Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani saborski zastupnici. Cilj ovog zakonskog prijedloga je potpuno usklađivanje s pravnom stečevinom EU kroz izmjenu zakonodavnog okvira za upravljanje sigurnošću željezničkog sustava s ciljem usklađivanja s tehničkim stupom 4. željezničkog paketa. Zbog opsežnih i sveobuhvatnih promjena direktiva EU koje sačinjavaju tehnički stup 4. željezničkog paketa bilo je potrebno pristupiti izradi novog cjelovitog Prijedloga zakona o sigurnosti i interoperabilnosti željezničkog sustava. Ovim prijedlogom zakona određuje se da Agencija EU za željeznice izdaje jedinstvenu potvrdu o sigurnosti željezničkim prijevoznicima koji obavljaju svoju djelatnost na području više država članica EU kao i odobrenja za željeznička vozila, za razliku od do sada kada je željeznički prijevoznik ili proizvođač vozila morao za svaku državu članicu EU ishoditi posebnu potvrdu ili odobrenje. Uređuju se nadležnosti i obaveza Agencije za sigurnost željezničkog sustava koje se povjeravaju i poslovi inspekcijskog nadzora nad provedbom zakona te određuju ovlasti i obveze inspektora. Propisuju se uvjeti vezani za tijela za ocjenjivanje sukladnosti koja obavljaju postupak ocjenjivanja sukladnosti vezano uz odgovarajući TSI ili nacionalna pravila, uvjeti vezani za EZ izjave o sukladnosti ili prikladnosti za uporabu. Propisuju se temeljne odredbe o neovisnom istražnom tijelu te se utvrđuje postupak istraživanja željezničkih nesreća i incidenata i obvezatnost provođenja istraživanja ozbiljnih nesreća u željezničkom sustavu. Propisuju se temeljne odredbe kojima se utvrđuju uvjeti za odvijanje i upravljanje željezničkim prometom na siguran način, područja vezana uz željezničku infrastrukturu te unutarnji red i zaštita željezničke infrastrukture i vozila. Propisuje se sustav ovlaštenja strojovođa kroz izdavanje dozvola i potvrda strojovođama te propisivanje uvjeta vezanih za izvršne radnike u željezničkom sustavu koji obavljaju poslove na kojima neposredno sudjeluju u odvijanju željezničkog prometa te je propisan upravni inspekcijski nadzor, prekršajne odredbe vezane uz provedbu ovog zakona i ogovarajuće novčane kazne. Svrha ovog prijedloga zakona jest otklanjanje preostalih barijera i stvaranje jedinstvenoga europskog željezničkog prostora u skladu sa europskim zakonodavstvom. Agencija EU za željeznice preuzet će nove odgovornosti u sklopu izdavanja odobrenja za stavljanje vozila na tržište, izdavanja jedinstvenih potvrda o sigurnosti te izdavanja prethodnog odobrenja za tehnička rješenja pružnih dijelova europskog sustava upravljanja željezničkim prometom. Svi podnositelji zahtjeva prijavljuju svoje zahtjeve kroz jedinstvenu pristupnu točku koju će razviti i održavati Agencija EU za željeznice. Zahtjev za izdavanje odobrenja za vozila i jedinstvene potvrde za željezničke prijevoznike koji voze samo unutar granica jedne zemlje članice, tzv. nacionalni ili domaći prijevoznici, podnositelj će moći zatražiti od Agencije EU za željeznice ili Agencija za sigurnost željezničkog prometa kao nacionalnog tijela nadležnog za sigurnost. Važeća potvrda o sigurnosti željezničkog prijevoznika je preduvjet za dobivanje pristupa željezničkoj infrastrukturi od strane upravitelja infrastrukture kojom se dokazuje uspostava sustava upravljanja sigurnošću i obavljanje djelatnosti na siguran način na području obuhvaćenom navedenom potvrdom. Bitno je za istaknuti kako sustav upravljanja sigurnošću predstavlja organizacijska rješenja, mjere i postupke koje upravitelj infrastrukture i željeznički prijevoznik uspostavlja radi sigurnog upravljanja svojom djelatnošću. Upravitelj infrastrukture čija je zadaća obavljanja djelatnosti upravljanja željezničkom infrastrukturom je dužan uspostaviti sustav upravljanja sigurnošću što dokazuje kroz uvjerenje o sigurnosti koju izdaje Agencija za sigurnost željezničkog prometa. 4. željeznički paket također predstavlja velike promjene za Agenciju za sigurnost željezničkog prometa jer će sada surađivati sa Agencijom EU za željeznice na zadaćama koje su prije bile jedino u njezinoj nadležnosti. U sklopu tako izmijenjene regulative Agencija EU za željeznice dobiva nove odgovornosti i zadaće te postaje središnje tijelo unutar EU ovlašteno za izdavanje spomenutih jedinstvenih potvrda o sigurnosti i odobrenja za stavljanje vozila na tržište. Agencija za sigurnost željezničkog prometa usko će surađivati sa Agencijom EU za željeznice i time dobiva nove složene zadaće čije će izvršenje i postupak donošenja odluka biti pod stalnim nadzorom Agencije EU za željeznice. Daljnji rast i razvoj željezničkog sustava unutar EU te daljnja liberalizacija i konkurentnost tržišta željezničkih usluga ovise o razvoju i primjeni željezničkih paketa kojima se postupno i nezaustavljivo stvara jedinstveni europski željeznički prostor. Provedba ovog zakona nema financijski utjecaj na državni proračun. Hvala lijepo.
Zahvaljujem ministru. Imamo 7 replika, prvi je kolega Kirin. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre sa … … [[Govornik naknadno uključen.]] hrvatski dio transportnog 5B koridora povezuje ta dva modela more, Riječka luka, željeznica. Dakle, molim vas, da li smo u strategiji malo sporiji jel je veliki problem dionica Rijeka-Karlovac i to u smislu i rekonstrukcije i gradnje nove nizinske pruge? Da li postoje vremenski okvir? Kada će početi zahvati, gradnja i kakva je stav i interes EU?
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo gospodine zastupniče. Iako to nije vezano za ovaj zakon, ali očekivao sam danas vjerojatno raspravu i pitanje oko izgradnje željezničke infrastrukture danas u Hrvatskoj. Mi danas ulažemo negdje oko milijardu i pol eura u gradnju željezničke infrastrukture i najaktivniji, ajmo tako reći, koridor je upravo Mediteranski koridor koji spaja Luku Rijeka sa Budimpeštom. Mi trenutno, evo, krajem 2019. smo potpisali ugovor za početak gradnje pruge od Karlovca, odnosno Hrvatskog Leskovca do Karlovca. Raspisat će se sada natječaj, osigurana su sredstva, a kompletna projektna i studijska dokumentacija je u izradi koju financira također, EU za gradnju čitave dionice do Rijeke. Ono što očekujemo da će se .../nerazumljivo/... pruga u cijelosti izgraditi najkasnije do 2030. g., to je plan i u strategiji, to je ono što naravno očekujemo i financiranje EU.
Hvala ministre. Idemo sada na drugu repliku, kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Sve direktive, ministre, o sigurnosti u prometu u željezničkom prometu u sigurnosti infrastrukture govori činjenica da od Splita do Zagreba danas 2 h duže prije nego 90. godine. Šteta bi bilo to sve mijenjati, to je dobro za snimati vestern filmove, sporo vlakovi idu, možete ga stignuti, pješke izaći vanka, doručkovati, ručati, onda ga pješke uhvatiti. Prema tome, apsolutno Hrvatska je zaboravljena po pitanju željezničke infrastrukture, a poglavito po pitanju sigurnosti. U vestern filmovima je puno bolja željeznička infrastruktura jer vrime ... [[Govornik se ne razumije.]] Što je realna situacija? Da li je realna situacija, hoćete vi to od Splita do Zagreba promijeniti u roku u kojima vi govorite? Da li su osigurana ta sredstva i da li je projektna dokumentacija gotova jer često se pozivate na projektnu dokumentaciju. Željeznička infrastruktura je u katastrofalnom stanju u RH. Hvala lijepo.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo g. zastupniče. Ponavljam, trenutno se u Hrvatsku sada, u Hrvatskoj ulaže u željezničku infrastrukturu negdje oko milijardu i pol eura. Uglavnom projekti koji se nalaze na Mediteranskom koridoru, na bivšem 10. koridoru, Zaprešić-Zabok, Vinkovci-Vukovar, itd., da ih sad sve skupa ne nabrajam. Što se tiče pruge Zagreb-Split ne možemo u 5 godina izgraditi čitavu željezničku i obnoviti čitavu željezničku infrastrukturu u Hrvatskoj. Za to će nam trebati puno sredstava i puno projekata. Uzeli smo jednu dinamiku, jedan realan okvir koji je ostvariv do 2030. g. Što se tiče dionice prema Splitu, obnovljena je lička pruga, znači i na tom dijelu se događaju pozitivni pomaci. Nemojmo očekivati da će se u mandatu jedne Vlade, ove ili buduće koja bude, riješiti kompletna željeznička infrastruktura u Hrvatskoj. Budimo realni i naravno, svi zajedno stvorimo tu jedan konsenzus, postoje sredstva i ja mislim da to možemo svi skupa do 2030. uraditi.
Kolega Vlaović, izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora, poštovani ministre sa suradnicima. Govorite da kroz implementaciju ovog zakona treba povećati sigurnost i kvalitetu željezničkog prometa u Hrvatskoj i naravno da i mi iz HSS-a to podržavamo, međutim, ulaganja koja spominjete nisu dovoljna i nisu dovoljno brza onako kako bi to trebalo biti da bi dostigli razvijenu Europu, pa me evo zanima kojom dinamikom će ići obnova i izgradnja pruge prema Slavoniji, znači Zagreb-Novska, Novska-Nova Gradiška, prema Vinkovcima i Vukovaru, a pogotovo što ima jako puno željezničkih prijelaza koji nisu uređeni gdje mnogi naši poljoprivredni proizvođači svakodnevno prelaze i stradavaju na željezničkim prijelazima. I drugo pitanje vezano za te investicije, ne bi li moglo vaše ministarstvo i HŽ Infrastruktura i HŽ Cargo biti partner Đuri Đakoviću, ozdravljenju kroz upravo ova ulaganja, kroz izgradnju vagona, vidimo da su na EU tržištu konkurentni, zašto ne bi mogla i Hrvatska naručiti vagone i na taj način zaposliti kapacitete Đure Đakovića i spasiti radna mjesta [[Upadica predsjednik: Hvala.]] u Slavonskom Brodu. Hvala lijepo.
Izvolite, odgovor.
Ovako, prvo što se tiče pruge prema Slavoniji. sve dionice koje nisu izgrađene prema Vinkovcima su trenutno u projektiranju i izradu projektne i studijske dokumentacije. Mi ćemo u mandatu ove Vlade potpisati već ugovor o 500 milijuna eura bespovratnih sredstava za prvu dionicu Okučani-Vinkovci. Znači da će se vjerojatno 2021. raspisati natječaj za tu dionicu. Znači, obnova pruge prema Slavoniji je prioritet i to napadamo zajedno sa Mediteranskim koridorom i za to postoje sredstva i priprema se i projektna i studijska dokumentacija. Željezničko cestovni prijelazi sada ide 50 uređenja novih željezničko-cestovnih prijelaza, to financira Svjetska banka, a evo, prije 2 dana smo dobili i pozitivno izvješće IQR-a za nabavku nova 21 elektromotorna vlaka. Više od milijardu kuna. Tako da sustavno ulažemo u željeznice. Ponavljam, nemojmo očekivati u mandatu [[Upadica predsjednik: Hvala.]] od 4 ili 5 godina da možemo sve napraviti.
4. odnosno 4. je na redu kolega Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, poštovani ministre. Mislim, što se tiče predmetnog zakona da nema spora i da svaki, svi zakoni koji idu na povećanje sigurnosti i zapravo izdavanje tih i jedinstvenih potvrda, a time i idemo na ruku samom gospodarstvu, brži protok i dobara, i u krajnjoj liniji i prijevoz putnika, da je to opće prihvaćeno. Ono što danas ovdje slušamo je da i svi prepoznajemo potrebi imati dobru željezničku infrastrukturu jer ono što javnost možda i ne zna je to da naši vlakovi nisu spori zbog staroće lokomotiva nego zbog stanja same infrastrukture gdje oni ne smiju razvijati brzine koje su inače razvijali i zato imamo takvo kašnjenja. Ono što mene zanima konkretno za grad Osijek je, što se tiče sigurnosti, a kad ovdje govorimo o sigurnosti željezničkog prijevoza je nadvožnjak odnosno podvožnjak na Ulici sv. Leopolda Bogdana Mandića koji je bio uvršten u neku projektnu dokumentaciju, da li možda znate u kojoj je fazi i kada bi to mogli očekivati? Zahvaljujem.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo g. zastupniče. Odgovor na vaše pitanje, znam o čemu se radi. To je projekt, čini mi se negdje oko 40 ili oko 50 milijuna kuna za koje trebamo naći sredstva i ono rješenje koje se nazire sada i koje tražimo je da to pokušamo financirati kroz naše ministarstvo putem EU fondova, tako da službe Ministarstva mora, prometa i infrastrukture zajedno sa HŽI-om i Hrvatskim cestama traže rješenje da raspišemo, odnosno regionalni razvoj da raspiše javni poziv i da taj projekt probamo još u ovoj perspektivi financirati. Tražimo rješenja, mislim da smo blizu da to i riješimo.
5. je na redu kolega Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a, poštovani ministre. Dakle, prošle godine smo svjedočili otvaranju pruge Sv.Ivan Žabno – Gradec u cijeloj toj dužni od 12,5 km financirana je sa Europskim fondom za regionalni razvoj i iz sredstava Kohezijskog fonda. S obzirom da ovaj prijedlog zakona uređuje zapravo područja koja se odnose i na razvoj, upravljanje i sigurnost, a glede pruge o kojoj ste govorili između Splita i Zagreba i svjestan činjenice da nije moguće u kratkom razdoblju tu prugu poboljšati na način na koji bismo mi željeli, mogu li se ta sredstva recimo iskoristiti za jedan centralni ako hoćete središnji digitalni sustav upravljanja da to ne radimo stalo sa skretničarima i prometnicima. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine zastupniče, mi smo krajem 2019. godine osim što smo otvorili tu prugu nakon 50 godina, jest je to onako malo i smiješno kad kažete da ste nakon 50 godina otvorili prvi puta 12 km pruge. Mi smo potpisali i otvorili, otvorili radove, potpisali ugovor za Vinkovci – Vukovar projekt vrijedan 70 milijuna EUR-a, počela je izgradnja i HŽ Infrastruktura je donije odluku za projekt Koprivnica – Križevici – Mađarska granica, 2 milijarde kuna, to je već više od Pelješkog mosta. Projekt koji je donijeta odluka o odabiru i evo sad čekamo da završe ovi žalbeni postupci i tu će početi radovi. Što se tiče ovog vašeg konkretnog pitanja, sve što poboljšava sustav što ga digitalizira, što smanjuje troškove, što je u restrukturiranju samog željezničkog sustava implementiramo i iz pomoć Europskih fondova i uz pomoć Svjetske banke. I pismo sektorske politike koje će Vlada donijeti kroz mjesec, dva dana, jer to je isto pri kraju, definirat će i ovaj dio tako da i digitalni sustav bude budućnost naravno realnost željeznice.
Hvala vam, hvala ministre. Kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre, važno je ova dva zakona koja ćemo danas raspravljati, međutim sve nas očito interesira stanje infrastrukture i posebno evo mene, mi dolazimo iz Primorsko-goranske županije. Tamo počinje jedna željeznica ili pruga koja nas treba spojiti s Mađarskom granicom i o tome se priča već desetljećima. Što smo po tom pitanju učinili, što možemo učiniti u gradu Rijeci u samom početku na željezničkoj stanici, da li imamo tamo određena poboljšanja s obzirom na njezin izgled i na sve ono što ona je značila neka u povijesti? I naravno ono što mene interesira je svakako, ne samo i pruge kao takve nego i što je sa vlakovima? Da li imamo nekakve programe ili nešto da se i te, taj sustav jednostavno modernizira, da je stvarno primjeren 21. stoljeću u kojem živimo? Evo, samo toliko.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo gospodine zastupniče u Rijeci se trenutno provode dva velika projekta, jedan na kontejnerskom terminalu, jedna na Zagrebačkoj obali ukupne vrijednosti 60 milijuna EUR-a upravo obnove željezničke infrastrukture. To je jedno. Drugo obnova Željezničkog kolodvora u Rijeci ide, sredstva su osigurana i to ćemo početi vrlo brzo. Bilo je i u medijima prije nekoliko dana najava toga, tako da zajedno sa gradom Rijekom jer od njih je krenula inicijativa, međutim kažem Infrastruktura to vodi i to također ide. Što se tiče nizinske pruge, mediteranskog koridora, ponavljam najvažniji projekti koji se trenutno rade, rade se na mediteranskom koridoru, krećemo prvi puta u mandatu ove Vlade prema Rijeci, potpisali smo Hrvatski Leskovac – Karlovac, ostaje nam i ovaj najzahtjevniji dio za kojeg očekujem, priprema se projektna i studijska dokumentacija, očekujem financiranje iz EU. To nam je najbolje, naravno postoje nam i model koncesije. Što se tiče vlakova nova 21 elektromotorni vlak, više od milijardu kuna, potvrda je stigla o financiranju iz Europske komisije. Hvala.
Hvala. I zadnja replika kolegica Makar, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Uvaženi ministre moje pitanje tiče se željeznice, ali ne direktno ovog zakona iako on doprinosi većoj sigurnosti, a time poželjnosti željeznice za češći prijevoz. Ja ću vam postaviti pitanje vezano za integrirani prijevoz putnika. To je veliki problem u ruralnim područjima i o tome se dosta priča. Naime, Varaždinska županija, Međimurska županija i Koprivničko-križevačka napravile su master plan koji je završen u siječnju 2017. Da li vi kao ministarstvo imate neka saznanja vezano za to i što vi kao ministarstvo činite na uvođenju integriranog prijevoza gdje željeznica treba biti okosnica? Hvala.
Izvolite.
Hvala vam lijepo gospođo zastupnice, čitav niz ugovora je u 2019. godine potpisan upravo u županijama Primorsko-goranskoj, Osječkoj oko integriranog prijevoza, gdje se željeznica kao jedan od faktora tu najvažnijeg jel spominje pogotovo u ovim kopnenim županijama, tako da imamo saznanja i pratimo tu situaciju da je puno županija u Hrvatskoj s time krenulo. Što se konkretno događa u Varaždinskoj županiji ne mogu vam reći u ovom trenutku, to ću provjeriti pa ili ću vas nazvati ili ću vam to pismeno odgovoriti.
Hvala ministru. Došli smo dakle do kraja s replikama, pa sada pitam izvjestitelja odbora želi li uzeti riječ? Ako ne, otvaram raspravu prvi je na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, poštovani ministre, tema je značajna kad se radi o sigurnosti. Međutim, ovdje se radi o direktivi i obavezama hrvatskog zakonodavstva prema EU i kada govorimo o sigurnosti u prometu u ovome slučaju o željezničkom prometu o agencije koje će kontrolirati na području potpisnika ovog zakonodavnog akta tj. kad donesemo ovaj akt, mi ćemo biti pod tom agencijom. Meni je drago da ministar nudi rješenja, predizborna je godina, financijski okvir zbog godišnje Europske komisije EU završava. Naravno da bi sad trebali biti vidljivi i realizirani rezultati, a oni su nažalost u ovome financijskom okviru uvaženi ministre minorni. Mi znamo da je sad, evo financijski okvir za slijedeće razdoblje se radi, znači sedmogodišnje, što znači svjestan sam vaše uloge, svjestan sam da je predizborna godina, svjestan sam vaših zalaganja da se taj problem riješi jer je to u interesu RH i bilo tko bi rekao da željeznički promet i sigurnost, poglavito ovih linija koje nabrajamo za razvoj i sigurnost prometa željezničkog bi bila znači je bilo bi apsurdno uopće o tome govoriti. Međutim, evo pohvalite se i sa 50 godina otvorenom tek sad nakon 50 godina novom željezničkom linijom pa ja bi rekao evo predlažem vam ima jedna isto značajna linija koja bi povezala Dalmatinsku zagoru sa Splitom, to je stara Sinjska rera jedina poveznica Cetinskog kraja ili ferata pa bi bilo dobro obnoviti i tu recimo i zbog turističkih, ali i zbog prometno sigurnosnih povezati Dalmatinsku zagoru tj. Cetinsku krajinu. Bio bi to značajan projekat i turistički kako sam rekao, a i sigurnosno prometni jel obećanje od brze ceste koju ste dali, vjerojatno ćete sada opet ponoviti kao i u Imotskome da će se graditi Zagvozd-Imotski, ali tek sada kamen temeljac su postavljeni tako da možete početi to graditi. Naravno da sigurnost u prometu je broj jedan i vjerujem da mi kada ovo prihvatimo i izglasamo da će se to u biti poštivati u stvarnosti. Međutim činjenica je da je od devedesete godine do danas vlakovi su sporiji po nekoliko sati, infrastruktura je kao što sam rekao za vrijeme Divljega zapada kada je bilo, vidjeli smo ga u vestern filmovima, šteta bi bilo to i mijenjati, moremo turistički zaraditi. Prija možete doći iz Zagreba iz Splita do Zagreba ili obrnuto sa biciklom nego sa vlakom i to sa onom brzom linijom samo sporijom možete i pješke, možete ručati negdje usput i stignit ga pješke. To je realnost, mi kada govorimo o realnosti i kada govorimo o završetku sada kada samo hvalili ulaskom u EU ovog financijskog okvira, mi smo što se tiče željezničkog prometa pri dnu. Mi nismo sva sredstva povukli, možete se smijati. … [[Upadica se ne razumije.]] Ide Mile lajkovačkom prugom, vidi kako ministar zna tu pjesmu. Ali je činjenica da mi sada kada govorimo o sigurnosti ja bih volio da ovo bude poštivana sigurnost. Nažalost, naši građani često upozoravaju na sporost vlaka, kvarove vlakova, linija, znači to je realnost. Kolko se može poduzeti i popis vaših želja predizbornih obećanja o tom po tom, daj Bože da vi to sve ostvarite. Ja bih bio najsretniji da vi to sve ostvarite da bude najsigurnije naše željeznice, najbrže. Ali ove ostavite, ove ostavite jel šteta bi bilo ovo zbog kada vidite evo zbog turističke atrakcije. Ja bih još na kraju evo zaželio bi da se sve to ispoštiva, sve šta ste vi rekli da se napravi i duplo još. Ja vjerujem da vi možete još više u sljedećem razdoblju iza izbora, da ćete vi još više napraviti samo pitanje tko će dobiti priliku, to je naravno pitanje. Vi lipo obećajete, lipo mažete uredno oči narodu i vjerojatno možda dobijete koliko mažete oči narodu. Nije to smišno. Uredno vi možete, tu ste stvarno profesionalac, što se tiče željezničke infrastrukture. A sigurnost je vrlo bitna, ministre, malo šalu na stranu. Ja vjerujem da i sada naše nadležne institucije rade po sigurnosti u željezničkom prometu. Ali evo iskoristio bih ovaj jedan trenutak ove govornice, jeli nije nam baš često da je ministar ovdje u sabornici prometa, a drugi ministri vrlo su rijetko ovdje došli, nemaju baš ni hrabrosti, pa bih ja iskoristio da kažem da imamo problem u prometu što se tiče sigurnosti općenito. Ne samo problem željeznice, imamo problem šta nam često gore autobusi, s time ste upoznati. Ja sam i poslao prije tri mjeseca inspekcija da se izvrši i oni su napravili nalaz, to tako su me obavijestili da su to uputili policiji, ali i dalje autobusi gore koji prevoze učenike 10 autobusa prošle godine skoro izgorilo. Mi znamo ministre da smo zbog sigurnosti u prometu minjali zakon o taxijima, tj. pravilnikom je određeno ne 7 godina starost tj. auta taxi nego 5 godina. A ovdje vjerujte mi da su stariji autobusi ne znam možda od mene i vas. To je katastrofalno u čemu se vode naša djeca i roditelji su u strahu. Evo ja iskoristim ovo jel sam poslao policiji, a još ništa ne odgovara, roditelji su u strahu. Evo ja mogu navesti primjer Prometa Sinj, tj. vlasnika Prometa Makarska tj. Mate Jujnovića gdje uredno država plaća subvenciju učenicima, lokalna samouprava, županija, grad, ali djeca se voze u autobusima. Ne daj Bože samo 4 autobusa su u posljednje vrijeme izgorila na području Sinja od Prometa Sinj, 4 autobusa. Samo spretnošću vozača su djeca ostala živa. Ministre, ne daj Bože da se dogodi, samo spretnošću vozača, ponavljam jel ste pričali, su djeca izvučena iz gorećih autobusa. Ja sam poslao inspekciji po ne znam koji put, inspekcija kaže da je napravila nalaz, da je to uputila policiji, policija već tri mjeseca šuti i dalje isti autobusi u katastrofalnoj situaciji voze našu djecu. Ja mislim da je to vrlo bitno, bez obzira što sam otišao malo van teme, ali u okviru je sigurnosti svih nas, naše dice. Roditelji će uzeti, oni očekuju da se riješi ovaj problem roditelja, ja ću sada imati i tiskovnu, roditelji će krenuti u građanske aktivnosti. To je poglavito na ruralnim područjima gdje se pomalo i gase škole, gdje ljudi ostaju, to su te dvije trećine Hrvatske. I naravno da vlasnik autobusa, najlakše je tu te stare autobuse, sigurne subvencije lokalna samouprava malo subvencionira, malo županija, regionalna samouprava i osnivač škola, malo ministarstvo i to su njemu sigurni novac jer odmah naravno se to uplaćuje, a ponašanje prema našoj dici, ja evo najozbiljnije govorim, autobusi su ko ne znam iz Ruande prije 30 godina ako ste gledali one dokumentarne filmove. Jednostavno sigurnost naše djece je ugrožena, roditelji su u strahu. Roditelji me zovu svakodnevno. Ako se ne poduzme ništa, ako smo mogli taxi ograničiti na 5 godina, autobusi nemaju ograničenja, ko zna koliko je to godina. Brige njih vlasnika bitno je da se vozaju dica. Ali ovo moramo zaustaviti, ovo je apel i vapaj do neba. Roditelji me svakodnevno zovu, roditelji će krenuti u građanske akcije. Nemojte se čuditi ako vam dođu ispred ministarstva, ako triba ja ću ih dovesti, jel mene svakodnevno zovu u strahu da šalju svoju djecu i studente prema Splitu i u područne škole, a to su uglavnom područja gdje se gase škole i gdje bi tribalo ulagati u što veću kvalitetu čisto da naše roditelje, te mlade obitelji zaustavimo da ostanu tu, a mi ovaj način ih gonimo. Evo hvala lijepo. Imat ću i tiskovnu. U ovome slučaju moramo biti jedinstveni i napokon stat toj mafiji, korumpiranoj mafiji ili da nisu korumpirani onda ne bi vozili takve autobuse, netko bi dosada reagirao a ne bi se izrugivao sa menom kao saborskim zastupnikom. Šalju mi nekakve odgovore, u biti ništa ne poduzimaju. Hvala lijepo.
Druga rasprava, Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Pero Ćosić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjeni ministre sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege, pred nama je novi sveobuhvatan Prijedlog Zakona o sigurnosti i interoperabilnosti željezničkog sustava u prvom čitanju i njime se naše zakonodavstvo usklađuje sa pravnom stečevinom EU-a i IV. željezničkim paketom. Usklađuje se sa paketom predstavljenim kroz tehnički i upravljački stup te kroz otklanjanje preostalih zakonskih administrativnih i tehničkih prepreka u jačanju konkurentnosti željezničkog prometa. Ovim prijedlogom zakona u hrvatski pravni sustav prenose se odredbe četiriju europskih direktiva koje reguliraju područja interoperabilnosti, sigurnosti željezničkog sustava, ovlaštenja strojovođa i uvjeta rada mobilnih radnika, odnosno ovim prijedlogom zakona uređuju se područja koja se odnose na razvoj, upravljanje sigurnošću te postizanje interoperabilnosti željezničkog sustava. Uređuju se i područja koja se odnose na sigurno upravljanje i odvijanje željezničkog prometa na obavljanje djelatnosti upravitelja infrastrukture i željezničkih prijevoznika na strojovođe i ostale izvršne radnike, na postupanje tijela nadležnog za sigurnost željezničkog prometa i tijela za istraživanje željezničkih nesreća te na sigurnosni i inspekcijski nadzor. Prijedlogom ovog zakona uvode se poboljšani standardi sigurnosti željezničkog prometa koji zahtijevaju povećanje aktivnosti i odgovornosti svih sudionika u željezničkom sustavu a posebice upravitelja željezničkom infrastrukturom i prijevoznika. Uz sve tehničke standarde koji moraju biti ispunjeni, propisani su i uvjeti koje moraju ispunjavati izvršni radnici i strojovođe kao kako u zdravstvenoj sposobnosti tako i u stručnoj osposobljenosti za obavljanje tih poslova te njihovo kontinuirano osposobljavanje i educiranje. Dakle, predloženim zakonom objedinjuju se sva dosadašnja dobra rješenja i donose poboljšanja odnosno novi regulacijski okvir za upravljanje sigurnošću željezničkog sustava. Uspostavlja se sustav za izdavanje jedinstvenih potvrda o sigurnosti i odobrenje za stavljanje vozila na tržište, određuje se agencija EU-a za željeznice kao koja izdaje jedinstvenu potvrdu o sigurnosti željezničkim prijevoznicima koji obavljaju svoju djelatnost na području više država članica EU-a dok je do sada svaki željeznički prijevoznik morao za svaku državu članicu EU-a ishoditi posebnu potvrdu. Nadalje, propisuje se da agencija EU-a izdaje odobrenje za stavljanje na tržište željezničkih vozila dok su to do sada obavljala nacionalna tijela nadležna za sigurnost željeznice. Kao što je to bilo i do sada, i dalje će naše nacionalno tijelo za reguliranje nadzora sigurnosti željezničkog sustava, to je Agencija za sigurnost željezničkog prometa. Kada je područje djelovanja željezničkog prijevoznika ograničena samo na područje RH, tada ova agencija temeljem zahtjeva podnositelja može izdati jedinstvenu potvrdu o sigurnosti i odobrenju za stavljanje vozila na tržište. Agencija također provodi aktivnu razmjenu stajališta i iskustva u okviru mreže koju je uspostavila agencija EU-a za željeznice u svrhu usklađivanja kriterija i nadgledanja razvoja sigurnosti željeznica na razini EU-a. Vidljivo je da je intencija predloženog zakona sustavno podizanje i unaprjeđenje razine sigurnosti željezničkog sustava te stvaranje konkurentnog željezničkog sustava u skladu sa zakonodavstvom EU-a te tehničkim i znanstvenim napretkom. Nesmetan željeznički prijevoz po čitavoj mreži EU-a potrebno je standardizirati a kvalitetno međusobno povezivanje, povezivanje informacijskih i komunikacijskih iskustava, različitih upravitelja infrastrukture i željezničkih prijevoznika odnosno kompatibilnost sustava, osnova je za veću sigurnost ali također i za bolju kvalitetu te manje troškove prijevoza. Ova nova rješenja i ovi prijedlozi zakona su prilika da se osvrnemo i na stanje na hrvatskim željeznicama općenito. Učinkovitost hrvatske željeznice i dalje zaostaje za željeznicama drugih zemalja EU-a a velikom djelom je to uzrokovano zastarjelom infrastrukturom i imovinom koji zahtijeva veliki intenzitet ljudskog rada. Nažalost puno je dokaza i primjera tog zaostajanja, evo kao primjer može se navesti da na većini naših pruga nemamo centralizirano daljinsko upravljanje željezničkim prometom što uzrokuje loše rezultate u pogledu učinkovitosti željezničkog prometa, to znači da danas željeznički promet u Hrvatskoj je reguliran isključivo putem prometnika vlakova i skretničara a uvođenje centraliziranog daljinskog upravljanja željezničkim prometa na širem djelu mreže pomoću dispečera, povećali bi učinkovitost željeznice samom činjenicom da bi se smanjio broj i udio ljudskog rada, procjena se procjenjuje da otprilike 1500 radnika ne bi više trebalo raditi na tim poslovima koji rade danas, osim toga povećao bi se kapacitet pruga i kolodvora uz istovremeno izbjegavanje ulaganja u izgradnju nove željezničke infrastrukture, povećala bi se energetska učinkovitost vožnje vlakova, smanjili bi se ostali troškovi vezani za eksploataciju sustava te povećanje kvalitete željezničkih usluga. Sigurnost željezničkog sustava mora se sustavno održavati i unaprjeđivati jer zastarjela tehnologija na samim vlakovima i prugama kojima svakodnevno voze, doprinosi potencijalnim katastrofalnim nesrećama. Zadnjom izmjenom Zakona o sigurnosti i interoperabilnosti 2017. g., željeznički su prijevoznici u upravitelji infrastrukture bili obvezni opremiti vozilo uređeno za automatsku zaštitu vlaka tzv. auto-stop uređaj, ugradnjom tog sustava na vozilima HŽ-putničkog prijevoza kao i svih drugih operatera u teretnom prometu, bitno je podignut razinu sigurnosti za putnike, osoblje vlaka i ostale sudionike u prometu i drago mi je da je HŽ tak posao ugovorio sa hrvatskom domaćom tvrtkom te da se radi o domaćem proizvodu što je evo, svakako jedan primjer koji budi optimizam. U radnijim raspravama u zakonima koji uređuju područje željeznice, spomenuo sam kako se Europska komisija odredila za željeznicu kao kralježnicu javnog prijevoza u EU jer je željeznica najbrži i najsigurniji prijevoz roba i usluga, pored toga uprava željezničkog prometa pomoći će i rješavanju prometnih gužvi u velikim gradovima, te smanjiti emisiju ispušnih i štetnih plinova koji su štetni za ljudsko zdravlje. Modernizacija hrvatske željeznice i razvoj željezničke mreže treba ići, biti u funkciji održivog uravnoteženog razvoja, te djelotvornog postupnog uključivanja u zajedničko europsko tržište. Da bismo osigurali pružanje kvalitetne i sigurne usluge u željezničkom sustavu postoji velika potreba za daljnjim ulaganjem, ulaganjem bi osim u željezničku infrastrukturu koja je nužna za odvijanje željezničkog prometa trebalo usmjeriti i u organizaciju i pružanje željezničkih usluga, kao i u upravljanje i kontrolu željezničkog prometa. Jedan od primjera je svakako uvođenje mobilnih komunikacija odnosno željezničke GMS-R mreža koja je jedna od najbitnijih elemenata za sigurno i automatsko upravljanje vlakovima, a prednosti te GMS mreže su brojne, primjerice poboljšanja, poboljšana logistika praćenja vlakova, naplata, trase, znači pruge kroz koju određeni vlakovi voze, poboljšanje operativne usluge za željezničko osoblje, on line prodaja karata, on line putničke informacije i općenito uvođenjem GSM-R mreže ponudit će se željeznici još danas nesagledive mogućnosti poboljšanja usluga u vlaku i u kolodvorima, te tako povećati ekonomičnost. Željeznica mora biti jedan od generatora rasta i razvoja hrvatskog gospodarstva, a pokrenuti investicijski ciklus od 3,5 milijarde u željeznicu narednih 10.g. prilika je svakako domaćoj industriji odnosno hrvatskim tvrtkama koje su vezane uz željeznicu, kao i one koje su već evo uspješno plasirale svoje visoko, visoko, visoke tehnološke proizvode, da izlaze na tržište, da se uključe i doprinesu razvoju željeznice i oporavka cijelog nacionalnog gospodarstva. U ovom kontekstu moram spomenuti tvrtke kćeri odnosno kćeri povezana društva kojima upravo gradnja i željeznička industrija je osnovna djelatnost, nažalost dobar dio te specijalizirane industrije u RH je u teškom stanju i susreću se sa raznim izazovima, npr. društvo Pružne građevine d.o.o. je tvrtka kći HŽ Infrastrukture, ima kapacitete za realizaciju velikih projekata u željeznici, no prema europskim pravilima povezan društva korisnika europskih sredstava i kredita razvojnih banaka zbog sukoba interesa ne mogu izvoditi radove na, na takvim europskim projektima, mislim da bi trebalo žurno odrediti nositelje investicije koji, koji nije povezan odnosno sa, sa tvrtkom Pružne građevine kako bi ista se mogla uključiti u izgradnju i modernizaciju željezničke infrastrukture i tako osigurati stabilno poslovanje i očuvati radna mjesta da, trenutno ta tvrtka zapošljava oko 1600 radnika, naši susjedi Slovenci su to povjerili Agenciji za sigurnost prometa i takav je pristup evo rezultirao daljnjim razvojem te njihove tvrtke, milim da oni danas evo radi jedan projekt i na našoj zagrebačkom pristaništu u Rijeci, al kolko mi je poznato Vlada RH traži rješenje i za to i mislim da se tu spominje Ministarstvo državne imovine, bilo bi dobro da to što prije nađemo, da se te tvrtke naše mogu uključit u ovu veliku investiciju koja se sprema u željeznici. U smislu boljeg razvoja trebalo bi razmisliti o novom, a možda i starom tom ustrojstvu hrvatskih željeznica u obliku holdinga ili grupe koja bi sačinjavala HŽ Cargo, HŽ Putnički prijevoz, HŽ Infrastruktura sa svojim društvima, takvo ustrojstvo već je kod naših susjeda i u Sloveniji, Austriji, Njemačkoj, Francuskoj i dokazali su da takav oblik društva s jedne strane je ekonomičniji, a s druge strane pospješuje modernizaciju i razvoj. Na koncu, zemlja je razvijena upravo onoliko koliko je razvijena njena željeznica i krajnje je vrijeme da hrvatska željeznica prati razvoj naše zemlje i postane moderna europska željeznica 21. stoljeća zato treba evo sustavno raditi na mjerama koje će osuvremeniti poslovne procese u društvima hrvatskih željeznica kako bi se u potpunosti iskoristile investicije za unapređenje željeznice u cjelini. Donošenje ovog zakona u predloženom tekstu pozitivno će utjecati na razvoj tržišta željezničkih usluga na povezivanje Jadranskih luka sa EU, na razvoj specifičnih stručnih znanja i industrija u području željezničkog sektora. Zaključno, prihvaćanjem ovog prijedloga zakona stvara se kvalitetan i suvremen zakonodavni okvir za razvoj, te predlažu bolja organizacijska rješenja i mjere za nužnu modernizaciju sustava interoperabilnosti i veću sigurnost na željeznici, zato će Klub HDZ-a podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem, sada je na redu Klub zastupnika GLAS-a i poštovana kolegica Nada Turina Đurić, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče, g. ministre sa suradnicima, kolegice i kolege, pa budući da je ovaj prijedlog zakona u suštini tehničko usklađivanje sa zakonodavstvom EU odnosno sa direktivama i da je usmjeren na nešto do čega je svima stalo, a to je da se postignu najviši mogući standardi u sigurnosti prometa, u ovom slučaju se radi o željezničkom prometu, naravno da nema nikakve prepreke i da nema nikakvih razloga da to svi jednoglasno ne podržimo, dapače. Međutim, naravno ovo su neke prilike jel kad se otvaraju ovakve točke da se progovori o stanju u resoru, u ovom slučaju o stanju u hrvatskim željeznicama i sam ministar je ustvari u svom uvodnom obrazlaganju promijene zakona govorio najviše o tome kakvo je stanje u željeznicama odnosno koji su planovi Vlade RH za naredno razdoblje, pa će naravno i moja i veći dio moje diskusije bit upravo usmjeren na taj dio, a to je što RH je u proteklom vremenu poduzela, odnosno što bi trebala poduzeti i da li to sve što se dešava trenutno u investicijama ili uopće funkcioniranju Hrvatskih željeznica je nešto što bi Hrvatsku kao zemlju članicu EU trebalo zadovoljiti jer nekako ovaj prijedlog zakona i ono što je stvarno stanje stvari su nebo i zemlja. Znači, mi govorimo o standardima odnosno o zakonima koji garantiraju najviše moguće standarde, ali najviše moguće standarde u željeznicama EU. Većina nas, a jedan dobar dio hrvatskih građana je imala prilike putovati, vjerujem željeznicama unutar EU, u zemljama koje su osnivači EU pa znaju pretpostavljam, odnosno većina nas je bila ili jest iznenađena na koji način to funkcionira, odnosno kako to odlično funkcionira i koliko je taj prijevoz i promet, prije svega govorimo putničkom prometu odlično organiziran i jeftin. Povezuje Europu i centre Europe uzduž i poprijeko i to za relativno male novce je omogućeno znači svim građanima europskim da komuniciraju odnosno da putuju željeznicama. I naravno da je Europi stalo da ti svi standardi budu maksimalni odnosno da ujednače standarde kako bi olakšali i sebi odnosno operaterima i infrastrukturi funkcioniranje tog jednog inače vrlo složenog i zahtjevnom i relativno skupog sustava u smislu i ulaganja i u smislu održavanja. Međutim, mi smo tu negdje, ja bih rekla potpuno ustvari izvan te priče s obzirom da naše željeznice, stanje naših željeznica i uopće naše opredjeljenje unatrag 10, 15 g. prema investicijama u željeznice ne pokazuje rezultate odnosno ne pokazuje i ne vidi se da mi stremimo tome. Oni koji su to vidjeli ili probali kod nas i probali recimo, u nekoj Francuskoj, vidjeli kako to funkcionira recimo u Francuskoj, to je nešto što je apsolutno neusporedivo u ovom trenutku. Prema tome mi, da bi primijenili ovakve zakone, mi moramo donijeti, prije svega nekakve strateške političke odluke i određenja, prema tome da će jedna ili neka Vlada, ne, svaki put u jednom dijelu. Jer ja ne mogu, ne može se reći da ni ova, a ni bivše Vlade nisu ništa radile, međutim, kad nama je vijest da je 12 km nakon 50 g., 12 km neke pruge otvoreno, onda to ispada smiješno u odnosu na ono što se ustvari ovim zakonom i stanjem željeznica u Europi ustvari očekuje. Stoga mislim da bi puno snažnije, puno odgovornije, ne govorim sad isključivo sa pozicije opozicije niti iz razloga da bih udarala packe Vladi koja je, trenutno obnaša vlast u Hrvatskoj, međutim, neka od Vlada, ja se nadam da bi to mogla biti i vaša, odnosno vaše ministarstvo bi trebala puno odlučnije postaviti više ciljeve RH vezano uz investicije u Hrvatske željeznice. Kao što se svojevremeno strateški opredijelila Hrvatska za rješavanje infrastrukture cesta, to je bilo skupo, to je svima bilo jasno. Dan danas se to plaća, bile su priče kako, zašto, da li, hoće li to biti preveliko opterećenje, međutim, te ceste su nešto što je vraćeno hrvatskom narodu kroz to da je i gospodarstvo, a posebno turizam nakon tog velikog ulaganja živnulo u RH, na neki način se revitaliziralo. Međutim, to isto ima svoje limite. Hrvatska kao turistička zemlja, kao zemlja koja treba dodatni gospodarski rast, mora naći još mogućnosti da taj rast poboljša. Jedna od mogućnosti po mom i našem uvjerenju u Klubu zastupnika GLAS-a je da se opredijeli za jedan snažan investicijski zamah, koji će biti, naravno, poduprijet financijama i financiranjem EU, pogotovo u ovim glavnim koridorima koji su vezani na europske koridore i na ukupnu mrežu željeznice EU, da to, ... [[Govornik se ne razumije.]] to, te priče o projektima, mislim i ona Vlada u kojoj, koja je bila na vlasti, koja je uvjetno rečeno bila moja Vlada, je li, i u toj Vladi smo slušali o projektima. Ja ne znam što se s tim projektima ustvari točno događa. Da li ih mi uvijek radimo ponovo jer nas se legislativa u nekim drugim resorima mijenja, ili što se tu događa da mi vječito i ponovo radimo projekte? Nikako da osvanu projekti koje možemo ponuditi, koji će biti financirani iz proračuna ili iz proračuna EU ili iz državnog proračuna ili zajednički, je li? Prije svega ću tu naravno reći nešto o ovoj našoj pruzi koja, Rijeka-Zagreb, je li, zato kažem naša jer ste vi iz Primorsko-goranske županije i nismo realizirali, ja sam se nedavno vozila, nismo realizirali taj projekt na odnosno revitalizaciju u smislu novih investicija, nove pruge ili rekonstruirane pruge koja bi mogla zadovoljiti potrebe, a to je možda jedina pruga u RH koja stvarno ima komercijalnu osnovanost za ulaganje u nju. Znači to je pruga koja bi trebala biti poveznica prijevoza tereta iz Luke Rijeka prema unutrašnjosti Europe i mogućnost vezanja Luke Rijeka uz željeznički promet prema Sloveniji. Tu nismo napravili odnosno nismo se odlučili, ja sam se nedavno vozila putničkim vlakom nakon dvadesetak godina jel u vrijeme studija sam se nekad vozila često iz Rijeke u Zagreb i obrnuto tzv. poslovnim vlakom koji je dva puta dnevno prometovao između ta dva naša grada koji je tada vozio 3,5 sata. Sada sa novim vlakom koji je prometovao u kojem smo se vozili jer je tema bila povezivanje Rijeke i Zagreba odnosno nove pruge, sada smo se vozili preko 4 sata. Znači samo u jednom dijelu dionice taj je vlak koji je suvremeni, odličan vlak, novi vlak koji ima brzinu čini mi se veću od 120, 140 km/h, on je samo u nekoj dionici od dvadesetak kilometara te neke brzine koje su iznad 100 km/h, to znači da pruga nije dobra. Znači nije problem vlaka, to je naš vlak, naše proizvodnje, znači očito da se to može, međutim pruga je u stanju takvom da se te brzine sa jednim običnim malim putničkim vlakom ustvari on više nema ono vagone nego je u jednom dijelu, ali to je relativno mali vlak znači da nema neku ni preveliku težinu. Pitamo se šta je sa prometom roba? Na tom istom susretu na kojem smo bili bili su i predstavnici prijevoznika koj su rekli da nije čak ključno ni to koja je brzina prijevoza roba između Rijeke i Zagreba, da je bitno da ta pruga može podnijeti količine odnosno težine tereta koje se vozi. Međutim mi očito i to nismo baš riješili jer ti vlakovi voze 20, 30 km/h prema Zagrebu. Znači nešto što bi komercijalno trebao biti isplativ projekt, ja možda griješim, ali ministre nismo dovoljno snažno u to zakoračili. Ja razumijem da za neke projekte treba dosta dugo vremena, ali da treba više od pet godina, mislim da ne i mislim da kasnimo. Ne znam šta se događa upravo sa ovom mogućnošću da Rijeka povuče odnosno ta pruga povuče odnosno da Hrvatske željeznice, Infrastruktura povuku ta sredstva. Naime, kasnimo sa projektima prema onome što ja imam kao informaciju. Cijela naša pruga negdje zaostaje, kada bi u godinama to mogli reći, cijeli naša pruga u zastarjelosti zaostaje pedesetak godina za prugama u EU. Znači to su podaci koji bi valjda trebali biti nekakav alarm da Vlada strateški odluči napravit ćemo te pruge u narednih 6 godina, točka jel ovo maltretiranje sa projektima, pričama bit će, pa jednog dana, pa možda, pa onda se promijeni vlast pa onda presloži prioritete, pa onda će biti, evo sada gledam gospodina Orepića, hoće biti Ploče, hoće biti Zadar, hoće biti Rijeka u međuvremenu prolazi Kopar. Mislim nemam ja ništa protiv slovenskih uspjeha u tom dijelu, ali gdje smo mi? Tako da u tim nekakvim našim političkim nedoumicama, nedovoljnoj odlučnosti, nedovoljnoj brzini, a još onda k tome prikrpite i to da naši političari odnosno ljudi koji donose odluke u političkom smislu znaju i vole biti umiješani u sve i svašta pa budu i korumpirani, onda vam ti projekti koji su tako veliki uglavnom stoje i čekaju neku novu vlast, pa novu priču o tome šta ćemo početi iz početka. Ustvari ova moja diskusija je apel vama da u sljedeće, vjerojatno idu izbor jer neko je tu pričao već o izborima, idu izbori da u tom narednom razdoblju osmislite nešto za te sljedeće izbore, ali da to stvarno bude opredjeljenje u godinu dana će se napraviti ono što se objektivno može napraviti i to financiranje sada de facto završava. Ne završava u smislu izvođenja pojedinih projekata odnosno odrađivanja onoga što je ugovoreno, ali završava na neki način u smislu kandidiranja novih projekata da se za to sljedeće razdoblje bude strateška odluka idemo u te željeznice. Ajmo to riješiti. Ako smo uspjeli riješiti vlastitim sredstvima autoceste, ako je gospodarska situacija takva da su svi pokazatelji na našoj strani da idemo u dobrom smjeru, onda ajmo donijeti jednu kvalitetnu odluku za građane u smislu da se mogu pristojno voziti i da ima interesa da se uopće voze, a i za gospodarstvo da možemo stvoriti uvjete da naši gospodarstvenici budu konkurentni i da budu partneri gospodarstvu EU. Na ovaj način sa ovakvim stanjem hrvatskih željeznica to nikako danas nije slučaj. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će vrijeme podijeliti poštovana zastupnica Makar i kolega Čuraj. Prvo poštovana zastupnica Božica Makar. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa danas kada govorimo o ovom zakonu, radi se naime o potpunom usklađivanju sa pravnom stečevinom EU odnosno 4. željezničkim paketom. Već smo se složili da se tu radi prije svega o sigurnosti, a sigurnost nam je sigurno važna i da ovaj zakon treba podržati. Tu imamo dva stupa, tehnički stup i upravljački odnosno tržišni stup. Ovim 4. paketom trebala bi se dovršiti uspostava jedinstvenog europskog željezničkog prostora, a u konačnici trebalo bi rezultirati jačanjem konkurentnosti željezničkog prometa u odnosu na druge vrste prometa. Kolika je konkurentnost željezničkog prometa u Europi postoji i čuli smo da u većini država članica EU on je dobar. I ima i članica koje su čak i u goroj situaciji nego smo mi, kad sam ja slučajno razgovarala s jednom kolegicom iz Rumunjske i kad je ona meni hvalila našu željeznicu i rekla kakve vi imate lijepe moderne vlakove, moram reći da sam bila ponosna, ali me bilo i malo sram nisam znala da li je putovala i ostatkom Europe ili je bila samo u Hrvatskoj. Ujedno, ovim prijedlogom zakona treba bi se osigurati još veća sigurnost u željezničkom sustavu i ponovno ovdje je ključna riječ sigurnost. Nekoliko puta je i ministar je moj i kolegice i kolege koji su prije mene govorili spomenuli su dugogodišnje neulaganje kako u infrastrukturu ali isto tako i u vagone odnosno mašine naročito kod teretnog prometa. Ova sigurnost bitna je i kad govorimo o infrastrukturi već je bilo spomenuto upravo zbog sigurnosti, brzine su manje. Međutim, koliko je to konkurentno i koliko naša željeznica može biti konkurentna s takvim brzinama, s takvim uslugama prijevoza? Dakle ulaganja su nužna i svakako je dobro ovo što je krenulo ova ulaganja u modernizaciju i izgradnje drugog kolosijeka od Dugog Sela do Križevca pa dalje prema Koprivnici i Mađarskoj granici i na tom tragu sam spominjala onaj integrirani prijevoz koji bi trebao vezati se na to jer ne znam kad će biti izgrađene i rekonstruirane sve pruge i svi kolosijeci jer ovom brzinom, krenulo se nešto brže, ali ne znam kad bi mogla ta realizacija završiti. Ovim zakonom predviđa se da Agencija EU za željeznice izdaje jedinstvenu potvrdu o sigurnosti željezničkim prijevoznicima koji obavljaju svoju djelatnost na području više država članica EU. Do sada je svaki željeznički prijevoznik morao za svaku državu članicu EU ishoditi posebnu potvrdu. Evo, tu je malo administracija, ali i ujednačavanje, izbjegnutu, ali i ujednačavamo kvalitetu sigurnosti. Upravitelj infrastrukture može dati pristup željezničkoj infrastrukturi samo onim željezničkim prijevoznicima koji imaju važeću potvrdu sigurnosti. Zakonom se propisuje i da upravitelj infrastrukture mora uspostaviti sustav upravljanja sigurnošću što također treba dokazati kroz uvjerenje o sigurnosti koje izdaje Agencija za sigurnost željezničkog prometa. Dakle, kroz čitav zakon provlači se jedna sigurnost. Zakon omogućava i veću sigurnost kroz kontrolu željezničkih vozila koja prije stavljanja na tržište trebaju ishoditi jedinstveno odobrenje od strane Agencije EU za željeznice, a isto tako postoji obveza upravitelja infrastrukture koji je dužan dokazati uspostavu sustava upravljanja odnosno tome priložiti uvjerenje Agencije za sigurnost željezničkog prometa. Zakonskim prijedlogom propisano je i postupanje u slučaju željezničkih nesreća. Zakon predviđa odredbe o neovisnom istražnom tijelu koje provodi istraživanje željezničkih nesreća i značajnijih incidenata. Dakle, i ovdje se opet jedan veliki naglasak stavlja na sigurnost. Zakon predviđa i sustav ovlaštenja strojovođa kroz izdavanje potvrda i dozvola kojima se osigurava ispunjavanje uvjeta vezano uz obrazovanje, stručnu osposobljenost, ali i zdravstveno stanje, a isto tako i uvjeta za izvršne radnike u željezničkom sustavu u sve u cilju opet sigurnosti prije svega putnika, robe, ali i osoblja koje radi na željeznici. Neću se opet posebno osvrtati na trenutno stanje u Hrvatskoj željeznici ali spomenut ću samo kroz nekoliko rečenica jer to je toliko povezano s ovim da jednostavno ne možemo se odvojiti od ove teme koja je sigurno, zakon treba podržati, dobar je jer se radi o sigurnosti. Naša željeznička infrastruktura, evo 30 godina nismo imali nikakva ulaganja, ulaganja su počela, na samom početku imali smo probleme upravo na izgradnji ovog drugog kolosijeka s kojim se sad kasni, ali nadam se da će ipak biti završeni, ne prema prvobitno planiranom ali ipak u nekom aj nazovimo to tako, razumnom roku. Da smo svi bili u neku ruku sretni kad je nakon 50 godina konačno izgrađena nova pruga inače je ona bila izgrađena ali je čekala za puštanje u promet zbog nekih okolnosti skoro dvije godine. Dakle, problemi su tu. Problemi postoje i kod ne konkurentnosti našeg teretnog prijevoza željeznicom. Svakodnevno vidimo sve više stranih mašina, vagona na našim željeznicama. Prema mojim saznanjima zadnje ulaganje u teretne vagone odnosno kupnja novih vagona bila je 2008. godine kad su iz Đure Đakovića izašli i kad su bili otkupljeni. Možda ima i druga informacija, ali to je ona do koje sam ja uspjela doći. Već je bilo navedeno, a s time se apsolutno slažem da je željeznica budućnost za teretni, ali i za putnički prijevoz. U Europi su to shvatili već mnogo prije, ali drago mi je da u posljednjih nekoliko godina shvaćamo i mi to u RH i da su doneseni planovi i da se rade projekti i da se planiraju upravo velika ulaganja u željeznicu jer željeznički prijevoz ne zagađuje okoliš, on je zapravo jeftin, on je ugodan, a ako uz sve to postane i brži, mislim da će se sve dalje sve više koristiti. I već ono što sam jedanput spomenula, a to je taj integrirani prijevoz na koji se stalno pozivam jer dolazim iz ruralnog područja i svjesna sam nemogućnosti putovanja do općinskih, a ne govorim županijskih središta, naročito starijih građana s tih područja i upravo su oni ti koji su uz sve to što mi sad pričamo, koji najviše i najnestrpljivije očekuju da konačno nešto krene, oni su ti koji su odrastali sa željeznicom i ne mogu shvatiti da oni sad više nemaju vlak koji će ih odvesti do nekog grada, do nekog središta, a da ne govorimo onda kako opće od svojeg mjesta da dođu do te, željezničkog stajališta ili željezničke postaje, što već postoji. Zato vjerujem da ćemo ulagati u željeznicu jer ona je kičma, ona je okosnica ovog integriranog prijevoza i da ćemo uskoro naći jedno stvarno kvalitetno rješenje za ovaj problem u ruralnim područjima. Hvala, a sad ću zamolit kolegu.
Hvala, nastavit će poštovani zastupnik Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege, ja ću vrlo kratko, zapravo mi danas govorimo o uspostavljanju sustava za izdavanje jedinstvenih potvrda o sigurnosti i odobrenju za stavljanje vozila na tržište, znači onih koji će se koristiti našom infrastrukturom, infrastrukturom koju danas slušamo da je zapravo ključ problema razvoja daljnjega željeznice odnosno željezničkog prometa, kako i teretnog tako i onoga putničkog kojeg bi ja možda čak i stavio veću odnosno veći naglasak. Zašto? Zato što kad gledamo razvoj željezničke mreže možemo to usporediti zapravo, pa i kroz određene indekse razvijenosti i pokazatelje zapravo stupnja ekonomske aktivnosti i razvijenosti pojedinih zemalja, pa vidimo da sve zemlje koje imaju izuzetno dobru željezničku infrastrukturu odnosno brze vlakove da tako simbolično kažem su u pravile one sve napredne i razvijene zemlje, gotovo bez iznimke. Zašto? Logika stvari, zato što je to skupa stvar, treba puno novaca, meni ove godine modernizacije koje su pred nama i vrijeme koje treba potrošit da se to napravit zvuči malo nevjerojatno da mi ćemo trebat nešto za 10, 15.g. čekati da se napravi u današnje vrijeme moderne gradnje kada se čudesa rade kroz par godina da mi, jel to tako komplicirano, zahtjevno, teško ili eventualno samo skupo, pa se ne može platiti u nekoj, u nekoj fiskalnoj godini, dvije, tri, nego se mora razdijeliti na 10, e onda tu dolazimo zapravo do ove ekonomske jačine da one zemlje koje mogu platit vjerojatno mogu to i brže napravit. A zašto željeznica? Pa željeznica zapravo utječe na razvoj jedne zemlje u, prije svega, gospodarskom smislu, u demografskom smislu, a ima i sigurnosni aspekt zašto ulagati u željeznice, kad govorimo mi o pružnim prijelazima i o spomenutom nadvožnjaku na Čepinskoj u Osijeku odnosno u Ulici sv. Leopolda Bogdana Mandića gdje praktički sav promet koji ide kroz Osijek prelazi jednu cestu koja je jedna od najprometnijih u tome gradu bez podvožnjaka, nadvožnjaka, doduše ima sigurnosna signalizacija, ali stvaraju se čepovi naravno, a i onaj sigurnosni aspekt je tu, pa i brzina kad su takvi pružni prijelazi u pitanju onda ne mogu vlakovi ići makar i onom maksimalnom brzinom koja danas i nije moguća, a kad sam govorio o brzini, naše one stare lokomotive kojih se svi sjećamo, mogu razvit brzinu do 90, 100 km/h, nažalost pruga je takva da im ne dozvoljava brže od 60, a da ne govorimo o nekim nestvarnim idejama da imamo željeznicu u RH koja ide preko 200 km/h, to, to se čini kao neki space shuttle, no to je ono na što, na čemu se radi, samo to vrijeme je ključno da to bude što prije. Zašto? Reko sam gospodarski, ali i demografski. Zamislite vi situaciju da iz mog Osijeka se dođe do Zagreba za sat vremena, sat i 15, zamislite tu ideju da ne moraju više prije odlaska u EU, prije nego što smo ušli u EU, otvaranje tržišta rada EU puno naših sugrađana, ne samo iz Osijeka, nego i iz Splita i cijele RH su dolazili ovdje u Zagreb u potrazi za poslom i svojom budućnošću i mi smo imali odljev već otkad ikada odlaska iz ruralnih dijelova, iz istočnijih južnijih dijelova RH prema Zagrebu, a možda to nije tako moralo bit odnosno možda tako ne mora biti i danas. Zamislite da vi iz centra Osijeka dođete u centar Zagreba za sat vremena i 15 minuta, cijena kvadrata nekretnine u Osijeku je 10, u Zagrebu je 20 ili 1000, ovdje 1100, a u Zagrebu 2500 i 3000, pa onda bi bilo povoljnije živjeti po meni u najljepšem mjestu za, za osnivanje i, i, i odrastanje u Osijeku uz obitelj, e to je taj demografski dio i + onaj gospodarski jel na taj način svi porezi koji se plaćaju ostaju onda za tog čovjeka u Osijeku i razvijamo naše ruralne krajeve, pa tako sve zajedno. Mislim da tu trebamo gledati da zapravo strateški nama željeznice moraju postati nove autoceste, na autocestama smo napravili veliki iskorak, povezali smo gotovo cijelu RH i dalje se radi, ali sada je vrijeme za željeznice, a bojim se da nekih periodi od 10, 20.g. da jednostavno neće biti dostatni, da ćemo puno onda kaskati i da trebamo se zbilja i strateški odrediti da što god možemo povući iz Europskih fondova je dobro došlo i pohvalno i tu pohvaljujem i ministra i da se svim ovim nastojanjima, da se sve što se može financirati iz … [[Govornik se ne razumije]] financira ali da se strateški izdvoje milijarde za ovo jer bez toga, bez proračuna takvog u Ministarstvu prometa i veza i infrastrukture, nećemo doći do ovog djela sa svim beneficijama koje nose a to je gospodarski razvitak i naravno demografski oporavak pojedinih dijelova zemlje. Zahvaljujem i klub HNS-a naravno podržat će ovaj prijedlog zakona.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Vedran Babić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Danas raspravljamo o Prijedlogu zakona o sigurnosti i interoperabilnosti željezničkog sustava i ja neću govoriti ono čime nas je ministar tehnički upoznao, možemo nazvati ovaj zakon da je na neki način i soft core jer se radi o usklađivanju s pravnom stečevinom EU-a, točnije sa IV. željezničkim paketom, već ću se osvrnuti na sve ono zbog čega je ova rasprava se ne drži aktualne teme nego više onoga općenitoga a to je stanje u Hrvatskim željeznicama danas. Kao što se možemo kao nacija pohvaliti odličnom cestovnom infrastrukturom, nažalost kad govorimo o željezničkoj infrastrukturi, bolje da nitko to ne spominje i jednostavno evo, događa se stvar da nakon gotovo pola stoljeća je otvorena pruga relativno kratka, znači više od 12-ak kilometara na relaciji Sv. Ivan Žabno-Gradec i mogu napomenuti da je evo to projekt koji je započet u dvije Vlade ranije, realiziran sada i da je to jedan dobar način kako i sve projekte koji su od nacionalnog interesa, dobro ovo je možda više od regionalnog, treba i završavati. Ja ću samo podsjetiti isto jednu stvar što je jako bitno za sve projekte i sve investicije koje imamo, da je na konkretnom na ovom projektu pruge ... [[Govornik se ne razumije.]] pola stoljeća sudjelovala i lokalna i regionalna samouprava u samoj pripremi, znači da smo se mi kao država mogli javiti da to Europa isfinancira, trebala je postojat nekakva projekta dokumentacija, trebalo je odraditi imovinsko-pravne odnose jer više nismo u sistemu gdje to nije bio problem gdje to nije bio problem nažalost i rješavanje imovino-pravnih odnosa je vjerujem i jedan od kako bi rekao, usporivača zašto se mnogi projekti i ne realiziraju po želju u kojoj bismo htjeli. Reći ću da je evo čak i više od 20 g. ranije postojala ideja da se ta pruga izgradi i da su participirale mnoge i općine iz županije Bjelovarsko-bilogorske koje su sufinancirale samu pripremu iz svojih malih proračuna kako bi imali sve spremno da se i ta pruga može aplicirati i to je evo, ovaj način na koji je odrađena ova pruga, može biti smjernica ostalim jedinicama lokalne i regionalne samouprave da uz vlastitu inicijativu i napore jer često mogu biti i brži u donošenju nekakvih odluka da na taj način iniciraju isto investicije koje bi se trebale dogoditi u njihovim krajevima. Što se tiče putničkog prijevoza, ja budući da sam evo kao i kolegica evo Turina-Đurić je rekla da često putovala vlakom, ja sam također kao student putovao vlakom iz Daruvara u Zagreb i mogu jedino posvjedočiti činjenici da se u tih više od 20 g. na onim banalnim stvarima a to je recimo vozni red, činilo gotovo sve da se željeznički i putnički prijevoz zamjeri ama baš svakom putniku, da recimo imate situaciju da kod presjedanja da na pruzi di voze dva vlaka, di se oni trebaju mimoići a postoji bar 10 mjesta di se mogu mimoić, vas doveze iz Daruvara u Banovu Jarugu i vi čekate sat vremena presjedanje. Meni su evo, kao laiku takve stvari jednostavno nepojmljive. Nevezano i zato što je prije 20 g. vlak od Kutine do, putnički vlak od Kutine do Zagreba vozio tih 70 km sat i pol, on ih sad ih vozi 2 sata, na to dodajte sat vremena čekanja presjedanja i uopće je nebitno da se teleportirate iz Daruvara u Banovu Jarugu, više nitko neće ići koristiti putnički prijevoz željeznicom. Također, pozdravljam sve investicije, uopće nije sporno da klub SDP-a neće podržati ovaj zakon i sve pozitivne zakone koje ćete predložiti u smislu poboljšanja željezničke infrastrukture, evo rekli ste jednu isto stvar pored ogromnog ulaganja od milijardu i pol eura u nizinsku prugu Rijeka-Karlovac za što mislim da je i drago mi je da je to jedan od prioriteta za razvoj grada Rijeke i cijelog okolnog područja, svih gradova, općina, da jednostavno Rijeka vrati svoj značaj koji je imala kao luka desetljećima prije. Spomenuli ste da će se obnoviti i kolodvor u Rijeci. Da li se razmišlja o obnovi kolodvora u Zagrebu? Ja sam evo, evo pokušajte, neka bilo tko ode na zagrebački Glavni kolodvor, znači recimo na Glavni kolodvor u našoj zemlji i neka pokuša zamisliti kako je osobi smanjene pokretljivosti, kako može kupiti kartu i sam ući u vlak. To je nemoguće, to je jednostavno nemoguće. Mi kao zemlja jednostavno moramo rješavati i takve stvari. Nevjerojatno je da ne postoje niti dizala, da ne postoje pokretne stepenice, da jednostavno se takve stvari prešućuju a baš i slijedeći zakon koji se može čak i vezati na ovaj, zamislite jednoga turista, mislim, na ovakvim mjestima dajemo i sliku o sebi kako smo društvo, da li razmišljamo o ljudima koji trebaju pomoć, jednostavno u 21. st. poput banalnih stvari a to je vozni red, to je da osobe smanjene pokretljivosti ne mogu pristupiti na glavnom nacionalnom kolodvoru su jednostavno nevjerojatne i naša su sramota. Ja znam da je, mogu biti slobodan i reći možda i najveći i najzahtjevniji u cijeloj Vladi. Ali, oni koji ne rješavaju takve stvari jednostavno trebaju dobit po nosu. I moju, iako vam to vjerojatno ništa ne znači, moju podršku u takvim stvarima definitivno trebate imati i to su stvari koje daju sliku o našoj zemlji koje se moraju promptno rješavati. A jednostavno, investicije u toj, te investicije se jednostavno ne mogu mjeriti u onim milijardama o kojima sada govorimo. Isto tako, evo to, recimo ova situacija može se povezati isto sa onim što nam je postao core business u zemlji, a to je turizam. Povećanje turista automatski zahtjeva bolju infrastrukturu, a sa poboljšanjem prometne infrastrukture jednostavno privlačite i veći broj turista. Mi smo one turiste koji su, koji se služe samo cestovnom infrastrukturom, znači dolaze osobnim automobilima na neki način jako dobro zadovoljili, ne na neki način nego definitivno dobro zadovoljili u tom smislu, ali u drugim pogledima, kad je u pitanju i zračni prijevoz, kad je u pitanju željeznica ili pomorski prijevoz, trajektne luke, tu definitivno padamo. Jednostavno treba uključivati i lokalnu zajednicu maksimalno, ali uvažavajući također, i činjenicu tu da se i lokalnoj zajednici treba pomoći zato što znamo da više od 90% svih ... [[Govornik se ne razumije.]] da završi u državi, a ne u gradovima i županijama pa inicirati i pomoći da jednostavno stvari i tijek ljudi, roba ide u smjeru da se ne dogodi kad da imamo novi aerodrom, a da putnik koji dođe može uzeti jedino taksi ili čekati autobus, ne znam, 15, 20 minuta ili pola sata. Ja sam bio na masu aerodroma, ali ne sjećam se niti jednoga da nije bilo bar tramvaja ili metroa koji povezuje središte grada sa njegovom zračnom lukom. Dobro, to je priča i grada Zagreba koja evo u zadnjih ohoho godina nema niti jednu kapitalnu investiciju niti kapitalan projekt odrađen i to su stvari na koje treba jednostavno lokalno odnosno regionalnu samoupravu također, dati neki impuls da se pokrene i počnu surađivati i dati svoj doprinos u investicijama koje definitivno će biti manje od onoga što bi trebala i država dati. Ja evo neću više dužiti i stvari su jasne, podršku u svim velikim investicijama odnosno projektima treba imati, ali i svakako pripremati projektnu dokumentaciju, pripremati imovinsko-pravne odnose, rješavati imovinsko-pravne odnose da nam jednostavno ne prolaze mogućnosti da se javimo na nekakve projekte za bitne investicije, od državne važnosti, da nam vlakovi ne bi prolazili i ti rokovi za rješavanje određivanje istih se ne razvuku ne sa 10 godina nego na 15 ili 20. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj stranke, pardon. Obrnuo sam red jer mi je tu krivo, je HSS-a i Demokrata i govorit će poštovani zastupnik Davor Vlaović.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege, uvaženi ministre sa suradnicima. Evo, nekoliko riječi o Zakonu o sigurnosti interoperabilnosti željezničkog sustava, u ime Kluba HSS-a i Demokrata. Cilj ovog zakona je postići kroz zakonodavni okvir bolji sustav upravljanja sigurnošću prometa i ukupno željezničkog sustava. Željeznički sustav je krvotok europskog gospodarstva, a i generalno mobilnosti u Europi, kako ljudi, tako i roba i naš cilj je kroz ovaj zakon prenijeti u naš zakonodavni okvir one odredbe koje moramo, a s ciljem postizanja bolje sigurnosti u prometu i povećanja mobilnosti i građana i roba i u Hrvatskoj. Međutim, kakav je naš željeznički sustav, najbolje se vidi iz Izvješća EU komisije koja je na 171 stranici piše o stanju u članicama i vezano za ovu problematiku gdje navodi da RH i stanje u željezničkom prometu odnosno u konkurentnosti usluga u željezničkom sustavu značajno zaostaje za prosjekom EU-e. I ono što je još važnije za istaknuti da nas upozorava da kasni provedba projekata za koje su odobrena EU sredstva. Da je tome tako, govore i oni podaci koje imamo iz službenih stranica HŽ Infrastrukture koja je planirala u 2018. investiciju u iznosima preko 688 milijuna kuna, a realizirano samo 250 milijuna kuna. I k tome još je, po izvještajima koje imamo, 116 milijuna kuna sporno jer nisu izvedeni radovi u skladu sa projektom i oko toga postoji spor. Pa evo, koristim priliku i pitati ministra da li ima informacije do kud se tu stiglo, hoće li se ovih 116 milijuna kuna morati vratiti ili će se moći opravdati ta investicija i tko je za to kriv i zašto kasne ti projekti? Ako su već odobrena EU sredstva, čuli smo, neki dan i iz izvještaja dekana jednog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, da je kašnjenje projekata dijelom krive i same procedure i prenormiranost koju naša državna provedbena tijela i nameću našim korisnicima ovih sredstava pa tako vjerojatno i HŽI-u i HŽC-u i drugima koji korite ova sredstva. Zašto konačno ne kažemo istinu, da i mi smo tu dijelom krivi, mislim ovdje na državna tijela, hajmo, pojednostavite procedure, hajmo u suradnji sa tim investitorima učiniti da ti projekti idu i brže i bolje i da se ta sredstva povuku jer nama je sigurno zajednički cilj povećanje kvalitete i u željezničkom prometu, ali i u drugim segmentima hrvatskog društva, vidimo da tu zapinje. Ministar je najavio ulaganja u infrastrukturu, u željeznice preko milijardu i pol eura, to svakako pozdravljamo, ali evo upozoravamo na ove probleme koji su se već pojavili na dosadašnjim projektima da se kasni sa projektiranjem, da se često kroz javnu nabavu usporavaju ti procesi i treba vidjeti gdje su te kritične točke i te profesionalne žalitelje na tim natječajima i probati eliminirati kako bi se ubrzali procesi, a to je upravo uloga Vlade i resornih ministarstava da se to prepozna i da se kvalitetnije riješi. Mene osobno raduje najavljeno preko 500 milijuna eura ulaganje u projektnu dokumentaciju i infrastrukturu na području Slavonije na pruzi Okučani-Vinkovci i evo ministar kaže očekuje se natječaj '21. To je dobra najava, ali je to daleko od onog očekivanja koje mi Slavonci imamo jer čini se da se godinama nije ništa ulagalo u ove pruge i da nam tamo vlakovi voze sporije nego prije 40 godina, a da ne govorimo koliko je smanjen protok roba željezničkim prugama iz pravca Slavonije prema Zagrebu jer je pad proizvodnje u svim industrijama, a dijelom je to i što nije postojao kvalitetan suport od Hrvatskih željeznica i mogućnosti transporta istima. Pa me ovo zanima i prilika je pitati i koja je sudbina da li u tim projektima najavljenima je i modernizacija pruge od Nove Kapele preko Pleternice prema Požegi i Velikoj jer ne smijemo ni taj kraj zaboraviti jer u Požegi još ima dosta gospodarskih subjekata koji su aktivni i koji žele imati tu željezničku konekciju sa prugom prema Zagrebu i prema Europi i sigurno bi to pojeftinilo njihovu proizvodnju ukoliko bi se to moglo i ostvariti. Također me zanima da li je u tim projektima predviđena i izgradnja industrijskog kolosijeka koji bi spojio industrijsku zonu grada Nova Gradiška sa željezničkim kolosijekom, isto tako i povezao najavljenu izgradnju regionalnog odlagališta otpada jer sigurno da je bolje da se otpad vozi željeznicom nego cestama, a to je sigurno prilika. I mislim da je i grad Nova Gradiška i Brodsko-posavska županija pokrenuo inicijativu da se i industrijska zona i regionalno odlagalište spoji na Hrvatske željeznice i da na taj način imamo mogućnost jačanja gospodarstva ovoga kraja, a i sigurniju zaštitu okoliša kroz transport otpada prema regionalnom odlagalištu otpada i iz Sisačko-moslavačke i iz Požeške županija iz Brodsko-posavske na regionalno odlagalište otpada. A također je važan kada govorimo o preusmjeravanju prijevoza s cesta na željeznice što je svakako dobro. Važan je bio najavljeni projekat JANAF-a gdje bi svoj punkt kod Slavonskog Broda kod Donje Vrbe spojio sa željeznicom, gdje bi se cisterne koje vode naftne derivate tovarile na vagone i vozile dalje željeznicom da ne opterećuju naš cestovni promet i na taj način smanjila bi se i opasnost od zagađenja okoliša. Znam da su bile pripremljene dokumentacije oko ovoga, ne znam u kojoj je fazi to i sigurno da bi bilo dobro da i to uđe u projekata modernizacije izgradnje željezničkih pruga i povezivanje istih sa gospodarstvo u RH, a pogotovo u Slavoniji, Baranji i Srijemu. I u kontekstu toga već sam u replici pitao ministra, a nisam dobio odgovor. Đuro Đaković Spacijalna vozila i druge tvrtke zaslužuju veću i bolju pažnju ono marom dobrog gospodara kako je najavljeno kada su skinuti sa liste strateških tvrtki da će se o njima brinuti. Zašto? Kada se već toliko ulaže u HŽ Infrastrukturu i u modernizaciju Hrvatskih željeznica se ne razgovara i ne stvore mogućnosti da se ponovno Đuro Đaković uključi u izgaranju i infrastrukture i vagona jer su se dokazali da to znaju i mogu i na europskom tržištu. Prije nekoliko godina su radili i do 300 vagona za Hrvatske željeznice, zašto se sada i taj segment ne uključi u projekt modernizacije i očuvanje proizvodnje u Đuri Đakoviću jer od ovih 300 milijuna kuna koji su jučer potpisani ugovor sigurno da bi dio bio moguće vratiti i održiva proizvodnja i kroz izgradnju vagona u Đuri Đakoviću za Hrvatske željeznice za HŽ Infrastrukturu za HŽ Cargo itd. pa bih volio čuti da li se o tome razmišlja kada se u traženju strateških partnera. Zašto bi mi privlačili neke partnere sa strane ako već možemo kroz vlastita ulaganja i investicije i kroz eu novac osigurati proizvodnju u Đuri Đaković Specijalna vozila i drugim tvrtkama koje to znaju i mogu raditi. Također bih ovdje postavio pitanje gospodinu ministru, prije godinu dana su sve benzinske postaje kojima se pune lokomotive sa gorivima date u koncesiju tvtki Crodux i iskazana je i bojazan i HŽ Putnički promet i HŽ Cargo da će to njima poskupiti proizvodnju odnosno njihovo poslovanje za preko 20 milijuna kuna. Sada nakon s odmakom od godinu dana da li imate informacije da li je došlo do povećanja troškova obzirom da je sada Crodux monopolist na svih 16 benzinskih postaja gdje se toči gorivo za lokomotive ili je to bila samo strah ovih dviju tvrtki, a to se nije dogodilo. Mislimo da moramo kod takvih odluka voditi računa o svim segmentima Hrvatskih željeznica, a ne samo ići u korak jedne članice te grupacije. I ono što je svakako važno istaknuti da Hrvatske željeznice u kontekstu prometa moraju više voditi brige oko ulaganja i uređenja pružnih prijelaza. To je niz udruga sa terena pa i naših poljoprivrednih proizvođača upozoravalo da se često događa da pružni prijelazi nisu kvalitetno obilježeni, da se događaju prometne nesreće. A ono što posebno zabrinjava da ulaganje i održavanje očito nije dobro jel se događa da brklja koja postoji je podignuta, a vlak prolazi. Ne smije se to događati, moramo više uložiti u obilježavanje i sigurnost prometa, što i je cilj ovoga zakona, a činjenica da se tu po mišljenju građana malo ulaže odnosno sporo se postiže onaj stupanj sigurnosti koji bi tu morao biti, pogotovo ako želimo podići brzinu prometovanja putničkih vlakova sa sadašnjih 40, 50 km/h na 160 ili 220 km/h, onda to sigurno moramo i učiniti. I u kontekstu razvoja i kontinentalnog turizma jedan od segmenata koji je vrlo važan je i cikloturizam, mislim da tu Hrvatske željeznice nisu dovoljno ulagale u modernizaciju vagona i vlakova da su spremne prihvatiti bicikliste i njihove bicikle u njihovom putovanju a želimo razvijati ovaj segment posebne vrste turizma, jedna od šansi je to i za Slavoniju, Baranju i Srijem koja se nalaze u nekim rutama cikloturista, zašto ne onda i Hrvatske željeznice tome pripremiti i sigurno da i u tom segmentu i u kontekstu ovog zakona treba promišljati na koji način to regulirati, ako je potrebno i ugraditi i u zakon ali svakako modernizirati i ostaviti mogućnost prihvata bicikla i biciklista i u Hrvatske željeznice. Nadam se da ćemo evo, kroz ove rasprave doprinijeti da imamo i kvalitetan zakon ali i što je još puno važnije, da imamo bolji željeznički promet u RH i sigurniji. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Vidim da je poštovani zastupnik Maras zatražio stanku, vjerojatno, jel?
Hvala vam lijepo. Kolegice i kolege, g. potpredsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba zastupnika SDP-a da se konzultiramo u vezi ovog zakona, radi se o željeznicama, radi se o jednom vrlo važnom infrastrukturnom djelu u koji treba dosta ulagati. Kada vidimo primjerice kriza koja se desila u svijetu, u Kini, kada imamo prijetnju masovnoj epidemiji, pandemiji koronarnim virusom, vidi se koliko je u biti željeznica važna jer su odmah prekinute i željezničke veze sa tim gradom Wuhanom u Kini ali onda se postavlja pitanje kako ćemo mi u Hrvatskoj reagirati u toj situaciji kada imamo ministra opterećenog nevjerojatnim aferama imovinskim i možemo okretati gđo. Makar očima, vi podržavate g. Kujundžića, koji ne može objasniti razliku u vrijednosti njegovih nekretnina sa onim šta je iskazano u imovinskoj kartici. U istom trenutku, g. Kujundžić prikazuje vrijednost nekretnine 100 000 eura a banka po onome što je napisano u medijima, 2,5 puta više procjenjuje tu istu nekretninu. Vidimo sad nasilnički napad na novinarku u Dalmaciji koja je istraživala nekretninu, koja također očito nije napisano u skladu sa onim šta je trebalo biti. Znači kako onda možemo očekivati kvalitetnu i pravu reakciju tog ministra opterećenog aferama vezano uz mogućnost da se takva kriza desi u Hrvatskoj i da se onda vezan uz željeznicu i on sam postavi? Znači ne možemo očekivati da će hrvatska Vlada reagirati na pravi način s obzirom da takva vrsta sumnje i korupcije na ministarskoj razini egzistira u Vladi RH. Ja očekujem ako što vidimo da je ministar najavio press konferenciju, da će dati odgovore, preuzeti odgovornost i odstupiti sa svoga mjesta. Hvala vam lijepo.
Hvala. Naravno da ću odobriti stanku, vjerovatno su svi članovi vašeg kluba vani pa će et se vi njima pridružiti da vijećate o toj temi no vidit ćemo se onda u 11 i 28 sati. STANKA U 11,19 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,29 SATI]] Evo vrijeme nam je stanke isteklo pa ćemo nastaviti sa radom i sada će u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] tu su, govoriti poštovana zastupnica Marija Puh.
Zahvaljujem potpredsjedniče. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] /Upadica Reiner: Sad su tu bili…/ [[Upadica sa strane, ne razumije se.]]
Ne, ne, to je Borić, ja sam ih sad vidio pred vratima, prema tome evo, stižu, jeste sad sretni? Rekao sam da sam ih vidio pred vratima da ulaze unutra. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Izvolite, kolegice Puh.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, evo danas nam je na dnevnom redu Zakon o sigurnosti i interoperabilnosti željezničkog sustava. Znači imamo zapravo implementaciju direktive EU-a koje su usmjerene na razvoj željezničkog prijevoza i na njihovu sigurnost i naravno da mi u ime kluba Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika podržavamo ovaj zakon. Ovaj zakon koji nam je danas na dnevnom redu, ja bi zapravo iskoristila kao što su i svi moji kolege prije toga, da se malo osvrnem na samu problematiku željezničkog prijevoza, na željeznicu i na zapravo ono što ja vidim kao jednu jako lijepu budućnost koja je moguća. Kad malo razmislimo, poprilično puno sam putovala po Europi i više-manje svaki puta sam koristila mogućnost da putujem s vlakom, puno radije nego da putujem sa avionom i uvijek sam bila fascinirana i oduševljena sa vlakovima, s načinom vožnje i ja vjerujem da takva budućnost jednog dana čeka i Hrvatsku ali ne u tako brzom razdoblju. Svih ovih proteklih godina jako puno se ulagalo u cestovnu infrastrukturu, radile su se autoceste, evo ja se nadam i sa ovim jučerašnjim odobrenjem gdje dobivamo nove vlakove, gdje dolazi više od milijarde kuna za obnovu voznog parka, vjerujem da sada je došlo vrijeme i na željeznice i da ćemo raditi prema tome da naše željeznice i naš željeznički promet bude jednak kao što je to i u ostalim državama EU-a. Što se tiče same sigurnosti, definitivno imamo jako puno posla još oko osiguranja pružnih prijelaza i oko same edukacije ljudi. Znači puno puta se zna dogoditi da i oni pružni prijelazi koji imaju ugrađene i rampe i signale, da se one jednostavno ne upale ali jako puno željezničkih prijelaza u RH a to moram napomenuti, i u mojoj županiji, nisu osigurani na primjeren način, postoje samo svjetlosni signali a kako su često ceste, dolaze ili pod pravom kutom, zna se desiti nažalost da dolazi i do nesreća pa definitivno ovaj zakon nam može poslužiti i da se dalje ulaže u osiguranje svih pružnih prijelaza u RH. Moja županija, Krapinsko-zagorska županija, ja bi rekla da je jako vezana na željeznicu i jako vezana na željeznički prijevoz i sva ova ulaganja koja trenutno jesu u Krapinsko-zagorskoj županiji, znači trenutna elektrifikacija pruge do Zaboka a i s veseljem moram reći da smo na sjednici Vlade koja se održala u Krapini 6. prosinca, da su donešene odluke za koje sam se zalagala da se nastaviti ta elektrifikacija pruge prema Krapini i dalje prema slovenskoj granici te također da se pruga prema Kumrovcu, tzv. sutlanska pruga revitalizira, evo to je stvarno nešto što pozdravljamo i što vjerujem da će još više doprinijeti razvoju same Krapinsko-zagorske županije a jako, jako puno može doprinijeti razvoju turizma, osim tog razvoja, izgradnja novih pruga, skraćivanje vremena vožnje, npr. do Zagreba, u Krapinsko-zagorskoj županiji jako puno ljudi radi u Zagrebu ili u okolici Zagreba. Nažalost zbog trenutno, još dok se i obnavlja i pruga i do buduće elektrifikacije, jako puno ljudi koji bi zapravo i željeli koristiti prugu, ne koristi prugu nego dolaze autima, automatski autima zakrčuju promet u Zagrebu a kada bi imala željeznicu koja bi bila brza kao što se nadam da ćemo uskoro imati, puno toga bi se riješilo. Od gužva u gradovima, ljudi bi mirnije i sretnije mogli stići na posao a samim time vodilo bi se računa o zaštiti okoliša jer željeznica je definitivno jedan od najčišćih oblika prijevoza. Ono što bi posebno spomenula i na što se moram posebno osvrnuti a već sam pričala o tome i pričat ću još jako puno, cijela Krapinsko-zagorska županija, ja bi rekla i zapravo cijeli sjeverozapadni dio Hrvatske a i prsten oko grada Zagreba, puno bi dobio da konačno dobijemo Zakon o integriranom prijevozu i da se krene sa integriranim prijevozom. Prema mojim saznanjima radna skupina za izradu Zakona o integriranim prijevozu je oformljena ako se ne varam, još pretprošle godine, negdje u 11. mj. i od tam nisam sigurna da li ima kakvih pomaka ili ne pa bi molila predstavnike ministarstva da se stvarno poradi na tom zakonu, da g što prije dobijemo a i da omogućimo ljudima da s jednom kartom dođu u sabirna središta, znači sad karikiram iz općine Novi Golubovec doći će vlakom do Začretja, sjesti na vlak i jako brzo biti u Zagrebu. Pod broj jedan to će biti jeftinija varijanta kada će se kupovati jedna karta, bit će za sam okoliš puno bolje, bit će puno manje automobila, a i jednostavno mobilnost koja je u Krapinsko-zagorskoj županiji nažalost poprilično ograničena u nekim dijelovima županije, mislim da bi se puno više poboljšala jer na neki način pruga i željeznička je jedan kostur naše županije koji može u tome pomoći. Ono što sam primijetila da HŽ poprilično radi i što pozdravljam je to da se radi na sve više sklapanja ugovora sa županijama i jedinicama lokalne samouprave da se sufinanciraju djeci karte za vožnju vlakom, studentima do mjesta studiranja i to smatram kao jednim jako, jako dobrim primjerom kako da krenemo učiti djecu od malih nogu na vlak, da im vlak postane nešto normalno pa da kroz 10 godina kada ćemo imati puno modernije pruge i kad će se brže putovati da zapravo nikome neće prvo pasti na pamet da sjedne u auto jer nekud se odveze nego će biti najlogičnija varijanta sjesti na vlak i doći na svoje odredište. Evo tu bi i apelirala i svoju Krapinsko-zagorsku županiju ako se ne varam još uvijek nije potpisan taj ugovor da se studentima do kraja sufinancira da bi mogli besplatno putovati u svoje mjesto studiranja pa nadam se da će se u dogledno vrijeme i to dogoditi. Jučerašnja vijest oko dozvole da se kreće u nabavu novih vlakova i u vrijednosti od preko milijardu kuna je stvarno ja mislim jedna jako dobra vijest i puno će pomoći kvaliteti prijevoza i kvaliteti vožnje. Ja sama recimo putujem poprilično puno s vlakom i dolazim na posao velik dio vremena s vlakom i jednostavno ovaj zagrebački prsten je stvarno puno preopterećen. Ujutro vam se puno puta nažalost dogodi da stojite na stanici i jednostavno ne možete ući u vlak jer nema dovoljno mjesta ni stajaćih u vlaku da možete putovati dalje. Tako da vjerujem da ovi novi vlakovi koji će doći, će ići i prema rasterećivanju toga i da će biti ugodnije putovati vlakovima i da će se moći, da se neće desiti da na nekoj stanici evo ljudi jednostavno ne mogu ući u vlak jer nema mjesta. Željeznica svakako smatram da, da je jedna velika budućnost i nadam se da ćemo sva moguća raspoloživa sredstva iz Europskih fondova koja će nam biti na raspolaganju utrošiti na modernizaciju željeznica, na samu sigurnost da se ne bi događale nesreće na željezničkim prijelazima te da jednostavno vratimo odnosno izgradimo takav sjaj željeznice kakva je ona u EU. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Prelazimo na pojedinačne rasprave kojih ima dosta. Prvi će govoriti poštovani zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici kada govorimo o Zakonu o sigurnosti i interoperabilnosti željezničkog sustava i usvajanjima određenih direktiva koje je nam predložila europska odnosno koje je usvojila EU odnosno njena tijela, naravno da trebamo gledati prvo gdje je to željeznički prijevoz i sustav u RH i koja je ideja željezničkog prijevoza u budućnosti u EU. Znači ono što sam siguran da će u narednih 10, 20 godina u EU biti standardi, nešto što ćemo također usvajati kao direktivu u RH je da će se zbog želje da se smanje emisije CO2 odnosno da Europa postane zeleni kontinent što mi svi skupa ovdje želimo i već neke zemlje idu u tom smjeru zabraniti i ograničiti linije avionskog prijevoza na kraćim relacijama od 400, 500 km. Znači sa te strane Europa razmišlja na način da se sve više i više investira u željeznicu i da kompenzira ja bih rekao jedan ekološki problematični prijevoz, a to avionski prijevoz jer to je prijevoz koji najviše onečišćuje ja bih rekao znači emisijama, emisijama i stvara probleme ekologiji u EU i da u jednom trenutku ćemo preći na to, primjerice da plastično pojasnim da ćemo između Zagreba i Splita morati imati liniju željezničku jer jednostavno više avioni neće moći letjeti ili Zagreba i Dubrovnika. Znači sa te strane Hrvatska se mora pripremati na željeznički prijevoz koji će omogućiti građanima bržu i jednostavniju, komforniju vezu nego što je to sada. Mi ne možemo razmišljati o ekologiji, mi ne možemo razmišljati o tome da Hrvatska mora imati i pružiti građanima alternativu u takvom prijevozu ukoliko naši vlakovi voze u prosjeku sporije nego što su vozili '90.-tih godina ili '90.-te godine. Znači mi moramo imati mogućnost povezati Zagreb i Split primjerice sa linijom koja će taj, tu distancu preći za manje ili za 2 sata ako želimo i ukoliko želimo se prilagoditi trendovima koji su u EU. Do tog trenutka mi smo još nažalost daleko i mislim da jednostavno investicije u ovom području nisu dovoljne, više se investira što isto nije loše i treba se investirati u pruge koje su vezane od naše luke prema Mađarskoj i dalje prema EU i ja pozdravljam te investicije koje idu i prema Križevcima, Koprivnici i dalje prema Botovu prema graničnom prijelazu, ali moramo razvijati i putničke linije, a to su ako gledamo promet putnika sigurno najinteresantnije linije koje idu prema Dalmaciji. Naravno Rijeka je tu povezana i treba je povezati na način da se razvije i taj alternativni pravac koji ide dole prema Rijeci, ali Hrvatska nažalost tu investira jako malo. Investira jako malo i prema Slavoniji koja ima zbilja paradoks. Znači danas put do Vinkovaca traje duže nego što je trajao 90-te godine, to je nešto šta sigurno ne može pozdraviti i o čemu treba razmišljati u budućnosti. I ako želimo imati siguran i operabilan i korišten željeznički prijevoz, investicije se moraju orijentirati u tom smjeru nakon šta smo zaokružili cestovnu infrastrukturu koja je u Hrvatskoj na jednoj zavidnoj razini, čak bi rekao i puno više nego šta financijski Hrvatska kao zemlja može podnijeti, znači mi imamo cestovnu infrastrukturu pogotovo kada govorimo o autocestama koje su na razini puno bogatijih zemalja, kad vidite da u Njemačkoj ljudi se voze još na autocestama izgrađenim sredinom prošlog stoljeća, onda vidite da je Hrvatska tu napravila iskorak i investirala dosta, sada kada napravimo i ovaj most na Pelješcu, tu ćemo priču sa povezivanjem Hrvatske zaokružiti ali u ovom trenutku mislim da bi trebalo biti prioritet i da se trebamo orijentirati u investicije u željeznički promet jer to je nešto šta će se silom prilika odlukom EU-a, zelenom Europom, zelenim planom za Europu, nametnuti u skorom razdoblju. I ono šta smo pričali prije 10-ak ili, ne 10-ak nego prije 20-ak godina da želimo povezati Zagreb i Split sa jednom kvalitetnom autocestom i ostvariti određeni iskorak, vjerujte mi, za 5 g. ćemo pričati o pruzi koja mora u dva sata prijeći tu distancu jer vidimo čitav niz evo u potpunosti se napušta recimo u Italiji prijevoz avionski između Milana i Rima zato što je napravljena pruga koja jednostavno konkurira ne samo cijenom, ne samo brzinom i sigurnošću, nego konkurira ja bi rekao sa svim mogućim aspektima tome i tako će to biti u budućnosti na mnogo destinacija u Europi. I ja bi evo tu ohrabrio sve one koji imaju mogućnost odlučivanja u ovom trenutku Vladu, da se orijentira u tom smjeru. Ono što lokalno imamo problem i šta se također uz ove veze koje su vrlo važne zbog velikog broja stanovnika koje bi ih koristile i putnika koje bi ih koristile, mi ne razvijamo ni lokalnu željezničku infrastrukturu i kada vidimo situaciju koja je sa nekim planovima krenula ali nažalost prerano stala, željeznički promet koji bi se vezao na grad Zagreb i okolne županije. Znači, mi nažalost tu nemamo riješenu situaciju kako bi trebali, ne investira se u zagrebački željeznički kolodvor, u tu mrežu lokalnih željeznica, primjerice imamo jedan nevjerojatan projekt koji je po meni totalno nepotreban a radi se projektu željezničke pruge do Plesa u gradu Zagrebu umjesto da se napravi linija koja bi se priključila na željezničku prugu koja ide prema Sisku i napravi se nekoliko još stanica prigradske željeznice, imamo vrlo efikasnu vezu sa samim središtem grada od aerodrom u Velikoj Gorici, znači ne razvija, nema koordinacije između države i grada i ne razvija se grad na način na koji bi trebao i što se tiče samog prometa. Kada govorimo o željeznicama u samom gradu, nevjerojatno je da se još uvijek ne rješavaju problemi koje imamo istočnoj djelu grada, znači od Sesveta do Gl. kolodvora gdje postoji nekolicina kritičnih prijelaza, znači jedan je u Trnavi, u Donjoj Dubravi gdje bi država se morala sa gradom naći rješenje da se naši sugrađani moraju moći koristiti tom cestom na jedan efikasniji način a ne da se svakih 15, 20 min zbog linije koja ide sa Gl. kolodvora, pruga zatvara i da onda ljudi u kolonama pola sata čekaju da se riješi taj problem. I nije samo u Trnavi nego na još par lokacija u gradu Zagrebu pogotovo kažem u istočnom djelu grada gdje se jednostavno mora napraviti taj iskorak i građani se opravdano bune. Znači ako govorimo o operabilnosti željezničkog sustava, ako govorimo o sigurnosti i korištenju željezničkog sustava, nemoguće je taj problem ne rješavati i lokalno, ne što je tu govorila kolega u Zagorju ali ako to ne rješavamo tu gdje ima najveći broj stanovnika, najveći broj putnika potencijalnih a to je grad Zagreb, nećemo riješiti ništa. Znači imamo zračnu liku koja nije povezana na adekvatan način a mogla bi biti, imamo dijelove grada koji se sada koriste prigradskom željeznicom ali to je ja bi rekao, možda tek vrh ledene sante koliko bi ljudi to koristili i ne bi koristili automobile kada bi to bilo na efikasniji način riješeno, kada bi te linije funkcionirale, kada bi vi imali regionalno riješeno sa Zagorjem, Zagrebačkom županijom, sjeverom Hrvatske, Siskom, sisačkom županijom, znači tu bi se velika količina ljudi na ja bi rekao, lokalnom nivou, znači na jednom regionalnom nivou, međužupanijskom nivou, nazovite to kako god hoćete, koristili tim prijevozom ali se sada ne koriste zbog toga šta država i grad to razvija na način na koji bi trebali razvijati pa imamo jako prometne pravce koji nažalost su puno neprihvatljiviji i prometno i ekološki pa na kraju krajeva ako želite i više troše vremena građana i grada Zagreba i okolnih županija nego šta bi to trebali kada bi razvili kvalitetnu prigradsku željeznicu. Znači postoji jako puno projekata koje bi mogli zajednički razvijati, koje nažalost još nismo ni taknuli a naveo sam samo dva po meni urgentna i kritična a to je razvijanje i lokalne prigradske željeznice ali i ovih linija koje bi se razvijale između naših gradove, koje bi kompenzirale možda u budućnosti i avionski prijevoz. Hvala vam lijepo.
Hvala. Imamo dvije replike, prva je poštovanog kolege Habeka, izvolite.
Kolega Maras, evo kada ste govorili o lokalnim problemima i o nekakvim željezničkim prijelazima, htio bi evo iskoristiti ovu priliku, ovu minutu da podsjetim evo gospodu iz ministarstva, naime mi u Varaždinu imamo jedan ogroman problem, radi se o tzv. kućanskoj rampi, to je rampa koja je zatvorena i evo sad ću vam pročitat, dobio sam podatak od ljudi koji rade u željeznicama koliko je dnevno zatvorena ta rampa. ovisi o broju vlakova i drugih detalja s time da je onaj udarni period od 7 do 19 sati zatvoreno oko 75 puta. Ako uzmemo neki vremenski prosjek radnji spuštanja i dizanja od 4 minute ispada da je rampa zatvorena 7 do 10 sati dnevno u 24 sata, znači tu se ne računaju kvarovi vlakova i ostalo što znatno produljuje zatvorenost. Ja sam već pisao ministarstvu dopis, slao dopis da se taj problem proba riješiti, radili su to i moji kolege i Stričak i svi iz Varaždinske županije, zastupnici i ostali, i gradonačelnik Varaždina i evo ja apeliram na, na vas [[Upadica: Hvala]] da mi odgovorite odnosno ne trebate mi ni odgovorit, ali probajte, pokušajte riješit ovaj problem, ovo je iznimno velik problem odnosno ovo je najveći [[Upadica: Hvala]] problem prometni … [[Govornik se ne razumije]] [[Upadica: Hvala, hvala kolega Habek]] u Varaždinu.
Ne znam šta će na to odgovoriti kolega Maras jer ništa niste pitali, al on će sigurno nešto reći.
Pa digo sam ovu pločicu, a…
Ne, ne, sve je u redu.
…sada ću, sada ću zadovoljit i vaš interes, pa ćete čuti što ću reć, ovaj ovo što je rekao kolega Habek je samo jedan u nizu pružnih prijelaza, evo ja još jednom ovdje ponavljam i tražim da mi se službeno možda i ovom prilikom odgovori šta i kakvo rješenje nudi država u suradnji sa gradom za pružni prijelaz Trnava, znači to je pružni prijelaz u Gradu Zagrebu svi znamo o kojem se pružnom prijelazu radi, stotinjak tisuća naših sugrađana u Gradu Zagrebu ima ogromne probleme zbog obustave cestovnog prijelaza prilikom prelaska vlakova, znači zanima me zbog čega je nemoguće u 20.g. naći kvalitetno rješenje, a ljudi se tamo bune. U ovom trenutku imamo i peticije, 3-4000 lokalnih stanovnika odnosno stanovnika Donje Dubrave i Trnave [[Upadica: Hvala]] koji traže to rješenje i želimo čuti šta ministarstvo ima po tom pitanju reći. Hvala lijepo.
Hvala, poštovana zastupnica Puh ima repliku isto.
Poštovani kolega, evo istaknuli ste da bi se trebalo više voditi računa o broju stanovnika, znači kod poboljšanja željeznice ja bi samo ovdje napomenula, promaknulo mi je u raspravi, znači ova pruga, zagorska pruga i nastavak na zapadni dio Grada Zagreba je zapravo najrentabilnija pruga u hrvatskim željeznicama i najveći broj putnika prolazi tom prugom. Definitivno trebamo poraditi na poboljšanju željeznice i još jednom napominjem rješenje za jako puno naših problema je integrirani prijevoz i evo još jednom apel prema ministarstvu da se radna skupina pokrene što se tiče integriranog prijevoza i da što prije možemo omogućiti građanima da na jednostavniji i lakši način dođu tu do Zagreba, a i u drugim velikim sredinama do drugih gradova.
Poštovani zastupnik Maras.
Hvala lijepa, sve pruge, lokalne pruge ili prigradske pruge kada govorimo o Gradu Zagrebu bile bi izuzetno rentabilne, znači i ova zagorska o kojoj vi govorite, ali bi bila rentabilna i pruga koja bi išla iz smjera Siska i Velike Gorice kada bi imali kvalitetnu vezu i pruga iz Samobora kroz Svetu Nedelju prema Zagrebu bi također imala veliku rentabilnost, nažalost u tom dijelu projekt postoji, ali se on ne realizira, po mojem dubokom uvjernju zbog lokalnih interesa odnosno jedne tvrtke koja ima monopol na prijevoz putnika iz tog dijela Zagrebačke županije prema Gradu Zagrebu, znači prigradski prijevozi i željeznički prijevoz je jedan od po meni isplativijih investicija koje bi mogla ne samo država, nego i privatni investitori investirati kada bi postojala, kada bi postojao interes i kada bi se na kraju krajeva mogla država i grad dogovoriti na koji način bi se to realizirati, dok nema koncepcije [[Upadica: Hvala]] , dok nema strategije, nažalost neće biti [[Upadica: Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovane zastupnice…]] ni dogovora, ni mogućnosti da se, da se u to investira. Hvala vam lijepa.
…Anke Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi državni tajniče sa suradnikom, dakle pred nama je u prvom čitanju prijedlog Zakona o sigurnosti i interoperabilnosti željezničkog sustava, nije riječ o novom zakonu, dakle mi smo 2013.g. imali zakon, 2015. su bile dvije nadopune i 2017. je bila slijedeća nadopuna i sad imamo zakon koji je zapravo usklađen sa direktivama EU i koji odgovara vremenu u kojem je, dakle ono što je bilo 2013. zasigurno ne vrijedi 2020. i u tom smislu vrlo nas malo je i raspravljalo do sad baš o suštinski o tom zakonu, taj zakon otvara puno širu raspravu, raspravu o željezničkom prometu u kontekstu svega ovog i moramo reć da je ovaj zakon korektan, da on odgovara vremenu, ugrađene su sve one stvari koje trebaju biti, no međutim ja tu moram reći jednu drugu stvar, dakle već imamo nešto, neko vrijeme činjenicu da zajedno sa zakonom imamo niz pravilnika, dakle ovo nije izuzetak, niz pravilnika koji treba donijeti i onda vi raspravljate u Saboru o zakonu, a svi oni pravilnici koji detaljnije to reguliraju, naravno oni koji su zainteresirani mogu sudjelovati u javnoj raspravi i nešto činiti, ali tu nemate nekakav kontakt. Dakle, zakon koji je bio 2013. donešen na temelju njega je 19 pravilnika u ovom trenutku, a ovim zakonom će se dodati, dakle svi ti pravilnici će ostati na snazi, dali ste odredbu da ih treba u 5.g. donijeti nove i donijeti još neke dodatne pravilnike, dakle što odgovaraju nekim drugim stvarima. Meni se uvijek čini da je možda taj rok 5.g., pitanje je, kroz 5.g. ćete još dvaput mijenjat zakon, pa je opće pitanje tog odnosa, ali ono što si ja postavljam i možda nama svima, čini mi se da smo skloni strašno puno tih pravilnika, neke morate jer ne možete sve definirat, a pitanje je dal sve moramo, ovo je pravi trenutak da o tome malo razmislimo i da vidimo, imamo strašno puno zakona, ali iza toga puno, puno podzakonskih akata i teško je to pratit. Dakle, ovaj zakon ako neko po njemu radi, ne može radit samo po njemu nego mora gledat sve ove druge pravilnike, možda je to u principu pitanje za zakonodavstvo, za sustav da malo vidimo kako se to drugačije regulira jer, dakle neko ko će po ovom zakonu radit imat će ovolku hrpu svega što mora znati i mora pratiti i pitanje tko to prati. Ja ću se naravno referirati na temu željeznica kao što su se referirali svi prije mene i to vam je onako zov kojem teško možete odoljeti. 1892. godine dakle nisam napravila nikakvu grešku i nisam se zabunila, gospodin Milan Lenuzzi je bio pročelnik u gradu Zagrebu Ureda za graditeljstvo, po njemu je Lenuzzijeva potkova i sve ostalo, da tu ne gnjavim, i tada je bila žestoka diskusija gdje je on vrlo revoltirano napustio tu sjednicu gradskog poglavarstva i rekao da napušta koaliciju kako to već uobičajeno biva, uvijek su bile neke koalicije, nije to samo danas, iz razloga što se nisu mogli dogovoriti da li željeznička pruga koja ide kroz Zagreb i glavni kolodvor, da li će se spustiti ispod zemlje jer se tada već shvatilo da je ova željeznička pruga problem za razvoj grada ili će se dići na vijadukte. Mi se nalazimo u 2020. godini i mislim da se bi ta rasprava da se krene raspravljati na bilo kojem stručnom tijelu još uvijek bila. Što zapravo hoću reći o željeznicama? Željeznice su u smislu prostornog planiranja projekta u prostoru, a li s druge strane željeznice nude sigurnost i trebaju nuditi sigurnost prometa, brzinu prometa, mogu riješiti i niz drugih stvari i ja sam jedan od onih koja je vrlo sklona i tako i diskutiram i raspravljam o važnosti željezničkog prometa. Dakle, mi se nalazimo pod svjetlima Davosa gdje je osnovna tema bila klimatske promjene, prilagodba klimatskim promjenama, borba klimatska kriza. Kada malo gledate i Green Deal koji je govori se o bilijun eura koji će biti na raspolaganju druga alineja, prva alineja vam je problem otpada, rješavanje otpada u smislu zaštite prostora i okoliša, druga alineja je promet. Dakle promet je jedan od velikih i bitnih zagađivača koji je izuzetno bitan i značajan s tim što naravno imate gradova koji su već zabranili automobilski promet u centru grada, zabranili dizelsko i sve ostalo i tu se vidi prednost željeznice. Dakle, kada je riječ o željeznici vi ju morate dobro isplanirati, morate ju izgraditi i mora njim ići vlakovi koji su sa aspekta borbe protiv klimatskih promjena i u tom smislu apsolutno prihvatljivi. I sada mi dolazimo do toga gdje su tu Hrvatska nalazi. Mi imamo te željezničke pruge koje su napravljene u nekom drugom vremenu, da ne spominjem neke druge jer sam već spomenula Lenuzzija pa da ne spominjem Mađare, imamo zemlju koja je tako neobičnog oblika, dakle imamo tu horizontalu i tu vertikalu. Ja sam apsolutno sigurna u sljedeće, razvoj željezničke mreže treba biti top prioriteta ove Vlade, neke druge vlade i neke treće vlade, to mora biti strateško opredjeljenje razvoja Hrvatske iz jednostavnog razloga šta ako to ne napravimo kaskat ćemo. Druge zemlje to rade, druge zemlje su to prepoznale jel u smislu prometa vi ste čak brži nego u nekim slučajevima avionski ili morate doći ranije pa onda vam je to ovisno o nekakvim vremenskim uvjetima, željeznički promet funkcionira. Vlakovi su sigurni, brzi i u smislu neko ko obavlja poslovni nekakav dakle mladih ljudi gdje više, vi možete raditi u Zagrebu, a ne znam u Bolonji imati ured i jedanput tjedno ide u Bolonju i vi od Zagreba do Bolonje jednako tako radite na svom kompjuteru i sve ostalo Dakle, drugačija su zanimanja, drugačiji je stil život, drugačije se radi i tu je velika prednost željeznica. Ja sam sigurna da iz ove omotnice koja će biti do 2027. će biti na raspolaganju velika sredstva, bit će oni koji će biti spremni, bit će oni koji će imati strategije, bit će oni koji će imati projekte i tu je prioritet prioriteta. Sada dolazimo do onog dijela gdje politika ima svoju ulogu i značaj. Svi vole projekte koje možete vidjeti u jednom mandatu, dakle u mandatu od četiri godine vi započnete projekt i možete na kraju mandata rezati neke vrpce, ovo je tip projekata koji vi ne možete vidjeti, koji u jednom mandatu morate donijeti strategiju, odluke, projekte, u drugom mandatu radite, a u onom treću mandatu se zapravo vidi pravi efekt toga, ali to moramo znati. Moramo znati da su takve nekakve odluke strateške odluke za razvoj zemlje, za razvoj države i to je željeznica jedna od njih. Naravno da dobar razvoj željeznice će omogućiti zaista da ljudi ne znam žive u Koprivnici, rade u Ljubljani, jedanput tjedno ima u Ljubljanu ima dobru željezničku vezu, zna da je za dva sata tamo i vratit će se nazad. To je novi način života, to su nekakve nove stvari. Zemlje koje će imati tu privilegiju da to na vrijeme prepoznaju, da to na vrijeme rade će biti u odnosu na sve ostalo u prednosti. I ja tu zaista vidim mogućnost i tu veliku nišu za Hrvatsku. Naravno da u određenom dijelu se željeznički promet može koristiti i za rješavanje prigradskog prometa, rješavanje i dio javnog prometa u pojedinim gradovima, ali jednostavno treba razvijati, treba voditi računa, treba raditi strategije, treba raditi projekte, treba biti spreman. Postoji vam ona uzrečica, kaže nikada nisam dobio na lotu. Pa kao jesi uplatio srećku? Pa nisam uplatio srećku. Pa kako ćeš dobiti na lotu ako nisu uplatio srećku? Jednako tako je vezano i uz povlačenje sredstava iz europskih fondova, moramo biti spremni, moramo biti pripremljeni i moramo isti čas aplicirati tamo gdje je. Stoga, još jedanput, ovaj zakon je jedan vrlo korektan zakon i u tom smislu imamo ga i ja tu zaista imam tu dvojbu svih tih silnih pravilnika jer dok mi donesemo pravilnike zakon još dva ili tri puta promijenimo pa tu treba zaista razumno zakonodavstvu pristupiti, ali u kontekstu prilagodbe klimatskim promjenama u kontekstu novih zanimanja u kontekstu razvoja željeznice, željeznica bi trebala biti jedna od ključnih prioriteta naše zemlje. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Habeka.
Poštovana kolegica Taritaš pa ja ću iskoristiti ovu priliku s obzirom da nisam u prvoj replici stigao sve reći u vezi Kućanske rampe i problema prijelaznog željezničkog puta u Varaždinu. Naime, gdje je najveći problem? Najveći problem je u tome što vi imate situaciju da prolaze 3 vlaka, 3 vlaka prolaze u 15 minuta i tih 15 minuta je zatvoren pružni prijelaz. Umjesto da se to promijeni na način da kad prođe jedan vlak, pa se otvori, pa se pusti semafor, pa prođu ljudi itd. Znači imamo u 24 sata, 7 do 10 sati ministre zatvorenu rampu. Znači u jednom danu, to su službeni podaci, 7 do 10 sati je rampa zatvorena u gradu Varaždinu. I ja vas pitam je li to normalno? Meni to nije normalno u današnje vrijeme da imamo takvu situaciju. Evo ja još jedanput apeliram, poslao sam dopis i u ministarstvo, kolega Stričak je urgirao za to evo ja vas molim da se nađemo, da razgovaramo, da pozovete saborske zastupnike, da pozovete vodstvo grada Varaždina, da razgovaramo, da pokušamo iznaći rješenje jer ovo je najveći prometni problem u gradu Varaždinu.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle ovdje je jedan specifičan problem na koji kolega ukazuje, ja zaista ne umišljam i to uvijek govorim ja nisam ovaj saborski zastupnik opće prakse da se razumijem u sve niti dvojim da bilo, da ima bilo kakvog rješenja koje možete iz rukava, onaj kad doktor Rukavina, pa on ima sva rješenja, to zaista i to, ja sam i u raspravi tako govorila da je željeznička pruga prepreka za razvoj prostora. To tako je. Pogotovo kad se razvija jedno urbano tkivo odjedanputa željeznička pruga, vi ju morate zatvoriti zbog sigurnosti, vrlo ste oprezni jer svaki put kad se nešto desi u smislu nekakve nepogode to su uvijek stradali ljudi, dakle nema tu u srazu vlaka i bilo kog drugog zna se kako se prolazi i tu će biti vjerojatno potrebno raditi projekt denivelacija željezničke pruge. Dizanje gore, ja moram priznati da kao netko tko se umišlja da se razumije u prostorno planiranje, ja ne vidim drugog načina osim ovog koji je danas.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Kolegice Anka Mrak Taritaš u vašoj raspravi imali ste jedan primjer putovanja međugradskog između većih gradova u EU gdje se potpuno napušta odnosno ne potpuno ali velikim dijelom se napušta avionski prijevoz, u Hrvatskoj se to još uvijek čini kao utopija odnosno nešto što ćemo čekati desetljećima, ali vrlo je realno da ćemo u nekom periodu narednih 10-15 godina u ovom Hrvatskom saboru neki drugi zastupnici će raspravljati o direktivama EU i zabrani avionskog prijevoza između gradova manje udaljenosti od nekoliko stotina kilometara šta je primjerice između Zagreba i Splita, Rijeka ili Dubrovnika. Znači s te strane iznenađuje da Hrvatska ne razvija takvu vrstu putničkog prijevoza odnosno da naši vlakovi još godinama će voziti 7-8 sati do Splita umjesto da to bude 2 ili 3 sata. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Maras ja sam da će do takve direktive doći prije nego što mi svi zajedno očekujemo. Dakle u smislu klimatskih promjena, vi avion, avion se neće promijeniti u smislu goriva koje je ne baš drastično tako da će, da dosta zemalja EU već i napuštaju bez obzira na direktivu putovanje avionima između malih udaljenosti, ali to će vam s jedne strane biti i način življenja. Ja dakle, ja to vidim po mom sinu kaže ja radije putujem vlakom bilo gdje vani jer za vrijeme kad putujem vlakom još i radim, dakle nemam gubitak nekakvog vremena. Dakle uvijek o željeznici treba razmišljati u smislu prilagodbe klimatskim promjenama odnosno u smislu ekološki prihvatljive, u smislu brze dostupnosti, u smislu sigurnosti i u smislu tome da vam ona zaista pruža velike mogućnosti.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Ivana Pernara.
Uvažene dame i gospodo rasprava je o željeznicama i ja bih htio ukazati na jednu misao, a to je da je u 15 godina od 2000. do 2015. dano 12,64 milijarde kuna državnih jamstava to su znači krediti koje su dobili. Koliko je dano u ukupnih 29 godina od postojanja hrvatskih željeznica možemo samo nagađati. Istovremeno Hrvatske željeznice primaju potpore svake godine u prosjeku preko 700 milijuna kuna. Pitanje koje se postavlja jest, da li su milijarde utrošene, da, radi se o desecima milijardi, da li su dane isto u milijardama subvencije, jesu, ali ono što nas zanima koji je konačni rezultat toga. Našao sam svojedobno članak na Telegramu koji je govorio o brzini kojom željeznice idu pa evo kaže od Osijeka do Zagreba intercity vlak Hrvatskih željeznica danas putuje 4 sata i 27 minuta. To je bilo 2017., pazite misao, danas 2019. išao sam gledati vozni red kaže da najbrži vlak putuje za 4 sata i 46 minuta. Znači u odnosu na prije dvije godine produžio se put za 19 minuta. Međutim, 2011. put je trajao na toj istoj dionici od 4 sata i 19 minuta. Znači povećao se odnosno brže smo putovali 2011. nego danas, ali još brže smo putovali 1990. tada je, tada se od Osijeka do Zagreba stizalo za danas nezamislivih 3 sata i 20 minuta. Znači, '90. smo putovali 3 sata i 20 minuta, a 2019. putujemo 4 sata i 46 minuta. Što vam to govori? Pa radi se o tome kako vrijeme prolazi, iz godine u godinu, put traje sve dulje. Dat ću vam drugi primjer, radi se o željeznici odnosno trasi Zagreb-Vinkovci. 1990., odnosno 91., tada se od Vinkovaca do Zagreba i obratno moglo doći za 2 h i 28 minuta u pravilu, ali najbrži vlak bio je poslovni vlak Matoš koji je tada putovao samo 2 h i 11 min. Znači, najbrži vlak 1991. vozio je 2 h i 11 minuta. Pitanje koje se postavlja jest koliko danas treba od Vinkovaca do Zagreba. Eto, danas treba 3 sata i 28 minuta, to znači otprilike sat i 15 minuta dulje. Istovremeno, 2017. trebalo je 3 sata i 20 minuta. Znači prije 2 godine je vlak putovao 8 minuta kraće, a 2011. vlak je na istoj relaciji putovao 3 h i 11 minuta, što znači još 9 minuta kraće. Znači, iz godine u godinu, znači kako raste iznos danih kredita, odnosno državnih jamstava, kako raste iznos državnih subvencija, mi imamo situaciju da prijevoz vlakom traje sve dulje i dulje, a koji je problem sa tim? Pa problem je u tome što kako je sve dulje traje vožnja vlakom, paralelno HŽ povećava cijene putničkog prijevoza i u konačnici se nalazimo u situaciji da broj putnika u HŽ-u iz godine u godinu pada. Međutim, ova Vlada pošto vidimo iz voznog reda nije učinila apsolutno ništa da se to promijeni. Naprotiv, trendovi su i dalje negativni. Htio bih također, ukazati na još jednu misao. Vrlo često kada putujem vlakom, usudio bih se čak reći u pravilu se nalazim u situaciji da se zapravo ne vozi vlakom nego autobusom. Ako se dobro sjećam, to je bilo možda čak prije mjesec dana, putovao sam vlakom iz Zagreba za, iz Zagreba za Karlovac. Što se dogodilo, umjesto vožnje vlakom, vozili smo se autobusom. Međutim, ne samo da smo se vozili autobusom nego taj autobus je stajao na svakoj stanici vlaka na putu do Karlovca, što u prijevodu znači da je stalno silazio i dizao se na autocestu, odnosno vozio se ovim sporim cestama. U konačnici je ta vožnja vlakom koja je trebao biti, da tako kažem, najbrže prijevozno sredstvo razvukla se i trajala je predugo. I što vam hoću reći, upravo iz razloga što ta vožnja traje predugo i što mi zapravo mi ne znamo, odnosno što čak i ovaj vozni red koji postoji sa ovim golemim kašnjenjima, odnosno sa tim duljim putovanjima, čak se ni na njega ne možemo osloniti jer često vlakovi jednostavno ne voze, tračnice nisu spremne, prevoze nas u konačnici autobusi. Ja pitam jesu li to autobusi u vlasništvu HŽ-a ili ih HŽ unajmljuje od nekog, to ne znam, ali ono što znam jest da zbog svega toga broj putnika pada i jednostavno su građani nezadovoljni stanjem u željeznici. U isto to vrijeme u ovih 30 godina u kojih kod nas vlakovi voze sve sporije, svjetski je trend, ili, usudio bih se reći, globalni trend je taj da vlakovi voze sve brže. 160 km/h, npr. Ja nikad neću zaboraviti kad sam išao autom iz Hannovera za München, što je bilo? Vozim se autom, ne znam, 130 na sat, pored nas prođe vlak, vlak je bio još brži od našeg auta. Što u prijevodu znači da u Njemačkoj vožnja vlakom najbrža vožnja. Zato se ljudi u Njemačkoj voze vlakom. A zato mi u Hrvatskoj imamo pad broja putnika, a da ne govorim uopće o onim željeznicama koje su na tim nekakvim magnetnim postoljima gdje dosežu rekordne brzine koje, tipa 300 na sat koje mi nećemo u Hrvatskoj vidjeti Bog zna kada. Pitanje sa ovim sustavom hoćemo li ikada vidjeti. I onda dolazimo do one ključne misli, a ta misao je sljedeća. Nju je izrekao Albert Einstein. On je rekao da je definicija gluposti ponavljanje istih stvari, odnosno istih radnji, a s očekivanjem drugog rezultata. Ono što mi imamo jest da imamo identičnu politiku koja se vodi zadnjih 29 godina bez obzira da li bile vlade HDZ-a ili SDP-a spram željeznica, a sve te politike očekuju nekakve drugačije rezultate. Pa evo, nakon svih ovih godina mogu reći, da, rezultati su vidljivi. Rezultati su očiti. Vlakovi voze sve sporije i to svi mi ovdje vidimo. Međutim, postavlja se pitanje zašto birači na izborima podržavaju tu politiku. Kada sam vidio da je na predsjedničkim izborima HDZ i SDP dobili u drugom krugu otprilike po milijun glasova i jedni i drugi, pitao sam se je li moguće, je li moguće da je hrvatski narod toliko slijep, je li moguće da se hrvatski narod i dalje odlučuje između te dvije stranke, odnosno dvije politike koje nas vode, ha evo, u primjeru željeznica vode nas da iz godine u godinu, umjesto da se vozimo sve brže vlakom, vozimo se sve sporije. I odgovor je da, hrvatski narod je stvarno to birao i ja sam dobio relativno malen broj glasova i želim hrvatskom narodu sreću zaželjeti jer će mu trebati sreća sa politikom koju je birao i kamo će ga ta sreća koju je on odabrao za sebe s HDZ-om i SDP-om odvesti, ja ne znam. Ja osobno nisam optimist za trenutnu situaciju, međutim, ono što mi daje nadu su nove generacije. Nove generacije koje će dovesti u pitanje ovaj sustav, nove generacije koje će postavit pitanje zašto su odnosno kako su ti deseci milijardi potrošeni i koji je bio njihov konačni rezultat, al ono što je najstrašnije nitko za to nije odgovarao, jednostavno vama je normalno da milijarde iscure, a da je ukupan rezultat ne nula nego minus, imate minus ljudi ovo je velika sramota za ljude iz hrvatskih željeznica, za političare koji su vodili tu politiku svih ovih godina, ali i za birače koji ju podržavaju. Hvala vam.
Hvala, imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Čuraja, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Pernar, spominjali ste putovanje od Osijeka do Zagreba, zadnji put kad sam se ja vlakom vozio poslovno prije 10-tak godina, em bi bio nagibni vlak koji je kreto u 5,25 iz Osijek, stigao je, stizao je u 8,38 na zagrebački kolodvor. I mi zapravo kad gledamo ta vremena kako se brže vozilo u prošlosti što nije ništa čudno nego je normalno i očekivano, ispada da brže putujemo mi u prošlost nego što nama budućnost dolazi. Naime, nama ne trebaju nagibni vlakovi sa sadašnjom infrastrukturom, ne treba nam modernizacija lokomotiva jer jednostavno infrastruktura, a o kojoj danas je ovdje riječ o točki dnevnog reda ne može podnijeti velike brzine. Postojeće, one stare lokomotive idu preko 100 na sat, ali one ne smiju tolko vozit i tu je zapravo ta, glavno pitanje i s ovim dijelom načimamo malo sa infrastrukturom da se što prije modernizira.
Hvala, poštovani zastupnik Pernar.
Uvaženi zastupniče Čuraj, kažete mi zapravo imamo dovoljno brze lokomotive odnosno imali smo ih i ranije, ali jednostavno kažete one ne mogu po ovim tračnicama vozit, pa evo ja postavljam pitanje, zašto tračnice nisu modernizirane? Što se dogodilo sa, po mojoj procijeni, minimalno 30 milijardi kuna, koje su dane hrvatskim željeznicama? Gdje je taj novac? Gdje je taj novac ljudi? Pa mi do, od Zagreba do Karlovca ne možemo otić normalno vlakom, a kamoli do Osijeka, nešto se krivo događa i postavlja se pitanje zašto vlast u tome ne vidi problem i na kraju krajeva zašto birači jednostavno ravnodušno izlaze na izbore i podržavaju tu politiku koja je u konačnici okrenuta protiv njih. Hvala.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Lenarta, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, pa kolega Pernar, evo ja ću se možda malo i našaliti, postoji neka teorija da se zemaljska kugla povećala, pa zbog toga se povećavaju dužina putovanja vlaka, druga teorija je zbog toga što imamo jako puno ovih kineskih turista i onda kad kažete kineskim turistima da se od Osijeka do Zagreba putuje 4 sata onda se oni čude, Isuse kakva je ta RH velika zemlja ne, evo malo se šalim. Otvorio sam rutu Madrid Barcelona, evo imo sam priliku se vozit tim vlakom 3 sata i 20 minuta 620 km sa svim stajanjima na svim stanicama, što reći, u … [[Govornik se ne razumije]] EU nismo mi bili tako daleko od toga, ali nažalost u tom vlaku koji ide do 308 km/h je mirnije sjediti nego kad putujem iz Kutine do Zagreba i vozim se 60 km/h. Hvala.
Poštovani zastupnik Pernar.
Uvaženi zastupniče Lenart, pa sjećam se svih bajki kad smo ulazili u EU, ja vjerujem da kad su ljudi čuli da Europa dolazi u RH možda su mislili da će i ti vlakovi neki brzi doći u RH ili pruge da će se prijevoz ubrzati, međutim kao što i sami vidite od ulaska u EU ne samo da je proizvodnja mlijeka prepolovljena, vina, ne samo da je velika brodogradnja potpuno nestala, nego i na primjeru željeznica možete vidjet koliko smo daleko dogurali, dogurali smo tamo da se sad vozimo još duže nego prije i tu padaju sve njihove bajke o, kad oni pričaju o nekakvim europskim fondovima itd., pa evo ja pitam evo di su ti Europski fondovi koji bi se pozabavili modernizacijom recimo pruga u RH, nema, to nikog ne zanima i ne mogu shvatit kako jednostavno ljudi su slijepi pored zdravih očiju i dalje ne dovode u pitanje cijeli ovaj sustav i njegovo poštenje. Hvala.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Preleca.
Hvala poštovani predsjedavajući. Poštovani kolega, hrvatski narod nije slijep, to je definitivno, bira onog kog misli da je najbolji u tom trenutku, ali ja bi reko niti je hrvatski narod slijep, niti je hrvatske željeznice sve loše, ja znam da ima loših primjera u RH gdje je ta željeznica kad, kad put traje od Zagreba do Splita 8 i 9 sati da to nije zadovoljavajuće, ali ja imam pozitivan primjer, ja živim u Zagrebačkoj županiji, u općini Brdovec tj. kod slovenske granice i na početku smo prigradske željeznice Savski Marof – Dugo Selo. Ja moram reći da sigurno velika većina mojih sugrađana, ali i šire se vozi tom prigradskom željeznicom koja je dobra, često vozi, dobri vlakovi, relativno brzi, htjeli bi da budu brži, između svakih 20 do pola sata, 20 minuta do pola sata vozi prigradska željeznica, to je kao tramvaj i to je za svaku pohvalu, al to ne govorim zato da bi hvalio ministra i njegove suradnike nego da bi ih potaknuo da budemo još i bolji, željeznica u jednom dijelu je dobra, može biti i bolja i to je poticaj da još više radimo i da još građani budu zadovoljniji. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Pernar.
A evo g. Prelec kažete hrvatski narod nije glup, al opet Einstein kaže slijedeće, oni koji ponavljaju iste radnje, iste stvari s očekivanjem drugačijeg rezultata veli Einstein to je definicija gluposti, sad pitanje je da li RH može ići naprijed s ovakvim monetarnim sustavom, s ovakvim prijevoznim sustavom, pa s ovakvim cestarinama koje su valjda najskuplje u Europi ljudi moji, pa mi u RH imamo za cijenu od, od Zagreba do Dubrovnika da putujete i nazad, pa jeftinije vam je uzeti u Švicarskoj godišnju vinjetu za sve autoceste, pa to je realnost, pljačkate ljude na autocestama sustavno i ti isti ljude koje gulite cestarinama glasuju za tu politiku koja ih guli, pa to se mora čovjek pitat tko je tu lud, možda sam ja, moža sam ja budala sam ja glup, a svi ti birači koji glasuju za tu politiku su pametni. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava je ona poštovanog zastupnika Stjepana Ćuraja.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Dakle, tema je mislim vrlo opširna što se tiče i neiscrpna što se tiče kad govorimo o željezničkom prometu, a što se tiče samog dnevnog reda ona uopće nije sporna, dakle misli se prije svega ono šta ide ka podizanju sigurnosti je opće prihvaćeno i mislim da tu neće biti ni spora. Ono što želim još nadopuniti od svoje rasprave iz kluba i sad smo čuli neka vremena kretanja odnosno trajanja putovanja različitih relacija je da smo ušli u jedan začarani krug i već se vrtimo u njemu dugi, dugi niz godina, a to je dam kad govorimo o putničkom prometu željezničkom pada broj putnika, pogotovo kako pada i vrijeme trajanja putovanja. Što nije ništa čudno. Prije 10 godina, 15 godina za sat vremena, sat i po vremena ste mogli ranije vlakom pa vam je bilo isplativije, zanimljivije i onda ste odlučili i potrošiti taj novac za tu vrstu putovanja. Danas manje je putnika, troškovi su veći poglavito zato jer su uvijek troškovi održavanja veći što je naravno vijek trajanja određenih i infrastrukture i samih lokomotiva starije znači iziskuje više troškova. I sigurnosti radi moramo voziti sve sporije da nam se ne događaju nemili događaji što se tiče sigurnosti putnika. I kako to izbjeći? Znači svake godine moramo više subvencionirati za manje putnika. Zato kažem začarani krug. Kad bi nešto krenuli raditi opet pitanje je u kojem periodu na koji način, kada bi to ulaganje rezultiralo povećanjem brojem putnika, tek na kraju ili pred kraj. Prvih 30% pruge što bi mi modernizirali nešto malo bi povećalo vrijeme, ali i dalje ne bi moglo rezultirati nekim većim interesom putnika za željeznički prijevoz koji sam i napomenuo ima i gospodarsku, prije svega gospodarsku dimenziju, pa i demografsku kada povezujemo iz udaljenijih krajeva sa mjestom tržišta rada, znači netko iz Osijeka bi mogao raditi u Zagrebu, trošiti svoje novce i plaćati porez u Osijeku i ostajao bi tamo ili u Slavoniji generalno govorimo pa tako isto i u Dalmatinskoj zagori i na taj način ne bi imali odljev stanovništva koji smo imali već dugi niz godina i prije EU. I onda naravno, govorimo i o sigurnosti i onda se pitam zašto smo mi kupovali nagibne vlakove? To je bilo prije 20 godina ako se ne varam, revolucija, modernizacija, kupili smo nagibne vlakove koji su nakon 10 godina, ako ja gledam nemaju svoju svrhu i funkciju jer ni ne smiju razvijati te brzine koje su onda bile komparativna prednost nad postojećom infrastrukturom. Jer ja se sjećam tog nagibnog vlaka iz Osijeka do Zagreba koji sad više ne vozi. Zašto? Zato što i ona stara lokomotiva ne može razviti maksimalno svoju brzinu od 90, 100 km na sat jer pruga to ne dozvoljava, a kao nagibni su išli puno brže. I onda je netko tada odlučio idemo mi modernizirat se, a nije osnovni preduvjet napravio. Znači tu su neke greške očigledno koje nas prate i ono što je jako bitno da ja i zbilja vjerujem da željeznice trebaju i moraju biti nove autoceste u simboličkom značenju što su nam autoceste značile za razvoj turizma na moru, povezivanju Hrvatske itd. Da ono što ministarstvo dobro radi je da se koriste maksimalno sva europska sredstva koja su raspolaganju, da se sve ulaže u europske u krajnjoj liniji željezničke koridore, ali da to nije dobro jer mi ne možemo i ne trebamo čekati 10, 20 godina za nešto što je prije 20 godina negdje već bio standard. Zato je to ključno investirati da se nešto dogodi u slijedećih 5 godina, a tu govorimo o milijardama i sad treba reći što je prioritet. Gdje želimo, što želimo. Lijepo je govoriti treba, lijepo je govoriti mi svi želimo brzu željeznicu kako negdje drugdje ide 300 na sat, kad treba sjesti i reć da to košta 100 milijardi, kako, na koji način, koja je tu fizibilnost. Da li će nam to garantirati broj putnika, da li će to biti samoodrživo i tu onda padamo svaki puta na prvoj prepreci. Ne možemo iznaći model koji će nam jamčiti da ćemo u tih 5 godina ako toliko novaca uložimo ne u 30 nego u 5 dobiti to nazad. I onda dolazimo na onaj ostali dio priče, a to je da moramo napraviti sve preduvjete i u željezničku infrastrukturu i razvoj željezničkog prometa, a to je dizanje standarda naših građana i gospodarstva pogotovo na povezivanju najudaljenijih dijelova Hrvatske odnosno recimo konkretno recimo Slavonije sa Zagrebom. Jer budite sigurni da svatko će sjest, izračunat da mu je jednostavnije, čak vjerujem i jeftinije, pa da i nije jeftinije sjest na vlak iz centra Osijeka, doći u centar Zagreba za sat, sat i po vremena nego vozit se, ulazit u gužve o avionu da ne govorim i to je to …/nerazumljivo/… i da s time će moći onda i živjeti u Osijeku, a raditi u Zagrebu i neće morati se sve obitelji seliti trbuhom za kruhom. E, sad sve to lijepo zvuči, ali uvijek padnemo na ovu prvu opet, kako, na koji način i u kojem vremenu. Stvari idu, kreću se, nedovoljno brzo svi ćemo se složiti, možda u okvirima nekih mogućnosti, ali mi moramo jednostavno u slijedeće 4 do 8 godina, u slijedeća 2 mandata reći da, želimo to prioritet, želimo naći model financiranja, založit ćemo što treba, idemo riješiti dionicu po dionicu odnosno ako je to sad nizinska pruga od Rijeke do Karlovca odnosno do Zagreba, onda idemo to napraviti ne 2030. nego 2024. pa ćemo na osnovu toga i tog modela raditi nešto dalje, ja bi volio naravno da je prvo od Osijeka do Zagreba riješeno ali sigurno da imaju modeli koji se mogu naći. Tako da zaključno i u ovim danas što imamo na dnevnom redu i sustavu izdavanja jedinstvenih potvrda o sigurnosti i odobrenja za stavljanje vozila na tržište ćemo dobiti sigurno jedan nivo više sigurnosti i protočnosti i općenito idemo na ruku tržištu i ono što je dobro recimo, imat ćemo sada nakon ovoga kad usvojimo, javni registar željezničke infrastrukture. To će se morat objavit, to ćemo znat sve što je gdje, kako a nadam se da će biti i što se tiče samog stanja i da svi zakoni, naravno, ovo je više tehničke prirode, s kojima će se podizati sigurnost da treba, treba radit na pružnim prijelazima, na nadvožnjacima, podvožnjacima, spomenuo sam i u Osijeku na Čepinskoj i to očekujemo da će se krenuti iz te faze projektne dokumentacije u fazu ugovaranja i natječaja čim prije jer o tome već se priča desetljećima i negdje se nešto mora pokrenuti i ono što mogu pohvaliti a ako se uspije nać taj model financiranja, oko 40-ak milijuna kuna koliko košta taj projekt, a napravilo se u Brodu isto što se govorilo nije, nije, nije pa se fala bogu eto i napravilo, znači očigledno da se neke stvari mogu napravit, samo treba imat i volje i naći dovoljno umijeće da se to odradi a pogotovo što više iskoristiti tih europskih fondova. I onda kad čujem u isto vrijeme u isto vrijeme iz usta onih koji govore kako je Europa loša, i kako smo ušli u tu neku tuđinsku zajednicu, štogod, a onda kaže ne koristi dovoljno europske novce. To je sve loše ali trebamo uzeti njihove novce, mislim to je ono apsurd da malti ne u jednoj rečenici se međusobno poništavaju. Dakle apsolutno da, Europa nam je omogućila puno toga i treba iskoristiti maksimum. I to je ono što nam treba biti polazno stajalište na kojem ćemo mi dobit taj zamašnjak i dobit taj pokretač i prve injekcije financijske da i sami uspijemo napraviti ono što možda nikad ne bi mogli. Evo zahvaljujem.
Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Preleca, izvolite.
Hvala poštovani predsjedavajući. Kolega Čuraj, slažem se s vama kad kažete da je željeznički promet ali i ostali sav promet dio demografske politike. Tamo gdje ima dobar prijevoz, tamo ljudi žive. Ja sam dao jedan pozitivan primjer prigradskog vlaka, Savski Marof-Dugo Selo, tu ljudi žive, tu je veliki promet, dobar promet, trebalo bi ga još poboljšat. Ali imam i loš primjer, imam primjer Harmica-Kumrovec gdje je željeznički pruga ukinuta prije 20 g. i dan danas je nema. Ministar je bio na jednom sastanku u Zagorju i apel je svih nas, općina koje smo na toj pruzi da se ta pruga rekonstruira, da se povežu ljudi, da jednostavno dođemo i do toga kako vi kažete, demografske politike, odonud ljudi odlaze, nema nikakvog prijevoza. Nema željezničkog prijevoza, nema autobusnog prijevoza. Tu trebamo raditi. Znači govoriti o onome što je dobro ali i radit na tome da jednostavno taj željeznički promet bude još bolji i da ljudi jednostavno imaju mogućnosti prijevoza. Evo, to je moja apel, prigradska odnosno ta pruga Harmica-Kumrovec koja je ugašena da se rekonstruira.
Hvala. Poštovani zastupnik Čuraj.
Da, slažem se, puno smo imali tih stvari kod mene u Slavoniji i Baranji, linija koje su se gasili i koji traju dugo, učenici koji ne mogu onda dolaziti na nastavu itd., naravno s jedne strane razumijem da imate cijeli vozni red, čak su bili prosvjedi još za vrijeme i Vlade Zorana Milanovića, dakle gdje imate 20-ak putnika i cijelu liniju jer je jednostavno nerentabilno držati za 20-ak putnika sada ili je treba napraviti neku adekvatnu supstituciju ili nešto napraviti da to bude zainteresirano. To vam je isto kao onaj primjer kad imate pristanište za kruzere pa sad kažete pa šta će mi pristanište, ionako mi ne dolaze kruzeri. Pa možda da imate pristanište, možda bi i dolazili, jel' te. Uvijek je pitanje šta je prije, kokoš ili jaje? Dakle očigledno da negdje se mora napraviti određena studija i vidjeti gdje ima potencijala, da ako se stavi, ljudi će koristiti, ako im je isplativo, brzo i naravno sigurno je i to svi znamo.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Makar.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega Čuraj, i u svojoj raspravi i u ime kluba kao i sada u pojedinačnoj, u nekoliko ste navrata naveli važnost željeznice i to u gospodarskom ali i u demografskom smislu. Ja ću se ovog puta osvrnuti prije svega na demografski smisao odnosno ono koliko je to važno. I ja sam o tome raspravljala, mnogi kolege su se na to isto nadovezivali i osvrtali i točno je da rentabilnost se neće postići na početku i pitanje kad će se podići ali da li to ima cijene, da li ima cijene ono ako nestane ljudi i zato smatram i zanima me vaše mišljenje da za ulaganje u željeznicu neće biti dovoljna samo sredstva iz fondova EU-a već da moramo postići konsenzus i reći željeznica nam je u idućem periodu, u idućih 5 g. najvažnija i idemo i u kreditna zaduženja ali da se taj problem riješi. Hvala.
Poštovani zastupnik Čuraj.
Da, upravo je. Tako se donijela odluka za 2000. za autoceste kad su svi rekli to je neisplativo i manje-više se povuklo i krenuli smo sami radit pa su ti isti onda kreditori vratili kredit, ... [[Govornik se ne razumije.]] natrag, tako treba i danas. Da li je to kroz taj model trošarina na gorivo ili neki drugi, da li neki drugi održivi model financiranja ali da, mi ne možemo čekat 10, 20 g. i neke normalne fiskalne kapacitete s kojima raspolažemo, mi to trebamo napraviti što prije upravo iz ove demografije. Pa evo sada gledam unatrag ovih izbora, u Slavoniji i Baranji, u 5 slavonsko-baranjskih županija, naravno koje predvodi Osječko-baranjska je bilo 40 000 manje birača upisanih. 40 000 dok je u Zagrebu nekoliko tisuća, dvije više. Što će reći nama su ljudi odlazili i prije iz tih krajeva za Zagreb, sad je to, proširila se cijela EU praktički i tu je zapravo taj demografski aspekt gdje mi možemo osigurat da se zadrže ljudi u tim i ruralnim i gradskim sredinama u Slavoniji i Baranji, a da mogu svoj kruh zarađivati barem i u Zagrebu ili negdje dalje.
Slijedeća rasprava biti će ona poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi predstavnici ministarstva, pa evo želim nešto reći o ovom Zakonu o sigurnosti i interoperabilnosti željezničkog sustava jer vidim danas rasprava je ipak izazvala određenu aktivnost saborskih zastupnika iako se poprilično jednostavno odnosilo prema ne samo zakonu nego i cjelokupnom sustavu koji je lako kritizirati s obzirom da posjeduje određene nedostatke i da se ti nedostaci iz godine u godinu vjerojatno nisu niti mogli ili se nije moglo riješiti, ali uvijek završavamo na raspravama koliko je koji vlak kasnio i objašnjavamo zbog čega se to desilo ne gledajući širu sliku, a ona je dostatna kroz izvješće HAKOM-a u svom dijelu oni uvijek svake godine naprave određenu sliku stanja željezničkog sustava jer su regulatorna agencija koja treba pratiti i željeznički promet, pa znamo što od željeznica u RH imamo da bi mogli olako reći da to sve ništa ne valja i da sve što se u njih uložilo u biti i nije dobro uloženo jer samo održavanje jednog takvog sustava je poprilično jednostavno, kao što je vjerojatno i izgradnja jednog sustava željezničkog, ne znam neke pruge od 50 km jednostavnija nego izgradnja ceste državne ili autoceste, to nisu jednaki objekti, niti će ikada biti, kao što nije isto gledati pomorski sustav, zračni sustav sa željezničkim sustavom u usporedbi, pa da znamo o čemu govorimo, evo samo određeni podaci ukupno 2605 km pruga, od toga 2351 jednokolosječno, 254 samo dva, dvokolsječno, znači vrlo malo imamo dvokolosječnih pruga i sigurno da i to doprinosi onome što svi ovaj ovdje spominjemo, to je brzina vlakova. Imamo 8 operatera u teretnom prometu i jednog u putničkom prometu i tih 8 je došlo nakon liberalizacije tržišta. Imamo 1511 prijava za 545 stajališta i kolodvora, 109 tunela, 544 mosta, 3877 propusta i 4263 skretnice, samo jedan nedostatak na jednom od tih dnevno stvara problem u funkcioniranju sustava i nije dobro kad olako prilazimo tome što je to održavanje jednog ovakvog sustava sa ovolikim brojem, samo 544 mosta, nemojmo nikad pomislit što se tamo može desit, što se može desit u 109 tunela ili nefunkcioniranju pojedinih skretnica ili … [[Govornik se ne razumije]] jednostavno nije to sustav koji mi možemo zamišljati jednostavno kao što on nama izgleda gledajući odlazak ili dolazak vlaka, imamo 980 km elektrificiranih pruga svega 38%, prosjek EU je 52%, znamo što nam je činiti u vremenu ispred nas. I danas ministar izađe i govori, što želimo ili što činimo u mandatu ove Vlade, ima i tamo lijepo posloženo što se dešava po pitanju željezničkog sustava, pruga Križevci-Koprivnica, državna granica 42 km, radovi teku 300 milijuna EUR-a vrijednost. Dalje, Gradec-Sveti Ivan Žabno, to je otvoreno svi spominju 12 km 30 milijuna kuna, 30 milijuna vrijednost, Vinkovci-Vukovar 18,7 km 72 milijuna EUR-a, Dugo Selo-Križevci 38,2 km 197 milijuna EUR-a, Zaprešić-Zabok 24 km 81 milijun EUR-a, znači negdje 136 km pruga se gradi vrijednosti 780 milijuna EUR-a, pripremaju se također projektna dokumentacija koja je vrlo skupa, puno skuplja nego projektna dokumentacija koja se gradila ili radila za autoceste, pa ima 44 km Hrvatski Leskovac-Karlovac, što bi trebalo u konačnici koštati gotovo 315 milijuna EUR-a, pa imamo Okučani-Vinkovci 131 km projektiranje, pa imamo Karlovac-Oštari, ovaj dio što nas interesira u Primorsko-goranskoj županiji, pa onda od Oštarija dalje do same Rijeke, to su velike dionice, preko 100 km, znači u projektiranju da bi se u jednom trenutku slijedećih 10.g. i to izvodilo. Gledajući ono što smo radili 10.g. na autocestama sa svojim sredstvima, zaduživali se kreditno i sami sebe dovodili u probleme ne bi li što prije izgradili to i osigurali gospodarski napredak ove države, jasno je da to nismo mogli napraviti sa željezničkim sustavom i da je tu upravo EU onaj benefit kojeg trebamo dobit jer i njih to interesira i oni žele il prolaze kroz naše prostore i naravno da imaju interesa da taj sustav dobro funkcionira, zato je i ovaj zakon koji mora podignuti sigurnost, ali i način izdavanja potvrda, ne znam, za pojedine prijevoznike da imaju svi jednaku potvrdu, da nema svaka država za sebe ili da su sigurnosni aspekti u svakoj državi poprilično jednaki, znači da garantiraju da taj promet može nesmetano teći i da nema gubitaka, jasno je da i ovaj zakon tome doprinosi, ja mislim da bi ga svi trebali po tom pitanju ovaj podržati jer vidljivo je što nam se događa u prometu, znači u cestovnom, zračnom, pomorskom i, i željezničkom mijenjaju se brojke u odnosu na ono što smo imali prije možda 10. 15.g. Cestovni promet u dijelu putnika pada u smislu broja putnika jer vidimo, a imamo bolju infrastrukturu recimo, pa onda imamo pomorski i zračni koji raste, napravili smo bolju infrastrukturu luke, bolji brodovi, zračne luke nove, dograđene, obnovljene, imamo svoga ovdje prijevoznika i vidimo da tu promet raste. Zbog čega? Vjerojatno je turizam jedan dio, vjerojatno je nešto drugo moguće također razlog zašto raste, ali zašto pada željeznički promet i cestovni promet u odnosu na ova dva koja rastu pokazuju podaci jer mi smo u zračnom prometu 2013. imali 1,80 milijuna putnika, 2018. 2,22, 400 000 putnika više, u cestovnom prometu 2013. 54 milijuna, 2018. 47 milijuna, pali smo za 7 milijuna putnika u cestovnom prometu, tu govorimo o autobuserima, svim linijama dnevno koje polaze iz svih odredišta i prevoze, ne znam, putnike u raznim oblicima. Pa imamo pomorski prijevoz koji je rastao sa 12 milijuna 2013. na 14 milijuna i 800 000 putnika 2018.g., znači porast od gotovo 2 milijuna putnika. Zašto? Vjerojatno su razlozi turistička sezona koja je svake godine bolja, ne vjerujem da vlasti zbog broja putnika nas otočana koji smo svake godine jednaki ili nas ima nešto malo, malo više ili malo manje. Imamo željeznicu koja je pala sa 24 milijuna putnika 2013. na 20 milijuna putnika 2018.g., 4 milijuna putnika manje, znači ukupno smo mi u svim vidovima sa 93 milijuna pali na 85 milijuna u tih 5.g., postoje razlozi za to, ali najveći pad bilježi znači cesta i željeznica. Zašto? Ukidaju se brojne linije, autobusni pogotovo u ruralnom prostoru prema urbanim sredinama, imamo istu situaciju i sa željeznicama, očito da je vjerojatno jedan dio prometa, ne vjerujem da je baš sve do samih operatera, da i ljudi su postali možda i komotniji, svako od nas danas ima automobil, jedan ili dva u biti ako je to tako barem i tu ima određenih pomaka jer su i autoceste i svi ostali momenti koji su se događali u cestogradnji sigurno doprinjeli i tome da se jedan dio putnika preselio u osobni prijevoz prema određenim odredištima, tako da ova priča sigurno treba brinuti željeznicu i željezničare jer kažem kad vidimo koliko oni rade godišnje zaista to nisu male brojke, vlak kilometara, 21 milijun vlak kilometara, to nije, nismo ništa radili cijelu godinu, pa sustav stoji ili ne funkcionira, 13,8 milijuna tona prevezenog tereta, nisu to brojke koje se mogu ignorirat ili … [[Govornik se ne razumije]] ali da trebaju biti 2 milijuna teret, tona tereta više ili da treba možda više voziti, sigurno da bi tu doprinjela bolja željeznička infrastruktura, a za to postoje sredstva i vidimo da se ne stoji kao što se stajalo u nekom razdoblju od 2000. do 2011., '12., ali tad se krenulo, reklo se ceste smo na neki način dogotovili, imamo još neke dijelove koje trebamo riješiti, ali sve sada što država može i hoće, treba dati u željezničku infrastrukturu, zračne luke, Zagreb, ne znam Dubrovnik, Split, Zadar, su obnovljene, dograđene, sigurno su u boljem stanju nego što su bili prije 10.g. i sigurno da pomorske luke sve redom od županijskih do državnih dograđuju se, izgrađuju se i tu nema problema, taj broj putnika to potvrđuje, znači željeznica je u fokusu, ne samo nas, nego i EU slijedećih 10.g. i o tome govorimo, dva važna koridora riješit ćemo, ali za to treba puno stručnih boljih rasprava od ovoga, kasni vlak više ili manje, vidimo da nam padaju brzine, to je razlog loše infrastrukture, nemamo mi tu što drugo zaključit, jednostavno je treba poboljšati da bi se brzine u onom prosječnom dijelu od komercionalnih, putničkih i teretnih poboljšale i bile veće nego što su danas, a manje su nego prije 5 ili 6.g. i to ne malo, znači da se nešto u tom sustavu događa i treba ga prilagoditi ovom vremenu, ali kad govorimo o investicijama ovih 5 milijardi nije beznačajno u izgradnji, priprema izgradnje i još sigurno toliko i to nije malo, danas je ministar rekao milijardu kuna u nove vlakove i to je priča i za naše proizvođače, ali i za sve one koji taj sustav trebaju gledati kažem puno bolje nego što ga se gleda ovdje politički.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Preleca.
Hvala poštovani predsjedavajući. Kolega Borić, apsolutno se slažem s većim dijelom koji ste rekli, mislim da je RH u zadnjih 25.g. puno napravila što se tiče u prometu, prije svega cestovnom, evo puno se radi u željezničkom iako on nije zadovoljavajući odnosno samo u jednom dijelu, ali definitivno možemo ustvrdit da zajednički moramo radit na tome da RH ima još bolji promet. Svi mi koji malo putujemo Europom znamo da u stvari u Europi to bolje funkcionira, da kod nas u RH još imamo dosta problema. Vi živite na otoku, a ja sam više puta spominjao da RH ima i na kopnu puno, puno otoka, izuzetno puno gradova, općina koji su jako loše prometno povezani, ovo nije nikakva kritika, ovo je samo apel i molba sviju nas da zajedničkim snagama napravimo da i ti otoci koji su na kopnu ne budu otoci nego da ih što bolje povežemo i željeznicom i cestom, a i velim općenito autobusni prijevoz i prijevoz učenika osnovnih i srednjih škola je nezadovoljavajući, puno se radi [[Upadica: Poštovani…]] a trebamo još i bolje. Hvala.
…zastupnik Borić.
Kolega Prelec, to smo rekli, znači bolje nam treba i to će se vjerojatno desit, nisu ova sredstva da ih bacamo, pa da opet kažemo nakon 5.g. kad se ovo izgradi da smo opet napravili nešto loše i da će ti vlakovi bit spori, valjda će bit brži. Što se tiče pomorskog prometa rekao sam, godine ulaganja po milijardu kuna, tu smo raspravili izvješća o, o, o ulaganjima u otoke, počeli su vraćati sredstva nazad, mi smo nekada imali 3 brodara privatna, imamo sada samo u trajektnom prijevozu samo jednog i državnog jednog u trajektnom, a u brodskom nismo imali nikoga, a danas ih imate 15-tak, 20-tak koji održavaju brzobrodske linije i taj sustav je počeo generirati veći broj putnika, ali lako je na moru, more je pruga, more je cesta, imaš 2 kraja, 2 luke i ti pristaješ, to je jednostavna infrastruktura i ne košta puno. Željeznica sa svim svojim najprije projektnim zadacima, pa u izvedbi što je nama problem u našoj građevinskoj operativi ne može ići brže nego što je išlo do sada, jednostavno je to problem koji ćemo sresti i slijedeće godine.
Slijedeća pojedinačna rasprava biti će ona poštovane zastupnice Marije Mačković, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče HS, poštovani g. ministre sa suradnicima, vezano uz prijedlog zakona o kojem danas raspravljamo i na koji se većina saborskih zastupnika referirala na taj način i njihov odnos prema željezničkom sustavu je bio u gotovo većini slučajeva negativan, a odnosio se uglavnom na kašnjenje vlakova i nemogućnosti odnosno lošu infrastrukturu. Smatram da željeznički sustav nije nešto što, čiji se rezultat može očekivati, veliki pomaci, ne manji iznos od 20.g., moramo reći da nakon domovinskog rata koji je, evo prošlo oko 25.g. i da se u ovaj sustav željezničkog prometa nije ulagalo, ne možemo tako govoriti, bar mi koji dolazimo s područja, ruralnog područja, pograničnog područja, konkretno dolazim iz Sisačko-moslavačke županije, općina Jasenovac. Moram reći da na ovom prostoru koji je bio zahvaćen u domovinskom ratu cijeli ovaj dio, konkretno područje općine Jasenovac na svom potezu imalo je 2 srušena željeznička mosta, na ovom potezu zadnjih 5.g. intenzivno se radi i radilo se na željezničkim prijelazima, na 3 željeznička prijelaza izvršena je kompletna rekonstrukcija, znači rampa i električna signalizacija, četvrti prijelaz koji je na relaciji ove pruge trenutno se radi il je to poljski prijelaz, a sve radi zaštite stanovnika. Također moram reći da Jasenovac kao područje u parku prirode Lonjsko polje, pogranično područje sa BiH, koje ima mogućnost njegovi stanovnici, znači učenici koji idu u školu ili stanovnici koji idu liječniku u Sisak i Zagreb na neki način nemaju puno mogućnosti, imaju mogućnost odlaska u Novsku vlakom, pa ići za Zagreb i Vinkovce ili drugu mogućnost, to je pruga Jasenovac, Sunja, Sisak i dalje prema Zagrebu. I moram reći bez obzira na, što je na području putuju 4 para vlakova da određeni, određena sigurnost putnika je i na ovoj relaciji postignuta i to zahvaljujući svakako i naporima lokalne zajednice, ali i ministarstva i županije jer Jasenovac je naselje koje je, kroz koje je prošao vlak još 1888.g., bilo je željeznička stanica, danas je postaja. Imamo dvije postaje Jasenovac i Višnjicu i na tim postajama do prije 3-4 ili 5.g. nakon domovinskog rata nije se moglo čak ući i u vlak, evo u zadnje 3-4.g. postaviti su podesti i u Jasenovcu na stajalištu i u Višnjici kako bi se omogućilo onim stanovnicima i onim učenicima koji putuju, a pogotovo onim starijim stanovnicima korištenje vlaka jer oni su i jedini odnosno većina njih nema svog prijevoza i mora koristiti željeznicu. Također moram reći da su poduzeti određeni napori vezano da se i kod krojenja voznog reda vezano uz određeno relacije pokušava i nastojimo da se pokušava slušati lokalna zajednica, da se uvođenjem određenog vlaka ipak pomogne da ljudi mogu presjedati i vršiti znači odlazak u školu ili liječniku. Za ovo područje sustav željezničke pruge koji se, evo kažem, zadnjih 5.g. obnavlja ne samo kroz ove prijelaze, ne samo kroz ovaj podest, već i željeznička pruga na ovoj relaciji se obnavlja jer imamo određena klizišta na ovom potezu koja se evo obnavljaju jer koliko je meni poznato, dio dionice od Zagreba do Siska je obnovljen i mogu reć da sam bila ugodno iznenađena kad sam putovala vlakom kraće vrijeme nego što se putuje autobusom ili osobnim vozilom. Moram također reći da imam spoznaja da će se dio pruge željezničke od Zagreba prema Novskoj, Vinkovcima odnosno taj dio ići u rekonstrukciju i očito da će dio prometa koji će se preusmjeriti ako taj dio pruge ide u rekonstrukciju, usmjeriti prema ovoj relaciji Zagreb-Sisak, dakle Jasenovac i Novska i mislim da će kroz taj dio doći do napretka i boljitka na ovom dijelu koji je kao što sam rekla, izuzetno važan gospodarski, ali je važan i demografski. Nastojimo i mislim da treba nastojati utjecati na sve gradove i općine u našoj županiji da se i postigne jedan sporazum da učenici i ostali putnici putuju vlakom kao najjeftinijom mogućnosti s tim da se potpiše ovaj sporazum koji smo evo dobili i koji na neki način ćemo potpisati i stavljamo javno ljudima, mogućnost učenicima da koriste vlak kao najjeftinije i na neki način ovaj najkomotnije sredstvo putovanja. Moram reći evo bez obzira da li se složili ili ne, ali da se u zadnjih evo par godina, 10-tak godina jer kažem od domovinskog rata prošlo je tek 25.g., a ovo je sustav koji, čiji se rezultati ne mogu brzo vidjeti, ali evo na ovo područje moram reći da se vide određeni pomaci i bit ću zadovoljnija odnosno stanovnici općine Jasenovac i cijelog ovog dijela, tu je i Hrvatska Dubica i sve do Siska da će evo nadam se ako se otvori ova pruga da će biti možda i više vlakova i da će se učenici lakše ići do Siska u školu i prema Zagrebu i da će to pridonijeti jer općina se nalazi u području parka prirode Lonjsko polje, imate i dosta ljudi koji žele doći u posjetu i Hrvatska Kostajnica i Sisak i smatram što nekada neke linije nisu opravdane i ja sam čak uvjerena da sve ove linije koje idu prema Jasenovcu od Zagreba i Siska nisu opravdane linije, ali evo one svakako pridonose da ljudi mogu koristiti i da mogu jer unutar općine nema javnog prijevoza, a jedino prijevozno sredstvo prema središtu županije je Sisku i Zagrebu je vlak i evo nadam se i uvjerena sam kao što se i ovih zadnjih 3-4.g. projektir radi na projektima željezničkog prometa, da će se i ovaj dio relacije budući da je od Zagreba do Siska obnovito, da će i ovaj dio relacije se obnoviti i da će biti kvalitetniji prijevoz koji će svakako donijeti gospodarskom i demografskoj obnovi ovog područja. Evo hvala lijepo.
Hvala, imamo dvije replike, jedna je poštovanog zastupnika Lenarta.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa kolegice Mačković, ja mislim da uz dužno poštovanje, nakon 25 g. od završetka Domovinskog rata ne možemo kriviti Domovinski rat za stanje u HŽ-u. Početkom 90-ih godina ja sam bio student, svaki dan sam putovao Kutina-Zagreb, brzim vlakom sam se vozio 53 minute. Danas ide sat i 27 minuta. Pa nije kriv Domovinski rat za to nego je kriva nebriga i javašluk u firmama koje su nastale od HŽ-a. Mislim da ne možemo za sve okrivljavati Domovinski rat. Moramo si priznati da smo pogriješili, da nije dobro što smo pustili željeznice da propadnu. To je činjenica. Pa hajmo shvatiti tu činjenicu da je to tako, hajmo sad pokušati krenuti naprijed. Nemojmo čekati da nam EU sagradi pruge. Pruge trebaju nama, to su naše pruge, na hrvatskom tlu, pruge hrvatske države, koje će, ako se i raziđe EU, ostat hrvatskoj državi. Hvala.
Hvala. Poštovana zastupnica Mačković.
Poštovani zastupniče Lenart. Kao što sam i rekla, u sustav se nije godinama ulagalo i kao što vi kažete, 25 g. je od Domovinskog rata prošlo, ali što je bilo prije tog Domovinskog rata? Dakle, ni tada se nije dovoljno ulagalo. Nisu se radili programi i projekti, ali evo, kao što je i vidljivo, sada se radi programi i projekti i EU je nešto što je dobro došlo ovdje i koliko projekata će se kroz fondove EU vezano uz željeznički promet obnoviti? Što bi trebalo sad? Ne treba njih koristiti da bi mi nešto dokazali? Bitno je da ide i da ima projekata jer ako nemate projekta ne možete nigdje ništa ni dobiti, prema tome, projekti se rade, morate ih imati, vrijeme će proći, neće to biti danas, sutra, ali će biti.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Sabolek.
Hvala vam. Gđo. uvažena zastupnice, vi ste u vašem izlaganju govorili često o rampama, signalizaciji, podestu, to je sve potrošni materijal za koje je potrebno svake 2, 3 godine ili koliko već, promijeniti, ali veće investicije, budimo realni, već nije bilo 50 g. G. ministar je u svom izlaganju govorio o projektima koji se nadamo da će se ostvariti, da neće ostati samo na projektima kako to često i bude. Činjenica je da se 50 godina nije ulagalo u željeznice. Činjenica je da je Bjelovarsko-bilogorska županija prije 20 godina, zamislite, prije 20 g. su počeli projekt i aktivnosti koje su napokon došle do kraja prošle godine, a to je pruga Sv. Ivan Žabno-Gradec, koja je duga nešto više od 12 km, a izgradnja je stajala 240 milijuna kuna, pri čemu je 80% troškova pokriveno [[Upadica Reiner: Hvala.]] iz EU fondova. Hvala.
Poštovana zastupnica Mačković.
Poštovana gđo. zastupnice, vi kažete da se nije ulagalo 50 godina i to je točno. Da su ovu podesti i ovo popravljanje pruge, odnosno klizište, potrošna roba, ja se s vama ne slažem da je to potrošna roba. Potrošna roba je ovaj papir koji ćete vi sad baciti ili kao ja. Znači to je za nas životno važno, a ako se nije ulagalo, ne znači da se mi danas moramo prepucavati nego hajmo svi uložiti napore da se rade programi i projekti, da se kandidiraju i da svi imamo na neki način bolju budućnost na ovim prostorima.
Hvala lijepa. Sljedeća, vraćamo se na našu točku. Sljedeća pojedinačna rasprava je ona poštovanog zastupnika Željka Lenarta.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, ja bih se vratio na onu nesretnu stanku gdje niste opomenuli g. Glasnovića i rekli ste da je to normalno pa se sjetite toga kada će biti idući puta tu kada će biti uvredljiva slika osobno za vas, da onda isto ne izdate opomene i da shvatite da ste tako postupili prema Glasnoviću pa morate i prema drugima. Evo, oprostite što sam malo zloupotrijebio ovo vrijeme zbog toga, ali morao sam to reći.
Tu su se pojavljivale razne uvredljive poruke, slike, promidžbene slike, pa nitko nije radi toga opominjan, je li tako? [[Upadica: Ja se nadam da nećete ni vi kad bude na vaš račun.]] Koliko se ja sjećam, svašta je tu bilo, ja, za mene osobno potpuno neprihvatljivo, ali, to je tako, nažalost ide na dušu onih koji to rade. Govore o njihovom stavu prema stvarima, poštivanju ovoga Doma, poštivanju njihovih birača, poštivanju, ako hoćete i nekakvog kulturnog ophođenja u politici. Ide na njihovu dušu.
A dobro. Neka razina mora biti. Hvala lijepo. Da se vratimo na Hrvatske željeznice. Kao što sam već i u nekoliko replika govorio o problemima u HŽ-u nažalost, ti problemi nastaju skoro 30 godina i nažalost nismo našli model na koji način da ih pokušamo riješiti. Tada smo imali tvrtku HŽ koja je pod kontrolom država i održavanje pruga i teretni prijevoz i putnički prijevoz i sve ono što se danas razmrvilo na nekoliko tvrtki i tim mrvljenjem na tvrtke smo upravo i došli u ovu situaciju da nam je stanje na željeznicama katastrofalno. Prije 30 godina, znači početkom'90.-tih godina dok sam bio student čak i sa onim vagonima koji su bili kao oni iz „Vlak u snijegu“ kada se snimao je putnički vlak brže dolazio od Kutine do Zagreba nego što to danas radi najmoderniji brzi vlak kojim mi raspolažemo. Problem je u održavaju pruga koje se iz više razloga ne vrše onako kako treba, a najnoviji je i onaj da već pomalo nedostaje radnika bez kojih se ipak ne može, koji ručno moraju neke stvari odraditi na tim hrvatskim prugama i sve češće smo svjedoci, a ja to vidim na svom pružnom prijelazu u ulici gdje vlak usporava čak ispod 20 km na sat zbog toga što netko nije uredio skretnice. I onda se jedan dan nešto radi, pa kao vlak brže prođe i onda opet mjesec dana vlak usporava i mislim da je to katastrofalno stanje upravo i razlog zašto ljudi ne putuju vlakovima, zašto se sve manje tereta vozi vlakovima jer predugo prolazi. Prekrcajni kapaciteti su također u lošem stanju i onda normalno da je kamionski prijevoz koji vozi od vrata do vrata preuzeo veliki dio toga. Ono što se danas dešava na hrvatskim prugama što doprinosi uništavanju hrvatskih pruga na neki način je i pojava velikog broja operatera koji voze po prugama i ne znam koliko se dobro i koliko se stvarno provjerava kvaliteta podvoza lokomotiva koje ukoliko nisu održavani onako kako treba ne prestanu biti idealno okrugli i na taj način razbijaju pruge koje su u tako lošem stanju. Kada malo odete negdje i hodate prugom vi možete vidjet da možete rukom izvaditi vijke koje u šliperima drže te tračnice što onda dovodi i do problema sigurnosti i imam pouzdane podatke susjeda koji je vlakovođa na Hrvatskim željeznicama koji upravo zbog tog problema sigurnosti jer je to jedan mlađi čovjek odlazi u Austriju. Evo, uči jezik i vozit će lokomotivu u Austriji. Njegov najveći razlog odlaska je upravo ta sigurnost jer čovjek ima malu djecu, ne želi da bude kriv za nešto za što nije odgovoran, a na to se premalo pažnje dodaje. Za neke pravce je dobro što su oni interes EU, pa će unija uložiti novac u te koridore, upravo taj koridor od Zagreba prema istoku bi trebao biti moderniziran, no međutim smatram da će proći još dugo godina do toga jer koliko imam informaciju ne može biti u istoj razini križanje, gradit će se veliki broj nadvožnjaka. Mnogi stanovnici koji su na toj relaciji, a trebaju biti ili iseljeni ili obeštećeni žive u neizvjesnosti i često puta postavljaju to pitanje kada će to konačno krenuti, koliko mi čekamo, da li ćemo se morati iseliti, trebalo bi možda tim ljudima koji su na toj trasi poslati nekakve obavijesti i okviran plan izgradnje, renoviranje te pruge da oni znaju planirati neke svoje živote u budućnosti jer radi se tu i o starijim ljudima, ali i ljudima koji samom tom informacijom da je to u nekoj fazi, ja znam da je čak u fazi otkupa valjda tih parcela nekih i mjerenja, ali ljudi žele znati taj podatak kako bi si mogli planirati svoj život. Ne znam koliko smo mi danas u stanju pratiti direktive EU, možemo mi njih prepisivati u zakon do beskonačnosti no međutim tehnički nismo mi niti blizu. Iako, kao što sam rekao imao sam priliku se voziti po Europi vlakom. Madrid, Barcelona 3 sata i 20 minuta. S obzirom da sam bio u vrijeme dok sam bio u ministarstvu s ministrom sam imao priliku biti u samom, kod strojovođe u kokpitu gdje vodi taj vlak, brzina je bila 308 km kojom smo se vozili. Za nas je to fascinantno, kad sjedite i kada je piće na stolu, a da se ništa ne ljulja i da ništa ne ispada sa stola. Mislim da je to nerealna brzina za Hrvatsku jer mislim da smo premala zemlja da bi uopće očekivali takvu brzinu, ali brzina od 160 km za sat je za nas science fiction tako da kad to postignemo onda ćemo se vjerojatno češće voziti vlakovima, više će tereta prolaziti hrvatskim prugama. Moja podrška svim ministrima i svim ministarstvima koji naprave bilo kakav potez u pozitivnom smjeru jer trenutno smo svjedoci, a kolega Pernar je nema dugo tu govorio o voznom redu koji je svaki puta sve duži za istu relaciju što svjedoči tome da kvaliteta i prijevoza i stanje željezničke infrastrukture pada iz dana u dan. Znači mi tonemo i dalje, nismo niti stali, nego tonemo i dalje. Ne znam dokle ćemo tako, zbog toga nam i odlaze i mladi i zbog toga naši gospodarstveni se okreću nekim drugim poslovima i mislim da bismo se trebali ugledati na Njemačku koja je liberalizirala prijevoz na željezničkim prugama, a skoro 99% ovoga toga prijevoza obavlja Deutsche Bahn. Kod nas to nije tako. Evo ja živim u Kutini gdje je Petrokemija i svaki dan susrećem neke čudne lokomotive s nekim čudnim natpisima koje putuju u Petrokemiju, iz Petrokemije prevoze sirovinu. Da li su one u tako dobrom stanju da mogu putovati ili ne, to ovisi o vama, ali ne dao Bog da nam se dogodi ono što nam se dogodilo sa onim prskanjem tračnica gdje su poginuli ljudi, gdje su stradali i strojevi i gdje suđenja su trajala beskonačno i ne znamo tko je pravi krivac. Molim vas evo ministre zauzmite se da to krene bar mrvicu u pozitivu i da do iduće godine barem za pet minuta skratite neke relacije da smo brži. Hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Kao što sam rekao i u replici da sigurnost u prometu, u ovome slučaju željezničkom prometu je vrlo značajna, naravno da svaki javni prijevoz poboljšaje, tj. utječe i na naše klimatske probleme o kojima trebamo paziti, obaveza javni promet triba poticat, a poglavito željeznički promet koji nažalost u ovome trenutku je puno gori nego prije 40, 50 godina. Sporije se dođe od Splita do Zagreba nego devedesete godine pa čak po nekoliko sati, infrastruktura je stara, vlakovi bi puno više mogli željeznički promet bi puno više mogao doprinijeti i klimatskim uvjetima naravno i putnicima pomoći i razvoju RH, poglavito područjima gdje puno znači ta željeznička infrastruktura. I sve što je ministar rekao na početku ja bih odmah potpisao što se tiče sigurnosti, što se tiče razvoja, malo van teme saborskih zastupnika, ali razvoj željezničke infrastrukture koja je kao što sam rekao kao u vrijeme Divljega zapada koje smo gledali na filmu, tako da možemo u tom kontekstu promatrati današnju željezničku infrastrukturu na području RH. Samo pogledajte što kažu korisnici putničkog prijevoza, šta kažu o tom načinu prijevoza. Hrvatska je prelijepa država i ja mislim da bi se puno više pomoglo i turizmu da su ti vlakovi malo brži, ljudi vole promatrati i imaju običaj putovati dosta ljudi ima taj običaj putovanja vlakom, znači da bi i u tom potencijalu putovanja željezničkom prugom i željeznicom doprinjeo. Međutim niti je sigurnost na nivou, mi ćemo donijet ovu uredbu ili direktivu EU, mi ćemo uskladiti, međutim je činjenica da u ovom financijskom razdoblju 2014.-2020. Hrvatska nije nešto napravila. Mi smo inače ukupno po povlačenju sredstava iz EU na dnu EU, ispod Malte, jedno vrijeme smo bili predzadnji. Znači mi previše govorimo o ugovorenim projektima, a mi ne govorimo o onome šta je isplaćeno, šta je se napravilo. Pa kada ja slušam ovdje inače ili ministra regionalnog razvoja ili resorne ministre koliko je se toga uložilo ne možete vi virovat, mislim od tih 10 milijardi ispada da smo uložili više, ali nije istina. Znači mi smo na dnu po povlačenju sredstava. Koliko je ugovorenih projekata, to je neka druga stvar. Ono što interesira naše građane koliko je tih sredstava povučeno. I drago mi je da je ministar ambiciozan da on to predviđa 2023., 2024., 2025. vjerojatno računa ministar mladoliko izgleda da će on biti doživotni ministar, ali ako gledamo u kontinuitetu razvoja sigurnosti prometa, poglavito željeznice, željezničkog prometa e onda vjerujem da će svi u kontinuitetu nećemo se više pozivati i onaj ministar koji dođe poslije vas da vi niste ništa napravili, onda će on reći nismo mogli u četiri godine. Kada je Hrvatska država nastala ili prije željeznički promet nastao počeo od vas. Nije, jednostavno nismo iskoristili sve potencijale koje smo imali. Nismo imali očito previše tu lošeg upravljanja, upravljanja sa svima što se tiče u vezi željeznice i putničkog prijevoza i karga i sveukupno, tu imamo ogroman problem i taj potencijal nismo iskoristili koji imamo. Drago mi je, evo ja sam maloprije rekao da ima Hrvatska bivši željezničkih pravaca koji su ugašeni, maloprije je ministar tj. u svom uvodnom govoru je spomenuo ili na repliku, da je prije 50 godina zatvorena, a nedavno je otvorena željeznički neki pravac u dužini od 12 kilometara. Tako je bilo moja Cetinska krajina je poznata po ferati, mi smo je zvali ferata Sinjska rera, ona je bila jedina poveznica Dalmatinske zagore sa Splitom, onaj tko je iz tog područja. '62. godine je ugašena u biti ona je ključ razvoja bio, sve naše bakice koje su proizvodile poljoprivredne proizvode su na splitski Pazar gonile sa tom rerom i postoji dio te željeznice, ja mislim da bi tribalo i u tome razmišljati da se vrati poznata Sinjska rera. Ako ste gledali VElo Misto bio je onaj Baćo koji je trčao kažu brže je došao od Sinja do Splita brže je dotrčao nego rera. Ja mislim da je to jedan turistički čak potencijal, ali o tome bi tribalo sa Ministarstvom turizma i čak bi se mogla pronać ta lokomotiva, to bi bilo dobro. I smatram da triba imati tu viziju za opstanak tih ljudi i življenja na tim područjima poglavito sigurnosti prometa. Vjerujem da je Hrvatska na bitnim prometnim pravcima koji se spominju od Rijeke prema Mađarskoj, to su sve bitni pravci zbog luka, zbog svega što imamo, međutim realno stanje je trenutno nema velikih pomaka. Ministre ja bih volio da su veći pomaci i ja mogu virovat da ćete 2030. otvarati to, ja mogu vama vjerovat. A tko garantira da ćemo mi to otvoriti 2030.? Znači realno, planovi su bitni, ja znam da je sada predizborno vrijeme i da vi dobro mažete oči narodu uredno i tu vam se zaista divim, tu vam dam nagradu za mazanje očiju narodu, tu ste fenomenalni, fenomenalni, poglavito prije neki dan kada ste bili u mojoj Dalmatinskoj zagori pa opet spominjete spoj brze ceste … Zagvozd-Imotski sada će biti Kukuzovac-… ali ja sam vas preduhitrio ja sam postavio kamene temeljce, to znate da su kameni temeljci. Morete odmah doći s bagerima ukolčiti i pomalo početi raditi, znači ne tribaju vam troškovi, ja sam uštedio osiguranje, žderačine, pijačine, nazdravljanja jel dosta nam je više otvaranja i kamena temeljaca pred izbore. Ajmo malo sad ozbiljnije, ja bi se vratio još jednom kada govorimo o sigurnosti prometa ministar je i maloprije smo ovdje pričali jel značajan problem van same rasprave, znači jedan ogroman problem pa i nije van rasprave, sigurnosti prometa je vrlo bitna, a kada mi saborski zastupnici imamo mogućnost gledati ministra dobro je da narod čuje, a i da ministar čuje o tome problemu. Znači još ću jednom ponoviti, maloprije sam s ministrom razgovarao ovdje ispred sabornice o tome problemu, imao sam i tiskovnu, znači imamo problem što se nemamo ograničenja za starost autobusa i autobusi vlasnici njihovi, najstariji autobusi prevoze učenike i studente. I šta vam se događa? Ponovit ću još jednom na tiskovnoj, to ću ponavljat dok se taj problem ne riješi jer ne želim slušati svakodnevno plač roditelja te dice, da ih je strah uputiti dicu u školu. Kvare se autobusi na Klisu, izgorio je na Klisu, izgorio je na Biteliću, izgorio mislim stvarno je problem i moramo [[Upadica Reiner: O željeznicama govorimo kolega Bulj.]] jasno, jasno, ja sam rekao da sam otišao van teme, ja mislim da će i pa svi su uvaženi kolega Reineru tj. potpredsjedniče Sabora, svi su govorili van teme. Ovdje se radi o sigurnosti. Neka reče ministar koliko ga je pitalo o sigurnosti, koliko ga je pitalo o projektima, prema tome vi ste tribali sve upozoriti. Ovo je meni značajna tema i ja mislim da se radi o sigurnosti prometa željezničkoga i ja sam govorio svoj stav, a evo u kontekstu ove rasprave bi iskoristio sigurnost prometa jel autobusi svakodnevno gore. Djeca su u opasnosti, samo sposobnost vozača do sada dica nisu izgorila. Ja mislim da nisam utekao van teme u smislu da sam htio nešto uzurpirati, vjerujem da je ministar upoznat s tim sigurnosnim problemom u prometu jer ovdje je sigurnost naravno o željeznicama. Ja sam uputio zahtjev 17. listopada prema inspekciji, inspekcija je obavila nadzor koji je uputila MUP-u, znači tri miseca nema nazora i ja ne znam što se je dogodilo i što je bilo. Ja vjerujem da ministar će pravilnikom, ako je taxi služba zbog sigurnosti također željezničkoga pa taxi prometa na pet godina, bilo je sedam čini mi se, sada je pet starost vozila, autobus nema ograničenja. I naravno brige Mate Jujnovića autobuse za Njemačku najnoviji, autobusi za Zagreb najnoviji, u Makarskoj najnoviji, a vamo u Zagoru nama one da ih vidite ljudi kolege zastupnici svaki dan kvarovi, djeca su na cesti, zamislite vi što je u ruralnom području, to su područja Dalmatinske zagore. Ja mislim da bi tribalo, ne smatram, smatram našom obavezom da svako dijete u sigurnost u prometu mora poglavito dijete i svi putnici, a poglavito dica. Pa ne mogu škart autobuse otpad autobuse stari 40 godina prevoziti naše učenike. Zamislite vi kada te roditelji zovu, ima i najava, bit će i prosvjedi, ja ću se priključiti tome, bit ću prvi uz ljude, a vjerujem da ministar ima pravo pravilnikom kao što je napravio za taxi službe može i autobuse poglavito. Upozoravam vas, najsigurniji novac je prometnim tim vlasnicima, najsigurniji novac im je koji isplaćuje država, županija … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
… [[Govornik se ne razumije.]] Stričaka. Izvolite.
Kolega Bulj, na našem Jadranskom moru postoje tri zanimljive luke Rijeka, Kopar i Trst. Zbog čega to govorim? Zato jer se u posljednje vrijeme sve više govori o novom kineskom putu svile. Te luke su bitne da preko njih upravo roba, ne samo iz Kine neg i iz ostatka svijeta dođe tu i nakon toga se transportira do recimo do sjevera Europe, središnjeg dijela itd. A da bi mi mogli konkurirati da naša Rijeka bude Luka Rijeka upravo u konkurenciji za taj put svile osim što treba izgraditi luku da mogu veliki brodovi pristat, isto tako treba izgraditi i kvalitetne željeznice. Prema tome, ja smatra da je ovaj zakon dobrodošao nego je trebao ugledati svjetlo dana. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Ja sam suglasan i sretan ću biti ako Hrvatska bude na prometnim svjetskim trasama najbitnija, da luka bude razvijenija. Meni je draže da bude luka nego Kopar, meni osobno. Sve tribamo napraviti da sve što dolazi ide preko nas, preko naše luke i da ti pravci i da Hrvatska ima dobit i triba ulagat investirat i nemam s tim problem, samo daj Bože da bude tako. Ja bih volio znači ovo je usklađivanje zakona sigurnost ovo, ono, evo vi ste sada bili van teme kao i ja. Mi nismo uopće govorili toliko o projektima, više smo govorili o sigurnosti, agenciji, sigurnost … ja sam taj zakon pročitao, ali je dobro govoriti afirmativno o tim pravcima i ja vjerujem da je Hrvatska na tim pravcima i da će se ti projekti odraditi čim prije i da će Hrvatska biti značajna i da će imati koristi od toga za opstanak ljudi na ovome području. Ali isto tako očekujem od ministra da mi odgovori … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Završno će sada u ime Kluba zastupnika HNS-a govoriti poštovani zastupnik Čuraj.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Ja ću zbilja iskoristiti ovu priliku s obzirom da smo mi danas ovdje razgovarali o 99% sadržaja onoga što nije tema dnevnog reda direktna dakle Prijedlog zakona o sigurnosti i interoperabilnosti željezničkog sustava nego općenito o željezničkom sustavu. I naravno svi smo puni tu usta kako nešto ne valja, kako bi trebalo biti bilje, kako smo svi lijepo dijagnosticirali i znamo kakvi su to problemi i to mislim da zna i svaki naš sugrađanin. Ne treba biti previše pametan da vidite di je problem, zašto nešto ne radi i naravno ništa nismo čuli što se tiče rješenja, niti jedan jedini prijedlog kako ovo sve što smo danas slušali i od prijepodneva, dakle cijeli dan nešto promijeniti, niti jedan jedini prijedlog. U krajnjoj liniji da imamo toliko pametnih ljudi valjda bi se nešto i napravilo u smislu prijašnjih vlada i oni koji sada možda imaju neke naknadne pameti. Ja ću zato, nisam mislio ali ću zato ovdje reći upravo dok je ministar tu jedan svoj skromni prijedlog, ne kažem da će biti revolucionaran, ne kažem da je nešto što bi mogli se svi složiti na prvu, ali mi zbilja moramo se odrediti strateški kao prioritet da nam bude razvoja prometne infrastrukture, pa onda time gospodarstva, demografije i svega onoga što s time ide, da bude željeznički promet, putnički sa naglasnom na putnički naravno kako razvijate putnički i gospodarski odnosno teretni i sav ide problem. Da se mi zbilja odredimo kao što sam ranije rekao da nam željeznice postanu nove autoceste, to nisam rekao samo simbolički nego mislim i doslovno. Jedan od načina je da mi ne čekamo 2050. godinu da se nešto napravi s obzirom na naše fiskalne kapacitete i fondove jer da mi nešto krenemo dramatično ulagati slijedećih nekoliko godina, odakle novac? Glavno i osnovno pitanje odakle novac za sve ovo, za ove lijepe želje, za sve ove dijagnosticirane probleme, za sve ove nas koji se brinemo koji želimo bolje, iskreno, neiskretno, …/nerazumljivo/… kako god tko bio svatko tko želi pomoći je uvijek dobrodošao. Prijedlog koji ja vidim i upravo se nalazi u autocestama, da sredstva koja trebamo prebacimo na onda koja trošimo za autoceste na željeznicu. Da sve ono što smo dosada uložili u autoceste iskoristimo za razvoj željezničkog prometa. Kako? Monetizacijom, preusmjeravanjem dijela trošarina koje su išle na otplaćivanje kredita i financiranje autocesta, pa onda čak i izdavanjem državnih obveznica. Monetizacijom ili koncesijom ako ćemo se kreditno financirati, a čak je ovdje moguća i koncesija zato što nam ne treba odjedanput 10 milijardi EUR—a koliko bi dobili monetizacijom ili više nego možemo i koncesijom pa kroz naknadu koncesijsku za upravljanje autocestama plaćati kredit s kojima ulažemo u željeznicu. Izračun napravit da li bi se od dijela trošarine koji sad uzimamo za HAC i financiranje HAC-a i kredita oslobodio time jer bi se smanjili, svakako bi se smanjili koncesijom troškovi, operativni troškovi samog poslovanja tih autocesta pa i tu dobit jedan dio za novi krediti potencijal i na taj način zbilja stvoriti jedan ogroman kreditni potencijal koji će nama ovo o svemu što mi sanjamo i pričamo dovesti ne za 20 godina nego za 5, jer je samo pitanje novaca. Jer nemoguće da se mora 10 godina raditi pruga kroz Slavoniju da bude brza pruga, to je nemoguće, to ljudi naprave za 10 godina gradove na vodi, gradove na vodi. Znači otok nasuju i naprave gradove, nebodere na vodi ne 10 nego 5. Dakle, moguće je građevinski je danas to moguće i ovo je jedan od prijedloga. Ne kažem da je najbolji, ne kažem da je revolucionaran, ali je konstruktivan i konkretan. Ako želimo to što želimo, pa onda nek neko kaže da želi željeznicu, neka onda i kaže da želi brzu željeznicu, neka i kaže kako želi do nje doći. Na koji način? Da li će uzeti od plaća radnika, da li će uzeti od obrazovanja, da li će uzeti od nečeg drugog, od zdravstva, od policije ili će možda podržati ovaj dio za davanje nekih stvari u koncesiju sa jasnim ciljem namjenskim, ne krpanjem proračuna kao što je to možda bilo u onoj vladi intencija, nego ulaganjem u nešto što će donijeti razvitak gospodarski, demografski i sve ostalo. Evo, to je konkretan prijedlog, kad bi možda malo više takvih prijedloga imali na takav način razmišljali, možda bi se nešto i izrodilo, ali ja pozivam i sve one koji su danas raspravljali da daju svoje prijedloge kako nešto napraviti, barem jedan dio od onoga što smo danas sve ovdje čuli. Jednu lijepu listu želja i jednu podužu listu stvari kojih ne valja. Zahvaljujem.
Slijedeće u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista će završno govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Poštovane kolegice i kolege, nema nas baš puno, petak je, ali značajna je svaka tema, treba iskoristit prigodu, poglavito ponavljam već kad je tu ministar. Još jednom bi rekao ministru da je najbitnije prezentirat ono što je napravljeno i imati planove i rješenja ali što manje obećanja jer ljudi su više inertni na ta obećanja ja to znam po pitanju onoga svega što je obećano što se tiče samog prometa, međutim ovdje se radi o Zakonu o sigurnosti željezničkog sustava koji je u biti prijedlog Vlade, koji je u biti je usklađivanje sa onim propisima koji se očekuju od nas da bi mogla uopće djelovati, ali trenutno stanje je katastrofalno nažalost u željeznici i na to triba gledati realno, istinito prikazivati, a jednostavno ja sam rekao u početku i stojim pri tome da jednostavno je bolje bilo kada je bilo divlji zapad i iz onih filmova kojih smo volili i gledali tj. da je to bilo za vrijeme Wyatt Erppa i Doc Hollidaya. Da je tako ovaj bilo, da su take bilo stanje i sigurnosti, nije dobro. Svake godine sat sporije od Splita do Zagreba ili od Zagreba do Osijeka, znači nije dobro. Tu ljudi danas imamo društvene mreže pa znadu i priko društvenih mreža pokazati u kakvom je stanju ovaj naša željeznica, kakva je sigurnost. Da li uprave mogu raditi, da li je najbolji način funkcioniranja i organiziranja u nas što se tiče svega oko željezničkog prometa, to je pitanje, ali je sigurnost vrlo značajna. I mi možemo i tribamo vjerovati da se Hrvatska nalazi na ključnim pravcima poglavito što se tiče ovih lučkih pravaca i da će to ovaj doprinijeti razvoju RH i ostanku ljudi na tim područjima poglavito gdje su luke kao, gdje je spominjemo kao što je Rijeka, a i druge, da će te željeznice značiti puno. Pa puno bi značilo i za zadarski dio, puno bi značilo i ovo za splitski da su puno bolje luke jel, ovaj da je puno bolja željeznica, al nije. Mislim nažalost i to posvjedočuju, jer bi se rasteretili i autoputevi i alternativni putevi ovi državne ceste što se tiče prometa ovaj da to funkcionira. Nažalost nije najbolje stanje, nego je loše. Ja mislim da je najgore u Europi. Čak imamo dijelove RH gdje imamo željeznice, a gdje moramo ulaziti u treće države jer u Sloveniju da bi iz Istre došli da bi došli do, u Hrvatsku. Znači ima tu problema, ali ovi alternativni pravci koje ministar spominje vjerujem da to stvarno govori, da nije sad predizborno vrijeme i obećavanja i da je ono što je najbitnije to je sigurnost, sigurnost naših putnika jel ako ne bude sigurnosti još više će tonuti željeznički promet, gubit će se radna mjesta, ljudi će odlazit, jedino što će dobro funkcionirat to će funkcionirati uprave tih ovaj svih tvrtki koje su unutar putničkog prometa, trgovačko i tako, ono sve šta, šta nije dobro u RH, znači ta administracija će dobro živiti, al će se gubiti radna mjesta, gubit će te sredine tu dodatnu vrijednost sa željeznicom, međutim evo ja bi rekao i ovaj povijesni dio di je spomenuo da je 50.g. otvorena željeznica, ja sam ga podsjetio na sinjsku reru, nadam se da mu je to … [[Govornik se ne razumije]] sinjska, da mu je to ušlo u uo i taki ima sigurno još ovaj projekata koji bi se mogli iz EU fondova kako kroz turizam, tako i, tako i kroz promet, tako da u budućnosti triba i to tako planirati i na kraju bi zaista evo još jednom pitao kad se tiče sigurnosti prometa, nažalost cestovnoga prometa, previše smo pričali svi o projektima, al to najviše narod interesira šta je sa projektima, malo je bilo sve skupa i van teme ne samo od mene nego od svih saborskih zastupnika. Ja bi još jednom samo ministra da javno kaže šta će biti sa pravilnikom jel taksiji su smanjeni sa 7.g. na 5.g., dok autobusi nemaju granice i oni najstariji i najgori u biti prevoze učenike kao što sam rekao prevoze i studente zato što im je tu najsigurnija naplata, to ministarstva subvencioniraju, lokalne samouprave i osnivači županije, naravno većinom su osnivači županije i pojedini gradovi i da prometnici poglavito u mome Sinju, evo Promet Sinj tj. Promet Makarska, Mate Jujnović, koji je u biti, to je jedna koruptivna hobotnica kako je preuzeo Autoprijevoz Sinj i na način kako je sve preuzeo nije apsolutno ništa iz ugovora ispunio, niti garancija i dalje leži u sefovima koje je dao, a naša dica i naši roditelji strepe, jer roditelji strepe oće im se vratit dica i volio bi odgovor što je s pravilnikom, to je u djelokrugu vas ministre [[Upadica: Hvala, zaključujem…]] o autobusima. Hvala lijepo.
…raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovat kad se steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o sigurnosti i interoperabilnosti željezničkog sustava, prvo čitanje, P.Z.E. broj 819, predlagatelj Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona o sigurnosti i interoperabilnosti željezničkog sustava i drugo sve primjedbe i prijedlozi dostavit će predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 109 za, 6 suzdržanih i 1 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Prelazimo na slijedeću točku: - Prijedlog zakona o pružanju informacija o multimodalnim putovanjima, prvo čitanje, P.Z.E. br. 820. Što je? Što je kolega Bulj? Ne slušate šta se govori ovdje baš, jel? Ovaj, temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje Zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, te Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani ministar mora, prometa i infrastrukture Oleg Butković, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovani saborski zastupnici, prijedlog Zakona o pružanju informacija o multimodalnim putovanja uspostavlja se pravni okvir za provedbu delegirane Uredbe komisije 2017/1926 Europskog parlamenta i vijeća u pogledu pružanja informacija o multimodalnim putovanjima na razini EU kojom se po prvi puta uređuje uspostava nacionalne pristupne točke koja objedinjuje podatke za sve vidove prometa i propisuju se potrebne specifikacije i kako bi se, kako bi pružanje informacija o multimodalnim putovanjima u cijeloj EU bilo ispravno i dostupno korisnicima inteligentnih transportnih sustava u inozemstvu. Nacionalna pristupna točka predstavlja jedinstveni informacijski i komunikacijski sustav za korisnike o statičnim podacima u putovanjima i prometu, te povijesnim podacima u prometu za različite oblike prijevoza, uključujući ažuriranje podataka, a koje pružaju tijela nadležna za promet prijevoznici, upravitelji infrastrukture ili pružatelji usluga prijevoza na zahtjev na području RH. Cilj predmetnog zakona jest da se uslugom pružanja informacija o putovanjima može krajnjim korisnicima ponuditi više mogućnosti putovanja s različitim prijevoznicima, što je neophodno za potrebe informiranja i planiranja prije putovanja. Ovim zakonom određuje se da Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture uspostavlja nacionalnu pristupnu točku, Vlada RH može odlukom provjeriti odnosno povjeriti stručne tehničke poslove nacionalne prisutne točke pravnoj osobi sa javnim ovlastima, tijela nadležna za promet prijevoznici, upravitelji infrastrukture i pružatelji usluga prijevoza na zahtjev jednom godišnje do 31. siječnja za prethodnu godinu obvezni su dostaviti i ministarstvu potrebne meta podatke i da ministarstvo surađuje i razmjenjuje podatke s nacionalnim pristupnim točkama ostalih država članica EU. RH bi trebala objediniti postojeće javne i privatne pristupne točke u jednu točku kojom bi se omogućio pristup svim vrstama relevantnih raspoloživih podataka koji su obuhvaćeni područjem primjene predmetnih specifikacija. Trenutačno u Europi postoji znatan broj usluga pružanja informacija o multimodalnim putovanjima na usluge koje nude potpune izračunate rute od vrata do vrata, uglavnom su ograničene na području neke države članice. Ključno rješenje za veću zemljopisnu pokrivenost uslugama pružanja informacija o putovanjima i potporu informacijama o multimodalnim putovanjima u cijeloj Uniji, povezivanje lokalnih, regionalnih i nacionalnih usluga pružanja informacija o putovanjima. U RH je trenutno aktivno nekoliko informacijskih i komunikacijskih sustava koji prikupljaju podatke o pojedinim vrstama prijevoza. Prvo, i Hrvatski integrirani pomorski i informacijski sustav razmjene podataka o brodovima, teretu i putnicima u službenom postupku najave i prijave dolaska i odlaska kao i s tim povezanim službenim postupcima. Drugo, riječni informacijski servisi odnosno informacijske usluge namijenjene kao podrška upravljanju prometom na unutarnjim vodama uključujući gdje god je to tehnički opravdano vezu s drugim načinima prijevoza i treće, Crocodile II Croatia projekt, u čiji su provedbu uključeni upravitelji državnih cesta i autocesta. Podaci o putovanjima i prometu iz priloga delegirane uredbe komisije mogu se integrirati u nacionalu pristupnu točku postupnim pristupom, ovim prijedlogom zakona informacije o multimodalnim putovanjima temelje se na statičnim podacima o putovanjima i prometu koji predstavljaju razinu usluge jedan iz priloga, što u ovom trenutku možemo integrirati. Za putnike u cijeloj EU ključno je da pružatelji usluga nude točne i pouzdane informacije o putovanjima. Ukupan trošak uspostave nacionalne pristupne točke iznosi 3,7 milijuna kuna počevši od 2020. g. i taj trošak planiramo prijaviti kao projekt za sufinanciranje u iznosu od 3 milijuna kuna prema fondovima EU-a. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Kolega Bulj, vi ste dignuli ruku, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Tražim stanku u ime kluba MOST-a od 10 min na Prijedlog Zakona o pružanju informacija o multimodalnim informacijama jer smatram kad se raspravlja o ovim točkama, bitnim točkama za naše građane i kad saborski zastupnici postavljaju pitanja o bitnim točkama onda očekuju uvijek na kraju uvijek na kraju da će im ministar nešto odgovoriti. Ja znam da je danas petak, ja znam da se svima žuri, volio bi i ja doći u Sinj, pisalo je na ekranu da će ministar odgovoriti na pitanja koja su postavili saborski zastupnici poglavito značajna o sigurnosti prometa dok mi raspravljamo o nekakvim točkama, o 3 milijuna kuna, 3 milijuna eura, ministar ne odgovara na ključna pitanja koja saborski zastupnici postavljaju i znam da je žurba, znam da se odustaje i čak sam i povukao, bit ću korektan u nadi da će ministar korektno odgovoriti na upite saborskih zastupnika i kad govorimo o prometu, nisam dobio odgovore pa vjerujem da neću dobiti odgovore ni na ova pitanja o pristupnim točkama, o prometu, o informacijama, tko, što, kad, gdje, kako dok nam gore dica u autobusima. Ja ne mogu, ima veze ova točka uvaženi tajniče, ne budite, ima ova točka jer razgovaramo o prometu, razgovaramo o informacijama našeg prometa, o točki koju će 3 milijuna koštati ta referentna točka gdje se treba ugraditi infrastruktura a nama autobusi gore. Još jednom, gore nam autobusi gdje su djeca, nisam dobio odgovor a očekivao sam da će ministar Butković odgovoriti jer to je isključivo njega odgovornost i do ovoga trenutka, on preuzima tu odgovornost i naravno da mi moramo sada u klubu raspraviti o ovome Prijedlogu Zakona o pružanju informacija o multimodalnim informacija, znači o vašemu prijedlogu pa ćemo sjesti, raspraviti pa ćemo vidjeti šta ćemo ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo, naravno iako to što govorite nema niti nikakve veze sa ovom točkom nit sa prethodnom točkom, vi ste to govorili pod prethodnom točkom, naravno ja ću vam dati stanku pa onda se vidimo ovdje u 14 i 15 minuta. STANKA U 14,06 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,16 SATI]] Evo, kolegice i kolege, stanka je završena pa imamo par replika na izlaganje ministra Butkovića. Prva je poštovana zastupnica Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani ministre. Dakle, ovim prijedlogom zakona će se uvesti nacionalna pristupna točka i sad, bilo bi dobro za znati da mi u Hrvatskoj već imamo Zakon o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka. Da pritom, samo u rečenici kažem, svaki podatak je prostorni podatak. O tome koliko netko troši vode, koliko se djece upiše u dječji vrtić, jednako tako i ovi podaci su prostorni podaci. Pretpostavka je da će nekim automatizmom odnosno na određeni način ta nacionalna točka vezano uz ovo biti umrežena, odnosno na određeni način povezana sa nacionalnom točkom, dakle infrastrukturnih podataka za koje inače zadužena Državna geodetska uprava, pa me zanima da li je potrebno ovom zakonu nešto tako izdefinirati da se zna da ta veza postoji ili ste već odradili razgovore sa Državnom geodetskom upravom da vidite kako će [[Upadica Reiner: Hvala.]] to u stvarnosti funkcionirati. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog ministra.
Vrlo kratko, ovo drugo, u razgovoru smo s njima, nije potrebno tu bilo staviti jer ovo je čisto usklađivanje s direktivom tako da to nije bilo ni predviđeno, ali s njima smo u kontaktu.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Čuraja.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, mislim da je ovo nažalost sada u ovo vrijeme, ne znam koliko nas ljudi gleda, ali jedan od onih zakona koji će zbilja ljudima učiniti odnosno olakšati sami život. To je hvale vrijedno, pohvalno, mislim, ne mogu se nadiviti da ovako nešto će postojati. Mene samo zanima na koji način ćemo mi objediniti ove javne, to mogu shvatiti, ali ove pristupne točke, privatne pristupne točke, s obzirom na i prijevoze na zahtjev, osobne prijevoze, dakle, tu kad govorimo o onim svi mogućim rentanjem auta, bicikala, itd., svega onoga što postoji, kako ćemo mi abditirati te podatke, na koji način ćemo doći i da li ćemo onda sve te podatke moći se oni zapravo koristiti kao baza podataka za druge neke aplikacije koje će imati pristup otvoreni toj bazi ili će ovo biti samo direktno povezano sa ostalim europskim nacionalnim pristupnim točkama.
Odgovor poštovanog ministra.
Znači vrlo kratko. Bit će povezano sa svima. Trebat će nam 3 milijuna kuna da to sve uspostavimo, to nije lagan posao i služba koja će se time baviti i bit će u kontaktu, odnosno bit će povezano, cilj je da bude povezan sa svima. To nam je cilj, je li, a informacije će biti dostupne naravno svima koji trebaju, koji će i tražiti.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Vedrana Babića.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani ministre, multimodalni sustav prijevoza je kombinirani sustav prijevoza koji povezuje svaki cestovni, željeznički i da ne nabrajam koji sve oblik prometa pa me zanima znači da kod nas, da je isto preduvjet stvaranja integriranog rješenja putovanja, kad mislite da bi mogli uspostaviti prvi objektivan slučaj ili primjer integriranog putovanja, odnosno razmišljamo o turistu koji će moći kupiti jednu kartu, kad bi to mogli evo, staviti u pogon da imamo nekakav rezultat od svega? Hvala.
Odgovor poštovanog ministra.
Vrlo kratko. Znači do kraja ove godine je uspostavljanje nacionalne točke, to je cilj. Sad, ne mogu davati obećanja da će to biti krajem ove ili početkom sljedeće godine. Software trebamo uspostaviti do kraja ove godine, a onda ćemo vidjeti kad će biti prva implementacija, odnosno kad će biti prvi puta dostupno onome, razumijem što ste me pitali, turistu, jasno, kad mu je vlak, kad mu je avion, kad mu je, da ima zapravo u nizu cijelu, sve to povezano. Nastojim, ono što mislim da je realno, kroz 2021. da ćemo to imati.
Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Petar Škorić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a, uvaženi ministre, kolegice i kolege. Promet je danas jedan od temeljnih čimbenika i gospodarstva jedne zemlje, predstavlja jednu posebnu ekonomsku i društvenu djelatnost koja ima odlučan utjecaj i na ekonomska i na politička i na socijalna kretanja pojedinih društvenih zajednica, dakle, ministar je već sve objasnio što se s ovim prijedlogom Zakona o pružanju informacija o multimodalnim putovanjima postiže. Dakle, sljedeći direktivu EU parlamenta i vijeća o uvođenju inteligentnih prometnih sustava u cestovnom prometu i za veze sa ostalim vrstama prijevoza kao prioritetna mjera, dakle utvrđeno je pružanje informacija o multimodalnim putovanjima o cijeloj EU i cilj ovog zakona je uspostava pravnog okvira za provedbu navedene uredbe i praktički predloženim zakonom uređuje se uspostava nacionalne pristupne točke koja predstavlja jedinstveni informacijski i komunikacijski sustav za korisnike o statičkim podacima, o putovanjima i prometu te povijesnim podacima o prometu za različite načine prijevoza uključujući ažuriranje podataka kako je to utvrđeno i u prijedlogu ove uredbe a koju pružaju sva nadležna cijela za promet, prijevoznici, upravitelji infrastrukture ili pružatelji usluga prijevoza na zahtjev na području cijele države. Dakle ova nacionalna pristupna točka predstavlja jedinstvenu pristupnu točku za sve korisnike sa različitih načina prijevoza koji pružaju dionici na području države članice. Dakle cilj je u biti da Hrvatska objedini sve postojeće javne i privatne pristupne točke u jednu jedinstvenu kojom bi se omogućio pristup svim vrstama relevantnih raspoloživih podataka koji su obuhvaćeni područjem primjene tih specifikacija. Ono što je ključno, dakle za putnike u cijeloj EU je da pružatelji usluga nude točne i pouzdane informacije o putovanju a kada dođe do izmjena, tijela nadležna za promet ili prijevoznici trebali bi pravodobno ažurirati te podatke pomoću nacionalne pristupne točke. Osim toga, kad pružatelj usluga upotrebljava podatke o putovanjima i prometu, postoji mogućnost da te netočne informacije da se prikažu korisnicima što stvara evo probleme i otežava putovanje itd., dakle cilj je u biti kad tijela nadležna za promet, prijevoznici i upravitelji otkriju takve pogreške, da su ih dužni pravodobno ispraviti i u tom smislu informacije o multimodalnim putovanjima temelje se na statističkim podacima i prometu i neophodne su za potrebe informiranja i planiranja putovanja. Dakle cilj je u cijeloj EU imati kvalitetne, točne i pouzdane informacije o tim putovanjima uz obvezu nadležnih tijela za promet ili prijevoznika da te podatke pravodobno ažuriraju pomoću nacionalne pristupne točke i u tom smislu da ne širim dalje, klub HDZ-a prihvaća donošenje ovog zakona. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre, državni tajniče i suradnici. Pred nama je u prvom čitanju Prijedlog Zakona o pružanju informacija o multimodalnim putovanjima. Ja ču samo dvije, tri rečenice prije nego što se osvrnem na ovaj zakon, sjedeći u ovom Saboru već neko vrijeme, uvijek se pitam kad je to dobro vrijeme i kad je to kad ima nešto malo više zastupnika nego što je to sad i onda ispadne da je to ne znam, nekad ujutro, pa ne kad prije ručka, pa nekad iza prve kave, pa iza druge kave. Ovo je jedna zanimljiva tema i ja neću reći da trebaju svih zastupnici diskutirati o svemu i ne mislim da smo zastupnici opće prakse, ali više nema ni manje ni više zanimljivih tema i ja moram priznati da me onako malo deprimira kad vidim da je sa ove strane ovog stola manje ljudi, vas je uvijek troje a često je ovdje više nego što je nas u sabornici. Petak je, nije tako kasno, znam da oni koji idu doma, idu doma ali možda bi ih baš ova tema mogla i zanimati jer je riječ o multimodalnim putovanjima pa bi bilo zgodno vidjeti što će to biti. Mi u klubu GLAS-a ćemo podržati u prvom čitanju ovaj zakon. Dakle ovaj zakon stvara neke okvire i neke pretpostavke da bi nešto moglo funkcionirati. U replici je ministar rekao da bi se uspostavila nacionalna pristupna točka, treba vremena. Točno. Treba vremena, nema niko čarobni štapić i niko ne može ništa napraviti preko noći, o tome da li je vrijednost 3 milijuna ili neka druga, ja pretpostavljam da ste vi odradili posao i da znate što treba biti. Dakle, treba se uspostavit a onda se treba vodit računa kako se to puni podacima. Vi možete imati najbolje moguće hardvere i sve ostalo ali je važno kako ćete dobit podatke, koliko će ti podaci biti svima dostupni i to je nešto o čemu treba voditi računa. Ja sam i to ću i ponovit, tamo 2013. g. je RH jedna bila od onih prvih zemalja EU-a koja je poštivajući jednu direktivu o toj ... [[Govornik se ne razumije.]] direktiva, donijela Zakon o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka. To znači da se prostorni podaci prikupljaju, da se prikupljaju na jednom mjestu i ono što je bilo ključno mjesto koje je zaduženo za to je Državna geodetska uprava i činilo mi se da je to jedan od načina gdje se pokazujete da vam je stalom, da vodite računa, dakle to su različiti podaci, stvarno vrlo različiti koje onda možete za sve moguće strategije i sve moguće dokumente skupljati i sve ostalo. Ono što s vremena na vrijeme znam otići pa pogledati koliko su tamo skupljenih podataka, bojim se da relativno malo i to zapravo na određeni način deprimira, nisu to podaci koji isključivo koristite za jednu vrstu posla ali recimo za svaku strategiju, za nekakve potresne karte Hrvatske, za o tome gdje treba razvijati vodovodnu mrežu, gdje treba pojačati, to su dobri podaci ali što je, tu je. Da se vratim na temu ovog zakona, dakle mi ćemo imati nacionalnu pristupnu točku i tu vam je sad ona, cijelo vrijeme ona velika razlika koju imamo između stvarnosti i između nekakvih teoretskih postavki. Imat ćemo zakon između prvog i drugog čitanja ako još nekakve stvari treba doraditi u suradnji sa drugim tijelima, doradit ćete. Imat ćemo nacionalnu pristupnu točku i sve odrađeno kako treba i onda dolazimo do stvarnosti. Pred jedno neko vrijeme mi je moj mlađi sin rekao da je bio na Glavnom kolodvoru, u Zagrebu govorim, o Glavnom kolodvoru u Zagrebu, i da su tamo bili, i tamu su krenuli svi ovi turisti iz dalekih istočnih zemalja, da je bila grupa Japanaca koja na glavnom kolodvoru nije fotografirala ni zgradu, nije fotografirala ništa, fotografirala je red dolazaka jer je tamo bilo da vlak, sad sve što kažem ću krivo reći, od negdje treba doći u određeno vrijeme i onda je bilo kašnjenje dva i nešto sata, njima je to bilo tak zabavno, oni su to fotografirali, to su valjda rijetko kad u životu vidjeli, pa im je od arhitekture i od ambijenta to bilo važnije. Često imamo slučaj da, naravno to mediji uvijek iskoriste i apsolutno imaju pravo, sad nedavno je bio slučaj jednog autobusa gdje je vozač, jer je autocesta bila zatvorena pretpostavljam zbog bure, pa je vozač skrenuo, pa je otišo kriv, pa se vrtio u krug, pa je, dakle to su neke realnosti kad ovu točku koja je, dobro da ju imamo, kad ju umrežimo na razini svih točaka EU jel to je smisao da se pozicionirate i sve ostalo, bojim se da nas to sve zajedno malo neizdeprimira. Onaj primjer koji je kolega Vedran Babić rekao, dakle primjer turista koji dolazi avionom, pa sleti na aerodrom, pa onda nekim prijevozom mora doći do recimo glavnog kolodvora, pa od glavnog kolodvora nekim vlakom treba doć recimo do Splita, pa onda nekim trajektom recimo na Vis, bit će zanimljivo vidjeti dal to uopće je moguće iskombinirati i kolko tu treba vremena, al je možda i dobro za nas sve da vidimo stvarnu realnost i da vidimo kako to funkcionira. Ja s ove govornice ne govorim o tome da bi sad tu ovako bila ne znam nekako ili ironična ili negativno sve zajedno, ali moramo nekak živjeti u realnosti u kojoj živimo. Ovakve stvari, ja mislim da nama trebaju biti poticaj da postanemo svjesni nekih stvari kojih smo svjesni kad nam se dese, pa onda zaboravimo i postanemo svjesni nekih stvari koje su bitne. Uobičajeno je bilo funkcioniranje pre 10 ili 15.g. na razini drugih zemalja EU, u EU funkcioniramo, pa je dobro uzet to za primjer gdje su ljudi koristili, putovalo se autom, cijela familija je sjela u auto i onda se je putovalo autom. Onda se je to neko vrijeme zamijenilo nekim drugim sredstvima, ja nisam vezano uz problem klimatskih promjena i prilagodbe njima onakav nekakav vjerski fatanik, pa da ovaj mislimo o tome isključivo, mislim da taj veliki aktivizam je dobro da razvijemo svijest o tome da ima problem. Ja sam za neke realne okvire, sigurna sam da će ljudi sve manje i manje putovati svojim osobnim automobilima iz jednostavnog razloga, da sad ne uđem u neku drugu temu, al ima razloga za to zato što su hibridni automobili, električni automobili, pitanje je kad idete u zemlju kolko ima punionica i svega ostalog, da će se ljudi koji imaju svijest o tome da svojim malim djelovanjem trebaju na to utjecati, koristiti sredstva javnog prijevoza, koristit će vlakove o kojima smo govorili maloprije, korist će neke druge modele i neke druge stvari i zato je važno da zemlja ima zapravo prikaz nekakvih načina na koji se mogu koristiti različite vrste putovanja, da sad stvarno nema potrebe da dužim jel u tim pričama možete otići puno dalje od što je tema, da ponovim ono što sam u jednom trenutku rekla, mi u Klubu GLAS-a ćemo ovo podržati, ja vas molim da ovim razgovorima vidite ta usporedba sa MIP-om da ne ispadne da svaki sektor radi svoju priču, a onda neko ko treba objediniti, ne može to objediniti, to je vrlo jednostavno napraviti, ja to uvijek govorim to je ormar gdje svako stavlja u ladicu, al važno je da znamo gdje je ormar i gdje, u koju ladicu trebate pogledati. I jednako tako, dobro je, doći ćemo i na, na sliku što to znače informacije o multimodalnim putovanjima u RH, samo bojim se da se ne deprimiramo kad sve zajedno vidimo gdje su druge zemlje EU u odnosu na to gdje smo mi. Hvala lijepo.
Hvala, slijedeći Klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege, evo kao što sam rekao prijedlog Zakona o pružanju informacija o multimodalnim putovanjima, to ovako možda gledateljima odnosno građanima zvuči apstraktno, onako laički prevedeno ovdje se radi zapravo da koristite više različitih vrsta prijevoznih sredstava da dođete do svog odredišta, to znači ne od točke, od polazišta do odredišta s jednim prijevozom, nego kombinirate različite vrste prijevoza, pa to onda imate svu moguću u to uključenu, javni prijevoz, mislim da to ne moram napominjat šta znači to i onda kaže prijevoz na zahtjev, autobusom, trajektom, taksijem, dijeljenje prijevoza, zajednička vožnja automobilom, dijeljenje automobila što nešto naši građani sigurno već sada rade, imate različitih aplikacija za iste gdje se povezuju s nekim itd., najam, dijeljenje bicikala, najam bicikala i onda kaže još i osobni prijevoz, znači to je ovo što sam i reko, pa sve do praktički hodanja, znači sve na jednom mjestu. Što bi to zapravo trebalo donjeti? Nama kao turističkoj zemlji, zato sam reko da je ovo jedan od onih zakona i, i nečem što ovdje raspravljamo, što bi trebao imati konkretan učinak, ne samo na naše građane, na korisnike, nego ne pružatelje usluga koji će isto biti korisnici ove točke pristupne odnosno baze podataka, ali naravno i turisti kao turističke zemlje u planiranju svojih putovanja po određenim kategorijama polazište se bira, gleda se da li je najbrži, najpovoljniji ili kako god, koji god model imali koji biva uključen. Ono što za početak sam isčito iz materijala da će se raditi o statičkim podacima, imamo dinamičke i statičke, onako nekako rečeno statički bi bili oni koji se dosta rijetko ili manje ažuriraju, dakle to su neki vozni redovi koji se znaju unaprijed di nisu uključeni neka kašnjenja, izmjena rute itd. za razliku od onih dinamičkih kojima bi zapravo trebali težiti da dobiju što precizniji podatak o tome da li je neka linija kasni, trajekt otkazan ili neki je prestao prevoziti ili nema, taxi se čeka predugo itd. Naime, od tih statičkih koliko sam shvatio, u istraživanjima, 43 različite kategorije prema kojima se može određivati što želite više ili bolje ali one glavne su lokacije, polazište, odredište, sami planovi putovanja, na koji način, vrstom prijevoza, izračuna koliko bi to koštalo itd., itd., dakle dostupnosti da li je nešto dostupno ili nije, da li je tu dostupan bicikl, električan automobil, rent a car, taxi, metro, tramvaj, što god što se tiče javnog prijevoza. I to je mislim odlična stvar na razini cijele Europe da se komunicira, kad idete negdje onda možete imati, možete to koristiti kao mogućnost dolaska, odlaska sa aerodroma što je recimo značajna stvar da kad dolazite na neke strane aerodrome a to vrijedi i za naše turiste, onaj najskuplji je dio kad uzmete taxi a znate da možete kroz kombinaciju javnog prijevoza recimo proći do 10 puta jeftinije. E sad, ono što sam ja pitao ovdje, pretpostavljam da je u planu osim nekog web sučelja i portala, izrada i određene aplikacije preko koje bi se to skidalo na pametne telefone. Mi već sada imamo na tržištu određene aplikacije koje to sadržavaju u sebi. Ne znam, ... [[Govornik se ne razumije.]] neke Googleove, od nekih posebnih smart phone-ova, od njihove aplikacije gdje oni vama kalkuliraju što je najoptimalnije, koje su uopće mogućnosti transporta ali nemaju takvu ni približnu takvu bazu podataka koju bi mi mogli ovdje napraviti. Moja ideja je i pitanje bilo da li će to biti na tragu toga kao aplikacija, da li će te vanjske aplikacije druge moći koristiti te baze podataka, da li će to biti otvorene baze da se one mogu pokupiti sve te voze redova, sav taj infrastrukturni dio koji mi radimo, koji košta milijune da se to objedini, znate šta su svi vozni redovi svih samo javnih putničkih odnosno bilokakvih vrsta prijevoza putnika u jednoj zemlji, u jednom gradu a ne u jednoj zemlji a ovo govorimo o cijeloj državi. Dakle, ogroman projekt, ali jedan od onih koji zbilja će kad zaživi, ne ako nego kad zaživi olakšati i omogućiti bolji i kvalitetniji prijevoz. I sad da se vratimo na prijašnju točku. Kad imate taj sustav, zamislite sada situaciju da neka niskotarifna kompanija dođe recimo u Zračnu luku Osijek koja ima tarife najniže, di ih još srušimo i oni jednostavno mogu i kalkulirat sebi, dolaze aha, avionom do Osijeka a od Osijeka nekom vrstom prijevoznog sredstva do Zagreba, Budimpešte ili negdje drugdje- jer ima sve točno, putevi reda, točno se inkorporira, kaže ja želim ići od ne znam, Londona do Zagreba ili do Budimpešte, nebitno, najjeftinijim putem i on zapravo iskalkulira da najjeftiniji put da dođe do Osijeka i onda iz Osijeka uzme neki super brzi vlak koji će bit za 10 g. kad napravimo ovaj model koji sam osmislio i doveze se do Budimpešte ili do negdje ili do Zagreba jer je vlakom to sat vremena, dapače, kad sam išao u London, išao sam na onu ja mislim ... [[Govornik se ne razumije.]] jer sam putovao do Baker streeta tamo negdje nekim busom, ne znam kako sam našao, uglavnom, nisam plaćao taxi, nije me pamet ostavila nego sat i pol vremena sam se još vozio do Londona. Tako da to se događa. Kažem im niz takvih aplikacija s kojima se to može iskalkulirati, s kojima ne morate imati preveliko znanje niti organizacijske sposobnosti da i sami možete i to zapravo treba inkorporirati ovdje. Da koristimo tako pristupne točke, da našim turistima omogućimo i širu sliku, da se uključimo i u transportne sustave koji ne idu samo u Hrvatsku nego i šire a to je ovo, avionom do Osijeka, iz Osijeka, Srbija, Bosna, ajde oni nisu u EU pa neće bit uključeni ali mogu naši imati te podatke koji voze prema tamo i oni bi trebali biti u ovom sustavu i u toj pristupnoj točki, i molio bi tu, još jedna digresija, samo da se nađe neki onako zvučniji naziv za to sve. Ova nacionalna pristupna točka je dosta ljudima, neće shvatit šta je, neki onako jedan lijepi naziv da se nađe što to će radit ta aplikacija i taj sustav i da mi onda koristimo i dobivamo tu što više dolaznih putnika koji će onda tranzitirat dalje odnosno di tu tranzicija ide dalje. Dakle apsolutno nešto što ne mogu nadiviti i zato jesam ostao ovdje i čekam ovo jer ovo je nešto što zbilja puno će olakšati i pomoći, napraviti razliku, dati dodanu vrijednosti u kvaliteti života i kvaliteti putovanja a pogotovo nama kao turističkoj zemlji, dakle sve ono što bi bilo reći pohvalno, ne znam više koje riječi da kažem, ide za ovaj prijedlog zakona, ako to zaživi, ne ako nego kad to zaživi u tom obimu i da se radi i na onom dinamičkom djelu, da se i ti podaci nađu modela uvrštavanja, da ljudi imaju precizno u realnom vremenu koliko nešto kasni, koliko nešto ide, ne ide, da li je trajekt otkazan, da li je bura, da li zatvorena autocesta itd., znači to je ona jedna nadogradnja ali idemo prvo pokupiti sve ove vozne redove, sve vrste i mogućnosti prijevoza u Hrvatskoj koji imamo pa kad govorimo o privatnom i onim bla bla car-ovima itd., svemu onom što postoji, da onda omogućimo i jednostavniji i lakši i brži dolazak na odredište a time i postanemo interesantni i turistima ali prije svega i našim građanima, zato naravno klub HNS-a će ovo podržati za prijedlog iz prvog čitanja jer me samo zanima jer prijedlog je da se radi o nekoj aplikaciji, da se osmisli i jedan promidžbeni dio kampanje i da se nađe neki naziv za to koji će biti prepoznatljiv, da nije ovo multimodalna putovanja, nacionalna pristupna točka, pa sad nek se ne tko misli što to znači nego da to bude jedno zbilja rješenje koja možda već negdje postoji u EU pa ga samo preuzmemo ako smijemo, dapače, kako koja zemlja je sebi to uredila i da se riješi to kroz jednu aplikaciju koja bi bil za naše područje, naravno na svim jezicima dostupna ili barem onim glavnim za turiste koji to mogu koristiti i da time zbilja imamo jedan adut više u našoj turističkoj ponudi a pogotovo i za naše građane koji koriste to ne samo ovdje nego bitno je reći da to će biti na razini cijele EU tako da se i u povežemo i naši građani to znaju. Još jednom sve čestitke i na ovom prijedlogu i nadam se da će to što prije i zaživjeti i sve podrške još jednom. Hvala.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Vedran Babić.
Hvala potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Evo raspravljamo o Prijedlogu Zakona o pružanju informacija o multimodalnim putovanjima. Kao što je i bio slučaj sa prethodnim zakonom, tako se i ovim zakonom usklađuje zakonodavstvo RH sa zakonodavstvo EU-a. Ministar i kolege upoznali su nas sa ciljevima ovog zakonskog prijedloga te ih nema potrebe ponavljati, jedino ću istaknuti da je ovaj zakon jednostavno potreban, u skladu je sa vremenom u kojem živimo i naravno dobar je, baš zbog onoga što je core biznis u Hrvatskoj a to je turizam jer se moramo zamislit kako izaći u susret svakom turistu, dati mu što bolju informaciju i kako bi on od svog polazišta što lakše došao do odredišta i dobio sve više informacija. Osvrnut ću se na slijedeće, kao uopće funkcionira ili bi funkcionirao multimodalni sustav prijevoza u našoj zemlji. Naime, informacija o putovanjima temelji se na statičnim podacima o putovanjima i prometu koji su neophodni za potrebe informiranja i planiranja prije putovanja. Multimodalni sustav prijevoza je kombinirani sustav prijevoza koji povezuje svaki cestovni, željeznički i zračni i vodni put kako bi se stvorilo integralno rješenje putovanja. U svojoj replici sam se osvrnuo i postavio pitanje kada ćemo moći imati uspostavljen prvi slučaj integriranog prijevoza putnika odnosno putovanja jer kao što je kolegica rekla, javni prijevoz, integrirani prijevoz putnika nije samo javni prijevoz ali je najveći dio njega a to je definitivno. Javni prijevoz jest budućnost zbog niza okolnosti kojih smo svi svjesni i na prvom mjestu i onaj ekonomski. Zanima me jednostavno kakva će biti prezentacija našeg realnog stanja kad oformimo taj integrirani prijevoz odnosno kad damo tu informaciju i kad netko izvana želi doći na bilokoji naš otok pa čak i ne mora ić na otok, pa kad krenu se izbacivati kombinacije od toga kad sleti na aerodrom Franjo Tuđman pa kad vidi da mora čekat autobus, ne znam, 15 min koji će ga odvesti na željezničku pa tamo čeka još, pa se vozi vlakom do obale ili do Plitvica, nebitno, toliko pa transfer ovdje, ondje, bojim se da će te informacije biti nažalost poražavajuće u našem slučaju jer jednostavno nema dovoljno sinergije naravno između pružatelja usluga, tu na prvom mjestu uzimam uvijek grad Zagreb kao najbolji primjer gdje se vidi da jednostavno uopće se ne stvaraju temelji za nekakvi integrirani prijevoz putnika a tu je na prvom mjestu najveća zamjerka ne samo, bilo bi ružno da kažem da je to problem moje vlasti, to je jednostavno kontinuitet da jednostavno nema dobre suradnje između lokalne samouprave i nadležnih ministarstva na prvom mjestu i u ovom konkretnom problemu. Možda evo, da nastavim i ja afirmativnom tonu jer klub SDP-a podržati će ovaj zakon, vjerujem kad date te informacije pa kad se crno na bijelo sučelimo sa stvarnim okolnostima odnosno sa stvarnim vremenom i prostorom koje će ta informacija dati, da ćemo jednostavno biti primorani što više ulagati u infrastrukturu, u poboljšanje komunikacije prijevoza putnika to jest temelj dobrog turizam jer puno turista zahtijeva dobru infrastrukturu a opet dolaskom većeg broja turista moći ćemo naravno lakše rješavat tu prometnu infrastrukturu. Evo, u svrhu toga želim da što prije uspostavite ovaj sustav, da sve krene funkcionirati i imate našu podršku. Hvala.
Hvala lijepo. Sada prelazimo na prelazimo na pojedinačnu raspravu, trebao je govoriti poštovani zastupnik Gordan Maras, nema ga, gubi pravo na govor i time bih ja zaključio raspravu o ovoj točci a o njoj ćemo glasovat kad se steknu uvjeti. Mi ćemo se vidjeti ponovno u srijedu, 29. siječnja u 9 i 30 sati a prva točka biti će Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o obavljanju studentskih poslova sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 823. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 14,50 SATI
Prijedlog Zakona o pružanju informacija o multimodalnim putovanjima, prvo čitanje, P.Z.E. broj 820, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona o pružanju informacija o multimodalnim putovanjima i drugo sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 111 za i 6 suzdržanih donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.