaj vagon negdje tamo prema začelju na žalost te kompozicije. Ukratko i da ne duljim previše ako se hitno ne pristupi, ali cjelovitoj reformi, ne kozmetičkoj, cjelovitoj reformi i sustava, ali i društva ako se hitno ne pristupi tome imat ćemo euro, ali da se vratim na početak nećemo imati para ili kako bi kod nas rekli dole u Istri a kad nema šoldi onda si forešta u svojoj horti, onda si stranac u vlastitom dvorištu. Nemojmo si to dozvoliti! Hvala lijepo.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika MOST-a poštovanog zastupnika Troskota i Petrova.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovani narode koji pratite. Evo prije svega bismo se htjeli obratiti osobama iz Ministarstva financija i zahvalit se. Nije lako napisat zakon pogotovo ovoliko sadržaja prevesti i pokušat stavit to sve u kontekste Hrvatske to nije niti malo lako. Međutim, ono šta u klubu MOST-a mi uvijek radimo jest zapravo dajemo kontekst donošenja određenoga zakona, a to je da donošenje ovoga zakona zapravo nije u dobro vrijeme, odnosno klub MOST-a smatra da ovo nije dobar trenutak za uvođenje eura. Dakle, dok se rat širi Ukrajinom ne znamo kako će završiti, dok inflacija se širi diljem europskog i američkog kontinenta, dok su čak recesije najavljivane pred američkom i europskom ekonomijom smatramo da nije dobro raditi ovakve šokove za hrvatsko strukturno gospodarstvo koje nije spremno za čak ni prosjek eurozone. Jer mi moramo znati da je naša ekonomija više uslužno orijentirana, odnosno prema turizmu a da je otprilike nekakav prosjek eurozone, da je više proizvodno orijentirano. I kada bi se u toj eurozoni, primjerice dogodila neka ekonomska kriza, primjerice u jednoj Belgiji ili recimo u Hrvatskoj, dakle EU bi sigurno išla spašavati Belgiju iz razloga što je više to gospodarstvo nalik na onog što jest u eurozoni. Dakle, ono što definitivno bismo htjeli ovdje istaknuti jest ne samo tuga, nego razočarenje da u dva čitanja ovdje u Hrvatskom saboru da nije prisutan guverner HNB-a jer je to upravo institucija koja je glavna navedena za čuvanje, odnosno branjenje nacionalne valute. HNB je danas trebao biti ovdje. Možda guverner danas papa fini biftek koji mu je napravio masterchef, možda gospođa Švaljeg preko gospodina Hrebaka gleda kako će ponovno završiti na funkciji viceguvernera, ali zna da gospodin Hrebak neće dati tu poziciju jer si je izborio dnevnu emisiju na HRT-u koja se zove „S Hrebakom u 10“. Nekoć se to zvala Otvoreno, ali svakim danom kad gledate gospodina Hrebaka u 10, dakle to je cijena koja se dobiva sa političkom trgovinom. Uistinu me upitao gospodin u tramvaju, kaže ako ćeš vidjet ministra financija upitaj ga danas kako on misli da će on nas zaštititi sa uvećanim rizicima eura ukoliko nije zaštitio ljude od Agencija za naplatu potraživanja koji šalju nezakonite ovrhe. To su legitimna pitanja. Dakle, što se tiče same ekonomije, dakle visok stupanj otvorenosti također gleda se pri ocjeni ekonomske situacije u državi koja se mjeri odnosom izvoza i uvoza i taj udio se neće promijeniti ulaskom u eurozonu. Dakle, struktura gospodarstva Hrvatske se neće promijeniti. I dakle, argument da najveći dio naše trgovinske razmjene se odvija u EU je točan, ali mi nije u potpunosti sveobuhvatan. Uvođenjem eura smanjuje se rizik stranim izvoznicima, a ne povećava se konkurentnost hrvatskih proizvoda. I stoga samo članstvo u tim prije navedenim organizacijama, EU integracijama ne osigurava razvoj. Razvoj osiguravaju nacionalne, ekonomske politike koje Hrvatska nema. Ulaskom u međunarodne organizacije bez cjelovitih domaćih razvojnih ekonomskih politika Hrvatska postaje lak plijen globalnim špekulantima. I na to je već upozorio prof. Stiglic. Čisto usput nobelovac Stiglic s čijim se ekonomskim politikama MOST u potpunosti ne slaže. Ali ovdje je u pravu kada kaže nije trenutak, Hrvati pazite ne ulazite u eurozonu. I naveo je da su europski izvoznici ti koji traže primjerice od Grčke, od strane Nizozemske, da se svježe mlijeko, odnosno dani trajanja svježeg mlijeka povećaju sa 4 na 11 dana kako bi GMO mlijeko onda Nizozemci mogli izvoziti u Grčku. Grčka više nema nikakav mehanizam da to zaštiti. Tezu lakog plijena donekle je potvrdio i guverner Središnje banke Slovenija koji je inače i branio, dakle svoj tolar, odnosno euro, odnosno argumente. Mitja Gaspari kad je izjavio Hrvati morate kao novi članovi zapamtiti jednu stvar politika Europske centralne banke je jedna monetarna politika bez obzira kakva su gospodarska kretanja u pojedinim državama. I ta politika uvijek ili gotovo u cijelosti odgovara Njemačkoj, a bitno manje odgovara pojedinim članicama eurozone.
Poštovane zastupnice i zastupnici, poštovani ministre financija, Hrvatska u ovome trenutku nije spremna za uvođenje eura, hrvatsko gospodarstvo nije spremno. I kada bi mogli iskreno i pošteno govoriti da je kojim slučajem ja bih to volio čuti, ja znam da to meni ministar financija ne može reći jer trenutno predstavlja vladu, ali baš bi me interesirao odgovor da je kojim slučajem ministar financija u ovom trenutku neovisni ekonomski analitičar, da vidi sve probleme s kojima se trenutno suočava hrvatsko gospodarstvo, da vidi sve ne napravljene reforme, sva mjesta problematična u državnom sektoru, sve neiskorištene prilike i imovinu, da vidi sve probleme s kojima se trenutno suočava svijet na globalnoj razini, da vidi inflaciju koja divlja u različitim zemljama na različitim razinama i da zna da se ne može uopće predvidjeti što će se događati za pola godine, bi li on tada kao neovisni ekonomski analitičar rekao mislim da bi bilo dobro da pričekamo. Ja vjerujem da bi. A ja mislim da bi nama svima trebalo biti u interesu zaštiti državu, zaštititi Hrvatsku neovisno o tome što se je sve postiglo u zadnjih godinu, dvije dana, a postiglo se je dosta. Mi ne smijemo robovati onome što smo odradili pa pošto poto to nastaviti odrađivati ako nam apsolutno sve govori da ne idemo, bar ne sad. Koja je točno korist Hrvatske u ovom trenutku osim ukidanja valutnog rizika, koja je točno korist? Tko je točno izračunao, pa barem približno izračunao koliko će to hrvatski obrtnici i poduzetnici moći više ostvariti, moći više uprihoditi ili je i to nepoznanica? Je li itko od vas izračunao koliko će ili kakav će izgledati inflacijski šok, koliko će se nastaviti cijene dizati zbog ovoga? To su informacije s kojima se treba izaći u javnost. To su informacije u konačnici koje građani trebaju znati. I mislim da svi možemo pretpostaviti kako će priča ići. Ja vas molim nemojte robovati projektu kojeg ste započeli jer u ovom trenutku on prestaje biti ekonomski projekt, on je politički projekt. Ne ulazi se u eurozonu, ne ukida se vlastita valuta samo zato što je to na vašoj check listi. To se uvodi u trenutku kad to Hrvatskoj odgovara. Hrvatskoj u ovom trenutku ne odgovara euro. Kad biste vi mogli nečim jamčiti i zato sam vas pitao za vrijeme vašeg izlaganja čime točno jamčite, da će hrvatskim građanima biti bolje, da će hrvatskim obrtnicima, poduzetnicima biti bolje, kad biste imali čime jamčiti, kad biste to javno rekli, kad biste dali analizu po kojoj vi znate da će njima biti bolje, ja bih rekao super pa barem ćemo znati na temelju čega ćemo vas mjeriti. Odgovori i vas danas i svih drugih, mi ne znamo, takva su vremena, mi ne možemo procijeniti, nitko ne može procijeniti. A onda vas ja logično pitam, ako nitko ne može procijeniti zašto srljamo, zašto u ovom trenutku i zato vam kažem u ovom trenutku Hrvatska nije spremna za euro.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, poštovane zastupnice Vesne Vučemilović.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicama, kolegice i kolege zastupnici, između 2 čitanja nije bilo nekih prevelikih izmjena, više su bile onako terminološke prirode pa ću se ja u raspravi osvrnuti na određene elemente, a vezano za uvođenje eura i to sa naglaskom na ono što je trebalo biti učinjeno, a nije i naravno na elemente zaštite potrošača koji su u ovom trenutku kada je inflacija na povijesno visokim razinama uistinu ključne. Naime, o tome da nije trenutak za uvođenje eura danas govore brojni neovisni ekonomisti, ugledni kako u RH pa i šire. No, uvođenje eura nije danas uopće ekonomsko pitanje jer niti će građani nakon toga bolje živjeti, niti će gospodarstvo lakše poslovati. Uvođenje eura trenutno je jedino i isključivo političko pitanje i tako se treba i gledati i promatrati. Ja moram postaviti jedno pitanje koje je ključno. Hoće li životni standard i kupovna moć porasti? Odgovor je nažalost, neće. Dapače dodatno će pasti, lošije ćemo živjeti i životni standard će dodatno pasti. Ove mjere koje su predviđene ovim prijedlogom zakona su u biti odraz nemoći ove vlade da zaštiti potrošače. I krenimo redom. Crne liste koje su bile predviđene kao mehanizam su nekako nestale u međuvremenu, mada se ta mjera potvrdila kao vrlo učinkovita. I u tom članku 8. ja sam govorila i u prvom čitanju, jer ono uistinu otvara cijeli niz pitanja. Navodi se da sve institucije koje bez opravdanog razloga krenu podizati cijene to ne smiju raditi. I ja stvarno kada to čitam, onda imam osjećaj da Vlada živi ili u nekom mjehuriću ili u balonu ili u paralelnom svemiru, jer cijene rastu svaki dan. I nitko više ne zna zašto i kako i što je opravdano a što je neopravdano. Pa evo ja bih voljela da mi vladajući kažu koja su to povećanja cijena kojima svakodnevno svjedočimo, opravdana, a koja su neopravdana. Kako, koja je metodologija kojom ćemo mi to razlučiti. Znači raste apsolutno sve ne samo cijene prehrambenih proizvoda, već isto tako i komunalnih usluga. O energiji da ne govorimo. I ulje je sa 10 kuna otišlo na 20 kuna, brašno isto tako, poskupilo sto posto. Je li to opravdano ili neopravdano. Je li udio troškova energije toliki da ti proizvodi moraju poskupiti sto posto. I došli smo čak do te mjere da u jednom malom gradiću u Slavoniji je 50% porasla cijena održavanja groblja. Koji je uzrok tome? Je li je to opravdano ili je to neopravdano? Prošli tjedan je ministar Marić izašao sa programom konvergencije i tamo vrlo jasno stoji da nam već ove godine stoji da nam plaće neće pratiti inflaciju. One neće rasti dovoljno da prate inflaciju koja je inače u tom dokumentu tri puta veća nego što je bila u projekcijama kada smo usvajali proračun. Pa to je bilo nedavno, nije to bilo tako daleko. Znači što se tiče predviđanja ne ide nam baš dobro. No, u ovom dokumentu Vlada ipak ima neke mjere za zaštitu potrošača. Kaže ovako, Vlada potiče poslovne subjekte na pouzdano i transparentno poslovanje prilikom uvođenja eura. Vlada potiče. Za sada za taktika ne donosi plodove, za vjerovati je da neće ni u buduće. Nadalje, tu je Etički kodeks ali tom Etičkom kodeksu će poslovni subjekti pristupati dobrovoljno hoću – neću. Zašto niste propisali da barem svi poslovni subjekti koji su u državnom vlasništvu ili u kojima država ima udjele moraju pristupiti Etičkom kodeksu, a to nije mali broj. To je veliki broj poslovnih subjekata. Zatim dolazi nova aplikacija. Ne može kod nas ništa proći bez nove aplikacije, ni epidemija, ni uvođenje eura. U aplikaciji će građani imati priliku pisati pritužbe i pohvale, ali samo za poslovne subjekte koji su dobrovoljno pristupili Etičkom kodeksu i to samo tijekom obveze dvojnog iskazivanja cijena. Znači dragi građani moći ćete se kao i do sada tužiti po internetu i to dok traje dvojno iskazivanje cijena i to samo za one poslovne subjekte koji su dobrovoljno prihvatili Etički kodeks. Moram se zapitati zar vi stvarno mislite da je to dovoljno za zaštitu potrošača? Ja mislim da nije. I zar uistinu mislite da će to polučiti ikakav rezultat osim što će naši građani imati još jedan ventil za ispuhavanje frustracija na internetu i društvenim mrežama? To rade i sada. Zatim se planiraju uključiti udruge za zaštitu potrošača, oni će pratiti, procjenjivati jesu li povećanja cijena opravdana ili neopravdana. Legitimno pitanje je imaju li te udruge dovoljno i financijskih i ljudskih resursa za tako nešto. Uz ovako velik državni aparat koji ima Hrvatska i brojne nezaposlene u brojnim agencijama, a tu poglavito mislim na Agenciju za zaštitu tržišnog natjecanja sada će udruge odraditi sav posao vezano za procjenu i analizu povećanja cijena kod uvođenja eura. Nije loše uključiti nevladin sektor. Treba ih poticati, trebaju biti aktivniji ali kod ovako jednog krupnog koraka to mi više liči na onu „brigo moja pređi na drugoga“. Iz svega navedenog mi možemo samo zaključiti da će kao i kod ovog paketa mjera koji je u načelu bio dobar, mislim da nije dovoljan u ovim novim okolnostima, ali u načelu je on dobro napravljen. Ja sam ga pohvalila. Znači kao i kod toga, kod uvođenja eura na tržištu će bit uistinu svega. Bit će lova u mutnom. Koliko će to udruge moći pratiti i kontrolirati to je uistinu veliko pitanje. I ono što posve sigurno bez kristalne kugle možemo ustvrditi već danas to je da će posljedica toga biti niža kupovna moć i niži standard naših građana, jer cijene će dodatno rasti, a plaće neće. Plaće to neće pratiti. To je u programu konvergencije već ove godine neće pratiti inflaciju, neće pratiti ni ovo. Uvođenje eura isključivo i trenutno je političko pitanje sa ekonomijom nema previše veze, a to potvrđuju i činjenice, znači vezano za određene aktivnosti koje je Vlada trebala napraviti prije uvođenja eura. Znači para fiskalni nameti nisu smanjeni u onom obimu kako je to bilo planirano. Ako mi ne vjerujete pitajte poduzetnike. Ni broj, ni visina, ništa od toga nije smanjeno kako bi se poduzetnicima olakšalo poslovanje. Isto tako, nisu prodani udjeli u poduzećima gdje država ima 25% ili manje ili nema kontrolni paket. Raspisati natječaj na koji se nitko ne javi nije dovoljno. U javnosti se najviše nameću teme koje su vezane za tehničke elemente zamjene novca, ali za širu javnost to uistinu nije od presudne važnosti. Naglašava se također da neće biti transakcijskih troškova, ali to nije i ne može biti ključni razlog za ovako nešto ozbiljno kada se Hrvatska odriče svog monetarnog suvereniteta u cijelosti. Sve ovo neće proći bez troškova koji su visoke 2 milijarde kuna, a sada još čitamo da će HNB potrošiti i gotovo 30 milijuna na marketinšku kampanju vezano za uvođenje eura. Čemu to ako ste toliko uvjereni da narod silno želi euro? Očigledno se javnost okreće protiv. I na kraju samo ću reći, stanovnici lijepe naše pripremite se za novi val poskupljenja koji očigledno neće nitko kontrolirati i Hrvatski suverenisti ovaj zakon neće podržati. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata, poštovanog zastupnika Zvane Brumnića.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, poštovani kolegice i kolege, a ja ću počet svoju raspravu nastavljajući se na pitanje koje je kolega iz MOST-a postavio da li bi ministar kao neovisni analitičar podržao uvoženje eura. Ja sam apsolutno siguran da bi jer pozna ovu vladu, pozna sposobnost ove vlade, vidi na koji način funkcionira ova zemlja u krizi, poznavajući sve to nama je jedina šansa da netko drugi bolje brine o nama nego mi sami. Tako da bio neovisni ili zavisni analitičar treba podržati uvođenje eura jer kao što sada vidimo Švedska, Finska koje su godinama željele biti nezavisne, neovisne, nisu htjele biti u nekakvoj grupi zato što je ta grupa koštala, biti u NATO-u košta. Sada kada je došao problem su se odlučile ipak priključiti onoj grupi kojoj pripadaju. I tu se vraćamo na ono ključno pitanje da li je ovo uvođenje eura političko ili ekonomsko, da političko je. I to je jedna od političkih stvari o kojoj je Hrvatska imala konsenzus, apsolutni konsenzus je vjerojatno postojao o tome da želimo svoju nezavisnost i da želimo biti dio EU odnosno kruga zemalja kojima pripadamo povijesno, kojima pripadamo kulturološki. Tako da uvođenje samog eura je nastavak te politike. U svojoj prošloj raspravi kad je bilo prvo čitanje onda sam objašnjavao kontekst kako je uopće nastala ideja samog eura prije nekakvih 50, 60 godina i kako je danas okruženje skoro slično tome koje je bilo onda i kako su ideje koje su tada vodile čelnike EU vrlo slične idejama, današnjim problemima s kojima se susrećemo i kako bi ih željeli riješiti. I onda si treba postaviti ključno pitanje, o njemu danas u stvari nije bilo rasprave, a to je koliko je Hrvatska spremna, koliko se Hrvatska pripremila za samo uvođenje eura, što je napravila po pitanju hrvatskog gospodarstva, što je napravila po pitanju hrvatske socijale, što je napravila po pitanju hrvatskog školovanja, što je napravila po pitanju Hrvatske što kažu monetarne politike i onda si postavite vrlo jednostavno pitanje odnosno date vrlo jednostavan odgovor, ništa. Sjedila je pod bukvom i čekala da padne kruška. Kao i što znamo ispod bukve nije pala kruška, ali mi i dalje idemo putem koji, ja moram priznati dobar je što se tiče toga da Europa više-manje zna što hoće, loš je zato što mi ne znamo što hoćemo mi u toj Europi. Jer sposobnost nekakve države da bude zanimljiva drugima je u stvari u snazi njenog gospodarstva i o kompetitivnosti njenih ljudi i njenom utjecaju u svijetu koji praktički proizlazi iz toga. A onda si postavite pitanje gdje je Hrvatska u svemu tome? Nema trenutno ministra ali njegovi suradnici znaju cijela RH ima 2,5 puta manji BDP od jednog grada Munchena. I sad vas ja pitam koja suverenost, koliko mi možemo biti suvereni u svijetu u kojem jedan grad i to ne velik, preveliki grad je 2,5 puta značajniji od RH. Tako da pripadati Europi, biti dio Europe, ja sam nekoliko puta koristio sintagmu sjedinjene države Europe je dobro. Mislim da svi benefiti koje će hrvatsko gospodarstvo dobiti uvođenjem eura su dobri. Što će izgubiti? Ja moram priznati ne vidim što, što može izgubiti uvođenjem eura jer činjenica da monetarne politike nismo imali, činjenica da sve instrumente koje smo imali donošenjem zakona da bi ojačali to gospodarstvo nismo koristili. Na koji način kolege koje zagovaraju ovdje misle da bi neki trenutak bio bolji od ovoga. Ja mislim da bi svaki trenutak prije ovoga bio bolji od ovoga, a svaki trenutak poslije ovoga će biti samo gori od ovoga jer govoriti da imamo vlastitu valutu koja je zadnjih 30 godina bila vezana prvo na njemačku marku, a danas na euro i gdje je zadatak HNB-a kojeg smo danas nekoliko puta spomenuli, ali spomenuli smo ga i u raspravi kad smo razgovarali u prvom čitanju i izrazili nadu da će HNB se pojaviti ovdje jer jedna od glavnih zadaća HNB-a je stabilnost cijena, a ključna stvar za građane ove zemlje bi trebala biti ta stabilnost cijena odnosno što će se dogoditi sa odnosom njihovih prihoda i njihovih troškova kada uđemo u EU nema. Ja ne znam tko je trebao biti taj koji je trebao nakon što je u ovoj govornici izražena želja da dođe ovdje netko iz HNB-a i objasni što će se dešavati, pozvat HNB, ali tkogod ili ih je možda pozvao, a oni se na to nisu odazvali. Tako da ne podržati danas uvođenje eura mislim da je krivo jer na taj način bi jednostavno rekli da ne želimo pripadati u krug zemalja kojima realno kulturološki pripadamo. Tako da ja pozivam sve one koji na neki način sa ove govornice pokušavaju građanima objasniti da je uvođenje eura nešto što će ih koštati. Koštat će ih jedino u onom dijelu u kojem je država trebala reagirati i to je bilo moje pitanje ministru i na odboru i zbog čega bi stvarno volio da je HNB došao, a to je pitanje kamatnih stopa za građane koji su ugovorili kredite u kunama, kada su ih banke i država pozivali da uzimaju kredite u kunama jer zarađuju u kunama jer je to odgovorno. I danas kada su ti građani prihvatili ono na što ih je država pozvala da budu odgovorni, danas ih ta ista država ne želi zaštititi nego ih prepušta ko što kolege kažu slobodnom dogovoru s bankama, a svi smo svjesni činjenice da bilo tko od nas kad dođe pred jednu instituciju banke baš i nije ravnopravan, a pogotovo nije ravnopravan ako mora tražiti kredit. Kažu kolege neka idu na refinanciranje, ja ih pitam jesu li pogledali koliko ljudi danas ne mogu više dobiti kredit kakav su dobili nekad jer im uvjeti više nisu isti jer im odnos plaće i zaduženja nije takav da pokriva da može dobiti refinanciranje, pa kad dođete s takvim uvjetom pred banku ja vas pitam na koji način možete pregovarat. I tu je bio zadatak ovog zakona. Ovaj zakon realno ne vrijedi niti papira na kojem je napisan. Ovaj zakon je sve ono što je trebala poduzeti država, država prebacila na nekog drugog ili po liberalnom modelu jednostavno rekla, to će regulirat tržište. Mi danas vidimo danas vidimo da tržište regulira malo štošta. Bilo je pitanje na početku zašto su inflacije različite u različitim zemljama, a možda je u Francuskoj bila bitno manja inflacija ne samo zato što je njihova predsjednica Europske centralne banke nego zato što su imali izbore pa dosadašnjem predsjedniku Macronu nije odgovaralo da se u Francuskoj pojavi visoka inflacija i nezadovoljni građani pa je kao država na neki način reagirala. Da li će reagirati, ustvari sad im idu drugi izbori pa će možda još neko vrijeme reagirati, a nakon toga će u skladu sa liberalnom doktrinom reći neka to riješi tržište. Tako da vas ja sve pozivam da podržite uvođenje eura jer mislim da je ono suštinski dobro za ovu zemlju, a vlada je pokazala koliko je sposobna regulirati tokove koji se dešavaju u ovom društvu ustvari pokazala je da je nesposobna to raditi tako da nadamo se najboljem.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovanih zastupnika Hajdaša Dončića i Lalovca.
Hvala potpredsjedniče sabora. Kolegice i kolege. Dakle, tema je naravno euro, ali bi ja postavio prvo pitanje što je zapravo novac, a to vam je onaj odgovor što je zapravo euro. Dakle, to je javno dobro koje u svakom trenutku počiva na političkim odlukama, odnosima institucijama i to vam je cijela priča o euru. Ponavljam, politička odluka, odnosi institucije. Što mi imamo i što bi mi trebali zapravo u ovom trenutku pratiti? I rat u Ukrajini koji je dio priče, ali nije cijela slika, ali trebali bi pratiti da je SAD u prvom kvartalu u minusu, trebali bi pratiti da nam je prosječna cijena brenta nafte 106 dolara u ožujku, da cijena prirodnog plina divlja, a za 50 do 60 dana, možda čak 60 Europsko vijeće će gotovo zasigurno donijeti odluku da je Hrvatska zadovoljila kriterije za uvođenje eura, naravno nakon izvješća o konvergenciji od strane Europske komisije i Europske središnje banke. Zašto? Zato jer euro počiva na političkoj odluci, odnosima i institucijama, kao što američki dolar počiva na američkim razaračima i nosačima raketa. Na ničem drugom ne počiva. E sad nakon ovog mog suhoparnog, da tako kažemo činjeničnog stanja što je to euro, što je novac, što je to monetarna politika mi bi se trebali vratiti na neka ključna pitanja, a što je to? Dakle, to je ono što zanima ljude, ali čak ne u dućanu više u birtiji. Malo da se našalim. Dakle, ljudi još dan danas vam ne znaju koji će biti tečaj zamjene valuta, a bit će vjerojatno 7-5, 3,4,5, ne znaju što zapravo nitko ne zna, hoće li se zbog inflacije odgoditi zamjena kune eurom? To se vjerojatno neće. Da li će se više isplatiti eure kupit sada ili ostavit kune na računu iako nema naknada? Što će biti s kamatnom stopom na kredit? Ništa. Hoće li trgovci nastojati nešto ušićariti zaokruživanjem cijena? Pa vjerojatno hoće, a to vam je povezano sa čl. 44. ovog zakona, koji je inače tehnički ispravan, da vas pohvalim, HNB ga je pisao vjerojatno, ali nebitno. E sad za sve ove odgovore koje sam ja tek načeo je trebala postojati nekakva strategija, strategija uvođenja eura koje od 2017. u Hrvatskoj nema, a to vam je članak zakona broj 11., dakle čak se ni gospodin Plenković nešto pretjerano ne pojavljuje, a Borisa Vujčića ovdje ne vidim koji je danas trebao sjediti sa vama, al je dao danas jednu fenomenalnu izjavu, fenomenalnu izjavu, rekao je za 2 mjeseca kreće proizvodnja u 3 smjene eura. Znači ispada da ćemo mi u Hrvatskoj vjerojatno samo eure proizvoditi, završetak citata. U 3 smjene će proizvodit euro, a da ne otvorim neka druga pitanja. Npr. što bi ja mislim građani evo ljudi trebali znati o euru, vjerojatno ni vi ne znate ali nebitno, ne da vas vrijeđam. Znači ja bih postavio pitanje tko zapravo to odlučuje, tko glasa o monetarnoj politici? Kakva će biti glasačka težina hrvatskog guvernera? Dakle, o tome se, polako, o tome se ne priča. Tko donosi propise koji uređuju poslovanje Europske središnje banke? Tko nadzire Europsku središnju banku? Možda li mogu privatni bankari iz pozadine donositi odluke o monetarnoj politici. Pa onda je netko iz suverenista ili mislim da ste vi bila, ali to je ok, vi ste postavili pitanje zašto Česi, Poljaci i Mađari ne žure u europodručje, jesu oni nekakvi ono drugi ljudi ili možda ne, možda znaju nešto što mi Hrvati kao ne znamo i građani RH. I jedno ključno pitanje što većina ljudi vjerojatno i osjeća i što je točno. Zar nisu europske institucije pune karijernih birokrata koji slabo mare o interesima ljudima? Oni su definitivno osobito bankarska elita odvojena od realnog sektora. A onda imamo i drugu priču. Gledajte mi imamo definitivno prijenos monetarnog suvereniteta, dakle izgubit ćemo neke naše povijesne simbole, bana Jeličića recimo, Marulića, znači to opet kod ljudi može izazvati određeni strah i paniku, a da ne razmišljamo o kvaliteti životnog standarda i našoj budućnosti … [[Govornik se ne razumije.]] koji će vladati. E sad, neću citirati Beroša, Beroš je pričao ono da, da je svaki, svaki slijedeći sat je bitan, ali to je vama jedna priča što vam kažem. Dakle, ako ste već sad zakasnili, radili plagijate što se tiče kune … [[Govornik se ne razumije.]] HNB-a možda nije ni vaša, ali upravo sad u slijedećih par mjeseci vam je ključno, dojam će biti bitan o uvođenju eura, dojam kod ljudi. Izvoli Boris.
Evo zahvaljujem. Poštovani ministre sa, sa suradnicima, da ja bi nastavio ovo što je kolega Hajdaš rekao. To je sada pred vladom odnosno vlada je preuzela taj dio uvođenja tehnički eura, al zapravo odgovornost HNB-a i žalosti me što ipak danas i moj zadnji put kad sam ovdje govorio ipak nije se uspjelo dogovorit da dođe, da guverner dođe ovdje jel. Jer sva ova danas pitanja što smo danas postavljali ministru, to su pitanja za HNB. I žao mi je da danas u ovim odgovorima pred hrvatskom javnošću u ovom visokom domu, on nije tu bio i odgovarao na ta pitanja. Nego je to ponovo danas ovdje ostalo neodgovoreno. Šta će se događati, da vrlo jasno kaže, šta će se događati jel, prvi put u EU ne znamo ni mi, a ako on zna hoće li se i koliko dizati, jučer je najavio podizanje kamatne stope ECB-a, kako će ECB reagirati u različitim državama, kako ćemo mi tu imati određene koristi itd. i danas ovdje šta su sva ta pitanja bila. To se ponovo prebacilo na vladu, HNB-a nema, mi ćemo to možda njega pitati kad on bude nekakvo polugodišnje izvješće tu donosio, sasvim nebitno, tada je već prošlo jel. A radi se na komunikaciji po meni najvažnije stvari HNB da ga ponovo nema. Nema ih kad treba odgovoriti na pitanje inflacije nego to ministar odgovara, nema ih kad treba na odgovore eura, to ministar odgovara. Tako da nažalost svi naši apeli da se ovdje dovedu iz HNB-a da sada odgovaraju, sad je njihov trenutak da zasiju, da odgovore na sva naša pitanja, nema ih. Nažalost, nažalost loš trenutak komunikacijski. Ulažu 27 miliona kuna u komunikaciju sa građanima za to. Tako da propustili su tu priliku. Samo kratko ovdje možda za jedan dio da razuvjerimo brojne građane oko eura. Mi smo ovdje možda zaboravili naš najvažniji dio gospodarstva koji je bitan i za našu platnu bilancu, za našu strukturnu promjenu, a to su izvoznici. Ja mislim da oni najviše pozdravljaju ovaj dio uvođenja eura jer nemojmo zaboraviti danas i Podravka i brojne druge kompanije kada proizvode u Hrvatskoj, gdje nabavljaju naftu, nabavljaju je vani i gdje je plaćaju, ne plaćaju naftu u kunama, plaćaju ju u eurima. Nabavljaju plin, gdje ga plaćaju, plaćaju ga u eurima. Nabavljaju sirovine, nabavljaju ih u eurima. A šta prodaju? Prodaju u kunama i samo na otklizavanju tečaja na tečajnim politikama mogu izgubiti 5 do 10%, 5 do 10% što znači da će naše kompanije 5 do 10% biti manje konkurentne u odnosu na europske kompanije. Izgubili su na tečaju, na tečajnim razlikama jel. I to je ono što je mučilo dugo godina najbolji dio hrvatskog gospodarstva to su izvoznici koji stvaraju radna mjesta, koji se bore na europskom tržištu, koji nam poboljšavaju platnu bilancu i koji su najzdraviji dio ovog društva. Ne traže subvencije, nalaze se u žestokoj europskoj borbi. I zbog toga je za njih uvođenje eura najvažnija stvar jer neće imati ovih tečajnih razlika, a znamo kakve su bile samo tečajne razlike na građanima. Neće ih ni građani u budućnosti imati i ovo što je ministar rekao smanjit će se premija rizika jel. I zato ne vjerujem da će dugoročno marže u Hrvatskoj su još uvijek veće, bankarske marže nego što su u EU. I bankari su cijelo vrijeme govorili zato što plaćamo skupu premiju rizika u Hrvatskoj. E dobro, sad nećemo više to plaćati bit ćemo ravnopravni na tržištu sad očekujemo da ono bankari što su govorili da će smanjiti njihove marže jer su morali plaćati na premiju rizika na hrvatske obveznice i sad toga više nemate, e sad ćete smanjit kamate da vidimo hoćete li sada na europskom jedinstvenom tržištu imati niže kamate. Ja zato očekujem ne da će doći do povećanja ukoliko taj dio, nego moraju smanjivati. I to su oni doprinosi za male ekonomije kao što je Hrvatska jel. Ali svakako ovdje ponovo još jednom treba napomenuti izvoznike jer mislim da oni su dugo vremena imali problem svih ovih 30 godina sa tečajnom politikom, cijelo vrijeme gdje se govorilo kako se pogoduje uvoznom nekakvom lobiju itd., itd. te su nekakve priče bile prevladavale u tom kontekstu. I zbog tog mišljenja sam da je taj dio transakcijskih troškova, valutnih troškova, svih ovih što se zapravo dugo vremena nabrajalo da je to pozitivno na Hrvatsku. Međutim, još uvijek me kažem muči kako će se Europska centralna banka ponašati i šta će raditi FED? Jer nemojmo zaboraviti tiskanje novca. Jučer je FED smanjio, povećao kamatnu stopu. Pa znate zašto? Pa toliko novca su natiskali da je to nevjerojatno. Samo od 2020. godine ukupna bilanca FED-a je bila 5 000 milijardi dolara. Znate kolika je danas? 9000 milijardi dolara. 1000 milijardi dolara je bila bilanca FED-a 2008. godine. Natiskali su novac i zato to Amerikanci rade. Ali mi nemamo takvu priču i zbog toga mislim da su puno veće pozitivnosti uvođenja eura, ali za to nam trebaju i odgovori na ova pitanja. Zahvaljujem.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovane zastupnice Urše Raukar-Gamulin.
Hvala predsjedavajući. Poštovani ministre sa suradnicima, dakle naravno nezahvalno je govoriti nakon bivšeg ministra financija. Međutim, ovo što ću govoriti, govorit ću iz perspektive građana i onih pitanja i onih nerazumijevanja i one izgubljenosti koju smo susreli među našim sugrađanima. Dakle, nitko naravno nije mogao predvidjeti ovaj užasan rat u Ukrajini koji nam je donio i rast inflacije izazvan dodatno drastičnim povećanjem energenata i hrane. Jedan od uvjeta ulaska u eurozonu jest stopa inflacije koja ne smije biti viša od 1,5% bodova od prosječne stope inflacije u tri države EU s najnižim rastom cijena. Da bi Hrvatska 1.1.2023. mogla ući u eurozonu trebala bi imati inflaciju ne višu od 5,76% a u veljači inflacija je iznosila 6,3%. Pri razmatranju kriterija inflacije kao referentno razdoblje uzet će se ono od 31.5.2021. do 30. travnja 2022. a znamo na žalost da su ožujak i travanj donijeli značajno povećanje cijena. Zato će vrlo vjerojatno jedino uz diskrecijsko pravo Europske komisije o isključivanju iz izračuna članica sa preniskom inflacijom Hrvatska ispuniti kriterij kako bi prihvatila euro početkom 2023. Hoće li Europska komisija doista tako i postupiti ostaje za vidjeti. Nadalje, naš opći dug države svakako nije ispod 60% kao što je uvjet. Dapače, udjel javnog duga u BDP-u je 88,8%. Zašto i kako nam Europska komisija gleda kroz prste, ako će nam gledati kroz prste. Vjerojatno odgovor leži u ratnoj krizi i covid krizi. No, nije sasvim jasno koliko je rizično i koliko su sve moguće posljedice uvođenja eura s tako nepovoljnim pokazateljima i u ovako osjetljivom trenutku kada se ozbiljno ljulja i energetska i financijska stabilnost čitave EU. Treba ponovno sa žaljenjem konstatirati da o uvođenju eura nije provedena kvalitetna javna rasprava, niti je javnost dovoljno upoznata sa potencijalnim benefitima i potencijalnim minusima i rizicima. Do sada niti jedna članica EU nije ušla u eurozonu u ovako neizvjesnim uvjetima. S te strane mi smo zaista svojevrsni eksperiment. I upravo zbog toga u više navrata smo govorili o potrebi da ulazak u eurozonu sa ovim nepovoljnim pokazateljima vezanim za inflaciju i opći dug države zahtijeva snažniju pripremu naše zemlje u smislu stvaranja dodatnih financijskih osigurača koji bi sanirali moguće neočekivane i očekivane negativne financijske efekte. U tom smislu mi smo već ranije predlagali da se osmisli Fond za ublažavanje mogućih negativnih efekata ulaska u eurozonu i žao nam je da se taj prijedlog uporno ignorira. U članku 8. zabranjeno je pri uvođenju eura povećavati cijenu robe ili usluge prema potrošačima bez opravdanog razloga. No, kao što smo već više puta danas govorili nisu navedeni nikakvi drugi mehanizmi osim dvojnog iskazivanja cijena samo tri mjeseca prije samog uvođenja. To je u članku 44. Dakle, u cijelom ovom zakonskom prijedlogu bez obzira što se u prvom čitanju višekratno upozoravalo i tražilo da se uvedu dodatni mehanizmi zaštite nema ničeg osim dvojnog iskazivanja cijena. U obrazloženju članka 8. govori se o Etičkom kodeksu, no u zakonskom tekstu ga nema i pristupanje etičkom kodeksu je dobrovoljno. Znači nije obvezujuće, a samim time naravno i nije dovoljno čvrst mehanizam zaštite potrošača. Mi smo tražili i očekivali konkretan akcijski plan o kontroli cijena jer je to najvažnije za građane, no ni to nismo dočekali. Poduzetnici kao opravdanje povećanja maloprodajne cijene mogu navesti rast potrošnje proizvodnje, troškovi prodaje, distribucije, povećanje cijena električne energije, plina, nafte, sirovina, povećanje plaće, drugih davanja itd. itd. U cijeloj zapadnoj hemisferi pa tako naravno i kod nas svaki poduzetnik u skladu sa tržišnim uvjetima, odnosno troškovima poslovanja i poslovnoj politici slobodno formira cijene svojih proizvoda i usluga. I tko će raditi detaljnu provjeru, analizu dakle ekonomske nužnosti povećanja cijena. Hoćemo li opet i ponovno imati različite kriterije za neposlušne poduzetnike. U Nacionalnom planu zamjene kune eurom navedene su primjerice crne liste. O tome sam govorila u replici, kolegica je govorila. Dakle, u Nacionalnom planu na stranici 36. kaže rečenica: „Postojanje takvih popisa poduzetnike će dodatno potaknuti na etičko ponašanje u postupku konverzije.“ Crnih lista nema. Tražili smo ih u prvom čitanju, obrazlagali. Imamo primjer Slovenije. Ministar je govorio o bijelim listama. Neka budu i crne i bijele, neka ih bude i sivih i roza, ali one su neophodne. To što je ministar meni odgovorio da to neće natjerati i neće garantirati to nije istina. To je psihološki pritisak na sve da se drže reda u uvođenju eura i da ne dižu cijene neopravdano i to jest dobar osigurač koji je pokazao svoje rezultate u Sloveniji. Mi možemo samo sa žaljenjem konstatirati da se to izgubilo iz Nacionalnog plana o uvođenju eura iz '20.-te godine. Gdje je to predviđeno, gdje je uvod davao i sam premijer dakle Vlada RH? Zbog čega? Mi ćemo amandmanom to pokušati vratiti. Evo molimo vladajuću većinu da malo promisli o našim građanima evo o tom. Dakle, u čl. 25., ne, želim još citirati premijera baš iz nacionalnog plana, kaže „u svim predstojećim aktivnostima povezanima s uvođenjem eura osobito ćemo voditi računa o informiranju građana te punu pozornost posvetiti zaštiti potrošača. S tim ćemo ciljem slijediti dobre prakse zemalja koje su euro već uvele uspostavom različitih mehanizama koji su njihove građane uspješno zaštitili od ne opravdanog povećanja cijena.“ To piše u nacionalnom planu, potpisao Andrej Plenković. I zašto onda nismo slijedili dobre prakse? Zbog čega nismo slijedili dobru praksu Slovenije? I zašto smo ostavili građane na samo jednom mehanizmu zaštite? Odgovora nema. U čl. 25. određuje se da banka bez naknade zamjenjuje najviše 100 novčanica kuna i najviše 100 kovanica kuna po jednoj transakciji, a iznad te cifre može zaračunati naknadu. Zašto? Smatramo da je dovoljna odredba da banka treba odrediti iznos iznad kojeg je potrebna najava za zamjenu. Mi smatramo da banke u ovom cijelom postupku moraju odraditi cijeli tehnički dio posla bez profita i bez zarade. Pa dovoljno su zarade imali u ovoj Hrvatskoj, a i imat će je. Mislim stvarno da ne moramo toliko brinuti o financijskim sudbinama naših dragih banaka. Nisu ni naše, nažalost. U čl. 31. HNB, da prestrašno da nisu ovdje, dovoljno su već govorili kolege i ja ću samo to mogu potvrdit, prestrašno. Dakle, osigurava privremeno zbrinjavanje gotovog novca kune povučenog iz opticaja no nigdje se ne precizira što to točno znači primjereno. Mi se svi ipak dobro sjećamo npr. Luke Raića koji je primjereno kamionima zbrinjavao hrvatske dinare po BiH i time zaradio svojih nekoliko prvih milijuna. Pa eto bilo bi dobro da ovaj put ne bude samo primjereno nego i konkretno naznačeno i određeno kako i gdje. Kaže se da će HNB podzakonskim propisom to urediti pa se nadamo da će taj podzakonski propis biti primjereno javno objavljen i dostupan svim građanima na uvid, kako bi se smanjila ta primjerenost. I na kraju predviđene kazne za one koji će zlorabiti procese iznose do 100.000 kuna što de facto znači da npr. neki trgovački lanac može primijeniti malo skuplji tečaj konverzije, platiti odrezanu kaznu i svejedno udeseterostručiti svoj profit. Dakle, sasvim je nejasno zašto se kazne ne vežu uz postotak prometa od prošle godine kako bi se doista demotiviralo trgovce da zlorabe proces. U ovim temama dat ćemo amandmane na ovaj prijedlog. I zbog građana ove države nadamo se da će vladajuća većina ovaj put imati malo sluha. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika uvaženi zastupnik Dario Zurovec.
Zahvaljujem. Danas je bila vrlo kvalitetna rasprava i moram priznati da sam se ugodno iznenadio sa dosta kvalitetnim replikama, zapravo sa svih strana, no trebalo bi tu istaknuti možda nešto što je najbitnije u cijeloj ovoj priči. Nema te valute koja će spasiti hrvatsko gospodarstvo. Prvenstveno hrvatsko gospodarstvo i hrvatske građane možemo spasiti sa jednim odgovornim ponašanjem, bez obzira koja je valuta. Imate zemlje sa slabim valutama koje su ekonomski jake, imate one sa relativno jakim valutama, ekonomski su nigdje, drugim riječima mi trebamo se prvo pobrinuti za neke stvari koje su u našem vlastitom dvorištu. Naime, vjerojatno dobar dio ljudi niti ne zna da naša administracija broji skoro milijun ljudi, a u privatnom sektoru koji hrani tu administraciju i prvenstveno hrani nas u politici imate otprilike 800.000 ljudi. Sad za sljedeću turističku sezonu predviđa se uvoz otprilike 120.000 radnika zato što ih nažalost nema. Mi nismo napravili nekakve poželjne uvjete kako bi ljudi kod nas mogli privređivati i kako bi mogli zarađivati. Ako imamo ogromnu, tromu i skupu administraciju, automatski će nam porezne presije biti veće, automatski će i PDV povećavati i svi ostali parafiskalni nameti kojih nažalost ne možemo uglavnom niti nabrojati. Generalno gledajući Hrvatska je fiskalno vrlo nestabilna zemlja, jedna Njemačka s obzirom na veličinu i s obzirom na količinu proizvodnje i jako gospodarstvo koje traje već godinama oni su fiskalno vrlo jaki. Drugim riječima, danas baš u jednoj replici prema našem ministru jasno sam istaknuo da će sigurno, ali sigurno biti situacija da ćemo se moć zadužiti po tzv. povoljnijim kamatama, a tko će vraćati te silne dugove i ovako smo dosta zaduženi. Možda ponekad to smanjimo ponekad to povećamo, ali taj dug na koncu treba vratiti. Također u ekonomiji poput Hrvatske uvoz i izvoz su u nekakvoj korelaciji. Jedna Slovenija ima problema što previše ovisi o izvodu, a mi pak ovisimo o uvozu, ponekad više ponekad manje. A znate od kud najviše uvozimo? Iz zemalja EU. Također ako mi uvedemo euro što definitivno pozdravljam, to treba biti po vrlo strogim i normalnim pravilima unutar Hrvatske. Nije nama problem euro, euro je nama najamni problem, nama je problem ta sama provedba. Mi imamo HNB koji ne radi ništa. Danas je guverner HNB-a ovdje tu trebao stajati pored ministra i reći da će se pridržavati Zakona o HNB-u, da će se pridržavati svega onoga što stoje uostalom u njegovom ugovoru i odgovarati pred nama koji smo tu u Saboru. Mi vidimo zadnjih mjeseci, ne da će doći do povećanja cijena, cijene su već porasle, cijene su već toliko skočile da više to ne možete kontrolirati, a ono što se ne spominje u javnosti da su se već neki trgovački lanci, skoro svi, sjeli između sebe i kao što mi sjedimo ovdje tu u Saboru, ljudi su se dogovorili između sebe i sad će podizati te cijene do određenog limita. Naša Hrvatska treba njegovati tržišnu ekonomiju, ali ta tržišna ekonomija također, treba poštivati zakone, treba poštivati, naravno, institucije. Ako institucije u nekim europskim zemljama su mogle predočiti i mogle su predvidjeti taj određeni rast cijena, da bude unutar 0,2 do 0,3%, kao što možemo vidjeti po Eurozoni, to smo si mogli osigurati i mi. I mi sami smo si jedini krivci za ovakav porast cijena. Da, rat je u Ukrajini, raste cijena čelika. Vidimo na ... [[Govornik se ne razumije.]] burzi, vidimo na burzi u Turskoj da cijena čelika i cijena željeza praktički raste iz sata u sat. Evo, baš prekjučer, tražili smo ponudu da vidimo samo kako će ovaj, kako se kreću uostalom sada željezo, piše, valjanost ponude, sat vremena. Znači ja to nisam iskreno vidio u ovih 4 godine mandata, koliko sam gradonačelnik, zaista onak nikada. Znači ne može nitko, naravno, takve stvari predvidjeti, no s druge strane, pozivati se na svjetsku nestabilnosti i ne raditi ništa u vlastitom dvorištu, to je primjer neodgovornosti. Krenimo dalje. Tu se govorilo o tome da se uzimaju krediti u kunama. Naravno da se uzimaju krediti u kunama jer prethodno smo imali situaciju sa švicarcem pa su ljudi naravno, postali oprezni i onda poslije jedne strane valute za koju su vas naravno, nagovarali da je stabilna, da je dobra, ljudi će ipak na koncu vjerovati domaćoj valuti. Ako vas domaća valuta iznevjeri, kao što se to dogodilo okončanjem Jugoslavije kada su ljudi jednostavno izgubili povjerenje, onda naravno da će uzimati stranu valutu. Tada su se uzimale marke, a danas će se, naravno, uzimati euri. Štednje su u eurima, izražavanje cijene auta su u eurima, cijene nekretnina također su u eurima, vi kad govorite o nekoj europskoj zemlji koliko ima novaca, opet je u eurima. Novac od dijaspore dolazi opet u eurima, oko 2 milijarde kuna. Novac u turizmu opet dolazi u eurima. Drugim riječima, mi kao jedna mala ekonomija, kao mala zemlja imamo samo takav jedan izbor, ali taj izbor mora biti pod navodnicima, kontroliran na jedan pametan način. Mi si ne možemo priuštiti kao neke gospodarski razvijenije zemlje određeni izbor, ali moramo biti pametni oko načina provedbe. Znači provedba i provedba je tu najbitnija stavka. Također, treba naglasiti kako Europa vraća sebi proizvodnju poučeni s ovim primjerom, pogotovo sada tijekom ovih silnih lockdowna i to je nažalost negativno reflektiralo čak i na nas kao jednu malu turističku zemlju, tako da uvođenje eura definitivno treba podržati, logičan je slijed, no, isto tako, ono što nam slijedi poslije toga, ako mi nećemo putem alata koje imamo, putem jednog neodgovornog HNB-a kojeg treba privesti redu i dovesti određeni red, ako mi nećemo paziti što radimo unutar svog samoga dvorišta, ako krene divljanje Europske centralne banke, tu ćemo onda nažalost biti u problemu. Trebamo prvenstveno smanjiti tu jednu administraciju, što će naravno, dovesti do toga da se smanje parafiskalni nameti, kada mi imamo manje poreze, kada imamo manje davanja prema državi, onda će na koncu i prihodi, bit će i dohoci, bit će i plaće, sve će na koncu, porasti. Na kraju krajeva, ovo je prekrasna zemlja. Ja mislim da tko god je došao na našu obalu, tko god je vidio naše otoke, naše more, pa čak i našu Slavoniju, ima zaista što vidjeti. Sa ovakvim neodgovornim ponašanjem i sa ovakvim slabim provođenjem određenih zakona, pogotovo što je tiče HNB-a, ti će dijelovi Hrvatske biti sve slabije i slabije naseljeni. Otišao nam je jedan manji grad u proteklih 10 godina, ako nastavimo ovako, otići će i još i više, tako da na kraju krajeva, euro nam neće riješiti probleme, neće nam riješiti te nagomilane probleme, ali, ako ništa drugo, može nam poslužiti kao jedan dobar instrument da izgubimo manje novaca i manje ljudi nego što smo do sada. Na koncu, neće naša sudbina ovisiti o komadu papira, ali definitivno, ako možemo neke ljude zadržati i pokrenuti konačno ovu našu ekonomiju i naše gospodarstvo, definitivno to treba pozdraviti i dobro iskontrolirati.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče sa suradnicama, poštovane kolegice i kolege. Dakle pred nama je drugo čitanje Zakona o uvođenju eura kao službene valute u RH. Zakon sam u drugom čitanju nije doživio neke velike promjene i ono što je važno za reći da je ulazak u euro područje i uvođenje eura kao službene valute je jedno od strateških ciljeva koje je Vlada uvela u svoj program. Za provedbu ovog Zakona u državnom proračunu je osigurano za 2022. 32,8 milijuna kuna, gdje je za 2023. 3,6 odnosno 0,9 u 2024. Važno je reći da uz to slijedi i osiguravanje sredstava u izvanproračunskim korisnicima, a isto tako i u proračunima županija gdje je to isto tako, navedeno u samom programu. Odluka o ulasku u Eurozonu donijet će se početkom srpnja ove godine, a da bi ušli u Eurozonu, moramo ispuniti 4 kriterija koja su jasno propisani Ugovorom iz Maastrichta iz '92., a to je stabilnost cijena, zdrave i održive javne financije, stabilnost tečaja i konvergenciju dugoročnih kamatnih stopa. Kriteriji su postavljeni da potaknu države članice na odgovorno ponašanje koje će pogodovati ekonomskoj stabilnosti i pripremiti ih za članstvo u monetarnoj uniji kako je posljednja financijska kriza pokazala, dakle stabilne i otporne države koje će mnogo uspješnije funkcionirati u uvjetima zajedničke valute nego države koje su opterećene vlastitim gospodarskim problemima. Da, više puta je jutros bilo govoreno o tome zbog čega baš sada i da li možemo to promijeniti, da li je to da li je sada dobro vrijeme za ulazak itd., međutim napomenula bi da je Hrvatska ušla u europski tečajni mehanizam 2 10. srpnja 2020.g. Dvije i po godine radi se na akcijskom planu i jako je bitno da se ti kriteriji iz akcijskog plana ispunjavaju i oni su se zaista i ispunili. Vlada je upravo na sjednici 31. ožujka ove godine dala izvješće o potpunosti ispunjenog akcijskom planom i upravo je to ono najbitnije da zaista postoje svi preduvjeti kvalitetni za ono što možemo očekivati u srpnju ove godine. Dakle, uvođenje eura i postupak nije ono znate jutros sam se probudio baš bi mogli ući u eurozonu, nego je to postupak koji zahtijeva i znanja i energije i na kraju krajeva vremena jer sami znamo koliko nam je vremena trebalo za prebroditi sve one negativne efekte koje je bila ona prethodna kriza od 2008. pa se nismo oporavljali preko šest godina, da bi sada kada pogledamo efekte i rezultate upravo u ovih posljednjih tri godine odnosno u šestom mandatu ovih vlada, zaista su napravili sve da bi se kao prvo javne financije bile stabilne, kako bi to dalo upravo one rezultate pozitivne na sve druge efekte. Dakle, nije jednostavno u ovim uvjetima kada je u protekle dvije godine bilo i pandemije, kada je to donijelo nove troškove proračunu zbog pomoći gospodarstva, isto tako to je dovelo kao što znamo i do povećanja javnog duga iako se ono konstantno smanjivalo u prethodnim periodima, a isto tako i sve ovo što se događalo i sa potresom, ali i aktualnom ratu zaista čini vrlo složeno okruženje gdje se zaista mora dobro promišljati kako i na koji način to postići. Prijedlogom zakona o uvođenju eura kao službene valute uređuju se opće odredbe za uvođenje eura, pravila za preračunavanje novčanih iskaza vrijednosti, opskrba i zamjena gotovog novca kune za gotov novac euro, dvojni opticaj, dvojno iskazivanje, primjena načela neprekidnosti pravnih instrumenata, pravila vezana za pripremu proračuna i financijskih planova u godini koja prethodi godini uvođenju eura te pravila za evidentiranje u poslovnim knjigama, pravila za izvještavanje, nadzor nad primjenom prijedloga zakona, prekršajne odredbe itd. Dakle, jako je važna kompletna priprema cijelog sustava kako javnog tako i privatnog i poduzetničkog, a isto tako i financijskog. Ono što je važno isto tako napomenuti da su upravo u ovom periodu mnogi odnosno svi kriteriji postignuti i napomenula bi najnovije izvješće koje je dalo Državni zavod za statistiku, a to je Izvješće o proceduri prekomjernog proračunskog manjka i razini duga opće države, to je iz travnja dakle friško 2022. koje se zasniva na metodologiji ESA 2010., dakle deficit konsolidirane države, opće države u 2021. iznosio je 12,4 milijarde kuna odnosno 2,9% BDP-a dakle to je jedan od kriterija koji je jako važan da je on ispod 3%. U 2020. on je iznosio 27,7 ili 7,3 BDP-a, a u 2019. smo imali suficit kao što znate i on je bio 0,2 BDP-a. dakle sve ovo što sam pobrojala svi efekti koje smo imali i mi kao i sve druge države koje su utjecale na povećanje troškova i povećanje javnog duga još uvijek smo se u 2021. zadržali zapravo u okviru onih parametara koji su predviđeni samim kriterijima. Konsolidirani dug dakle na kraju 2021. bio je 343 milijarde kuna ili 79,8% dok je u 2020. on bio 87,3% ili 330 milijardi kuna, dakle na ovaj način je vidljivo da se ispunjavaju i dodatni kriteriji gdje se brzina smanjivanja, snižavanja javnog duga itekako je uvećana i značajna u odnosu na prethodno razdoblje. Ono što bih još trebala i htjela istaknuti, činjenica je da je sukladno upravo ovom programu konvergencije koje je vlada dala za razdoblje 2023.-2025., izmijenjena je projekcija rasta BDP-a iako podsjetimo se da je u prethodnom razdoblju rast bio preko 10,2% i sada izmijenjena projekcija rasta se očekuje u 2022. od 3%, te u 2023. 4,4 odnosno 2,7 u 2024.g., sve to je logičan slijed s obzirom na sve ono što se događa. Ipak se predviđa u 2023. nešto optimističnije u odnosu na ono što to daju neki drugi, neki drugi analitičari. Htjela bi istaknuti da je kada promišljamo upravo o razlozima onda su prednosti uvođenja eura daleko veće od onih negativnih na koje nikako ne smijemo zatvarati oči, između ostalog govorila sam to upravo i u replici o valutnom riziku, o onome što očekuju i poduzetnici izvoznici koji su evo u 2021. i u 2022. nastavak imaju itekako pozitivnog efekta i stoga će Klub HDZ-a podržati ovakav prijedlog zakona.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku poštovane zastupnice Ružice Vukovac.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima. Dakle RH je potpisivanjem ugovora o pristupanje RH EU postala stranka ugovora o EU kao i ugovora o funkcioniranju EU i ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju čime su odredbe temeljnih ugovora EU postale obvezne i za RH. Budući da je uspostava ekonomske i monetarne unije čija je valuta euro definirana ugovorom o EU iz 1992.g. RH je putem ugovora o pristupanju preuzela obvezu uvođenja eura kao službene valute u RH nakon što budu ispunjeni propisani uvjeti, kao i odredbe propisa koje se odnose na države članice EU u kojima je euro službena valuta. Iste odredbe obvezuju sve države članice koje su EU pristupile nakon potpisivanja ugovora o EU. Kako je posljednja financijska kriza pokazala stabilne i otporne države mnogo će uspješnije funkcionirati u uvjetima zajedničke valute nego države koje su opterećene vlastitim gospodarskim problemima. No je li Hrvatska stabilna i otporna država? Krenut ću od relativno nove prognoze MMF-a za Hrvatsku koje se mogu svesti na dvije tvrdnje, prepolovljen nam je rast gospodarstva, a inflacija nam se udvostručuje. Prema posljednjim najavama hrvatsko gospodarstvo porast će ove godine tek 2,7% prognozirao je MMF. MMF je u redovnim proljetnim prognozama više nego prepolovio prognozu rasta hrvatskog gospodarstva u ovoj godini budući da je u redovnim jesenjim prognozama u listopadu rast u 2022.g. procijenio na 5,8%. MMF je istodobno više nego udvostručio prognozu ovogodišnje inflacije u Hrvatskoj sa 2,0 na 5,9%. Skupini europskih gospodarstava u nastajanju i u razvoju u koju je svrstana i Hrvatska MMF prognozira pad aktivnosti u ovoj godini za 2,9%. MMF očekuje teške posljedice rata i u eurozoni budući da sankcije uvedene Rusiji teško pogađaju Europu, a posebno Njemačku. Gospodarstvo eurozone trebalo bi tako ove godine po MMF-u porasti 2,8% dakle za 1,1 postotni bod slabije no što su bili prognozirali u preliminarnim zimskim prognozama u siječnju. U 2023. rast aktivnosti na području primjene zajedničke valute trebao bi usporiti na 2,3%. U MMF-u prognoziraju da bi inflacija u eurozoni ove godine pod utjecajem rata u Ukrajini i sankcija Rusiji koji utječu na cijene hrane i energije trebala skočiti na 5,3%, a oslabiti na 2,3% u 2023.. Hrvatska je u 2021.g. bila u skupini zemalja EU s najnižim razinama zaposlenosti ispod europskog prosjeka, pokazali su nam to podaci Europskog statističkog ureda. Najnižu zaposlenost bilježile su Hrvatska, Španjolska, Rumunjska, Italija i Grčka gdje je zaposleno bilo manje od 70% građana u dobi od 25. do 64.g.. U Hrvatskoj stopa zaposlenosti iznosila je prošle godine 68,2%, u 2020. iznosila je 66,9%, a u predpandemijskoj 2019.g. 66,7%, a zbog poskupljenja energenata i hrane standard Hrvata bi se mogao doslovce prepoloviti. Uz uvođenje eura neminovno dolazi nam poskupljenje makar je već sad blokirano 240 tisuća računa građana. Standard stanovništva će padati slijedećih nekoliko godina pod utjecajem rasta cijena energenata, šokova u lancima opskrbe, kao i povećanja privatnog zaduživanja, kreditiranja i nekontroliranog tiskanja novca. Hrvatsko stanovništvo je pogodio rast cijena plina, goriva i električne energije i prije izbijanja rata u Ukrajini, a zbog nestašica na svjetskom tržištu još je lani počelo značajno poskupljenje hrane. Vlada je taj cjenovni udar pokušala ublažiti paketom mjera u sklopu kojih je snizila PDV na energente i određene namirnice. No istina je da je efekt tih mjera prilično zanemariv, pale su cijene potpuno nebitnih artikala poput čačkalica, salveta i slično, a i dalje rastu cijene svih nužnih dobara široke potrošnje koje građani kupuju. Cijene hrane i energenata rastu bez obzira na vladin paket i to povećanje cijena već je ukalkulirano u inflaciju i cijene. Svi znamo da će hrana i energija još poskupljivati. Bojim se da trenutno imamo scenarij u kojem brod zvan Hrvatska tone, a mi uvodimo euro. Hrvatska gotovo u potpunosti ovisi o turističkoj sezoni i o ni o čemu drugom. Nekad respektabilno gospodarstvo temeljeno na industriji pretvorilo se u turističku destinaciju. Mjere koje Hrvatska trenutno treba moraju ići prema prvenstveno energetskoj i prehrambenoj samodostatnosti, uz prolongiranje uvođenje eura. Uvođenje europske valute od početka 2023. g. donijet će Hrvatskoj daljnji val inflacije. Iskustva ostalih zemalja pokazuju da je rast cijena na godišnjoj razini nakon uvođenja eura bio u prosjeku 2 do 2,5 postotnih jedinica. Naravno da sada nije dobro vrijeme za uvođenje europske valute jer jedini instrument koji Hrvatska ima u borbi protiv inflacije jest monetarna politika, a bez kune, monetarna politika će se provoditi u Europskoj centralnoj banci, a ne u Hrvatskoj središnjoj banci. Iako mnogi od nas to priželjkuju, ali budimo realni i priznajmo, gospodarstva Italije, Njemačke, Irske, Francuske nemaju gotovo nikakve sličnosti s našim. Kako ćemo onda rješavati problem inflacije u Hrvatskoj putem ECB-a? Dodatno straši bojazan da ako rat u Ukrajini eskalira i dođe do energetskih i trgovinskih sukoba, zasigurno tada nema granica rastu cijena u idućim godinama, što sve ukazuje na potencijalnu duboku krizu, posebice za zemlje ranjivog gospodarstva bez vlastite proizvodnje hrane, kao što je Hrvatska. Svijet se nalazi pred vratima nove krize. Sjetimo se kratko uzroka krize iz 1929. godine. Krenulo je kao kolaps burzi, dakle nekontrolirano tiskanje novca i kolaps svjetske trgovine, a danas imamo pandemiju i rat u Ukrajini, zatim neprilagođene politike vlada diljem svijeta i potencijalni pad međunarodnog kreditiranja i zaduživanja, buduća monetarna kontrakcija, panika banaka, bankroti, sve su to scenariji kojima i danas svjedočimo. Stručnjaci prognoziraju da bi realni standard hrvatskih građana mogao pasti i do 30%, a ako ukrajinski rat potraje i ne dođe do promjena politike ECB-a, smatraju da je moguć pad i do 50%. S druge strane, Hrvatska nema prostora za rast plaća i mirovina u mjeru u kojoj bi to ublažilo pad realnog standarda zbog rasta cijena jer bi to dovelo do hiperinflacije u dosad neviđenim razmjerima. Paralelno s inflacijom raste i broj građana koji žive na rubu siromaštva, ali i onih koji su zbog dugova dospjeli u blokadu. Prema posljednjim podacima FINA-e više od 240 tisuća građana blokirano je zbog dospjelog duga od čak 24,8 milijardi kuna s kamatama. Standard hrvatskih građana bio je silno ugrožen i prije lanjskog pokretanja vala poskupljenja. Prema Državnom zavodu za statistiku, oko 27,2% mjesečnog troška prosječnog hrvatskog kućanstva otpada na hranu i bezalkoholna pića, a 17,7% na troškove stanovanja koji uključuju i energiju. Budući da su to područja u kojima su poskupljenja bila izrazita, onda je jasno da to uzrokuje izuzetno jak udar na sve širi krug građana. Kako se spuštamo s prihodima naniže, tako udio troškova hrane i bezalkoholnih pića raste na više od 40 ili čak 50%, a trošak stanovanja na više od 30%. Posebno su ugrožena kućanstva u ruralnoj sredini, na selu, samačka kućanstva, umirovljenička kućanstva te ona s više djece, nezaposleni, bolesni, stariji. Stopa rizika od siromaštva za 2020. g. iznosi 18,3%, a budući da ti službeni podaci solidno kasne, stvarno stanje je puno gore. Uz mjere koje je poduzela Vlada nema puno mehanizama na raspolaganju. Može se još nešto malo napraviti na području trošarina za gorivo, može se PDV na električnu energiju sa sadašnjih 13, spustiti na 5%, međutim, kada je riječ o spuštanju PDV-a, primjerice, na naftne prerađevine, nema nikakvog jamstva da će upravo zbog slobode formiranja cijena doći do njihova smanjenja uopće ili barem u dijelu obima koji se otvorio, pod navodnike, kroz olakšanje tog poreznog opterećenja. Kad je posrijedi javni dug, spomenimo da je u prvoj godini pandemije uslijedio jednokratni skok za čak 17 postotnih bodova BDP-a na 87,3%. Vjerujem da se velika većina hrvatskih građana s pravom pita je li Hrvatska ipak zemlja koja je itekako opterećena vlastitim gospodarskim problemima i [[Upadica: Vrijeme.]] je li uopće nastupilo vrijeme za uvođenje eura. Zahvaljujem.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, poštovane zastupnice Marijane Puljak.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo, kao što sam rekla u replici, u ime Kluba i u ime stranke Centar, podržavamo dakle europsku orijentaciju Hrvatske i članstvo u ovim svim europsko, euroatlantskim savezima pa tako i ulazak u Eurozonu. I zasta se, evo, pridružujem svima onima koji su danas ovdje s govornice i sa mjesta rekli da smo zaista evo, uz ministra očekivali i guvernera HNB-a ovdje, ne zato što je predlagatelj zakona već više zbog toga jer, dakle Vlada je predlagatelj, već kao i podrška i da odgovori na brojna pitanja o cijelom ovom procesu koja su zastupnici ovde postavljali jer jedan od važnih koraka u procesu uvođenja eura je komunikacija prema građanima. Činjenica je dakle da je svaka promjena uvijek teška i zato treba pomno planirati, dobiti podršku svih uključenih, a građana pogotovo. Dakle građani moraju biti sigurni da ova promjena neće utjecati na kvalitetu njihova života, da zbog zamjene neće doći do nekih drastičnih povećanja cijena, da neće doći do povećanja kamata i slično, na njihove kredite, a poduzetnici, isto tako, moraju biti sigurni da neće imati nepotrebne troškove pri toj zamjeni, dakle zato je evo, bilo važno da ovdje uz ministra bude i guverner. Pitanja nisu samo tehnička o ovom Zakonu već evo, o cijelom procesu i samim uvjetima koje trebamo ispuniti. Evo, kao što smo već čuli, da još jednom ponovit, konačna odluka o uvođenju eura bit će poznata u lipnju kad EU komisija i Središnja banka objavi, dakle izvješće s ocjenom ispunjavaju li članice koje još nisu uvele euro, tako i Hrvatska, kriterije konvergencije. Najproblematičniji kriterij koji smo, evo, najviše govorili ovdje je inflacija, koja će dakle mjeriti od travnja prošle godine do travnja ove godine i ne bi smjela nadmašivati prosjek u 3 zemlje s najnižom stopom inflacije tijekom 12 mjeseci uvećanu za 1,5 postotni bod. To praktično znači evo ako pogledamo stanje danas, dakle da bi slijedeće godine Hrvatska moći ući u eurozonu inflacija ne bi smjela biti veća od 5,76% jer su Francuska, Malta i Portugal trenutno prema Eurostatu imale su dakle najnižu stopu inflacije, njihov zajednički prosjek je iznosio 4,26. Međutim, evo u Hrvatskoj u veljači je inflacija bila 6,3 i vlada je evo na posljednjoj sjednici značajno je podigla tu procjenu rasta na 7,8%. Tako da je evo bilo opravdanih pitanja što će biti sa tim kriterijem, međutim evo očekujemo kako je i ministar rekao da će se na neki način Hrvatskoj ipak progledati kroz prste odnosno da EU može malo i zaobići ta svoja pravila odnosno evo kako i kaže HNB u svojim istupima u javnosti postoji određeni stupanj fleksibilnosti pri određivanju visine referentne vrijednosti inflacije jer se može isključiti državu članicu EU ili više njih za koje se ocijeni da ima prenisku stopu inflacije i da znatno odstupa od ostalih država članica. Budući da su inflacijska kretanja u Hrvatskoj dobro usklađena s kretanjima u europodručju i EU izgledno je da će Hrvatska uspjeti zadovoljiti kriterij stabilnosti cijena. Evo ovo čitam dakle iz, umjesto evo guvernera, ono što je on trebao možda reći ovdje iz sabornice. Dakle, evo danas živimo zaista u teška vremena, Europa je na pragu i ako ne već u recesiji, utjecaj rata i sankcija na naše gospodarstvo je čini se teži nego su prethodne procjene pokazivale. Sama vlada je u sred krize, evo vidjeli smo ministri se mijenjaju je li kao na traci. Ne bi bio ni problem što se mijenjaju da se ne mijenjaju radi afera u kojima sudjeluju. Dakle, imamo vladu u koju ljudi zapravo nemaju povjerenja, sumnjaju da teško može voditi išta, a kamoli evo jedan ovako kompleksan proces. Vidjeli smo kako je i onaj jednostavan posao biranja dizajna jednog eura, slike na tom jednom euro morao se dakle odraditi u dva koraka je li ako smo pali na tom, na tom jednom malom jednostavnom koraku kako ćemo ovaj ostatak posla izvršiti. Dakle, imamo i državu koja je druga najsiromašnija u EU. Državu koja od kada je nastala dakle, sve vlade do sada nisu smanjile državnu potrošnju. Imamo razinu javnog duga koja je neprimjerena stupnju razvoja zemlje, gospodarstvo i ekonomiju koja nije robusna na nikakve, a kamoli evo šokove koji se danas događaju. Evo ovdje su nas i kolege podsjetile na obveze vlade iz pisma namjere od srpnja 2019. godine, a to je da je bila obaveza poboljšati upravljanje državnom imovinom, smanjiti parafiskalne namete. Ništa od toga do danas vidjeli nismo. Međutim, evo nekako nam je zgodno došla ta kriza u svijetu pa se i mi vadimo na tu krizu. Reklo bi se da nas je kriza evo spasila i pri ovom ulasku u europsku, u eurozonu. U evo čuli smo kažem i u raspravama u Europi je isto tako problem, imamo problem s različitim visinama inflacije i velikim rasponom i razlikama u toj visini inflacije tako evo među članicama od Francuske koja ima 4% do Litve sa 16% i vrlo je veliko pitanje kako će se Europska banka sa svojim alatima je li postaviti u takvoj situaciji. Koje će alate primijeniti, koji, neki će na jednu zemlju utjecati na način da na, ugrožavaju gospodarski rast i razvoj dok će možda biti djelotvorni za ove zemlje sa visokom stopom inflacije. Dakle, to je sve ono što još očekujemo, čekamo kako će se Europska banka postaviti. Kao što sam pitala evo ovo je i ogroman operativno tehnički zahvat, ne samo za poslodavce poduzetnike nego i za državu, državnu tvrtke i javnu upravu. Dakle, treba zamijeniti il ažurirati sve informacije sustave IT aplikacije, nove verzije, testirati, izvršiti stres testove prije nego dođe taj dan D. Dakle, zato sam pisala u, pitala u kojoj su fazi ti projekti za javnu upravu, jesu li već neki testovi do danas obavljeni i koliko će to sve skupa koštati porezne obveznike. Evo prema riječima ministra ovdje taj iznos se penje do otprilike oko 2,5 milijarde kuna ako sam uspjela zbroji sve što je nabrojano dosada. Dakle, da sve institucije, ustanove i tehnički, informatički se zapravo prebace na euro. Jedna stvar je hoćemo li dakle tehnički biti spremni za ulazak u eurozonu, druga je povjerenje građana u cijeli proces i strah od uvođenja nove valute. Često je taj strah neopravdan. Kao što smo evo već čuli Hrvatska je visoko eurizirana zemlja što znači je li da Hrvati najvećim dijelom štete u eurima. Cijene vrijednijih stvari poput nekretnina, automobila je li spontano zapravo iskazujemo u eurima. Svakog ljeta milijuni turista nam dolaze, slivaju se euri i zapravo nema puno razloga da Hrvati prožive puno veću traumu od npr. Finaca, Estonaca, Letonaca, Litvanaca, Austrijanaca, Slovaka, Slovenaca, Ciprana, Maltežana, Grka, Talijana, Španjolaca, Portugalaca, Francuza, Iraca, Belgijanaca, Luksemburžana i na kraju Nizozemaca i na kraju i Nijemaca koji već godinama koriste euro, ništa im ne fali. Tu su još i Danci i Bugari koji su u europskom tečajnom mehanizmu s praktički fiksnim tečajevima nacionalnih valuta uz euro pa je to de facto kao da imaju euro, samo ga zapravo nisu proces doveli do kraja. Treba isto tako znati da građani država članica koje koriste euro snažno podupiru zajedničku valutu. Dakle, građani koji već imaju euro misle da to uopće nije loše. Dakle, je li euro dobra ili loša stvar za vašu zemlju odgovaraju da je dobra. Najmanji postotak odgovora da je dobra je u Italiji, ali i taj postotak je veći od 60%. A generalno je najveća potpora u manjim državama Irskoj, Finskoj, Malti, Sloveniji i Estoniji. A podrška je izrazito jaka i u Njemačkoj i u Grčkoj, dakle 3/4 ispitanika smatra da je euro dobra stvar. 82% ispitanika smatra da je euro olakšava usporedbe cijena i kupnje u većem broju država članica, a 79% smatra da je to dobro za poslovanje u većem broju država. Dakle, ta podrška euro kontinuirano raste čak evo i u doba krize neki od država je li odgovori ljudi kažu zapravo evo što bi tek bilo da nismo u euru, pa euro neki vide kao izvor stabilnosti kad su vremena burna, a to su upravo sada ova ta vremena. Ja sam evo na odboru pitala par stvari evo konkretnih iz zakona koje smo davali kao primjedbe u prvom čitanju, jedna od njih nije prihvaćena, evo još uvijek mi nije zapravo jasno, a to je ono da će društvo morati podnositi zahtjeve za izmjenu vrijednosti kapitala trgovačkim sudovima, očekuje se da će sudovi bit zatrpani tim zahtjevima je li zašto se nije moglo uvesti da se ta promjena provede na nadležnom trgovačkom sudu automatski. I drugo pitanje koje smo evo ovaj dobili to je oko računa koji se ispostavljaju u siječnju 2023. za usluge iz razdoblja do 31.12.'22.g., pa evo kad ste u prilici samo da još malo pojasnite taj jer poduzetnicima nije zapravo jasan cijeli taj postupak, evo hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta poštovanog zastupnika Ivana Penave.
Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre sa suradnicima. Stav Kluba zastupnika Domovinskog pokreta na temu uvođenja eura je vrlo jasan i na tragu naše politike koju vodimo i koju prezentiramo pred i HS, ali i pred svim građanima je vrlo jasan da smo protiv uvođenja eura. Zašto je tome tako? Zato što se iza ove sintagme protiv uvođenja eura i kroz medije pokušava naravno uvijek isturiti strana priča koja odgovara, a to je da ste protiv nečega. Vrlo jasno i otvoreno ono što nas zapravo tišti jedno i drugo se podrazumijeva ako uvodite euro znači da gasite, iskončavate život hrvatskoj kuni i to je za nas jedna duboko emotivna tema, tema koja je u samoj biti hrvatske državnosti i za taj iskorak nismo spremni i mislimo da Hrvatska nije spremna, niti je ikad trebala po mom biti spremna, pa ću elaborirati naše stajalište vrlo prozaično, malo prisjetiti se naše povijesti, zapravo ovih zadnjih 30.g. koji za RH jesu najvažniji. Obilježili smo 1. svibnja akciju Bljesak, 2. svibnja masakr 12 redarstvenika u Borovu selu, ali smo zaboravili emocije koje su nosile branitelje RH, koje su, emocije u kojima je stvarana zapravo RH i u kojima je ona stvorena. Sjetim se jedne sintagme, parole tog vremena „Hrvatska lisnica u hrvatskom džepu, hrvatska puška na hrvatskom ramenu“ kao ostvarenje vjekovnog hrvatskog sna, sna koji je uz veliku cijenu, uz puno razboritosti i mudrosti prvog hrvatskog predsjednika dr. Franje Tuđmana i hrvatskih branitelja i cjelokupnog hrvatskog naroda i svih hrvatskih građana koji su sanjali i htjeli Hrvatsku taj san je doživljen, živimo ga i danas, ostvarili smo i ciljeve do kojih nam je bilo stalo, ulazak u EU i Sjevernoatlantske integracije, dakle NATO i to je nešto što su bili naši strateški ciljevi. Ulazak u šengenski prostor svakako je jedan od njih, ali euro, euro ja se baš i ne bi složio da je to strateški interes hrvatske države i hrvatskog naroda. U konačnici i u krajnjem slučaju volio bih i voljeli bi da smo o ovako važnoj temi imali ravnopravnu razmjenu argumenata i mišljenja uvažavajući u potpunosti i suprotno mišljenje koje kako vidim i kako i osjećam vjerojatno kao i većina građana vidimo da ide u smjeru uvođenja eura, međutim jedna otvorena debata, ravnopravna, jedan referendum na tu temu nakon te debate da građani na kraju i u konačnici donesu svoj sud je nešto što naprosto standard svake moderne demokratske države, a Hrvatska bi takva trebala bit, ta tema je trebala bit na dnevnom redu na stolu i o tom su u konačnici trebali presuditi i donijeti odluku hrvatski građani. Svakakve argumente smo slušali, međutim naravno o emocijama, o simbolici je teško govoriti. Svi smo mi skloni zapjevati hrvatske pjesme, narodne, domoljubne, domoljubne doduše neki malo manje, neki malo više, ali sjetim se jednog stiha jedne hrvatske pjesme koji kaže „što se krvlju brani ne pušta se lako“. Prelako smo se odrekli hrvatske kune, samo 31.g. nam je trebala da podlegnemo utjecaju globalističkih politika, da zaboravimo žrtvu, da zaboravimo stoljeća i živote ljudi koji su ginuli zbog hrvatske pjesme, zbog hrvatske riječi, ali i zbog Hrvatske kao države i njene nacionalne valute. Argumenti su prisutni naravno i na jednoj i na drugoj strani i svi imaju za pravo. Slušali smo, evo i kolegica je maloprije govorila i navela države kojima ide, ide dobro, koje su uvele euro, ja ću navesti one druge. Ja ću reći da Velika Britanija i Danska u samom pristupu EU su uvrstile klauzulu da neće prihvatiti zajedničku valutu. Što je loše u Švedskoj, što je loše u Poljskoj, Češkoj, Mađarskoj, pa imaju svoje nacionalne valute, Danskoj? Imamo argumente uvijek i za jednu i za drugu stranu. Ono što mene konkretno najviše smeta, a to je jedna sintagma koju nećete čuti „euro je valuta iza koje ne stoji država“ znači iza eura kao valute ne stoji niti nikakva suverena država, pa ću se pitati na tragu politike dr. Franje Tuđmana je li ovo put ka nekakvim novim asocijacijama i ka ukidanju suverenih država. Podsjetit ću vas politika dr. Franje Tuđmana je bila EU kao zajednica suverenih država, ali niti u jednom segmentnu ni u milimetru stupanje u nove, nove državne zajednice jer znamo što nam je povijest donijela iz aspekta državnih zajednica koje su bile na ovim prostorima. I teškom mukom nakon stoljeća smo se iskobeljali iz državnih zajednica i sada srljamo gdje? Da li putem nove državne zajednice gdje će hrvatska država i hrvatski narod, a vidimo već na primjeru hrvatske valute ponovno biti iznegirani. Jasno je kao dan, uvijek samo za savezništva, prijateljstva, trebamo ih razvijati, nitko nije protiv toga, međutim ruku na srce odreći se monetarne suverenosti dakle ipak suverenosti jasno tko na razini EU vlada, jasno je da će monetarna politika voditi kako uvijek i biva po ideji i potrebama najvećih, dakle Njemačke, Francuske, Nizozemske, njihovih gospodarstava. Brigu o hrvatskim gospodarstvenicima i hrvatskim interesima u tom smislu neće imati tko voditi jer će naš glas biti premal, a sa ovim potpisom i ulaskom ćemo predati ingerencije nekome drugome. Za mene osobno je to žalostan trenutak, protivim mu se, međutim jednako tako i Domovinski pokret, međutim kao legalisti ponovit ću stav da unatoč svoj toj težini problema o kojem raspravljamo poštivali bi uvijek demokratske standarde i volju većine zato je preduvjet bila otvorena rasprava, razmjenjivanje argumenata i u konačnici referendum. Zašto uvijek provlačimo ovakve teme mimo volje naroda? Zašto strani centri moći preko različitih kanala upravljaju procesima u ovoj državi? Ne znam, ali tko god me pokušava uvjeriti u suprotno samo ću postavit jedan primjer i s tim ću završiti. Deseci milijuna kuna će doći u službi promocije eura u ovu državu. Nije li to već dovoljno da se zapitamo, a gdje su deseci miliona na drugoj strani pa da možemo donijeti odluku koja je interesu ovoga naroda? Tko se to boji legitimne i legalne rasprave? Je li to može savjest koja je čista i kojoj je u mislima isključivo dobrobit hrvatskog naroda i hrvatske države, naravno i svih hrvatskih građana? Hvala vam lijepo.
Slijede pojedinačne rasprave, prvi prijavljeni poštovani zastupnik Željko Sačić.
Poštovani predsjedavajući, gospodine ministre, suradnici, kolegice i kolege, hrvatska javnosti, evo sve smo imali prilike čuti u ovoj raspravi da sublimiramo jedan velik broj Hrvatskih suverenista, domoljuba i onih koji su se borili za samostalnost, suverenost, neovisnost naše države domovine Hrvatske, apsolutno se protivi uvažavajući prije svega stručne argumente stručne javnosti, europskih stručnjaka, hrvatskih stručnjaka koje argumentirano govore u korist tome da nije vrijeme za ulazak Hrvatske u eurozonu za uvođenje eura, za ukidanje kune jer je to siguran put, siguran put u siromašnu Hrvatsku. Osiromašenje ionako teškog i vrlo bolnog života u Hrvatskoj posljednjih 2-3 godine koji je narušio potres, korona, kriza posebno u posljednje vrijeme rat u Ukrajini i svakako inflacija i sve se to već utječe, energetski udar je bio toliko silan da građani RH osobito umirovljenici jednostavno su izbezumljeni, ne znaju kako preživjeti, kako vratiti. Vlada je dala jednokratno određene pomoći, međutim sve to skupa nije dovoljno jer hrana, osnovni uvjeti života su preskupi, a djece nema kući, djeca se ne mogu školovati, djeca nemaju posao, sve to skupa je jedan začarani krug u koji dolazi, krug jednog očaja, u koji dolazi euro da nas potpuno opauperizira, potpuno kolonizira u odnosu na strane, na izvanjske centre moći, da nas potpuno veže uz Briselske politike koje su istodobno protuhrvatske, protunarodne, nesuverenističke, imali smo priliku to čut, vidjet, nekoliko puta. I sa, danas više nemamo što drugo reći nego bez obzira što smo u manjini da ostane za povijest naš glas da se oštro protivimo uvođenju eura, da se oštro protivimo ukidanju kune jer zato nema uvjeta. Nema čak uvjeta koje je Europska komisija propisala, ali već sama činjenica da će ta Europska komisija koja nam inače sve uvjetuje, sve brani od ulaska u Schengen zonu, od prije toga ulaska u razno razne integracije samo sjetimo se kakva sva poglavlja smo otvarali, koliko muke i problema, koliko se teško rodila ta hrvatska sloboda, a još je uvjetovanija bila sa eurobirokratima, ali danas su širom otvorena vrata. Pa već to je znak svakom čovjeku, svakom poštenom, čestitom Hrvatu, domoljubu da tu nešto ne štima, da je u pitanju jedna klopka i zamka, jedna omča oko vrata kojoj svaki razuman čovjek mora pružiti otpor. Mi i ja pružamo otpor tome. Vidjet ćete neće proći dugo vremena reći ćete bili ste u pravu kao što danas mnogi Amerikanci govore da pogriješili smo. Pogriješili smo gadno što nismo generala Gotovinu pustili da uđe u Banja Luku, danas problema u Bosni i Hercegovini ne bi imali. Sada to kažu, ali džabe, prošlo je 15, 20 godina. Hvala vam lijepo.
Imamo dvije replike. Molim vas pričekajte. Prva je poštovana zastupnica Ružica Vukovac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, kolega Sačić pripadate klubu Hrvatskih suverenista i s razlogom ste branili možda posljednji bedem hrvatske valute, a to je naša kuna. No, smatrate li da se suverenitet jedne države, jedne zemlje brani i sa dostatnom proizvodnjom hrane za vlastito stanovništvo pa kroz očuvanje ruralnog prostora, pa kroz očuvanje života na selu. Sve su nam to kategorije koje su u Hrvatskoj na žalost na izdisaju. Hvala.
Pa svakako. Zahvaljujem se. Moram priznati da ste me i vi tome podučili, slušao sam vas pomno kroz ove godine u Saboru, a i prije kao ministricu. Dakako da imate o čemu govoriti da vi to znadete i sasvim sigurno da je to jedan od glavnih argumenata suverenosti jedne države. Nisu to samo puste parole i govor „živjela Hrvatska!“ i sve ostalo. To su konkretni učinci koje hrvatski narod, hrvatski čovjek mora iskazati da bi zapravo branio i svoju obitelj, svoju državu, svoju Domovinu i perspektive kojih danas posebno s uvođenjem eura mi Hrvati osobito oni koji su ispod razine prihvatljivog, a takvih je najviše blagostanja koji ne žive u blagostanju e oni će biti u velikom problemu.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Marijan Pavliček.
Poštovani kolega, smatrate li da će hrvatski građani nakon ulaska u eurozonu živjeti bolje ili pak' lošije? Kako objasniti jednoj bakici koja ima mirovinu od 300 eura, da će za vekno kruha platiti 2 eura, odnosno da će 10% mirovine otići samo na kruh.
Pa evo svi ste vi već o tome govorili, posebno ostaje u zadnjem sjećanju i ovo što je zapravo rečeno i od naše kolegice Vesne Vučemilović i gospodina Penave i vas. Naravno da su to enigme. Ja vjerujem da će ministar još jednom bar završno probati dati odgovor na to pitanje kako će jedan prosječan umirovljenik ili radnik na minimalcu, kako će on zapravo uspjet konvergirat sve te svoje troškove, sve primitke koje dobiva u eurima i poplaćat sve one mjesečne režije. Znači ja smatram vrlo teško ili nikako. Ili će ići u nova zaduženja ili će opet slati djecu. Netko će morati nešto kao i u Jugoslaviji vani privređivati da bi mi u Hrvatskoj, u ovoj državi mogli najteže pogođeni slojevi živjeti.
Hvala. Sad ćemo prekinuti. Idemo sa iznošenjem stajališta.
Sad ćemo se vratiti na našu točku i u pojedinačnoj raspravi sad će govoriti poštovani zastupnik Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, tema je euro i danas je brojna legitimna pitanja ovdje koja su otvorena da li nam uopće treba euro i kad i u kojoj dinamici. I onda se uvijek postavlja pitanje jel danas dobar trenutak, jel dobar trenutak za godinu, za dvije, za pet. Evo ja bi se možda vratio da li je dobar trenutak da smo ne znam 2013. godine ušli u EU i kakav bi možda bio da smo bili realno tada i trebali primljeni, a nismo bili zbog političke odluke tada, nismo bili primljeni 2007. jel, kad je Slovenija ušla i kad su ušle one druge zemlje. Ja mislim da je Hrvatska da je ušla 2007. godine nikad u svojoj povijesti se ne bi toliko dugo borila sa svojom recesijom koju je imala od 2008. godine kada je bila svjetska financijska kriza do ono 2015. godine jel. Izgubili smo tisuće radnih mjesta, bilo je oko 400.000 nezaposlenih, bio sam u tom trenutku u Ministarstvu financija znam kako je vrlo teško bilo uopće prikupiti bilo kakva sredstva za financiranje. Ministar je ovdje govorio da su nam kamate i što je činjenica bile 12 milijardi kuna. Znači plaćali smo bezobrazno skupe kamatne stope, ali jednostavno, takvi vam je kad smo mali bili. Kad nismo bili ničega, nismo bili dio nikakvih integracija. I zato sada ovo pitanje, da li je sad dobar trenutak ulaska u euro, bez obzira što euro se nalazi na svojoj isto jednoj prekretnici, ja mislim da je dobar. To je danas ovdje raspravljano, da li danas, da li sutra. Kako .../nerazumljivo/... ne, ja uopće ne mogu shvatiti kakvi ćemo možda biti za godinu dana ili kakvi ćemo biti za 3 godine, hoćemo li biti u boljoj situaciji da uđemo? Vidimo da preko noći se dođe do poskupljenja cijena energenata za 200%, za 300%, 500%, ono što je nešto bilo nezamislivo. Ja ne znam šta bi bilo, evo da nam se dogodi, a to nam se događalo u Hrvatskoj, da nam tečaj otklizi, sad je 7,55, da ode na 8 je l' imamo dovoljno instrumenata da branimo tečaj kune, da li imamo dovoljno deviza da ga branimo i kako bi se tada osjećala ekonomija? Zbog toga, moje mišljenje je, bez obzira što su .../nerazumljivo/... kažem, legitimna pitanja da se to postavljaju ovdje da li je, ali da zapravo i odgovorimo zašto je, zašto je, zašto ja mislim da je u nacionalnom interesu Hrvatske se integrirati? Mogu postaviti pitanje je li tečaj 7,5 u redu. Tko će mi od vas tu reći da je on u redu tečaj, 7,5? Većina ekonomista koji se danas pozivaju, znate šta će vam reći za tečaj 7,5? Da pogoduje uvoznom lobiju. Ajde da vidimo, da pogoduje uvoznom lobiju, 7,5. Da su rekli da su uvoznici ti koji su uništavali radna mjesta, da nismo imali, zašto ne možemo o tome govoriti, je li? Kako možemo, tko će mi reći je li to 7,5, je li to 7,7 ili 7,8? A stalno slušamo da je tečaj ovih 20 godina, ne od mene, ne od mene, nego od onih koji izvoze, oni koji proizvode, oni koji stvaraju vrijednosti od hrvatskog udruge izvoznika, oni su to rekli, ne ja, da tečaj pogoduje uvoznicima. Da su tečaj, da tečajna politika zadnjih 30 godina je ugušila radna mjesta, da je zatvorila proizvodnju u Hrvatskoj. Tko će mi danas reći da je, koliki bi taj tečaj trebao biti? Tko će mi reći, kada dobijamo, ono što sam rekao, a moramo nabaviti eure za naftu, moramo nabaviti za sirovinu, moramo nabaviti da bi kupili, da bi proizvodili, je li, i onda samo zato da bi ga pretvorili u svoju kunu, netko na nama zaradi, netko na nama zaradi. Uzme 5 do 10%. Uzme 5 do 10% i hrvatske kompanije su manje konkurentne, manje konkurentne upravo zato što netko uzima tzv. ovaj naknada. Moje osobno mišljenje, bez obzira, kako god izgledalo ova priča, mi ne bi uspjeli 2020. ovako se brzo vratiti da nismo bili dio članica EU, ne bi se, ljudi, ne bi, da kažem, ja znam se nekad pošaliti, ma ni za kifle ne bi imali da nismo 2020. u Covidu imali podršku europske i Centralne banke za obveznice, zna ministar kako mu je bilo kad se radi onaj SWAP, kakav je bio pritisak na hrvatske obveznice. Zbog toga sa ekonomskog stajališta smatramo da je to dobro za Hrvatsku, neće biti lagano, neće biti lagano, neće standard, [[Upadica: Hvala.]] ali mislim da će dugoročno biti dobro. Zahvaljujem.
Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Hajdaš Dončića.
Hvala. Kolega Lalovac, vi ste bili i ministar financija u jednom trenutku vašeg života, dakle Hrvatskoj će sad ostat prostor za aktivno upravljanje viškom rezervi, znači nama će ostati skoro možda čak 9, 10 milijardi eura. Znači neka naša, zlatni kovčežić. Kako bi vi upravljali tim novcem? Dakle nakon što uplatimo 710 milijuna eura u Europsku centralnu banku, ... [[Govornik se ne razumije.]] što bi radili s tim novcem?
Poštovani zastupnik Lalovac.
Zahvaljujem. Mislim da ste to isto neko slično pitanje postavili ministru, mislim, prošli put ... [[Upadica se ne čuje.]] da. Mislim, tada je pitanje zašto danas ovdje nemamo guvernera, je li. Zašto ga nemamo da kažemo s tim novcem, da li se taj novac koji se prikuplja, ali ajmo, nemojmo zaboraviti. Odakle HNB-u euri? Šta mislite, odakle HNB-u euri? Da bi branio kunu, je li? Samo su dva izvora u Hrvatskoj eura. Turizam i EU fondovi. Odakle HNB-u euri da brani kunu? Ako imate poremećaj u turizmu ili ako nemate EU fondove koji nam dolaze, kako ćemo braniti tečaj kune? Čime ćemo mi to braniti, kojom politikom možemo braniti tečaj u 7,5? Tako da, slažem se da budu ovaj, rasprave, ali kažem, ovo je pitanje više za guvernera. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Evo kad ste spomenuli guvernera, ja sam isto spomenuo vjerojatno on sad sve kuvare i upotrebljava da sljubljuje oboritu ribu sa kvalitetnim vinima, to je njemu jedino cilj i posao i možda sad trenutno razgovara sa nedavnim ministrom Tomislavom Ćorićem kako riješiti sve ove probleme u nekom kafiću gdje se ... [[Govornik se ne razumije.]] a neozbiljnost prema hrvatskim građanima je vidljiva. Ja bih samo kratko vas pitao da ovaj, da mi rečete, ovaj trenutak izbora, tj. ispunjavanja obveza Andreja Plenkovića prema svojim briselskim nalogodavcima, nije dobar trenutak, možemo nabrojati inflaciju, možemo nabrojati poskupljenja i ono sve što nas očekuje. Međutim, jedno ključno pitanje, zbog čega Švedska, Poljska, Mađarska, Češka i po vama nisu ušle u Eurozonu jer one štite nacionalnu sigurnost, nacionalne .../nerazumljivo/... svoju nacionalnu sigurnost, svoje .../nerazumljivo/... ono što je bitno [[Upadica: Poštovani zastupnik Lalovac.]] je li mi štitimo?
Zahvaljujem. Moj mogući odgovor na ovo vaše pitanje, zato što te zemlje su vodile monetarnu politiku u poticanju u razvoju društva i gospodarstva, puno su veće ekonomije, puno su snažnije ekonomije, kao što je Poljska sa 40 milijuna ljudi, švedska, jedna od najrazvijenijih svjetskih ekonomija i formiranje monetarne politike, a zato mi je ovdje bitan guverner, je li, kod takvih snažnih ekonomija vam dopušta da možete, da ta valuta potiče proizvodnju i razvoj i izvoz. Nažalost u Hrvatskoj 30 godina, to je ono što cijelo vrijeme govorim ne ja nego izvoznici politika tečaja je bila na strani uvoza, na strani uvozne komponente i na stvaranju, ne na stvaranju proizvodnih mogućnosti i izvoza. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Peović.
Hvala. Ovako, rekli ste da smo ušli u euro 2007. godine po vama da bismo prebrodili puno brže ovu krizu 8, 9 godine. Zanima me na čem, temelju čega temeljite tu tvrdnu, čini mi se pomalo paušalnom moram vam reći iskreno, što je s Grčkom. Isto tako vaša tvrdnja 2020. da bismo, da smo prebrodili brzo krizu zato što smo bili u EU, a mi smo imali jedan od najvećih pada BDP-a 2020. godine. I mislim kako bismo uopće mogli doći do takvih informacija i podataka koji bi uopće potvrdili tu vašu tezu. Bit ću malo paradoksalna koja je to zemlja koja nije bila u EU pa se zbog toga nije oporavila iz krize, mislim da paradoksalno postavim pitanje što god to značilo jel.
Poštovani zastupnik Lalovac
i ne mislim da je paušalna, mislim da je utemeljena ne samo za hrvatskom pitanju nego vidite i ove zemlje koje se nalaze izvan Europe jel, koje se nalaze izvan kolača koji je integrira i koji vrijednost i da imaju puno veće gospodarske padove nego što su imale EU zemlje. Puno veći su ekonomski padovi. Pitate me za 2007. godinu i, pa evo vam primjer ove godine što se dogodilo za Coronu, ok imali smo pad jel, ali smo imali najveći rast s druge strane jer smo se oporavili u godinu dana jel, u godinu dana jel. Koliko nam je trebalo 2012. kad nismo mogli zadužit se u eurima, nego znate gdje smo morali odlaziti, sjeća se i ministar Marić 2008. godine, morali smo odlaziti u Japan. U Japan smo morali odlaziti po jene da bi mogli dobiti, da bi mogli isfinancirati mirovine jel, u Japan. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, takvi su bili uvjeti.
Molim vas ajmo polako. Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala predsjedavajući. Poštovani zastupniče Lalovac, evo, oprostite, da još jednom prođemo kroz ono što nam jest skupina benefita uvođenja eura kao nacionalne valute u Hrvatskoj. Citirat ću direktno iz teksta zakonskog. Osiguravanje stabilnijih gospodarskih prilika, osiguravanje gospodarskog rasta, očekivanje većih investicija, otvaranje novih radnih mjesta itd., itd. No, upravo ste vi sada spomenuli u odgovoru na jednu od replika problem okretanja koristi odnosno stvaranja koristi za uvozne strukture, da ne kažemo lobije jer onda to odmah ispada pežorativno. Dakle, osim uvođenja eura pretpostavljam da ste i vi svjesni da cijela država mora provesti ozbiljne strukturne promjene i okrenuti se prema proizvodnji, prema izvozu jer samo uvođenje eura sasvim sigurno ne može nam jamčiti apsolutno ništa. Hvala na odgovoru.
Poštovani zastupnik Lalovac.
Slažem se s vama. Znači sami, sama konverzija ne znači da će porasti standard jel. Međutim, sama konverzija vam s druge strane i ne znači da će past, past standard jel. Brojni čimbenici na to utječu hoće li pasti li neće jel. Međutim, jedinstveno tržište jel, 2007., 2008. i kažem mnogi zaboravljaju koliko je tad teško bilo upravljati javnim financijama, mnogi to zaboravljaju. Mnogi zaboravljaju i nama 2012. kada nam MMF direktno govori kako treba rezati da bi dobili novac da možete isplatiti mirovine. Kaže srežite mirovine, srežite mirovine 20% onda ćete dobiti novac. To su takvi nažalost ucjenjivački uvjeti tad bili pred Hrvatskom. 2020. i u budućim pred Hrvatskom su puno drugačiji iznosi samo Europski strukturni fond je od 600 milijardi koji pomaže svim državama. Znači drugačije uvjete ima Hrvatska kada je članica, a drugačije uvjete Hrvatska ima kada nije članica. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Lalovac, dotakli ste se jedne teme koja je izuzetno bitna, to su naši izvoznici koji su nekako već navikli na tu precijenjenu kunu pa više se ni ne žale. Ali mi koji malo duže pamtimo sjećamo se Nikice Valentića i one famozne 4 četvorke što bi značilo da bi jedan euro trebao biti 8,80 daleko smo mi od toga. No, moje pitanje je više vezano za strukturu našeg gospodarstva i koliko je ona u stvari spremna na prelazak na euro jer mi moramo biti svjesni da Njemačka proizvodi automobile, a Hrvatska izvozi trupce i pšenicu. I malo se dotaklo u raspravi teme različitih stopa inflacije, ali tu su i različite strukture gospodarstva. Udio prerađivačke industrije u BDP-u u Hrvatskoj je dvostruko manji nego što je recimo u Sloveniji i koliko je to naše gospodarstvo ustvari spremno na ulazak u eurozonu. Hvala.
Poštovani zastupnik Lalovac.
Ja mislim da sve ono što je dobro da će hrvatski gospodarstvenici puno prije prihvatiti nego ono što je loše. Iskreno između svjetskih valuta, a danas cijeli svijet ide da ima samo 2 ili 3 valute, da smanje troškove, da smanje nekakav pritisak na gospodarstva jel, jer nije bez veze Europa krenula u euro jer mora se boriti sa Amerikom, mora se boriti sa Kinom u produktivnosti rada. To je puno šira priča nego što je to priča, borba s Kinom i s jednom valutom, borba s Amerikom i jednom valutom, a borba Europe je da zajedno izlaze na svjetska tržišta. Europa ne može, mi smo premali, presitni, mi smo statistička greška za uvođenje eura na razini EU smo statistička greška jel. Ali jedino možemo ako uđemo u taj lanac europske vrijednosti onda se borit s njima jel. Drugih izvora nemamo preslabi smo sami.
Poštovani zastupnik Pavliček.
Poštovani kolega zakoni su tu da ih poštujemo ne da ih kršimo jel tako? Tako bi trebalo biti. I kriteriji su tu da ih ispunimo. Mi po svemu sudeći nećemo ispuniti sve kriterije, no unatoč tome se želi grlom u jagode odnosno ući u eurozonu. Smatrate li da ipak treba biti ekonomski puno stabilniji i onda ući, a ne uletjeti pa onda opet uvijek kako se kod nas radi ad hoc rješavati stvari ako dođe do nekih problema.
Poštovani zastupnik Lalovac.
Zahvaljujem. Pa mislim da je i pitanje ulaska eura u Sloveniji bila politička odluka, znači Nijemci su rekli Slovenci mogu uć u euro jel tada kao najjači dio ekonomije u tom dijelu. Znamo i političke odluke da Grci uđu u euro, ovo je politička odluka i po meni iskreno jel bez obzira imamo li kriterije u ovome dijelu jel danas je vrlo teško imati kriterije kad imate ovako ludosti na financijskim tržištima. Postoji politička odluka Europe, u konačnici Nijemaca. Ja sam možda germanofil i uvijek je u Hrvatskoj bila ono što ima Nijemac, onu neku valutu značila je nekakvu stabilnost jel i u doba komunizma kad si imao njemačku marku znao si da imaš nešto jel, a sad imamo valutu koju imaju Nijemci. Ja mislim da je to dobro društvo Hrvatske da uđe s Njemačkom da imamo istu valutu nego da imamo valutu koja je na nekoj margini, bez obzira mislim da je za standard bolja. Hvala lijepo.
Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Marijana Pavličeka, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani ministre. Ući u eurozonu u razdoblju najveće financijske neizvjesnosti, u razdoblju najveće energetske krize otkako je EU, u razdoblju najvećih stopa inflacije u EU u zadnjih 20.g. uistinu nije mudro, uistinu nije mudro. Jedan od glavnih argumenata ulaska Hrvatske u eurozonu premijera Plenkovića su bili slijedeći, veći priljev turista, omogućava se lakše plaćanje, veće investicije, lakši izvoz i općenito s vremenom poboljšanje standarda građana. I onda imate jedan samo primjer, a to je recimo visina stranih investicija 2020.g. u RH koja je iznosila 1,3 milijardi američkih dolara, izravna strana ulaganja. Istovremeno izravna strana ulaganja u Republiku Srbiju koja nije niti članica EU 3,4 milijarde dolara, a izravna strana ulaganja u Republiku Mađarsku koja i dalje ima svoju nacionalnu valutu forintu su iznosila te iste godine 3,4 milijarde dolara. To samo pokazuje da ovaj argument, kao i velik dio ostalih jednostavno ne drži vodu. Osim toga kao što sam maloprije spomenuo zakoni postoje da bi ih poštivali, ne da bi ih kršili, takvi neki kriteriji postoje da bi se ispunili, međutim već sada se vidi da nećemo uspjeti sve tražene kriterije ispuniti, a tu prvenstveno mislim na inflaciju koja će biti veća nego što je se zahtjeva za ulazak u eurozonu, ali očigledno će se dozvoliti određeno statističko odstupanje, znači držimo se sad one dječje puj pik ne važi, mi ćemo svejedno ući jer je došlo do poremećaja na tržištu, pa nema veze ispunili mi te kriterije ili ne. Onda čemu služe ti kriteriji kao jedan od glavnih uvjeta ulaska u eurozonu od odjela javnog duga u BDP-u, od kamatnih stopa, od već spomenute inflacije i od četvrtog kao što je stabilnost tečaja? Naime, upravo je evo i kolega Lalovac jasno rekao ovo je politički projekt, ovo nije ekonomski opravdan projekt, ovo je politički projekt, u ovom slučaju prvenstveno premijera i njegove vlade kako bi ušli u eurozonu, a ekonomski pokazatelji nažalost nisu na vašoj strani. Pa po vašim projekcijama prije svega 6 mjeseci inflacija je trebala bit 2,6%, sada će biti 7,8%. Po vašim projekcijama BDP je trebao imat rast od 4,4%, sada će biti oko 3%. Po vašim projekcijama osobna potrošnja je trebala bit povećana za 3,2%, a bit će povećana za 1,4%, al će bit povećan i deficit u državnom proračunu i jedino što će rast je državna potrošnja. Svi ovi pokazatelji su ekonomski pokazatelji koji nam jasno daju do znanja da nismo spremni za ulazak u eurozonu. Kako ćete objasniti jednom umirovljeniku sa 40.g. radnog staža koji će imat 300 eura mirovine da za vekno kruha mora platit 2 eura, gdje su ostali prehrambeni proizvodi, gdje su režijski troškovi, gdje su troškovi za lijekove? Kako ćete objasniti jednom radniku koji radi za 600 eura da preživi u RH? Kako ćete objasniti to jednoj prosječnoj hrvatskoj obitelji kako će izdržat jedan mjesec? Stvorit ćete još jedan val osiromašenih građana i doći će do još jednog vala iseljavanja. Znate što se sad događa? Već se sad priča i među ugostiteljima i među trgovcima da će povećat cijene prije dvojnog prikazivanja kako bi bili čisti i ne bi završili na tzv. crnoj listi, znači sad nešto što je 13 kuna će već bit 15 kuna i bit će 2 eura i sve je čisto i po zakonu i pred Bogom i pred narodom kako se ono kaže i to će opet najviše osjetiti naši građani. I još jedanput apeliram i na saborske zastupnike, ovo je prebitna stvar, o ovome treba jedino i isključivo odlučiti hrvatski narod na referendumu. Svi vi koji budete glasali za promjenu valute vrlo brzo ćete plakati za hrvatskom kunom, vjerujte mi.
Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala predsjedavajući. Poštovani zastupniče Pavliček, upravo na tom tragu i jest moje pitanje, a tiče se baš saborskih zastupnika. Naime, kako nam je javio jedan građanin koji prati ovu raspravu njegovo pitanje je ovako. Predstavnici manjina u parlamentima Poljske, Češke i Mađarske podržavaju domaće valute u svojim matičnim zemljama i tako glasuju u svojim matičnim parlamentima. Ovdje u HS predstavnici manjina podržavaju zatiranje kune i uvođenje eura. Što mislite iz kojih motiva to rade? Evo recimo zastupnici Bilek, Jankovics, a ima ih još pokoji. Molio bih vaše mišljenje ili barem osobni stav. Hvala na odgovoru.
Poštovani zastupnik Pavliček.
Predstavnici manjina su u Hrvatskom saboru većina, a mi smo kolega u manjini. Tako će oni i glasati kako im kaže većina i kako im dođe nalog tamo preko puta iz hrvatske Vlade što je naravno legitimno. A hoće li oni drugačije pričati kada dođu u svoju matičnu državu i smatrati da njihove matične države ne trebaju uvesti euro to je već njima na savjest.
Poštovani zastupnik Milanović Litre.
Hvala vam poštovani predsjedavajući. Poštovani kolega Pavliček, Hrvatski suverenisti već više od godinu dana upozoravaju na probleme oko eura, oko odbacivanja hrvatske nacionalne valute. Možemo mi tu sad pričati o ekonomskim pokazateljima zašto nije dobro. Možemo pričati o Mastriškim kriterijima koji su bili nešto kada se ovdje usvajalo u Saboru, a danas su nešto sasvim drugo. Ono što sam zapravo vas htio pitati, naime Hrvatski suverenisti zajedno sa Hrvatskom strankom prava su organizirali prikupljanje potpisa za raspisivanje referenduma. Skupljeno je više od 330 000 glasova, odnosno potpisa. S obzirom na zadnju procjenu stanovništva u Republici Hrvatskoj naš je 3,8 milijuna pa pretpostavljam da smo i formalno zadovoljili ovih 10% iako birokratski naravno da to nikad nije prihvaćeno. Htjeli smo otvoriti javnu raspravu nismo dobili priliku. Nadam se da će ipak proraditi savjest.
Hvala. Zastupnik Pavliček.
Gledajući postojeći popis stanovništva je de facto smo zadovoljili jer po tome sigurno nema više od 320 000 punoljetnih birača. De jure na žalost nismo, ali ostat će upamćeno da smo mi bar pokušali zajedno sa Hrvatskom strankom prava zaustaviti ovaj projekt. I da je jučer kolegica već Vučemilović jedina na resornom odboru bila jasno i glasno protiv uvođenja eura, a sve ostalo evo nekim drugima na dušu i na savjest.
Sada će govoriti poštovani zastupnik Siniša Hajdaš Dončić, izvolite.
Dakle, monetarna i fiskalna politika su temeljne politike makro ekonomije da tako kažem. Sad kad razgovaramo o monetarnoj politici, ovoj stvari monetarne politike i kad se uvode neke reći ću nove valute ili banknote pričate i počnite priču sa time što je to optimalno valutno područje. Optimalno valutno područje bi trebalo biti područje gdje postoji velika sličnost među zemljama. Dakle, mi iz te prve premise ili hipoteze možemo odmah reći da ne postoji sličnost između zemalja EU koje su uvele euro. Dakle, da je po čisto ekonomskim kriterijima vjerojatno bi bio euro I, euro II, euro III. Znači Njemačka i Francuska bi imala, dakle svoju valutu, zemlje Beneluxa, Španjolska, Portugal, Grčka, Italija bi vjerojatno bila u nekoj zoni II, a mi bi bili zajedno sa ljudima, ispričavam se s državama s kojima smo u nekoj konvergenciji na nekoj trećoj razini. I sad se ovdje otvaraju pitanja, a to se ja vraćam na onaj članak broj, mislim da je 11. Zakona o informiranosti, da to jako loše u Hrvatskoj sve zajedno iskomunicirano. Znači prva pitanja koja bi mogli u ovoj mojoj raspravi euro da ili ne, da tako kažem pitati da li će postojati europska državna obveznica ili … [[Govornik se ne razumije.]] Možda za financiranje programa oporavka i otpornosti, ali zapravo treba vidjeti kako će financirati otplata, jer ja ne vjerujem da će Europa ili europski kontinent najviše porezno opterećen, dakle dopustiti nekakve nove fiskalne centralizacije. Pitanja koja ste vi danas postavljali da li će zajednička valuta donijeti do istih kamatnih stopa, da li će one biti iste u svim zemljama koje imaju euro, vjerojatno neće ili ono pitanje da li vi možete SAD zamisliti sa velikim brojem valuta. Dakle, to su sva otvorena pitanja. Drugo, žao mi je dakle što nitko nije iz Ministarstva financija, dakle spomenuo jedan veliki rizik koji Hrvatska preuzima, a to vam je rizik od 5,6 milijardi eura iz fonda SMA gdje vam je ukupni kapacitet 704 milijarde eura, a trenutno vam Grčka koristi 60 milijardi, Cipar 6,3 milijarde, a Španjolska 23 milijarde. Dakle, to je rizik za Hrvatsku ako se dogodi neki difolt. Ono što je dobro u toj cijeloj priči da je monetarna Unija postala zapravo bankovna, da postoji jedinstveni nadzor banaka. Što su povećani kapitalni zahtjevi za banke i što je zapravo uveden Europski odbor za sistemski rizik i što postoje oni stres testovi, provjera ekstremnih uvjeta, postoji program sanacije kroz zajednički mehanizam. Jedino još nije uveden zajednički mehanizam za osiguranje depozita. I sad nakon ove moje ono jer ovo je i političko-intelektualno pitanje generalno. Dakle, nakon ovog prvog dijela ja bih uvijek rekao ne, možda vam čak i euro nije potreban. Ali onda pokušavam, to da na neki način prevlada nekakav razum. Zašto razum? Ponovit ću još jednom, da na žalost Hrvatska vam je tek 1,1% ukupnog broja stanovnika euro područja. Nominalni BDP nam je manji od 0,5% BDP-a, a ono što je važno novčana masa M1, dakle koja se kreira iz M nula u ime svega 0,2% euro područja. I ono što je u toj cijeloj priči i dobro i loše, dakle mi nemamo svojih vlastitih fiskalnih kapaciteta, ovisimo o vanjskom financiranju što zapravo jamči naše nekakve fiskalne poticaje iako imamo dosta visoki javni dug. I generalno nama će se smanjiti potreba za deviznim rezervama osim stopa obvezne rezerve, jel' tako ministre sa 9% pasti na 1% da vas malo probudim. No dobro, dobro to je sve o.k. Što će zapravo i HNB-u dati veći prihod od emisijske dobiti. I ono što sam rekao kolegi Lalovcu, a što sam i pitao ministra Marića prošli puta, dakle nama će, ali razmislite o tome što vam pričam. Ostat će nam višak deviznih rezervi. Znači ostat će nam sigurno 9, 10 milijardi eura. Znači sad imamo 26 milijardi ja mislim da su nam trenutno rezerve HNB-a. Kad uplatimo inozemne obveze, kad oduzmemo ukupne depozite od banaka i kad uplatimo 700 milijuna eura u Europsku središnju banku, dakle nama će ostat novac koji ćemo pod a) ili moći potrošit ko pijani milijarderi ili pod b) kao pametna država zapravo stvarat određeni fiskalni fond i čuvat ga za loša vremena. A što se tiče HNB-a, dakle HNB se neće ukinuti, sad radim malo umjesto Vlade RH, radim malo ono promidžbu eura, dakle mi se uključujemo u euro sustav i htjeli to mi priznati ili ne taj naš hrvatski guverner kakav takav je, zapravo jedan glas iako smo mali. Malo jer to generalno plus ovih šest [[Upadica Reiner: Hvala.]] drugačije, ali zapravo ako gledamo europske institucije [[Upadica Reiner: Hvala, hvala.]] to je možda čak i najpravednije … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Milanović Litre.
Hvala vam poštovani predsjedavajući. Poštovani kolega vi ste ministru postavili jedno meni jako zanimljivo pitanje i mislim da je jako bitno za budućnost suvereniteta RH i EU kao takve. Naime, mi ulazimo u monetarnu uniju, to je jedno oduzimanje dijela suvereniteta RH ekonomske, ali i identitetske ja bi rekao, a druge je korak fiskalno. Pitanje je vremena kada će do toga doći jer ono što vidimo danas, što se događa na razini EU je sve veća federalizacija Europe i sigurno da će sljedeći korak biti fiskalna ... Mi ulaskom u eurozonu nećemo imati nikada mogućnost više izaći iz toga i nećemo imati mogućnost slobodno odlučivati unutar svoje monetarne sfere u Hrvatskoj. Kako komentirate taj budući korak sve veće federalizacije?
Poštovani zastupnik Hajdaš Dončić.
Ja osobno mislim da do fiksane unije nikad neće doć u EU, to je moje osobno mišljenje, upravo zbog toga jer su građani države EU zapravo najviše porezno opterećeni, a to ne bi prošlo nigdje. Sad se vraća ono moje početno pitanje da li je monetarna unija moguća uz fiskalnu uniju? Robert Mundell koji je intelektualni otac eura je pričao o konvergenciji koja se nije dogodila, ja osobno mislim da je to jedan hm u načelu dobar projekat, ali pitanje je kako će se to razvijati u narednim godinama, to je otvoreno pitanje, otvoreno pitanje. Ali da vas malo nasmijem, mi kao građani RH imamo iskustva sa izlaskom iz monetarnih unija od bivše Jugoslavije do recimo konverzije u hrvatski dinar tako da ako se i to dogodi ostat će, nemojte ostat će vam pričuva ako će pametno upravljati njima. Dakle, mislim da ne bi trebali imati problema ni sa izlaskom …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Hvala. Poštovani zastupnik Lalovac.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Dončić. Euro je borba Europe sa SAD-om i Kinom da nešto proizvede i da nešto proda, to je borba u svijetu da stvori neku dodatnu vrijednost i da za to ima tržište. Sigurno nije lako kad imate u Americi vrlo lako donošenje odluka, imate jednu valutu i jedan fiskalnu uniju, jedan fiskalni sustav. Kina isto tako. Europa ima više zemalja koje moraju donijeti političku odluku i ovdje smo govorili u borbi političkoj nije lako donositi odluke kad imate toliko više zemalja. I ovo što se danas događa u Europi sigurno nije lako za građane Europe jer sigurno će smanjiti konkurentnost Europe dugoročno ovaj rat u Ukrajini i ove cijene energenata. Moje pitanje je, da li je ovo dalje spominjali ste euro kroz tri razine, odredilo se za euro 1 euro, moje je dalje pitanje da li će Europa izaći iz ovoga puno jača nakon ove krize koja će sigurno utjecati na standard [[Upadica Reiner: Hvala.]] i da li ćemo biti konkurentni na svjetskom tržištu? Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Hajdaš Dončić.
Da li ćemo biti konkurenti na svjetskom tržištu i da li ćemo izaći puno jači? Čisto sumnjam, čisto sumnjam. Ali ja ponavljam još jednom da je najbolja definicija novca da je novac javno dobro dakle počiva na političkom dogovoru i povjerenju u institucije. Toliko dugo dok će Njemačka i Francuska biti u svojevrsnom honeymoonu ili medenom mjesecu toliko će vam dugo funkcionirati zajednička valuta EU. I naravno da se vratimo malo u prošlost, zašto ja kažem da ono iz skepse ono ajde prelazimo u da, zašto prelazimo. Vi ako usporedite BDP per capita Grčke i Njemačke prije krize 2017.-2015. dakle Njemačka je sa istim eurom 15 puta joj je u osam godina porastao BDP i porasla nejednakost uz zajedničku valutu. Dakle, uvijek treba bit oprezan i treba promišljati. Hvala.
Sljedeći će govoriti poštovani zastupnik Marko Milanović Litre. Izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedavajući. Poštovani ministre s kolegicama, kolegice i kolege. Izvoz stvara poslove, uvoz uništava radna mjesta, ali kad ekonomija funkcionira savršeno uz središnju banku usredotočenu na punu zaposlenost i vladu koja ne ograničava stroga štednja, makroekonomske mjere mogu osigurati stalnu punu zaposlenost. Prelazak na produktivnije sektore povećava životni standard. Ovu ekonomsku istinu nikada nisu shvatili provoditelji ekonomske politike u Hrvatskoj koji godinama provode ekonomsku politiku jačanja javnog sektora i prodaje imovine prikazujući to kao strane investicije. Hrvatska je danas ekonomija koja se svela na dva sektora, državu i turizam, oba sektora ne nose sa sobom rast, razvoj i prosperitet. Da državni sektor može donijeti blagostanje onda socijalizam nikada ne bi propao, a da turizam može donijeti blagostanje onda bi Tahiti bila jedna od najbogatijih, a ne jedna od najsiromašnijih zemalja svijeta. Ono što je trebalo izgraditi Hrvatsku su jake institucije, no to nikada nije razvijeno i danas smo tu gdje jesmo, zemlja velikog potencijala koji taj potencijal nikada nije iskoristila. Prelazak na euro je samo još jedan korak u nastavku politike koja je dovela do toga da nakon tisuću godina čekanja vlastite države 400.000 ljudi iselilo iz nje. Uvođenje eura trebao je biti kraj procesa kreiranja bogatije zemlje, zadovoljnih ljudi, a ne biti sama sebi svrha kako bi se ostvarile osobne ambicije političkih elita na štetu hrvatskog naroda. Ne trebamo mi euro nego euro treba nas. Usvajanje eura od strane Hrvatske je važan politički impuls cijeloj Europi i potiče sliku o tome kako je EU ujedinjena, dok s druge strane ekonomski daleko uspješnije zemlje kao što su Švedska, Danska, Češka, Poljska, Rumunjska i Mađarska ne žele euro. Euro se usvaja zbog političkih ambicija, političkih elita i općeg nedostatka ekonomskih politika u EU. Kreira se slika o usvajanju eura kao rješenje svih naših problema dok u stvari predstavlja impotenciju da napravimo vlastitu jaku ekonomiju. Slušamo o tome kako će euro pomoći u ekonomskom rastu što je apsolutna laž. Pogledajte primjere Češke i Rumunjske koji nemaju euro, a imaju značajno veći ekonomski rast od Hrvatske, prema podacima eurostata od 2005.g. Hrvatska je imala ukupni realni ekonomski rast od samo 5,96%, Češka je imala 32,79, a Rumunjska čak 55% i te države su imale pad BDP-a nakon pada socijalizma i onda su se uspjele podići i izraditi, Hrvatska nije zahvaljujući svim vladama do danas. Hrvatska mora sama sebi osigurati ekonomski rast, te iskoristiti sve što joj je na raspolaganju, a ne ovisiti o ekonomijama i ekonomskom rastu EU. O usvajanju eura možemo razmišljati onoga trenutka kada eurozona postane ekonomski stabilna, a hrvatska ekonomija dovoljno jaka i samostalna da se može natjecati unutar eurozone, a ne biti osuđena na stagnaciju zbog fiskalne valute, fiksne valute, pardon. Jasno je vidljivo da EU nije ekonomski homogena. To se jasno iščitava po različitom standardu života, zaposlenosti i stopama ekonomskog rasta. Hrvatska usvaja euro jer ova vlada prožeta korupcijom i aferama nema kapaciteta kreirati slobodnu, stabilnu i jaku Hrvatsku. Zbog svojim osobnih političkih ambicija ide se politički najlakšim putem, te se pretvara Hrvatsku u ekonomskog ovisnika o turizmu i sredstvima iz EU. Puno je lakše pričati o novcu koji navodno dolazi iz EU nego spasiti propast šećerne industrije, brodogradnje ili poljoprivrede. Ulazak u euro niti će povećati niti će smanjiti strane investicije, investicije ovise i o zakonima i o pravosuđu i o korupciji. Sve su to problemi s kojima se ova vlada ne bavi nego samo priča o tome kako je EU spas. Isto tako odgađanje ulaska u euro neće značajno utjecati na strane investicije. Ono što utječe na strane investicije je snaga i kvaliteta ekonomije, a to se ne postiže uvođenjem eura. Hvala vam.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Milanović Litre, kada smo krenuli u proces tranzicije Hrvatska je bila po svim ekonomskim parametrima druga odmah iza Slovenije, danas smo nažalost na začelju sa Bugarskom i sa Rumunjskom i procjene su da sa ovim nekim stopama rasta koje mi imamo nama će trebati otprilike 50.g. da dostignemo ono što je prosjek EU danas i ukoliko ne ubrzamo neće nama tu pomoći ni euro i to ste jako lijepo u svom izlaganju rekli ta sama valuta, sama po sebi, kolega Zurovec je isto govorio o tome, neće nama pomoći ukoliko mi sami ne provedemo one ključne reforme koje čekamo već godinama i koje stoje vjerojatno u nekim ladicama poput reforme zdravstva koju isto još uvijek nismo vidjeli. Hvala.
Poštovani zastupnik Milanović Litre.
Hvala. Pa evo ja se jedino mogu složiti, zanimljivo je da Hrvatska i Bugarska jedine sada ulaze u eurozonu, dvije zemlje koje praktički su najlošije, imaju najlošiju ekonomsku sliku u cijeloj EU, pa nije to slučajno, nije slučajno Poljska ostala van toga, nije slučajno Danska, Švedska i sve ostale zemlje koje su puno prosperitetnije od Hrvatske ostale van eura jer njima je euro nepotreban, a znaju korist svoju nacionalnu valutu kako bi pospješili izvoz, ne ono što smo govorili što je problem kod nas kod uvoznika. Znači Poljska pospješuje svoj izvoz jer … [[Govornik se ne razumije]] zlote u trenucima kada znaju da će im to pogodovati njihovom gospodarstvu, a što je sprječavalo HNB i hrvatsku politiku da to radi, ništa, ali njima to nije bio interes, njima je bio interes fiksna valuta koja je usko vezana uz euro, a znamo i sami koja nije realna.
Poštovana zastupnica Petir.
Poštovani kolega, euro je u stvari druga rezervna najpopularnija valuta na svijeta, jako je privlačna trećim zemljama i značajna je za ulaganja, za investicije, za trgovinu, tako da ne bi trebalo podcijeniti značaj eura. Vi ste ovdje govorili o državama članicama koje imaju prema vašim riječima veći gospodarski rast, a zadržale su nacionalnu valutu, ali ste zaboravili spomenut to da su te države postale države članice EU puno godina prije nego što je to postala Hrvatska, da s tog aspekta imaju na raspolaganju i puno više vremena pristupne fondove, pa potom i fondove koji su na raspolaganju svakoj državni članici, da im to daje određenu stratešku prednost, tako da bi i to trebalo imat na umu kod ovih komparacija koje ste vi iznosili.
Poštovani zastupnik Milanović Litre.
Hvala vam. Evo kolegice Petir, mislim vi ste, vi ste bili u Europskom parlamentu i znate kako stvari funkcioniraju tamo. Ovo nije moje mišljenje, to je mišljenje eurostata, to su konkretni podaci di se jasno pokazuje da Češka i Rumunjska su napredovale više od Hrvatske. To ne bi trebalo bit nikome sporno. Što se tiče eura, tamo, mi možemo pričat tu o ekonomskim sad razlozima zašto je, zašto je bilo dobro nekome uć u eurozonu ili nije, ali evo čak se i ljevica danas složila, to je politički proces u Hrvatskoj, to nije ekonomski proces u Hrvatskoj, ali se predstavlja kao ekonomski proces u Hrvatskoj i cijela priča se svodi na to da nekakvi stručnjaci govore da je to nama povoljno, a prava istina je da se radi o političkom procesu kako bi se unapredovale osobni interesi pojedinaca unutar hrvatske politike. Mi možemo govoriti sad tu tko je kolko dugo bio u EU i na koji način su oni funkcionirali, ali na kraju krajeva mi smo ušli u EU nepripremljeni. Vi i sami znate da se rad europarlamentaraca u Europskom parlamentu svodi na to da se ispravljaju sve predpristupne greške koje je HDZ radio kada smo ulazili u EU.
Hvala lijepa. Sada će govorit poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Evo ja sam još jednom razočaran, nema predstavnika HNB-a, a nije ih očito ni briga jer monetarna politika koju su oni uvodili dovele su Hrvatsku tu di jesmo da moramo ukinuti jednu značajnih simbola državnosti i suvereniteta, a to je hrvatska kuna. Međutim, ja sa protiv ministre bilo bi dobro da povučete ovaj prijedlog i da nastavimo raspravu i da raspišete referendum jer ovo nasilno uvođenje eura u trenutku kada inflacija divlja, kada doslovno jednom sam donio ovdje jaje i nažalost uspostavilo da se sa farme jaja u Hrvatskoj gase dok se nadležni gospodin Barač ne znam gdje je on za hranu nešto kaže da dati, podijeliti 2 miliona kuna za proizvođače jaja, a 2 miliona mi i proizvodimo. Ja bi samo kratko rekao da HNB je rasprodala zlato i mi nemamo grama zlata. 15 tona to je jedan šleper zlata je otišao tko zna di i zbog čega. Tko može objasniti, volio bi da je guverner ovdje da objasni jednom zbog čega je prodano zlato. To je za suđenje, a ne ga nagraditi da on uvodi euro. Da se sad u taču smije sa Tomislavom Čorićem, glavnim čovjekom u HNB-u koji će vršiti reviziju banaka Tomislav Čovrić, umisto da sidi ovdje da narodu sada ovdje, smijete se, smijete se da. Ja bi samo rekao da euro i uvođenje eura mi nije jasno zbog čega mi hrlimo u euro dok Češka, Švedska ne znam Mađarska, Slovačka, Poljska ne uvode euro. Zbog čega? Da li oni manje štite nacionalne interese? To je zadatak ove sluganske vlade koja Hrvatsku pretvara u rezervat briselskih činovnika da isključivo i samo mi uvedemo euro sad u ovome trenutku kad ne znamo što će se uopće događati. U Sloveniji nakon uvođenja eura je 7% puno boljim uvjetima i porasla inflacija. Što će se događati u Hrvatskoj, u Italiji, u brojnim drugim državama? Sad u trenutku rata u Ukrajini, ovo mi sliči na priču korona je bila do trenutka prva nažalost u ratu granatu nije Putin ispalio, kad je ispalio korona je nestala. Nema više … [[Govornik se ne razumije.]] nema, isto ima korone ka i onda, nemojte misliti da sad nema korone, isti slučaj. Nema ograda. Pa zašto nas vučete tako za nos? Ministre povučite ovo, otvorite jednu raspravu, dio stručnjaka u RH i svjetskih stručnjaka kaže da nije vrijeme za euro, nemojte izdavati za Judine škude nacionalne interese, nemojte nas pretvarati u rezervat jer mi ne želimo Hrvati više biti Indijanci ograničeni rezervatom. Mi smo se borili u krvavo izborili za slobodnu i demokratsku RH. Za Hrvatsku gdje će biti hrvatska puška na hrvatskom ramenu, hrvatska lisnica sa svojom novčanicom u svome džepu. Nemojte načela stranke koju zastupate vi i Andrej Plenković nemate veze s tim načelima kao i većina vaših kolega ovdje koja će dignuti ruku za ukidanje ovaj kune, nemate veze s tim načelima, niti je to suverenistički, niti imate suverenistički koncept, je jednostavno trgovina, tezgarenja socijalnim interesima i sad smo tu gdje jesmo. Međutim, bilo bi korektno prema građanima RH koji su referendumom i glasali za izlazak iz bivše Jugoslavije da sada u biti njima date mogućnost da glasaju o gašenju, ukidanju kune jer tko zna kad. Ja ovo ne pozivam se kao nekakav stručnjak nego nije mi jasno zašto Slovačka, Poljska zašto one to ovaj, zašto ovaj one nisu uvele euro? Evo, nitko mi to objasnit. Švedska, da smo mi bolji od Švedske, nego Andrej Plenković hoće bit vrlo jedan u Briselu on oće biti broj jedan da skoro što nije nećemo mi sami napast Rusiju i obranit Rusiju, on će biti broj jedan koji će on sve povesti. Ne mogu virovati kako se ponašate prema hrvatskom narodu. A još morbidnije je kako nema ovde Vujčića tezgara hrvatskih nacionalnim interesima, hrvatskom monetarnom politikom, pozivam vas sve iz HDZ-a dajte mi repliku slobodno, slobodno. Kao običan čovik to govorim, pa jel vas stid dignut ruku za ukidanje hrvatske kune u ovome trenutku, osjećate li srama malo. Ministre povučite ovo i dajte u raspravu i neka hrvatski narod odluči na referendumu o gašenju [[Upadica: Hvala lijepo.]] same Hrvatske.
Poštovani zastupnik Lalovac ima repliku.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj spominjali ste nekoliko aktivnosti HNB u ovih 30 godina, pa ste nabrojili prvo da su rasprodali zlato jel tako. Znači kao oblik koji, uvijek su nekakve narodne banke čuvale taj u tim svojim trezorima zbog loših vremena jel. Pa onda s druge strane jesu li reagirali na slučaj franak, jel, ništa, prošlo je to. Pa onda s druge strane što se tiče, što se tiče uvoznih cijena odnosno uvoznih lobija dosta se čulo kako HNB zapravo u tom kontekstu. Zašto onda mislite da oni kad smo sve ovo nabrojali jel što je jel, zašto onda mislite da je euro toliko loš, a toliko kuna dobra da ostanemo u svemu onome što je zapravo HNB 30 godina trebala osigurati hrvatskom društvu kao napredak da će u narednim godinama to osigurati ako 30 godina to nisu osigurali. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Bulj.
Ja bi prije svega rekao da ste vi kao ministar vodili više suverenističku politiku nego svi ovde koji side poglavito po pitanju franka izložili ste se i brojnim drugim stvarima bez obzira što će neko reći da ste vi sa live pozicije. Ja moram kazati da ste malo prenabrojili da novac, devize euro u HNB je iz turizma i iz fondova i još od nečega, od naših iseljenih ljudi. Najviše u EU Hrvatska u Europi ima Hrvatska od doznaka od naših poteranih ljudi 5 milijardi dolara, 7% BDP do toga ste doveli, žao mi je što je ministar otišao uvik ode kad ja govorim ali govorim istinu, istinu. Iselili ste Hrvate 7 milijardi, pardon 7% pet milijardi kolega Lalovac. Pet milijardi eura dolazi od iseljenih Hrvata koje smo potjerali, a zasigurno moj stav će promijeniti veliko iskustvo i znanje Tomislava Ćorića koji će sad popraviti sve da bude još gore nego do sada.
Poštovani zastupnik Hajdaš Dončić ima repliku.
Hvala. Dobro ste replicirali kolega Bulj da je na žalost Hrvatska narodna banka tijekom svoje povijesti vodila jednu isključivu politiku koja je bila politika pod navodnicima sprječavanje inflatornih udara, a uopće nije vodila brigu o zaposlenosti. Upravo taj podatak vam je jedan, pa ga malo prokomentirajte. Dakle, kako je moguće da, iako zemlje nisu iste, da američka Centralna banka ili FED pazite samo u doba covid krize, dakle aktivu digne za 5000 milijardi dolara, dakle omogućava kreiranje monetarnog agregata M nula iz kojeg se kasnije kreira novac, a HNB vam od 2000. imao 10 milijardi M nula, dakle to je taj monetarni … [[Govornik se ne razumije.]] koji se sad multiplicirao, to je sad nebitno a danas vam je 150 milijardi. Jel' vidite tu razliku u 20 godina, a to vam je zato zbog nedostatka novca u principu prirodnog novca na tržištu.
Poštovani zastupnik Bulj.
Hrvatska narodna banka i njena monetarna politika je uglavnom napravila velike štete. Znači kad govorimo o tome i uspoređujući američku, ne znam europsku, bilo čiju. Mislim Hrvatska narodna banka isključivo je trebala braniti interese hrvatske monetarne politike. To nije radila. Meni dan danas nije jasno zbog čega je 15 tona zlata hrvatskoga naroda prodano. Kome? Zašto? Po kojoj cijeni? Pomeli ambare. Kome? Gdje je taj novac? Zašto? Jedina Hrvatska nema, znači zlatne rezerve. Zbog čega je to prodano? Evo kolega Dončić rekao sam malo prije da je više vaš ministar Lalovac suverenu politiku vodio prema Hrvatskoj, evo prema franku slučaju nego sve Vlade zajedno od 2000. Nema tu, ja govorim otvoreno. Bar je imao to hrabrosti, a ovi vamo koji drže ruku na srcu apsolutno tu uvodit euro, pa odakle pravo, pišite referendum.
Hvala vam lijepa. Poštovana zastupnica Vesna Vučemilović će sada govoriti.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane djelatnice Ministarstva financija, kolegice i kolege. Rasprava o uvođenju eura nekako mi se čini da je iznjedrila vrlo kvalitetne argumente i za i protiv, proširilo dosta tu raspravu. Žao mi je što u javnoj raspravi nije bilo te neke širine koja bi se kod ovako važnog pitanja očekivala. I slažem se sa kolegama da je netko iz HNB-a trebao danas biti ovdje. Jesu oni neovisna institucija, odgovaraju Hrvatskom saboru, ali ovo je pitanje koje je izuzetno važno i gdje oni imaju svoje nadležnosti i ostat će velik dio pitanja koje smo mi danas postavili neodgovoren upravo zato što nema nikoga iz HNB-a koji je jedini mjerodavan dati odgovore na ta pitanja. I iskreno, ja u ovom svom nekakvom pojedinačnom govoru ću se osvrnuti na prednosti koje se ističu prilikom ulaska i uvođenja u eurozonu, odnosno uvođenja eura jer mislim da sve te prednosti koje se ističu imaju i onu drugu stranu medalje o kojoj se uglavnom ne govori. Pritom ne želim isticati sve te neke negativne stvari, o njima sam dosta govorila i nekako mi spočitavaju da stalno naglašavam ono što je negativno. E sad ću se osvrnuti na ono što je navodno pozitivno, ali pokazati na obje strane medalje tih pozitivnih stvari. Prvo što uvijek čujemo to je hrvatsko gospodarstvo i malo i otvoreno gospodarstvo. Znači mi živimo u globalnom svijetu i manje-više sva su gospodarstva mala i otvorena, slobodno je tržište i ističe se uvijek da su naši glavni izvozni partneri upravo u EU pa će to našim izvoznicima sve skupa jako dobro činiti za njihovu konkurentnost i za sve ostalo. Ali pritom se zaboravlja da su naša izvozna tržišta van EU upravo zemlje bivše Jugoslavije, regije, zapadnog Balkana, nazovite to kako hoćete terminološki. I što će se dogoditi? Kako ćemo mi odgovoriti na mikro krize koje se mogu dogoditi u ovim zemljama u okruženju poput Srbije, BiH? Kako ćemo mi odgovoriti ako mi nemamo apsolutno nikakve više mehanizme monetarne politike. Netko će reći pa nismo ih koristili ni prije, jer HNB, onaj članak u zakonu koji kaže da su oni zaduženi za stabilnost cijena u stvari interpretira i implementira kao održavanje stabilnosti tečaja i tako već godinama. Ali to što nisu koristili mehanizme monetarne politike ne znači da ih ne treba koristiti. Sljedeće je transakcijski troškovi. Jedan razlog koji definitivno stoji, znači neće više biti tih transakcijskih troškova, razlike između kupovnog, prodajnog tečaja. Ali s druge strane ne govori se o tome da će cijeli niz ljudi koji su zaposleni u mjenjačnicama ostati bez posla. To je na tisuće ljudi koji će ostati bez posla, oni će dobiti otkaze. Neće biti potrebe za njima. Budimo realni. Osim toga, spominjale su se ovdje tečajne razlike na kojima uvijek se navodno gubi. Nije istina. Nekad ako pratite tečajne razlike, ako pratite tečaj možete i zaraditi. Znači ne mora nužno značiti da tvrtke i poslovni subjekti na tečajnim razlikama u pravilu gube, ostvaruju minus u financijskim prihodima, odnosno rashodima. To može biti i financijski prihod, a može biti i financijski rashod. Zatim neće biti valutnog rizika, jel' imat ćemo stabilan tečaj ali ni do sada nije bilo nekih većih fluktuacija što se tiče HNB-a. Možda malo ono ljeti kada dođu turisti, pa je veća ponuda deviza. Ali manje-više taj tečaj je tu negdje. I jedino na što su se naši izvoznici žalili je precijenjenost tog tečaja. Zatim kamate koje će biti navodno niže pa vidimo i ministar Marić je rekao da je vrijeme niskih kamatnih stopa u principu završilo. Sada smo se zadužili za gotovo 3%. Prije toga je to bilo značajno manje. Znači to de facto ne ovisi o nama. To ovisi o kretanjima na financijskim tržištima. I pričati sada o toj premiji rizika ne znam koliko ima smisla, jer i do sada smo mi dosta dobro stajali po pitanju kamata. A što je najgore što imamo niže kamate to će se država više zaduživati, a već sada smo zaduženi poprilično.
Hvala. Poštovani zastupnik Sačić ima repliku.
Poštovana kolegice već smo imali danas prilike slušati različite implikacije u nekoj projekciji na odraz na opću potrošnju, na stanje siromaštva najvećeg sloja građana, umirovljenika posebno, radnika na minimalcu. A kako će se, da li imate vi određenih saznanja i spoznaja kako će se odraziti na financijskom tržištu u pogledu ljudi koji su zaduženi sada u kreditima posebno konverzija kunskih kredita? Pa nešto je Vujčić napominjao da će se i krediti u eurima da će kamatne stope rasti itd. Što to znači sada za naše građane u tom smislu ako možete što pojasniti?
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Da, sada imamo znači građani su se zaduživali i u kunama i u eurima i u principu različite su kamatne stope ovisno o valuti u kojoj su se građani zaduživali. Koliko smo mi dobili evo jučer na Odboru za financije i državni proračun i tijekom današnje rasprave odgovore od ministra i ostalih djelatnika iz Ministarstva ostaje sve na svakom pojedinom građaninu da on sam sa bankom pregovara o kamatnim stopama i u principu sve se svodi na ono što je rekao guverner Vujčić – pa tražite niže cijene, idite kupovati tamo gdje su niže cijene – a ovo je sada da povučem paralelu, idite se zadužiti tamo gdje su niže kamatne stope, refinancirajte kao da, nije svaki građanin u poziciji da to baš može napraviti na taj način kao što može država možda refinancirati neke svoje obveze ili neki veliki poslovni subjekti.
Poštovani zastupnik Bulj ima repliku.
Hvala lijepo. Jednostavno o tome bi trebao odlučiti narod, jer struka se ovdje dvoji. Međutim, ja postavljam jedno drugo pitanje nije ovdje spomenuto. Da li će guverner imati istu plaću kao sada ili će imati kao u centralnoj Europskoj banci? Znači ne znam koliko je to. 23 tisuće eura. Možda on zbog toga lobira da uđemo u euro zonu? Pa postavljam vam pitanje. Evo žao mi je što nije ministar ovdje. Da li će ostati plaća guverneru, Tomislavu Ćoriću i ostalima sada na ovoj razini 45, 50, 60 tisuća kuna ili toliko eura ako uđu pod Centralnu europsku banku po pitanju plaća? Najbitnije, najbitnije … [[ne razumije se]] najbitnije je ovdje kazati da je vidljivo da u ovome trenutku nasilno i prisilno se želi uvesti euro u jednoj od najtežih kriza gdje imamo najveću inflaciju, povećanje cijena i očekuje nas puno, pa evo vaš komentar.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepo. Kolega Bulj slažem se s vama da o ovako važnom pitanju treba odlučiti narod na referendumu definitivno. Ako su Šveđani mogli izaći na referendum i ako su rekli da će ponovo znači kada se to pitanje povede također imati referendum o uvođenju eura, ne vidim zašto to bi ne mogli i stanovnici Republike Hrvatske. Vaše pitanje ću tumačiti na način onaj drugi dio da je uvođenje eura motivirano osobnim interesom pojedinaca što je za svaku osudu i ja se evo toplo nadam da nije tako. Ali činjenica je da će naš predstavnik u ECB-u što ne mora nužno biti guverner Vujčić, to može biti i netko drugi, znači imati daleko veća primanja nego što ih imaju hrvatski građani i nego što ih trenutno imaju zaposlenici na visokim pozicijama u HNB-u. Tako da ne isključujem taj motiv, ali uistinu bih bila duboko razočarana kada bi bilo koji javni službenik donosio odluke na temelju takvih nekakvih motiva.
Sljedeća će govoriti poštovana zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče, predstavnice Ministarstva financija, zastupnice i zastupnici. Pa evo u ovoj raspravi koliko pratim su svi nekako zauzeli strane, ukopali se u svoje rove. Jedni navode prednosti ulaska u euro zonu, drugi to kude i čak nazivaju i nekim … terminima. Sve te stavove smo mogli čuti, a isto tako smo i mogli vidjeti da se narod nije izjasnio da je zainteresiran za raspisivanje referenduma za ulazak Hrvatske u euro zonu. Mislim da je bilo nekih političkih inicijativa i pokušaja prikupljanja potpisa koje nisu bile uspješne. Tako da ne bi trebalo raspravljati o onom što nije polučilo uspjeh i što predstavlja neku prošlost. Trebali bi vidjeti što možemo napraviti da naš ulazak u euro zonu bude što uspješniji. Za to je potrebno zadovoljiti kriterije. Ministar i potpredsjednik Vlade nas uvjeravaju da su ti kriteriji ispunjeni. Ako kriteriji budu ispunjeni ući ćemo u euro zonu, a to znači da smo dobri jer smo ispunili kriterije. Tako da tu ne bi trebalo imati nekih dvojbi. Mi više trebamo razgovarati o tome kako se moramo ponašati da svoje potencijale koristimo na bolji način [[Upadica Reiner: Kolega Bulj nemojte ometati govornicu molim vas.]] Jer dakle euro je valuta koja je kao što sam već rekla privlačna trećim zemljama. To je druga rezervna valuta na svijetu. Euro je valuta koja se odabire za gotovo 40% globalnih prekograničnih plaćanja i gotovo polovicu svjetskog izvoza Europske unije. I u tom smislu ne bi trebalo biti upitno da iz tog mogu za Hrvatsku proizaći različite koristi. Oni koji argumentiraju nedostatke ovakve odluke time da neke druge države članice su odlučile zadržati svoju valutu propuštaju spomenuti to da su te države članice puno duže države članice od Hrvatske, da su one koristile dugo godina pretpristupne fondove, da puno duže koriste i strukturne fondove i da u tom smislu su imali priliku za ona ulaganja koja smo mi morali financirati iz vlastitih resursa, da ne spominjemo i to da je Hrvatska jedina država članica koja je na svom teritoriju imala i rat koji je uglavnom sanirala većim dijelom vlastitim sredstvima. Dakle, čini mi se da tu ne bi trebalo imati dilema, niti bi trebalo prozivati nekoga za veleizdaju ili prikazivati uvođenje eura kao zastupanja nekih osobnih interesa jer iz svega onoga što smo imali prilike čuti, ali i vidjeti na drugim primjerima koristi su višestruke. Da treba biti oprezan, treba biti oprezan to svakako se slažem i u tom smislu posebno mi se čini važnim istaknuti jačanje dijaloga sa udrugama potrošača. Ja sam svojedobno pitala ministra financija zašto se možda nismo odlučili na snažnije mehanizme u zakonu za taj instrument, no kako mi je rečeno slijedili su se primjeri i drugih država članica koje su se također oslanjale na suradnju s udrugama potrošača za praćenje cijena. I u tom smislu bih se založila da se kroz proračun Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja upravo za udruge potrošača povećaju sredstva koja su namijenjena za njihov rad jer ako želimo da oni doista prate što trgovački lanci rade, da li oni zaokružuju cijene kad to nije potrebno, da li sebi dižu marže umjesto da smanje cijene kad primjerice vlada odluči smanjiti PDV, sabor to potvrdi, a vidimo da to ipak neke cijene u nekim trgovačkim lancima ne slijede. Dakle, ako želimo imati udruge potrošača koje će biti u stanju sve to pratiti, potkrijepiti pa onda objavljivati i crne i bijele liste, ja se slažem da jedno i drugo jest potrebno, onda im u tom poslu trebamo pomoći. Ovaj zakon je uspostavio dosta instruktivnih elemenata u tom smjeru i prekršajne odredbe i vjerujem da su svi oni koji su radili i na akcijskom planu, ali i na izradi ovog zakona vodili se najboljim interesom naših građana. Bilo je ovdje dosta riječi o turizmu koji pridonosi sa 20% BDP-a, sa 20% našem BDP-u, ono što ja mislim da je važno reći euro svakako pogoduje turizmu, ali ja bih voljela da turizma pogoduje hrvatskoj poljoprivredi i da sa priče kako ćemo povezati zelenu i plavu njivu pređemo na djela i da to doista učinimo da u hrvatskim hotelima nudimo hrvatski seljački proizvod. Onda ćemo moći reći da u potpunosti stojimo na braniku domovine.
Poštovani zastupnik Šimić.
Hvala lijepa potpredsjedniče sabora. Kolegice zastupnice, pa evo vi ste bili europarlamentarka znate koliko je ulazak u EU koristio i pripomogao izlasku iz ekonomske krize, koliko nam je pomogao prilikom da tako kažemo premoštenja poteškoća vezanih uz pandemiju i naravno znamo što se sada događa vezano uz rat u Ukrajini. I znamo da će evo koliko sam čuo u vašoj raspravi, apsolutno podržavam znači ulazak u eurozonu doprinijeti dodatnoj stabilizaciji u ovim teškim vremenima, ali upravo da će polučiti daljnje pozitivne učinke koji se tiču i našeg turizma, ali prije svega našeg gospodarstva evo uz pomoć naravno i europskih fondova koji će nam biti još dostupniji. Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam kolega Šimiću na replici, pa svakako je jedan zamašnjak za Hrvatsku posebno u smislu ulaganja bio ulazak Hrvatske u EU. Raspoloživost fondova za one projekte koji bi sami teško mogli realizirati, pa vidimo i na kraju krajeva da jedan od vrlo uspješnih projekata i važnih strateških projekata za Hrvatsku kao što je Pelješki most se ovih dana završava i bit će tijekom ljeta pušten u promet gdje ćemo napokon podijeljenu Hrvatsku uspjeti spojiti, a to se također realiziralo uz pomoć financijskih sredstva koja su stigla iz EU. Zato to članstvo koje je također često dobivalo kritike ne bi trebalo podcjenjivati. Da možemo biti bolji, sigurno možemo. Da možemo i više sredstava povući, sigurno možemo, ali za to nam je potrebna zajednička snaga i zajednički rad, a ne podmetanje nogu i opstrukcije koje se [[Upadica: Hvala.]] koje počesto prevladavaju nažalost u našem društvu.
Poštovani zastupnik Habijan.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Petir, evo ovdje se maloprije opet poteglo pitanje referenduma oko ulaska odnosno oko uvođenja eura u RH pa mislim da ne bi bilo dobro, a vi kao europarlamentarka to znate i možete vjerojatno i potvrditi da samim pristupanjem, potpisivanjem ugovora pristupnog smo zapravo postali onog ugovora o EU i ugovora o funkcioniranju EU i ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju i samim time smo se obvezali zapravo uvesti euro. Druga stvar koju ste u svojoj raspravi spomenuli bijela i crna lista odnosno zaštita potrošača uvodno je zapravo i ministar Marić rekao da zapravo cijeli zakon se bazira na tom načelu zaštite potrošača. I ja bi ovdje samo želio čuti vaše mišljenje na koji način zapravo potaknuti poduzetnike, trgovačka društva upravo da na neki način ne koriste ako možemo tako reći ovu situaciju i da ih se na to potakne kada preračunavaju cijene dakle iz kune u euro. Eto, hvala.
Poštovana zastupnica Petir.
Kolega Habijan vi ste u pravu. Dakle, mi smo pristupanjem Hrvatskoj EU također se obvezali pristupiti u eurozonu. Treba spomenuti da je bilo inicijativa, političkih inicijativa za raspisivanja referenduma i da te inicijative nisu skupile dovoljnu podršku građana stoga nisu bile uspješne i o njima ne bi više trebalo raspravljati. U prijedlogu ovog zakona predviđa se etički kodeks kojeg bi poduzeća odnosno trgovački lanci trebali potpisati gdje se oni obavezuju da će se etički ponašati odnosno da neće zaokruživati cijene na više i time sebi priskrbiti korist. I također je predviđena i uspostava aplikacije gdje će moći sami građani komentirati da li se doista ti trgovački lanci i poduzeća drže tog etičkog kodeksa ili ne. Mislim da instrumenti koji jesu u zakonu su dobri, oni mogu omogućit zaštitu potrošača, no ja apeliram da se udruge još jače kapacitiraju.
Hvala. Poštovani zastupnik Mažar.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Reiner. Uvažena kolegice Petir, danas smo u raspravi mogli čuti naravno i određene paušalne izjave ili određena politikanstva, pa između ostalog smo čuli da ovime gubimo suverenitet monetarne politike, ali se nije spomenulo da mi tečaj hrvatske kune držimo od 1993.g. i da ga ne možemo koristiti kao aktivni dio monetarne politike s obzirom da smo visoko euroizirana zemlja odnosno 70% oročene štednje je u euru, 60% kredita je euru, 70% prihoda iz turizma je u euru. Prema tome, RH već praktički funkcionira kao da je službena valuta euro jel smo od samostalnosti navikli na euro i jednostavno s ovime samo dobivamo na završetku jedne cjeline unazad 20.g., a to je dakle da postanemo još sigurnija zemlja unutar EU.
Poštovana zastupnica Petir.
Pa u pravu ste, sasvim sigurno ovo, sve ovo što ste rekli Hrvatska je doista orijentirana prema euru košto je nekad prije bila prema njemačkoj marci, nekako se uvijek vjerovalo tim valutama i građani su uglavnom više štedili u stranoj valuti nego što su štedili u kuni. Mi smo danas mogli dosta kontradiktornih rasprava i izjava ovdje čuti jer s jedne strane se kudilo HNB zbog svih promašaja koje ili ne djelovanja u trenucima kad se očekivalo da HNB djeluje, posebno sa svojim zakonom zadanim instrumentima, a onda s druge strane se govorilo da se tom istom HNB-u ne vjeruje, da je on bespotreban, tako da je teško zaključiti iz tih rasprava na kojim pozicijama su pojedini zastupnici. Mislim da bi bilo važno vidjeti upravo ovu statistiku koju ste vi iznijeli, što je to što hrvatskim građanima, hrvatskim poduzetnicima i hrvatskim izvozima donosi najveći benefit.
Hvala. Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice, činjenica je da u ovom predpandemijskom razdoblju da je naša izvozna struktura poboljšana i veća što znači da je naš izvoz daleko bolji u odnosu na prethodna razdoblja. Tu možemo razdvojiti izvoz roba, usluga itd., neko će reći to je samo zasluga zapravo boljeg turizma, međutim činjenica je da upravo taj izvoz itekako ono što ste sad govorili i tečaj i paritet eura odnosno kune jako puno znači kako bi se moglo vrednovati i uspoređivati podatke, dakle nije nebitno onda da li smo u eurozoni ili nismo, dakle prednosti su ogromne.
Poštovana zastupnica Petir.
Pa svakako kolegice Perić, vi posebno pratite to područje kao stručnjakinja za financije i sigurno možete tu meritorno izreći argumente temeljem i strukturiranih i statističkih podataka kojima raspolažete, ali je činjenica da euro ima svoj položaj na svjetskom tržištu, u svjetskoj trgovini, u svjetskim ulaganjima, u izvozu i da je to interesantna valuta, sam podatak da je druga rezervna valuta u svijetu govori da ako svoje gospodarstvo koje već je jednim dijelom svakako okrenuto euru usmjerimo u tom smjeru i uvedemo euro kao službenu valutu da ćemo sasvim sigurno smanjiti pritisak na gospodarstvenike i na izvoznike i osigurati im određenu stabilnost i sigurnost koju u ovakvim turbulentnim vremenima ne bi trebalo podcjenjivati.
Poštovani zastupnik Kliman.
Hvala lijepo. Kolegice Petir, evo danas smo čuli u raspravi od nekih kolega pa rekao bih pomalo i nerazumnu kritiku na uopće postojanje turizma kao turističke, kao gospodarske grane u Hrvatskoj, ja mislim da je to zaista bezrazložno, rekao bih da je i suludu. Znamo koliko je turizma kao turistička grana u ovom prethodnom dakle recentnom vremenu donio stabilnosti RH, pogotovo u ovom postcovid vremenu, pogotovo 2021.g. i ove godine ulažemo i polažemo velike nade na, da ćemo imati dobru turističku sezonu koja će nas dodatno izvući iz ove krize koja je uvjetovana raznim, raznim uvjetima. I vi ste spomenuli na kraju dakle da turizam može biti benefit jer je to horizontalna djelatnost i gdje bi se mogli uključiti jako puno naših sektora, između ostalog i poljoprivreda koju vi intenzivno pratite i mislim da definitivno turizam je jedna jako jako dobra i pozitivna stvar u Hrvatskoj, a ne da se prema tome daju ocijene ovako paušalno kao što smo danas znali čuti.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam kolega Kliman. Sasvim sigurno vi kao dobar poznavatelj turizma možete meritorno odgovoriti na te po meni neutemeljene kritike koje su danas ovdje izrečene da mi trebamo možda drugačije promišljati turizam, to sasvim sigurno da jer masovni turizam više nije in i Hrvatska ima velike prednosti za razvoj održivog turizma zbog svih naših prirodnih prednosti i zbog toga što naš seljak hranu proizvodi još uvijek na tradicionalan način, što smo zemlja u kojoj se ne dozvoljava sjetva genetski modificiranog sjemena, pa ni u pokusne svrhe, 50% površine Hrvatske zaštićeno je u različitim kategorijama zaštite prirode i to su sve u stvari argumenti koji nam daju za pravo da možemo u ovim izazovnim vremenima ponuditi i drugačiju vrstu turizma od one na koju smo možda navikli. No turizam doprinosi BDP-u sa 20% i turizam je u covid krizi pokazao veliku otpornost i u tom smislu naša promišljanja o turizmu trebaju slijediti taj papir, ali sadržaj moramo polako nadopunjavati i mijenjati.
Hvala. Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolegice Petir, kao što ste rekli uvođenje eura prije svega pogoduje turizmu. Ja bi evo nastavno na ovo što smo već maloprije počeli. Usudila bi se reći da bi bilo i sramotno da sve one djelatnosti koje se naslanjaju na turizam, a to je između ostalog il bi rekla u prvom redu poljoprivredna proizvodnja da nemaju te benefite koje ima turizam kada već govorimo o benefitima ulaska u eurozonu. Čuli smo i da preko 70% prihoda je upravo iz zemalja eurozone. Poljoprivredna proizvodnja je u službi turizma. Za poljoprivrednu proizvodnju imamo dosta velikih i subvencija. Vi ste jedna od onih kolegica koja uvijek i stalno to ističe. Ja bih vas sada pitala konkretno. Da li imate prijedlog da idemo sa nekom izmjenom zakona ili nekog podzakonskog akta kojim bi mogli obvezati naše ugostitelje da se stvarno na hrvatskom stolu nalaže što više hrvatskih proizvodi?
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepo. Da, ustvari imamo, jer smo nedavno održali kao Odbor za poljoprivredu tematsku sjednicu o povezivanju zelene i plave njive u Cavtatu, gdje smo na 5. međunarodnom kongresu ruralnog turizma željeli progovoriti o svim problemima ustvari koji nas tište. Jer imamo dojam da ostajemo samo na priči. Mi smo pokušali na tu sjednicu pozvati nekoliko većih hotelijera da nam oni posvjedoče koliko oni to domaćih proizvoda plasiraju u svojim hotelima. Nismo tu polučili neki veliki uspjeh, jer oni nisu željeli da se uz njihovo ime pojavi informacija da oni baš i nemaju veliki postotak domaćih proizvoda u svojoj ponudi. Moj prijedlog osobno je da se one hotelijere i ugostitelje nagradi dodatnom zvjezdicom, dodatnim suncokretom, poreznim olakšicama, nekim benefitima ukoliko nude hrvatski seljački proizvod u svojoj ponudi. U tom smislu i Odbor ima određena promišljanja s kojima ćemo izaći uskoro pred nadležno Ministarstvo.
Hvala. Hvala vam. Sljedeća će govoriti poštovana zastupnica Katarina Peović. Izvolite.
Dobar dan svima. Evo mnogi su ovdje danas spomenuli da bi i HNB-e trebao biti s nama. Nema više ni ministra na žalost. Ali stvarno nedolazak nekog iz HNB-a šalje jednu oštru poruku i jasnu poruku i o samoj funkciji HNB-a koji stvarno se sveo na običnu mjenjačnicu i zapravo mnogi su u pravu kada kažu da smo se mi davno odrekli autonomne, monetarne politike koja nas je mogla na neki način održati i održati našu izvoznu industriju i suprotstaviti se nekim trendovima što je recimo učinila i Slovenija upravo u trenutku kada ju se nazivalo tranzicijskim divom i kada je radila na monetarnoj politici. Znači to je devalvacijom tečaja prije nego što je ušla u eurozonu. No, postavlja se pitanje uopće zbog čega se HNB-e naziva narodnom bankom i Radnička fronta bi svakako podržala inicijativu da se preimenuje, jer demokratskom voljom i interesima nema nikakve demokratskim interesima nema nikakve veze. Dakle za početak bi trebalo voljom radi smanjenja eksplicitnog licemjerja uistinu orvelijanskog tipa ja mislim pokrenuti jednu inicijativu da se iz tog naziva te banke makne atribut narodna. Na to se nadovezuje onda i ulazak u eurozonu čak i u situaciji visoke inflacije, rastuće inflacije kakva nije viđena već desetljećima što povećava izglednost da će takav potez dodatno povećati pogoršati standard radne većine. Ali naravno ne i za zaposlene u HNB-u koje svakako ne brine inflacije jer sami sebi dijele plaće koje su daleko iznad plaća u javnom i u državnom sektoru i ostatku državnog sektora. Prema tome, druga inicijativa koju bismo mi svakako podržali je da se izmjenom Zakona o HNB-u istinu ukine ta monarhistička autonomija jedne institucije koja ničim zapravo zasluženo ima velike plaće i druge beneficije o kojima smo itekako slušali ovdje u Saboru. Da pri tome HNB-e uopće ne ispunjava svoj temeljni cilj to je još bolje. Znači a taj cilj je propisan Zakonom o HNB-u, a to je kontrola cijena odnosno inflacija. Ulaskom u eurozonu HNB-e će još više obezvrijediti svoju funkciju i ograničiti ono što uopće koje su poluge njemu na raspolaganju da nešto čini. Proglasit će se u potpunosti dakle neodgovornim za bilo kakve posljedice koje ćemo ovdje živjeti. Jer ako sada znači prilikom inflacije od 7,8% uopće ne održava znači svoj temeljni cilj a to je stabilnost cijena što stoji znači u njegovim ciljevima monetarne politike, onda se pitamo što će činiti kada dođe do problema ulaskom u eurozonu. Euro znači vodi prema eliminaciji politike u korist tehničkih odluka utemeljenim na pravilima donesenih od strane eksperata i svođenje nacionalnih država članica eurozone na argumente njihove implementacije. To nije politika demokracije i načela suvereniteta naroda i realizacije identiteta između naroda i vlasti. Pogrešno mnogi i ovdje danas i od pozicije govore o Europskoj monetarnoj uniji kao nekoj prirodnoj zajednici za Hrvatsku jer svojim nasljeđem pripadamo. To prije svega ukazuje na nerazumijevanje pojma novca i monetarne unije odnosno fiskalne unije. Ulaskom u eurozonu mi ne ulazimo u fiskalnu uniju. Fiskalna unija bi značila zajedničko skupljanje poreza, zajednički budžet kojim bi se financirale zajedničke javne politike i taj bi cilj imao izjednačavanje, cilj bi bio izjednačavanje razlika između razvijenih i nerazvijenih u Europskoj uniji. Razlike se ne mogu prevladati zajedničkom valutom. To naprosto nije moguće. Tretiranje dapače dakle tretiranje različito razvijenih kao jednakih pred novcem odnosno eurom jačaju se postojeće razlike. Načelo zaštite o kojem su mnogi ovdje govorili pa iz opozicije ne znači pitanje zaokruživanja cijena, već pitanje odnosa razvijenih i nerazvijenih u Europskoj uniji i prevladavanje ekonomskih i socijalnih razlika, konvergencije do koje ne dolazi niti će doći jer euro neće, Europska unija neće biti fiskalna unija. Ta bajanja o zajedništvu, vjekovnom pripadanju toj zajednici i naroda itd. prije svega pokazuje nerazumijevanje da nema ovdje fiskalne unije. Europska monetarna unija uspostavlja obvezujući okvir za vođenje ekonomske politike, usmjerava ulogu države na osiguravanje monetarnih uvjeta, čvrstog novca. Znači … [[Govornica se ne razumije.]] kroz uspostavljanje konkurentnih radnih odnosa ili radnih odnosa konkurencije, a bazira se na principu, na fleksibilnost nadnica i cijena što ostaje osnovni kanal prilagodbe kao zamjena za nominalni tečaj [[Upadica Reiner: Hvala.]] postaju zapravo osnova te politike.
Imamo sljedeću raspravu poštovane zastupnice Perić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Danas smo više puta čuli razne dileme zašto euro, zbog čega euro. Međutim, kada usporedimo prednosti i nedostatke od uvođenja eura onda su prednosti daleko veće. Sa potpisom i pristupom EU 2013. zapravo smo se i obvezali uvesti euro. Prema tome, to je naša zadaća od tada. A ono što su kolegice spomenule pokušale su, mnogi koji su pokušali sa inicijativom da bi se održao i dogodio referendum nisu uspjeli. Prema tome, ovo je naša namjera, prema tome i obveza. Što su koristi uvođenja eura? Dakle, mi smo kao država odnosno građani, pa i poduzeća itekako visoko zaduženi u eurima, pa je onda ono što je značajno i više puta sam i to spomenula uklanjanje tog valutnog rizika za Hrvatsku je utoliko veća, jer u odnosu na druge države koje nisu toliko bile prije uvođenja eura eurizirane. Kada pogledate jednu tablicu gdje se jedan graf koji pokazuje prema broju stanovnika i valutama koje koriste onda je značajno reći da države koje imaju najveći broj stanovnika imaju i euro. To je na primjer Njemačka, Francuska, Italija, Španjolska i onda slijedi Nizozemska, Belgija itd. A puno manjih država kao što smo i mi sami zapravo su pristupali i uvele euro upravo iz razloga da bi bile na jedan način i zbog svojih ekonomija i zbog svoje uloge puno fleksibilnije i da bi njihovo gospodarstvo bilo na taj način uvedeno u jedan kvalitetniji sustav, odnosno da bi mogli itekako konkurirati u eurozoni. Ono što treba još reći da upravo mi kao država koja, čije gospodarstvo itekako je značajno vezano za euro, a to je prvenstveno ovo što sam rekla izvoza i to pogotovo usluga. Dakle, tu je itekako važno da onda taj pristup i olakšan je zapravo i način rada i poslovanja u tim uvjetima. Isto tako u razdobljima financijskih kriza kao što su bile već je danas isto neki kolege su spomenuli, dakle puno bi lakše bili prebrodili te financijske krize kao što je to i ova sada koja je nastala i uzrokovana pandemijom. Dakle, u roku jedne godine smo prevladali tu krizu i naš BDP je rastao značajno više nego drugim državama za razliku od prethodnog razdoblja od 2008. kada je zapravo ta financijska kriza zbog toga što nismo bili članica EU itekako nas je puno koštala, dugo trajala i nije mogla zapravo donijeti puno dobroga. U takvim uvjetima mogućnosti odlijeva kapitala puno veća, pa tako kada je mala država, tada odljev kapitala koji se događa uslijed financijskih kriza se događa puno brže i jače, jer njima tada se može dogoditi i da deprecijacijom tečaja te njihove valute itekako onda poremeti sve tokove. Prema tome, u takvim uvjetima evo i mi kao mala država sada imamo i procjenjujemo prednosti koje nas onda upravo uvođenje eura može u budućnosti itekako puno lakše i puno brže izvući iz bilo koje krize. Sve manje članice evo naše najbliže to su Slovenija, Slovačka, Baltičke države zapravo su ušle u eurozonu.
Poštovana zastupnica Petir ima repliku.
Hvala lijepo. Kolegice vi ste rekli da se ulazak u eurozonu nije dogodio kao ideja preko noći da još kod pristupanja Hrvatske EU smo mi tu obavezu preuzeli u međuvremenu je donesen akcijski plan koji se ispunjavao, zatim se pratilo da se ispune kriteriji. Ako se ne varam 4 kriterija su ispunjena, zadnji se još čeka zadnje izvješće jel' tako koje se odnosi na inflaciju. Analizirana su stanja u drugim državama članicama posebno u Slovačkoj, Sloveniji, Estoniji, Letoniji, Litvi da se vidi kako stvari funkcioniraju, koje je mehanizme najbolje upotrijebiti posebno kad govorimo o modelu zaštite potrošača koji je preslikan iz slovenskog. Uvedeno je 12 nadzornih mehanizama kroz ovaj zakon. Dakle, hoću reći s tim da se nije to dogodilo preko noći, nego da je netko sustavno promišljao, odvagivao što je dobro, što je korisno i na koji način najbolje zaštititi naše interese, što će donijeti najveći benefit.
Hvala. Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo. Da, upravo tako kako ste rekli. Ja sam i spomenula dakle kada smo pristupali obvezali smo se uvođenje eura. Osim toga vidjeli smo i sami i ono što je i Vlada donijela upravo sada dakle nakon 2 i pol godine ponovnog i usuglašavanja i donošenja Akcijskog plana koji će onda kojim moramo ispuniti sve kriterije dakle itekako se promišlja koje su prednosti i što su benefiti i što mogu biti eventualne prepreke. Dakle, to je dugoročan, dugotrajan proces koji se onda promišlja ne zato što je netko samo odlučio da se to dogodi u mandatu tada i tada, nego zato što to zaista onda može i biti kvalitetno i dobro.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana kolegice Perić najveći dio rasprave danas od strane pojedinih oporbenih klubova odnosio se na preispitivanje potrebe nužnosti, opravdanosti uvođenja eura. Ali činjenica je da smo mi sa onim referendumom za pristupanje Europskoj uniji koji je bio prije 10 godina kao građani odlučili da ćemo se pridružiti Europskoj uniji i da ćemo prihvatiti sva prava i obveze koje proizlaze iz tog pristupanja. Između ostalog to je i uvođenje eura. Našim građanima pojam eura nije stran. Više se štedi u eurima, nego u kuni i sve krupnije kupovine neformalno se izražavaju u eurima. Znači građani vjeruju euru. I mislim da se u ovakvim raspravama trebamo više osvrnuti na sam tehnički postupak i reći kako će građani moći mijenjati kunu u euro, koji su rokovi, fiksni tečaj, koje su to institucije u kojima će se konverzija kune u euro moći raditi i da nije vrijeme da se zastrašuju građani uvođenjem eura.
Hvala. Poštovana zastupnica Perić.
Da, hvala vam lijepo što ste spomenuli i ponovili ponovno sve ono što smo govorili. Dakle, jako je važno u ovom momentu zaista istaknuti ono na koji način će se sve to provoditi jer potpuno je neupitno da ćemo mi ovaj Zakon izglasati. Dakle, to je nešto što je i na Vladi da kroz ove akcijske planove kojim su se obvezali da ispune dakle nije svejedno da se u ovih 4 područja postignu itekako veliki pomaci, a to je jačanje okvira za sprječavanje pranja novca, jeftinije i jednostavnije poslovno okruženje, poboljšavanje i upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu, jačanje stečajnog okvira itd. Dakle, nije to samo prazna riječ na papiru, nego se onda zaista po tome mora i postupati, jer sve su to zapravo kriteriji kojima se mjeri i na kraju uspješnost.
Poštovani zastupnik Mažar.
Hvala lijepo potpredsjedniče Reiner. Cijenjena kolegice Perić evo vi ste ujedno i predsjednica saborskog Odbora za financije i samim time ste sudjelovali na jako puno i radnih skupina, i tematskih sjednica, i okruglih stolova, i konferencija. Samim time znate da i današnji zakon o kojem raspravljamo nije napravljen samo tako odnosno da je Republika Hrvatska i resorna ministarstva i HNB-e da su gledali i druge zakone posebno u zadnjih 7 zemalja koje su postale članice eurozone. Ali isto tako da se gledalo recimo vezano i za inflaciju koja je danas spominjana, jer naravno da ljudi na riječ inflacija reagiraju i emotivno. I ono što možemo čuti da dakle jednokratno inflacija na godišnjoj razini je iznosila između 0,2 i 0,4% i odnosno da taj strah od inflacije koju neki danas pojedinci žele nametnuti uopće nije u tolikom obimu da bi trebao biti briga za naše građane. … [[ne razumije se]]
Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo. Da, na jedan način itekako se hoće prepasti javnost sa svim tim brojkama, a da se onda ne kaže onako kako to stvarno jeste šire dakle u cijeloj Europskoj uniji na razini drugih država gdje se vidi da su negdje stope inflacije dvoznamenkaste u odnosu na našu koja je još uvijek ispod odnosno u prosjeku Europske unije što je jako, jako dobro. Ono što svakako treba spomenuti. Ovdje su kolege govorile što kada ona baka koja ima 300 eura mirovine mora platiti 2 eura za kruh. Ali paritet je isti. Dakle, ako je 2 eura 15 kuna i ako je to 15 kuna u odnosu na 2 tisuće i 500 kuna mirovine, onda je taj paritet potpuno isti. Ne treba se zbog toga onda plašiti javnost s tim.
Poštovana zastupnica Puljak.
Poštovana kolegice evo na Odboru smo jučer neke detalje iz ovoga Zakona raspravljali, pa me sada samo zanima kako ste jer nisam dobro shvatila ne znam hoće li biti prilike da nam odgovore, nisam dobro shvatila onu primjedbu koju su nam isto iz HUP-a kazali. Kaže kad se računi izdaju za usluge izdane u razdoblju do kraja prošle znači do 31. 12. 2022. račun se izdaje u 23, mora biti u eurima, ali usluga je obavljena do 22. i trebala bi se knjižiti u kunama. Ne znam kako ste vi shvatili kako će se onda to, jer imamo pitanje poduzetnika. Nije mi jasno kako će se to provesti. Moramo čekati možda smjernice gdje će se to detaljno obrazložiti ili već sada ima neka taktika za to.
Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo. Zapravo smjernice će detaljnije pojasniti svaki pojedinačni takav slučaj, tako je najavljeno. Ali ono što se dogodilo dakle događaj koji se dogodio do 31. 12. 2022. ako je fakturirano do 31. će biti normalno u kunama. Ukoliko se fakturira u 2023. tada će biti iskazano u eurima odnosno bit će koliko sam ja shvatila dvojno euri i kune tako da se zna da je to razdoblje koje se odnosi na prethodnu godinu, jer će zapravo obračun prihoda i prometa biti u 2022., pa su to kune a poštuje se onda i ovo dvojno iskazivanje i u kunama i u eurima.
Poštovana zastupnica Peović.
Hvala. Naveli ste jedno dvije, tri stvari na koje bih se osvrnula. Znači prva stvar opetovano u raspravi, znači isticanje visoke euroiziranosti kune kao apsolutnog opravdanja da se mora ući u eurozonu. Ne vidim stvarno čisto logički kako se to može na taj način argumentirati. Znači imate Dansku koja u … [[Govornica se ne razumije.]] dva godinama i praktički ni ne namjerava ući u eurozonu. Imate zemlje koje nisu niti ušle u eurozonu, znači kao Češka, Poljska. Mislim to čisto logički ne možete uzimati kao argument. Druga stvar da je naš BDP rastao zato što smo u eurozoni. Tu ponavljate neke argumente koje smo ovdje čuli zato nemate nikakve argumente. Znači 2020. godine naš je BDP izuzetno pao u odnosu na druge u eurozoni, znači u Europi. Znači 8,4% pada BDP-a je apsolutno rekordan pad BDP-a i nama najbliže zemlje EU su ušle u eurozonu opet ponavljam, znači nama bliske zemlje usporedive nisu ušle u eurozonu.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Perić.
Ono što kada promatrate zemlje koje su evo nama bliske Slovenija, Slovačka, Baltičke zemlje, dakle u odnosu na njih i smatram da kada su se uspostavljali ti određeni parametri s obzirom na snagu gospodarstva mislim da je onda ta opravdanost itekako velika. Upravo ovo što sam govorila da je u kriznim vremenima itekako puno teže upravljati kada ste mala država sa slabim gospodarstvom i kad niste onda u nekakvom sistemu, u nekom sustavu koji će te sistemske rizike puno lakše i puno jednostavnije eliminirati, nego kada ste tako slabije gospodarstvo koje ima svoju vlastitu valutu. Mislim da je u ovom momentu to dokazano da je puno lakše prevladati.
Hvala. Poštovani zastupnik Kliman.
Hvala lijepo kolegice Perić. Pa tu rekao bih više administrativno nabrajamo kriterije, ona 4 glavna kriterija stabilnost cijena, zdrave održive javne financije, stabilnost tečaja i konvergenciju dugoročnih kamatnih stopa kao uvjete da bi ušli u eurozonu. Samo to nabrajanje ne govori da su tu i velike reformske mjere. Dakle i u hrvatskom gospodarstvu, u hrvatskim javnim financijama. Da bi sve to postigli odnosno da bi došli i došli smo nadomak ulaska u euro zonu i nadam se da ćemo i ovaj zadnji kriterij da ćemo ispuniti. Dakle, trebalo je jako puno napora i u javnim financijama, jako puno napora i u gospodarstvu kontrolirati apsolutno sve te procese i nekako smo smetnuli sa uma da je to jedan dio reformskih mjera Vlade Republike Hrvatske za poboljšanje uvjeta života, gospodarstva, svega onoga što nosi ovo što sada govorimo za uvođenje eura.
Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo. Da, ovo su kriteriji koje pobrajamo. Međutim iza toga je strahovito puno rada i napora koje je evo i Ministarstvo financija i sam ministar i to smo vidjeli što se sve događalo u ovom razdoblju, na koji način se stabilizirao i proračun, javne financije, javni dug itd. Dakle, mi sada već da nisu se dogodile upravo ove dvije krize, odnosno pandemija i ovaj rat zapravo bili već i ispunili i onaj kriterij 60% udjela javnog duga u BDP-u. Dakle, to je već znak, a i samo povećanje udjela koji se dogodio zbog pandemije i svega ovoga je zapravo mehanizmi kojim smo se vratili puno brže od drugih država za preko 8 postotnih bodova, dakle to je već znak koliko su ti mehanizmi jaki i čvrsti.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića. Nema ga, gubi pravo na govor pa će sljedeći govoriti poštovani zastupnik Nikola Mažar. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predstavnice Ministarstva financija. Kao što smo čuli danas u raspravi pred nama je ja bih rekao i strateški zakon ulaska Hrvatske u eurozonu, odnosno ulaska eura kao službenu valutu u Republiku Hrvatsku. U vrijeme kada Republika Hrvatska ostvaruje svoje strateške ciljeve među kojima se ističu prije svega spajanje teritorija Pelješkim mostom, jačanje teritorijalne sigurnosti ulaskom u Schengen i nabavkom borbenih zrakoplova danas imamo priliku govoriti o četvrtom strateškom cilju, a to je ulazak u eurozonu. Moramo znati da i ova današnja rasprava koju čujemo da ima i sa jedne i sa druge strane različitih pogleda nije došla Republici Hrvatskoj na pladnju. Dakle, mi danas maltene ispada da pričamo da li bi nešto htjeli ili ne bi htjeli ili da nas netko na silu vuče da uđemo u eurozonu i maltene čuli smo da time nam spremaju omču oko vrata. Ja kao pravnik uvijek volim razgovarati i na temelju činjenica, a činjenice su takve da je ne Vlada Republike Hrvatske, ne Hrvatski sabor, nego prije svega hrvatski narod odlučio i devedesetih kada je krenuo u stvaranje slobodne i neovisne Republike Hrvatske sa hrvatskim braniteljima i prvim hrvatskim predsjednikom doktorom Franjom Tuđmanom, a kasnije 2003. kada smo predali zahtjev za članstvo u EU 2011. odnosno sjećam se 2012. raspisali referendum. I kada je on konsenzusom izglasan u Hrvatskom saboru sa jednim glasom suzdržanim smo već tada pokazali jel' u tom ugovoru, u pristupanju EU je stajalo i pristupanje eurozoni kada se ispune kriteriji. I tada je i hrvatski narod ali i zastupnici jasno dali do znanja koji je put Republike Hrvatske. I onda smo 2020. godine nakon ispunjavanja akcijskoga plana i 19 mjerila koja su u njemu stavljena, a nisu jednostavna i ako se sjetimo to je vezano i za deficit, i za vanjski dug, i za makroekonomsku politiku, i za inflaciju i za sve ovo što pričamo morali ispuniti da bi uopće ušli u društvo najboljih, najjačih i najrazvijenijih zemlja i to smo uspjeli zahvaljujući prije svega i potpredsjedniku Vlade, ministru Mariću koji je sa jednom svojom sjajnom politikom vezano za vođenje financija kako na makroekonomskom, a tako i na mikroekonomskoj razini pokazao da Republika Hrvatska može stati buk uz bok sa najboljima, najjačima, najkvalitetnijim zemljama. To pokazuju u konačnici i kreditni rejtinzi Republike Hrvatske koji su zadržani, koji su stabilni, koji su sa pozitivnim izgledima. To pokazuje i bruto društveni proizvod Republike Hrvatske gdje smo među top 3 zemlje u protekloj godini, to pokazuje i porast plaća, i porast mirovina. To pokazuju dakle svi gospodarski pokazatelji koji su vidljivi svima koji se bave bitnim i ključnim stvarima u Republici Hrvatskoj. Iz toga razloga ne bih volio da ovu današnju raspravu gledamo upravo kao što su neki htjeli prikazati lutanjem kao guske u maglu, nego povijesnom prilikom Republike Hrvatske da zaokružimo još jedan strateški cilj koji će čuli smo i od stručnjaka, i od znanstvene javnosti, i od poduzetnika, i od gospodarstvenika, i od Udruge potrošača, i od Udruge naših izvoznika doprinijeti i rastu gospodarstva, i razvoju Republike Hrvatske, i povećanju njene stabilnosti, i privlačenju dodatnih investicija i svemu onome što uvođenje eura u Republiku Hrvatsku nosi. Mi smo duboko svjesni kao što je i kolega Kliman rekao da smo turistička zemlja, da od turizma punimo proračun, da od turizma praktički i živimo i da 70% prihoda u turizmu dolazi od euro zone, da 70% je štednje građana Republike Hrvatske je u euru, da 60% kredita je u euru. I prema tome, sve ono što već sada imamo ćemo imati i dalje samo bez rizika koji je danas prisutan i sa jačom stabilnosti i Republike Hrvatske, i njenoga gospodarstva i u konačnici to će dovesti do toga da svi građani Republike Hrvatske mogu živjeti još kvalitetnije u svojim sredinama.
Prva replika bit će poštovane zastupnice Pocrnić Radošević
Hvala. Poštovani kolega Mažar evo drago mi je da ste se i u svojoj raspravi osvrnuli na ono što mislim da treba naglasiti. Evo nakon sati i sati rasprave mi danas govorimo o Konačnom prijedlogu Zakona o uvođenju eura kao službene valute u Republici Hrvatskoj, a ne o tome treba li euro uvesti ili ne. Ta priča je krenula još 2003. kada smo podnijeli zahtjev i trajalo je to dugih 10 godina mukotrpnog puta da bi uopće 2013. godine postali članica. 2017. godine je pokrenuta javna rasprava o Strategiji uvođenja eura. Evo i u zadnje vrijeme krajem 2021. godine bila je inicijativa za referendumom o uvođenju eura od strane Suverenista koja nije uspjela, što znači da nije bilo dovoljno građana koji bi išli na referendum da odlučuju da li nam treba euro ili ne. I bitnije je danas naglasiti kako je uređen pravni okvir, zamjena gotovog novca, predopskrba, konverzija kredita i depozita, dvojno iskazivanje cijena, zaštita potrošača sve je to ono što je regulirano ovim predmetnim zakonom i na što danas treba obratiti pažnju, a ne na to da li euro treba uvoditi ili ne. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Mažar.
Pa upravo tako kolegice Pocrnić Radošević, mi danas svjedočimo finalizaciji ja bih rekao 20-godišnjeg cilja. Dakle taj cilj smo zacrtali 2003. kada smo predali zahtjev za Europsku uniju. Čuli smo danas i neke koji idu na emocije, pa kažu hrvatska kuna što se krvlju brani ne pušta se lako. Hrvatska kuna je bila prisutna i bit će prisutna ne samo u emocijama građana. Naravno da će je svatko od nas i zadržati. Ali ono što je bitnije od emocija je bitnija sigurnost. Bitno je svakodnevno funkcioniranje, svakodnevni život, rast kvalitete života i Vlada Republike Hrvatske i ovaj strateški cilj će ostvariti kao i sve dosadašnje na čelu sa HDZ-om kao što je bilo i ulazak u Europsku uniju i ulazak u NATO i sve ono što je još prvi hrvatski predsjednik drugo Franjo Tuđman zacrtao.
Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Mažar evo ga ja bih se isto nadodala na kolegicu Anitu. Mi stvarno danas razgovaramo o Zakonu o uvođenju eura, a ne da li bi ga mi htjeli. A mislim da bi, ovim moram podsjetiti da je i Hrvatska i 10. srpnja 2020. primljena u europski tečajni mehanizam s čime je potvrdila svoju reputaciju i kredibilitet te sustavno ispunjava ciljeve prema euro području. Znači iste godine je i usvojen Plan zamjene kune eurom koji se i kvalitetno ispunjava i da ne nabrajam. Znači a na kraju je i određen datum uvođenja eura. Znači to je 1. siječnja 2023. godine i mogu samo naglasiti da uvođenja eura je kulminacija procesa na kojem sustavno radimo u zadnja dva desetljeća. I stvarno mislim da će uvođenje eura pomoći i gospodarstvenicima i svima i da kada dođemo pod tu jednu krovnu organizaciju, krovni kišobran Europske unije da će kud i kamo biti i lakše prebroditi ove inflacije i sve ovo što nam dolazi. Hvala.
Poštovani zastupnik Mažar.
Upravo tako kolegice Budinski. Evo i potpredsjednik Vlade Republike Hrvatske i ministar financija koji je danas ovdje s nama cijeli dan i u 4 poslije podne za razliku od pojedinaca koje smo jutros vrlo kratko čuli, a koji izgleda sada imaju bitnije obaveze nego rasprave vezane za budućnost Republike Hrvatske i hrvatskih građana pokazuje ne samo predanost radu, ne samo odgovornost i ozbiljnost, nego pokazuje ono što su vidjeli i drugi. Dakle i ministri Europske unije, i predstavnici Europske središnje banke koji su došli u Republiku Hrvatsku, koji su došli u Zagreb ne da bi davali lovorike i hvalili ministra i Vladu, nego da bi pogledali da li je Republika Hrvatska ispunila sve svoje obaveze iz akcijskoga plana 19 mjera koje su vezane za i makro i mikro ekonomske politike, za javni dug, za inflaciju. Kada su vidjeli ogroman napredak koje je Ministarstvo financija i Vlada napravila mogli su samo čestitati Republici Hrvatskoj.
Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega već od ulaska Republike Hrvatske u EU jasno je izražena želja za preuzimanje eura kao naše službene valute. Kako ste i sami rekli nije to bilo jednostavno niti lako, prije toga smo morali ispuniti razne kriterije. A ja ću još jednom ponoviti samo neke prednosti uvođenja eura, a to je uklanjanje valutnog rizika, smanjenje troškova zaduživanja, smanjenje rizika, izbijanja valutne krize, niži transakcijski troškovi, jačanje trgovine i izvoza. Danas kada raspravljamo o ovom najvažnijem aktu o uvođenju eura u Hrvatskoj moje pitanje vama samo koliko smo mi tehnički spremni za uvođenje eura?
Poštovani zastupnik Mažar.
Zahvaljujem kolegice Maksimčuk na pitanju. Apsolutno mi trebamo danas raspravljati ne samo o pozitivnim, nego i negativnim i o realnim posljedicama uvođenja eura. Iz toga razloga i u svojoj raspravi sam spomenuo i monetarnu suverenost i inflaciju, dakle to su i kao kolegica Perić i ostale naše kolege to su neke teme koje su u javnosti bile namjerno plasirane kako bi se zastrašilo stanovništvo a činjenična istina je sasvim druga, dakle od inflacije koja je 0,2 do 0,4 posto na godišnjoj razini do suverenosti dakle monetarne politike da ona ne znači upravo odlazak sa kune na euro nego dapače suprotno. I na tragu i ovoga vašega određeni naši poduzetnici privatnici u konačnici ugostitelji će imati mali jednokratni trošak recimo promjene cjenika i onoga što je potrebno da bi se vidjele dvojake cijene ali dugoročna dobit radi smanjenja i kamata i smanjenja troškova transakcija i konverzije će doprinijeti tome da će u konačnici imati pozitivne ishode.
Hvala. Poštovana zastupnica Perić.
Kolega ja volim brojke, pa onda možemo pobrojati zapravo sve uspjehe koje se postiglo u periodu od 2016. do danas. Dakle, prosječna neto plaća mjesečna je porasla za 32%, za 1824 kune. Isto tako, mirovine koje su porasle za 409 kuna. Nominalno BDP je porastao sa 344 milijarde na 431 itd. Međunarodne monetarne pričuve su preko 25 milijardi eura. Dakle, sve je to jako važno napomenuti što se radilo, na koji način se radilo i sada po priči ovako kada nam govore ostale kolege onda bi sve ono što je uspjeh i što se postiglo bi trebalo zaboraviti i sada se preispitivati da li smo nešto dobro radili. Jesmo i hoćemo dobro raditi.
Poštovani zastupnik Mažar.
Hvala kolegice Perić. Pa evo ja sam pravnik pa mi nismo baš sa brojkama na ti, ali možemo naći možda neku zajedničku točku a to je činjenica. Brojke su činjenice i evo mi pravnici se hvatamo činjenica, a činjenice su da upravo zahvaljujući fiskalnoj i monetarnoj politici ove Vlade Republike Hrvatske smo stvorili ne samo preduvjete za ulazak u euro mehanizam dva za ispunjavanje kriterija akcijskoga plana za uvođenje eura u Republiku Hrvatsku nego smo i u onim ja bih rekao najtežim trenucima kada smo se trebali zadužiti i kada se trebalo, dakle napraviti i prebacivanje u valutu eura i ako nismo članica eurozone smo zahvaljujući Europskoj središnjoj banci to uspjeli i ministar najbolje zna. I kada smo se zaduživali i za naše obveznice i sve da smo imali puno kvalitetnije i bolje kamate nego neke druge zemlje upravo zato što uspjesi i činjenice govore svoje, a to prepoznaju svi i Europa i svijet, a na žalost ovi pojedinci [[Upadica Reiner: Hvala.]] nikad neće biti sretni u uspjehu.
Hvala. Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, uvaženi kolega Mažar. Strah od novoga ja bih rekao da je opravdan. To je nešto što nosi nove izazove. Naravno da mali ljudi možda nemaju ni dovoljno informacija, mi ipak koji sjedimo ovdje u Hrvatskom saboru iako nas ovdje baš nema nešto posebno imamo više informacija. Ono što ja želim istaknuti a to je ministar Marić čim je počela priča o eurozoni, o ulasku Hrvatske i prelasku Hrvatske na euro je bila briga Vlade RH i ministarstva upravo o zaštiti onih najmanjih potrošača da se ne dogodi stampedo cijena, da naši trgovci su često malo prebahati kada je u pitanju dizanje cijena, smanjite im PDV oni podignu cijenu koštanja svog proizvoda. I mislim da tu treba biti jasan i glasan i reći da Vlada Republike Hrvatske, ministarstvo ima instrumente kako i tim radnjama stati na kraj.
Poštovani zastupnik Mažar.
Pa hvala kolega Ivanović. Na žalost, mi uvijek imamo ja bih rekao dežurne paničare koji namjerno siju paniku. Sjetimo se samo početka covida i najava od oporbe da će biti 400, dijela oporbe da će biti 400 000 nezaposlenih. Pa onda sjetimo se sada vezano za cijene energenata da praktički će Hrvatska ostati bez plina i sve ostalo. Sjetimo se dakle i sada ovoga da uvođenjem eura će ne znam inflacija toliko skočiti da ljudi će živjeti na prosjačkom štapu. Bogu hvala da to ništa nije istina osim tih pojedinih zlokuhih proroka i njihovih nadanja. Ono što možemo vidjeti da je Vlada RH i u konačnici resorno ministarstvo kroz niz javnih debata, otvorenih vijeća za euro, tematskih sjednica, okruglih stolova apsolutno od prve sekunde sve radila transparentno kako bi svaki građanin u Republici Hrvatskoj u svakom trenutku imao potpunu informaciju. I ovo što će već od rujna prije uvođenja eura biti dvojake cijene ide u smjeru da sljedećih godinu, odnosno 16 mjeseci građani mogu kontrolirati cijene u kunama i u eurima.
Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa evo kolega Mažar i vi ste isto istaknuli koliko će uvođenje eura značiti za turizam i da preko 70% prihoda turizma ide upravo iz zemalja eurozone. Tu bih ja rekla da postoje brojne djelatnosti koje se naslanjaju na turizam. Znači ako će imati turizam benefit to će sigurno i poljoprivreda i trgovina i graditeljstvo itd. i time će se pridonijeti rastu i razvoju gospodarstva stabilnijim gospodarskim prilikama, sigurno i privlačenju određenih ulagača, razvoju investicija, a time i povećanju broja radnih mjesta. Kad se govori o turizmu ja bi isto tako rekla uglavnom se gleda na turizam i razvoj turizma u priobalnom dijelu, ali i sve značajniji je taj razvoj te djelatnosti u kontinentalnom dijelu što znači da će uvođenje eura kako god u turističkim dijelovima priobalja doprinjeti i razvoju kontinentalne Hrvatske.
Poštovani zastupnik Mažar.
Hvala lijepo kolegice Juričev-Martinčev. Pa apsolutno tako, dakle benefiti uvođenja eura su mnogobrojni. Konkretno za naše građane sve ono što i već sada imamo u bankama će se automatski pretvoriti u euro bez ikakvih dodatnih troškova, ali isto tako sve ono što do sada nismo imali, a turisti su htjeli od cijena u eurima, pa nadalje sada ćemo imati i upravo ovo što vi kažete kada turisti dođu ne samo u Dalmaciju nego i u kontinentalni dio Hrvatske i kada primjer vide kod kolege Ivanovića i mene u Slavoniji i Baranji da je kila čvaraka 5 eura onda sigurno će lakše pristupiti i kupiti i naše domaće slavonske proizvode jer im u njihovim valutama to neće izgledati puno kao u njihovim državama i sigurno ćemo to vrlo brzo vidjeti kao efekte uvođenja eura.
Hvala lijepo. Sada će govorit poštovani zastupnik Goran Ivanović, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče HS, uvažene suradnice ministra Marića, uvažene kolegice i kolege. Sutra ćemo raspravljati o tome hoćemo li raspustiti HS i žao mi je što nikada evo još nisam imao priliku govoriti pred punim saborom, a možda će se sutra sabor ukinuti, pa će mi ta želja stvarno ostati uskraćena i to je stvarno žal koji moram izraziti. Žao mi je što naši građani, vratit ću se poslije na temu, al moram to, moram to reći, to jednostavno mislim da je dio političke higijene, političke kulture. Nekad je bio važan prime time, zašto raspravljamo o važnim točkama u 5 popodne, zašto raspravljamo utorkom, a ne petkom kad se više gleda televizija. Danas raspravljamo o jednoj točki dnevnog reda koja je sudbonosna za RH, koja mijenja monetarnu politiku, uvodi euro kao način plaćanja i sredstvo plaćanja u RH i to ovdje apsolutno ne zanima nikoga osim par izrečenih floskula, kriterij, inflacija, nismo spremni, srljamo kao guske u maglu, vanjski dug i ništa bitno od toga nije rečeno osim evo tih nekoliko floskula. Svaka vlada, ozbiljna vlada, HDZ ima vladu koja je vrlo ozbiljna i vladu koja je dobila povjerenje hrvatskih građana na osnovu programa. Jedna od programskih točaka ove vlade je bila uvođenje eura odnosno ulazak u eurozonu, znači hrabrost i mudrost ljudi koji vode i monetarnu i fiskalnu politiku mora biti na toj razini. Ovdje nema, ovdje nema ministra Marića, ali sasvim, sasvim svejedno, mnogi zastupnici su za ministra Marića rekli, pa i šira javnost RH da je to najbolji ministar financija u povijesti RH, pa zašto mi onda tom čovjeku ne vjerujemo, jel mi stvarno mislimo da taj čovjek želi loše Hrvatskoj, da želi uvesti Hrvatsku u društvo loših zemalja ili želi tu Hrvatsku učiniti boljom zemljom, zemljom u koju će se vratiti ljudi možda koji su iz nekih razloga iz iste te zemlje otišli. Kolega Lalovac je dobro, dobro govorio. On je rekao uz sve ono možda što, što postoji da ipak ulazimo u dobro društvo, ulazimo u bolje društvo, u društvo zemalja koje su gospodarski jake i stabilne i samo kad usporedimo 9.g. znači 2013.-2022. možemo shvatiti koje benefite je Hrvatska ostvarila ulaskom u EU. Da nismo bili članica, kamo sreće da smo postali članica 2007.g. Hrvatska bi sigurno izgledala još bolje, no žalosti, žalosti ta činjenica da ova tema uglavnom ima nekoliko floskula koje se izgovaraju u hrvatskoj javnosti, a ovdje smo čuli od relevantnih ljudi, ja nisam financijski stručnjak, niti makro, niti mikro, niti bilo kakav, ali sam čovjek koji sluša ovdje što govore pametni ljudi. Pa s bilo koje stane dolazili i ne mogu se složiti s nikim koji ima samo političku ideološku mantru ne bi li evo na neki način nanio nekakvu štetu premijeru Plenkoviću i ministru financija, omalovažio ga i izazvao nekakvu širu političku, dnevnopolitičku raspravu, ja smatram da ulazak Hrvatske u eurozonu je povijesni događaj, on će se dogoditi, mi smo u taj proces ušli, to je program i programska odrednica Vlade RH i na tome treba čestitati ljudima koji su na tome intenzivno radili ono što treba i s tim ću završiti, zaštiti hrvatske građane od onih koji će ih pokušati na bilo koji način opljačkati, na bilo koji način uraditi ono što nije sukladno niti moralu, niti etici, pa na kraju krajeva niti domoljublju, e protiv takvih se treba boriti. Ja sam siguran da i Ministarstvo financija i Vlada RH ima instrumente za takvo djelovanje. Stoga evo još jednom čestitke ministru Mariću, Ministarstvu financija i naravno čestitke i premijeru RH Andreju Plenkoviću kao čovjeku koji drži do svojih obećanja. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo jednu povredu Poslovnika, dignuo ju je poštovani zastupnik Bulj, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega je povrijedio čl. 238. omalovažavajući zastupnike jer drugačije misle od njega i kaže da smo mi
Oprostite nema nikakvog omalovažavanja. Dobijate temeljem Članka 239. opomenu.
… da ste vi, pametni oni, da su jedino pametni oni koji će glasati za uvođenje eura, a mi smo svi ostali budale …
Temeljem Članka 240. stavak 1. izričem vam opomenu s oduzimanje riječi.
… a ja kažem da ste vi svi zajedno, svi nacionalnih interesa i naroda koji glasate za uvođenje eura bez referenduma.
Molim vas prestanite. Temeljem Članka 240. stavak 2. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi. Molim vas sjednite.
Dozvolite da završim 30 sekundi.
Ja sam vam izrekao opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovom temi.
Nisam vas čuo ja sam govorio.
To što vi mene ne slušate …
Kad ste vi rekli, prije neki dan jel.
… nego svoje pričate to je vaš problem. Izvolite sjesti.
Ali u 30 sekundi ja sam bio, vi ste mene prekinuli.
Izvolite sjesti.
Ne razumim što hoćete reći.
Hoću reći da ste dobili temeljem Članka 240. ponovit ću vam, stavak 2. opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi. Izvolite sjesti.
A kad ste vi to rekli, kad ste vi to kazali? Unutar okvira …
Nemojte sa mnom diskutirati.
Pa ja ne diskutiram samo kažem …
Temeljem članka, ja ću vam izreći opomenu udaljenja za današnji dan.
… da nisu samo pametni oni koji glasaju za, koji glasaju za, koji glasaju za euro, za euro, uvođenje eura ja kažem da su izdajnici i protiv naroda … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Temeljem Članka 241. stavak 1. izričem vam mjeru udaljenja sjednice za današnji dan. Molim vas napustite dvoranu.
Pa dozvolite zastupniku da govori dok je njegovo vrime.
Ma koje vrijeme …
Pa 30 sekundi na satu je vrijeme.
… nemate prava zlorabiti instituciju povrede Poslovnika.
Pa nije ovo, pa nije ovo nasljedno vaše … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Nemate pravo zlorabiti instituciju povrede Poslovnika.
Nisam čuo kad ste rekli meni da sam povrijedio Poslovnik jer je to bilo unutar 30 sekundi.
Ja sam, to je vaš problem oprostite, što ne slušate što predsjedavajući govori.
A zašto vi ne opomenete nekoga što kaže da su glupi oni koji će, koji su, koji nisu za uvođenje eura?
Želite da, ja vas lijepo molim da napustite dvoranu.
Ovo je ravno veleizdaji. Zbog čega, jer se bojite referenduma o uvođenju eura.
Temeljem Članka 241. stavak 3. izrečem vam mjeru udaljenja sa sjednice u dvostrukom trajanju. Nastavite vi to dalje govoriti. Ja vas lijepo molim da ne remetite rad sabora.
Postali ste presmišni.
Poštovani zastupnik Šimić ima repliku.
Poštovani potpredsjedniče, kolega Ivanović, pa evo prilazimo samom završetku, završnim obraćanjima klubova zastupnika, čuli smo puno toga, pa recite mi koje je završno vaše mišljenje u smislu da li je tema uvođenja eura politikantska tema ili je to tema koja je prije svega financijska tema, ekonomska tema. Da li će uvođenje eura po vašem mišljenju doprinijeti unapređenju svih gospodarskih grana RH i mislim da je vrijedno evo spomenuti također i činjenicu da je danas održano Nacionalno vijeće za uvođenje eura gdje su predstavljeni svi benefiti uvođenja eura, ali također predstavljena i da tako kažemo jedna garancija budućnosti naše kune koja će postati evo kao što je Hrvatska postala sastavni dio EU tako će se hrvatska unija, hrvatska kuna naći na novčanicama odnosno kovanicama eura. Hvala.
Hvala vam lijepo, samo čas molim vas. Ja sam zamolio da napustite dvoranu, vi namjerno to nećete napraviti vi ne poštujete ovaj sabor … [[Upadica se ne razumije.]] vi ne poštuje ovaj sabor, vi prezirete ovaj sabor i prezirete demokraciju. Sustav demokracije očito za vas ne znači ništa, parlamentarne demokracije … [[Upadica se ne razumije.]] Poštovani zastupnik Ivanović, izvolite nastavite.
Hvala lijepo. Ušao je glasno, a izašao je tiho prije nego što odgovorim na, na repliku gospodina uvaženog zastupnika Šimića. Da, naravno da je ovo povijesni trenutak i tu opće nema dileme i ovo je i politički trenutak i ovo je svekoliki trenutak, na kraju krajeva ovo je trenutak kada program jedne vlade koja je pobijedila na izborima 2020. godine, a jedna od odrednica tog programa je i bila eurozona i uvođenje eura kao nacionalne valute je ispunjenje toga, toga cilja. Prema tome, nemamo uopće tu što raspravljati na taj način. Što se tiče oznaka koje će biti na kovanicama euru, euro novčanice ja mislim da smo savršeno pogodili simbole koji na najbolji mogući način pokazuju da je to Hrvatska, da su ti likovi koji se nalaze na tim novčanicama ono što uvijek svakom turistu koji bude došao, svakom građaninu iz druge zemlje može biti asocijacija [[Upadica: Hvala lijepo.]] upravo da se nalazi u Hrvatskoj.
Hvala lijepo. Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala. Poštovani kolega Ivanović, evo kolega prije mene je spomenuo da je jučer bila sjednica Nacionalnog vijeća za uvođenje eura na kojoj je i ministar financija istaknuo da je prosječna inflacija ove godine bila 6,3% što je na razini prosjeka EU i da vjeruje da će RH ispuniti ovaj kriterij kao konačni za donošenje odluke, konačne odluke o uvođenju eura koja bi trebala biti negdje u srpnju ove godine. Isto tako predstavljena je i novčanica od jednog eura s motivom kune što nam je svakako svima drago da je na otvorenom natječaju čak dobio prijedlog jednog studenta iz Hrvatske. Prepoznatljiva je i podsjetnik je trenutnu novčanicu koju koristimo i na koju smo ponosni jer predstavlja i slobodnu i samostalnu RH. Također na nacionalnoj sjednici spomenute su i pripreme za tiskanje novca koje bi trebale krenuti u 7. mjesecu kako bismo od 1. siječnja 2023. i koristili [[Upadica: Hvala.]] novčanice eura.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo. Možda ovo vrijeme ulaska Hrvatske u eurozonu, uvođenja eura je izazovnije nego možda vrijeme prije godinu ili dvije. Budimo iskreni inflacija koja je zavladala diljem EU pa na kraju krajeva i globalnog svijeta nije nešto se dešava samo na prostoru RH, no kad se uspoređuju te, te brojke sa članicama EU, Hrvatska tu još relativno i dobro, dobro stoji. No, izazovna vremena su upravo ta koja pokazuju imamo li dovoljno hrabrosti, imamo li dovoljno mudrosti, znanja, vizije da Hrvatsku državu učinimo onakvom kakvu je naši građani žele, a to da bude jednaka za sve da daje svima jednaka prava i da u njoj ljudi na kraju krajeva dobro žive.
Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Ivanović, pa evoga 19 zemalja je u eurozoni, a da bi ušao u eurozonu moraš ispuniti neke kriterije. Koliko znamo da jedino Danska je rekla da neće ući u eurozonu, ostale vjerojatno moraju ispuniti nekakve kriterije. No nećemo sad to … Mislim kad se slušamo da će izazvati inflaciju, da ljudi nisu za euro, pa kad slušate naše gospodarstvenike, poljoprivrednike, srednje i male poduzetnike svi podržavaju i vele da će biti puno bolje njima za poslovanje i za sve ostalo da se uvede euro. Naravno da će biti inflacija, ali inflacija sigurno nije izazvana uvođenjem eura nego sa situacijama koje ste maloprije sami naveli koje su sigurno izazvane ratom i u Ukrajini i sa svim ostalim što se događa i prije covidom. Prema tome, pa mene stvarno interesira da li taj euro na koji način će stvarno pomoći i poljoprivredi i gospodarstvu? Molim vas.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo. Krenut ću od ovog zadnjeg, pa i sada poljoprivrednici u biti barataju eurima. Europske burze, svjetske burze su izražene uglavnom u eurima, cijene žitarica uljarica ili bilo kojih poljoprivrednih proizvoda, već sada funkcioniraju u eurima i mislim da će tu poljoprivrednicima biti lakše, cijene strojeva, svega onoga što ide uz to. Naglasili ste da su neke zemlje rekle da neće uvesti euro i Finska do sada nije pokazivala interes za ulazak u NATO pa evo to će se dogoditi, prema tome svako vrijeme nosi svoje. Ja bi rekao da to i je možda bogatstvo EU što ona nikoga nije prisilila da mora uvesti euro nego je rekla uvest ćete euro u trenutku kada budete spremni i kada budete naravno ostvarili određene kriterije koji se traže i zahtijevaju da bi uopće pristupili eurozoni.
Poštovani zastupnik Brumnić.
Poštovani kolega. Nisam se htio ustvari javljati za repliku, ali ste me potaknuli ovim vašim zadnjim dijelom rasprave kada ste rekli da će hrvatska vlada zaštiti hrvatske građane instrumentima, pa me zanima kojim to instrumentima će hrvatska vlada zaštiti svoje građane kada vidimo da sada hrvatska vlada ne uspijeva nikakvim instrumentima zaštiti hrvatske građane od povećanja cijena. A u samom zakonu je jasno definirano da niti će se vlada baviti povećanjem cijena nego će propustit nadzor nad time udrugama koje će onda moć kritizirati određeni način oni koji podignu cijene, a što se tiče bankarskog sektora, to sam do sada nekoliko puta govorio, onaj dio koji je trebao biti reguliran na koji način će se mijenjat odnosno prednost kamatne stope. Danas ovdje niti ima guvernera koji je mogao o tome nešto reć, niti je u zakonu propisano da one građane koji su bili odgovorni se zaštiti.
Hvala. Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo. Prvi dio vaše replike odnosno pitanje kako vlada nije zaštitila građane RH mislim da apsolutno ne stoji, nije točno. Ove zadnje dvije godine koje će povijesno biti dokazane da su najizazovnije godine bile u proteklom, pa rekao bih od 20. stoljeća pa na ovamo, hrvatska vlada je itekako puno učinila za hrvatske građane, za hrvatske poduzetnike, za sve ono što znači očuvanje one osnovne supstance bez koje jedna država ne može nastaviti dalje i to smo svjedočili ovdje u HS pa rekao bi na dnevnoj bazi. Što se tiče zaštite, mi konačno moramo shvatiti da je ovo naša država da u njoj žive naši građani i da svako ko pokušava varati te građane ko od tih građana želi uzimati novac nije dobar građanin, nije dobar čimbenik društva. Prema tome, ne postoje univerzalni instrumenti i toliko efikasni s kojim bi mi to zaštitili. Moramo reći i biti svjesni ako nam država pomaže, mi toj istoj državi uzvraćamo, no često ta ljubav nije uzajamna, nažalost.
Hvala lijepo. Sada će govoriti poštovana zastupnica Branka Juričev Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici predlagatelja, kolegice i kolege. Pa evo pred sobom imamo Konačni prijedlog Zakona o uvođenju eura kao službene valute u RH u drugom čitanju. ja mogu konstatirati da u biti uopće nema primjedbi na ovaj zakon jer nisam čula da je neko rekao da ovaj ili onaj članak nije dobar, da ga treba mijenjati ili ne znam da li je uopće podnesen koji amandman na koji od članaka. Primjedbe su o samo uvođenju eura, da li ga uvoditi ili ne, to je onako kako sam ja mogla iz ove rasprave iščitati. U biti još znamo kad smo podnijeli zahtjev za članstvom 2003.g. da smo mogli znati da će jedan ovakav zakon doći na naše klupe. Imali smo u hrvatskom zakonu i ugovor o pristupanju 9. prosinca 2011. koji smo potvrdili. Kad govorimo o referendumu i referendum za ulazak u članstvo smo također imali 22. siječnja 2012.g. i tada je dvije trećine našeg stanovništva potvrdilo i željelo članstvo u EU. Danas kad govorimo o bilo kakvoj kupnji prodaji, ja ne znam da li bilo koji naš građanin govori o cijeni metra kvadratnog zemljišta poslovnog prostora, stambenog objekta i sl. da ne govori u eurima. Čuli smo 76% ukupnih štednih i oročenih depozita u bankama je također u eurima, preko 59% robnog uvoza obavljamo sa zemljama euro područja, od 10. srpnja 2020. kad smo ušli u Europski tečajni mehanizam 2, dvije i pol godine marljivo radimo kako bi ispunili akcijski plan i kriterije od stabilnosti cijena, održivosti javnih financija, stabilnosti tečaja, konvergencije, dugoročnih kamatnih stopa i sada sa ponosom možemo reći da smo te kriterije ispunili jer uvođenjem ovog uvođenjem eura uklanjamo valutni rizik kao što smo čuli koji su stanovništvu poduzetnicima i državi izrazito izloženi. Time ćemo povećati konkurentnost, privući ćemo ulagače, očekujemo stabilnije gospodarske prilike i rast, veće investicije, nova radna mjesta. Nakon uvođenja eura i glas Republike Hrvatske počet će se uzimati u obzir pri donošenju odluka u najvažnijoj europskoj financijskoj instituciji, tj. Europskoj središnjoj banci. Mogli smo čuti od ministra da nam je prioritet zaštititi naše građane potrošače, maksimalizirati zaposlenost i kao što je rekao točno ću ga citirat ne žmiriti na negativnosti. Prema tome, sve ono što nam je bitno trebamo tu danas reći a ne samo reći mi smo protiv eura i slično. Kroz različite članke i moglo se čuti i danas kako će ne znam 20000 radnika u mjenjačnicama ostati bez svojih radnih mjesta. Treba reći da sa 31.12. 2021. godine imamo 1148 ovlaštenih mjenjača sa važećim odobrenjima HNB-a, nešto ih posluje oko 1000. Od toga su brojni stalni ili povremeni sezonski. Svega 250 imaju mjenjačko poslovanje kao osnovno i prevladavajuću djelatnost dok su ostali sporedni, ne znam na recepcijama hotela, kampova, turističkih agencija, marina, benzinskih crpki. Po pitanju mjenjačkih poslova sigurno da će to najviše stajati banke. Po nekim procjenama one bi tu mogle imati značajnije gubitke prihoda zbog smanjenja obujma mjenjačkih poslova i gubitka prihoda od pozitivnih tečajnih razlika. Naime i kunski krediti, štednja pretvorit će se u eurske što znači i manja kamata na kreditima. Ono što je bitno za ovaj zakon reći i najznačajnije, njime se žele zaštiti građani potrošači od neispravnog preračunavanja i zaokruživanja cijena, a tu točno se navodi kad dolazi do preračunavanja, zaokruživanja čak u onom periodu kad ćemo imati dvojne cijene koji to objekti zbog opravdano viših troškova nisu u obvezi, koji to jesu. Znači od onih bakica na tržnici do totema na benzinskim crpkama i slično. Da će pozitivno ovo utjecati na turizam i investicije i jačati međunarodnu razmjenu također i smanjiti transakcijske troškove to nas sve sigurno zajedno veseli i ne trebamo zaboraviti da upravo ulazak u EU nam je donio brojne benefite i one koje donose europski fondovi.
Imamo više replika. Prva je poštovanog zastupnika Brumnića.
Poštovana kolegice govorite neistinu kada kažete da nitko nije dao primjedbu na ovaj zakon. Ja sam je iznio ovdje za govornicom tri puta, dva puta na odboru i barem jedno dva ili tri puta u svojim replikama. Problem kamatnih stopa definiran u članku 58. gdje fiksne kamatne stope koje su ugovorili naši građani u kunama ne bi li bili odgovorni prema sebi i društvu ostaju nepromijenjene neovisno što i vi i kolege iz ministarstva i Vujčić ispred HNB-a objašnjavaju da će građanima ulaskom u eurozonu kamate biti manje. Neće, člankom 58. je jasno definirano da ste stali na stranu banaka i da banke zadržavaju tu veću kamatnu stopu koju su prije toga obrazlagale time što imamo određeni veći rizik kada su u kuni, nego kada su u euru.
Hvala. Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Kolega Grubnić, ja ću vam se sad tu javno ispričati jer ja sam stvarno nastojala slušati sve rasprave i nisam čula, niti sam vidjela još nekakav amandman. Ako ste vi to i podnijeli u obliku amandmana … … [[Upadica Brumnić, ne razumije se.]] Dobro, ali [[Upadica Reiner: Molim vas, hajde nećemo …]] nećemo polemizirati ovako [[Upadica Reiner: Tako sa mjesta i govornice.]] Uglavnom danas nisam čula primjedbu na neki članak, a niti čula da se podnio amandman. Evo moja isprika ako ste vi to izgovorili.
Poštovani zastupnik Kliman.
Hvala lijepa. Danas smo čuli zaista puno paušalnih ocjena od kolega iz oporbe. Ja bih se složio sa vama da suštinski nitko nije ovaj zakon negirao osim rekao bih iz nekih folklornih pobuda. Ja bih se osvrnuo na jednu situaciju opet o turizmu, ja znam da vi to jako pratite kao i ja. Vi znate da turoperatori, dakle svi oni koji surađuju sa hrvatskim turizmom sve cijene se izražavaju u eurima, pa i one zemlje koje nemaju uveden euro kao svoju valutu. I cijelo vrijeme kad se razgovara sa njima razgovara da li ćete ući u eurozonu, kada ćete ući u eurozonu i to je jedan poticaj i danas u raspravi gdje smo razgovarali o tim problemima. Ali još jedan momenat je. Prije mjesec dana razgovaram sa jednim istaknutim turističkim radnikom i on mi kaže, znaš umjesto toga što samo pitaju da li ćemo ući u eurozonu pitaju nas i da li smo u članstvu NATO-a.
Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Pa kolega Kliman, govoriti i ponavljati se ponovno vezano za turizam svi znamo koje benefite imamo od turizma i mi kao zemlja i kako je značajan udio BDP-a upravo od turizma i koje se sve djelatnosti naslanjaju na tu djelatnost, isto tako kad ste spomenuli cijene ja sam malo prije nabrojila da u biti nema našeg građanina koji kupuje ili prodaje zemljište, objekt, poslovni prostor, iznajmljuje a da nisu cijene u eurima. Isto tako cijene smještaja. Već dugo godina kad nekoga pitaš kolika ti je cijena ležaja ja mislim da i ona bakica koja bez podcjenjivanja nije ni obrazovana, ne znam koliko ima razreda osnovne škole, da će ona reći kod mene je ležaj 10, 15 eura, a neće reći koliko je to u kunama. Prema tome, ovo je daleko jednostavnije i turoperatorima a i gostima vezano za usporedbu kolko je to vrijednost smještaja, objekta i boravka u hotelu u Hrvatskoj ili nekoj drugoj zemlji eurozone.
Hvala. Poštovana zastupnica Jelkovac.
Hvala lijepo poštovani potpredsjendiče. Poštovana kolegice, ponovili ste sve one benefite koje ćemo imati nakon uvođenja eura i toga smo svi svjesni. Osim brojnih naših sugrađana i pravnih osoba koje se bave turizmom što ste i sami spomenuli kojima će sigurno biti puno lakše nakon uvođenja eura sigurna sam da i brojni naši poduzetnici pogotovo oni koji su na vanjskom tržištu jedva čekaju uvođenje eura. Međutim, isto tako želim u stvari naglasiti da se slažem s onom što je rekao kolega Daus mislim da je problem u količini para, tako je on rekao, ali količina para je ista, bilo u RH, bilo da se radi o kunama ili danas sutra u eurima i mislim da je to najveći problem koji će osjetiti oni naši najsiromašniji građani i da će tu vlada sigurno kao i do sada tražiti rješenja i mislim da je u stvari taj dio građana najzabrinutiji i da će vlada pokušati kao i do sada i da plaće rastu i da mirovine rastu i da se sigurno poboljša i standard tih naših sugrađana, pa vas molim da nešto kažete šta vi mislite o tome.
Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo kolegice Jelkovac, pa svi zajedno dijelimo zabrinutost tih naših ja bi rekla najugroženijih slojeva stanovništva i sada bez obzira što još nemamo euro svjedoci smo kao što su i rekli tu kolege da rastu cijene pojedinih proizvoda, prije svega energenata, ali isto tako vidimo da vlada ne sjedi skrštenih ruku, da je išla i sa paketom mjera i da će isto tako sigurna sam u narednom periodu kad bude se vidjelo koji su to slojevi najpogođeniji, kojima treba najviše naša pomoć da će se reagirati. Evo imamo, sad ide i rebalans proračuna, pa onda moguće je za očekivati da i tu bude nekakvih pozitivnih reakcija jer već ti naši posebno umirovljenici i oni radnici koji žive i rade za minimalac su sigurno već jako ugroženi s obzirom na visinu cijena.
Poštovana zastupnica, poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala, hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvažena kolegice, ove smo teme već iscrpili i moram nešto apostrofirati, kolega Bulj je bio udaljen sa sjednice jer je govorio nešto što je također neistina i to vrlo opasna neistina da Hrvatskoj treba referendum. Mi smo imali referendumsku inicijativu protiv uvođenja ili za uvođenje eura u Hrvatskoj. Ta inicijativa je bila legitimna, bila je legalna, nije skupila dovoljan broj potpisa, no ti isti možda koji nisu podržali tu inicijativu danas govore da Hrvatska nikako ne smije ući u eurozonu odnosno uvesti euro ako ne provede referendum. Mislim da je ta naknadna pamet te obrnute teze koje skroz slušamo ovdje u HS bitno zbunjuju hrvatsku javnost, a i s druge strane ne doprinose apsolutno toj boljoj Hrvatskoj kojoj ova vlada teži da ostvari i svojim programom, a na kraju krajeva i svojim, svojim djelovanjem.
Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Pa kolega Ivanović u pravu ste. Ponovno se poziva kolega Bulj na referendum, imali su pokušaj i građani nisu im dali toliko potpisa da je zakonski moguće to provesti. Isto tako ne treba zaboraviti da taj referendum nešto i košta i to dobro košta i to bi ponovno platili ti isti naši građani, a ja sam spomenula ishod onog referenduma za ulazak u EU kada je 2/3 naših sugrađana pristalo i reklo da želi ulazak u EU, a znamo ulazak u EU da je onda prirodni slijed da jednog dana i prihvatimo euro i uđemo u eurozonu.
Poštovani zastupnik Šimić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovana kolegice, pa evo danas je na sjednici Nacionalnog vijeća za uvođenje eura potvrđena činjenica da je RH najeuriziranija država izvan eurozone. Što to znači? Pa činjenice koje govore u prilog tome su da je gotovo 76% svih oročenih štednih depozita u bankama upravo u eurima, da je gotovo 50% ukupnih kredita vezano uz valutnu klauzulu sa eurom, također i da je količina robnog uvoza i izvoza prosječno oko 55% upravo sa zemljama europodručja. Sve to govori u prilog da je jedino ono što nama slijedi prilikom dublje integracije ulaska u EU je upravo uvođenje eura uz ulazak u zonu šengena.
Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Kolega Šimić, upravo na toj istoj sjednici i dalje veseli i kaže, ponovno očekujemo i smanjenje proračunskog manjka i to sa 2,8% u ovoj godini, a 1,6% u '23., 1,2% u '24., istodobno se javni dug će smanjivati sa 79,8% u ovoj godini na 76,2% i tako imamo puno brojki i činjenica koje govore što i kolko radi naša vlada u okolnostima koje nisu, nisu ohrabrujuće. Znamo da povećava se cijena energenata, znamo stanje u Ukrajini, sve to naravno se reflektira i na našu zemlju, kao što je rekao i kolega Kliman, naše mjesto i pozicija u NATO-u i slično sve to utječe na razvoj, na život u RH i razvoj gospodarstva.
Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice, pa ja mislim da smo manje-više danas sve čuli i puno toga se reklo, ali ja bi ipak na kraju još samo se osvrnula da je informiranost jedna od najvažnijih značajka, pa bi, na neki mislim da ovo je godina zadnja u koju ulazimo u zadnju fazu tog procesa, važno je da su svi, da se svi zajedno senzibiliziramo za ovu temu i dignemo pozornost svih građana, mislim da se na neki način mora objasniti da ne bilo nekakvih priča zbog čega je, evo ga čujemo i tu i od naših kolega saborskih zastupnika puno toga, ali mislim da bi ipak jedna informiranost bila i jedan dio i naše obaveze da i mi javnost pogotovo u krajevima gdje živimo na neki način ovoga informiramo naše građane. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Pa kolegice upravo to što ste rekli zadatak svih nas tu u saboru saborskih zastupnika je da našim građanima kažemo što je to što oni dobijaju eurom, ako ćemo ih mi strašiti s tim onda će to biti još i gore. Sigurno da onda njihova pozicija, njihovo razmišljanje i odbijanje samog tog eura evo neki kažu to će izgledati drugačije, to više nije naše, to sigurno kuna je bila isključivo i samo naša, ali mi smo davno kao što sam nabrojila već podnijeli zahtjev za članstvo, potvrdili ugovor o pristupanju, ušli u EU i time i puno toga dobili s druge strane. Nisam stigla reći koliko smo sve povukli sredstava iz eu fondova, znači to je nešto što naši građani vide na svakom koraku, ulicu asfaltiranu, cestu, izgrađen vrtić, školu to ništa ne smijemo zaboraviti, to nam sve ide u kompletu. A što se tiče cijena ovaj zakon nastoji maksimalno zaštiti potrošače i građane kako te cijene ne bi podivljale.
Poštovani zastupnik Pavić.
Poštovana zastupnice. Ja vjerujem da kad ste malo napravi analiza stanja u Hrvatskoj i ono što nam se zapravo dešava nakon uvođenja eura i sva ona zbivanja, mislim da bi bilo jako malo građana Hrvatske koji bi bili protiv uvođenja eura. No moramo biti svjesni da će to olakšati poslovanje našim poduzetnicima koji posluju i na burzama jer na burzama, evo recimo uzmimo burzu hrane, tamo plaćaju u dolarima preračunavaju u kunama, a obračunavaju u eurima. Znači imate jedan korak više i teško je poslovati stvarno u takvim uvjetima. Ali moramo biti svjesni da trenutna situacija u Hrvatskoj nije baš sjajna, nije baš bajna i zbog toga postoji jedna skepsa kod mnogih naših zastupnika i oni su skepsu to ovdje iznijeli, a osim toga vjerojatno ste i upoznati da u ovom momentu sada trenutno Hrvatska ne ispunjava uvjete za ulazak u eurozonu. Nadam se da će se to promijeniti do kraja godine i da će to Europska komisija prihvatiti. Hvala.
Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Kolega Pavić RH je ispunila sve uvjete. Ovo što smo i maloprije govorili ako ćemo ljude na neki način strašiti šta im se sve može dogoditi onda šta kažete možda će većina građana reći ne jer će s time poskupiti cijene, stalno se o tome govori. A isto tako pitala bi bilo koga od vas saborskih oporbenih zastupnika kad bi bilo vaše vrijeme, kad ste vi u kojem trenu bilo ko od ne znam koje godine pomislio e ovo je dobro vrijeme i sad je Hrvatska u dobroj situaciji stabilna po svim pitanjima. Svaki put u svako vrijeme kad se priča ovo je meni treći mandat, svaki puta oporba proziva nikad gore nije bilo za naše građanstvo i bit će još gore i upravo sa ovim zakonom još gore i tako je stalno. To stalno slušamo.
Hvala lijepo. Sada će u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a … [[Upadica se ne razumije.]] hvala vam nemojte, završno govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković. Nema je gubi pravo na govor, pa će onda završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Anton Kliman. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Evo danas cijeli dan slušamo rasprave i složio bih se s kolegicom Brankom da suštinski nismo dobili nekakve velike otpore za u drugom čitanje za uvođenje eura kao službene valute u platežni sustav RH. Mislim da je ovaj zakon dobar, dobro je raspravljen u obadva čitanja i osim sitnih primjedbi reko bih ono što sam i rekao u jednoj replici, pa skoro i folklornih gdje se određene političke skupine pokušavaju izreferirati da ćemo izgubiti suverenost ako uvedemo euro, da ćemo biti izdajnici svoga naroda ako budemo glasali za ulazak u euro, ja sam upravo uvjeren da ćemo sa tim činom u onaj sljedeći petak 13. je znakovit petak 13., ali bit ću sretan kad budemo uveli euro, kad budemo praktički uveli euro u odgodi, da će to biti dobar datum za RH i za hrvatske građane i za hrvatske gospodarstvenike. Rekao bih da je RH od svog nastajanja, dakle od neovisnosti imala nekoliko strateških velikih pozicija, a to je stjecanje neovisnosti koju smo nažalost kroz krvavi rat zaslužili, dakle to smo uspjeli odraditi pod vodstvom predsjednika Tuđmana, pa smo praktički ušli u NATO i u EU i mislim da su ovi kišobrani koje smo dobili sa NATO-m i ulaskom u EU jako dobri i jednostavno pomaknuli su nas u jednu dobru poziciju da možemo se nositi sa svim nedaćama koje nosi vrijeme koje je bilo iza nas, a ispred nas, a vjerojatno će ga još isto tako i biti, ali i ovaj kišobran eurozone mislim da će nam donijeti puno toga dobroga. I ono što smo čuli kroz današnje rasprave ja u to uopće ne sumnjam. Rekao bih da su ovi naši napori kako i Ministarstva financija, ali i cjelokupne Vlade RH bili reformski, dakle oni nisu sami administrativne naravi nego se zaista trebalo odraditi jako velik dio posla i to se vidjelo i kroz sve ove krize koje smo imali kroz ovo recentno vrijeme od 2000.g. na ovamo i mislim da nije bilo tih mehanizama mislim da bi mi puno, puno lošije prošli. Bilo je tu i govora da smo pali 2020.g. da smo imali jako veliki pad BDP-a. Međutim, mi smo se zaboravljamo reći da smo se 2021.g. imali najveći porast BDP-a, jednostavno mi imamo takvo gospodarstvo koje je ovisno o uslužnim djelatnostima još uvijek dominantno to je turizam i to se pokazalo na neki način i dobra situacija u tom dijelu. Ali smo vidjeli i jednu određenu otpornost hrvatskog gospodarstva upravo sa izvozom, a izvoz je bio najviše u zemlje eurozone. Dakle, evo važno je zaista napomenuti da kada stavimo pluseve i minuse, da su plusevi izuzetno na strani uvođenja eura i mislim da je i današnja rasprava i prijašnja rasprava pri prvom čitanju pokazala sve benefite i da je to jednostavno dobra odluka Vlade Republike Hrvatske. Na neki način zahvalio bih se i ministru Mariću koji je to vodio znalački do ovog stupnja. Rekao bih da ćemo i 1.1. to dobro primijeniti kada se bude uveo euro. Ali isto tako i predsjedniku Vlade koji je zaista u jednoj strateškoj odluci odradio to sve zajedno sa Vladom Republike Hrvatske. Imamo još za uvesti Schengen i mislim da smo tu negdje zatvorili za sada neku našu, strateške pozicije i mislim da će ovo biti jako, jako dobro za hrvatske građane i za hrvatske poduzetnike. Evo hvala vam lijepo i normalno klub HDZ-a će podržati ovaj zakon.
I vama. Gospođa Katarina Peović, završno Klub zastupnika HSS-a i Radničke fronte.
Dobar dan! Osvrnut ću se samo na par notornih gluposti koje smo čuli u ovoj raspravi, pa mislim da nije zgoreg ipak malo replicirati. Bez namjere da bilo koga branim, ali spominjati referendum neke inicijative kao argument d je bilo referenduma i da je ovo demokratski izglasan u eurozonu je potpuna ono mislim nebuloza. A spominjati pak ulazak u Europu kao referendum za euro je opet dodatno logička stvarno gimnastika. Riječ je o referendumu na kojem je glasalo manje od polovice glasača na kojem se prijetilo umirovljenicima, to se sjećam jako dobro da neće dobiti mirovine i ovdje je bilo par takvih sličnih argumenata za koje je mijenjan zakon kako bi referendum prošao. Toliko o tome, čisto faktografski to nisu naprosto argumenti koje bi trebali uzimati kao relevantne. A u raspravi ministra Marića koji nije sad ovdje sa nama, kao što nije sa nama ovdje ni HNB koji bi trebao tu biti da bismo imali neku normalnu raspravu koja bi možda i dovela do nekih amandmana iako ovdje stvarno amandmane niti ne treba podnositi. Ne znamo rasprava je nešto šira od onoga da li trebaju biti kovanice ovakve ili onakve i na koji način se treba zaokruživati iznose. Znači ministar je u svojo raspravi rekao da su poslodavci zadovoljni i da su kreditne institucije zadovoljne, pa na to treba odgovoriti. Naravno da su zadovoljni jer ulaskom u euro, u eurozonu znači primjeren način postizanja konkurentnosti postaje rezanje plaća, podizanje intenziteta rada i pritisak na javnu vlast da se dodatno fleksibiliziraju radni odnosi. Naravno da odgovara onima koji su pozdravili ovo. Pri tome znači opet treba ponoviti da imamo ozbiljne stručnjake koji pak nisu za ulazak u euro bez obzira da li jesmo ili nismo, ali to su argumenti koje treba navesti i ne skrivati činjenicu da su nobelovci stručnjaci poput Stiglitza, Krugmana, Janisa Varufakisa, Wolfganga Streecka bili ipak za to da se ne ulazi u Europsku monetarnu uniju. Ono što se ovdje ispostavlja kao nekakav okvir i to je ono što neke brine je da se Europska monetarna unija uspostavlja kao jedan okvir za vođenje ekonomske politike, gdje će još manje, znači imati utjecaja HNB kroz uspostavljanje tih konkurentnih odnosa ili radnih odnosa konkurencije, fleksibilnosti nadnica i cijena što će postati kod nas i već je, a postat će osnovni kanal prilagodbe kao zamjena za nominalne tečaj. Dvije će se, dva će se načina prilagodbe pojaviti. Ili ono što je već sad, znači radnici se mogu kretati i drugo plaće su promjenjive, plaće se mogu snižavati. Nikakav oblik kompenzacije između zemalja članica koje imaju vrlo različite razine konkurentnosti neće biti, znači i ono što sam upozorila u pojedinačnoj raspravi ljudi miješaju, znači fiskalnu uniju sa euro zonom. Znači nije riječ o tome da ćemo mi sad ulaskom u euro zonu imati nekakve mehanizme prevladavanja razlika i dostizanja te konvergencije. Naprosto to nije tako. Fiskalno Unija bi uistinu bila takav okvir. Znači Europska monetarna unija je unija čvrstog novca i kada su potrebne akumulacije kapitala takve da treba spustiti cijenu radne snage i prihvatiti niže plaće, tada su stvari uvijek institucionalno tako postavljene da to bude jedina opcija. Sve je usmjereno prema liberalizaciji tržišta rada kao jedinom mehanizmu prilagodbe i osiguravanja konkurentnosti. Kao primjer tu možemo navesti Hartzove reforme, Bijađove zakone i izmjene Zakona o radu u Republici Hrvatskoj koje su sada na redu. Sve od reda idu upravo prema snižavanju cijene radne snage i povećavanju pritiska na same radnike. Ono što je ostalo potpuno neodgovoreno je pitanje koje sam postavila ministru Mariću zašto Češka i Poljska nisu ušli u eurozonu. Čist zato da dođemo do odgovora i argumenta, mislim on je to mogao iskoristiti da argumentira u svoju korist da tako kažem. Ali nije odgovorio na to pitanja. Mislim da je jasno da su to zemlje koje su ostvarile najveću konvergenciju prema najrazvijenijima. Znači govorim o usporednim zemljama koje su postigle neku konvergenciju, a kada govorimo o EU onda nikad ne možemo zanemariti Europu dvije brzine gdje su upravo zemlje koje su u drugoj brzini da tako cinično kažem kako europska birokracija već naziva nas ovdje ostale ušle u eurozonu.
Hvala. Gospodin Boris Lalovac, Klub zastupnika SDP-a također završno. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo drago mi je danas ipak je ova rasprava bila dosta kvalitetna bez obzira iz kojih klupa dolazila rasprava, samo ostaje jedna žal što sam i zadnji put govorio, nije da ja sad nešto kritiziram guvernera što ga nema tu, ali bilo dobro da odgovori na ova nekakva pitanja da imamo možda još kvalitetniju raspravu o ovim pitanjima. Tehnički zakon je u redu, čestitke svima onima koji su toga pripremili, ja mislim da sada ide i ovaj tehnički dio da se to sve ustali, ali euro je priča, to je priča, priča o tome da europsko tržište odnosno Europa želi biti konkurent na svjetskim tržištima, da se želi boriti sa najvećima, da se želi boriti sa Amerikom, da se želi borit s Kinom, da želi prodavat svoje proizvode, da želi imati punu zaposlenost i ta fragmentiranost Europe koja je dugo vremena, vidimo i današnjim situaciju u Europi gdje se događaju ratna zbivanja, nisu se događala u Kini, nisu se događala u SAD-u, događaju se u Europi jel je ta fragmentiranost Europe dugo vremena Europu vukla nazad, dugo ju je vukla nazad, nisu mogli biti konkurentni sa najjačima. Hrvatska je isto prošla težak put, prošla je devedesetih godina, ne govorim samo o ratnim zbivanjima nego o ekonomskim zbivanjima od hiperinflacije je prošla i to je hrvatski građani su to sudjelovali morali su je platit. Prolazili su kamatne stope, sjećate se devedesetih godina u markama po 15%, neko je obilato zarađivao na hrvatskim građanima. Dugi, dugi 30 godina financijski sustav sve se zarađivalo se i taj dio, imamo sad priliku prvi put da smo negdje integrirani, da možemo biti dio nečega. I nije ovo sad samo pitanje nas da li želimo biti dio Europe, mi cijelo vrijeme kao da se pa pita se i ove druge žele li netko nas u tom najboljem društvu. Mi danas pitamo kao da nam, znači njih se pita, znači 19 država članica Europe, najjačeg europskog kluba neko ih pita, pa da Hrvati i vi ćete biti s nama, i vi ćete biti s nama. Pa moramo osjećati neko s druge strane i zadovoljstvo da neko nas želi negdje, a ne da budemo stalno na nekim rubovima, marginalnim rubovima gdje jednostavno, pa i naša regija Hrvatska trči puno brže od njih, puno brže od BiH, puno brže od Srbije, puno brže od Crne Gore. Pa vjerujte da i njihovi građani žele bolji standard, žele biti negdje da budu primljeni i da mogu slobodno putovati, da imaju istu valutu, da nemaju troškove transakcijske. Govorimo ovdje cijelo vrijeme o turizmu, Hrvatska je dugo 30 godina čekala da može zaraditi nešto u turizmu, ali sve eure koje smo zarađivali kada bi ih morali pretvarati na kune netko je na njima uzimao marže, netko je morao na tečajnim razlikama zarađivati. Cijelo vrijeme govorimo da je netko cijelo vrijeme smo imali nepovoljne uvjete, cijelo vrijeme i od kamatnih stopa i od tečajnih rizika, želimo putovat, želimo biti građani Europe, želimo biti dio elitnog kluba. 340 milijuna ljudi koristi euro, na svjetskim tržištima, znači Hrvatska više nije samo pitanje regionalno, malo, lokalno pitanje jel. Nas je neko primio u svjetski klub broj 1 kolikogod on imao problema, kolikogod imao problema. I po mom mišljenju on neće biti lagan, neće biti lagan, neće to biti jednostavno, ali mislim da je to priznanje i Hrvatskoj, da neko kaže pa gle vi neka mala zemlja koja ste statistički za Europu, za svijet u nečem primamo vas među najbolje, primamo vas među najbolje gdje se u Europi proizvode najbolji automobili, proizvode se najbolji lijekovi, imamo najbolji obrazovni sustav, najbolji zdravstveni sustav. Ja mislim da Hrvatska ima te vrijednosti, to što trebamo težiti i bolje da smo među boljima jer će nas tjerati da budemo i mi bolji, a ne da smo stalno na nekome rubu. I po meni je ovo danas bez obzira što će neko govoriti ovako onako povijesna prilika da dvotrećinskom većinom donesemo ovaj zakon, da nas bude više od dvotrećinske većine jel ovo mislim da će sigurno naša djeca voliti da ne odlaze više u Irsku da bi zaradili eure, nego da eure imaju u Hrvatskoj, da imamo standard kad uvedemo ovoga da onda moramo brinuti onda želimo i europski standard, želimo europske plaće, želimo sudjelovati u europskim vrijednostima, a ne da idemo u Irsku da te europske vrijednosti tražimo. Imamo priliku, na nama je hoćemo li je iskoristi, ali prilike su vam mnoge zemlje i nemaju priliku, nama su tu priliku dali zato još jednom čestitam na ovom izuzetnom naporu. A ja mislim da će se to kroz godine i osjetiti. Hvala lijepo.
I na kraju g. Zvane Brumnić ispred Kluba zastupnika Socijaldemokrati također završno. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici ministarstva, kolegice i kolege. Pa složio bih se praktički sa svime što je rekao kolega Lalovac, to je ona sintagma koju sam vrlo često upotrebljavao za ovom govornicom, to su ono SAD Europe. Ja stvarno iskreno vjerujem u to i nadam se da će se to dogodit. Ne bi se složio samo s onim zadnjim dijelom kad kažete neće ljudi više ići u Irsku po eure imat će ih ovdje. Da bi ih imali ovdje mi sami trebamo napraviti uvjete da to imamo, a to je ono što cijelo vrijeme na neki način spočitavam vladi da je to dio koji ne radi. Da kada HDZ iziđe za ovu govornicu i pokušava prodati stvari onakvima kakvi nisu, kada kaže da je ova vlada riješila problem covida, onda se treba prisjetiti koliko je novaca dobila od Europe ne bi li nam Europa tada pomogla i onda ispadne da praktički sve ono što je vlada kaktiga dala hrvatskim građanima je dobila od Europe. I zato ja kažem, dobro je biti u tom klubu. Ja želim da mi budemo u klubu najboljih, da se čovjek bi rekao pozitivno natječemo s njima, a ne da idemo tamo moliti. Kolegica iz HDZ-a je rekla da netko ovdje je rekao da bi u neko drugo vrijeme, ja sam upravo u svom govoru reko, ne da je danas najbolji trenutak nego je bio puno ranije, tako da što prije ući u taj euro. To je točno, samo je problem što ono što je naš zadatak, a taj zadatak da li ga ostvarujete ili ne ostvarujete kao stranka na vlasti se vidi kroz to koliko ljudi je otišlo iz Hrvatske, koliko ljudi odlazi iz Hrvatske i koliko ljudi ne dolazi u Hrvatsku. Mi govorimo o tome da imamo problema s radnicima, otvoreno smo, realno otvoreno tržište gdje svatko može doći. Ja vas pitam koliko ljudi iz slabije razvijenih zemljama, pa čak i ovih o kojima je kolega Lalovac oko nas koji bi željeli živjeti bolje dolazi kod nas i ostaje kod nas. To je ono što je problem, to je ono o čemu kad govorim da li je zakon tehnički dobro napisan, napisan je tehnički dobro. I kažem ja imam jedan jedni problem oko toga, oko te kamate, nisam dao amandman jer doslovce ne znam kako bi ga napisao, a da ga vi možete prihvatiti, ali ste shvatili prvi i drugi i treći put suštinu. A suština nije u tome da prepustite da se građani tuku sa bankama. Vi ste trebali banke, čovjek bi rekao na neki način privolit da prihvate da uvjeti budu za sve isti. Tako da kažem ovaj zakon treba podržati jer realno trebamo uvesti euro, euro je dobar za ovu zemlju. Da li smo spremni? Nikad nećemo biti spremniji jer ova hrvatska ekonomija zadnjih 30 godina je sve slabija i slabija kada ju uspoređujete s ostatkom Europe. Mi sve više i više zaostajemo. To znači što prije uđemo u klub najboljih možda i nama bude bolje. Tako da evo, ja sam rekao u onoj svojoj prvoj raspravi da mislim da zakon ne vrijedi papira na kojem je napisan jer u stvari kroz ovaj zakon se ne štite oni najslabiji. To je njegov problem. Ali da je dobro uvesti euro, dobro ga je i da Europa koja je nastala na nekakvim zajedničkim vrijednostima se treba ajmo reći graditi. To je jedan proces koji sada već traje 50, 60 godina i ja vjerujem da će još dugo trajati i da će Europa u konačnici biti jedan od kvalitetnijih i boljih društvenih ajmo reći entiteta. Evo, hvala lijepo.
Hvala i vama. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sustavu osiguranja depozita, prvo čitanje, P.Z.E. 269 sa cijelom regulativom prvog čitanja uključujući i amandmane do kraja rasprave, bez amandmana do kraja rasprave. … [[Upadica se ne razumije.]] Ako vam treba, ako vam treba može. Trebate pauzu? Dobro, možete otići ja ću se praviti da vas ne vidim. Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki znači primjenjuju se odredbe prvoga čitanja znači nema nikakvih amandmana. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? S nama je državni tajnik u Ministarstvu financija gospodin Stipe Župan. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici, danas se pred vama nalazi nacrt Prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sustavu osiguranja depozita. Ključna zadaća sustava osiguranja depozita zaštititi je deponente od posljedica propasti kreditne institucije i time gubitka depozita zbog nastupa osiguranog slučaja. Okvir za funkcioniranje sustava osiguranja depozita u EU određen je Direktivom o sustavima osiguranja depozita koja je donesena 2014. godine i prenesene u RH u navedeni Zakon o sustavu osiguranja depozita. Uvodno bih podsjetio kako u RH sustavom osiguranja depozita upravlja Hrvatska agencija za osiguranje depozita te upravlja fondom osiguranja depozita. Osiguran je iznos koji deponent ima u kreditnoj instituciji na dan nastupa osiguranog slučaja do iznosa od 100.000 eura u kunskoj protuvrijednosti prema srednjem tečaju HNB-a važećem na dan nastupa osiguranog slučaja. Sustav osiguranja depozita financira se doprinosima koje u fond osiguranja depozita uplaćuju kreditne institucije, članice sustava osiguranja depozita trenutačno njih 23 u RH. Stanje raspoloživih sredstava u fondu osiguranja depozita na dan 31.12. prošle godine iznosi 5,6 milijardi kuna odnosno 2,5% iznosa osiguranih depozita. U rujnu 2021. godine zaprimljeno je pismo službene obavijesti Europske komisije u kojem je navedeno da odredbe Direktive o sustavima osiguranja depozita nisu u cijelosti prenesene u zakonodavni okvir RH. Konkretno Europska komisija je utvrdila kako nisu u potpunosti prenesena dva članka. Članak 7. stavak 3. i Članak 14. stavci 3. i 4. Direktive o sustavima osiguranja depozita. Prva primjedba Europske komisije odnosi se na povjerenički račun, a druga na postupanje s uplaćenim premijama u slučaju kada jedna kreditna institucija prestane biti članica sustava osiguranja depozita u jednoj državi članici i pridruži se sustavu osiguranja depozita u drugoj državi članici o čemu ću detaljnije govoriti u nastavku. Dakle, dva su ključna područja u kojima je dopunjen prijedlog zakona. Prvi je da je prošireno pravo deponenata za isplatu obeštećenja za sredstva na povjereničkom računu. Europska komisija je navela da stvari vlasnici sredstava imaju pravo na isplatu osiguranih depozita ako ih je moguće identificirati prije nastupa osiguranog slučaja tj. čak i ako nisu identificirani u kreditnoj instituciji, a sve dok mogu dokazati svoje apsolutno pravo. Stoga prijedlog zakona ovim osobama koje su, osim osobama koje su identificirane u kreditnoj instituciji omogućava ostvarivanje prava na osiguranje depozita i deponentima čiji identitet vlasnici računa mogu utvrditi prije datuma utvrđenja nedostupnosti depozita i koji mogu dokazati svoje apsolutno pravo na iznose na računu. Također detaljnije je uređen i prijenos premija osiguranja u slučaju promjene članstva kreditnih institucija u sustavu osiguranja depozita. Prijedlog zakona predviđa dva slučaja u svezi prijenosa premija osiguranja i to ako kreditna institucija prestane biti član jednog sustava osiguranja depozita i pristupi drugom sustavu osiguranja depozita te ako kreditna institucija prenese dio aktivnosti u drugu državu članicu, a te aktivnosti postanu predmet sustava osiguranja depozita u drugoj državi članici. U oba slučaja premije osiguranja koja je ta kreditna institucija uplatila tijekom 12 mjeseci koji prethode prijenosu uz iznimku izvanrednih premija prenose se u sustav osiguranja depozita u drugoj državi članica razmjerno iznosu prenesenih osiguranih depozita. U slučaju planirane promjene članstva u sustavu osiguranja depozita odnosno prijenosa dijela aktivnosti u drugu državu članicu, kreditna institucija je dužna obavijestiti sustav osiguranja depozita kojega je član najmanje šest mjeseci prije promjene članstva odnosno prijenosa dijela aktivnosti. Tijekom razdoblja od šest mjeseci prije promjene članstva odnosno prijenosa dijela aktivnosti u drugu državu članicu, kreditna institucija je i dalje obvezna plaćati premiju odnosno u slučaju potrebe izvanrednu premiju za osigurane depozite, sustav osiguranja depozita kojim upravlja Hrvatska agencija za osiguranje depozita. Na posljetku, prijedlogom zakona predviđene su prekršajne odredbe za kreditne institucije koje ne obavijeste Hrvatsku agenciju za osiguranje depozita i drugi sustav osiguranja depozita u roku od najmanje šest mjeseci prije promjene članstva odnosno prijenosa dijela aktivnosti u drugu državu članicu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Gospođa Puljak replika.
Evo ma samo jedno kratko pitanje zaboravila sam jučer na odboru pitat. Idemo u izmjene ovog zakona jer direktivu nismo do kraja primijenili, kako se to dogodilo da je nismo do kraja primjeni i jesmo li sad, hoćemo li opet dobiti neku čitabu niste sve do kraja primijenili ili smo sad ono stvarno završili posao kako treba? Hvala.
Hvala lijepa. Da, u pravu ste idemo u izmjenu direktive s obzirom da smo dobili pismo službene obavijesti da nismo dvije odredbe navedene direktive u cijelosti primijenili. Podsjetit ću da smo posljednji put mijenjali ovaj zakon odnosno donijeli novi zakon ako se ne varam krajem 2020.g. prilikom ulaska u bankovnu uniju iz razloga ulaska u bankovnu uniju i nakon toga trajao je redovan proces analize Europske komisije kao što je i sa svim zakonima kojima se prenose direktive Europske komisije te su utvrdili da nismo prenijeli navedene dvije odredbe što činimo sada ovaj puta.
Hvala lijepa, nemate više replika i dajem vam pravo odgovora na onu od prije. Izvolite. Da li želi netko iz odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Gospođa Vesna Vučemilović Klub zastupnika Hrvatskih suverenista. Nema je, gubi pravo. Gospodin Zvane Brumnić Klub zastupnika Socijaldemokrati. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Poštovani potpredsjedniče, poštovani djelatnici ministarstva, poštovane kolegice i kolege. Ovdje se radi o ono P.Z.E. kada bi trebalo biti jednostavno i samo preuzeti, a onda kad počnete čitati ovaj zakon realno ne bi trebalo biti ništa sporno da ne počnete razmišljati zašto je netko uočio da postoji problem ovdje. Ja sam postavio ustvari jučer na odboru pitanje na koje nisam u konačnici dobio odgovor koji bi objasnio zašto se ne bi nešto dogodilo. Gospodin iz ministarstva je lijepo rekao mijenjaju se dvije stvari, jedna je taj povjerenički račun koji nije sporan, a drugo je pitanje prijenosa odnosno prestanka djelovanja jednog člana agencije i prelaska u drugu agenciju za osiguranje štednih uloga u drugoj zemlji i čak se u obrazloženju spominju ono društva kćeri itd., praktički sve naše banke su društva kćeri nekih svojih matica i meni izgleda da nismo mi slučajno ne napisali to prvi puta, pa je onda netko od tih matica odnosno društva kćeri primijetio da im to fali da bi oni voljeli pobjeć u svoje matične zemlje i tamo prenijeti osigurane štedne uloge. I onda si ja postavljam pitanje, na koji način ćemo nakon toga mi isplaćivat naše građane? Tamo se govori o prenesenom dijelu aktivnosti, o prenesenim depozitima, ovome, onome, ja moram priznat, al stvarno bi volio da iziđete ovdje za govornicu i objasnite mi u kojim slučajevima će se to dogoditi i na koji način ćemo mi tada kao država imati ingerenciju nad tim depozitima. Ja mislim da sutra Raiffeisen ili bilo koja druga banka Zagrebačka je pošalje svojim klijentima pitanje da li žele da „njihovi novci“ budu vezani uz maticu Raiffeisen banke u Austriji da 90% klijenata ili ne bi reagiralo ili bi s time bilo suglasno kao što smo maloprije bili suglasni s time da uvedemo euro. Ali si ne postavljamo pitanje na koji način ćemo ukoliko se nešto dogodi poslije toga rješavat taj problem. Danas dok je to bilo pod našom ingerencijom, dok je HNB davao odobrenje za svakog ko djeluje na našem prostoru smo imali kakvu takvu kontrolu i vidjeli smo da zadnji put kad je bio problem sa Sberbankom je to ja se nadam dobro riješeno, ako ništa drugo brzo je riješeno odnosno građani nisu imali posljedica. Kad ovo pročitate nije netko slučajno u Europi primijetio da smo to krivo primijenili i nije netko poslao nam upozorenje da nema zainteresiranih koji žele iskoristiti ovu priliku, pa bi vas ja molio da nam jednostavno tehnički objasnite kako će to funkcionirat i na koji način ćemo tada mi kao država, društvo, kako god imat ingerenciju nad tim zovimo društvima kćeri ili će te društva kćeri na kraju završit kao one Raiffeisen stambene štedionice. Evo, hvala lijepo. Kažem, realno ne bi trebao imat problema sa svime šta dolazi sa ovim PZE jer bi je to nekakvo prihvaćanje europske prakse, ali stvarno ovaj put bi volio dobit obrazloženje odnosno objašnjenje kako to funkcionira i koliko u stvari tih društava kćeri očekujemo da će se povuć iz Hrvatske. Hvala.
I vama. Gospodin Boris Lalovac ispred Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Zahvaljujem. Pred nama se zapravo nalazi jedan tehnički … [[Govornik se ne razumije]] sa dva članka koji dodatno uvećavaju postojeću regulativu, a misli se na ovaj povjerenički račun koji će u konačnici ukoliko stvarni vlasnik zapravo dokaže, dokaže pravo na taj dio da može doći do svojih, do svojih sredstava, a drugo je ovaj dio prebacivanja kada postojeće banke budu mo, kreću se iz države u državu jel, znači danas, a vi ćete to zapravo u završnoj reći, ne znam danas imate evo Raiffeisen u Hrvatskoj, ona je uplaćivala određene novce u taj fond jel i sutra odluči zatvorit i prelazi u neku drugu zemlju, ali nemojmo reći da isto tako može neko doć u Hrvatsku jel, znači nije to sad da odlaze neko iz Hrvatske nego tako mogu doć u Hrvatsku da se taj dio zapravo uplaćenih sredstava prebacuje u onu zemlju koju je ovaj jel je činjenica da je to, da je to novac te financijske institucije jel, to je, to je njihov novac, oni su, oni su ga uplaćivali jel, ali vi ćete zapravo u tom kontekstu ovaj još pojasniti ovo što je zapravo kolega, kolega Brumnić rekao jel i tražio. Međutim ovdje je, ovdje je jedno jedno pitanje koje se otvara, a nedavno je dosta bilo aktualno oko Sberbanke i tu se još jednom pokazalo šta znači biti u sustavu, financijskome sustavu i tokovima gdje imate jednu situaciju gdje preko noći vam se dogodi napad na banku u tom kontekstu da štediše počnu povlačiti novac i da se u zapravo vrlo kratkom razdoblju ipak kroz brojne instrumente, a to su, jedan od, jedan od instrumenata je zapravo i ovaj Zakon o osiguranju depozita, da se to vrlo brzo takav vanjski šok stabilizira i da se zapravo ne dogodi nikakvo preljevanje dalje nekakvog rizika ili panike na tržište. A onda ste imali drugi znači to nije prošlo baš ovaj znači svi su vidjeli zapravo napad na Sberbanku, ali vrlo brzo se zapravo to stabiliziralo, al ono što je bilo dosta opasnije, a, a nije toliko bilo komunicirano kroz javnost, a sad se zapravo može iskomunicirati je bilo zapravo izloženost europskih banaka ruskom tržištu i s činjenicom da će te banke doslovno ostati bez novaca tamo u Rusiji jel, znači govorilo se o Unicredit, Raiffeisen itd., itd. u tim bankama. Onda se postavljalo pitanje da li se takav jedan scenarij može preliti na Europu, a u konačnici ono što nas ovdje konkretno zanima da li se može prenijeti na Hrvatsku jel, nama je to bilo u interesu jel da i moramo biti iskreni da nije bilo tada lagodno brojnim građanima koji su bili štediše, imaju novac u tim bankama jel koje su izložene u Rusiji. Nikome to nije ugodno gledat, pa tamo oni nekakve imaju silne milijarde u Rusiji, pa oni će to tamo izgubit, pa šta će prvo matica napravit ako izgubi nekakve novce tamo jel, pa naravno da će povuć iz manjih zemalja u svoju zemlju dal to bila Italija, Austrija itd. i onda, onda smo zapravo mi ti koji smo u rubnim dijelovima bili ranjiviji, taj domino efekt jel. Upravo zakonska regulativa Europe odnosno jedinstvena bankarska unija i ovaj sustav osiguranja depozita su zapravo štitili hrvatske građane da se do toga ne dogodi, da ipak ostanemo i zakonski da možemo doći do svog novca odnosno da se, da se stvore ti određeni mehanizmi jel nemojmo zaboraviti to je nedavno HNB izja, zapravo prošlo je mimo skoro nikakvog radara, hrvatski građani su u ja mislim u zadnjih mjesec dana povukli, skoro preko dvije milijarde kuna su povukli. To je izvješće HNB-a koje su, nije, nije niko nije to komentirao, niko to ovaj i to ja mislim iz tih velikih banaka jel. Ljudi su masovno bili pored bankomata i jednostavno su dizali novce jel, dizali su eure jel su se bojali šta će se dogoditi tamo jel. Ali znate koji je ovaj dio i sad ponovo se postavlja eur jel jer građani su dizali eure jel, ali koji je mehanizam, ja sam komunicirao sa guvernerom, šta se događa kad imate takav, jednostavno građani krenu, više vjeruju da će imati euro u svom ovaj, kod kuće nego ga držati u financijskoj instituciji, ali vidite da jedno, jedno ludilo je zavladalo jel. Šta će se dogoditi kad, jel mi ne možemo imati u toku cjelokupnom da, da, da se spašavaju cjelokupni bankarski sektor od toliko osiguranih novaca i upravo me on, on me je smirio s informacijom da bez obzira koliko hrvatski građani povlače eure sa bankomata da Europska centralna banka direktno ubaciva eure u te banke, isti sekunda je smirila se situacija jel, znači koliko god eura ćete vi povući mi ćemo vam vratiti jel. Zamislite koji je to psihološki efekt za građane da se smire jel i ja vas sad pitam može li to HNB reći za kunu? Otvoreno vas pitam. Da li HNB može reći da Hrvati koji će svi povući danas kune iz banaka da li HNB ima dovoljno kuna da isplati svim hrvatskim građanima? Jedno tehničko pitanje u ovome dijelu. Ima jel' ali ja ne znam. A u ovom dijelu smo osjetili da ima Europska centralna banka ima puno širi mehanizam obrane ne samo štediša u Hrvatskoj, nego nevjerojatno je bilo napada na štednje u Austriji i u brojnim drugim europskim zemljama. To se stabiliziralo, nisu mali gubici banaka u Rusiji ali ipak se to stabiliziralo. I zbog toga i ovo je bio test i bankarske unije, bio je test i sustava osiguranja depozita ovakve izvanredne situacije kao što su se dogodile u Ukrajini i izloženosti europskih banaka prema tamo, prema izloženosti. Jer nije bilo ugodno gledati hrvatske građane koji jednostavno oni su dovozili, kamionima su morali ubacivati. Ljudi su mi rekli sa ceste pa kažu šta se tamo događa, tamo se stalno nešto ljudi okupljaju, to nitko nije i to je dobro da nisu prenijeli. Ali upravo su dobili koliko god su htjeli dobili su taj dio. Smirilo se, smirilo se i to je dobrobit Europe, to je dobrobit. To je ona brana svakog našeg štediše i sa ovakvim zakonima. Jer ne možemo reći da imamo ograničene instrumente i sve ono što želimo reći jer smo integrirani i zbog toga i bankarski sektor koliko god to izgledalo bitno je da je naučio svoju lekciju iz 2008. godine. Bitno je da se može i reagirati na ovakve krize, ali nemojmo zaboraviti nije malo 2 milijarde kuna da odjednom netko povuče. Morate imati spremni biti u tom trenutku da možete odgovoriti ne ono dođi za mjesec dana. Jer zamislite kad nekome kažete dođite za vaše novce za dva mjeseca. Pa šta taj misli? Pa šta će taj misliti pa gle ne da mi moj novac. Jel'? Pa kakvih mjesec dana? Odmah zove prijatelja. To se širi ko' vatra i to je dobro. Ja moram priznati da je mene u tom trenutku guverner, kaže koliko god budu tražili eura će biti, koliko god. Mene su isto građani pitali šta da radim. Nemojte povlačiti novac. Znate zašto nemojte povlačiti novac? Jer taj novac dok vam je na računima banaka on je osiguran, imate sto tisuća eura. Znate novac koji vam je kod kuće, ne daj bože da vam netko dođe, obije, nije vam osiguran. Izgubili ste sve i zato nemojmo nalijetati na paniku, jer nekome je u cilju da širi paniku. Nije bilo ugodno, ja sam rekao pa šta ovo ljudi rade. Jel'? Vratite novac u financijske institucije. Nije ga ugodno doma držati. Tko drži novac tolike količine novca kući, jer na žalost imate i drugu stranu priče. Ali nije ugodno gledati kao da se novac negdje gubi. I zato mislim da su dobre bile reakcije financijskih institucija, dobra je bila reakcija što se tiče Sberbanke. I prvi test koliko god on nije bio ugodan on je prošao, smirila se situacija na bankarskom tržištu i u konačnici koliko god netko nije vjerovao da su ovi neki zakoni dobri imao je sumnju u to. Evo vam na praktičnim primjerima vam zašto je dobar zakon u sustavu osiguranja depozita. Sad je pokazalo se u ovom svemu. I zašto je dobro da smo imali dovoljno eura? Jel' mislite da bi u konačnici da su svi hrvatski građani povukli eure bili imali toliko eura za povući. Zamislite, a hrvatski građani uglavnom štede u eurima. Jel' bi imali toliko eura povući? Ne bi, ali ste imali direktnu liniju … [[Govornik se ne razumije.]] koji su gurali koliko god imate eura, dobit ćete eure. Panika s smirila i sve je dobro ispalo, tako da bez obzira na sve ove situacije Europa je na brojnom testu. Bit će i dalje testiranja, ali to da mi sa ovakvim našim konkretnim zadacima da to propitujemo, da pitamo, da tražimo. Ali da i kad neki konkretni benefiti kad se vide, e onda da ih priznamo. To je dobro, a može bit bolje. Ali bilo nam je puno lošije kada su brojni hrvatski građani nisu mogli doći do svojih štediša i sjećamo se i 30 godina nisu mogli doći do svog novca, a zagovarali su neke druge sisteme. Hvala lijepa.
Gospođa Marijana Puljak, Klub zastupnika CENTRA i GLAS-a. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo poštovane kolegice i kolege, uvijek iza kolege Lalovca on to vrlo jednostavno ove financijske stvari na jednostavan način objasni. Mislim da ono građanima bude vrlo jasno je li o ovim nekim kompleksnim temama zapravo o čemu se radi nakon što to kolega ispriča. Ja zapravo i nisam puno htjela o ovom samom zakonu, nego kažem pitala sam u replici jesmo li sad sigurni da smo zaista sad sve prenijeli iz direktive nismo nešto zaboravili, jer ovo sad čini mijenjamo zakon jer smo nešto zaboravili primijeniti ili nismo primijenili kako treba. Iz te direktive, dakle ostala su ova dva članka sad ispravljamo tu grešku i mijenjamo zakon da bude usklađen do kraja sa europskom direktivom. A ja sam sad samo htjela zapravo građanima neke stvari kazati je li što je to sustav osiguranja depozita. Evo većinu je i kazao kolega Lalovac, jer mi se ono nekako čini da ove financijske stvari ono građanima nisu možda sasvim jasne i ono stalno se priča o nekakvim ne znam i bankarskim lobijima i ne znam čime. I bolje je ne znam možda držati u čarapi ili u madracu. Sad ćemo vidjeti kad ide se mijenjati euro hoće li pucat madraci po cijeloj Hrvatskoj i ove novčanice se konačno zamjenjivat za eure. Ali evo sustav osiguranja depozita, pa sad vrlo jednostavno je objašnjeno i na stranica Hrvatske narodne banke, dakle to je sustav koji omogućuje zaštitu deponenata od gubitka depozita u slučaju bilo kojeg nastupa nekog slučaja koji je osiguran. Dakle, radi se na tome da se čuva povjerenje ljudi koji deponiraju svoj novac u kreditne institucije i zapravo je na kraju to i doprinos stabilnosti cijelog financijskog sustava. Cijelim tim sustavom upravlja Hrvatska agencija za osiguranje depozita. To je tijelo koje ima ovlasti i provodi postupke propisane Zakonom o sustavu osiguranja depozita, dakle kad HNB donese rješenje o nedostupnosti depozita ili kada nadležni sud donese rješenje o otvaranju nekog stečajnog postupka nad kreditnom institucijom onda agencija preuzima obvezu isplate obeštećenja deponentima. Osigurani su depoziti fizičkih osoba, trgovačkih društava, neprofitnih institucija i čak jedinica lokalne i područne samouprave čiji je proračun za prethodnu godinu iznosio najviše 3 milijuna 750 tisuća kuna i to u bankama odnosno u kreditnim institucijama koje su od HNB-a dobile odobrenje za rad. E sad osigurani iznos koji deponent ima u kreditnoj instituciji na da nastupa i to u slučaju najviše do iznosa 100.000 eura, evo jučer smo pričali na odboru, 100.000 eura u protukunskoj vrijednosti dok smo još uvijek u kunama, da su to zapravo među najvišim iznosima koji su osigurani u EU. Deponent je imatelj depozita ili u slučaju nekog zajedničkog računa dakle svi oni koji imaju pravo na taj račun oni su zapravo deponenti, a depozit u ovom kontekstu je sva financijska sredstva koja su preostala na bankovnim računima dakle tekućim, žiroračunima, štednim računima, ali u trenutku nastupa osiguranog slučaja. Taj slučaj nastupa odnosno proglašava se kad HNB donese rješenje o nedostupnosti depozita kojim se onda utvrđuje da banka zbog svoje financijske situacije ne može ili neće moć uskoro isplatiti dospjele depozite ili kad nadležni sud donese rješenje o otvaranju stečajnog postupka nad bankom odnosno kreditnom institucijom. Sve kreditne institucije koje su od HNB-a dobile odobrenje za rad i podružnice tih institucija u drugoj državi članici obvezne su uključiti se u sustav osiguranja depozita u RH kojim upravlja agencija, a taj sustav osiguranja financira se iz raspoloživih financijskih sredstava Fonda osiguranja depozita. Okvir za funkcioniranje sustava osiguranja depozita u EU je dakle definiran tom direktivom EU parlamenta, ona je u zakonodavni okvir RH implementirana kroz Zakon o osiguranju depozita koji je stupio u srpnju 2015.g. na snagu, ali je zamijenjen onda 2021.g. Zakonom o sustavu osiguranja depozita. E sad je ono dakle u rujnu nakon implementacije tog zakona evo kažem dobili smo od Europske komisije jednu obavijest da nismo sve do kraja implementirali i zato onda idemo u izmjene i dopune ovog zakona. Tako da evo samo sam te stvari htjela reći da kažem jedan od benefita i sudjelovanja u svim tim europskim integracijama, kako je i kolega Lalovac rekao kaže sigurni smo da je naš novac siguran i puno sigurniji nego što je u čarapi i u madracu, puno sigurnije u bankama i financijskim institucijama upravo zato jer su osigurani. Ako se bilo šta dogodi vaš novac je osiguran, dakle nema straha da ćete ga izgubiti. Evo hvala.
I vama. Gospodin Anton Kliman Klub zastupnika HDZ-a.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo kao što smo čuli od državnog tajnika i od mojih prethodnika, dakle radi se o tehničkoj izmjeni samog zakona koji je već donesen gdje se na osnovu primjedbe iz Europske komisije mijenjaju dva članka odnosno dodaju se dva članka Zakona koji se definira pravo deponenta na isplatu obeštećenja za sredstva na povjereničkom računu i ovo drugo je o identifikaciji u kreditnoj instituciji. Dakle, potrebno je reći ono što smo već čuli rekao bih iscrpno i na neki način stručno i od kolege Lalovca da je dobro da imamo ovakav zakon, da je dobro da se još dodaju još ova dva članka, ja bih rekao evo i kolega Brumnić je na našem odboru postavio ovo pitanje ovih 100.000 eura i što se dešava kada se kreditna institucija seli u drugu državu u svim zemljama EU je jedinstvena zaštita od 100.000 po deponentu. To je definitivno to. … [[Upadica se ne razumije.]] Kako?
Ne, molim vas, nemojte.
A ako pređu u drugu instituciju iz te kreditne institucije su osigurana sredstva, dakle iz druge zemlje osigurana sredstva u našem sustavu. Dakle to je jasno rečeno bilo i na zadnjem odboru, a čini mi se da je to to, jel tako ako smo se dobro razumjeli, dakle nema mjesta nesigurnosti, ali u svakom slučaju dobro je to razjasniti radi građana ako postoji nekakva nedoumica. Dakle, ono što je bitno za reći da smo dobili ono što sam rekao i prije te dvije direktive o sustavima osiguranja depozita gdje smo morali nadopuniti ta dva članka koja su vezana za pravo deponenta za isplatu obeštećenja za sredstva na povjereničkom računu i Europska komisija je navela da pravo na isplatu osiguranog depozita imaju stvarni vlasnici sredstava koje je moguće identificirati prije nastupa osiguranog slučaja. Dakle, čak i ako nisu identificirati u kreditnoj instituciji, a sve dok mogu dokazati svoje apsolutno pravo. Naime, Direktivom o sustavima osiguranja depozita nije propisana obaveza vlasnika računa da odmah obavijeste kreditnu instituciju o evidenciji stvarnih vlasnika sredstava na svojem računu jer pravo na osiguranje depozita ne ovisi o identifikaciji koju vlasnici računa dostavljaju kreditnim institucijama. Slijedom navedenog potrebno je bilo izmijeniti važeći Zakon o sustavu osiguranja depozita koji bi propisano, kojim je bilo propisano da se u slučaju kad je izričito ugovoreno deponent račun vodi u svoje ime, a za račun drugoga, to je dakle povjerenički račun, osnovanost prava na obeštećenje utvrđuje se s obzirom na osobu za čiji račun se vodi povjerenički račun uz uvjet da je kreditna institucija povjerila i utvrdila identitet stranaka i stvarnog vlasnika prije dana nastupa osiguranog slučaja. Stoga je prijedlogom Zakona ostvarivanje prava na osiguranje depozita omogućeno i deponentima čiji identitet vlasnici računa mogu utvrditi prije datuma utvrđenosti nedostupnosti depozita i koji mogu dokazati svoje apsolutno pravo na iznose na računu, a ne isključivo osobama koje su identificirane u kreditnoj instituciji kao što je to bio slučaj do sada. Dakle, ovom izmjenom je omogućeno proširenje prava na obeštećenje tj. isplatu osiguranog depozita i osobama za čiji račun se vodi povjerenički račun koje nisu identificirane u kreditnoj instituciji, ali je njihov identitet ipak utvrđen prije nastupa osiguranog slučaja. Prijedlogom zakona predviđena su dva slučaja u kojima je moguć prijenos premije uplaćenih u sustav osiguranja depozita. Prvi se odnosi na slučaj kada kreditna institucija prestane biti član jednog sustava osiguranja depozita i pristupi drugom sustavu osiguranja depozita. A drugi na situaciju u kojoj kreditna institucija prenese dio svojih poslovnih aktivnosti u drugu državnu članicu, a te aktivnosti postanu predmet sustava osiguranja depozita u drugoj državi članici. U oba slučaja u drugi sustav osiguranja depozita prenose se i premije osiguranja koje je ta kreditna institucija uplatila tijekom 12 mjeseci koji prethode prijenosu odnosno promjeni članstva u sustavu osiguranja depozita i to razmjeru iznosu osiguranih depozita koji se prenose. Prenose se isključivo redovne premije dok izvanredne premije nisu predmet prijenosa u drugi sustav osiguranja depozita. U slučaju planiranje promjene članstva u sustavu osiguranja depozita odnosno prijenosa dijela aktivnosti u drugu državu članicu kreditna institucija je dužna obavijestiti sustav osiguranja depozita kojeg je član najmanje 6 mjeseci prije promjene članstva odnosa prijenosa dijela aktivnosti. Tijekom razdoblja od 6 mjeseci prije promjene članstva odnosno prijenosa dijela aktivnosti u drugu državu članicu kreditna institucija i dalje plaćati premiju odnosno u slučaju potrebe izvanrednu premiju za osiguranje depozita u sustavu osiguranja depozita kojim upravlja Hrvatska agencija za osiguranje depozita. Također ovim prijedlogom zakona predviđene su prekršajne odredbe za kreditne institucije koje ne obavijeste HANFU i drugi sustav osiguranja depozita u roku od najmanje 6 mjeseci prije promjene članstva odnosno prijenosa dijela aktivnosti u drugu državu članicu. Dakle, potrebno je istaknuti da se Prijedlogom Zakona o sustavima osiguranja depozita dodatno usklađuje sa pravnom stečevinom točnije Direktivom o sustavu osiguranja depozita, a sukladno primjedbama dostavljenim od strane Europske komisije. Klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Davor Dretar, Klub zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani. Hvala vam najljepša poštovani gospodine predsjedavajući. Uvaženi gospodine državni tajniče sa suradnicama, kolegice i kolege, ja nisam tako ekonomski obrazovan, jedino što mogu trenutno pokazati je masa Prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sustavu osiguranja depozita kada ga izvadite iz gotovo 80 stranica velikog dokumenta kojeg smo dobili svi mi ovdje u saboru u principu zakon je ovo, evo, hvala, jedna, jedna dvostruko printana stranica i na njoj načelno nema ništa upitno jer kada govorimo o sustavu osiguranja depozita onda dragi građani prvenstveno govorimo o tome da se država brine da onaj novac koji ste vi, a ako ste uspjeli uštedjeti stavite na svoj bankovni račun i onda vam država eto između ostalog i putem ovog zakona kaže bez brige, ne brinite se u slučaju kako se ovdje kaže problema sa bankovnom institucijom ili po domaći kad bi rekli da neka banka rikne vaš će novac u toj banci biti zaštićen. No, dakle još jednom krenimo samo kako bi rekla moja babica ab ovo ili ti ga iz početka. Što je to kreditna institucija? Mi bi obični Hrvati rekli banka. Banka se dakle bavi čime? Banka se bavi raspolaganjem vašim novcima i ona taj novac koristi kao robu, ona taj novac oplođuje na tržištu određenim procesima, određenim postupcima kojima se bavi bankarsko financijski sektor, pardon, i na taj način banka zarađuje novac. Čuli smo danas ovdje i od poštovanog zastupnika Lalovca i od mnogih, a to znamo i sami iz iskustva niti jedna banka na svijetu ne može sutradan isplatiti sve svoje štediše. Ne postoji niti jedna takva financijska institucija. Jednostavno zašto dragi moji ljudi zato jer banka sa vašim novcem radi nešto drugo. Ona ga uzima i posuđuje. Na tome naravno zarađuje kamatu odnosno određene financijske interese i u tome se u stvari nalazi profitna margina jedne financijske institucije odnosno banke. No, ponekad se dogodi da ta banka napravi neki loš posao i onda mora reći svojim štedišama novaca više nema. Srećom evo zato je ovdje ovaj zakon koji se u ovom primjeru usklađuje sa europskom praksom odnosno sa jednom od novih europskih … [[Govornik se ne razumije.]] gdje se kaže, ok deponent vodi račun u svoje ime za račun drugoga bla, bla, bla, sve je to apsolutno nesporno. No, ovdje što moramo svi vidjeti naravno Europska smo unija, zemlja koja živi i radi i postoji unutar tog gospodarskog sustava. Hrvatske banke ako uopće još postoje odnosno one koje su u vlasništvu bilo koje tvrtke iz EU smiju prenijeti sustav osiguranja depozita u instituciju druge države ili zemlje matice no postavlja se pitanje koje je evo i poštovani, uvaženi zastupnik Brumnić postavio, koje bi to, koji bi to bili motivi da oni to učine, koji je smisao promjene financijske institucije koja će se brinuti o zaštiti osiguranja depozita ne znamo niti sami. Moram priznati meni osobno ponovno ponavljam kao financijski izuzetno slabo informiranom zastupniku ti motivi za sada jasni nisu. Koji je smisao ne znam? Kada se sjetimo onih trenutaka iz početka Hrvatske države, pa neposredno i prije stvaranja znamo koliki problemi su bili i sa Ljubljanskom bankom, kasnije smo imali i svjedočili stečaju, odnosno slobodno to možemo narodno reći propasti niza financijskih institucija od štedionica pa do ozbiljnih banaka no sve su one eto nekako ili ugasnule ili postoje dan danas. Činjenica jest ono što još jednom želim naglasiti u ovoj raspravi dragi moji građani kažu nam svi čuvajte novce u financijskim institucijama, nesumnjivo je to tako i ovim zakonskim izmjenama na ova dva lista, odnosno na jednom listu obostrano tiskanog papira mi vam kao saborski zastupnici kažemo u redu. No opet vam kažem banke se ne bave humanitarnom djelatnošću. Niti jedna financijska institucija nije Caritas, niti jedna financijska institucija nije humanitarna udruga. Banke se bave zarađivanjem novaca i to je njihov osnovni posao. I nemojte se ljutiti kada ćete evo za nekoliko sekundi čuti da nam banke u Hrvatskoj godišnje samo na ime raznih naknada uzmu preko 3 stotine milijuna kuna. Radi se o samo jednoj od procjena koliko u stvari bankarski sustav godišnje novaca izvuče iz džepova vas hrvatskih građana. Svi vi znate kada ste došli otvoriti račun već ste pomalo nešto dužni, već su vam uzeli 20, 30, 50 kuna ovisno o tome koji ste paket usluga odabrali, pa ćete tu moći odabrati e-bankarstvo, bankarstvo m-bankarstvo. Sve to apsolutno stoji i olakšava čovjeku financijsko poslovanje u današnjem ubrzanom svijetu, no još jednom podsjećam banka je prvenstveno institucija koja se bavi zarađivanjem novaca za sebe. Banka načelno samo treba vaš novac ne bi li ga kao robu iskoristila na tržištu. I tko to ne zna i tko toga nije svjestan taj je u jednoj velikoj zabludi. Mi ćemo načelno apsolutno pogledati ovaj zakon i u njemu ne vidjeti ništa lošega. Apsolutno na svim ovim stavkama, a ima boga mi 4 članka sa završnom odredbom čak i 5. I eto reći o.k. mi ćemo to podržati zato što je financijska stabilnost džepova hrvatskih građana ne samo u Domovinskom pokretu nego siguran sam i svim strankama u Hrvatskoj na prvome mjestu. I za kraj naravno kako je i običaj završiti jedno obraćanje, a da ono ipak dobije i određenu notu zabave ipak očekujemo uskoro i novog viceguvernera Hrvatske narodne banke koji će definitivno riješiti sve probleme financijskog sektora. Evo a ja ću sad na kraju da izvučem određeni financijski benefit iz ove rasprave besplatno uzeti ovu vodu. Hvala lijepa.
Gospodine Dretar, izuzev banke sperme ona je malo humanitarna. Gospođa Katarina Peović, Klub zastupnika HSS-a i Radničke fronte. Izvolite.
Kolega Dretar, ako ste uzeli tu vodu od banke onda ćete morati kamate vratiti, ne samo platiti. Možda ste se zeznuli. Ali dobro, ja ću u tonu onoga s čim ste vi zapravo i započeli počet s onim da mi kad dobijamo ovakve prijedloge izmjena i dopuna zakona onda se sve svede na to da je riječ o stručnim zakonima gdje laici nemaju šta previše tražiti. Riječ je najčešće o tom famoznom usklađivanju sa europskim direktivama i tko bi tu šta uopće mogao reći ako nije baš iber financijski stručnjak. Ipak zastupnici i zastupnice nisu ovdje da bi bili stručnjaci i da bi mogli na razini stručnjaka raspravljati, nego da bi branili onu radnu većinu na kojoj će se sve odluke koje se ovdje donesu prije ili kasnije prevaliti. Prema tome, kada dolaze ovi zakoni, izmjene i dopune zakona koje su vezane uz samo usklađivanje i to u segmentu financijskih institucija gdje se zapravo najčešće radi o tome da nas zakonski prijedlozi uvjeravaju da su svi depoziti apsolutno zaštićeni i da za razliku od svih prethodnih kriza u kapitalističkim ciklusima koji dolaze kao što znamo redovno i ciklički ova sadašnja faza donosi nove tzv. regulatorne mehanizme i s tim novim regulatornim mehanizmima svi depoziti, sve investicijske institucije, svi pa i pojedinačni znači štediše e sada će biti apsolutno zaštićeni. No ja bih ipak upozorila i voljela bih ono što je kolega Brumnić zapravo ovdje postavio da nam se malo obrati i predlagatelj, odnosno da nam objasni i ovu situaciju, znači prijenosa, osiguranje premija, osiguranje u slučaju prijenosa članstva kreditnih institucija, sustavu osiguranja depozita neku drugu zemlju. Znači što se zapravo tu nas tiče i zašto se ova izmjena i dopuna donosi ako znači imamo situaciju da kreditna institucija prestaje biti član jednog sustava osiguranja depozita i pridruži se drugom sustavu osiguranja depozita. Zašto je to nama važno, odnosno što to znači za one koji ovo gledaju, koji se pitaju dobro pa kad prijenos osiguranja ide valjda postoje neki mehanizmi koji su i do sad to osiguravali. No dobro. Ono što bih ja željela ovdje upozoriti svaki puta kada se donose novi regulativni mehanizmi koji obećavaju da će biti uistinu sigurni, ja bih samo rekla da i u kritici onih zastupnika koji kažu najbolje vam je ipak te novce staviti u banku, nemojte ih držati u čarapi, da se možda s tim ne bi baš složili oni koji su svoje depozite izgubili u krizama 2008., devete godine ili oni koji se sjećaju, pa i onih znači dana 1997.-'98.g. i saniranog bankarskog sustava kojeg smo sanirali našim novcima i to velikim novcima sa 56 milijardi kuna javnih novaca i onda ga prodali strancima za četiri puta manji iznos, mislim i tada je argumentacija bila sad će se sve srediti, sad će biti bolje, znači ajmo bit malo skeptični. Ovdje smo isto tu više puta dobivali te Zakone o tržištu kapitala i Zakone o jamstvenim fondovima, recimo to je specifičnost, to uvijek gdje se govori da smo sigurni i da neće sigurno bit problema, da je to jedan od najsigurnijih načina ulaganja. Kažem 2009.g. ljudi koji su izgubili svoje, svoja ulaganja ne bi se s tim složili, 2016.g. je recimo uvedena nova verzija … [[Govornik se ne razumije]] to je već inače treća verzija jednog tipa jel takvog osiguranja gdje se navodi uvijek da je riječ o većoj sigurnosti investitora tzv. … [[Govornik se ne razumije]] kako se lijepo kaže manjoj izloženosti rizicima, no to ne samo da ne neutralizira krize već samo daje legitimaciju i tu ću završiti samo zato sam se javila i u ovom slučaju neka nam objasne, to ne samo da ne neutralizira krize već samo daje legitimaciju potpuno nesigurnom i s krizama sklonom sustavu i trebali bismo biti kao zastupnici skeptični prema svakim tim financijskim prijedlozima financijskih zakona koji dolaze i koje tako puštamo jer kao nismo stručni jel i svaki puta tome pristupiti upravo s ovim argumentom da je to zapravo legitimacija apsolutno nesigurnog i krizama sklonog sustava i da trebamo uvijek postavljati pitanja tko će odgovarati za izgubljena sredstva ako je uopće pitanje u tom sustavu da li iko može odgovarati i da li je taj sustav uopće postavljen tako da neko može odgovarati. Evo sa malom skepsom prema tom apsolutno sigurnom sustavom koji ima sve nove mehanizme osiguravanja depozita ja bih ovo da nam odgovorite znači na ovo pitanje kolege Brumnića.
Hvala vam lijepa. Gospodin Željko Sačić pojedinačna rasprava. Nema ga. Gospodin Marijan Pavliček pojedinačna rasprava. Nema ga. I na kraju g. Josip Begonja završno u ime HDZ-a.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnicama, poštovane kolegice i kolege. Da sad ne ponavljam sve ono što je kazano, a kazano je dosta i od strane predlagatelja i od strane kolega zastupnika i zastupnica, podsjetit ću samo da smo krajem 2020.g. usvojili paket zakona vezanih uz financijske institucije, Zakon o sanaciji kreditnih institucija, Zakon o prisilnoj likvidaciji kreditnih institucija i Zakon o sustavu osiguranja depozita kojim smo preuzeli Direktivu 49 iz 2014.g. o sustavima osiguranja depozita, a kojom smo između ostaloga i preimenovali dotadašnju državnu Agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka u Hrvatsku agenciju za osiguranje depozita koja ne samo da je preimenovana nego je i dobila drugu ulogu, ulogu sanacijskog tijela, zadužena za vođenje sanacijskog fonda koji ima svoja dva, opći i posebni dio. Ovo što je danas predmet naše rasprave je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sustavu osiguranja depozita vezan je uz stav Europske komisije iz rujna prošle godine o nepotpunom prijenosu navedene direktive u naš zakonodavni okvir. Tu se usklađuje u dva područja, prvo je pitanje deponenata s apsolutnim pravom na iznose s računa, te u području prijenosa premije osiguranja u slučaju promjene članstva kreditnih institucija u sustavu osiguranja depoziti i da ne bio jedan od mojih prethodnika koji će ovdje govorit pod kojim uvjetima, kad i kako i u kojim slučajevima, ono što je važno istaknuti je još i to da u slučaju planirane promjene članstva u sustavu osiguranja depozita odnosno prijenosa dijela aktivnosti u drugu državu članicu kreditna institucija je dužna obavijestiti sustav osiguranja depozita najmanje 6 mjeseci prije promjene članstva odnosno prijenosa dijela aktivnosti. I zaključno, ovim Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama ovog Zakona o sustavu osiguranja nastoji se podići razina pravne sigurnosti naših građana i poduzetnika, povećava se povjerenje u financijski sustav, te će Klub zastupnika HDZ-a kao što je to već kazao kolega Kliman podržat ovaj vladin prijedlog predmetnog zakona. Hvala lijepo.
Imamo još jednu raspravu završnu gđe. Marijane Puljak ispred Centra i GLAS-a, izvolite.
Evo javila sam se završno, nisam imala neku drugu priliku odgovorit ovaj kolegici koja je, Peović, koja je kazala da mi ovdje govorimo o apsolutno sigurnom sustavu, sve je osigurano itd., pa mislim da niko od nas nikad ne može kazat da je iti jedan sustav uvijek apsolutno siguran i da kad stavite novac u banku da nema šanse da propadne itd., već je stvar, dakle govorimo o rizicima i pitanje je dakle je li sigurnije možda stavit u banku ili ga stavit u čarapama, a svi oni ljudi koji su imali novce u čarapi ili u madracu ili ne znam u nekoj kutiji ili gdje ih već drže po kući, kad ih je opljačkalo sigurno se misle pa jedan blesav, jesam ga mogao držat u banci, to je ista, ista takva stvar jel da. Dakle, vi ste to uspoređivali sa onom krizom je li iz 2008. ili koje već kad su se gubili novci u bankama, ali evo kad čovjeka opljačka onda se kaže jao šta sam bio glup, a nisam stavio novac negdje drugo, dakle sve je stvar procijene rizika. Ovdje se stvara zakonodavni okvir da sustav bude što je sigurnije mogući, da depoziti budu osigurani što je više moguće itd., ali nitko apsolutno ne govori da su apsolutno osigurani i da neće bit nekih ovaj nekih gubitaka u slučaju u nekim izvanrednim, izvanrednim situacija. Evo samo sam to htjela pojasniti.
Hvala vam lijepa. Zaključujem raspravu i glasat ćemo kada … [[Upadica se ne razumije.]] a nisam vidio da se gospođa Katarina Peović. Izvolite. Dok dođe gospođa Peović, moje čitanje kaže ono što sam vam rekao. Izvolite. I ono što piše to ja kažem. Izvolite.
Da, ne može, ne može predsjedavajući prozivat to je istina. A da kolegici PUljak, mislim ne znam, možda bi nam stalno vas prozivamo ne biste li nam odgovorili na ono ključno pitanje pa ću ja isto pritisak pojačat da nam odgovorite na pitanje kolege Brumnića, nadam se da ćete popustit tom pritisku, ali možda bi nam mogli odgovoriti na ono što je kolegica Puljak postavila procjene rizika. Mislim ja nisam sigurna Marijana da postoje procjene rizika koje bi rekle koliko ljudi koji su držali u čarapi novce su izgubili novaca, a koliko oni koji su držali u banci, mislim možda recimo financijski stručnjaci imaju te podatke, ali u svakom slučaju ne bi se kadila recimo na kladionici da nisu ulozi nesigurniji u banci. Ali ono što želim reći, znači mi imamo osiguranje uloga do 700.000 kuna i kad kažemo i sad je predstavnik HDZ-a rekao ovo je povećanje sigurnosti, ovo je još jedan dodatni znači svi ti zakoni on ih je lijepo izlistao imali ste prilike čuti, znači što smo sve nedavno izglasali, osim ovog to je znači Zakon o jamstvenom fondu, o raznim ovim to su bili razni financijski zakoni da ja sad ne ponavljam, ono što je uvijek bilo u toj argumentaciji prisutno je znači povećanje sigurnosti uloga, depozita, štediša. Ali ja bi samo spomenula iskoristit ću ovu priliku da vas upozorim na nešto što svaki put upozorim kad je riječ o ovakvim zakonima, a to je ovdje spomenuta i Agencija za osiguranje depozita. Znači mi govorimo o sigurnosti apsolutnoj sigurnosti i o institucijama koje se za to brinu, a Hrvatska agencije za osiguranje depozita je sama po sebi jedan rekla bih stvarno zanimljiv primjer sukoba interesa odnosno korupcije u samoj toj agenciji gdje imamo direktoricu Mariju Hrebac koja je na čelu te agencije još od 2012.g. gdje ju je imenovala još SDP-ova vlada na mandat od četiri godine. Prilično je nevjerojatno da netko upravlja agencijom do nedavno čak sa isteklim mandatom čak od znači čak znači do danas, ovo je već valjda treći mandat ako dobro brojim. Inače Marija HRebac je kažnjena za sukob interesa zbog nespojivih funkcija članice nadzornih odbora Croatia banke i Sunčanog Hvara u Nadzorni odbor Sunčanog Hvara imenovala ju je ORCO-a Grupa koja je provela arbitražni proces protiv Vlade RH za odštetu u nadzornom odboru je bila kao direktorica državne agencije sve dok nije primorana dati ostavku nakon što je utvrđen sukob interesa. Inače stalno nam se javljaju bivši radnici te agencije i postavili smo pitanje i Plenkoviću. Ovdje koristim priliku vezano uz ovaj zakon koji će nas uvjeravati da je usklađivanje sa europskim direktivama itd. da još jednom upozorim na ovu agenciju i na tu direktoricu koja apsolutno ne ulijeva povjerenje u ono što će nas ovdje uvjeravati da je sigurno, a to je da se usput i posredno hrvatskim institucijama osigurava i provedba financijskih zakona ili zakona koji imaju veze i koji su vezani uz financijski sektor. Evo imamo čak i agenciju koja apsolutno neregularno radi godinama. Hvala.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti i kada će se čut, kada ćete sigurno čut, a svi vaši prijedlozi i sugestije će bit uzeti u obzir … [[Upadica se ne razumije.]] Čime sam povrijedio poslovnik?
Poštovani predsjedavajući povrijedili ste [[Upadica Radin: S time što znate da neće biti nikakve sankcije velike i onako smo pri kraju.]] Ne, ne povrijedili ste čl. 33. st. 5. i 18. ne pozvavši predlagatelja da odgovori na pitanja zastupnika i uzme završnu riječ.
Hvala lijepa. Ne imate [[Upadica Brumnić: Pa pročitajte što su vam dužni.]] Molim?
… [[Govornik nije uključen.]]
Ne, ne pročitajte, ne, ne kad smo već ovdje imamo ja sam planirao negdje do 18,00 da ćemo biti gotovi, pročitajte još jednom ovu rečenicu, pročitajte još jednom ovu rečenicu. … [[Upadica se ne razumije.]]
… [[Govornik nije uključen.]]
Gospodin Brumnić iz lokal patriotskih razloga to ne smijete napraviti ok. Sutra ujutro, čekajte, čekajte, sutra ujutro nastavljamo u 9,30 sa Prijedlogom odluke o raspuštanju HS-a, grupe stranaka i jedva čekam čut razloge zašto želimo ići tako brzo sutra ujutro na izbore. Izvolite. Odmorite se. Nadam se da ste slikali … [[Upadica se ne razumije.]] kako bi rekao vakuum. SJEDNICA PREKINUTA U 17:53 SATI