[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Jó reggelt kívánok! Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretettel köszöntöm valamennyiüket, és köszöntöm mindazokat, akik figyelemmel kísérik mai munkánkat. Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 27. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Tiba István és Varga László jegyző urak lesznek a segítségemre. Napirend előtti felszólalásokkal kezdünk. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Párbeszéd képviselőcsoportjából Mellár Tamás képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! A múlt héten 15 közgazdász egy nyilatkozatot adott ki a Fudan Egyetem tervezett budapesti campusával kapcsolatban. A közgazdászok több pontban sorolják fel azt, hogy gazdasági szempontból mennyire előnytelen ez a beruházás, nem foglalkoznak mással, csak a gazdasági szempontokkal. Ezt követően, a nyilatkozat kiadása után igen sok neves közgazdász csatlakozott a nyilatkozathoz, elsőként Kornai János, a világszerte ismert közgazdász. De megmondom önöknek itt őszintén mert ugye, magunk között vagyunk , én nem nagyon hiszek ezeknek a közgazdászoknak. Azt gondolom, hogy ezek liberálisok, ezek Soros-bérencek, sőt még az is lehet egyébként, hogy Gyurcsány emberei. Tehát én sokkal inkább hiszek Palkovics miniszter úrnak, aki mindenhez is ért, és nyilván a legjobb közgazdász ma Magyarországon, és természetesen Schanda Balázs államtitkár úrnak [[Schanda Tamás János: Tamás! Dömötör Csaba: Az a testvére.]] , aki szintén igen kiváló közgazdász. Tehát ők megnyugtattak engem, hogy az egy nagyon jó beruházás lesz, öt év alatt meg fog térülni ez az 540 milliárdos állami befektetés, ezt követően viszont mérhetetlen nagy előnyöket fog majd realizálni az ország. Engem tehát meggyőztek a kormány emberei, és teljesen nyugodt vagyok, hogy a Kínai Népköztársaság által tulajdonolt és a Kínai Kommunista Párt által irányított egyetem campusa Budapesten egy nagyon jó beruházás lesz. Csak hát, a közvélemény. Tudják, a közvéleményben azt látom, hogy egyre több és több ember bizonytalanodik el, és gondolja úgy, hogy valami nincs rendben ezzel a beruházással. Ezzel kapcsolatban én szeretnék önöknek javasolni egy tervet, hogy mit is lehetne tenni a bizalom visszaállítása érdekében. A terv nagyon egyszerű. A következőt kellene önöknek tenni. A kormány tagjai és a 133 bátor fideszes képviselő írjon alá egy kötelezvényt arról, hogy ha a Fudan-beruházás nem térül meg öt év alatt, akkor ők a saját és családi vagyonukkal felelnek ezért, és ezt ajánlják fel kárpótlásul. Ez a felajánlás minden bizonnyal meg fogja nyugtatni a közvéleményt, és a magyar emberek újból önfeledten tudnak majd örülni a megbonthatatlan kínai-magyar barátságnak és eme új jelképének. Ugyanakkor pedig ez önöknek semmibe sem fog kerülni, hiszen, ahogy ez elhangzott több helyütt is, ez egy bombabiztos beruházás, tehát önök nem kockáztatnak ezzel az ég egy adta világon semmit. Tehát azt gondolom, hogy ez egy olyan terv, amit önök bátran elfogadhatnak. Az ötletemért amely, valljuk be, valóban nagyszerű ötlet nem kérek semmifajta díjazást, ezt én ingyen és bérmentve bocsátom népgazdasági hasznosításra. Csak azt kérem a válaszoló államtitkár úrtól, hogy válaszában ne rólam beszéljen, ne az én múltamról, ne az osztály-hovatartozásomról, hogy én a klerikális reakció tagja vagyok ja, bocsánat, az régebben volt! Most a liberális, sorosista csapathoz tartozom. Ezt én tudom, megértem, és el is fogadom egyébként az önök kíméletlen bírálatát e tekintetben. Arra kérném az államtitkár urat, hogy sokkal inkább koncentráljon a válaszában az általam adott felvetésre, hogy vajon hajlandóe a kormány összes tagja és a 133 bátor képviselő aláírni egy ilyen kötelezvényt, amelyben kötelezi magát arra, saját személyi és családi vagyonával, hogy jótáll ezért az igen kiváló beruházásért. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Orbán Balázs államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Elnézését kérem, remélem, nem fogok csalódást okozni, hogy nem Schanda Tamás államtitkár úr fog önnek válaszolni. Biztos, hogy nem Schanda Balázs, mert ő alkotmánybíró [[Derültség.]] és az Alkotmánybíróságon dolgozik. [[Dr. Mellár Tamás széttárja karjait.]] Tehát a mai reggelen önnek Schanda nem jut, csak egy Orbán, úgyhogy, ha megengedi, ennek szellemében válaszolnék röviden az ön által elmondottakra. Ha jól értem az ön javaslatát, ön ugyan hivatkozik arra, hogy a rendszerváltoztatás előtt üldöztetve volt, a rendszerváltoztatás után is miket mondtak önről, de azért azt látom, hogy noha 2018-ban még azt mondta, hogy a baloldallal és Gyurcsány Ferenccel soha nem működik együtt, elég gyorsan felvette a gyurcsányi tempót, mert vagyonvesztéssel fenyegetett olyan országgyűlési képviselőket és családtagjaikat, akik a mandátumukkal élve parlamenti döntés végrehajtásában részt vesznek, vagy szavazatukkal egy olyan ügyet támogatnak, amit ők fontosnak gondolnak. Tehát lehet, hogy önt 30 évvel ezelőtt is bántották, de jelen pillanatban a retorikájában, a hozzáállásában inkább azokhoz vált hasonlóvá. Eddig önt ez a stílus nem jellemezte, nagyon jó lenne, ha ez ezután sem így lenne. Viszont egy fontos témát hozott ide a Parlament falai közé, ez a felsőoktatás megújításának ügye. Azt gondolom, hogy normális, civilizált emberi beszélgetésekben nem lehet azt vitatni, hogy a magyar felsőoktatás versenyképességét javítani kell, a magyar felsőoktatás versenyképességét pedig csak és kizárólag úgy lehet javítani, hogy a korábbiakhoz képest több forrást rakunk a magyar felsőoktatásba, és valljuk be itt, magunk között, ha már ezt a kifejezést használta, a felsőoktatás is egy nemzetközi piac, ezen a piacon nemzetközi együttműködések és nemzetközi versenyek vannak. Ezért nekünk az az érdekünk, hogy ezen a felsőoktatási piacon egyrészt a magyar egyetemek is versenyképesek legyenek, tőkeellátottságuk nagyobb legyen, több pénzt tudjanak fordítani a minőségi felsőoktatásra, másrészt, hogy a világ legjobb egyetemei is érdekeltek legyenek a magyar felsőoktatási térség sikerében. Mindegy, hogy ezek keletről vagy nyugatról jönnek. Most ebbe a geopolitikai összefüggésrendszerbe, ha megengedi, nem mennék bele, de azt egyetlenegy közgazdász, jogász, tudományos életben dolgozó szakember sem vitatja, hogy azok az egyetemek, amelyek a nemzetközi rangsorokban elöl szerepelnek, azok jó minőségű egyetemek, azok nem egy pártideológiát képviselnek, mindegy, hogy az Amerikai Egyesült Államokban vagy Kínában találjuk őket. Ezek jó minőségű egyetemek, amelyek elvben hozzá tudnak járulni a magyar felsőoktatás megújításához mint egyetlenegy elem. [[9.10]] Szerintem a reformnak vagy ennek a versenyképességi fordulatnak a kulcseleme az, hogy a magyar állam önmagában, annak ellenére, hogy a koronavírus-járvány gazdasági hatásaival küzdünk, úgy döntött, hogy több forrást rak a felsőoktatásra nemcsak uniós forrásokból, hanem magyar költségvetési forrásokból is, ráadásul vagyont is kapnak az egyetemek, ami a szükséges, de nem elégséges feltétele a megújulásnak. Ha megnézi, hogy például az Amerikai Egyesült Államokban az Ivy League-be tartozó egyetemek hogyan indultak az 1800-as években, érdekes módon mit fog találni? Azt, hogy alapítványi formában indultak, azt, hogy az állam alapította őket és azt, hogy az állam vagyont adott nekik. [[Dr. Mellár Tamás ingatja a fejét.]] Dehogynem! Gyárakat, földeket, és ebből indultak el. Harvard, Yale, az összes Ivy League-es egyetem így indult 150 évvel ezelőtt. [[Dr. Mellár Tamás közbeszól.]] Sajátos történelmi fejlődésünk része, hogy nekünk ezt a hiányt most kell ledolgoznunk, de készek vagyunk ledolgozni, és azzal ellentétben, ahogy az ön szövetségesei 2010 előtt a válságot kezelték, mi azt gondoljuk, hogy válságban nem a humán szektorból kell kivenni a pénzt, nem az emberektől meg a vállalkozásoktól kell elvenni a jövedelmet, hanem éppen ellenkezőleg, adót kell csökkenteni, növelni kell a jövedelmet és a humán szektorokba, így az egészségügybe és az oktatásba több forrást kell tenni. Én nem értem, hogy ez az önök részéről miért nem támogatandó. Egyébként pedig a közgazdászokra vonatkozóan, ha csak egy megjegyzést megenged, ezek a közgazdászok valami olyanról mondtak véleményt, ami jelen pillanatban nem létezik. Nincs államközi szerződés, ami alapján közgazdaságtani elemzést lehetne folytatni, hogy ez gazdaságilag racionális vagy nem Magyarország számára. Ezt a parlament fogja később megtárgyalni, önnek is lehetősége lesz elmondania a véleményét erről, de egészen addig, amíg ezek a dokumentumok nincsenek a parlament előtt, amíg ezek a tárgyalások nem zajlottak le, addig ez semmi más, csak politikai hisztériakeltés egy oktatási nemzetközi együttműködés ellen. Nem értem, hogy ez miért jó önnek, nem értem, hogy ez miért jó a balliberális oldalnak. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett az LMP képviselőcsoportjából Hohn Krisztina képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Egy fontos problémára, törvényi hibára vagy hiányosságra, vagy egyszerűen csak tévedésre szeretném felhívni a figyelmet, amelyet a többi egészségügyi szolgáltató jelzett felém az elmúlt időszakban. Komoly fennakadásokhoz vagy akár a szolgáltatás megszűnéséhez vezethet adott helyeken, ha nem történik valamilyen érdemi változás, mert úgy tűnik, hogy az országban több helyen is veszélyben van az a fajta járóbeteg-szakellátás, amelyet száz százalékban NEAK-finanszírozással látnak el az egészségügyi szolgáltatók. A szolgáltatók szerződést kötnek a NEAK-kal, természetesen a betegek nem fizetnek a szolgáltatásért. Közfeladatot látnak el, általában magántulajdonban álló egészségügyi szolgáltatókról beszélünk, tehát magántulajdonban álló ingatlanokban, saját felszereltséggel látják ezt el nagyon jó színvonalon és korszerű felszereléseket használva. Ezekkel a cégekkel szerződések jöttek létre, mert mondjuk, adott önkormányzati feladatokat vettek át. Az egészségügyi ellátás finanszírozásában a német pontot használjuk, ennek a forintértéke 2017-ig folyamatosan emelkedett, 2017 óta azonban ez stabilan 1,98 forint, azóta emelés sajnos nem történt. A finanszírozás változatlansága miatt nem tudják ezek a szolgáltatók az orvosaiknak a megemelkedett béreket kigazdálkodni, kifizetni, mivel ők kimaradtak ebből. Az állami és önkormányzati fenntartású, illetve az egyházi fenntartású szolgáltatók bekerültek a törvénybe, de ezek a kft.-k vagy egyéb más, maszek szolgáltatók nem, így sajnos félő, hogy elhagyják ezeket az orvosok, vagy egyszerűen majd szakorvosi hiány miatt nem tudják ezt folytatni. De hogy konkrét példát is mondjak, hogy ne gondolják azt képviselőtársaim, hogy ezeket csak úgy valahonnan szedtem, Pécsett az Uro-Clin Kft. például, amely 2000 óta látja el Pécs város közfinanszírozott urológiai járóbeteg-szakrendelését heti 90 szakorvosi óraszámban, illetve egyedüliként a régióban ellát, urodinamikai szakrendelést is működtet szintén közvetlen NEAK-finanszírozással, amelynek vonatkozásában ugyanilyen probléma áll fenn. Vagy megemlíthetném a Komlón működő, 1997 óta működő EÜ-MED Kft.-t is, amely egy egészségügyi szolgáltató kft., fő tevékenysége szakorvosi járóbeteg-ellátás, az ellátási területe 35 ezer ember. Ez is saját ingatlanban, saját infrastruktúrával működik, és ellát ultrahang-diagnosztikát ideggyógyászat, reumatológia, ortopédia, pszichiátria és urológia, fizioterápia, gyógytorna szakmákban. Annak idején ezt a komlói kórház és rendelőintézeti egység adta át szakorvosi hiány végett. Sajnos azonban ők is ugyanígy vannak, amint már említettem, hogy a megemelkedett, a helyesen megemelt orvosi béreket, ezt tegyük hozzá, egyszerűen már nem tudják kigazdálkodni. A kérdéseim a következők: esetleg önök elfeledkeztek ezekről a szolgáltatókról, vagy szándékosan nem emelik a finanszírozást? Ha szándékosan, akkor mi az oka, és hajlandóke esetleg felülvizsgálni ezt a helyzetet, és ezeknek a szolgáltatóknak orvosolni a problémáit? Mint mondtam, az ország egész területén többeket is érinthet, tudomásom szerint akár még az egynapos sebészeti eljárás is, ahol ilyen formátumban működik, veszélybe kerülhet. Arra kérem önt, hogy legyen szíves, válaszoljon ezekre a kérdésekre. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Képviselő asszony elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Ahogy ön is utalt rá a felszólalásában, óriási lépést tettünk, hiszen a rendszerváltás óta nem volt példa arra, hogy egy kormány érezhető és hatékony lépést tett volna a hálapénz kivezetésére azáltal, hogy radikális mértékben megemelte az orvosok bérét. Ez a többlet nyilván a jövő évi költségvetésben is látszódik, hiszen 2884 milliárd forintos, igencsak magas összeg található egészségügyi kiadásokra. Ez 1700 milliárd forinttal nagyobb, mint amit a kormányzásunk kezdetén olvashattak ezen a soron, 141 százalék. Tehát másfélszer annyit tettünk hozzá a magyar egészségügy működési költségeihez az elmúlt tíz évben, mint amennyi működési költsége az egészségügynek 2010-ben volt. Tehát másfélszer többet tettünk hozzá, mint amennyiből addig az egész egészségügyi rendszer elműködött. [[Dr. Mellár Tamás széttárja a karját.]] Széttárhatja képviselő úr a kezét, de ezek számok, tudja, és érdemes a költségvetési törvényt úgy elfogadni és úgy szavazni róla, hogy ezeket a számokat ismeri. Nos, tehát, ez egy igen jelentős emelkedés, és ennek az egyik legnagyobb tétele, ami a jövő évi emelkedési tétel, valóban az orvosok bérében és az ápolók bérében fog megjelenni, hiszen az orvosok béremelése tovább folytatódik majd erre példát fogok önnek mondani, hogy ez egy orvos esetében mit jelenthet , illetőleg az ápolóknak is január 1-jétől egy 30 százalékos béremelése lesz, és ennek a 12 hónapra tartó fedezetét a jövő évi költségvetési törvény tartalmazza. Ez egy nagyon fontos célunk. Fontos célunk volt a hálapénz megszüntetése, az orvosbérek rendezése, illetve a magánellátásban végzett tevékenység és a közellátásban végzett tevékenység szétválasztása, hogy ugyanabban a kórházi kórteremben vagy szobában ne lehessen az, hogy délelőtt állami, délután pedig magánrendelés folytatódik. Szerintem ezek olyan célok, amikkel mindenki egyet tud érteni. Ami a járóbeteg-ellátókat illeti, az államnak arra vonatkozólag van kötelezettsége, hogy a járóbeteg-ellátást biztosítsa. Van, ahol a járóbeteg-ellátás szerves része a kórház működésének, a kórházon belül történik ez az ellátás. Van, ahol az önkormányzat maga szervezi meg, és van, ahol egy külső egészségügyi szolgáltatóval szerződik, amik adott esetben azok a kft.-k is lehetnek, amiket ön mondott ez legtöbb esetben orvosok által létrehozott közös vállalkozás, vagy egyvalaki által létrehozott, többek által üzemeltett vállalkozás , és az állam, bármilyen formában történik ez a szakorvosi ellátás, minden formában ugyanúgy finanszírozza. [[9.20]] Ugyanúgy finanszírozza, ha kórházban van, ugyanúgy finanszírozza, ha önkormányzatnál van, és ugyanúgy finanszírozza, hogyha egy egészségszolgáltató egy másik egészségszolgáltatóval szerződik ennek a szolgáltatásnak az ellátására. Tehát nem lehet azt mondani, hogy az a típus, amiről ön beszélt, az más helyzetben lenne, mint ha egy kórházban teszik ugyanezt, hiszen a finanszírozási körülményei, a működésének a körülményei, a NEAK finanszírozása ugyanaz. Nem mondhatják azt ezek a külsőbb szolgáltatók, hogy ők rossz helyzetbe kerültek, hiszen ott van egy másik modell erre, az önkormányzati vagy a kórházon belüli járóbeteg-rendelő, amely továbbra is működik, és a megemelt fizetéseket fizeti az alkalmazottainak. Nyilvánvalóan adott esetben sokféle adottsága van egy-egy országrésznek, egy-egy városnak, másfajta feladatokat visznek egyes rendelők, de a finanszírozásuk mindenhol ugyanaz, és nem mondhatja egyik szektorban sem senki, hogy ő rosszabb helyzetbe kerülne. Ami az orvosszámot illeti, hiszen ön azt mondta, hogy bizonyos helyeken az orvosok hiánya miatt választották ezt a formát. Szerencsére ma már Magyarországon jóval több orvos dolgozik, mint tíz esztendővel ezelőtt, hiszen míg az elődeink sajnos valóban leépítették Magyarországon az orvosok számát, 37 295-ről 33 943-ra, addig az elmúlt években növekedett a Magyarországon dolgozó, Magyarországon működési engedéllyel rendelkező orvosok száma, köszönhetően annak is, hogy béremelések voltak; köszönhetően annak is, hogy többen végeztek az egyetemen; és nagymértékben köszönhetően annak is, hogy kevesebben mentek külföldre. Ha ugyanaz a tendencia folytatódott volna, és ugyanannyi orvos ment volna külföldre 2011-ben, ’12-ben, ’13-ban és a legutóbbi években is, mint ahányan 2010-ben, a szocialista kormányzás utolsó évében mentek külföldre, akkor 3200-zal kevesebb orvos lenne Magyarországon. Tehát ez is segített sok mindenkinek, aki bármilyen orvosi ellátást szervez, hogy van már több orvos, akiket ezen szolgáltatások, közszolgáltatások nyújtásához igénybe lehet venni vagy meg lehet bízni. [[Hohn Krisztina közbeszól.]] Úgyhogy, tisztelt képviselő asszony, szerencsére nőnek a bérek az egészségügyben. Annak ellenére, hogy a világ minden országa nagy nehézségekkel küzd a koronavírus-járvány miatt, Magyarország nem úgy kezelte ezt a válságot, mint azok, akikkel ön most itt egy padsorban üldögél, akik elvettek bért az orvosoktól és elvettek bért az ápolóktól, hanem úgy kezeltük, hogy jövőre 30 százalékkal nő az ápolók bére, az orvosok bére pedig duplájára emelkedik, tisztelt képviselő asszony. És azok az ellátások, amelyeket ön említett, a 10 év alatt 141 százalékkal megemelkedett forrásokból szektorsemlegesen továbbra is finanszírozásra kerülnek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjából Bősz Anett képviselő asszony jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Urak! Az 55. zsoltár 6. verse úgy szól: „Félelem és rettegés esett én reám, és borzadály vett körül engem.” Ahogy elnézem a kormánypárti képviselőtársak elmúlt néhány hónapban tanúsított viselkedését, azt kell hogy mondjam, hogy olyan, mintha önökről szólna ez a mondat, ugyanis önök, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, már nem tudják elrejteni, hogy félnek. [[Zaj a kormánypártok padsoraiból.]] Nem pusztán attól félnek, hogy elveszítik a hatalmat, de szemlátomást felkészültek ennek következményeire, és jó előre felkészültek arra is, hogy a legkisebb vesztességgel ússzák meg a kormányváltást. Nem az a demokrata, tisztelt képviselőtársaim, aki szabad választáson elnyeri a hatalmat, hanem az, aki kész szabad választáson azt elveszíteni is emelt fővel, de önök félnek attól, hogy szabad választásokon mérettessenek meg, ezért történt az, hogy az egyik első intézkedésük az volt, hogy átalakították a választási rendszert úgy, hogy az önöknek kedvezzen. [[Dr. Orbán Balázs: Miért ülsz bent a parlamentben? Miért veszed fel a fizetést? Miért indulsz a választáson?]] Ezért történik az, hogy ma már nincsen olyan nemzetközi szakértő, nincsen olyan megfigyelő, aki a magyar választási rendszert tisztának minősítené. Önök félnek, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, ezért változtatták meg egyoldalúan a közhatalom szerkezetét. [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Diktatúra…]] Erről szólnak a köztársasági elnökre, az Alkotmánybíróságra, a költségvetésre vonatkozó szabályok és a személyi döntések is. Önök félnek a felelősségre vonástól, mert megvalósították, amit a Magyar Köztársaság alkotmánya kiirtott, és ezt az önök Alaptörvénye is átvette, a hatalom kizárólagos gyakorlására való törekvést. E törekvésük sok tekintetben sikerrel járt. Önök azt mondják, hogy a jogállamiság csak egy furkósbot az EU kezében, de akkor felvetek néhány kérdést, tisztelt államtitkár urak. Akkor miért törekednek a bírói függetlenség letörésére? Miért nem mernek vitázni a parlamenti bizottságokban? Miért ültették az Állami Számvevőszék élére a korábbi fideszes frakcióvezetőt? [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Frakcióvezető?]] Önök félnek, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, hogy az elkövetett bűnökért, amik az elmúlt 11 évben itt hevertek előttünk, a NER kegyeltjei közül néhányan büntetőjogi felelősséggel is fognak tartozni, mert nem igaz, hogy minden képviselőtársuk, minden barátjuk és minden üzletfelük gazdagodása jogszerű lett volna. Éppen ezért tették elmozdíthatatlanná a legfőbb ügyészt, aki szintúgy az önök barátja, és ezért tették lehetetlenné alaptörvényi szinten az Európai Ügyészséghez való csatlakozásunkat. Éppen ezen a héten hullik ránk az a szégyen, hogy azon rendkívül kevesek közé tartozunk az Európai Unióban, tisztelt államtitkár urak, akik nem kíváncsiak az Európai Ügyészséghez való csatlakozásra. Teszem fel a kérdést, hogy: miért? Önök félnek attól, hogy ellenzékbe szorulva pénzszűkében lesznek, ezért tartalékolnak, ráadásul közpénzből. Erről szól az egyetemek alapítványba szervezése, az önök által csak új nemzeti nagytőkéseknek nevezett réteg feltőkésítése, a baráti egyházak hatalmas költségvetési forrásokkal való ellátása, mialatt sok kisegyházat jelentős joghátrányok, illetve financiális hátrányok érnek. [[Nacsa Lőrinc: Igazi DK-s…]] Tisztelt Képviselőtársam! Hogyha nem mondanék igazat, akkor ön nem kezdte volna bekiabálással a feledik percben ezt a felszólalást, ami még mindig tart. Önök félnek attól, hogy hatalomváltás esetén csatlakoznánk az eurózónához, amivel a Nemzeti Bank elesne a forint nemzetközi piacon történő gyengítéséből származó és onnan kinyerhető extraprofittól. Ezért rögzíti az Alaptörvény, hogy Magyarország fizetőeszköze a forint. Önök félnek attól is, hogy megváltozik a világ, amit önök olyan gondosan igazítottak a saját igényeikhez, és ahhoz a nagyjából 2,5 millió emberhez, akiktől önök várják jövőre is a szavazatokat; ahhoz a 2,5 millió emberhez, akik közé tartoznak például a jelenlegi családpolitika kegyeltjei. [[Dr. Rétvári Bence: Több gumilövedéket, mi?]] De sajnos ez a társadalmi csoport egyébként rendkívül heterogén. Itt is megjelenik a fenyegetés, itt is megjelenik az [[Dr. Rétvári Bence: Ki fenyeget? Ő fenyeget vagy mi fenyegetünk? Nem tudom teljesen megkülönböztetni…]] , amit önök rendre megvalósítottak a kormányzásuk során. Igenis várnak azoktól is szavazatokat, akiknek azt mondják, hogy holnap már nem kell a közmunkára jelentkezni, hogyha nem szavaznak a Fideszre, tisztelt közmunkások ott a végeken. A Demokratikus Koalíció és a liberálisok közösen küzdenek egy olyan Magyarországért [[Dr. Völner Pál: Mi van Karácsonnyal?]] , amelyik ezt meg fogja változtatni. Közösen küzdünk egy olyan Magyarországért, ahol nemcsak az egyéni, de a társadalmi jogsérelmeknek is végre gátat szabhatunk, és egy olyan Magyarországot teremthetünk közösen, amelynek része az, hogy mindenki kivétel nélkül kihúzhatja magát, nemcsak azok, akik tetszenek ennek a kormányzatnak. Én abban bízom egyébként, hogy a közös miniszterelnök-jelöltünk, Dobrev Klára is egy ilyen Magyarországért tud megküzdeni, nemcsak az előválasztás során, hanem 2022 után, és újra tudjuk építeni a Magyar Köztársaságot. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Képviselő asszony elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Völner Pál államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon sok mindent hallhattunk ebben az öt percben; akár a múlt tévedéseiből is levezethetjük a jelen tévedéseit, amelyek elhangzottak. Itt elhangzott, hogy mi például csak a legrégebbi az Alaptörvényt bebetonoztuk, és hogy azért nem csatlakozunk az uniós ügyészséghez, mert az ügyészség az Alaptörvénnyel vált… 1955 óta független a magyar ügyészség, és a parlament alá van rendelve. Tehát gyakorlatilag mondhatjuk, hogy ez egy közjogi hagyomány. Csak ezzel szeretnék rávilágítani arra, hogy talán kicsit pontosabb adatokkal kellene dolgozni, amikor egy ilyen parlamenti felszólalásra kerül sor, hogy tényekről tudjunk vitatkozni. Elhangzott, hogy a Fidesz-frakció vezetőjét, nem tudom, minek neveztük ki, és nem tudom, hogy melyiket egyébként, mert ilyen, ha végignézzük az elmúlt 30 év történetét, nincs. Tehát nehéz így vitatkoznom képviselő asszonnyal, amikor ilyenekkel találkozom. A választási rendszerrel kezdte a felszólalását. Hogyha a választási rendszerre is gondolunk, gyakorlatilag még a pártállami rendszerben került kialakításra az a választási rendszer, az a választókerületihatárvonal-rendszer, egy minisztertanácsi rendeletben, amit egészen 2010-ig cipeltünk, és alkotmánybírósági döntés kötelezte a parlamentet arra, hogy ezt meg kell változtatni. Gyakorlatilag a parlament mindvégig mulasztásban volt, és most sikerült kialakítani olyat, ahol gyakorlatilag az angol rendszerből ismert, úgynevezett rothadt választókerületek megszüntetésre kerültek, ahol feleannyi vokssal lehetett mandátumhoz jutni, mint adott esetben egy másik választókerületben. [[9.30]] Tehát amikor arról beszélünk, hogy mit tettünk a választójog területén, akkor gyakorlatilag tisztábbá, átláthatóbbá, demokratikusabbá tettük az egészet. És arról beszélni, hogy mi demokratikus és mi nem, meg hogy gyakorlatilag demokratikusan választottak meg… az gyakorlatilag újból megméretteti magát a demokratikus választásokon; megtörtént. 1990 óta mindig demokratikus választások jöttek, ezeken a Fidesz mindig részt vett, gyakorlatilag elindult. Önállóan indult, önálló jelöltekkel, önálló miniszterelnök-jelölttel. Mindig megvolt a bátorság bennünk, hogy ezt megtegyük, és hál’ istennek, a választók ezt értékelték is, hiszen a legutóbbi választáson kétharmados többséggel akár a régi választójogi rendszerről, akár az újról beszélünk bizalmat szavaztak ennek a pártszövetségnek, hogy kormányon az ország felemelkedését tudja biztosítani. Amikor önök arról beszélnek, hogy megváltoztatják ezt az országot, akkor meg kell nézni, hogy milyen referenciákkal bírnak. Van egy fő-fő emberük, Gyurcsány Ferencnek hívják, akinek 2002 óta megvannak a referenciái, kezdve a 23 millió románnal, akivel fenyegette Magyarországot, odáig, hogy elmondta Őszödön a nevezetes beszédét, amit ő igazságbeszédnek tart. Mi továbbra is azt tartjuk, hogy elmondta, hogy mennyit hazudott, és utána is ugyanezt folytatta. Egyébként ez nem egy nyilvános beszéd volt, kiszivárgott beszéd volt, és utána csodálkoztak, hogy belebuktak, gyakorlatilag az összes választást elbukták azóta. Azóta is cipelik ennek a terheit, meg Gyurcsány Ferencet is. Hát, cipeljék tovább, és gyakorlatilag, ha a változtatás alatt azt értik, amit ő csinált annak idején, akkor jó reményekkel mehetünk neki mi a 2022-es választásoknak, mert mindazok, akik szembesülnek azzal, hogy gyakorlatilag jólétet hazudott, majd utána levitte az áfakulcsokat, mielőtt a választások voltak, majd utána rögtön megemelte, és gyakorlatilag szembehazudta az egész világot azzal, hogy milyen itt a gazdasági helyzet emlékszünk a pumára meg mindenféle kifejezésekre, amivel még a nemzetközi sajtót is megtévesztették, hogy milyen gazdasági virágzás van Magyarországon , és erre jött egy olyan gazdasági válság, amibe belerokkant az ország, ahol önök béreket, nyugdíjakat vontak meg, inflációt növeltek. Munkahelyek: 12 százalékos munkanélküliséget produkáltak. Ha ezt akarják, hogy újból ez a változás legyen, erre minden egészséges magyar ember nemet fog mondani. Gyakorlatilag, amikor arról beszélnek, hogy milyen a gazdaságpolitikánk, hogy van nekünk nemzeti gazdaságpolitikánk, hogy azt mondjuk, hogy a nemzeti tőke fontosabb mint a multinacionális tőke térnyerése, mert pont az védi meg a magyar munkahelyeket, hogy a képződő jövedelmek itt maradnak, itt forgatják őket vissza, akkor látható, hogy mi itt két külön világban élünk, és reméljük, hogy ezt a választók folyamatosan látták, látják, és látni fogják, és arra fognak szavazni, hogy továbbra is az ő életszínvonaluk emelkedjen, és ne az önöké, és ne a multiké. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Az MSZP képviselőcsoportjából napirend előtti felszólalásra jelentkezett Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony. Parancsoljon képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársak! Völner államtitkár úrnak egyetlen mondatával tudok egyetérteni, amit a végén mondott, hogy tényleg két külön világban élünk. Csak amikor az ember készül ezekre a felszólalásokra, és az elmúlt heteket-hónapokat vizsgálja én általában az egészségügy témájában szólaltam fel az utolsó hónapokban , mindig felteszem a kérdést magamban: tényleg ennyire két különböző világot látunk? Tényleg ennyire nem szembesülnek a valósággal, ami ma Magyarországon történik? Ennyire nem kapnak önök is a választóktól olyan leveleket, amiket mi kaptunk, olyan történeteket, amiket mi kapunk? Engedjenek meg egy mondatot, hogy ezzel kezdjem megint a felszólalásomat! És ezt mondhatnám, hogy ez a mondat, amit Kásler miniszter úr mondott, talán mindüket jellemzi az elmúlt egy évben: a járvány egész folyamatában helyes döntések voltak, helyes helyzetelemzések voltak, tehát nem tudok mondani visszatekintve az elmúlt egy évre egyetlenegy olyan körülményt sem, amit ne helyesen ítéltünk volna meg. Tudják, ha ezt a mondatot így folyamatosan ismételgetem, akkor fel kell tenni magamban azt a kérdést, hogy talán az a jó barátom, akit múlt héten temettek és annak családja vajon ugyanígy ítélie meg. Mert ha megkapta volna időben ezt az orvosi ellátást, amit a járvány miatt nem kaphatott meg, amit az orvos ki is mondott, talán nem kellett volna múlt héten eltemetni. Talán az a jó ismerősöm, aki most már harmadik hónapja vár egy kiszakadt sérvműtétre, háromnegyed évvel ezelőtt műtötték, és konkrétan közölték vele januárban, hogy nem fogják megműteni csak akkor, ha életveszélyes állapotba kerül… hála a jó égnek, azóta most már feloldották a tilalmat a műtétek kapcsán, és jövő héten megy műtétre; túlélte ezt a három hónapot. És mondom ezt mindig önöknek azért, mert igen, védekezni kellett, kellett intézkedéseket meghozni a járvánnyal kapcsolatban, de olyan nem fordulhatott volna elő Magyarországon, hogy ellátatlanul maradjanak betegek. Ezt is mondta a miniszterük, hogy… bár hozzáteszem, hogy azt is nagy kérdőjellel teszem már fel, hogy tényleg, Kásler Miklós minek a minisztere, mert az egészségügyért most már Gulyás Gergelytől kezdve, Szijjártó Pétertől Pintér Sándorig, Palkovicstól kezdve mindenki felel, és elveszünk már abban a sok minisztériumban és miniszterben, hogy kihez is kell most már fordulni, hogyha egyáltalán kérdéseket kívánunk feltenni. Gulyás minisztert azért említettem most, mert ő még eddig nem nagyon foglalkozott az egészségüggyel, mert pontosan ma fogunk tárgyalni két olyan törvényt, ami érinti az egészségügyet: az egyik a meddőségi centrumok megváltoztatása; még két magáncentrumot fognak államosítani, a másik meg a gyógyszertámogatások megváltoztatása, és Gulyás miniszter jegyzi ezt a törvénymódosítást. Akkor felteszem a kérdést, államtitkár úr, hogy egyszer válaszoljanak már rá, hogy egyáltalán Kásler miniszter mit csinál. A másik, hogy május 31-én járt le az a határidő… menjünk egy kicsit vissza az időben, március 1-jével kellett az új egészségügyi jogviszonyt aláírni az egészségügyi dolgozóknak. Igaz, hogy a mai napig nem tudjuk, hogy 4 ezer vagy 5500 egészségügyi dolgozó nem írta alá ezt a szerződést, és hagyta ott az egészségügyi pályáját egyik pillanatról a másikra, de azzal is tisztában vagyunk, hogy vannak olyan egészségügyi dolgozók is tömegével, akik olyan záradékkal látták el az új szerződést, hogy május 31-éig határidőt adnak önöknek, hogy tisztázódjon, hogy hogyan is fog alakulni az ő helyzetük. Államtitkár úr, azon kívül, hogy szeretném megkérdezni, hogy mit csinál Kásler miniszter úr, mert szeretnénk ezt már tudni, tude arra választ adni, hogy a tegnapi nap folyamán hányan voltak olyan egészségügyi dolgozók, akik konkrétan megint felálltak és otthagyták az amúgy is romokban heverő egészségügyet. Államtitkár úr, azért mondom én ezt, mert hiába mondta, és most tegyük félre, hogy ellenzéki politikusok figyelmeztették önöket; tegyük félre ezeket. De maga a szakma figyelmeztette önöket, hogy ennek súlyos következményei lesznek, hogy ez a szolgálati jogviszony egyik napról a másikra bevezetésre került úgy, hogy nem hallgatták meg a szakmát, és mondhatja, hogy a MOK-kal egyeztettek, ez nem igaz. Nem arról egyeztettek, ami a vége lett a törvénynek. Mert önök ezt nagyon jól csinálják: eljátsszák, hogy egyeztetnek, eljátsszák azt, hogy azokat a javaslatokat beépítik a törvénybe, majd két nap múlva kiderül, hogy semmi köze nincs annak az elfogadott törvénynek ahhoz, amit a szakma ajánl. Én konkrétan elmondhatom, államtitkár úr, hogy ha önök nem látják azt, hogy milyen baj van az egészségügyben, akkor azt kell mondanom, hogy gátlástalanná váltak, és teljes mértékben megrészegültek a hatalomtól. Ez elfogadhatatlan! [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Mert az egészségügy nem várhat tovább azzal kapcsolatban, hogy olyan átalakítások történjenek meg, amelyek tényleg az emberek hasznára válnak. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A képviselő asszony napirend előtti felszólalására a kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Össze lehet hasonlítani a kormányzatok egészségügyi teljesítményét. Mi több mint 70 kórházat felújítottunk, és új szuperkórházat építünk Dél-Budán, és emellett Budapesten még több helyszínen; önök bezártak négy kórházat, tisztelt képviselő asszony. Mi építjük és felújítjuk a kórházakat, önök bezártak négy kórházat Magyarországon. Önök csökkentették az orvosok bérét, önök csökkentették az ápolók bérét. Ön most mondhat itt szép szavakat, de valójában önök pénzt vettek el az orvosoktól, pénzt vettek el az ápolóktól. [[Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból: Így van!]] Összesen 6 ezer egészségügyi dolgozót tettek akkor utcára, amikor 16 ezer fekvőbetegágyat felszámoltak a magyar kórházakban, többek között azokat is, amelyeket a bezárt kórházakban számoltak föl, tisztelt képviselő asszony. Önök, amikor kormányon voltak, az ápolóktól is elvettek, az orvosoktól is elvettek. Ebben a ciklusban az ápolók bérét 72 százalékkal emeljük, az orvosok bére pedig több mint a duplájára emelkedik, és ezzel együtt végre, 70 év után ki tudjuk vezetni a hálapénzt is Magyarországon. [[9.40]] Tisztelt Képviselő Asszony! Az önök szavai és a teljesítménye pont ellentétes. Többek között miért? Mert önök az egészségügyi kasszából csak elvettek. Azt akarták, hogy az emberek a zsebükből minél többet fizessenek az egészségügyért. Ez volt a vizitdíj és a kórházi napidíj, amit csak a népszavazás tudott eltörölni, tisztelt képviselő asszony. [[Bangóné Borbély Ildikó folyamatosan közbeszól.]] Ön azt mondja, hogy önök az emberekkel mindig közeli kapcsolatban vannak. Hát akkor hogy lehetséges, hogy olyan intézkedéseket vezettek be kórházi napidíjjal és vizitdíjjal, amit az emberek elsöprő többsége egy pillanat alatt elsöpört, és utána pedig önöket is elsöpörte? Az SZDSZ pedig meg is szűnt utána, tisztelt képviselő asszony. Ezzel szemben mi növeltük az egészségügyi forrásokat. Az OECD kimutatása szerint az önök kormányzata volt az egyetlen a fejlett országok között, aki az egy főre eső GDP-arányos egészségügyi kiadásokat csökkentette. Nem volt még egy olyan kormányzat, csak a Gyurcsány-Bajnai-kormány, amely csökkentette az egészségügyi ráfordításokat, minden más kormány egy kicsi mértékben vagy nagyobb mértékben, de növelte. Önökön kívül egy sem volt, amelyik csökkentette volna. Ehhez képest 2010 óta 141 százalékkal emelkedett az egészségügyi ráfordítások értéke a költségvetésben. Nézze meg a 2010-es költségvetést, amit önök terjesztettek be, és nézze meg a ’22-es költségvetést, amiről heteken belül szavazni fogunk, amit mi terjesztettünk be! Hasonlítsa össze a két számot! Azt fogja látni, hogy közel két és félszerese a mostani szám az akkorinak. Magyarul, több került bele többletként az egészségügyi kasszába 2010 óta, mint amennyi pénz az egészségügyi kasszában 2010-ben volt az előző évtizedek után, tisztelt képviselő asszony. Ezek után öntől teljesen hiteltelen, hogy ilyen kérdésekről beszél. Ma már itt elmondtam, de úgy látom, önnek is érdemes elmondani: önök a kormányzásuk kezdetén úgy indultak el, hogy 37 295 orvos volt Magyarországon, 37 ezer! És úgy fejezték be a kormányzásukat 2010-ben, hogy 33 943 orvos volt, tehát önöknek sikerült több ezerrel csökkenteni, legalább 3500-zal csökkenteni a dolgozó orvosok számát, mert elbocsátották őket, mert elvették a fizetésüket, mert felszámolták a munkahelyüket. Ezért csökkent az orvosok száma, míg azóta emelkedett, közel 5 ezerrel emelkedett a dolgozó, működési engedéllyel rendelkező orvosok száma. Tisztelt Képviselő Asszony! Természetesen azzal mindenki egyetért, amit ön mond, hogy legyen több orvos, aki gyógyít, csakhogy önök a saját idejükben csökkentették az orvosok számát, és csökkentették az orvosok fizetését is. A leghatározottabban visszautasítom, tisztelt képviselő asszony, amit ön a magyar védekezésről mondott. Ön megint, ahogy lekicsinyelte az egész magyar egészségügyet a felszólalása második felében [[Bangóné Borbély Ildikó folyamatosan közbeszól.]] , úgy a magyar egészségügy védekezés során tanúsított eredményeit is vagy hozott eredményt is teljes mértékben lesöpörte, és azt mondta, hogy ez minősíthetetlen, és rosszabb, mint más országok teljesítménye. Akkor, amikor más országokban a kórházi parkolókban lélegeztették a betegeket noninvazív lélegeztetőgéppel; akkor, amikor más országokban vonattal szállították vidékről a fővárosba a betegeket, mert annyi volt; akkor, amikor más országok külföldről hívtak be orvosokat, mert nem tudták ellátni a betegeiket; külföldről hívtak be ápolókat, mert nem tudták ellátni a betegeiket, vagy a betegeiket szállították külföldre, mert nem tudták ellátni a saját betegeiket; akkor, amikor, mondjuk, Angliában fél évig szüneteltek a népegészségügyi szűrővizsgálatok; akkor, amikor [[Bangóné Borbély Ildikó folyamatosan közbeszól.]] Franciaországban valódi rákos betegeknél sürgős beavatkozásokat is elhalasztottak, nem tudtak elvégezni a koronavírus-járvány alatt a koronavírusos betegek ellátása mellett, Magyarországon továbbra is minden sürgős, minden életmentő beavatkozás megtörtént. Minden olyan beavatkozás megtörtént, amely az egészségi állapot megóvásához szükséges. És eközben önök mit csináltak? Kamuvideókkal vádolták az egészségügyi dolgozókat, álhíreket terjesztettek, ott akadályozták a védekezést, ahol tudták [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ide a parlamentbe pedig egy oltásellenes határozati javaslatot terjesztettek be, amit azóta sem vontak vissza. Ha valaki nehezítette a védekezést, azok önök voltak, nem a magyar orvosok, nem a magyar ápolók és nem az operatív törzs. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik képviselőcsoportjából Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előbb egy napirend előtti felszólalásra Orbán államtitkár úr azt válaszolta, hogy nem a vállalkozóktól kell elvenni a jövedelmet, adót kell csökkenteni, és így kell a gazdasági válságból kilábalni. Azt gondolom, hogy ezzel maximálisan egyetértünk, csak a cselekedetek és a tettek nem ugyanazt mutatják, amely szavak elhangzanak itt, a Ház falai között. A tegnapi napon megszűnt ugyanis az ágazati bértámogatási program, és ugyan lesz a mai naptól egy új bértámogatási program a vállalkozók részére, de azért nézzük meg, hogy mit is tettek önök az elmúlt időszakban novembertől, hogyan segítették önök a vállalkozásokat! Amikor azt halljuk, hogy 30 ezer vállalkozás kapott bértámogatást és egyéb támogatásokat a kormányzattól, akkor tegyük mellé azt a számot is, hogy 1 millió 800 ezer gazdálkodó szervezet van ma Magyarországon, tehát akkor 1,6 százaléka a vállalkozásoknak az, amely bértámogatást vagy bármilyen segítséget kapott a kormányzattól. Azt is tegyük mellé, hogy 87 milliárd forint az az összeg, amelyet önök támogatásra kifizettek, emellé a vadászati világkiállítás összegét tenném, ami 75 milliárd forint. Akkor el kellene azon gondolkozni, hogy akkor valóban igaze az, hogy önök a vállalkozóknál akarják hagyni a jövedelmet, őket kell támogatni, és adót kell csökkenteni. A tegnapi napon lejárt a vállalkozók, a katások és az olyan vállalkozások adócsökkentése, hogy az elmúlt időszakban nem kellett nekik adót fizetni meghatározott TEÁOR-számok alapján, ennek is vége van. Tehát eljutottunk oda, hogy a pandémia, a veszélyhelyzet még tart, önök most kitolták még tovább, egészen őszig, de a vállalkozások ott maradtak egymagukban, majd aztán elindul ez a vállalatok munkaerő-támogatása a mai naptól, aztán hogy majd kik fogják tudni ezt igénybe venni, arra azért van már egyfajta gyanúnk, és élünk azzal a gondolattal, amely itt, a Ház falai között már többször bebizonyosodott, hogy amikor erre gondolunk, akkor az mindig igaz lesz, hogy van egy meghatározott kör, aki aztán majd részesül ezekből a támogatásokból. Tehát eljutottunk oda, hogy amit önök mondanak és amit önök tesznek, az nem igaz, de nem is vagyunk ettől meglepődve, hiszen Orbán Viktor miniszterelnök úr is már utalt arra, hogy mindig azt kell nézni, hogy önök mit tesznek és nemcsak a Ház falai között, hanem a Ház falain kívül is. Nem véletlen, hogy ezt hoztuk ma a parlamentbe, mert a gazdasági válság egyre mélyül, még ha önök ezt egy ilyen rózsaszín felhőbe is igyekeznek belecsomagolni, és azt mondják mindenkinek a kormánypropagandán keresztül, megvezetve a magyar embereket, hogy minden a legnagyobb rendben. Hiába mondják azt, hogy 12 meg 14 százalékkal bővül majd a gazdaság, persze, majd meglátjuk, hiszen a szavak elbírnak mindent, de majd amikor a számok valóban feljönnek, és a statisztika majd az igazságot megmutatja, akkor láthatjuk azt, ahogy egyébként tavaly is elszállt az államadósság, és a költségvetési hiány is az egekbe szökött, akkor el lehet kezdeni arról gondolkodni, hogy hova tovább Magyarország. Szintén a munkaerőpiacra visszautalva csak egy olyan statisztikai adat, amit az önök Központi Statisztikai Hivatala előadott: márciusról áprilisra 57 ezer magyar munkavállaló veszítette el az állását, és ezzel került kilátástalan helyzetbe, családok kerültek kilátástalan helyzetbe. A hitelmoratóriumot ugyan most megint meghosszabbították, de mi lesz utána? Miért nem hívják fel a magyar emberek figyelmét, hogy minden esetben nézzenek utána, hogy milyen feltételekkel lehet ezeket igénybe venni? De visszautalva tehát a vállalkozásokra, bízom benne, hogy Schanda államtitkár úr majd kielégítő választ ad arra a kérdésemre, hogy valóban úgy gondolják, hogy segítetteke a vállalkozásoknak. Még egyszer mondom, közel kétmillió vállalkozás van ma Magyarországon. Tisztelettel kérem államtitkár urat, hogy legalább legyen egy kicsit kreatív, amikor elkezdi a baloldalizást és a gyurcsányozást. A siófoki Fidesz legalább már annyiban kreatív volt, hogy ezerarcú aliennek hív. Nincs ezzel semmi baj, mi bírjuk a kritikát, csak most már legyenek egy kicsit kreatívak, és tényleg a kérdésre válaszoljanak! [[Folyamatos közbeszólások a kormánypárti sorokból.]] Merthogy elmondják, hogy ki mit csinált ezelőtt 12 évvel, 15 meg 18 évvel. Arról kellene beszélni, hogy önök mit csináltak itt a parlamentben 11 éven keresztül, miért engedték el a magyar munkavállalók kezét, miért engedték el a magyar családok kezét, és miért engedték el a magyar gazdasági szereplők kezét. Várom államtitkár úr érdemi válaszát. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Képviselő asszony kérésének megfelelően a választ Schanda Tamás államtitkár úr fogja megadni. [[Derültség.]] Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Álságos az ön felszólalása, igazi baloldali duma [[Derültség a kormánypárti sorokban.]] , hiszen önnek volt lehetősége arra, hogy támogassa a magyar vállalatokat, támogassa az ágazati bértámogatás programját, támogassa a hitelmoratóriumot. És mit tett ön? A komplett frakciójával nemet mondott arra, hogy fenntartsuk a hitelmoratóriumot, ami több mint félmillió céget és közel másfél millió családot véd. Ön erre nemet mondott. Ezek után föláll az Országgyűlésben és számonkéri rajtunk az intézkedéseket. [[9.50]] Tisztelt Képviselő Asszony! Ez egészen méltatlan, farizeus viselkedés. Arról is beszéljünk, hogy az ágazati bértámogatási program 30 ezer cég és 180 ezer munkavállalónak a munkahelyét védte, a munkabérnek a felét tudtuk kifizetni, de a kormány a járulékokat is elengedte, így az összes költség kétharmadát biztosítani tudtuk. Míg mi ezt biztosítottuk, míg mi adtuk ezt a támogatást a cégeknek, aközben mit csináltak az önök önkormányzatai, tisztelt képviselő asszony! Nézzük meg! Mit csináltak? Egyrészt adókat akartak emelni ezeknek a cégeknek, adókat akartak emelni, másrészt pedig a kormányzati bértámogatásokat inkasszálták a cégek számlájáról. Egészen méltatlan, egészen méltatlan, hogy még ezzel is akadályozni akarták a kormányzati segítséget! Ráadásul ön szándékosan álhírt terjeszt, amikor a vadászati világkiállítással próbálja összehasonlítani a különböző költségeket, ugyanis ön is pontosan tudja, hogy a vadászati világkiállítás 17 milliárd forintba kerül, nem pedig abba a számba, amit ön itt a felszólalásában említett. Ráadásul egy olyan eseményről van egyébként szó, amelyik fontos 2021-ben a turizmus újraindításának szempontjából is. Tisztelt Képviselő Asszony! Ön azzal sem mond igazat, amikor azt mondja, hogy kizárólag az ágazati bértámogatással segítettük a magyar gazdaság újraindítását és a megerősödését. Azt lehet mondani, hogy tavaly 4000 milliárd forintot fordítottunk a gazdaság megerősítésére és a gazdaság újraindítására, számtalan programmal, beruházástámogatással, munkabér-támogatással, fejlesztési lehetőségekkel, fejlesztési hitelekkel mind-mind ott álltunk a gazdaság szereplői mellett. Ha csak egy programot még említhetek, hiszen a kutatás-fejlesztési bértámogatás egy szintén különösen fontos programunk volt és bértámogatás-jellegű, amiről ön szándékosan nem beszél, itt összesen 21 ezer mérnök és kutató munkahelyét tudtuk megőrizni; olyan csapatokat, olyan kutatás-fejlesztési csapatokat, amelyek bizony most nagyon-nagyon jól jönnek, amikor a világban verseny van, és amikor mindenki az újraindítással foglalkozik. Tisztelt Képviselő Asszony! Említhetnénk a gazdaság-újraindítási akciótervből a hitelmoratóriumot, amiről már volt szó, valóban meghosszabbítottuk, most már 17 hónapig védi a családokat és a vállalkozásokat. De beszélhetnénk a lakásáfáról, a lakásfelújítási programról, a 13. havi nyugdíj visszaépítéséről vagy akár a 25 év alattiak személyijövedelemadó-mentességéről vagy akár arról a programunkról, amelyik a kisvállalkozások számára nyújt akár 10 millió forintos, nullaszázalékos, kamatmentes hitelt. Ezek a valódi segítségek. Tisztelt Képviselő Asszony! Az is jól látható, hogy ezeknek az intézkedéseknek az ön által elhazudott eredményei azért mindenki számára láthatóak, hiszen 2021 márciusában újra 4 százalékra csökkent a munkanélküliség Magyarországon, ami jóval alacsonyabb, majdnem a fele, mint az uniós átlag, az euróövezeti átlagnak meg kevesebb mint a fele, az 8,1 százalék. 2021 áprilisában a foglalkoztatottak száma 4 millió 559 ezer fő volt, ami pedig meghaladja az egy évvel ezelőtti számot is, nem is kevéssel, 36 ezerrel. Ez azt jelenti, hogy Magyarország elérte a foglalkoztatásban azt a szintet, ahol a válság előtt volt. Tettük ezt a munkaadókkal és a munkavállalókkal összefogva, de önök nélkül, mert önök soha nem segítenek. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! A KDNP képviselőcsoportjából napirend előtti felszólalásra Juhász Hajnalka képviselő asszony jelentkezett. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Május 21-én Magyarország átvette az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának elnökségi feladatait. Ez egy óriási lehetőség egy ország számára és Magyarország Kormánya számára, hogy értékrendjét, értékeit be tudja mutatni ebben az öt hónapban. Az Európa Tanács esetében fontos azt hangsúlyoznunk, hogy az 1949-ben a londoni egyezménnyel létrejött nemzetközi szervezet a kontinensünk legnagyobb nemzetközi szervezete; Vatikán, Koszovó és Fehéroroszország kivételével valamennyi európai ország a tagja. Büszkék lehetünk elnökségi prioritásainkra, egyedülálló prioritásokat fogalmazott meg a magyar elnökség, ezek között a nemzeti kisebbségek jogainak védelme, a vallásközi párbeszéd, ahol lehetőségünk van a humanitárius segítségnyújtási programunk, a Hungary Helps programunk bemutatására, az egyedülálló családtámogatási rendszerünket az ifjúsági és a gyermekjogok, a családi értékek védelme mellett is büszkén mutathatjuk meg, valamint emellett lehetőség nyílik a jövő kihívásaira a kiberbűnözés, a digitalizációs versenyképesség és nem utolsósorban a környezetvédelem vonatkozásában, a fenntarthatóság és az egészséges környezethez való jog. Azért is különösen büszkék lehetünk a nemzeti kisebbségek jogai védelmének a kérdéskörére, hogy ezt beemeltük az elnökségi prioritásaink közé, mert bizony a Minority SafePack egy nagyon komoly bizalmatlanságot kelt az uniós intézményekben. Nemcsak azért, mert a nemzeti kisebbségek jogai mellett nem áll ki az Európai Bizottság, hanem alapvetően a polgári kezdeményezés egy olyan rendszer volt, amelyet pontosan azért hoztak létre, hogy az Unió e tekintetben ezt a hiátusát tudja pótolni. 1993-ban, amikor a koppenhágai kritériumokat megfogalmazták, nagyon ambiciózusak voltak a tagállamok, azonban az utóbbi időben azt látjuk, hogy az Európai Unió e tekintetben nem érzi és nem érti azt a történelmi pillanatot, amelyet be kell töltenie. Ezért fontos számunkra, hogy az elnökségünk alatt számos esetben emlékeztessük az Európai Bizottságot erre az óriási hibára, és tehetjük is, hiszen az Európa Tanács rendelkezik a két legfontosabb kisebbségvédelmi dokumentummal, a regionális vagy kisebbségi nyelvek európai chartájával és a nemzeti kisebbségek jogainak védelméről szóló keretegyezménnyel. Nem mehetünk el amellett, és szeretném hangsúlyozni, hogy az elnökségünk alatt kiemelten fogunk beszélni szintén a kárpátaljai magyarok oktatási és nyelvi jogainak kérdésköréről, hiszen Ukrajna az Európa Tanács tagja, és lehetőségünk nyílik az elnökség alatt e kérdésben is megnyilvánulni. Olyan prioritásokat fogalmaztunk meg, amelyek az elmúlt időszakban valóban egy nagyon széles körű kereszténydemokrata értékrendet tükröznek. Németországtól vettük át az elnökségi feladatot, és november 17-én Olaszországnak fogjuk átadni. Ez egy rotációs rendszer, amely az 1950-es évek óta működik az Európa Tanácsban. Szintén van egy óriási lehetőség, amely párhuzamosan zajlik, a V4-elnökséget és hazánk tölti be júliusban, ezért azt gondolom, hogy ezeken a területeken a kereszténydemokrata értékrend, a tradíciók, a kulturális örökség, a nemzeti identitás, a keresztény értékrend fontossága újból napirendre kerül, hiszen azt gondolom, érezzük, hogy ezek a prioritások egy nagyon fontos üzenetet közvetítenek az Európa Tanács számára, és egy missziót is betöltenek. Ennek a célja pedig az, és az az üzenete, hogy az Európa Tanácsot visszafordítsuk azokra az értékrendekre és tradíciókra, amelyeket a második világháborút követően az alapító atyák létrehoztak. Azt gondolom, és hiszek abban, hogy a kormánypárti delegáció mindent meg fog tenni az elkövetkezendő időszakban, hogy a magyar elnökségünk sikeres legyen, és méltán képviseljük a kereszténydemokrata értékrendet. Nagyon szépen köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Képviselő asszony imént elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Vargha Tamás államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Mint ahogy ön is megfogalmazta, Németországtól vette át Magyarország Szijjártó Péter miniszter úr Magyarország nevében az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának elnökségét az elkövetkezendő időszakra, amelyben, azt gondolom, hogy kiemelkedő figyelem helyeződik majd hazánkra, és igyekszünk majd az ebben rejlő lehetőségeket a legteljesebben kihasználni, hiszen a miniszteri bizottság minden miniszteri szintű ülését Szijjártó Péter miniszter úr fogja elnökölni, míg a heti rendszerességű nagyköveti formációban a strasbourgi magyar állandó képviselő dolgozik majd. [[10.00]] Az elnökség keretén belül szakmai és kulturális eseményekből álló programterv lebonyolítására is sor kerül az elkövetkezendő fél évben. A mi minisztériumunk, a Külgazdasági és Külügyminisztérium felelős az elnökségi programkeret koordinációjáért, amiben benne van természetesen a más tárcák által megvalósítani tervezett programok véleményezése, saját szakmai események megvalósítása és a magyar kultúra népszerűsítését elősegítő programok megszervezése is. Kiemelendő, hogy a miniszteri bizottság magyar elnöksége komoly lehetőség hazánk számára nemzetpolitikailag fontos emberi jogi és a kisebbségek jogait érintő céljaink előtérbe helyezésére, és bizonyíték arra, hogy Magyarország elkötelezett a multilaterális keretek között zajló együttműködés mellett. Ahogy a képviselő asszony is elmondta, kiemelt figyelmet szentelünk a nemzeti kisebbségek hatékony védelmének elősegítésére, amihez kapcsolódóan öt szakmai programot szervezünk a Miniszterelnökség által e témakörben megszervezendő események mellett, és tervben van a nemzeti kisebbségek védelméről szóló elnöki közös nyilatkozat kiadása az utánunk következő elnökségeket adó országokkal, köztük Olaszországgal közösen, és ahogy a képviselő asszony is elmondta, ez egy kiváló lehetőség, hogy az Európai Unió és az Európai Bizottság figyelmét erre a kérdésre irányítsuk, és felhívjuk a figyelmet arra, hogy itt még hiányosságokat kell a Bizottságnak pótolnia. A jövő generációi prioritás tekintetében is együttműködünk a Belügyminisztériummal, a családokért felelős tárca nélkül miniszterrel, az Emberi Erőforrások Minisztériumával a vonatkozó programok előkészítésében, és e prioritás kapcsán, azt gondolom, fontos hangsúlyozni, hogy Budapesten található az Európa Tanács egyetlen Strasbourgon kívül működő ifjúsági központja, amelynek épületét a magyar kormány tartja fenn, és további programok helyszínéül szolgálhat majd. Az interkulturális párbeszéd vallási dimenziójának célja, hogy páneurópai szinten megerősítse az egymás iránti tiszteletet, toleranciát és az egymás iránti megértést. Az Európa Tanács különösen a Parlamenti Közgyűlése korábban is aktív volt ezen a téren. Az elmúlt időszakban erre a területre kevesebb figyelem jutott, és az a célunk, hogy a közeljövőben a figyelem középpontjába állíthassuk ezt a témakört. Aktuális napjainkban a jövő kihívásainak kezelése, köztük a kiberbűnözés vagy a mesterséges intelligencia kérdésének kihívása, és az Európa Tanács aktív ezen a téren is, és további aktualitást ad ennek, hogy idén húszéves a számítástechnikai bűnözésről szóló budapesti egyezmény, illetve elfogadás alatt áll annak kiegészítő, második jegyzőkönyve is. A kiberbűnözés mellett az Európa Tanács vezető szerepet szeretne betölteni a mesterséges intelligencia terén létrejövő nemzetközi normák kidolgozásában is, ami, azt gondolom, aktuális téma manapság. Szeretnénk az elnökség alatt az ez irányú törekvésekhez csatlakozva továbbra is támogatni ezt a folyamatot. Rendkívül aktív szerepet szeretnénk betölteni a környezetügyi dimenzióban is. A fontos kérdéseknek a magyar elnökség alatt kiemelt figyelmet szentelünk, köztük az európai tájvédelemnek, az élőhelyek védelmének, az egészséges környezethez való alapvető jognak és a fenntartható fejlődésnek is. Végezetül szeretném megköszönni az Országgyűlés eddigi támogatását, külön Juhász Hajnalka képviselő asszonynak, aki miniszteri biztosként is segíti ezt a munkát, és azt kívánom, amit a képviselő asszony is megfogalmazott, hogy az Európa Tanács elnöksége és a visegrádi négyek elnöksége együtt, közösen lehetőséget teremtsen a prioritások és a célok megvalósítására. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! A Fidesz képviselőcsoportjából Halász János képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Magyarországon közösen, összefogva letörtük a pandémia harmadik hullámát. Köszönjük a védekezésben és az oltási kampányban részt vevő dolgozók áldozatos munkáját; számítunk rájuk, és ők is számíthatnak a Fidesz-KDNP vezette kormányra. A világjárvány mellett ugyanakkor itt van velünk továbbra is a másik veszély, az illegális migráció. Sajnos, ismét aggasztó mértékben emelkedik az illegális határátlépési kísérletek száma. Sokan próbálnak illegálisan bejutni hazánkba, és növekszik az embercsempész-hálózatok aktivitása is. Az idei évben eddig 36 119 határsértőt fogtak el a magyar hatóságok, míg tavaly ugyanezen időszakban ez a szám 9877 volt. Látható, hogy az emelkedés több mint három és félszeres volt, és a számok hónapról hónapra nőnek, tehát egyre nagyobb a nyomás Magyarország déli határszakaszán. Rendőreink és katonáink mindent megtesznek annak érdekében, hogy megállítsák a rajtunk keresztül Nyugat-Európába igyekvő tömegeket, és megelőzzenek egy, a 2015-öshöz hasonló katasztrofális migrációs krízist. Köszönjük áldozatos helytállásukat, szolgálatukat. A déli határszakaszon kívül azonban van egy másik nagyon fontos helyszín is, ahol küzdelem folyik hazánk védelmében, ez pedig az Európai Unió, folyamatban van ugyanis az EU menekültügyi és migrációs szabályainak reformja. Az Európai Bizottság tavaly ősszel terjesztette elő a menekültügyi és migrációs javaslatcsomagot, amelyről azóta szakértői szinten folynak tárgyalások, az állam- és kormányfők pedig várhatóan júniusban beszélnek majd róla. Egyértelműen kirajzolódik az uniós jogszabálytervezetekből, hogy Brüsszel továbbra sem megállítani akarja a migrációt, hanem inkább menedzselné azt, beengedné az Európába áramló tömegeket, és arra törekszik, hogy azok az Unió minden tagállamába eljussanak. A javaslatok között szerepelnek azok az úgynevezett szolidaritási elemek, amelyek látszólag lehetővé tennék a tagállamok számára, hogy eldönthessék, hogy be akarjáke engedni a migránsokat, de ha alaposabban megvizsgáljuk a lehetőségeket, mindegyiknek mindegyiknek! az lenne a vége, hogy be kellene fogadni a migránsokat, azaz lopakodva már megint a kötelező kvótát akarják ránk erőltetni. Ez felháborító, ezt már népszavazáson is elutasítottuk, a magyarok álláspontja világos ebben a kérdésben: nem kérünk a betelepítési kvótából, ezért azt kérjük a kormánytól, hogy ne engedjen a világos magyar álláspontból. Tisztelt Ház! Egyébként néhány hete volt a visegrádi országok belügyi kérdésekkel foglalkozó parlamenti bizottságainak videókonferenciája, ahol a migráció és a terrorizmus volt a kiemelt téma. A V4-ek egyetértenek abban, hogy ez az uniós megállapodás nem vezethet a kötelező kvótához, a balti államok, Ausztria és Dánia is hasonló állásponton van vannak tehát szövetségeseink. Ugyanakkor a téma már a Ház falai között is, parlamenti bizottsági üléseken is szóba került. A magyar baloldal képviselői a következőt mondták erről a dologról: óriási előrelépés ez a javaslat, vagy a dublini rendelethez képest teljesen más irányba indul el, ami előremutató, vagy mit mondtak még? nem értem, hogy miért nem jó ez Magyarországnak; szóval, ilyeneket mondanak a baloldali képviselők a Jobbiktól a DK-ig. Ezek a kijelentések is bizonyítják, hogy a baloldal nem Magyarország és nem a magyar emberek érdekeit képviseli. Ezzel szemben a Fidesz a magyar emberek érdekeit képviseli, és a már népszavazáson is kimondottak szerint nem engedjük, hogy a migránsok kötelező betelepítési kvótáját ránk erőltessék. A kormány ebben a harcban is számíthat a Fidesz-frakcióra, frakciónk teljes erejével a kormány mellett áll. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úrnak az imént elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Kontrát Károly államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány álláspontja, hogy a bevándorlást nem támogatni és ösztönözni kell, hanem meg kell állítani. Magyarország Kormánya a magyar emberek érdekeit képviseli, nem engedjük be a migránsokat, elutasítjuk a kvótát, és megvédjük a magyar határokat; ezzel szemben a Gyurcsány vezette baloldal nem a magyar emberek érdekeit képviseli, migránspárti. Tisztelt Képviselő Úr! Úgy, ahogy ön mondta, az elmúlt időszakban ebben az évben megélénkült a migrációs nyomás a magyar határok vonatkozásában. A balkáni útvonal továbbra is nagyon élénk migránstömeget vonz és tart. [[10.10]] Nemcsak a migránsok száma, illetőleg az illegálisan Magyarországra bejutni kívánók száma nőtt drasztikusan úgy, ahogy mondta, közel négyszeresére a tavalyi hasonló időszakhoz képest, hanem az embercsempészek, az embercsempészet tevékenysége is megélénkült, és az elfogott embercsempészek száma is a korábbi időszakban, 2021. január 1-je és május 30-a között 344 fő volt, míg a 2020. év azonos időszakában 125 fő. Tehát majdnem megháromszorozódott az embercsempészek száma is. Ezúton is szeretnék köszönetet mondani a Magyarország határait védő rendőröknek és katonáknak. Köszönjük, hogy mindent megtesznek a magyar emberek, Magyarország és Európa biztonsága érdekében. Azt is szeretném elmondani, hogy annak a biztonságnak a megőrzéséért, amely a legfontosabb közösségi érték, Magyarország Kormánya mindent megtesz. A kormány által meghozott intézkedéseknek köszönhetően Magyarország ma Európa egyik legbiztonságosabb országa. Ehhez az kellett, hogy a kormány 2015 őszén meghozta azokat a szükséges döntéseket és a parlament elé terjesztette, és a parlament elfogadta azokat a törvényeket, amelyek a hármas védelem létrehozásáról rendelkeztek. Az élőerős védelmet biztosítottuk, a honvédek, a katonák bevonásával lehetővé tettük, hogy ők is részt vehessenek a határ védelmében. Létrehoztuk a fizikai védelmet, a kerítést, és a jogi védelmet is megszilárdítottuk. Ez a hármas védelem jelenleg is működik, és a magyar-szerb határon pedig kettős kerítés védi Magyarország határait. Azt is szeretném hangsúlyozni, hogy ebben az évben is ugyanúgy, ahogy tavaly, ebben az évben is és a jövő évben is a kormány biztosítja a védekezéshez, a határok védelméhez szükséges forrásokat a költségvetésben. A 2022-es költségvetés, amelyet várhatóan június 15-én fogadunk el, ez a költségvetés is biztosítja a határok megvédéséhez szükséges forrásokat. Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném megerősíteni, szeretném önt biztosítani arról, hogy Magyarország nem hátrál meg a migrációpárti erők nyomásgyakorlásának hatására, továbbra is meg fogjuk védeni a magyarokat, illetőleg az ország és az Unió határait. A kormány ragaszkodik a magyarok által támogatott és a népszavazással megerősített politikához. Nem engedjük be az országba az illegális migránsokat, megvédjük Magyarország határait. Kezdetek óta azt valljuk, hogy a bevándorlást nem kezelni kell, hanem meg kell állítani. Úgy, ahogy ön mondta, a következő uniós csúcs napirendjén is szerepel a migráció. Szerintünk is beszélni kell erről a témáról, hiszen ez európai probléma, az Európai Unió egyik legfontosabb, legnagyobb problémája. Az álláspontunk szilárd. Megvannak a szövetségeseink. A külső határok védelme mellett állunk ki, és elutasítjuk a kötelező elosztási mechanizmust úgy, ahogy ezt korábban is tettük, kezdetektől fogva. Akárhogyan is próbálkozik Brüsszel, hogy az egységet, a bevándorlást elutasító és a kvótát elutasító tagállamok egységét megbontsa, reményeink szerint ez a próbálkozás nem vezet eredményre. Magyarország Kormánya mindig ki fog állni a magyar emberekért, a magyar haza és az európai határok védelme mellett. Köszönöm szépen képviselő úrnak, hogy ezt a nagyon fontos kérdést itt a tisztelt Ház előtt a napirend előtti hozzászólásában érintette. Arra kérem a frakciókat, a Fidesz-KDNP frakcióját és valamennyi, a parlamentben jelen lévő frakciót, hogy a 2022-es költségvetés megszavazásával támogassa Magyarország, a magyar emberek és az Európai Unió biztonságát. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a napirend előtti felszólalások végére értünk. Tisztelt Ház! Most soron következik a pedofil bűnelkövetőkkel szembeni szigorúbb fellépésről, valamint a gyermekek védelme érdekében egyes törvények módosításáról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A Kocsis Máté, Selmeczi Gabriella, Gyopáros Alpár, Bánki Erik fideszes, Nacsa Lőrinc KDNP-s képviselőtársaink által benyújtott előterjesztés T/16365. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Most elsőnek megadom a szót Kocsis Máté frakcióvezető úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Egy hét telt el azóta, hogy Selmeczi képviselőtársammal benyújtottuk az Országgyűlés elé, önök elé a pedofilellenes törvénycsomagot. A javaslat benyújtását több hónapos előkészítő munka előzte meg, amire azért is volt szükség, mert egyszerre kellett megtalálni és megadni a kellően szigorú választ az elmúlt időszak sokakat felzaklató, zavaró és megbotránkoztató eseményeire, és mindemellett olyan szabályokat kellett alkotni, amelyek illeszkednek a hazai, illetve az uniós és nemzetközi normákhoz. Azt, hogy sikerült megtalálnunk azt a vékony határvonalat, amely mentén haladva eleget lehet tenni mindkét feltételnek, azt hiszem, vagy előterjesztőként mondhatom, hogy az is jól mutatja, hogy egyesek szerint a javaslat nem elég kemény, nem elég szigorú, mások szerint pedig túl szigorú, és nincs kellő figyelemmel például a pedofil bűnelkövetők személyes adatainak védelmére, emberi méltóságára, és csak növeli az elkövetők társadalmi kirekesztettségét. Tehát mindkét álláspont végein is helyezkednek még el vélemények; én azt gondolom, hogy az önök előtt lévő javaslat azt a határvonalat találta el, vagy legalábbis közelítette meg a legnagyobb mértékben, amely itt tárgyalásra érdemes. De elhangzott olyan érv is, hogy a javaslat valójában nem is segít az áldozatoknak, illetve hogy kimaradt belőle az áldozatkezelés, az elkövetők terápiája, illetve a megelőzés. Én úgy látom, hogy az Alaptörvénynek és a büntetőjogi alapelveknek való megfelelés tekintetében, valamint a magyar büntetőjog rendszerébe beilleszthető lehetőségeket nézve hangsúlyozottan a gyermekek védelme érdekében elmentünk a falig, ami a pedofil bűnelkövetők elleni szankciókat illeti. Azt egyidejűleg nem vitatom, hogy az államnak, ha szükséges, akkor a törvényhozásnak is, szükséges lesz még a következő időszakban az áldozatok védelmével, az áldozatsegítéssel is foglalkozni, de hangsúlyozom, hogy az önök előtt lévő javaslat, mint azt önök is látják, büntetőjogi megközelítésű, de nem zárja ki a javaslat, nem is mondja egy szóval sem, hogy ezzel az egész problémakört elrendezi. Ezzel csak azt szeretném önöknek mondani, hogy ha mindannyian jól végezzük a munkánkat, akkor az őszi ülésszakban még bizonyára kell erről legalább egy vitát, de leginkább egy újabb törvénycsomagot elfogadni, ami már inkább az előbb említettekre koncentrál. Személyesen is azt gondolom, két gyermek apjaként, hogy a gyermekek védelmében akkor tudunk hatékonyan fellépni, ha az állami, hatósági, a foglalkoztatói, valamint a társadalmi kontroll egyszerre működik. A gyermekek védelme talán olyan terület, amelyben a legkevésbé alakulhat ki vita, és olyan közös felelősség, amely nemcsak az államé, nemcsak a szülőké, hanem végső soron mindannyiunké, azoké is, akik itt most törvényt alkotunk, hiszen ahogy a magyar Alaptörvény is fogalmaz, ők lesznek azok, a gyermekek, akik tehetségükkel, kitartásukkal és lelkierejükkel ismét naggyá teszik Magyarországot. Ezzel a mondattal egyetértve, ezt az önök figyelmébe ajánlva nyújtottuk be az előterjesztésünket. A gyermekvédelmi rendszer többszintű, kezdve a büntetőjog nyújtotta védelemtől a foglalkoztatási szabályokon át egészen a felvilágosító, ismeretterjesztő programokig, valamint a gyermekvédelmi szakellátásban alkalmazott szabályokig. Ezeket, mint említettem, mind szükséges áttekinteni és a megfelelőségüket, hatékonyságukat folyamatosan felülvizsgálni. Ugyanakkor az általunk benyújtott javaslat a büntetőjog nyújtotta védelem növelését, valamint a foglalkoztatási szabályok szigorítását helyezte előtérbe. [[10.20]] Ami miatt most elsősorban a büntetőjogi védelem növelésére koncentrálunk, az nemcsak a már említett, az elmúlt időszak sokakat felháborító eseményeivel indokolható, hanem azzal is, hogy hazánkban az új Btk.-nak köszönhetően, bár folyamatosan csökken a szexuális bűncselekmények száma, sajnos ezzel párhuzamosan, ha kismértékben is, de nőtt a gyermekek sérelmére elkövetett pedofil-bűncselekmények száma. Ez egyébként nem független attól, hogy az internethasználat egyre szélesebb körben terjed el vagy terjedt el, és nem független az internet mocskának, már elnézést a kifejezésért, vagy legsötétebb bugyrainak vélt dark webes területek terjedésétől, ahol egyébként virágzik ez az iparág. Úgyhogy a jogalkotási feladatot ez is keletkezteti. Néhány számadattal terhelném a délelőtti nyugodt parlamenti ülést. 2016-ban az ilyen típusú bűncselekmények 53,5 százalékát követték el gyermekekkel szemben. Ez a szám 2020-ban már 61,8 százalék volt. 2016-ban a gyermekek sérelmére elkövetett szexuális bűncselekmények 33 százalékában a sértett 12 éven aluli gyermek volt. Ez a szám 2020-ban érdemileg nem változott, 33-ról 34-re. Azt tudniuk kell a számokhoz, hogy Magyarországon minden munkanapra jut egy ismertté vált pedofil-bűncselekmény. Ez pont 250-270-nel több, mint amire szükség volna. De világosan mutatja, hogy a rendelkezésre álló joganyag visszatartó erejének növelése közös felelősségünk, és keletkezik is feladat éppen az előbb említett sötétinternetes terjedés miatt. A pedofil-bűncselekmények közül is igazán jelentős növekedés a gyermekpornográfiánál figyelhető meg: 2016-ban az összes ilyen típusú bűncselekmény 9 százaléka volt. Ez 2026-ban 16 százalékra nőtt. Alátámasztandó mondom ezt az előbbi állításomra. Tehát látni kell, hogy ezen bűncselekmények elkövetőinek a jelentős része az interneten keresi, találja meg, jut hozzá és terjeszti az ilyen típusú tartalmakat. Most nézzük a javaslat főbb elemeit! Azt állítjuk, hogy a pedofiloknak tudniuk kell, hogy mostantól, ha ez a törvény elfogadásra kerül, az általuk elkövetett bűncselekmények huzamos, tartós ideig nyilvánosak lesznek, tehát nincs elrejtőzés egy ilyen cselekmény elkövetése után, sem a dark weben, sem máshol. A bűnügyi nyilvántartásról szóló törvény módosításával létrehozunk egy olyan kereshető pedofil-nyilvántartást azokról, akik gyermekek sérelmére követtek el szexuális bűncselekményt, amely felületen a szülők ellenőrizni tudják a gyermekük közelében lévő gyanús vagy egyáltalán ilyen váddal felmerülten illethető személyeket. A javaslatunk szerint ez meggátolhatja, hogy a pedofilok újra gyerekek közelébe kerüljenek, ha más nem, a szülő fogja ezt meggátolni. Hasonló nyilvántartás több országban is működik már, köztük Lengyelországban. A gyermekek szexuális bántalmazásáról szóló, 2011-ben született európai parlamenti és tanácsi irányelv pedig rendelkezik arról, hogy a tagállamok az irányelv által említett bűncselekmények miatt elítélt személyeket felvehetik a szexuális bűnözőkről vezetett nyilvántartásba. Tehát nem ellentétes a javaslat az uniós joggal. A magyar nyilvántartás elektronikus azonosítást követően értsd, az ügyfélkapun keresztül lesz elérhető, és név megadásával lehet keresni benne. Bizonyára önöknél ez nem merült föl, de a sajtó interpretációi közül láttam olyat, amely szerint egy teljes listához fér hozzá a kereső személy. Nem, egy konkrét névre kereshet rá, tehát nem jelenik meg számára minden pedofil elkövető, hanem egy konkrét név bepötyögése után kaphatja meg a választ. Itt a félreértések elkerülése azért fontos, mert olyan vitákat nyit ki, amelyeket egyebekben nem kellene lefolytatni. Az adatok lekérdezésére a szülő, más nagykorú hozzátartozó vagy a gyermeket nevelő vagy annak felügyeletét ellátó személy jogosult. Az adatigénylés során szükséges megjelölni az adatigénylés jogalapját, az adatigénylő által megismert adatok kezelése pedig célhoz kötötten a gyermekek védelmének biztosítása, a gyermekek sérelmére elkövetett bűncselekmények megelőzése és a gyermekekkel kapcsolatba kerülő személyek ellenőrzése érdekében történhet. Az elkövetőkről az azonosításukhoz szükséges legszűkebb adatkör ismerhető meg: név, születési év, településszintű lakcím, fénykép és a bűncselekménnyel kapcsolatos adatok, annak elkövetési ideje, illetve az annak kapcsán megszületett ítélet ideje és tartalma értelemszerűen. Az adatkérések száma nincs korlátozva. Garanciális elem, hogy a fiatalkorú elkövetőket a nyilvántartás nem tartalmazza. Talán azt még megemlíteném, hogy tulajdonképpen egy létező bűnügyi nyilvántartásba kap betekintést az adatkérő. Ez a nyilvántartás most is létezik, csak a nyilvánosság számára nem elérhető. Ennek a létező bűnügyiadat-nyilvántartásnak egy szegmensét nyitjuk ki, amelybe bepillanthat az, aki erre jogosult vagy jogosultan keres. Ugyanakkor az is bekerül a nyilvántartásba, aki korábban követett el pedofil-bűncselekményt, és abban mindaddig szerepel, amíg a mentesülés utáni, törvényben meghatározott idő el nem telik, de legfeljebb a mentesülési időtől számított 12 évig. Ez rendkívül sok idő. Azt gondoljuk a képviselő asszonnyal, Selmeczi képviselőtársammal, akivel benyújtottuk a javaslatot, hogy ha valaki korábban követett el bűncselekményt, mert felmerült itt is az a kérdés, hogy helyese az, hogy korábbi pedofil bűnelkövetőket is tartalmaz a nyilvántartás, azt gondoljuk, hogy aki korábban követett el, mondjuk, 4-5-6, akár 10 évvel ezelőtt, az még potenciálisan veszélyt jelenthet pedofil bűnelkövetőként a gyermekekre. Éppen ezért, bár ha fel is merül a vitában, hogy ez nem jó szabály, ehhez ragaszkodni fogunk. További garanciális elem, hogy a felületen keresztül megismert adatokat kizárólag a gyermekek védelme érdekében lehet felhasználni, és tehetők ugyanebből a szempontból harmadik személyek számára megismerhetővé. A felületen keresztül megismert adatokról a bűnügyi nyilvántartás rendszere szerint másolat vagy képernyőmentés nem készíthető, továbbá azokat tilos nyilvánosságra hozni, nyilvántartásba rendezni, és aki visszaél ezen szabályok megsértésével a megismert személyes adatokkal, vele szemben a most is érvényes jogi szabályok szerint lehet eljárni. Tehát azt az állítást kell itt önöknek megfogalmaznom, hogy az állam szempontjából azért annak célnak kell lennie, hogy egy bűncselekményből, legyen az egyébként egy végtelenül undorító vagy elítélendő pedofil-bűncselekmény, nem jó, ha három másik bűncselekmény is következik. Tehát az erőszak, az önbíráskodás és minden egyéb olyan fajtája az ezzel szembeni indulatnak, ami egyébként érzelmileg jogosan magyarázható vagy megérthető, vagy hogy fogalmazzak, tehát azt gondolom, hogy aki szülőként hall egy ilyen történetet, annak joggal szorul ökölbe a keze, maradjunk ennyiben, de azért az államnak vigyáznia kell arra, nekünk, jogalkotóknak is, hogy ennek pluszfelületet ne adjunk. Így is elég vegzatúra éri a mi meglátásunk, megítélésünk szerint a pedofilokat azzal, hogy nem tudnak többé rejtve maradni a társadalom előtt, és hogyha gyerekek közelébe próbálnak menni, akkor a név szerinti keresés alapján úgy is elő fognak kerülni, a többi következményről nem is beszélve, ami az előterjesztésünk további részeiben található. [[10.30]] A büntető törvénykönyv szigorítása, ha már itt tartunk, a másik olyan terület, amelyet ideterjesztettünk. Mostantól, aki gyermekpornográf tartalmat készít, terjeszt vagy felhasznál, az a magyar büntetőjog koherens rendszerét illetően a legrosszabbra készüljön. Ezután a gyermekpornográfia egyes minősített eseteinél, például, ha 12 évnél fiatalabb személlyel szemben erőszakot vagy sanyargatást alkalmazva követik el ezt a bűncselekményt, akkor az elkövető tette az emberöléssel azonos elbírálás alá esik majd, vagyis 20 évet is kaphat az illető úgy, hogy mindeközben nem lehet majd feltételesen szabadságra bocsátani, hiszen ezt is kizárja a javaslatunk. Új minősített eseteket vezetünk be. Ezt a részét a javaslatunknak azért tartom fontosnak, mivel nagyon meglepő módon a gyermekpornográfiának eddig csak egyetlenegy minősített esete volt, ez pedig az, ha hatalmi vagy befolyási viszonnyal visszaélve követték el. Ezért további négy minősített esetet javaslunk a tisztelt Háznak: az egyik az lenne, ha 12. életévét be nem töltött személy sérelmére követik el; a másik az, ha hivatalos személyként követik el, mint ahogy Kaleta Gábor követte el; a harmadik az, ha sanyargatást vagy erőszakot alkalmazva követik el; a negyedik az, ha különös visszaesőként követik el. Itt szeretném megjegyezni, hogy vagy Szilágyi György képviselőtársam, vagy Ander Balázs képviselőtársam volt, bár igaz, hogy korábban több javaslatot benyújtottak a témában még akár tíz évvel ezelőtt is, ezek határozati javaslatok voltak, és azt állítom, hogy azért egy határozati javaslat nem oldja meg a problémát, pusztán felhívja a kormányt arra, hogy alkossa meg a szükséges jogszabályokat ez történik most meg. Ami a konkrét javaslatot illeti, amelyet Ander képviselőtársam nyújtott be: az kétségtelen, hogy szigorított volna korábban is a büntetési tételeken, de az előbb említett új minősített eseteket nem vezette volna be, és a büntetőjogi elrettentésnek a minősített, tehát a legsúlyosabb büntetés jogi alapját megadó esetek nélkül a visszatartó ereje ennek jóval gyengébb. A mi mostani javaslatunk ötvözi a kettőt, megteszi mind a két szigorítási ponton a módosítást. A törvényjavaslathoz visszatérve röviden: a legsúlyosabb pedofil-bűncselekmények jelenleg sem évülnek el, ez korábban éppen Selmeczi Gabriella képviselő asszony egyik előterjesztésének köszönhető. Az enyhébbek esetén viszont változás, hogy 18 éves kor helyett 21 éves kortól indul az elévülés, ami azt jelenti, hogy a kiszolgáltatott helyzetben lévő gyermekek számára biztosítjuk azt, hogy több ideig élhessenek a felelősségre vonás lehetőségével. Itt nyilván olyan szövevényes, személyes, sokszor családi vagy hatalmi, befolyási kapcsolatokról van szó, ahol számolni kell azzal, hogy hiába tölti be a sértett személy a 18. életévét, nincs abban a helyzetben a bármilyen függőség miatt, hogy az őt ért sérelem megtorlására jogi eszközhöz nyúljon. Tehát ennek a 21. életévig történő kitolása a mi álláspontunk szerint egy jó lehetőség azok számára, aki jogi típusú választ szeretnének adni az őket ért sérelemre. Már említettem, csak ismétlem most önmagam: nem bocsátható feltételes szabadságra a javaslat szerint, akit gyermek sérelmére elkövetett 8 évi vagy ennél súlyosabb szabadságvesztéssel fenyegetett gyermekpornográf bűncselekmény miatt ítéltek végrehajtandó szabadságvesztésre, továbbá a jövőben kötelező pártfogó felügyelet alatt áll, aki gyermek sérelmére elkövetett pornográf bűncselekmény miatt ítéltetett szabadságvesztésre. Új minősített eset lesz a zaklatás tényállásánál az, ha a bűncselekményt 18. életévét betöltött személy gyermek sérelmére követi el. Ez is egy új elem, meglepő, hogy eddig nem volt a jogrendszerünk része. De ha már az eddigi részeiről beszélünk a joganyagunknak, a foglalkoztatás terén voltak olyan területek, például az egészségügy vagy az oktatás, ahol a pedofilok számára foglalkoztatási tilalom volt, de a javaslat tovább bővíti ezek körét. A pedofil bűnelkövetők mostantól nem dolgozhatnak gyermekek által is látogatható, szabadidő eltöltésével, szórakozással, sportolással kapcsolatos munkahelyen, vagyis strandon, vidámparkban, állatkertben, sportegyesületben. Így csökken meglátásom szerint annak az esélye, hogy a kiskorú közelébe kerüljenek úgy pedofil bűnelkövetők, hogy ezt egyébként a foglalkozási szabályok tiltsák. Továbbá ezen bűncselekmények elkövetői kormányzati szolgálati jogviszonyt sem létesíthetnek, és politikai vezetői tisztséget sem tölthetnek be. Ezt a passzust, gondolom, itt azért nem kell túlmagyarázni, tekintsük minimumelvárásnak. A törvényjavaslat az eddig összefoglaltakon túl számos egyéb módosítással is hozzá kíván járulni a gyermekek védelmének növeléséhez, így például a 2013-ban létrehozott Gyermekvédelmi Internet-kerekasztal működésére vonatkozó szabályok módosításával. Azt állítom önöknek, hogy ennek a testületnek jóval nagyobb lenne a jelentősége, mint amit most gondolunk, vagy netán amit ők maguk gondolnak. Szerintem a mai korban brutálisan megnőtt annak a szervezetnek a felelőssége, amelyik ezen a néven működik: Gyermekvédelmi Internet-kerekasztal. Az expozém elejére visszakanyarodva egy pillanatra: a probléma egyik legjelentősebb terepe, a pedofil bűnelkövetés egyik legjelentősebb terepe maga az internet. Már említettük, hogy itt nagy felelőssége van persze a szolgáltatónak, az államnak, a szülőnek, sok mindenkinek, de ha ezeket a felelősségi köröket vagy ezeket a szándékokat szintetizálni akarjuk, akkor a Gyermekvédelmi Internet-kerekasztal működéséről illetlenül keveset tud a közvélemény, szerintem jóval nagyobb szerepet kell adni neki. A szabálysértési törvény is módosul, erre itt lényegében nem térnék ki, azt a javaslatot tanulmányozva megismerhetik, illetve számos olyan pont van önök előtt, amely koherenssé teszi a jogrendszerben a mostani javaslatunkat. Tehát feltételezve, vélelmezve, hogy önök megismerték az általunk előterjesztett anyagot, én azt szeretném önöktől kérni, hogy támogassák az általunk benyújtott módosítást. Itt a remek alkalom, hogy tegyünk azért közösen, hogy a pedofil bűnelkövetők soha többé kis kockázattal, enyhe következményekkel ne úszhassák meg a tettüket, és tegyünk azért, hogy a gyermekeket minél nagyobb védelem illesse meg. A vitában majd igyekszünk a rendelkezésükre állni, és köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Most megkérdezem, hogy a kormány nevében az államtitkár urak közül kíváne valaki felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen, Völner Pál államtitkár úr. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormányzat támogatja a gyermekek védelméről szóló törvénycsomagot, és kéri a képviselőket is, hogy aktívan vegyenek részt a vitában, és majd szavazatukkal is támogassák ezt. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Selmeczi Gabriella képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Pedofília egy borzasztó, ésszel nehezen felfogható bűncselekmény elnevezése, egy olyan bűncselekményé, amely a magyar társadalom több mint 90 százalékát elborzasztja. [[10.40]] Minden létező bűncselekmény közül a kiskorúak sérelmére elkövetett szexuális tárgyú bűncselekmények a legundorítóbb, bestiális cselekmények, hiszen szinte minden esetben védekezésre képtelen kisgyermekekről van szó, akiknek az élete az elkövetés hatására alapjaiban változik meg, a történtek miatt nem vagy csak nagyon nehezen tudnak megnyílni másoknak vagy megbízni bárkiben. A pedofil ragadozók azért is megvetettjei a társadalomnak, mert úgy bántják a gyermekeket, hogy a bizalmukba férkőznek, majd ezt a bizalmi helyzetet kihasználva, ezzel visszaélnek. Nem véletlen, hogy a börtönbe kerülve a tápláléklánc alján helyezkednek el, vagyis a többi rab is megveti a pedofilokat. Az előzményekről hadd szóljak pár szót, mert a DK képviselője tegnap a bizottsági ülésen kampánnyal vádolt bennünket, hogy közelednek a választások. Tisztelt Képviselőtársaim! Kocsis Máté frakcióvezető úrral benyújtott javaslatcsomagunk egy folyamatos misszió következő mérföldköve, melyet a gyermekek védelméért és biztonságának garantálásáért folytatunk. 2013-ban már biztosítottuk, hogy a pedofilok ne végezhessenek a gyermek nevelésével, felügyeletével, gondozásával, gyógykezelésével kapcsolatos tevékenységeket, 2014 óta pedig a súlyosabb pedofil-bűncselekményeknél nincs elévülés. Aztán 2017-ben kötelezővé tettük a bírók számára a foglalkozástól eltiltást abban az esetben, ha valakit pedofil-bűncselekményért ítélnek el; és ugyanekkor szigorítottuk a 12 év alatti gyermekek sérelmére elkövetett szexuális cselekményért kiszabható büntetést is. Több ízben módosítottuk nem csupán a Btk.-t, de a gyermekvédelemmel foglalkozó egyéb törvényeket is. Ez csupán pár példa volt arra, hogy bár a bűnelkövetők sokszor a bűnüldözők előtt járnak, de mi törvényhozóként is megteszünk mindent annak érdekében, hogy megvédjük a gyermekeket. Az alapelveinket szeretném felsorolni. Először is: a pedofilok nem rejtőzködhetnek, nem reménykedhetnek abban, hogy elbújhatnak. Másodszor: nem hihetik azt, hogy megússzák, következménye lesz, ha csak egy ujjal is hozzányúlnak a gyermekekhez. Harmadszor: zéró esélye legyen annak, hogy egy pedofil még egyszer gyermek közelébe kerüljön. Negyedszer: zéró tolerancia van hitem szerint az egész társadalom részéről a pedofilokkal szemben, tehát nincs mentő körülmény. A pedofília bűncselekmény, nem más, méghozzá a legocsmányabb fajta. Ötödször: a pedofil-bűncselekmény nem évül el, az elkövető feje fölött élete végéig függ Damoklész kardja; aki a pedofília sötét világába alászáll, nem úszhatja meg, inkább előbb, mint utóbb, de a bűnüldöző szervek utolérik, és elnyeri büntetését. A törvényjavaslatról, a csomagról én is szeretnék beszélni, és kiemelni belőle részeket. Három nagy területről szeretnék beszélni: az egyik a pedofillista; a másik a foglalkozások, az eltiltások; harmadrészt pedig magáról a büntető törvénykönyvről, a tételek szigorításáról. Az úgynevezett pedofillistával kapcsolatos módosítások a következők. Először is, nézzük meg, hogy kik tekinthetnek be a nyilvántartásba, ugye, ez a szinte leggyakrabban elhangzó kérdés: a gyermek hozzátartozója, nevelésüket, gondozásukat, felügyeletüket s a többi ellátó más személyek. Aztán nyilatkozni kell a betekintéskor, hogy a gyermek védelme érdekében szükséges az adatok megismerése. És meg kell jelölni annak a családi és utónevét, akire az adatmegismerési igény vonatkozik. Mit tudunk meg ebből a nyilvántartásból? Először is, hogy az illetőt, akire rákérdezünk, elítéltéke pedofil-bűncselekményért. Ha igen, akkor a fényképét láthatjuk, a településszintű lakcímét és hogy milyen bűncselekményt követett el. Fontosnak tartom én is megemlíteni, Kocsis Máté frakcióvezető úrhoz hasonlóan, hogy a lekérdezések számát nem korlátozzuk. A második nagy területe a törvénymódosításnak a foglalkozástól való végleges hatályú eltiltással összefüggő módosítások. Az alapelvek között már említettem azt a törekvést, hogy ha valaki egyszer már el lett ítélve, tehát tudjuk róla, hogy pedofil, akkor ne dolgozhasson a jövőben olyan munkahelyen, ahol újból gyermekek közelébe kerülhet. Ezért a már meglévő tilalmakat kiterjesztettük a következőkre: a pedofilok nem dolgozhatnak szabadidő eltöltésével, szórakozással, sportolással kapcsolatos munkahelyeken sem, például strandon, vidámparkban, állatkertben, sportegyesületekben. Így jelentősen csökken az esélye, hogy újra kiskorúak közelébe kerüljenek. Kiemelném itt azt is, hogy ezen bűncselekmények elkövetői kormányzati szolgálati jogviszonyt sem létesíthetnek. A Btk. szigorításából kiemelném én is a gyermekpornográfia tényállásának újraszabályozását, mind a pornográf felvétel, mind a pornográf műsor esetén új minősített esetek kerülnek a tényállásba, ahogy frakcióvezető úr is elmondta ezeket. Tehát csak röviden: 12 éven aluli sérelmére, hivatalos személyként, sanyargató vagy erőszak ábrázolásával és különös visszaesőként; ezek az új minősítő tényezők, tehát plusz négy minősítő tényező jön be a meglévő egy mellé. A pornográf felvétel készítése válik az egyik legsúlyosabb büntetendő cselekménnyé. Ennek az az oka, hogy itt kerül a legközvetlenebb kapcsolatba a gyermekkel a pedofil. Itt a jelenlegi 1-5 év helyett 5-15 évig terjedő szabadságvesztéssel lesz büntetendő, ha valaki pornográf felvételt készít egy 12 év alatti gyermekről, vagy hivatali személyként követi el. Ugyanígy, ha forgalomba hoz, kereskedik, nagy nyilvánosságra hoz pornográf felvételt 12 év alatti gyermekről, úgyszintén 15 évig terjedő büntetés jár ezért. Javaslatunk létrehozza a szuper minősített esetet is, melyben, ha az előző két cselekmény sanyargató is, akkor a büntetési tétel felső határa 20 év, mely az emberölés büntetési tételét is meghaladja. Kocsis Máté frakcióvezető úrral ezt egy nagyon fontos módosításnak tartjuk, és hogy az emberölés bűncselekmény büntetéséhez hasonlítsuk. Gyermekpornográf műsor szervezéséért vagy 12 év alatti gyermek műsorban való szerepeltetéséért szintén 5-15 évig terjedő szabadságvesztéssel sújtható az elkövető. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt időszakban nagy felháborodást váltott ki közöttünk is egy pedofil-bűncselekményért kiszabott felfüggesztett, vagyis enyhe büntetés kiszabása. Javaslatunkban úgy megemeljük a büntetési tételek alsó határát, hogy többnyire pedofil-bűncselekmények elkövetésekor nem lehet majd felfüggesztettet kapni, ugyanis a hatályos Btk. azt mondja, ha a kiszabott büntetés két évet meghalad, akkor már nem lehet felfüggeszteni a büntetés végrehajtását. Nagyon fontos, amit belevettünk a törvénycsomagba, a feltételes szabadságra bocsátás kizárása a következő esetekben. Javaslatunk kizárja a feltételes szabadságra bocsátás lehetőségéből azokat, akiket 18 éven aluli sérelmére elkövetett, nyolcévi vagy ennél súlyosabb szabadságvesztéssel fenyegetett szexuális bűncselekmény miatt ítéltek végrehajtandó szabadságvesztésre. Tehát le kell ülni a kiszabott büntetést, nincs feltételes szabadságra bocsátás. Tisztelt Képviselőtársaim! Bizonyára ismerik azt a kifejezést, hogy cukros bácsi. A pedofilok, akik a szexuális tárgyú bűncselekményeket elkövetik, általában kedvesek, behízelgők, ez az alaptermészetük, így férkőznek a gyermekek bizalmába. Amikor bekerülnek a börtönbe, szinte kivétel nélkül ezt szakemberek mondják mindegyiknek jó a magaviselete, és ennek okán történt az, hogy gyakori volt, hogy feltételesen szabadságra bocsátották őket. Mi ezért tartottuk fontosak kiemelni, illetve bevenni a módosítások sorába ezt a szigorítást: aki nyolc évnél súlyosabb ítéletet kap, annak le kell ülnie a büntetését. [[10.50]] Tisztelt Képviselőtársaim! Fontosnak tartom megjegyezni, hogy a hatályos szabályozás szerint, ha a 18 év alatti sérelmére elkövetett szexuális bűncselekmény ötévi szabadságvesztésnél súlyosabban büntetendő, akkor a bűncselekmény soha nem évül el. Ez így van 2014 óta. 2014 óta volt az, hogy ötévi szabadságvesztésnél nem súlyosabban büntetendő cselekmény esetén az elévülés idejébe nem számít be az az időtartam, amíg a sértett a 18. életévét be nem tölti. Kocsis Máté frakcióvezető úr javaslata az, hogy az ötévi szabadságvesztésnél nem súlyosabban büntetendő szexuális bűncselekmények esetén az elévülés határidejét ne a 18., hanem a 21. életév betöltésétől számítsuk, tehát a legenyhébb bűncselekmény esetében sem évülhet el a bűncselekmény a sértett 26 éves kora előtt. Tisztelt Képviselőtársaim! Látjuk, hogy vannak nemzetközi kísérletek arra, hogy társadalmilag elfogadhatóvá tegyék a pedofíliát, elkezdik érzékenyíteni a társadalmat a pedofília iránt. [[Dr. Vadai Ágnes ingatja a fejét.]] Van olyan nyugat-európai ország… Vegyük komolyan, képviselőtársam! Van olyan nyugat-európai ország, ahol két pedofilpártot is bejegyeztek. Kísérletek történnek Nyugat-Európa egyes pontjain arra tehát, hogy elfogadhatóvá tegyék a pedofíliát, és ennek majd az legyen a következménye, hogy ne is legyen büntethető a pedofília. Tisztelt Képviselőtársaim! Abban egyetértünk, hogy a pedofília bűncselekmény, szigorúan kell büntetni, mindent meg kell tenni annak érdekében, hogy megelőzzük a bűncselekményeket, és mindent meg kell tenni annak érdekében, hogy a második, a következő pedofil-bűncselekmény bekövetkeztét elhárítsuk és megakadályozzuk. Azt üzenjük a pedofiloknak, hogy zéró tolerancia, nem engedjük bántani a gyermekeinket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Ander Balázs képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Jobb későn, mint soha. Az összes szigorítást, az elejétől a végéig támogatni fogjuk. Viszont valóban kissé hitelesebb lett volna, ha meghallgatják azokat a javaslatokat, amelyeket nemcsak most, a kampány közeledtével tártunk önök elé, hanem konzekvensen, ciklusokon átívelő módon, 2010-től. 2010-11, 2012, az új büntető törvénykönyv elfogadásának idején, aztán 2016-17, és hadd javítsam ki frakcióvezető urat, nemcsak határozati javaslat volt, hanem amit most utoljára említettem, az egy törvényjavaslat volt. Gyorsan ki is írtam a számát, mert engedtessék meg, hogy ezt fejből ne tudjuk, a mi fejünk sem káptalan: a T/10757. számon benyújtott javaslat 2016. május 18-án megérkezett önökhöz. Az a helyzet, hogy ez egy fokkal még szigorúbb is volt, mondjuk, a nyilvántartás tekintetében azzal szemben, amit nagyon helyesen egyébként most idehoztak elénk, ugyanis az összes, a nemi élet szabadsága és a nemi erkölcs elleni bűncselekményre vonatkoztattuk volna ezt a nyilvános regisztert. Éppen ezért hadd tegyük fel a kérdést, hogy mennyire őszinte ez a dolog az önök részéről. Reméljük, igen, megadjuk a bizalmat, hogy az, de jobb lett volna elkerülni, akkor így fogalmazok inkább, talán nem olyan éles, jobb lett volna elkerülni annak a látszatát, hogy ezt így most hozzák ide, valóban, adott esetben egyfajta kampánytémává téve, mintegy politikai haszonszerzés céljából felhasználva. Ön is említette, frakcióvezető úr, Kaleta Gábor nevét. Az a helyzet, hogy azért mindent elkövettek annak érdekében, hogy a Kaleta-ügy el legyen kenve. [[Dr. Selmeczi Gabriella: Én?]] Tíz évre titkosították a vele kapcsolatos dolgot, és hiába kérte egyébként Demeter képviselő asszony is és egyáltalán az ellenzék padsoraiban mindenki, hogy ne rejtegessék, ez valahogy süket fülekre talált önöknél. Sőt! Hadd utaljak egy tavaly nyári felszólalásomra, amely pontosan azzal volt kapcsolatos, hogy ne legyen kegyelem a pedofil szörnyeknek, a NER-hez közel állóknak sem. Nem akarom bírálni az ülésvezetést, pláne nem a mostanit, de jegyzőkönyvszerűen az akkori levezető elnök azt mondta, hogy lehetett volna emelkedettebb a stílusom. Eszem ágában nem volt, hogy emelkedettebb legyen a stílusom annak a két lábon járó szörnyetegnek a kapcsán. Semmi olyat nem mondtam, direkt megnéztem újfent a jegyzőkönyveket, annyi volt akkor, amit itt esetleg a fejemre lehetett olvasni, hogy kijelentettem, nem hiszem, hogy lett volna bárki közülünk, aki egyetlenegy könnycseppet is hullatott volna amiatt, ha egy limai börtön mélyén rohad meg Kaleta Gábor, illetve hogy volt bőr a pofáján fellebbezni az egyébként nevetségesen enyhe ítélettel szemben. Ötszáznegyvenezer forintos pénzbüntetéssel és felfüggesztett szabadságvesztéssel megúszta ezt az egészet. Engedtessék meg képviselőtársaim, a kormánypárti padsorokban, ha mondjuk, nem keverednek ilyesmibe, illetve a látszatát sem adják annak, hogy megpróbálják ezeket a dolgokat elkenni, akkor nyilvánvaló módon ezt mi nem hozzuk fel. Akkor most hozzáteszem újra meg újra, meg még a felszólalásom során néhányszor: támogatjuk mindazt, amit idehoztak, maximálisan egyet tudunk érteni az ilyesféle szigorításokkal. A Jobbik konzervatív jobboldali pártként igenis a rend oldalán, az ártatlan áldozatok, a magyar állampolgárok, a védtelenek oldalán áll, és ha őket ezekkel a törvényjavaslatokkal meg lehet védeni, és akár csak egyetlenegy ártatlan áldozatot is meg tudunk menekíteni attól az életre szóló traumától, amely az ilyen aberrált állatok révén őket érheti, akkor azt mondjuk, hogy mi ezt támogatni fogjuk. Eddig is ezt mondtuk és ezután is így fogunk tenni. Még valami! Hollik képviselőtársunk, a KDNP padsoraiból 2016-ban, amikor javasoltuk a szigorítást, illetve a kereshető regisztert a szexuális bűncselekményeket elkövetőkkel szemben, akkor ezt nyilatkozta idézem -: „Megítélésünk szerint a jelenlegi jogszabályi környezet megfelelő erőt ad az ilyen bűncselekmények elkövetői ellen”, ezért nem fogják támogatni a Jobbik indítványát. Akkor most kiderült, mert mégiscsak ide került elénk, hogy az a jogszabályi környezet mégsem adott elég erőt. Akkor ennyit legalább ismerjenek be! Mi pedig teljes mellszélességgel, nagyon határozottan támogatni fogjuk ezeket a javaslatokat. Elmondtam egyébként én magam is 2021 márciusának legelején az Igazságügyi bizottság előtt, amikor a három pontból álló javaslatcsomagunk mellett érveltem, hogy ebből nem csinálunk pártpolitikát, nosza, rajta, terjesszék elő, ha kell, akkor a saját logójuk alatt, és mi ezeket meg fogjuk szavazni, mert ezt követeli meg az igazság, ezt követeli meg az áldozatok védelme. Az álszentség azért, hadd mondjam el, inkább az önök műfaja, és nem a mienk. [[Nacsa Lőrinc: Na!]] Tehát ha egyszer kijelentettük, hogy ezt támogatni fogjuk, akkor így is lesz. Képviselőtársam, pontosan ezért idéztem szó szerint Hollik képviselőtársuktól azokat a szavakat, azt a néhány mondatot, hogy rávilágítsak arra, hogy bizony itt volt némi probléma ezzel kapcsolatosan az önök hozzáállását illetően. Támogatni fogjuk, hogy meglegyen ez a nyilvántartás, támogatni fogjuk azt, hogy a büntetési tételek jelentősen szigorodjanak. Ha Kocsis Máté azt hozta fel, hogy az ő javaslatuk még szigorúbb, mint a mienk ebben a vonatkozásban, akkor azt mondjuk, hogy hajrá, csinálják, támogatni fogjuk. Igen, nagyon helyes az, ha a foglalkoztatási szabályokat is szigorítják. Van egy nem olyan fókuszba került területe ennek az egésznek, a Gyermekvédelmi Internet-kerekasztal, ami valóban egy nagyon fontos dolog. Lehet, hogy nem olyan látványos, nem lehet róla olyan indulattal beszélni, de egy hihetetlenül lényeges eleme ennek az egész kérdéskörnek, így teljesen természetes, hogy a Jobbik részéről a szavazat ott lesz ennek a tekintetében is. Ha adott esetben valaki azt mondja, hogy az itthoni szigorú adatvédelmi, személyiségi jogi szabályok megnehezítik ezeket a dolgokat, ezek minket nem nagyon érdekelnek, engedtessék meg. Az a helyzet, hogy az áldozatok védelme és az áldozatok jogai ezerszer előrébb valók elnök úr, bocsánat ezeknek a mocskoknak a jogainál. [[11.00]] Ehhez tartjuk magunkat. Ráadásul ezzel kapcsolatosan van egy EU-s irányelv is, a 2011/93-as, ami azért lehetőséget ad más demokratikus és nyugati országokhoz, európai országokhoz hasonló módon, hogy ez a nyilvántartás, ez a regiszter létrejöhessen. Mi azt mondjuk egyébként, hogy ez minél inkább legyen széles körű, minél többen férjenek hozzá, és ha adatokról van szó, akkor sokkal tágabb körű adatok halmaza kerüljön ebbe bele. Az áldozatokról beszélünk, és nagyon fontos áldozatokról beszélni. Előbb itt már tettem egy kitérőt azzal kapcsolatosan, hogy a mi 2016-os javaslatunk nemcsak a gyermekeket érintette volna, hanem az összes szexuális bűncselekmény áldozatául esett személyt. Különösképpen akkor gondoljunk itt a nőkre; azokra a nőkre, akik egyes felmérések szerint életük során mintegy 20 százalékban, de kénytelenek szexuális erőszakkal találkozni. Ezek közül minden tizedik kerül majd a rendőrség elé, és aztán hogy ítélet minden hányadik esetben történik, az megint csak egy másik és egy nagyon tragikus, nagyon szomorú történet. Minden ötödik sértett, legalábbis ezek szerint a felmérések szerint kiskorú; traumatizálva lesznek egy egész életre. A Hintalovon Alapítvány felmérése szerint a szexuális célú emberkereskedelem áldozatainak nagy része Európában Magyarországról kerül ki. Fokozottan veszélyeztetettek a halmozottan hátrányos helyzetűek [[Kocsis Máté: Romániában.]] , a mélyszegénységben élők, az állami gondozottak, illetve a cigány származású gyermekek. Nyilván itt a halmozottan hátrányos élethelyzetek között azért nagy az átfedés. Ha megnézzük, európai viszonylatban ennek az 50 százaléknak, akik Magyarországról esnek így áldozatul a szexuális célú emberkereskedelemnek, mintegy 64 százaléka fiatal- vagy gyermekkorú, sőt összességében minden 13. ilyen áldozat a 11 éves kort sem érte el. Ezek a gyerekek azok és akkor nemcsak Thaiföldön, meg nemcsak Dél-Amerikában, hanem itt, Európán belül is , akikről ezek az aberrált alakok fényképeket készítenek, az ő megerőszakolásukról, abuzálásukról, megkínzásukról, hogy utána a hasonszőrű társaik ezen tudjanak élvezkedni. És igen, nagyon fontos az, hogy az úgynevezett felhasználók is büntetve legyenek, hiszen az ő beteges keresletük teremti meg ennek az egésznek a rettenetes piacát, amit valóban el kell törölni. Szóval, van és volt probléma ezek szerint a felmérések szerint is. Az, hogy nem vették tárgysorozatba a javaslatainkat, mondom, legyen egy dolog, most végre előkerült. A Kaleta-ügy kapcsán is egyébként azt mondta a bíró, hogy neki nem volt lehetősége vagy a bíróságnak nem volt lehetősége szigorúbb büntetést kiszabni. Egyébként, ha elfogadják a korábbi javaslatainkat, akkor ez a szigorúbb lehetőség meglett volna, és nem úszhatta volna meg ennyivel. Képviselőtársaim! Évekig húzódott ez a történet. Azt jól láttuk, hogy a lényeges dolgokat, amelyek az önök számára nagyon fontosak, ha kellett, akkor egy nap alatt keresztültaposták a parlamenten; gondoljunk, mondjuk, a lakás-takarékpénztárak kinyírására. Tehát ha valami az önök számára fontos, akkor társadalmi, szakmai és politikai egyeztetés nélkül, villámgyorsan keresztül tudják vinni, és én ezért hivatkozom egyébként ezekre a korábbi javaslatainkra, mert azt mondjuk, hogy nem kellett volna ezt ilyen rétestészta-szerűen elhúzni egészen eddig. Sokkal korábban is be lehetett volna avatkozni, különösen akkor, ha látjuk, hogy mekkora a látencia óriási számokról, elborzasztó számokról beszélnek a szakértők, akár százszoros is lehet ezekben az esetekben , a visszaesők aránya pedig szintén irtózatos. Az áldozatok sokszor úgy érzik magukat… itt mondták, hogy igen, ezt majd még javítani kell, és később, ősszel azért az áldozatvédelem is előkerülhet. Higgyék el, nem fogjuk ezt elengedni, mert az áldozatvédelem, amikor úgy érzik magukat ezek a szerencsétlen nők vagy gyermekek, hogy egyfajta intézményes árulás áldozataivá válnak, nagyon fontos dolog. A közösségi kapuőrök megerősítése is egy ilyen lépés lenne, például, ha gyermekekről van szó, akkor az iskolai szociális munka, az iskolai szociálpedagógusok minél nagyobb száma ezekben az intézményekben, az talán egyfajta garanciája lehetne annak, hogy ezek az esetek napvilágra kerüljenek, és ha napvilágra kerül minél több ilyen eset, akkor ez talán visszatartó erővel is rendelkezik. Képviselőtársaim, nézzék meg azt a költségvetési módosító indítványt, ami egyébként néhány milliárd forinttal megduplázná, mondjuk, az iskolai szociális munkára fordítandó állami támogatások összegét. Ez ebben a hatalmas költségvetési összegben, ebben a keretrendszerben nézve egy porszem, egy semmi nem lenne. És ha akarják, akkor bizonyíthatják, mondjuk, ennek elfogadásával, hogy igen, ez a szegmense is nagyon fontos az önök számára ennek a történetnek. Mert valóban egyébként inkább a gyerekekkel kell foglalkozni. Hiszünk mi nagyon modernek vagyunk, ugye a kognitív meg ilyen-olyan pszichoterápiákban, de azért mégiscsak elsődlegesen az áldozatra koncentráljunk. Aki pedig elköveti ezeket a szörnyűségeket, az kapja meg azt a büntetést, amit vastagon megérdemelt. Viszont és akkor itt van a javaslatcsomagunknak egy másik eleme megérdemli valóban a hosszú-hosszú, rácsok mögött töltött éveket, ahol a börtönhierarchia aljára vagy ahogy a képviselő asszony mondta, a tápláléklánc aljára süllyedve ott megkapja egyébként a többi, és valamiféle természetes igazságérzettel még rendelkező bűnözőtől azt az elbánást, amit megérdemel az ilyen pedofil szörnyeteg. De valamikor ki fog kerülni onnét, a rácsok mögül, ha már nem lehet őt sajnos élete hosszáig ott tartani. Akkor nemcsak a regisztráció lenne egy ilyen visszatartó erő, és a nyilvános kereshetőség, hanem például a szexuális bűncselekmények elkövetői kapcsán a kémiai kasztrálás, vagy ha valakinek az érzékeny fülét ez bántja, és nem comme il faut ez a kifejezés, akkor nyugodtan használhatjuk azt rá, hogy a gyógyszeres kezelés. Hiszen amellett, hogy szörnyű bűncselekmény a pedofília és az ehhez hasonló bűncselekmények, valójában egy betegség is, amit adott esetben, ha gyógyítani nem is, de talán ezzel kezelni lehet. Engem nem érdekel az elkövetők személyiségi joga, még egyszer mondom, az áldozatok pártján állva csak azt nézzük, hogy adott esetben egy-egy ilyen lépés mennyire tudja levinni a visszaesők arányát, és erre bizony vannak felmérések. Skandináviából, innét-onnét… [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Köszönöm szépen a türelmét, elnök úr, majd még akkor folytatom. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Nacsa Lőrinc képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Mindenekelőtt engedjék meg, hogy megköszönjem Kocsis Máté frakcióvezető és Selmeczi Gabriella képviselőtársam munkáját a témában, hogy ezt a törvényjavaslatot ma itt tárgyalhatjuk, és én is előterjesztőként csatlakozhattam hozzá, hiszen egy nagyon fontos törvényjavaslatról van szó, mert ki kell mondani együtt, hogy elég volt. Elég volt ezeknek a bűnelkövetőknek az anonimitásából, elég volt abból, hogy számunkra is nevetségesen enyhe bírósági ítéletek születnek sokszor, és tiszteletben tartjuk a bíróság ítéleteit, ugyanakkor szerintem helyes, ha politikai véleményt fogalmazunk meg róla. Ez lehetséges egy jogállam keretei között és a szólásszabadság intézményét tiszteletben tartva, hogy elmondjuk, mint ahogy egyébként tavaly is és többször is korábban ilyen ügyeknél elmondtuk, ha egy ítélet, nem csak ebben a kérdésben, de nevetségesen enyhe volt a bűn elkövetéséhez képest. Azt látjuk, hogy minden más ügyben a regisztrált bűncselekmények száma Magyarországon jelentősen csökkent. Tehát míg a Gyurcsány-kormány idején 420-430 ezer fölött volt az egy évben elkövetett regisztrált bűncselekmények száma, addig most már bőven 200 ezer alatt van a 2020-21-es években. Azt gondolom, hogy ez egy előrelépés. Minek köszönhető ez az előrelépés? Hogy nem egyszer, nem kétszer szigorítottuk a büntető törvénykönyvet, hogy elrettentő ítéleteket, elrettentő büntetési mértékeket hoztunk be a törvényalkotás színe elé, és fogadott el a magyar Országgyűlés. Annak köszönhetően csökkent a regisztrált bűncselekmények száma Magyarországon, hogy folyamatosan és konzekvensen a szigorú büntetőpolitika pártján álltunk és állunk továbbra is, valamint természetesen annak is, hogy a magyar bűnüldöző és rendvédelmi szervek kiválóan végzik a munkájukat, és ennek köszönhetően is csökkent ilyen jelentős mértékben a regisztrált bűncselekmények száma. Azt látjuk, hogy Magyarországon a bírói gyakorlat az, hogy a leggyakoribb büntetés pedofilügyekben a felfüggesztett szabadságvesztés; statisztikailag is kimutatható ez. [[11.10]] Innentől kezdve teljesen indokolt az a szigorítás, amit képviselőtársaimmal idehoztunk az Országgyűlés elé, hogy igenis szigorítani kell ezeket a büntetési tételeket. Ander Balázs képviselőtársam felszólalásából egy dologgal vitatkoznék, mert felszólalása közben az volt az érzése a gyanútlan hallgatóknak, mintha ebben a témában az elmúlt tíz évben nem történt volna semmi itt az Országgyűlés keretei között, ami természetesen nem igaz. Nagy vonalakban, a teljesség igénye nélkül össze is szedtem, hogy mik történtek 2010 óta a gyermekek védelme érdekében. Biztosítottuk azt, hogy akik gyermekek sérelmére követnek el súlyos bűncselekményeket, azok ne végezhessenek gyermek nevelésével, felügyeletével, gondozásával vagy gyógykezelésével kapcsolatos tevékenységeket 2013-ban elfogadott törvény. Gyermekek sérelmére elkövetett súlyos bűncselekmények, különösen a szexuális bűncselekmények esetén rendelkeztünk azok el nem évüléséről, illetve az elévülési idő nyugvásáról 2014-ben elfogadott törvény. Fokozatosan bevezettük a végleges hatályú foglalkoztatástól eltiltást azoknál, akik gyermek sérelmére követtek el szexuális bűncselekményt 2017. évi törvény. Szigorítottuk a 12 év alatti személlyel végzett szexuális cselekményre kiszabható büntetést, szintén 2017-ben. Tovább szigorítottuk 2018-ban a foglalkoztatási tilalmat; 2020-ban pedig módosításra került az emberkereskedelem tényállása, és megemelésre kerültek a büntetési tételek a gyermekek sérelmére elkövetett szexuális bűncselekményeknél, a tavalyi évben. És szintén tavaly, 2020-ban szigorítottuk a hozzátartozó sérelmére elkövetett személy elleni erőszakos bűncselekménynél a büntetéskiszabás elveit. A teljesség igénye nélkül ezek azok a büntetőjogi és a gyermekek védelmében meghozott döntések, amelyeket az elmúlt években a Fidesz-KDNP-kormány és a Fidesz-KDNP képviselői terjesztettek ide az Országgyűlés elé. Tehát nem igaz az az állítás, hogy az elmúlt években ebben a tekintetben, ebben a témában ne történt volna semmi. Folyamatosan szigorodtak a büntetési tételek, folyamatosan vezettünk be új tényállásokat. És elérkeztünk oda, hogy a mostani törvényjavaslatban véget vessünk annak a gyakorlatnak, hogy pedofil bűnelkövetők anonimok tudnak maradni, el tudnak bújni a társadalom mögé, és nem derül fény a kilétükre. Véget vetünk annak, hogy az elévülésben milyen rövid határidők voltak korábban, és hogy a gyermek 21 éves koráig ne indulhasson meg az elévülés. Véget vetünk annak, hogy nagyon kevés volt a minősített eset; és véget vetünk annak, hogy ha valaki hivatalos személyként követ el ilyen ocsmány bűncselekményeket, az enyhébb büntetésben részesül vagy enyhe büntetésben részesül. Magyarország Alaptörvénye is deklarálja, hogy Magyarország külön intézkedésekkel védi a gyermekeket, továbbá hogy minden gyermeknek joga van a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz. Amikor itt tárgyaljuk ezt a törvényjavaslatot, és amikor én azt remélem, hogy az Országgyűlés teljes támogatásával fogjuk elfogadni ezt a törvényjavaslatot, akkor teljesítjük a Magyarország Alaptörvényében leírt kötelezettségünket. A legutóbbi, az Alaptörvény kilencedik módosítása is rögzítette ez volt az, amit önök szintén nem támogattak , hogy Magyarország védi a gyermek születési nemének megfelelő önazonossághoz való jogát, és biztosítja a hazánk alkotmányos önazonosságán és keresztény kultúráján alapuló értékrend szerinti nevelést. Az Alaptörvény módosításával az alkotmányozó az államra továbbra intézményvédelmi kötelezettséget hárított, vagyis a jogalkotónak olyan jogszabályi környezetet és olyan megalapozó szabályokat kell kialakítani, amelyek garantálják a gyermek születésétől fogva megváltoztathatatlanul fennálló önazonosságának megőrzését és megóvását. Számtalan esetben céloztuk meg törvényjavaslatainkkal a gyermekek fokozottabb védelmét, hiszen a családpolitikánk alapja, hogy a gyermek az első, a gyermekeknek minden lehetőséget, biztonságot, fizikai-szellemi és lelki biztonságot is meg kell adni, és természetesen a most tárgyalt esetben is a lehető legszigorúbban kell eljárni olyan aljas és undorító bűncselekményeknél, olyan cselekedeteknél, amelyekre, azt gondolom, hogy minden jóérzésű embernek a lehető leghatározottabb és leghangosabb nemet kell mondania ezekre a bűncselekményekre. Engem háromgyermekes apaként is mélyen megérintenek azok a sajtóban is olvasható, akár nemzetközi példák, akár itthon történt esetek, amikor gyermekek sérelmére követnek el ilyen undorító, ocsmány és aljas bűncselekményeket. Képviselőtársaim beszéltek már arról, hogy a törvényjavaslat konkrétan mit tartalmaz, mik lesznek az új minősített esetek, hogyan kell létrehozni a kereshető pedofil-nyilvántartást, mint ez több országban is működik. Ez volt az első pont, amit a baloldali sajtó rendre megkérdőjelezett, hogy egyáltalán vane ennek visszatartó ereje, vane hasznossága a kereshető pedofil-nyilvántartásnak. A baloldali sajtó támadásba lendült, és rögtön elkezdték megkérdőjelezni ezeknek az intézkedéseknek a hatékonyságát. Tegnap a Népjóléti bizottságban szavaztunk arról technikai dolognak tűnik , hogy a Népjóléti bizottság is, mivel nem az első helyen kijelölt bizottsága ennek a törvénynek az Igazságügyi bizottsághoz tartozott , tárgyaljae a részletes vitáját ennek a törvényjavaslatnak, hiszen mint családügyi bizottság, a családok bizottsága, nyilvánvalóan érint bennünket ez a kérdés. Ezért úgy döntött a Népjóléti bizottság is, hogy tárgyaló bizottságként tárgyalja ezt a törvényjavaslatot a részletes vitában. Akkor a képviselők ezt megszavazták, egy kivétellel: a DK-s Varga Zoltán nem szavazta meg azt… [[Dr. Vadai Ágnes: Nem igaz!]] Nem szavazta meg… [[Dr. Vadai Ágnes: Nem szavazott…]] Tehát nem szavazta meg [[Dr. Vadai Ágnes: Ne hazudjon, képviselő úr!]] nem tette fel a kezét… [[Az elnök csenget.]] Nem tette fel a kezét sem az igen, sem a tartózkodom, sem a nem szavazásnál [[Dr. Vadai Ágnes: Hazudik, képviselő úr!]] , ott volt a teremben, minden mást megszavazott, nem szavazta meg azt az előterjesztést…
Képviselő asszony! [[Dr. Vadai Ágnes: De hát hazudik!]] Képviselő asszony, hogy beszél?! Hát nem fogja tudni elmondani a felszólalását, ha én most letiltom! [[Dr. Vadai Ágnes: Akkor tiltson le!]] Miért csinálja ezt? Ne csinálja!
Tehát jelen volt a teremben, és nem szavazta meg. Ennek az ellentettje lenne, ha hazudnék, hogy megszavazta, de nem szavazta meg. Tehát ez a két lehetőség van: megszavazta vagy nem szavazta meg, képviselő asszony, és nem szavazta meg. Az a helyzet, hogy a baloldali sajtó természetesen beindult a téma kapcsán, és láthatjuk azt, hogy bizonyos baloldali propagandalapok és Soros György által támogatott szervezetek hogyan próbálták eljelentékteleníteni a kérdést, és hogyan próbáltak elbizonytalanító kérdéseket feltenni. Látjuk azt, hogy a baloldali nemzetközi médiában ez elindult már korábban, 2014-ben, amikor a New York Times a vezércikkében azt írta: a pedofília nem bűntett, csak rendellenesség. Ezt követte a hazai baloldali propagandakiadványok cikksorozata is. 2014-ben a Kommunista Párt egykori lapja, a Népszabadság írt cikket arról, hogy a pedofil is ember. Egy érzékenyítő cikk keretében több oldalon keresztül védték a pedofilokat. Aztán a sort a többi baloldali sajtóorgánum is folytatta. A HVG-n arról jelent meg írás: a pedofília nem büntetendő cselekmény, nem is szabad annak lennie. Az önök sajtója, tisztelt képviselőtársaim! Most a Népszavában a TASZ mondja azt, hogy az információs önrendelkezésre vonatkozó jogokat kellene szem előtt tartani egy ilyen kereshető nyilvántartásnál. Tehát álljon meg a menet, tisztelt képviselőtársaim! Nehogy már ilyen aljas bűncselekmények elkövetőinél az információs önrendelkezési jogra hivatkozzunk! Ez konkrétan ugyanaz a baloldali liberális tempó, mint amikor az ENSZ megtámadta a gyermekmentő anonim inkubátorokat, arra hivatkozva, hogy azért ne lehessen bennük elhelyezni gyermekeket, aki nem tudja vállalni a gyermekét, de legalább megszülte, azért ne lehessen bennük elhelyezni gyermeket, mert sérül a gyermeknek a szülei megismeréséhez való joga. Értik? Tehát az élet fölött van. Amikor szembeállítjuk az életet az emberi jogokkal, akkor ilyen csökevények, ilyen szörnyedvények jönnek ki belőle, mint amit itt a cikkekben is olvashatunk. És remélem, hogy baloldali, főleg LMP-s képviselőtársaim annak ellenére fogják támogatni ezt a törvényjavaslatot, hogy össze vannak borulva Daniel Cohn-Bendittel, az európai baloldali zöldélet egyik figurájával, aki köztudottan a saját könyvében is írt hasonló kérdésekről, amit az ocsmánysága miatt nem idéznék ide a Ház elé, de azt gondolom, hogy mindannyian hallottunk, olvastunk ezekről a borzalmakról. Úgyhogy remélem, hogy minden barátság és lojalitás ellenére a baloldali képviselők is támogatni fogják ezt a törvényjavaslatot, még ha az európai porondon vannak is olyan szövetségeseik, akik ebben a kérdésben valamilyen módon érintettek. Tisztelt Képviselőtársaim! Ne lehessen enyhe büntetéssel megúszni, és minősített esetekben feltételes szabadlábra bocsátással se lehessen megúszni ilyen ocsmány bűncselekményeket! A gyermekek védelme az első, és láttuk az elmúlt tíz évben bárhogy is küzdöttek ellene sokszor önök közül is sokan , hogy a szigorú büntetőpolitikának megvan az eredménye. A büntetési tételek szigorításával, új minősített esetek bevezetésével igenis el lehet rettenteni az elkövetőket, hogy eszükbe se jusson, mert egész életükben egy olyan vörös bélyeg lesz a homlokukon ezzel kapcsolatban, ami szerintem az egész életükre nyomot hagy, egyébként helyesen, hogy elrettentse őket attól, hogy soha, semmilyen módon ne is gondoljanak a gyermekekre ilyen szándékkal. [[11.20]] És soha semmilyen módon ne merjenek a tettek mezejére lépni ezen a területen, hanem igenis az a célunk ezeknek az eseteknek a kapcsán, amiket láttunk, és amelynek nagyon nagy része egyébként az internet terjedésével, elterjedésével és a dark web növekedé-sével eszkalálódott az elmúlt években pontosan látjuk ennek a jelenségnek az eredményét, hogy most már egyes szakértők szerint a dark web nagyobb, mint a nyilvános web mérete, és hogy milyen módon vonulnak ott illegalitásba, és milyen méretű, embertelen mennyiségű különböző gyermekpornográf felvétel, kép, videó található ezeken a helyeken , azt gondolom, hogy itt nemzetközi felelősségünk is van. Magyarország is számtalan olyan Europol- és egyéb nyomozásban vett részt, ahol sikerült fölszámolni ilyen szervereket, ilyen adatközpontokat, ilyen hálózatokat; és igenis azt gondoljuk, hogy ezekben az esetekben mindig a lehető legnagyobb szigorral kell föllépni, és a lehető legnagyobb figyelmet kell fordítani arra, hogy ezeket az elosztókat, megosztókat és különböző terjesztőket a lehető leghamarabb utolérje a törvény teljes szigora. És ahogy képviselőtársaim is jelezték majd ősszel erről fogunk beszélgetni többet is , az áldozatvédelem részét nem a büntető törvénykönyvi szigorítások közé gondoltuk behelyezni, az áldozatvédelmi részéről kell még majd külön szerintem sokat beszélnünk, és nemcsak beszélnünk, hanem törvényjavaslatokkal is élnünk. Ez meg fog történni a közeljövőben. Én arra kérem önöket, hogy támogassák a szigorúbb fellépést, támogassák azt, hogy Magyarországon az itteni törvények ide vonatkoznak, itt hatályosak a lehető legnagyobb mértékben elrettentsük az aljas bűnelkövetőket mindenféle pedofil cselekménytől. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Mesterházy Attila képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nacsa képviselő úr arról beszélt, hogy hát, már megint a baloldal valamit nem akar támogatni, bár ha jól értettem, az ellenzéki képviselők közül, aki eddig megszólalt, arról beszélt [[Nacsa Lőrinc: Én ezt nem mondtam!]] , hogy támogatja ezt a kezdeményezést. Mi a magunk részéről is mindig ezt mondtuk, hogy támogatjuk az ilyen típusú kezdeményezéseket. Arról is beszélt Kocsis Máté, hogy nem szabad pártpolitikai kérdést csinálni ebből, de Nacsa képviselőtársam mást sem csinált, mint pártpolitikai kérdést csinált ebből. Eleve megmondta, hogy minek kell lennie a főcímnek, hiszen a nem tudom, kicsoda már a baloldali sajtó részéről támadja ezt a mostani kezdeményezést. Nézze, képviselő úr, nem ilyen szellemben akartam hozzászólni, de ha hozzákezdett ehhez, akkor kénytelen vagyok én is egy picit ebből a szemszögből megközelíteni ezt a kérdést. Ön azt mondta, hogy elég volt. Azt mondta, hogy a gyermekek védelme az első. Tavaly még nem így volt? Öt évvel ezelőtt még nem így volt? Tíz évvel ezelőtt még nem így volt? Tavaly benyújtottunk itt ül mellettem Szakács László képviselővel egy olyan országgyűlésihatározat-tervezetet júliusban, ami arról szólt, hogy egy ilyen nyilvántartást be kellene vezetni, hogy aki közfeladatot lát el, az egy minősített tényező legyen, tehát magyarul, szigorúbban legyen büntethető a közfeladatot ellátó személy esetében, ha valaki ilyen bűncselekményt követ el. Azt mondtuk, hogy ne mentesülhessen a jogkövetkezmények alól egy ilyen személy. Tehát amiről önök ma itt, egy évvel később beszélnek, az tavaly júliusban egy országgyűlésihatározat-tervezetben már szerepelt. Most nem is beszélve arról, amiről Ander képviselőtársam már beszámolt, hogy ők is hány olyan javaslatot tettek az elmúlt tíz év során, ami ezt a kérdést adott esetben már jóval korábban kezelhette volna. Ezért illő tisztelettel én elvártam volna a kormánypártok részéről egy minimális önkritikát, ha már maximálisra nem képesek, hogy legalább megemlítsék azt, hogy ebben az elmúlt tíz évben súlyosbodott ez a helyzet. Az, hogy 2017-ben Magyarország egy nemzetközi minősítés alapján a legrosszabb minősítést kapta ebben a tekintetben, és ez a legrosszabb minősítés több éven keresztül, egészen 2020-ig fennállt. Az, amiről beszéltek, hogy nőtt azon bűncselekmények száma, amelyeket gyermekek sérelmére követtek el, hogy a szexuális tartalmú bűncselekmények jelentős része Magyarországon, sőt az Európai Unión belül is szignifikánsan magas. Tehát azért azt gondolom, hogy helye lenne az önkritikának, helye lenne egy picit annak, hogy szerényebben fogalmazzanak, mint hogy ebből a témakörből is sikerpropagandát próbáljanak kovácsolni. A másik az, hogy azt mondják, a bűnüldöző szervek kiválóan végzik a munkájukat: elég csak az önök által is emlegetett Kaleta Gáborra emlékezni, akinek az esetében semmilyen magyar bűnüldöző szerv nem derítette föl, hogy ez az ember egy pedofil bűnöző. Külföldi szolgálatok szóltak a magyar szolgálatoknak, hogy ezzel az emberrel gond van, miközben ezt az embert többször átvilágította az Alkotmányvédelmi Hivatal nemzetbiztonsági átvilágításon. Úgy látom, hogy ezzel van egyébként máshol is gond, ezzel majd érdemes lenne önöknek foglalkozni, hiszen legutóbb a bangkoki nagykövetet kellett hazarendelni, mert nagykövethez nem méltó magatartást tanúsított. Gondolom, itt sem arról volt szó, hogy sörözött valahol 11 óra után, amikor csak 10-ig lehetett sörözni, hanem valami egészen másról van szó, ami nagykövethez nem méltó magatartás volt. Úgy látszik, hogy van itt valami a levegőben, nem is tudom, probléma rendszerszerűen ezzel a kérdéssel, hiszen ezt sem sikerült korábban földeríteni. Tehát szerintem pont azt látom , hogy ha nem lett volna a Kaleta-ügy, és az nem került volna nyilvánosságra, akkor bizony, ma nem lenne itt az asztalon ez a mostani törvénycsomag. [[Dr. Selmeczi Gabriella: Nem igaz!]] Képviselő Asszony! Dehogynem igaz! Szó nem volt a Kaleta-ügyig arról, hogy ezzel foglalkozzanak! Sőt, tudja, mit mondtak? Azt mondták, hogy tavaly szeptemberre lesz meg ez a törvénycsomag! Sőt, még egy hónappal ezelőtt is az igazságügyi miniszter asszonyt itt kérdeztem, a Házban, hogy mikor lesz ebből valami; nem tudta megmondani! Ott ült, ahol államtitkár úr! [[Dr. Selmeczi Gabriella közbeszól.]] Egy hónappal ezelőtt nem tudta megmondani! Ne csináljanak már úgy, mint hogyha ezt maguk az örök életben akarták volna, mert már 11 éve maguk kormányoznak, tehát már korábban is megtehették volna! [[Nacsa Lőrinc: Most mondtam el, hogy mit csinálunk! Dr. Selmeczi Gabriella többször közbeszól.]] Arról nem is beszélve, hogy a tizenegy módosításból ötnek egyébként semmi köze nincs ehhez a mostani témánkhoz az ég egy adta világon, és most is még azt hallgatjuk maguktól, hogy és majd szeptemberben! Akkor majd még sokat fogunk erről beszélgetni! Máskor egy egész gazdasági szektort átírnak egy éjszaka alatt! Most meg érdekes módon már egy éve ezzel küzdenek, már tavaly szeptemberre ígérte a miniszterelnök. Azt mondta, hogy őszre egy átfogó programcsomagot fognak behozni ezzel kapcsolatban. Nem hozták be! Most behozták ennek egy részét, komplex megoldást ígértek jelzem, ez nem komplex megoldás, ezt önök is elismerték , és majd megint majd szeptemberben fogunk erről beszélgetni, fél év múlva. Az igazságügyi miniszter azt mondta nekem, hogy legyek türelemmel. Kérem, én még türelemmel lennék, de azok a gyerekek, akikkel szemben ilyen bűncselekményeket követnek el, ők nem tudnak türelemmel lenni! Ők azonnali cselekvést várnak el a kormányzó többségtől és a törvényhozóktól, meg a bűnüldöző szervektől. Tehát ezért azt gondolom, hogy bizony, nem sikerült a saját maguk által kitűzött célt elérni, hiszen nem sikerült komplex megoldást hozniuk erre a kérdésre, sőt még majd szeptemberben újabb és újabb törvénymódosításokat akarnak behozni, hogy még tovább lehessen ezzel a témakörrel foglalkozni. Szerintem a civilek nagyon sok értelmes és jó javaslatot tettek le az asztalra, végigolvasva a különböző háttéranyagokat, magát a törvénnyel kapcsolatos véleményeket. Azt gondolom, hogy van számos olyan előremutató javaslata a magyar civil szervezeteknek, amelyekkel érdemes lenne komolyabban is foglalkozni, és bizony, persze fontos a szigorú büntetés, de ugyanúgy fontos a felderítés hatékonysága, és ugyanannyira fontos a megelőzés kérdésköre vagy éppen az utólagos traumakezelés, és ebben a tekintetben bizony, én többet vártam volna a mostani törvénytervezettől, mint pusztán azt, hogy büntetőjogi oldalról közelíti meg ezt a kérdést. Tehát ezért azt kérem önöktől, hogy ne húzzák-halasszák az időt pont ebben a kérdésben, hanem egy kicsit pörgessék föl ezt a törvényhozási munkát, és ne mindig pont ezen a területen kérjenek türelmet az áldozatoktól, meg mindenki mástól, hanem igenis minél gyorsabban lépjenek, és komplex módon kezeljék ezt a kérdést. Igen, egészen biztos, hogy vannak olyanok, akik most is kritizálják ezt a javaslatot, egészen biztosan vannak, akik aggódnak a pedofilok személyiségi jogaiért lelkük rajta, ez az ő dolguk! Az meg a mi dolgunk, hogy itt a parlamentben milyen törvényeket, milyen szabályokat hoznak. [[11.30]] Én is azt gondolom, hogy jelen pillanatban az áldozatok sokkal fontosabbak, mint a pedofilok személyiségi jogai, még akkor is, ha ez egy törvényhozótól talán egy kicsit furán hangzik. De tény és való, hogy ha már eddig nem sikerült ezt a problémát komplex módon kezelni úgy, hogy kellően elrettentő legyen; úgy, hogy megfelelő megelőző kapacitások legyenek, és hogy az áldozatokat valóban áldozatként kezeljük, és kapjanak segítséget , akkor legalább, ha egy részterületen előrelépést lehet elérni, még akkor is, ha szerintem a megoldás nem annyira komplex, nem annyira fantasztikus, mint ahogy önök ezt itt előadták, ettől függetlenül én a magam részéről, és az MSZP frakciója is biztosan támogatni fogja ezt a mostani módosítást, minden hiányosság és nehézség ellenére. De egyben azt is szeretném jelezni, képviselő úr, hogy gyorsabban haladjanak. Ne kelljen még várni ezeknek a gyermekeknek arra, hogy majd egyszer kapnak segítséget a törvényhozói oldalról is, hanem minél gyorsabban lépjék meg azokat a lépéseket, amelyeket a civil szakma vagy éppen az ellenzéki képviselők már évek óta hangoztatnak és követelnek, mert pontosan ez az a terület, amiben egyet fogunk érteni. Talán Selmeczi képviselő asszony úgy fogalmazott, hogy a lakosságnak több mint a 90 százaléka elítéli; nagyon remélem, hogy tévedett, és a lakosság 100 százaléka elítéli az ilyen típusú bűncselekményeket. Éppen azért, mert ez az egyik legocsmányabb bűncselekmény, amit el lehet követni, éppen ezért az önök részéről hiszen önök vannak többségben, kétharmados többségben ennél sokkal gyorsabban kellene előrelépni. És nem csak akkor kell önöknek reagálni a közvélemény nyomására, amikor egy Kaleta-ügyben kiderül, hogy önök nem megfelelően végezték el a munkájukat adott esetben, vagy az önök által felügyelt szervek nem megfelelően végezték el a munkájukat, amikor el akarja titkolni ezt a magyar Külügyminisztérium, és egy újságíró kell ahhoz, hogy egyáltalán napvilágra kerüljön ez a dolog. Azt gondolom, hogy ez a téma ennél sokkal többet ér, mint hogy pártpolitikai vitát csináljunk belőle. De arra mindenféleképpen felszólítanám önöket, hogy ennél sokkal gyorsabban haladjanak előre a jogalkotásban, és ne az legyen megoldás, hogy egy újabb bizottságot hoznak létre, hanem tartsák be azt, amit a miniszterelnök maga is ígért, és tartsák a határidőket, mert anélkül egészen biztosan sokkal nagyobb veszélynek vannak kitéve ezek a gyermekek, hiszen a pedofilokat pusztán csak a büntetési tétel növekménye nem fogja visszatartani egészen biztosan, mint ahogy más esetekben is. Tehát nagyon fontos a komplex megoldás, hogy összegezzem, mi a magunk részéről támogatni fogjuk ezt a törvényjavaslatot, de ne halogassák az újabb és újabb lépéseket, mert sok gyermek szenvedi meg ennek a késlekedésnek az árát. Köszönöm szépen, elnök úr, a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjának vezérszónoka Vadai Ágnes képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! „Volt, hogy havonta, kétnaponta, aztán naponta fajtalankodott. Többször le is kötözött közben, s bezárt egy szobába. Álmaim, vágyaim, terveim voltak, aztán kirángattak a sötét valóságba.” Egy ma már felnőtt férfi nyilatkozta ezt 2018-ban a nevelőapjáról, aki éveken keresztül bántalmazta őt szexuálisan, a Székesfehérvári Egyházmegye mégis foglalkoztatta az illetőt hitoktatóként. A férfi aztán a gyanú szerint az egyik tanórán fajtalankodásra akart kényszeríteni egy 9 és egy 7 éves kislányt. 2017-ben jogerősen 13 év fegyházbüntetésre ítélték azokat a szigetszentmiklósi szülőket, akik szexuálisan is zaklatták saját kiskorú gyerekeiket. 2016. szeptember elején egy gyermekotthonos fiú a vonat elé vetette magát Bicskén. Másnap egy barátja bement a rendőrségre, és feljelentést tett szexuális zaklatás miatt robbant a hír az RTL Klub Házon kívül című műsora nyomán, amely szerint a bicskei Kossuth Zsuzsa Gyermekotthon igazgatója évtizedek óta szexuálisan zaklatta a gyermekotthonban élő, kiszolgáltatott helyzetben lévő fiúkat. 2015. Jogerősen másfél év felfüggesztett szabadságvesztésre ítélte és öt évre eltiltotta a tanári hivatástól a Nagykanizsai Járásbíróság azt a 36 éves paptanárt, aki a nagykanizsai Piarista Iskolában két diákhoz is megpróbált szexuális céllal közeledni. Aki figyelte, hogy az elmúlt években a gyermekek védelmével kapcsolatosan és a pedofil-bűncselekmények ellen milyen felszólalásokkal, javaslatokkal élek, annak és különösen talán az itt ülő államtitkárnak nem ismeretlenek ezek a mondatok. 2019. november 25-én ugyanis én napirend előtti felszólalásban már elmondtam ezeket a példákat, leginkább azért, mert ennél sokkal korábban, 2016-ban már javaslatot nyújtottam be az Országgyűléshez annak érdekében, hogy azt a listát, amiről most a kormánypárti képviselők beszélnek, azt közösen alkossuk meg. Találjuk meg annak a módját, hogy hogyan lehet egy olyan, egyébként az interneten is elérhető névjegyzéket megalkotni a szexuális bűnelkövetőkről, amely lehetőséget nyújt arra, hogy a magyar állampolgárok ilyen ügyekben kereshessék a bűnelkövetőket, és megtehessék a szükséges óvintézkedéseket. Természetesen azért is nyújtottuk be akkor, 2016-ban ezt az országgyűlési határozatot a listán túl, hogy a fiatalkorúakkal, a gyerekekkel kapcsolatba lépő személyek esetén világos legyen, hogy kik azok, akik soha nem léphetnek kapcsolatba a gyerekekkel. Akkor a bizottsági ülésen azt a választ kaptam, hogy a magyarországi lakcímnyilvántartás nem pontos. Akkor a bizottsági ülésen a kormánypárti képviselőktől azt a választ kaptam, hogy a gyilkos és a pedofil megítélése adatvédelmi szempontból ugyanaz, nem lehet ezt megcsinálni. 2016, de már jóval előtte többen ebben az Országgyűlésben, de 2016 óta mindenképpen próbálunk kísérletet tenni arra, hogy valamilyen úton-módon az úgynevezett Megan-lista, még ha csak fél Megan-lista is, valamilyen módon megvalósuljon Magyarországon. Én üdvözlöm azt, hogy a kormánypárti képviselők 2016-tól a mai napig eljutottak odáig, hogy akkor tulajdonképpen igazunk van, kell ebben lépni. És ebben nem az a lényeges, hogy nekünk igazunk van, hanem az a lényeges, hogy felismerték, hogy azok az idézetek, amelyeket én felolvastam, és az ott elkövetett szörnyűséges bűncselekmények lehet, hogy nem történtek volna meg, ha akkor hallgatnak ránk. Mert minden egyes perc, amennyivel késlekedik az Országgyűlés az ilyen és hasonló típusú, gyermekek sérelmére elkövetett bűncselekmények súlyos büntetése kapcsán, veszélyt jelent a társadalomra. Amikor a napirend előtti fölszólalásomat elmondtam, akkor az Igazságügyi Minisztérium akkor jelen lévő képviselője roncskoalíciótól kezdve mindennek nevezett bennünket, de érdemben az üggyel nem foglalkozott. És ez nem azért probléma, államtitkár úr, mert ön engem sértegetett, mert ez engem nem érdekel, hanem azért, mert ezeknek a gyerekeknek és az azóta az újságokban, a hírekben megjelenő gyerekeknek okoztak hihetetlen fájdalmat azzal, hogy politikai vagy egyéb okokból ezt most nem tudom eldönteni, ezzel majd önök elszámolnak nem voltak hajlandók érdemben ezzel a kérdéssel foglalkozni. Mesterházy képviselőtársamnak tulajdonképpen igaza van, mi nem látunk bele az önök jogalkotási boszorkánykonyhájába, bár azt látjuk, hogy törvényt alkotni, azt nem minden esetben tudnak pontosan. De ha a Kaleta-ügy nem kerül elő, ha Kaleta Gábor nem bukik le, ha akkor az újságírók nem végzik el a dolgukat, akkor nem vagyok egészen meggyőződve arról, hogy mi ma itt egy ilyen törvényjavaslatot tárgyalunk. Szerintem abban nincsen vita közöttünk, és szerintem ezért volt felesleges Nacsa képviselő úrnak ez a… nem használnék kifejezéseket, mert letiltanak, szóval, nem volt jó a képviselő úrnak az a típusú megjegyzése és hozzászólása, ami ezt pártpolitikai alapon próbálta kritizálni, meg arra hivatkozott, hogy kinek hány újságja van. Szerintem ebben az ügyben inkább konzultáljon az ön oldalán ülőkkel, hogy kinek hány újságja van. Higgye el, hogy nekem nincsen újságom! De ebben az ügyben következetes álláspontot képviseltem mindvégig és képviselek most is. Szerintem minden olyan szigorítás, amely megakadályozza, nem a második bűnelkövetést és ezt Selmeczi képviselő asszonynak mondom , hanem az elsőt, az szerintem jó. Minden olyan lépés, amelyik visszatartó erővel bír ebben az ocsmány, elfogadhatatlan bűncselekményben, ahol nem lehet érzelmek nélkül beszélni, ahol nem lehet csak a büntető törvénykönyvről beszélni… ezért olvastam föl önöknek ezeket az idézeteket. [[11.40]] Ezek mögött az esetek mögött, amikről mi beszélünk, emberek vannak. Gyerekek, akiknek egy része mára felnőtt, és akik talán soha nem fogják azt érezni, hogy őket megvédte az állam, és az az igazság, képviselőtársaim, hogy nem védte meg őket; sőt sőt! sok esetben prédának dobta oda. Én azt gondolom, hogy az alap kiindulási pont, a büntető törvénykönyv módosítása rendben van. Azt, mondjuk, nem teljesen értem, de ezt majd nyilvánvalóan egyszer képviselőtársaim elmagyarázzák, hogy pedofil-bűncselekmények kapcsán miért van arra szükség, hogy újból és újból kimondják, hogy a család és a házasság mennyire fontos. Azért azt csak szeretném jelezni: ugye, önök is tudják, hogy a pedofil-bűncselekmények jelentős része házasságban és családban történik, rokoni viszonyból? Nem értem, hogyan keveredett ide, azt hiszem, hogy önöknél ez ilyen beakadt lemez, ez ilyen visszatérő ideológiai dolog, hogy ezt mindenképpen be kell tenni. Szerintünk nem, szerintünk foglalkozzunk akkor valóban a pedofilellenes bűncselekményekkel, és általában átfogóan ezzel a dologgal, mert ha megvan a büntető törvénykönyvi lába az szerintünk rendben van , akkor ez csak úgy tud kerek egész lenni, ha e mellé megvan az áldozatvédő lába is. És az nekem nem elég jó, képviselőtársaim, hogy majd szeptemberben újra idejövünk, és akkor majd újra beszélgetünk erről a dologról. Ez nem elég jó, ezzel most kell foglalkozni. Hozzáteszem, a büntető törvénykönyvi része is hiányos. Először is, bele kell tenni ebbe a büntető törvénykönyvi módosításba, hogy a feljelentés elmulasztása önmagában bűncselekmény. Ezzel kapcsolatosan éppen az önök egyik publicistája volt az, aki azt mondta, hogy neki tudomása van egy húsz évvel ezelőtti pedofil-bűncselekményről. Akkor beadtunk egy módosítási javaslatot, hogy kötelező legyen megtenni, és különálló bűncselekmény legyen. Ezt a módosító javaslatunkat újra be fogjuk adni, mert azt gondolom, hogy ez is része a büntető törvénykönyvi módosításnak. Szerintünk rendben van az, amit Selmeczi képviselő asszony mondott a foglalkozástól eltiltás körében. De szerintünk nem elégséges, szerintünk nem elég az, hogy szabadidőközpontban, állatkertben és egyéb helyen ne lehessen az ilyen embereket alkalmazni, akik pedofil-bűncselekményeket követtek el. Szerintünk ne lehessen püspök, pap és plébános se az ilyen; pont azért, amit önök mondtak, már nem is emlékszem, talán Nacsa képviselő úr beszélt arról vagy Selmeczi képviselőtársam, hogy azok a felnőttek, akiknek a gondozására bízzák a gyerekeket, azoknak nagyon nagy és extra felelősségük van, és nagyon helyes, amit képviselő asszony mond, hogy nem lehet ezeket az embereket, akik ilyen bűncselekményt követtek el, gyerekek közelébe engedni. Egyetértünk ezzel. Ne legyen állatkertben, vidámparkban, szabadidőközpontban, de aki ilyen bűncselekményt követ el, az ne lehessen se püspök, se pap, se plébános, ne kerülhessen semmilyen módon gyerekek közelébe. Ez kiemelt fontosságú a mi számunkra. Szintén szeretném világossá tenni, hogy a teljes és átfogó gyermekvédelem és a pedofília elleni küzdelem itt nem állhat meg. A büntető törvénykönyv módosítása egy fontos, de nem elégséges rész. Az, hogy az áldozatvédelem nem szerepel ebben a törvényjavaslatban még egyszer mondom , az számomra rendkívül fájdalmas, mert akik ellen már elkövették ezeket a rémséges bűncselekményeket, azoknak érezniük kell azt, hogy ebben az országban mindegy, hogy valaki a Fidesz, a KDNP, a Jobbik, a DK, az MSZP vagy bármelyik frakcióban ül itt az Országgyűlésben mi az áldozatokkal vagyunk, és az áldozatoknak segítséget kívánunk nyújtani, ha mással nem, az igazságszolgáltatással. Éppen ezért, tisztelt képviselőtársaim, szerintem igazságot is kell szolgáltatni. Igazságot is kell szolgáltatni az elmúlt évek elhallgatott, ki nem mondott, meg nem vizsgált bűneiért. Van arra jó nemzetközi példa, hogy ebben az ügyben fellépett egy-egy ország, és bizony partnerek voltak azok, akik korábban ezeket a bűnöket elkövették. Éppen ezért arra teszünk javaslatot, hogy egészítsük ki ezt a törvényjavaslatot azzal, hogy a magyar Országgyűlés felkéri a Magyar Katolikus Püspöki Konferenciát, hogy ennek a törvénynek a hatálybalépését követő 15 napon belül indítson átfogó, belső vizsgálatot, amelyre hat hónapja van, amely feltárja azokat a cselekményeket, bűncselekményeket, amelyek a katolikus egyház keretén belül történtek. Egyébként, amikor Nacsa képviselő úr felállt mint KDNP-s képviselő, őszintén hittem abban, hogy ilyen javaslattal áll föl. Abban az esetben, ha a Katolikus Püspöki Konferencia ezt nem végzi el, a magyar állam úgy, mint Írországban vagy éppen az Amerikai Egyesült Államokban, de főleg Írországban végezze el ezt a feladatot! És azért végezze el, mert nekünk feladatunk és felelősségünk nemcsak a jövő pedofiljainak szigorú megbüntetése, hanem a múlt pedofilügyeinek feltárása és igazságszolgáltatás. Sokan vagyunk ebben az országban, akinek szívéhez közel áll gyerek. Nem lehet pártpolitikai harc ennek az ügynek a rendezése. Sokan vannak sajnos ebben az országban olyan gyerekek, akiknek nincs a közelében szerető felnőtt; a gyermekotthonokban élők ilyenek. Én el akarom hinni, hogy a magyar rendszer védi ezeket a gyerekeket. De éppen a mai napon kaptam meg azt a levelet a Bács-Kiskun Megyei Rendőr-főkapitányság bűnügyi igazgatóságától, amely megszüntette a nyomozást a kalocsai gyermekotthon ügyében; a kalocsai gyermekotthon ügyében, ahol nemcsak gyerekeket bántalmaztak fizikailag, hanem bizony kiderült, hogy egy olyan hitoktató volt a hittantanár, aki korábban szexuálisan közeledett gyerekekhez. Nagyon nehéz érzelmek nélkül beszélni, mert amúgy is vannak kiszolgáltatott gyerekek, akik kiszolgáltatottak a szexuális erőszaknak. Képzeljék el azokat a gyerekeket, akiket se szülő, se nagyszülő, se nagynéni, se nagybácsi nem véd, teljesen egyedül vannak ebben a világban! Ezért a magyar államnak extra kötelessége a gyermekvédelmi és a gyermekjó-léti rendszerben is ugyanilyen átfogó vizsgálatot lefolytatni, hogy a múlt pedofil-bűncselekményei felszínre kerüljenek, azért, hogy a jelenben és a jövőben ilyen ne fordulhasson elő. Meg kell erősíteni a bűnügyi szervek ez irányú nyomozását, képezni kell őket, nyilvánvalóan közösen erővel kell fellépnünk a pedofil-bűncselekmények ellen. Én arra szeretném önöket kérni, hogy támogassák majd a módosító javaslatainkat azért, hogy ez egy valódi pedofilellenes törvényjavaslat legyen. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Az LMP képviselőcsoportjának vezérszónoka Demeter Márta képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Aki gyermekek ellen ilyen bűncselekményt követ el, az a legeslegszigorúbb büntetést kell kapja. Nem kérdés, és ezeket az embereket mind egytől egyig ki kell tenni a nyilvánosságba. Mindenki kereshesse, tisztában legyen azzal, hogy kik követtek el ilyen cselekményeket; hogy meg tudja nézni, és biztos lehessen abban, hogy amennyiben gyermeke van, akkor a szomszédjába nem költözik ilyen személy, vagy egész biztos, hogy nem fogja ilyen személy a gyermekét tanítani, vagy nem fog vele találkozni az uszodában, és sorolhatnánk. Meg kell adni az embereknek ezt a garanciát, egyáltalán nincs ebben kérdés, és nincsen vita köztünk egy pillanatig sem. Mint ahogy szeretném azt is most előre elmondani, hogy minden ilyen irányú szigorítást támogatni kell, és mi támogatjuk ezeket a szigorításokat, mert az LMP képviselőcsoportja támogatja ezt a törvényjavaslatot. Elmondta Ander Balázs képviselőtársam, hogy nagyon sok törvényjavaslatnál, intézkedésnél, sokszor egyébként olyanok esetében is, amikor az önök kormányának egyébként minden jogi lehetősége megvan arra, hogy önállóan döntsön, és azt rögtön megvalósítsa, abban az esetben is idehozzák a Ház elé a javaslatokat, és azonnali sürgősséggel, 24 órán belül áttolják azt a parlamenten. [[11.50]] És éppen ezért kérdezem azt, hogy egy ilyen jelentőségű javaslatnál, amikor a gyermekek biztonsága a tét, akkor miért nincs meg ez a sürgősség. Az, hogy egyébként ez megfelelően elő legyen készítve jogilag, társadalmi szempontból, hogy figyelembe vegye a bűnügyi statisztikákat és egyébként a valós számokat mert sajnos nagyon sokszor a kettő között, ugye, óriási különbség van , az meg kell történjen, tehát ez így van, csak ennek nem most kellett volna megtörténnie, hanem már sokkal-sokkal korábban. És ahogy Vadai Ágnes képviselő asszony is kiemelte, nem tudjuk, hogy hány olyan eset van csak sajnos gyanítható, hogy nagyon sok , amelyet meg lehetett volna előzni akkor, hogyha előbb lépnek ebben az ügyben. És ezt azért is hozom ide mielőtt félreértik, nem pártpolitikai szempontból hozom ide ezt most kivételesen, hanem azért hozom ide , mert ahogy azt Ander képviselő úr és Vadai képviselő asszony is elmondta, mindannyian, minden egyes ellenzéki pártból nyújtottunk be, az LMP is nyújtott be olyan javaslatokat már jóval korábban, évekkel ezelőtt, amelyeket elfogadva már egyébként közelebb lettünk volna a megoldáshoz. És természetesen én nem mondom azt, hogy mindannyiunk javaslata hiánytalan lett volna, vagy hogy ne lehetett volna még erőteljesebbé tenni azokat, de akkor erről kellett volna már akkor vitát folytassunk, és nem pedig bizottsági szakaszban még a tárgysorozatba vételt is elkaszálják a fideszes képviselők. Tudják, egyébként ez háborít fel minket, azt gondolom, a leginkább. De való igaz, most már itt van ez a javaslat, végre, végre itt van a Ház előtt ez a javaslat. Nacsa képviselő úr felszólalásában említette, hogy a fideszes képviselők is hány és hány törvényjavaslatot nyújtottak be már az elmúlt években, és lényegében az, hogy most itt tartunk, az már annak köszönhető, hogy hát itt rengeteg szigorítás meg rengeteg intézkedés volt. Akkor árulja el nekem, képviselő úr, a Kaleta-ügy hogyan következhetett be! Merthogy értem, hogy önök ezt csak egy futó félmondat erejéig említették az illető nevének a kimondása nélkül, hát mondjuk ki: Kaleta Gábor volt perui nagykövet 19 ezer 19 ezer! pedofil felvételt tárolt gyermekekről a hivatali laptopján, és a magyar hatóságoknak nem sikerült ezt az ügyet felderíteniük, külföldi jelzés hatására történt bármilyen intézkedés az ügyben, a magyar nyilvánosságot pedig valamilyen érdekes módon elfelejtették tájékoztatni egy olyan ügyben, amelyben kötelességük lett volna. És ezt azért is hozom ide, hiszen ennek a törvényjavaslatnak az egyik nagyon helyes célja és a legfőbb célja, hogy nyilvánosságra kerüljön, hogy kik ezek az elképesztő bűnelkövetők, kik azok az emberek, akik ilyen rémtettekre vetemednek gyerekekkel szemben. Amikor tehát az önök emberéről volt szó, akkor sajnos nem volt meg ez a nyilvánosság. Többször kértük ezt követően, magam is és más képviselők is, hogy hozzák nyilvánosságra annak a külügyi bizottsági ülésnek a jegyzőkönyvét, amelyet egyébként tíz évre titkosítottak, hogy mégis a magyar hatóságok, illetékesek milyen információkkal rendelkeztek akkor, az adott pillanatban az ügyben, és egyébként milyen lépésekre lehet számítani, és milyen megelőző lépésekre lehet számítani, hogy mondjuk, legközelebb talán ne történjen meg az, hogy Magyarországot egy olyan ember képviselheti külföldön, aki ilyen borzalmas cselekedeteket követ el. Ennek ellenére nem hozták nyilvánosságra azt a jegyzőkönyvet. Többször kérdeztem a Belügyminisztériumot is, hogy mivel Kaleta Gábornak megvolt a nemzetbiztonsági engedélye, tehát őt átvilágították de egészen hihetetlen módon egyébként nem sikerült, ugye, hogy rábukkanjanak az életének ezen szegletére , mégis rendelkezike Kaleta Gábor még a mai napig kockázatmentes nemzetbiztonsági szakvéleménnyel, hiszen erről sajnos nem szólt a fáma, hogy ezt visszavonták-e. Ugyanis az a helyzet, hogy amennyiben igen, akkor ő akár a mai napig is megismerhet államtitkokat, ami, azt gondolom, szintén elképesztő és felháborító lenne. Mint ahogy az is egy egészen hihetetlen dolog, hogy Magyarországon megtörténhetett, hogy mindezek után, hogy valaki 19 ezer pedofil felvételt tárolt gyermekekről a hivatali laptopján, összesen 540 ezer forint büntetést és némi felfüggesztettet kapott. Ennyi történt. Azt gondolom, hogy ez még egyszer nem történhet meg, és hát nem véletlen, hogy immár háromszor nyújtottuk be a parlament elé azt a törvénymódosító javaslatunkat, amely a Btk.-ban világossá tenné, hogy azok a gyermekek, akik pornográf felvételeken szerepelnek, igenis sértettnek minősüljenek, hiszen jelen pillanatban ez a magyar jogrendben egy óriási hiányosság, és sajnos ez vezetett oda, hogy Kaleta Gábort végül nem tiltották el a gyermekekkel kapcsolatos munkaköröktől. Önök már háromszor leszavazták ezt a törvényjavaslatunkat. Most ehhez a javaslathoz kapcsolódva amelyet önök benyújtottak, és amellyel kapcsolatban hangsúlyoztam, hogy támogatjuk, mert minden szigorítást támogatunk, amely a gyermekek elleni bűncselekmények elkövetőit bünteti viszont kérem, hogy azt a javaslatot, amelyet most ehhez benyújtunk, hogy végre alapvetően biztosított legyen, hogy ezek a gyermekek sértettnek minősüljenek, és ezért megillesse őket az a maximális áldozatvédelem, ami meg kell illesse őket, és hogy ezeket a rémtetteket elkövető bűnözőket végre egészen biztosan el lehessen tiltani a gyermekekkel kapcsolatos munkaköröktől, támogassák ezt a benyújtott módosító javaslatunkat. Nyilvánvalóan látszik az önök javaslatának az indokolásából is, hogy az elmúlt évtizedben az elkövetett bűncselekményeknek és az egyébként megtett bejelentéseknek a száma sajnos nem csökkent, hanem nőtt. Világosan látszik, hogy 2011 és 2020 között 8 százalékról 40 százalékra nőtt ezeknek a bejelentéseknek az aránya, tehát mindenféleképpen cselekedni kell, és ezért is érthetetlen, és tényleg tegyék meg az előterjesztők, hogy elmondják, hogy miért csak most nyújtották be ezt a javaslatot. Mert, képviselőtársaim, ahogy említettem ezt Nacsa képviselő úrnak is, igen, ezt elő kellett készíteni szakmailag, meg kellett nézni, hogy egyébként mik a tendenciák, mik az aktuális események, és nyilvánvalóan a társadalmi problémákra és az előkerült esetekre kell reagálni, csakhogy erre már előbb is meg lett volna a lehetőségük, tehát ezt a fajta előkészítést nem, mondjuk, három héttel ezelőtt kellett volna elkezdeni, és most benyújtani a javaslathoz, hanem ezt már öt-hat-nyolc évvel ezelőtt meg kellett volna tenni. És önök nemhogy nem tették meg, hiszen amiket benyújtottak, nem oldották meg a problémát, Nacsa képviselő úr, nem oldották meg! [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Mi ez a Kaleta-ügy akkor? Hogy történhetett meg? Nem oldottak meg semmit. Egy komplex megoldás kellett, és egyébként ez a javaslat most elmegy a komplex megoldás irányába, ezért kérem, hogy egészítsék ki azokkal a javaslatokkal, amelyek most még ehhez beérkeznek. Mi magunk is benyújtottuk Hohn Krisztina képviselőtársammal a módosító javaslatunkat, hogy teljes védelem illethesse meg a gyermekeket. Támogassák ezeket, szülessen egy ilyen javaslat, és szavazzuk ezt így meg! Amit Vadai képviselőtársam említett, hogy nem várhatunk szeptemberig az áldozatvédelmi kérdésekkel, ez így van. Éppen ezért mondom, hogy fogadják el ezeket a módosításokat, tényleg legyen egy olyan javaslat előttünk, amely reményeink szerint minél több bűncselekmény feltárását segíti és minél több áldozatnak a védelmét, pontosabban a megelőzést segíti, hogy ők egyáltalán ne is váljanak áldozattá, hiszen itt kisgyermekekről beszélünk. Azzal szeretném zárni a felszólalásomat, hogy mindemellett még egyszer mondom, hogy nagyon remélem, hogy elfogadják a módosító javaslatainkat, és itt is szeretném kérni Kocsis Máté képviselő urat és Selmeczi Gabriella képviselő asszonyt is, hogy támogassák ezeket a módosításokat tekintsük ezt az egész törvényjavaslatot most egy indító javaslatnak. Miért mondom ezt? Mert sajnos ezek a bűncselekmények nagyon sokszor nem önmagukban állnak, és itt szerintem át kell gondoljuk azt, hogy melyek azok a más bűncselekmények, amelyek egyébként hasonlóképpen veszélyesek a társadalomra, és egyébként óriási látenciával bírnak. Itt szeretnék például a kapcsolati erőszakra utalni. Tehát fontoljuk azt meg, és találjuk ki, hogy hogyan lehet megvalósítani, hogy ne csak a pedofíliával kapcsolatos bűncselekmények esetén legyen ilyen nyilvántartás, ne csak ezeknek az embereknek az arcképe, neve legyen nyilvános és kereshető, hanem például a kapcsolati erőszakot elkövető személyeké is. És egyébként itt abszolút nem zárnám le a sort, hanem tényleg nézzük meg, hogy melyek azok a bűncselekmények, amelyekkel ezt ki kell egészíteni, és így nagyobb biztonságot adhatunk mind a gyermekeknek, mind pedig az ő családjuknak. [[12.00]] Úgyhogy itt is kérem önöket, hogy támogassák ezeket a kiegészítéseket, amiket benyújtottunk. Mi egészen biztosan támogatni fogjuk ezt a javaslatot, mert nem lehet kérdés és számunkra nem kérdés, hogy az áldozatok érdeke az első. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Mivel Tordai Bence képviselő úr nincs jelen, ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most az elsőként jelentkezett független képviselőnek van lehetősége felszólalni, ezzel Szél Bernadett képviselő asszony élt. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Én nagyon sokat foglalkozom gyermekvédelemmel, úgyhogy egy kicsit a tapasztalataim alapján is szeretnék most önökkel beszélni és az ország nyilvánosságával is természetesen. Ott kell kezdenem, hogy bizonyára önök is ismerik, hogy vannak olyan újságcikkek, amelyekben az alján jellemzően azt írják, hogy pontosan a téma érzékenysége miatt ebben a cikkben hirdetést vagy reklámot nem helyeznek el annak a cikknek a szerzői. Én nagyon komolyan azt gondolom, hogy a magyar parlament akkor jár el helyesen, hogyha, ahogy önök is rengetegszer mondták itt a megelőző órákban, pontosan ezen ocsmány bűncselekmények miatt, amikről beszélünk, és pontosan azért, mert gyermekekről beszélünk, akik mindezt elszenvedik, semmilyen szinten nem kívánják pártpolitikai, sőt politikai célokra felhasználni azt, hogy ez a törvény megszületik. Ez nagyon fontos lenne. Magyarországon szörnyű állapotban van a közélet, mindenkinek érdemes magába nézni ezzel kapcsolatban. De ez legyen már egy olyan törvény meg egy olyan helyzet, ahol nem azt kell nekem is hallgatnom itt órákon keresztül, olyan vitákat, amiket teljesen máshol kellene lerendezni. Legyenek kedvesek és tartóztassák meg magukat! Erre kérem a tisztelt államtitkár urat és a benyújtó Kocsis képviselőtársunkat is, hogy figyeljen oda arra, hogy ez ne mehessen el abba az irányba, ami tulajdonképpen egy politikai pedofíliát jelentene, a gyermekek kihasználását és felhasználását politikai célokra. Ha ez megtörténik, én minden erőmmel és maximálisan tiltakozni fogok ez ellen. (Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Én arról szeretnék most beszélni, ami ebből a törvényből kimaradt, és itt most kifejezetten Kocsis képviselőtársunkra nézek, mert az ő interjújával fogom indítani ezt a felszólalásomat. Nagyon megtisztelő, ha egypár percet rám szán, képviselő úr, mert fontos, amit mondani szeretnék, és szeretném, hogyha a téma miatt érdemben tudna erre reflektálni. Figyelni fogom, amit mond! Egy interjúban megkérdezték öntől, hogy a szigorú büntetésekre mindenképpen szükség van, de segíthetie vajon a megelőzést ez a törvény. Erre ön azt a választ adta, hogy ha elkapják az elkövetőt, akkor rémálom lesz az élete, ha ez nem elégséges visszatartó erő, akkor semmi sem az. És én pontosan erről szeretnék önnel beszélni. Nagyon fontos, amit mondott, hogy „ha elkapják az elkövetőt”, ugyanis van egy nagyon borzalmas statisztika, amit önnek ismernie kell: a gyermekek ellen elkövetett szexuális bűncselekményeknek hatalmas a látenciája. Ez magyarul azt jelenti, hogy ezeket az embereket jellemzően nem kapják el. Rengeteg civil állásfoglalást elolvastam, szakértői állásfoglalást és legyenek kedvesek, mellőzzék azt, hogy ki sorosista meg ki nem, semmi köze ehhez az egész témához , száz esetből tíz derül ki, egy kerül bíróság elé, és 0,7 esetben születik elmarasztaló ítélet. Magyarul: egészen kicsi töredéke az az eseteknek, ami egyáltalán kiderül, és ami után rémálom lehet bárkinek is az élete. Nekünk itt, a parlamentben nemcsak azokkal van dolgunk, amik kiderülnek, hanem meg kell védenünk a gyermekeket, hogy ne is tudjanak ilyen helyzetbe kerülni. Politikusként én először akkor foglalkoztam a pedofíliával úgymond szakértői mélységekben, amikor Strasbourgban voltam az Európai Tanács országos delegáltjaként a magyar parlament delegációjával. Ott egy csapat ember arról beszélt, hogy hogyan kell a gyermekeket felkészítenünk arra, hogyan tudják ők magukat is megvédeni egy ilyen helyzetben. Ez egy nagyon érdekes megközelítés, én is fogok erről beszélni. Tudunk segíteni ugyanis a gyerekeinknek is. Ott olyan könyveket adtak a kezünkbe, amelyek például az adott életkornak megfelelően magyarázzák el, hogy mit lehet megtenni meg mit nem. Volt például az úgynevezett kézszabály, hogy a kéz hozzáérhet a fejünkhöz, a vállunkhoz, és hogy hova nem érhet hozzá. Én azóta foglalkozom ezzel a témával, és nagyon örülök neki, hogy ott tartunk, hogy végre szigorítjuk a tételeket, meg vannak más fontos intézkedések is ebben a törvényben. De muszáj beszélnünk arról, hogy tulajdonképpen száz esetből tíz derül ki. És mi van a többi kilencvennel? Mi történik azokkal a gyermekekkel? Tudják, hogy ha arról beszélünk, hogy áldozatokat akarunk védeni, megelőzni, vagy segíteni az elkövetőt felelősségre vonni, mindig erről a hármas felosztásról beszélünk: megelőzés, áldozatsegítés és az elkövető felelősségre vonása. Ez a hármas felosztás nagyon hasonlít egyébként a kapcsolati, párkapcsolati, családon belüli erőszak kezelési módjához is, ott is az isztambuli egyezmény kapcsán nagyon hasonló felosztásról beszéltünk. De sajnos ott is az történt, hogy gyakorlatilag a Btk.-s megfelelő törvényhely megszületett, és mivel politikai okok miatt nem történt meg az egyezmény ratifikációja, vagyis végrehajtása, a másik kettő láb az háttérbe szorul. És mit látunk? Nem látunk jó statisztikákat, borzalmas statisztikákat látunk. Én mint volt statisztikus mondhatom, mert mindig ebben a szemléletben végeztem a munkámat, hogy a statisztikák mögött mindig emberek vannak, pokoli szenvedések vannak. Pontosan a párkapcsolati erőszakban tett politikai tapasztalatunk alapján kell azt mondanunk, hogy itt sem szabad megállni azzal, hogy ezt a törvényt meg fogja szavazni a magyar parlament. Nekem ezzel kapcsolatban nincsen kétségem, igazából az ellenzéki oldallal kapcsolatban sincs, tehát ebből is fölösleges bármilyenfajta pártpolitikát csinálni. De nem fogjuk tudni eredményesen végezni a munkánkat, ha a másik két lábhoz nem nyúlunk hozzá, és nem intézzük azt, amit hatalmunkban áll intézni. Az egyik, amiről beszélni akartam önöknek, az a társadalom tudatosítása. Szükség van egy nagyon erős társadalmi tudatosságra azzal kapcsolatban, hogy hogyan tudunk segíteni, hogy kiderüljenek ezek az esetek vagy megelőzzük ezeket az eseteket. Itt is van egy borzalmas statisztika, hogy a gyermekek elleni szexuális bűncselekmények 90 százalékát tízből kilenc esetről beszélünk közeli rokon, ismerős és a gyermek szűkebb környezetében élők követik el, azok, akik valamilyen hatalmi, függőségi, alá-fölé rendeltségi viszonyban vannak a gyermekkel. Innentől kezdve én azt mondom önöknek, hogy használjuk fel a magyar Országgyűlés hatalmát arra, hogy mindenhol szembejöjjön, az utcán, a buszon, a gyógyszertárban az, hogy mik a gyermekek jogai, és mit tudunk tenni, mit kell tennünk abban az esetben, ha már a gyanúja fölmerül annak, hogy itt valaki megengedhetetlenül nyúl gyermekekhez. És muszáj a gyermekeinket is fölkészíteni arra, hogy velük nem lehet bármit megtenni, hogy mi az, ami rendben van, és mi az, ami nincs rendben. Az előbb említettem önöknek ezeket a strasbourgi kiadványokat. Tényleg nagyon fontos volt, hogy életkornak megfelelően, nagyon szemléletesen és nagyon gyermekbarátan magyarázta el a gyermekeknek például ezt a kézszabályt, hogy egy kéz hol nem nyúlhat hozzá. Nagyon-nagyon fontos! Segítenünk kell a saját gyermekeinknek is ebben! A harmadik az intézményrendszer fölkészítése. A védőnőtől elkezdve a gyermekorvoson át, a gyámhivatalon keresztül a pedagógusig, a rendőrségig egy együttműködő hálózatot kell létrehozni, és önnek, tisztelt képviselőtársam, ebben mostantól kezdve kiemelt szerepe kell hogy legyen. Nagyon fontos ez a törvényjavaslat, amit letett a Ház asztalára, de nem állhatnak meg itt, és az idő az nem vár, és a politikai támogatás megvan hozzá a magyar parlamentben. Információcsere, jelzőrendszer, esetmegbeszélés, eljárásrendek, képzések, protokollok, megvan ennek a maga know-how-ja, tudása, hogy ezt hogyan kell jól megcsinálni. A Fidesz és a KDNP lépjen előre, és tegye meg ezt, és az ellenzéket ne ellenségként fogja fel, hanem együttműködő partnerként ebben a fontos kérdésben! Volt egyébként olyan jó gyakorlat, amit itt most a magyar parlamentben is el kell hogy mondjak az intézményi szintű védelemmel kapcsolatban, pontosan egy borzasztó eset kapcsán, a Kiss László-eset után az Úszószövetség felkért egy gyermekjogi szakértőt, hogy dolgozzon ki egy intézményi szintű gyermekvédelmi jelzőrendszert. [[12.10]] Ez tényleg olyan lett, amilyennek lennie kell. Készült sportolóknak, szülőknek, edzőknek, mindenkinek egy magatartási kódex. Kialakították az intézményen belüli jelzőrendszert, a panasztételi rendszert, kijelölték a szükséges gyermekvédelmi felelőst, aki megkapja ezeket a panaszokat, és felállítottak egy testületet is, amely teljesen függetlenül ezeket el tudja bírálni, és úgy jó az egész, ahogy van. Ez egy intézményi szintű protokoll, mindenhol kellenek ilyenek. Én most úgy tudom, de javítsanak ki, ha tévedek, mert az mindig benne van a pakliban, hogy bántalmazási ügyekre vonatkozó eljárásrend csak a gyermekotthonokban van, és ott sem működik jól. Ezt sajnos magam is tapasztaltam. Nem független testületek végzik ezeket a belső vizsgálatokat, és ilyenkor bejön az a klasszikus dolog, aminek nem szabadna bejönnie, de rendre tapasztaljuk, ez az eltussolás, aminek az a vége legjobb esetben, hogy kirúgják az illetőt, és utána ki tudja, hogy mi lesz vele a következőkben. Tehát ezt nem szabad ennyiben hagyni. Nem lehet, nem tudja magát az elbírálni és kontrollálni, akinek bármilyen szinten is érdekeltsége van abban, hogy úgymond az intézmény reputációja ne sérüljön. Tehát ez így nem működik. És ott van az áldozatsegítés is. Ez már a második láb, de erről is beszélnünk kell. Kevés a gyermekpszichológus az országban, kevés a traumák feldolgozását segítő szakember, a terapeuta, hiányzik az ingyenes pszichológiai szolgáltatások köre. Ez egy hatalmas problémája ennek az országnak. Most a Covid kapcsán is előtérbe került ez pontosan, hogy megviselte az országot mentálisan az, ami velünk történt, sajnos azért még történik is, de a lényeg az, hogy itt is hatékony segítségre van szükség, az emberi lelkekkel foglalkozni kell ez egy szakma , és azok a gyermekek, akik ennek az ocsmány bűncselekménynek az áldozataivá váltak, a legjobb szakembereket érdemlik. Itt is előre kell lépnünk, és hozzá kell tennem azt is, hogy a bírósági eljárások sem gyermekközpontúak tipikusan. Navracsics Tibor, aki minisztere volt ennek az országnak, elkezdett egy nagyon jó kezdeményezést, a gyermekbarát meghallgatószobákat. Elkezdte, de sajnos az utódja nem folytatta kérdés, hogy miért nem , és folytatnia kell, és amik vannak, azokat pedig használni kell. Én nagyon sok olyan esettel találkoztam, ahol, bár ott volt ez a szoba, nem használták, és ezzel önöknek dolga van; nem állhatnak meg itt, menni kell tovább. Menni kell tovább! Szeretnék még valamit elmondani: a gyermekprostitúció. Pár évvel ezelőtt még azzal hadakoztunk az illetékes miniszterrel, hogy vane Magyarországon gyermekprostitúció. A prostitúcióba való bekerülés átlagos életkora ebben az országban az általam ismert statisztikák szerint 14 év, és borzalmas módszerekkel veszik rá a gyermekeket arra, hogy áldozataivá váljanak ennek a borzalomnak. Szeretném azt is elmondani, hogy most volt egy statisztika, amely azt mutatja, hogy Európában a gyermekprostituáltak fele magyar származású, és mélyszegénységből jön. Dolguk van ezzel is. Szeretném, ha ezen a területen is folytatnák a munkát. Igen, szó volt itt a gyermekotthonokról, szó volt az ott dolgozókról is. Nekem ez a vesszőparipám, és minden létező helyen elmondom, itt is elmondom, hogy fizessék meg, legyenek kedvesek, a szociális szakembereket. Dolguk van ezzel. Adjuk meg azt a támogatást mindenkinek, aki gyermekekkel dolgozik, ami ahhoz kell, hogy ki tudjon tartani a hivatalában, ugyanis nagyon nagy a fluktuáció ezeken a területeken, és nem ez a gyerekek érdeke. Mindig kiállok ezért, mindig kiálltam, most is kiállok, és mindig ki fogok állni azért, hogy a szociális dolgozók megkapják a támogatást. A gyermekeknek biztonság kell. A gyermekvédelmi rendszerben jelenleg 7 ezer gyermek van otthonokban. Nagyon fontos, hogy ők kiemelten sérülékenyek. Mindig nagyon figyeljenek rájuk oda! Még egyszer kérem önöket, hogy amit elmondtam, azt kvázi politikamentesen mondtam el, nem véletlenül tettem pozitív megjegyzést egy volt miniszterre, aki elkezdett egy jó irányt, és kérem folyamatosan önöket a folytatásra. Visszautasítok minden olyan politikát, amely arról szól, hogy a gyermekek eszközök legyenek. Ez sem lehet az. Nagyon kérem önöket, adják meg a méltóságot egy kicsit a magyar parlamentnek is, de leginkább a gyermekeknek, és fogják vissza magukat azzal kapcsolatban, hogy a politikai csatákat hol játsszuk le, meg hol nem. Ezt nem szabad, ez nem lehet kérdés! Több olyan pontja volt a vitának, amit örömmel hallgattam, és volt olyan is, amit meg egyáltalán nem. Az öröm az előrelépésre meg a várakozásokra vonatkozik, hogy végre történik valami, ami fontos és jó. A politikai csatáknak meg nem itt van a helyük. Legyenek kedvesek, ne várjanak őszig, ne várjanak semmire, menjenek elöl, kétharmados hatalmuk van, de szerintem ebben a kérdésben háromharmad van a magyar parlamentben. A gyerekeknek szükségük van a segítségre, adjuk meg nekik! Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik és a függetlenek padsoraiból]]
Köszönöm szépen. Jó napot kívánok! Folytatjuk munkánkat, méghozzá előre bejelentett felszólalók felszólalásaival. Ezek sorában elsőként a Jobbik képviselője, Z. Kárpát Dániel képviselő úr szólhat. [[Közbeszólások, köztük: Nincs itt!]] Ja, ugye, az a helyzet, hogy önök többet látnak néha, mint az elnök. Ebből nem általánosítani akarok, csak a konkrét szituációra rávilágítani. Így aztán Bangóné Borbély Ildikó szólhatna, aki hasonlóképpen nincs itt. [[Közbeszólások: Előterjesztő?]] Értem, látom. Kétperces felszólalásra nem jelentkezett senki, így aztán elsőbbséget élvez előterjesztőként a Fidesz képviselője, Kocsis Máté képviselő úr. Frakcióvezető úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr, a kitüntetett figyelmet. Ez a vita eltarthat napestig is, meg viszonylag röviden le is zárulhat. Mind a kettőben érdekelt vagyok, viszont az elsőben azért, mert valószínűleg túl nagy a téma ahhoz, hogy egyhamar elrendezzük, a másodikban meg azért, mert parttalanná válik egy pillanat alatt a dolog. Nagyon nehéz és most talán elég szűk a nyilvánosság ahhoz, hogy egy pillanatra vegyük már komolyan egymást, valószínűleg nem sokan nézik ezt a parlamenti közvetítést , azt nagyon nehéz ám viselni, hogy az 57,5 percnyi ellenzéki felszólalásból 11 perc kaletázás, fideszezés, miért most, maguk nem hitelesek, mentegetjük Kaleta Gábort, majd utána ájtatos tekintettel azt mondják, hogy ne csináljunk belőle pártpolitikai kérdést. Szerintem meg ne nézzük már egymást hülyének! Azt reméltem volna, hogy lehet egy picit komolyan beszélni erről a dologról. De ha kaletázunk, akkor kaletázzunk dögivel! Arra a kérdésre, amit Demeter képviselő asszony feltett, hogy hogy történhetett meg a Kaleta-ügy, hát, erre azért nagyon nehéz válaszolni. Hogy történhetett meg az összes többi pedofil-bűncselekmény? ez a kérdés azzal egyenértékű. Az, hogy minden erejükkel, még a mai reggel is a pártsajtójukban valami Föld nevű, vagy hasonló nevű, elég mellőzhető újságírójuk, még ma reggel is fideszezik meg kaletázik, majd utána önök eljönnek ide, és közlik üveges és párás tekintettel, hogy ne csináljunk pártpolitikai kérdést a dologból, arra azért mégiscsak kénytelenek vagyunk reagálni. Ha hasonló szellemi színvonalon adtam volna elő a mondandómat, mint ahogy önök tették Kaleta-ügyben, akkor azt kéne hogy mondjam, hogy Kaleta Gábor egy szocialista diplomata. Ugye, milyen rosszul hangzik? Szocialista diplomata, mert teljes mértékben végigszolgálta a Medgyessy-, a Gyurcsány- és a Bajnai-kormányokat, ott építette ki a külügyi kapcsolatrendszerét, ott épült fel az ő karrierje, és való igaz, 2010-ben a mostani polgári kormány megörökölte. De ez egy buta állítás lenne, hasonlóan buta állítás ahhoz, mint amikor azt tetszenek mondani, hogy Kaleta Gábor fideszes. Tehát azért mondom, hogy van egy javaslatom: most vagy vegyük komolyan egymást, és akkor lehet napestig egy értelmes vitát folytatni, vagy folytassuk így a hülyék beszélgetését, de az viszont parttalanná válik. Tehát ha kaletáznak, akkor szeretném jelezni a személyes hozzáállásomat a dologhoz. Hogy tavaly egyébként nem kötelesek követni a közösségi oldalamat, nagy esetben én sem követem az önökét ott Kaleta Gábor nem dicsérő szavakban részesült a nagyobbik kormánypárt parlamenti frakcióvezetőjétől, abban azért ne legyen vita köztünk. Az, hogy nekem vagy a képviselőtársaimnak bármi közünk lenne Kaleta Gáborhoz politikailag, elvi alapon vagy az ő védelmezését illetően, azt még egy baráti beszélgetésben is durván utasítanám vissza, nemhogy egy parlamenti felszólalásban. [[12.20]] Joguk van kaletázni, joguk van ránk tolni, de akkor nekem is jogom lesz azt mondani, és sehova nem jutunk vele, hogy Kaleta Gábor egy szocialista diplomata, még olyat is tudnék mondani, aki egy időben töltött be tisztséget Vadai Ágnessel, ilyen blődségeket is tudnék mondani. Amikor ő a honvédelemben dolgozott, akkor Kaleta a külügyben, és akkor ők biztos barátok értik ezt a buta logikát. Tehát lépjünk ezen túl! A mentegetésben én nagyon örülök, hogy kimondanak olyanokat, amiket én szívesen hallok. Arra, hogy Kaleta enyhe ítéletet kapott, ha tetszik, ha nem, a miniszterelnök adta meg a legjobb választ. Ha a bíróságok és az ügyészség olyan politikai befolyás alatt állna, mint amilyennel önök vádolni szokták, akkor Kaleta nem ilyen büntetést kapott volna. Fel lehet hánytorgatni egy parlamenti képviselőnek, hogy ki miért kapott enyhe büntetést, de az is a hülyék beszélgetése. Nem parlamenti képviselők adták, végképp nem kormánypárti képviselők adták Kaleta Gábornak az enyhe büntetést. Tehát ha megteszik, hogy mellőzik ezeket a gyerekes, színvonaltalan, kaletázós megjegyzéseiket, akkor én abszolút nyitott vagyok arra, hogy értelmesen beszéljünk erről a dologról. És hogyha megteszik, hogy nem csinálnak politikai kérdést önök az állandó kaletázásból, akkor hitelesnek tartom az ugyanerre irányuló kérdésüket. Mint ahogy azt is, hogy a kampány közeledtével hoztuk be ezt a javaslatot, ezt is ebbe a dobozba sorolom. Gondolom, az nem kampány volt, amikor önök az internet keresője szerint 1137 alkalommal írtak cikket a Fidesz-Kaleta-kapcsolatról. Gondolom, az nem kampány volt, az nem politikai kérdés csinálása a dologból. Tehát minekutána most a parlament színház része a nyilvánosság szűkültebb verziójában egy kicsit megszűnik létezni, ezért az a kérésem, hogy ne tegyenek ilyen állításokat. Minden porcikámmal, gondolatommal és mondatommal elítéltem és el is fogom a jövőben ítélni Kaletát, és semmilyen közösséget nem vállalok vele, Kaleta még csak nem is volt a mi politikai pártunk tagja, és hiába erőltetik ránk, ugyanezt fogom mindig mondani. Soha nem mentegettük őket. Azt az állítását Demeter képviselő asszonynak, hogy szóba sem hoztuk, azt meg azért utasítom vissza, mert itt mondtam el az expozémban, a nevét is elmondtam, és el is fogom mondani ezerszer, mert egy ilyen beteg emberrel még csak egy fél mondat erejéig sem vállalunk semmilyen közösséget. Azt pedig fönntartom, hogy a Kaleta-ügy az egész ország szégyene, az önöké éppen úgy, mint a mienk. [[Dr. Vadai Ágnes: Kikérem magamnak!]] Azért… de, de! De ne kérje ki, képviselő asszony! [[Dr. Vadai Ágnes: De!]] Először is, hallgasson meg, mert ez a műfaj nem társalgós műfaj, és én is meghallgattam. Mindannyiunk szégyene, mert Kaleta Gáborról nem baloldali vagy jobboldali diplomataként beszéltek a nemzetközi sajtóban, hanem magyar diplomataként. Tehát nem lehetünk büszkék egy ilyen emberre, egyikünk sem, és ne is vádoljuk meg egymást azzal, hogy mentegettük volna. Az ország szégyene Kaleta Gábor. Ha nagyon kaletázni akarunk, akkor még azt is hadd mondjam el önöknek, hogy miért pont csak a Kaleta. Képviselő asszony mondta el azokat az adatokat, amelyekre egyébként én is utaltam, hogy brutálisan sok pedofil elkövető van. Miért a Kaleta? Egy a sok közül. Miért nem a többit emlegetjük, miért nem azt hánytorgatjuk egymásnak? Miért a Kaleta? Azért, mert véletlenül ez a külügyben dolgozott, egyébként, mondom, hosszú-hosszú ciklusokon átívelően? Miért nem a többi? Vagy beszéljünk a többiről is! Nem folytatom hosszan ezt a gondolatmenetemet, mert szerintem értik. Tehát ha komolyan szeretnénk beszélni erről, akkor beszéljünk komolyan, és akkor hagyjuk a blődségeket. A módosító javaslataikkal kapcsolatban én egyébként vártan egy olyan testtartást fogok fölvenni, hogy én örömmel fogadok mindenféle javaslatot. Én azt is állítom, hogy lehet a mi javaslatainknál is tovább menni. Nekem egy kérésem van, hogy belül az egységes baloldali ellenzék azért beszélje meg egymással, hogy ki mit támogat, mert abban a játékban nem veszünk részt, ezt előre mondom, a helyzet komolyságára tekintettel, hogy az egyikük javasol valamit, mi esetleg azt mondjuk rá, hogy végtére is egyetértünk mondtak olyanokat, amelyekkel egyetértünk. Én egyébként érzelmi és elvi alapon egyetértek azzal is, hogy feljelentési kötelezettség legyen. Majd vigyázzunk itt, képviselő asszony, mert a családon belüli pedofilcselekmények esetében a családtagokra vonatkozó terhelő feljelentési kötelezettségeknél falakba fogunk ütközni. Tehát vannak olyan jogelvi problémák, amiket érdemes majd komolyan megbeszélni, de abba a játékba nem megyünk bele, hogy egyikük javasol valamit, mi azt elfogadjuk, a másikuk meg megtámadja. Tehát ha közösen tetszenek ezeket átgondoltan, jogi elvek mentén javasolni, előterjesztőként én semmitől nem zárkózom el. Nem célunk, hiába erőltetik ezt, hogy bárkit mentegessünk, védjünk. A legtöbbünk családanya és családapa, mint ahogy önök is. Nem hiszek egyébként abban, hogy ez a vita le fog menni politikamentesen, de abban hiszek, hogy személyes, érzelmi hozzáállása mindenkinek van a dologban, mindenkinek, így nekünk is. Úgyhogy nem hosszúra nyújtva a reagálásomat, és nem is szeretném provokatívra venni a figurát, ezért az a javaslatom, hogy tegyenek sok olyan módosító indítványt, amelyek jogi szempontból koherensek, illeszthetők a jogrendszerbe, hogy mondjam, illeszkedik az önök elveihez, a személyeshez, nem a politikaihoz, apaként, anyaként, jóérzésű emberként, és nem fogunk semmitől sem elzárkózni. Abban a pillanatban fogunk elzárkózni, hogyha azt fogjuk érezni, hogy ez a politikai trükközésnek vagy valami csapdaállításnak a terepe lesz. Kevés olyan törvényjavaslat van egy parlament életében, főleg ilyen kettétört politikai viszonyok mellett, mint amit Magyarországon tapasztalunk, amelyben lehetne célravezető és értelmes vitát folytatni. Én az előbb elmondott kaletás provokációjuk ellenére is azt gondolom, hogy ez egy ilyen javaslat lehet, és hogyha megteszik ezt a néhány feltételt, amit most kértem, akkor felőlem mehet minden. Volt egyébként még a sajtóban számos javaslat, elárulom önöknek, a Fideszen belül is óriási vita volt belőle, például a kémiai kasztrálásra vonatkozóan. Volt javaslat a képviselő asszony ötlete nyomán, Vadai képviselő asszony ötletéhez hasonlóan, nem nyomán, ahhoz hasonlóan a feljelentési kötelezettségekről, büntetési tételek további emeléséről, mindenféléről. Tehát éppen ezért nem tekintem én sem lezártnak ezt a vitát. Ez egy javaslat, így is hívják, és tipikusan az a javaslat, amihez lehet még jobbító javaslatokat benyújtani. Zárásként: gyermekvédelmi, áldozatsegítő részek. Most tekintsünk el attól a szintén nem komolyan vehető vádtól, hogy miért csak most. Egyébként, ha ezt tavaly nyújtottuk volna be, akkor pont ugyanezt mondták volna, hogy miért csak most, miért nem 2011-ben meg ’13-ban, meg ’15-ben. Én ezt türelemmel el fogom hallgatni a vita hátralévő részében a szükséges mértékig. És miért csak ősszel? Itt ülnek olyanok, akik minimum magukat deklarálták gyermekvédelmi szakembernek, de vannak olyanok, akik tényleg azok, hivatásszerűen, főállásban azok. Államtitkár úr sokat tudna róluk mesélni, ismerjük őket, ők az állam alkalmazottai. Velük van nekünk egy munkacsoportunk. Ez az, amire a miniszterelnök is tavaly utalt. Ez a munkacsoport dolgozik számos olyan javaslaton, amely nemcsak a pedofíliát érinti és a pedofília elleni fellépést vagy az áldozatsegítést, hanem a gyermekvédelmi rendszer valamennyi, bátran ki merem mondani, hogy szinte valamennyi területét. Ez egy nagyon nagy munka. Tehát amikor önök azt mondják, hogy ne várjunk szeptemberig, én ezzel a mondattal sem fogok egy percig sem vitatkozni, de nem fogjuk tudni teljesíteni, ha a kormányhivatalok, a minisztérium, az intézményrendszer fontos pontján ülő szakemberek végső, egységes álláspontját nem várjuk meg. Tehát politikainak tekinthető a mondat, hogy most és azonnal nyújtsuk be. Benyújthatjuk, én az ellen sem fogok kézzel-lábbal tiltakozni, ha önök benyújtanak ilyeneket. Nem tudom, hogy ehhez a törvényhez hova fér bele, hiszen nincsenek megnyitva azok a részei, ezért is tekintem politikainak inkább az állítást, de nem tudom, hogy megérie politikai lökdösődés miatt kapkodni egy olyan ügyben, amiben egyébként a szakemberek a háttérben dolgoznak; nem három hete, képviselő asszony, bár három hete dolgoznának, jóval régebb óta. És itt olyan bugyraiba hajolunk le az államigazgatásnak, amit mi erről a szintről nem látunk, higgyék el. Politikai lózungokat tudunk róla mondani, de nem látunk, mert mi nem ebben éljük a mindennapjainkat. [[12.30]] Tehát mindent benyújthatnak, de azt azért fontolják meg, hogy nem kellenee ennek a szektornak az átfogó jogalkotási és a pedofílián túlmutató javaslatait megvárni. Zárásként, hogy ne fárasszam önöket a mondandómmal a szükséges mértéknél jobban: annak azért örülök, hogy alapelvi vitánk nincsen, de bizonyára nagyon várta mindenki mind a két oldalon, hogy majd a másik valamit ellenezni fog. Én egy dolgot azonban kérnék: a javaslataik ne irányuljanak politikai provokációra mindenki tudja, hogy mire gondolok itt. Én azt állítom, hogy a törvénymódosítás, amelyet benyújtottunk, mindenkire vonatkozik, a papokra is. Egy pap is húsz évet fog ülni börtönben, ha elkapják. [[Dr. Vadai Ágnes: Ha elkapják!]] A „ha elkapják” kifejezéssel kapcsolatban amit, ha jól emlékszem, Demeter képviselő asszony mondott, ugye, volt egy félmondata, hogy „ha elkapják” azt tudom önnek mondani, hogy igen, az interneten való terjedés miatt a „ha elkapják” kifejezést nem tudom mellőzni. Azt sem vitatom, hogy a látenciája az elkövetési módoknak óriási, hatalmas, nem látjuk, szerintem az ön által említett civil szervezet is csak becsülni tudja, ezt nem tudjuk, felfoghatatlan mértékű, azért mondtam azt az expozémban, hogy minden napra jut egy ismertté vált pedofil-bűncselekmény, és egyébként a fene tudja, hogy mennyi történik egy nap, ki hány ilyen képet nézeget most, amikor mi ezt itt vitatjuk. Ezt nem tudjuk megmondani, de a „ha elkapják” esetében a bűnüldöző szerveknek van dolguk. És minekutána azért a száma elég nagy ennek, ahhoz képest, hogy milyen ismeretlen terepen, az internet végein járunk, szerintem jobb hatékonysággal dolgoznak a bűnüldöző szervek, mint évekkel ezelőtt. A „ha elkapják” kifejezést pedig azért szükséges, hogy kimondjuk, mert ha nem kapják el, akkor nem kap büntetést. Visszatérve: a javaslatom lényege meg az aján-latom is; fogják fel ajánlatnak az, hogy ha komolyan vesszük egymást, és nem politikai provokációra használjuk fel ezt az ügyet, mint ahogy most néha azért ennek a szele megcsapott az elhangzott hozzászólások kapcsán, akkor mi a magunk részéről semmilyen módosítás elől nem zárkózunk el. Mindent elmondtam. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Folytatjuk a felszólalók sorával. Szilágyi György képviselő úr, Jobbik.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Rögtön az elején le szeretném szögezni, hogy akár Kocsis Máténak, akár Nacsa Lőrincnek készségesen elhiszem, hogy önök személy szerint valóban az egyik legaljasabb bűncselekménynek tartják velem együtt a pedofil-bűncselekményeket, és azt is elhiszem, hogy esetleg még a különböző, más szexuális indíttatású bűncselekményeket is, amelyeket akár nők sérelmére követnek el vagy akárki más sérelmére, ugyanilyen aljas bűncselekményeknek tartják. Ebben szerintem nincs is vita közöttünk. Abban is egyet tudok talán érteni, és akkor itt reagálnék Kocsis Máténak egy-két mondatára, hogy nem kellene ebből valóban politikát csinálni, de azt sem csinálhatjuk meg, frakcióvezető úr, hogy úgy csinálunk, mintha ezek az ügyek nem történtek volna meg. Hát, ezek az ügyek sajnos Magyarországon megtörténtek. Azt is el tudom öntől fogadni, hogy Kaleta Gábor eseténél úgy mondta, hogy Kaletával semmilyen közösséget nem vállal, teljes mértékben megörökölték, mondjuk, ezt az embert, aki már régóta dolgozik ebben a pozícióban, vagyis a kormányok megbízásából régóta külügyi szolgálatot lát el. Itt egy szakmai kérdés merül egyébként fel, még ha ezt abszolút el is hiszem önnek: vajon milyen átvilágításon eshettek át ilyen fontos pozícióban lévő emberek akár az önök 11 éves kormányzása alatt is, ha ez most derült ki? Ez egy szakmai kérdés, de még egyszer mondom: azt tudom mondani, hogy valóban, lehet, hogy hibáztak, de el tudom fogadni, hogy azt mondja, ez esetleg nem az ön saruk. Aztán azt is mondja képviselő úr, frakcióvezető úr, hogy vegyük komolyan egymást. Ezt is el tudom fogadni, csak akkor nem kellene a többieket, hogy is mondjam, hogy finoman fejezzem ki magam, bár ezt nem lehet másképp kifejezni, hülyének nézni, adott esetben az ellenzéki képviselőket és bárkit, tehát nem kellene ezekből PR-kampányt csinálni igazából, hiszen valljuk be, ennek a törvényjavaslatnak az én véleményem szerint nagyon nagy mértékben az is a kiváltó oka és a mozgatórugója, hogy önök tele vannak pedofilos, szexuális indíttatású esetekkel az elmúlt időszakban, és erről megpróbálják valamilyen szinten elterelni a figyelmet. Azt is mondta egyébként, hogy felesleges a Kaleta-büntetésről itt beszélni. Hát, elmondom, miért nem felesleges, képviselő úr: azért nem felesleges, mert ha elfogadták volna a Jobbik javaslatát egy évvel ezelőtt, akkor Kaleta Gábor nem kaphatott volna 500 ezer forintot, hiszen a Btk.-szigorításnak most egyetértünk teljes mértékben azzal, amit benyújtottak köszönhetően Kaleta Gábor sokkal súlyosabb büntetést kapott volna. Úgy érzem, ez is az ön saruk. Azt mondta, és ez az utolsó talán, amit idéznék, hogy ne csak Kaleta Gáborról beszéljünk, hanem beszéljünk a többiekről is. Én megfogadom az ön tanácsát, akkor beszéljünk esetleg a többiekről is, és itt is megpróbálok teljesen jóindulatú lenni önnel kapcsolatban is és a Fidesszel is. Ha a legutóbbi győri esetet vesszük figyelembe, ahol az önök egyik országgyűlési képviselőjének a közvetlen munkatársa keveredett pedofil-bűncselekménybe, akkor megint azt tudom mondani, lehet, hogy nem elég körültekintően választotta ki az országgyűlési képviselőjük a munkatársát, nem lehet az, hogy állandóan, még a magánéletben is mindent megtudjon róla, és talán azt lehet mondani, hogy önnek pedig aztán, mivel nem az ön munkatársa volt, valószínűleg nem sok köze van hozzá. De amihez már lehet, mert aki itt van a parlamentben, az pontosan tudja, hogy már több mint tíz évvel ezelőtt is voltak pedofilesetek, tíz évvel ezelőtt is megpróbáltak kimosni az önök soraiban vezető fideszes politikust egy pedofilbotrányból, amire egy nemzetközi pedofilhálózat felderítésénél egy szomszédos ország fővárosához köthetően derült fény gondolom, ön is tud erről dolgokat. Azért nem mondok nevet, képviselő úr, mert eltussolták ezt az egészet [[Nacsa Lőrinc: Mondd ki!]] akkor még nem eresztették el ennek az embernek a kezét [[Dr. Völner Pál: Mondd ki!]] és ilyenkor óhatatlanul eszembe jut a gránitszilárdságú Alaptörvény is. [[Nacsa Lőrinc: Ki?]] Még egyszer mondom, lehet, hogy ön nem hallott erről, más mindenki hallott, de ön még fiatal, tehát lehet, hogy nem hallott erről. [[Kocsis Máté: Jól tartom magam! Dr. Völner Pál: Mondd ki!]] Amit viszont abszolút nem tud letagadni, képviselő úr, és akkor beszéljünk konkrét ügyről, az Fohsz Tivadar XVII. kerületi fideszes alpolgármester ügye. Elmondom, miért nem tud ettől semmiképpen elhatárolódni: azért, mert Fohsz Tivadarról 2018 végén derült ki az, hogy 11 éves nevelt lányát folyamatosan molesztálta, fizikai molesztálásnak tette ki, tiltott felvételeket készített róla, és ezért őt perbe is fogták. Ami miatt biztos, hogy tudtak erről az esetről, az az volt, hogy Fohsz Tivadar a XVII. kerületben alpolgármesterként a Fidesz egyik vezető politikusa volt. Aztán 2018-ban gyorsan visszavonták a politikai élettől, hiszen 2019-ben egy ilyen, elvileg fideszes potentátot nem indítottak el az önkormányzati választáson, mert önök már pontosan tudták azt, hogy milyen bűncselekményekbe keveredhetett. De ha most azt mondja, képviselő úr, hogy 2018-ban még nem tudtak róla, 2019-ben, amikor már újságcikkek és minden megjelent erről, akkor már biztos, hogy tudtak erről az esetről. Aztán én is többször felhívtam ezzel az esettel kapcsolatosan az önök figyelmét, és itt jön az, hogy ha önök komolyan gondolnák azt, hogy egy pedofilnak büntetést kell kapnia, akkor a saját közösségükön belül is büntetést kellene kapnia. Megkérdezem frakcióvezető urat, és arra is kérném, hogy majd nézzen utána, hogy vajon Fohsz Tivadar még a Fidesz tagjae, hiszen nem is olyan régen még az volt. Amikor már kiderült, hogy pedofil-bűncselekményt követett el, akkor a Fidesz tagja volt. Aztán az is érdekes, hogy a XVII. kerületben, tudja, fideszes városvezetés van, és 2020-ban a dátumok nagyon fontosak ugyanez a fideszes városvezetés kérte fel valószínűleg, hogy a rákoskerti lecsófesztiválon ő legyen a zsűri elnöke. 2020-ról beszélünk! [[12.40]] Aztán valószínűleg a Fidesznek és a kerületi vezetésnek is köze lehet ahhoz, hogy 2020. február 15-én még egyszer mondom, a dátumok fontosak a Rákoskerti Templom Alapítvány kuratóriumába választották be, annak a templomnak az építése kuratóriumába, amely templomot még Makovecz Imre tervezett, és amelyet most Rákosmentén építenek. Ennek a kuratóriumnak a tagja egy fideszes városvezetés mellett az a Fohsz Tivadar, akiről köztudott volt, hogy mit tett a nevelt lányával. Sőt, 2020. május 13-án megválasztották a Keresztúriak Alapítvány kuratóriumi elnökének is; egyértelmű lehet, hogy az önök jóváhagyásával. Ami aztán végképp nem tagadható le, és kíváncsi vagyok, hogy frakcióvezető úrnak mi erről a véleménye: 2019-ben az önkormányzati választások után, amikor Fohsz Tivadart önök már parkolópályára tették politikailag, mert tudták, hogy vállalhatatlan lesz a személye, amikor már biztosan tudtak a pedofilügyéről, és amikor 2019-ben az önkormányzati választások után Rákosmentén fideszes többségű városvezetés van, akkor a 2019-es alakuló ülésen Fohsz Tivadarnak 5 384 700 forintot szavaztak meg végkielégítésnek. Tehát ennek a pedofilnak adtak majdnem 5,5 milliót végkielégítésnek, azért természetesen, mert önök nem védik ezeket az embereket. Én úgy gondolom, ez az eset nagyon-nagyon jól mutatja azt, hogy lehet, hogy önök szavakban nagyon küzdenek a pedofília ellen, de amikor önöket érinti, tehát testületileg, az önök közösségében vannak ilyen emberek, akkor azokat megpróbálják megvédeni, megpróbálják kimosni ezekből a dolgokból, és nem eresztik el a kezét ezeknek az embereknek, hanem még támogatják is őket, akár 5,5 millió forinttal, vagy beteszik különböző kuratóriumokba. Az én véleményem szerint ez teljes mértékben felháborító. Nacsa Lőrinc a szemünkre vetette azt, hogy mikor mit szavaztunk meg, meg mit nem szavaztunk meg. Kedves Képviselő Úr! 2016-ban nyújtotta be a Jobbik a legelső olyan komolyabb javaslatát, ami egyébként egy alaptörvény-módosításra vonatkozott, ami nemcsak a pedofil-bűncselekményekre, hanem en bloc a szexuális bűncselekményekkel kapcsolatosan hozott volna változást és szigorítást. Önök ezt leszavazták. Aztán utána, amikor folyamatosan nyújtottuk be a különböző javaslatainkat, önök ezt folyamatosan mindig leszavazták, nem engedték, hogy a Ház elé kerüljön akár a Btk.-módosítás, akár a pedofilregiszterrel kapcsolatos dolog, akár a gyógyszeres kezeléssel kapcsolatos dolog. Önök minden esetben megakadályozták ezeket, és leszavazták, pedig már rég tehettünk volna ennek az ügynek az érdekében, hogy teljesen más legyen. A Jobbik Magyarországért Mozgalom természetesen támogatni fogja ezt a törvényjavaslatot; mert a Btk.-szigorítás rendben is van a javaslatban, hiszen az nagyjából meg is egyezik a Jobbik javaslataival, amit benyújtott, amit önök annak idején leszavaztak. Tehát én úgy gondolom, hogy el is lehet fogadni. A módosító javaslatokat pedig, amiket benyújtottunk, kérem szépen, hogy fontolják meg, akár a pedofilregiszterre vonatkozóan. Hiszen mi azt szeretnénk, hogy valóban mindenki megismerhesse, akár a lakókörnyezetében, akár a szülőknek ez prevenciót jelenthetne, hogyha tudnák azt, hogy a környezetükben élneke ilyen vadállatok, akiket már jogerősen, hangsúlyozom még egyszer, elítélt a bíróság. Ez egyébként olyan antidemokratikus országokban természetes, mint az Amerikai Egyesült Államok, ahol mindenki megismerheti ezeknek az embereknek a lakóhelyét, milyen bűncselekményt követett el; sőt a képét is, hogy fel tudják ismerni, hogyha véletlenül meglátják a gyermekeik közelében vagy akár egy játszótér közelében ólálkodni ezeket az embereket. Szerintem ez a prevenció egyik formája, és kérem, hogy ezt a javaslatunkat támogassák. Meg kellene fontolni a gyógyszeres kezelés lehetőségét is, hiszen nemzetközi példák szintén teljes mértékben antidemokratikus országokból hozva, Angliából, a skandináv államokból azt mutatják, hogy nagyon komoly százalékban esik vissza a pedofil-bűncselekmények aránya akkor, ha ezeket a kezeléseket alkalmazni lehet. Tehát én úgy gondolom, hogy a prevencióra nagyon nagy hangsúlyt kellene fektetni. Én úgy gondolom, most itt a lehetőség arra, hogy önök tényleg meg tudják mutatni azt, hogy komolyan gondolják, és átfogóan próbálják meg rendezni ezt a kérdést, hogy minél inkább meg tudjuk védeni a gyermekeinket. Ehhez a javaslataink, úgy gondolom, hogy jobbító javaslatok, tehát kérem önöket, hogy fogadják be és szavazzák meg a Jobbik módosító javaslatait. Én azt kívánom nemcsak önöknek, hanem mindannyiunknak, hogy ez után a sok-sok pedofil- és szexuális bűncselekmény után, ami az elmúlt években a Fideszhez volt köthető, a jövőben egy se legyen. Tehát én ezt kívánom önöknek is, ezt kívánom saját magunknak is. És ne azért ne legyen, mert önök eltussolják, hanem valóban azért ne legyen, mert nem lesznek ilyen bűncselekmények. És minden egyes politikai párt, minden egyes politikai közösség abban az esetben, ha valakit ilyen vád ér, és elítéli a bíróság, vagy már elkezdenek nyomozni vele szemben alapos gyanúval, akkor abban a pillanatban elengedi ezeknek az embereknek a kezét, és elhatárolódik tőlük. Én ezt kívánom mindannyiunknak; és azt, hogy egy olyan törvényt tudjunk megalkotni, ami minél nagyobb mértékben segít akár a bűnüldöző szerveknek, akár utána a bíróságoknak abban, hogy megvédjük a gyermekeinket, az unokáinkat. És hangsúlyozom, átfogóbban kellene foglalkoznunk azzal, hogy megvédjünk minden olyan embert, aki szexuális bűncselekmény áldozata lehet ebben az országban. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Nagyon szépen köszönöm. Csak a félreértések elkerülése érdekében közlöm, hogy a házszabály értelmében az előterjesztő a vitában akkor szól, amikor kíván, maximum negyedórás időkeretben, aminek kihasználása természetesen nem kötelező. De minthogy Kocsis Máté frakcióvezető úr előterjesztő, és jelentkezett, őt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Be fogom tartani a kérését a nem kötelező időkihasználásra vonatkozóan. Csak megszólíttattunk. Ha ma reggel, idefelé jövet azt mondták volna, hogy mondjam meg, hogy ki a rákosmenti lecsófőző fesztivál zsűritagja, akkor zavarba jöttem volna, mert nem tudtam volna, hogy ki a zsűritagja a rákosmenti lecsófőző fesztiválnak. Nyilván a képviselő úr személyesen érdekelt a XVII. kerületi politikai lökdösődésekben, mert az az ő körzete, ekképpen jobban is ismeri, mint én ne hozzon zavarba ilyen lecsófőző fesztiváli és zsűritagokra vonatkozó kérdésekkel! Ami ennél szomorúbb, hogy még mindig nem tudunk az ügy érdeméről beszélni, nem ment át az üzenet. Akkor fussunk neki még egyszer! Jobb lett volna a törvényjavaslatról vitázni, de most a Fidesz mint politikai közösség megszólíttatott. Nehéz értelmezni a magyar nyelv szabályai szerint azt a két állítást egy mondatban, hogy mi mentegetjük a pedofil bűnelkövetőket, a Fideszhez köthetőket, majd azt állítást, hogy egyébként ezeket az embereket kivonták a forgalomból. Akkor fussunk neki még egyszer! Nem szívesen, de a hülyék beszélgetésében most kénytelen leszek részt venni. Mit kellett volna tennünk? Ezek az emberek el lettek távolítva az állásukból azonnal; szemben, mondjuk, Lackner Csabával, aki teljesen nyilvánvaló kokainbotránya után még mindig az, aki. Ki lettek rúgva, fel lettek jelentve, és nagy valószínűséggel, a reményeinkkel összhangban, börtönben fogják tölteni jó néhány évüket. Mit kellett volna még tennünk? Hogy jön ez ahhoz, hogy mi mentegettük őket? Vagy a „mentegetés” szó jelentésével nincs tisztában a vádló. [[12.50]] Én azt hittem, hogy a „mentegetni” a magyar nyelvben azt jelenti, hogy valakinek úgy eltussolni az ügyét, hogy egyébként megtartja az állását, a becsülete megmarad, s a többi. Az, hogy egy hatósági eljárásban, egyben sem, egy politikai párt nem áll ki és nem közöl neveket, konkrét vádat, gyanúsítást, nem tudom, még mit, az szerintem a világ legtermészetesebb dolga, mert egyikben sem csinálja ezt egyik párt sem. De ha ezek az emberek ki lettek rúgva, büntetőeljárás van ellenük, el lesznek ítélve, börtönben… majdnem a köznyelv használata szerint kimondtam valamit , börtönben lesznek majd, minek kéne még történnie önök szerint? Mit értenek az alatt, hogy mentegetjük őket? Az a nagy különbség, ha részt kell venni ebben a beszélgetésben, hogy nálunk vannak következmények. Kaletát nem mentegette senki. Ezt a Fohsz Tivadar nevű embert nem mentegette senki. Ön mondta: akkor rúgtuk ki a pártból. Nem tagja a Fidesznek [[Szilágyi György: Nem rúgták ki!]] , nem tagja a Fidesznek, akkor rúgtuk ki a pártból hozzáteszem, nem én, mert nekem nincs ilyen pártbéli feladatom , amikor kiderült róla az ügye. A mi sorainkban nem tűrjük ezt meg. Erre próbáltam az előbb utalni, hogy tudunk így is beszélgetni. Szívesen, csak el fog menni az idő, és nem szívesen ölném bele az energiát. Van ez a győri ember. Akkor rúgták ki minden tisztségéből, fosztották meg az összes állásától, pártban, önkormányzatban, mit tudom én, hol üldögélt még, valami felügyelőbizottságban is talán benn ült, amikor kiderült az ügye. Büntetőeljárás folyik ellene. Mit kellene még tennünk? Miért nem tudunk épelméjűen beszélgetni erről a dologról? Na, ha ezen túl vagyunk… Bocsánat, még egy. Nem tudunk felelősséget vállalni, ezt nyugodtan a kormányzó párt nevében elmondhatom önnek, a rákosmenti lecsófőző fesztivál zsűritagjaira vonatkozóan. Nincs rá kompetenciánk, és vissza is kell utasítanunk minden ilyen irányú törekvést. Én egyébként egy pedofilnak a lecsójára sem bírnék ránézni, nemhogy őrá. Szerintem az a szomorú, ha ilyenre felkérték. Ha felkérték rá, akkor a szervezők válaszoljanak arra a kérdésre, amit most nekem címzett. Szomorú egyébként, hogy ez az ürge még egyáltalán bármilyen szereplést elvállal. Ami a legrosszabb, a lélektani oldala a dolognak, a személyes, hogy benne nincs annyi szégyenérzet, hogy rohadtul nem kéne semmit sem elvállalnia, hanem el kellene menekülnie jó messzire vagy elbujdokolni, vagy legalább annyira szégyenleni a képét, hogy nem vállal ilyen tisztséget. Nem tudom, hogy mi történt egyébként, de ez a személyes véleményem, és tekinthetik pártálláspontnak is. Akire utalt tíz évvel ezelőttről, azt is mentegettük állítólag, és azóta börtönben van, ha jól értem, annyira mentegettük. Azt nem tudjuk, hogy kicsoda, pedig itt régi harcostársak is ülnek [[Szilágyi György: Jól érti, hogy nincs. Pontosan tudja, hogy nincs!]] jólesett, hogy lefiatalozott, feljegyzem valahova [[Szilágyi György: Pontosan tudja, hogy nincs!]] , és ritka elismerések között tartom majd számon. De nem emlékszünk arra, hogy kire gondol. Mondjon nyugodtan neveket, de még egyszer mondom, ez a vita csak akkor érdemes folytatásra, ha látjuk, hogy hova vezet. Jobb lenne a törvényjavaslatról beszélnünk és befejezni ezeket a típusú, a kormánypártra nézve kizárólag politikai szándékkal rátolt kampányízű szlogenek pufogtatását. Az ügy érdemére vonatkozóan a képviselőtársaimmal állunk rendelkezésükre, ha el tudják második kérésre fogadni ezt a javaslatomat. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Folytatjuk képviselői felszólalásokkal. Jegyző úr, kérem szépen, segítsen, hogy Varga-Damm Andrea képviselő asszony itt vane, mert ebből a polcból egyszerűen nem látom. Pedig szívesen. [[Közbeszólások: Itt van!]] Varga-Damm Andrea független képviselő asszony, parancsoljon, szóljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban mind jogi, mind társadalmi szempontból egy rendkívül fontos és rendkívül érzékeny törvényjavaslat-csomag áll a Ház előtt. Azt gondolom, hogy miután az ellenzék nagyon régóta várt hasonló jellegű előterjesztést, szerintem nem szerencsés és nem elegáns, hogy összekötötték hét másik olyan törvénymódosító javaslattal, amelyek egyáltalán nem tartoznak ehhez a témához. Azt gondolom, hogy ha azok külön törvényben lettek volna, akkor nemcsak én, hanem valószínűleg többen nem szavazzuk meg. De tekintve, hogy egy nagyon komoly társadalmi problémáról van szó, ezért nem kétséges, hogy magam is megszavazom ezt a javaslatot, ha zárószavazásra kerül. A pedofília kérdése nem mai keletű dolog, ugyanis azóta létezik, amióta az ember létezik. Mindenki tudja és nagyon remélem, hogy egyetlen parlamenti képviselő sem hajlandó eltávolodni és elszakadni a tudomány kérdésétől , hogy a pedofília a szexuális aberráció egyik formája. Ez egy személyiségjegy, ez biológiai és genetikai okból meghatározott az adott alanynál, ezáltal, ha bárki is szimpla viselkedéskultúrának nevezi, az tagadja a tudományt. Én képviselőként mindig elmondtam, hogy nem vagyok hajlandó a tudománytól, a tudomány megállapításaitól, a tudományos alapoktól és a tudományos lehetőségektől elvonatkoztatni, mert akkor mi, politikusok nagyon rossz útra térünk. Ezért azt gondolom, hogy azzal operálni bármelyik oldalon, például az Országgyűlésben, hogy melyik oldal, melyik ideológiai kör politikusa volt pedofil vagy sem, ez azért nagyon rossz út, mert nagy valószínűséggel mindegyiknek van, csak még nem derült ki az összes. [[Kocsis Máté: Így van!]] Azt szeretném még önöknek mondani, nem bántva személyesen senkit, hogy ennek az Országgyűlésnek lehetett olyan tagja, aki azért úszta meg a büntetőeljárásokat, mert az az egyház, akinek a gimnáziumában történtek a dolgok, annyira megijedt az angol egyház akkor tomboló pedofilbotrányaitól, hogy nem merték megtenni a feljelentést, mert attól féltek, hogy a magyar egyházra is rávetül az a fény, hogy bizony az egyház által fenntartott intézményben is ilyen előfordulhat. Meg lehetett országgyűlési képviselő olyan, akinek az egyeteme azért nem tette meg a feljelentést, mert éppen több, a világból jövő pedofilbotrány a világ összes emberét megdöbbentette, elrettentette, és egyszerűen az egyetem sem akart saját magára ráhúzni egy ilyet, holott a vizsgák gyakran nem az egyetemi termekben, hanem különböző lakásokon folytatódtak le. Tehát én csak azt tudom mondani, hogy nagyon rossz út bármelyik oldaltól a mások pedofiljáról beszélni. Hozzátennék még egy megjegyzést. Szerintem nem a Kaleta-ügy diktálta ezt a javaslatot. Ne bólogasson, Nacsa Lőrinc képviselőtársam, mert meg fog lepődni! Szerintem a Bus-ügy generálta azt, hogy most került benyújtásra. Ugyanis valóban nem tudjuk konkrétan, hogy pontosan Bus Szilveszter mit csinált, de beszámoltak a munkatársai arról, hogy ugyan tisztában voltak az ő szexuális orientációjával, de azért az, amit már ott, kinn művelt, nem igazán fér bele egy nagykövet életébe. De e vonatkozásban, Bus Szilveszter vonatkozásában sem teszem a Fideszt vagy a kormányt felelőssé. Tessék figyelni, Kocsis Máté frakcióvezető úr! Nem teszem felelőssé sem a Fideszt, sem a kormányt, mert például Bus Szilveszter 1991 óta van a külügy állományában, és már a fél világot bejárta. Tehát ha az ő szexuális viselkedéskultúrája nem normális, és mondjuk, nem nagykövethez méltó, akkor ez azt jelenti, hogy már korábban sem volt az, ha ilyeneket gyakorolt, hiszen ez nem kormányfüggő és munkahelyfüggő, hanem egyszerűen nem alkalmas a C-típusú átvilágítás arra, amire rendeltetett. Többen vagyunk itt, ebben a házban, akik átestek C-típusú átvilágításon, és e vonatkozásban mindössze annyi a kérdés a nyomtatványon, hogy vane az általánostól eltérő szexuális orientációja, vagy gyakorole olyan életvitelt, amely nem egy nő és férfi közti, természetesen felnőtt emberek közti szexuális kapcsolatról szól. De miért is hoztam szóba azt a kérdést, hogy a tudománytól, az egészségügy szabályaitól és a személyiségjegyektől ne vonatkoztassunk el? Azért tettem szóvá, mert azt gondolom, hogy igenis nagyon indokolt a gyógyszeres kezelés igénye, ezen elkövetők számára a büntetés melletti kötelező gyógykezelés bevezetése, mert, ha tetszik, ha nem, tisztában kell lennünk azzal, hogy a pedofília a betegségek rendszerezésében mit jelent. A BNO és a DSM a két betegségrendszerező rendszer, maga a DSM-4 előírja, hogy a pedofília mit jelent. Olyan erős, visszatérő szexuális fantáziák, vágyak vagy cselekedetek, melyek legalább hat hónapja fennállnak, klinikailag jelentős stresszt vagy funkcionális zavart okoznak az egyén szociális életében vagy munkaképességében, és általában az alábbiak közül legalább egyet magukban foglalnak, mint például alanya gyermek vagy más beleegyezésre képtelen személy. [[13.00]] Tehát a pedofília egy betegség. Ez azért fontos, mert ha ez betegség, akkor mindenképpen egy büntetőjogi következményhez kell járulnia valami olyan egészségügyi intézkedésrendszernek, amivel ki lehet azt az alanyt ebből a szexuális aberrációból hozni. És bár természetesen megszavazom ezt a törvényjavaslatot, de én magam is azért várom el, ha már ezzel ilyen mélységében és ilyen erőteljes szabályozással foglalkozik az a képviselőcsoport, amelyik ezt benyújtotta, és támogatja ezt az Igazságügyi Minisztérium, akkor tessenek már ezt a kérdést komplexitásában kezelni, és azt erősíteni, hogy akik valaha ilyen cselekedeteket elkövettek, azok azért se tudjanak a jövőben hasonlót elkövetni, mert kigyógyulnak ebből a problémából. Ha a vérnyomása súlyosan magas valakinek, elmegy orvoshoz, és meggyógyíttatja, akinek a végbele vagy a vastagbele vagy bármelyik belső szerve gyulladt lesz, vagy egy tumor lesz rajta, akkor elmegyünk, meggyógyíttatjuk, kioperáltatjuk, gyógyszert szedünk. Azt nem értem, ha a megelőzés annyira fontos, akkor miért nem tetszenek legalább egy szakmai grémium javaslatára rákapaszkodva megpróbálni kezelni ezt a kérdést úgy, hogy igenis, egy ilyen bűncselekmény elkövetése után kötelező legyen a gyógyszeres kezelés, azért, hogy ne gyakorolja tovább ezt az életformát az illető. Szeretnék még arról beszélni az egy statisztikai adat, egy tény , hogy az utóbbi időben megsokszorozódott a pedofil jellegű bűncselekmények száma. Én tagadom ezt, hogy az utóbbi időben szaporodtak volna meg. Nem! Ugyanennyi volt korábban is, csak több derült ki, és ez a látencia problémája. És azért derült ki több, mert olyanfajta szexuális aberrációról a múltban történt események kerültek napvilágra, és komoly, ismert emberek által elkövetett szexuális zaklatások, illetőleg akár pedofíliagyanú felmerült, hogy nagyon sok ember, aki ennek elszenvedő alanya, vagy aki látja az ilyenfajta bűncselekmények elkövetését, bátrabbá vált, és bátran kiálltak azért, hogy a sértettek, az áldozatok elmondják, velük mi történt. Ez azt jelenti egyébként, hogy ezek szerint némileg fejlődik a társadalom, némileg megérti az áldozat és az áldozat környezete, hogy ez a sértettnek nem egy szégyellnivaló dolog, hanem épp arról van szó, hogy a további, hasonló áldozatok elkerülése érdekében az elkövetőt felelősségre vonják, és hangsúlyozom, gyógyítsák meg, gyógyítsák ki. Az ilyenfajta viselkedést nagyon sok olyan ember is gyakorolja, aki gyönyörű szép családi életet él, asszonyka, sok gyerek, a legtüneményesebb társasági lény a közösségben, és eszünkbe sem jut róla, hogy egyébként, ha kettesbe kerül egy 6-7 éves kislánnyal, milyen szexuális vágyak uralkodnak el rajta. Rendkívül sok olyan ember van, akiben ezek a vágyak megvannak, csak esetleg van egy önkontrollja, és valamelyest vissza tudja magát fogni, hogy bűncselekménybe torkolló cselekedetet tegyen, de ettől még ott van benne ez a tulajdonság. És bármikor kerülhetnek ezek az emberek olyan helyzetbe, hogy azt remélik, vagy azt gondolják, hogy a kielégítésük nem fog kiderülni, az áldozat nem fog tudni róla beszélni, és marad az örök hallgatás, az örök látencia. Ezt a javaslatot szerintem is jóval korábban be kellett volna terjeszteni. Szerintem nem 3, 4, 5, 10 éve, hanem akkortól már például, amikor az egyházakon belül egyre gyakrabban lehetett hallani a fiatalok szexuális zaklatásáról és különböző egyházi személyeknek az igencsak általánosságban és rendszeresen gyakorolt ilyenfajta viselkedéséről. Ugyanis mit üzentek ezek a jelenségek? Azt üzenték, hogy egy nagyon zárt mikroközösségben bizony ezek a fajta szexuális viselkedések, vélhetően pont a bezártságtól, az összezártságtól és a rendkívül titkosan működő szervezet adottságai okán nem kerülnek ki a szervezetből, viszont ott nagyon komoly gyakorisággal előfordulnak. Tehát már akkor azt kellett volna mondani a magyarországi kormánypártoknak vagy az országgyűlési többségnek, hogy erre nekünk reagálnunk kell. Nem kellett volna a Kaleta-ügyet megvárni meg a Fohsz akárhogy is hívjákot megvárni, meg Bus Szilvesztert, meg senkit sem, hanem már akkor, amikor felmerült, hogy itt iszonyatos erőteljes látencia van az ilyen jellegű bűncselekményekben, kellett volna nagyon határozott lépést tenni. Úgyhogy nagy tisztelettel én azt kérem az előterjesztőktől, hiszen számtalan törvénymódosító javaslatot a különböző ellenzéki frakciók benyújtottak, hogy fontolják meg a gyógyszeres kezelés kötelezettségét, mert ha nem, akkor nem akarja komplexitásában kezelni ezt a problémát, hanem még mindig csak a felszínen hagyja, mert önmagában egy jogkövetkezmény, meg az, hogy nyilvántartásba kerül az elkövető, amihez hozzáférhetnek olyan személyek és szervezetek, ahol esetleg fiatalok, gyerekek felügyeletét vállalná el az illető… Tehát nem elegendő a büntetés, nem elegendő a nyilvántartás, hanem meg kell próbálnunk ezeket az embereket kigyógyítani ebből a betegségből, mert ha nem látjuk be, hogy ez az, akkor tényleg örök időkre csak egy felszínkapargatás lesz, és a problémát való teljességében nem tetszenek megoldani. Köszönöm a figyelmüket.
Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, MSZP, utána kétperces kör következik.
Köszönöm szépen, elnök úr. Képviselőtársak! Nagyon sajnálom, hogy Kocsis Máténak el kellett menni, többször kellene a parlamentben olyan törvényekről vitáznunk, ahol lényegében egyetértés körvonalazódik. Annyi kritikát szeretnék csak megfogalmazni Kocsis Máténak, hogy ő azzal érvelt, hogy azért majd csak szeptembertől lesz ez a törvény alkalmazva, merthogy a gyermekvédelmi szervezetekkel, meg hogy nagyon komoly előkészítő munkát kell végezni. Sajnálom, hogy Völner Pál nincs itt, mert pontosan ő is azzal szokott érvelni, hogy azért mennek át nagyon gyorsan a parlamenten bizonyos törvények, merthogy a gyakorlatban ezt tesztelni kell, majd amikor látják, hogy a gyakorlatban valami hibás, akkor majd módosítunk rajta. Nagyon sokszor halljuk ezt az érvet államtitkároktól, miniszterektől, és pontosan azért mondja az ellenzék kritikusan azt, hogy nem most, hanem már sokkal hamarabb be kellett volna ezt a törvényt terjeszteni, erre nemcsak a Jobbik, hanem az MSZP részéről is volt kezdeményezésünk. És elmondhatjuk azt, hogy most is lehetne egy kicsit hamarabb lépni, és akkor nézzük meg, hogy a gyakorlatban ez hogyan működik, és ha véletlenül valami nem működik, akkor ugyanúgy, mint a többi törvénynél, lehet módosítani rajta. Megemlítették sokan, én egyetlenegy dologra nagyon szeretnék kitérni: ha boncolgatjuk ezt a törvényt, magát a pedofíliát, rávilágít arra, hogy mennyire rossz állapotban van Magyarországon a gyermekvédelmi rendszer, hogy mennyire több figyelmet kellene fordítani rá és több forrást is, és amit évek óta mondunk az ellenzék oldaláról, hogy hogyan kellene akár a családon belüli erőszakkal kapcsolatban… Ha csak azt emlegetjük, hogy a gyermekek védelme, a gyermekvédelemmel kapcsolatban hogyan kellene Magyarországon megerősíteni a jelzőrendszert, mert higgyék el, hogy megszavazzuk ezt a törvényt, ez nem lesz elég. (Dr. Varga Lászlót a jegyzői székben dr. Gyüre Csaba váltja fel.) Ha a gyermekvédelmi rendszer, a jelzőrendszer továbbra sem fog megfelelően működni, önmagában ez a törvény nem fogja elhozni a várt eredményt. Sok esetben van az, és nem tudom, hogy önök találkoztake már olyan családdal vagy olyan gyermekkel, aki keresztülment ezen a traumán, ezek a gyermekek lehet, hogy egy életen keresztül nem tudják majd feldolgozni azt, amit átéltek. Erre vannak speciális szakemberek, és itt még nemcsak magát a gyermeket hozom fel, hanem magát a családot is, mert soha nem lehet leválasztani a gyermekről a családot. [[13.10]] Amikor a gyermeknek valamilyen nagyon-nagyon súlyos problémája van, az nemcsak őrá lesz kihatással, hanem az egész családjára. Mindenki sérül egy-egy nagyon súlyos traumától, mindenki sérül egy nagyon-nagyon komoly betegségtől, nem csak az az egyetlen, aki a károsultja. Ilyenkor szoktuk azt mondani, hogy igenis kell hogy szükséges számban legyen gyermekorvos, védőnő, legyen pszichológus, és nem csak azt mondjuk, hogy a pszichológus, mondjuk, úgy, hogy általános módon, hogy pszichológus álljon rendelkezésre tudjuk nagyon jól, hogy Magyarországon nagyon kevés a gyermekpszichológus, felnőttpszichológus is, de gyermekeket kezelő pszichológus meg főleg. Ezeknek a szakembereknek a szerepe ilyen esetekben elkerülhetetlen. A legtöbb esetben ők tudnak a legtöbbet segíteni. Ha nem fogjuk tudni, és ebben nem lesz kompromisszum, a politikai erőknél és főleg a kormánypártoknál, hogy egyszer hozzá kell látni teljes mértékben átvizsgálni, hogy hogyan lehetne javítani az ellátórendszeren, és mondom, itt sorolom akár az óvodát, a védőnői szolgálatot, a gyermekorvosokat; tehát ne kelljen elmondanom, hogy mekkora hiány van a gyermekorvosokból Magyarországon. Ha csak ezt az egyetlenegy dolgot hozzuk fel, ha ezeknek az ágazatoknak nincs rendben a szerepe, higgyék el, hogy nem sok eredménye lesz ennek a törvénynek. Nem elég csak ezt a lábát megerősíteni. Amikor arról beszélünk, és végre van egy olyan ügy, ami mellé mindenki fel tud sorakozni, és azt mondja, hogy végre eljutottunk odáig, és lépni kell, mert ezt nem lehet tovább így eltűrni, hogy büntetlen maradjon az, hogy pedofília, akkor mégiscsak azt kell mondanom, hogy nem lehet egyedül ezt a részét vizsgálni. Gondoljanak bele, hogy jó, meglesz az, hogy lesz nyilvántartás, komolyabban fogjuk büntetni, nem fognak tudni kijönni a börtönből. És mi lesz azokkal, akik az elszenvedői voltak? Arra, kormánypárti képviselőtársaim, vane tanulmányuk, koncepciójuk, hogy hogyan fogjuk ezeket az embereket meggyógyítani, ezeket a gyermekeket? Hogyan fogjuk tudni kihúzni a traumából a legdrágább kincseinket? Hogyan segítünk a családtagjaikon, akik legalább olyan borzalmakon mennek keresztül, mert látják, hogy segíteni kellene azon a gyereken, de nem tudnak, mert ők nem értenek hozzá? Ha ez a része nem lesz meg, képviselőtársaim, akkor nagyon nagy bajban vagyunk. És tényleg nem fogok most ilyen politikai lózungokat mondani, meg dobálózni, hogy ki a hibás meg ki nem, meg miért telt el ennyi idő, hanem én csak arra kérem önöket, hogy gondolják végig, hogy lehet, hogy ez a törvény jó, mert elindultunk egy úton, de kell a másik lába is. Meg kell erősíteni azt a jelzőrendszert, amely rendbe fogja tenni az áldozatokat, mert anélkül semmit nem fogunk elérni. Köszönöm szépen, elnök úr.
Nagyon szépen köszönöm. Ahogy az előbb elmondtam, most kétperces kör következik. Elsőként a KDNP képviselője, Nacsa Lőrinc képviselő úr beszélhet. Tessék!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Kocsis frakcióvezető úr elmondta, hogy két út van itt, az országgyűlési vita előtt. Önök inkább a politikait választották nem áll ez messze tőlem sem , ahelyett, hogy a konkrét javaslatokról vitatkoznánk. Elmondtam azt, hogy milyen lépéseket, milyen törvényjavaslatokat nyújtottunk be vagy nyújtott be a kormány az elmúlt 11 évben számtalan alkalommal, és a teljesség igénye nélkül fel is soroltam belőlük talán nyolc darabot, a büntető törvénykönyv szigorításától kezdve a foglalkoztatástól való eltiltáson keresztül számtalan olyan lépésig, amelyet megtettünk itt az Országgyűlésben. Erre Demeter Márta képviselő asszony elmondta, hogy ezek a törvények alkalmatlanok, mert volt Kaleta-ügy, ezért nem voltak jók az idei törvényi szabályozások. Képviselő Asszony! Nem úgy működik a törvényhozás, hogy hozunk egy adótörvényt, és utána mindenki be fogja fizetni másnaptól az adóját, és nem lesznek adóelkerülők, hanem attól még ugyanúgy vannak a törvényt megszegő állampolgárok, akikkel szemben a hatóságoknak a törvény teljes szigorával el kell járniuk, fel kell deríteniük, és aztán az igazságszolgáltatásnak meg kell büntetnie őket. Értem, hogy önök itt egyfajta olyan víziót vázolnak fel, hogy itt helyből, mondjuk, a Fidesznek vagy a KDNP-nek kellett volna elítélnie nem tudom, milyen alpolgármestereket. Az a bíróságra tartozik. Én nagyon remélem, hogy aki ilyen aljas cselekményt követ el, az a lehető legszigorúbb büntetésben részesül, de nem politikai pártok feladata az, hogy meghozzák az ítéletet. A politikai pártok egyet tehetnek: megfosztják mindenféle politikai tisztségétől az illetőt, ha az ő politikai pártcsaládjukba tartozik. De Demeter képviselő asszony arra sem válaszolt, hogy hol volt ez az érzékenység az LMP-ben, amikor Daniel Cohn-Bendittel kampánykörutat tervezett, és fogadta a támogatását, és itt kampányolt Magyarországon ez az ember, illetve Brüsszelben fogadta az LMP delegációit többször is. Akkor ez az ízlésbeli különbség hogyhogy nem jött ki, vagy hogyhogy nem szólaltak ezen cselekedetek által? Még vissza fogok térni egy-két részletesebb dologra, például az átvilágítások kérdésére, mert szerintem ez nagyon érdekes, és ebben lehetne előrelépni, csak most lejárt az időm. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szilágyi György képviselő úr, Jobbik, két percben!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Engem teljes mértékben felháborított Kocsis Máté frakcióvezető úr felszólalása, amit az én felszólalásomra válaszként adott. Hiszen én elmondtam itt, hogy van egy olyan XVII. kerületi volt fideszes alpolgármester, aki a rábízott gyermek sérelmére, a 11 éves nevelt lányának a sérelmére szexuális bűncselekményt, pedofil-bűncselekményt követett el ezt a lányt megalázta mind fizikálisan, mind egyébként lelkileg is, egy törést okozott ennek a lánynak , és felsoroltam, hogy önök, hiszen ez az ember az önök politikai közösségéhez tartozik, hiszen fideszes alpolgármesterként volt jelen, ennek az embernek egy évvel azután, hogy kiderültek róla ezek a bűncselekmények, önök milyen juttatásokat adtak és hogy védték. Erre feláll itt Kocsis Máté és elkezd viccelődni a lecsófőző fesztivállal a XVII. kerületben. Ennyire veszik önök komolyan ezeket a kérdéseket, ennyire veszik komolyan ezt a pedofilügyet is. [[Balla György kezével legyintve: Ülj le, egyes!]] Hiszen még egyszer mondom… Ön is, Balla képviselő úr, legyinthet erre! Elmondtam, hogy egy évvel azután, hogy kiderült, hogy ez a szexuális ragadozó mit követett el, egy évvel azután önök még mindig 5,5 millió forint végkielégítést biztosítottak ennek az embernek, két alapítvány kuratóriumában a mai napig alkalmazzák ezt az embert, ezt is elmondtam itt önnek, és azt is elmondtam, hogy több mint egy évvel az eset kiderülése után még mindig a Fidesz tagja volt. Lehet, hogy most már nem a Fidesz tagja, de egy évvel az eset kiderülése után a Fidesz tagja volt. És önök nekiállnak viccelődni lecsófőző fesztiválokkal! Inkább szégyellnék el magukat, és kérnének elnézést azért, hogy egy ilyen ember az önök politikai közösségéhez tartozott! Kérnének bocsánatot azért, mert tönkretette egy fiatal gyermek életét! Ezt kellene csinálniuk, és nem azt, hogy nekiállnak itt viccelődni lecsófőző fesztiválokkal. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps az ellenzéki pártok soraiban. Dr. Völner Pál: Te beszéltél lecsófőzésről!]]
Köszönöm. Arató Gergely képviselő úr, DK!
Tisztelt Ház! Nem akarom elkövetni azt a hibát, mint előttem szóló képviselőtársaim, és inkább a javaslat kapcsán mondanék egy talán szakmainak vehető észrevételt. Pontosabban, Varga-Damm Andrea képviselő asszony felszólalása indított erre, aki arról beszélt, hogy talán és persze ilyen esetekben mindig óvatosnak kell lenni, ha úgy általában beszél valaki valamiről, nem is a konkrét eset a fontos majd valamelyik egyházi iskolában nem akarták, hogy az egyházra rossz fény vetüljön, meg az egyetemen nem akarták, hogy az egyetemre rossz fény vetüljön. Legyen világos, és szerintem ebben egyetértünk, hogy nincs ilyen és nem lehet ilyen. Ez teljesen elfogadhatatlan. Ilyen nincsen, ez nem fordulhat elő! Éppen ezért mi benyújtunk olyan módosító indítványt, és javaslom, hogy a kormányoldali képviselők is támogassák ezt, éppen az eredeti javaslat szelle-mében, hogy legyen büntethető önmagában az ilyen típusú bűncselekmények eltussolása, elhallgatása is. Ez alapvető érdek. Értjük, hogy van egy nagyon magas látencia ezekben az esetekben. Miközben egyetértünk abban, hogy szigorúan meg kell büntetni az elkövetőket, akkor fogunk tudni eredményesen fellépni ellenük, ha az intézményi környezet akármilyen intézményről van szó, akár államiról, akár egyháziról, akár magánról , maga az intézmény is határozottan fellép. Én tehát azt javaslom, hogy gondolják meg, hogy ezt, vagy ha pontosan így nem megfelelő, akkor bizottsági módosító indítvánnyal javítva, de tegyük egyértelművé és szerintem ebben egyetértés van köztünk a büntetőjog eszközeivel is azt, hogy nemcsak ezek a cselekmények elfogadhatatlanok és büntetendőek, de ezeknek a mentegetése, bújtatása, ezeknek az eltitkolása is. Én javaslom, hogy találjunk ebben jó jogi megoldást, mert szerintem ez abszolút megfelel azoknak a közös céloknak, amiket mi ennek a törvényjavaslatnak kapcsán kitűzünk. Köszönöm.
Köszönöm. Mesterházy Attila képviselő úr, MSZP!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Hát, ez már csak ilyen, hogy a magyar parlamentben politikai vitát és szakmapolitikai vitát lehet folytatni. Ki ezzel foglalkozik, ki azzal; mind a kettő legitim itt, ebben a Házban. [[13.20]] Én azon csodálkozom, hogy egyik előterjesztő sem követi végig a vitát figyelemmel, hiszen Selmeczi Gabriella is elment, és frakcióvezető úr is elment. [[Nacsa Lőrinc jelentkezik. Balla György Nacsa Lőrincre mutat.]] Én az ő mondataihoz kapcsolódnék. Egyszerűen meglepett az, hogy mennyire érzékennyé vált a fideszes frakcióvezető azzal kapcsolatban, hogy mi a Kaleta-ügyet vagy bármely más ügyet itt felhánytorgatjuk, mert önök azt mondták, hogy tulajdonképpen az az önök dolga, hogy: kivetjük magunkból ezt a személyt, leváltjuk a pozícióiról, kirúgjuk a Fideszből, és onnantól kezdve az igazságszolgáltatás dolga, és tovább nem kell ezzel foglalkozniuk, hiszen mit tehetnének még mást. Tudják, ezen azért csodálkozom, mert amikor én pártelnök voltam, akkor volt egy olyan ügy, amit mi is nagyon szégyelltünk, ez az elnökhelyettesem ügye volt. Simon Gábort elkapták egy bizonyos, feltételezhetően bűncselekmény kapcsán, bár még mindig nincsen ítélet ez ügyben. Mi kirúgtuk a pártból, leváltottuk minden tisztségéről, elhatárolódtunk tőle, majd önök két és fél hónapon keresztül ezt az ügyet hánytorgatták föl végig a Magyar Szocialista Párttal szemben a kampányban. Tehát érdekes módon, amikor mi elmondjuk azt, hogy azért Kaleta Gábor karrierje mégiscsak az önök idejében kapott egy hatalmas nagy lendületet, sőt el akarták hallgatni ezt az ügyet… A Külügyminisztérium nekem mint Külügyi bizottsági alelnöknek, egy szóval nem magyarázta meg, hogy miért kellett titkosan hazahozatni tulajdonképpen Kaleta Gábort, sőt, amikor utána az Információs Hivatal vezetőjével akartam erről beszélni, akkor még csak nem is fogadott ebben a kérdéskörben, és ahol szó volt erről az ügyről, az a bizottsági ülés meg titkosítva volt. Na, ennyit arról, hogy önök mennyire nyitott szívvel állnak meg a transzparencia egyéb dolgaiban. A másik, hogy itt beszélnek arról, hogy [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] mennyi idő kell az egyeztetésre? Hát, máskor 24 óra alatt változtatnak meg törvényeket meg egy egész rendszert, most meg arról beszélnek, hogy még kell egyeztetés, hónapokon meg éveken keresztül. Hát, szedjék már össze magukat! Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik és az MSZP padsoraiból.]]
Visszatérünk a normál felszólalásokhoz. Tordai Bence képviselő úr, a Párbeszéd képviselője jön. Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Végső soron örülök felelős, tehát ellenzéki politikusként is és többgyerekes családapaként is annak, hogy egy pedofilellenes törvényjavaslat szerepel a Ház előtt, de van néhány dolog, amit nem értek. Az első az időzítés. Hogyha ilyen komoly hiányosságok vannak ezzel kapcsolatban, akkor önök, akik 11 éve kormányoznak, ezt miért nem előbb terjesztették az Országgyűlés elé? Vagy miért söpörték le a Párbeszéd és más ellenzéki pártok korábbi pedofilellenes, Btk.-szigorító törvényjavaslat-csomagjait? Miért most lett éppen fontos ez az ügy, hogy előrángassák? Erre két megfejtés kínálkozik, egyik se túl hízelgő önökre nézve. Az egyik, hogy kampány van, és a kampányban nem szeretnének arról beszélni, hogy milyen teljesítményt nyújtottak, hanem próbálnak önök a gyermekek védőszentjeként feltűnni, nyilvánvalóan teljesen hiteltelen módon. A másik, és ez szintén az időzítéssel és a kampánnyal függ össze, hogy van valami a csőben, ami hamarosan kijön, és aminek megpróbálnak elébe vágni, sejthetően egy újabb fideszes pedofilügy készülődik kibontakozni, hiszen ilyen fideszes pedofilügyeket az elmúlt években is elég sokat láttunk, ha szétnézünk az országban. Az, hogy fideszes, Fideszhez közeli vagy Fidesz által leplezett pedofilok tevékenykednek az országban és veszélyeztetik a gyerekeket a XVII.-től a III. kerületig, Győrtől Dél-Amerikáig, azért ez elég széles körben ismeretes, és önök ezzel kapcsolatban korábban soha semmilyen ellenzéki megoldási javaslatot nem támogattak, ahogy azt se, amikor tavaly a Párbeszéd benyújtotta, hogy ne maradhasson büntetlen a fideszes alpolgármester, aki a saját nevelt lánya ellen követett el pedofil-bűncselekményt. Ezt sem volt hajlandó a tisztelt kormányoldal a szavazatával megtámogatni, úgyhogy innentől kezdve az önök hitelessége ebben a kérdésben legalábbis megkérdőjelezhető. Az, hogy fideszes pedofilok vannak szanaszét az országban, az egy komoly gond [[Nacsa Lőrinc: Na!]] , és az kiabál a legjobban, akinek a háza ég. Úgy látszik, hogy akkor most még jobban ég a ház, és még hangosabban kiabálnak. Erre szolgálhat ez a törvényjavaslat, amit most idehoztak a Ház elé. A másik észrevétel, hogy nemcsak fideszes pedofilügyekkel volt tele az elmúlt évek közéleti médiája, hanem bizony a papi pedofília eseteivel kapcsolatban is nagyon sok cikk született. Nagyon sok olyan eset van, amiről éppen csak elkezd szivárogni az igazság, és úgy tűnik, hogy ebben az országban bizonyos emberek kivételt képeznek, az igazságszolgáltatás nem terjed ki rájuk [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] és egyházi személyeket önök is inkább segítenek bújtatni, rejtegetni, ahelyett, hogy őket is elérné az igazságszolgáltatás keze. [[Dr. Völner Pál: Ne hazudj!]] Úgyhogy ezzel a szemmel is megnéztük a törvényjavaslatot, és sajnos a Fidesz pedofilellenes törvényjavaslatában az egyházi személyek és az egyházi foglalkozások körére nézve nem annyira inkluzív a javaslat, hogy így fogalmazzak. Úgy tűnik, mintha még mindig bocsánatos bűnnek vagy valamiféle egyházon belül elintézendő ügynek tekintenék, hogyha a fideszes pedofilok mellett pedofil papok is garázdálkodnak. Mi azt szeretnénk, hogy ne legyen kettős mérce: a pedofil az pedofil, és hiába áll közel a kormánypártokhoz vagy éppen az önök által favorizált egyházakhoz, ugyanúgy sújtson le rá az igazságszolgáltatás, hogyha gyerekek ellen elkövet szexuális bűncselekményeket. Emiatt is elég gyenge a szöveg, de tudjuk, hogy maguk kormányozni nem tudnak, és a minőségi törvényjavaslatok előkészítésében sem jeleskednek, úgyhogy javaslom, hogy hallgassák meg azokat a szakértőket, akik felsorolják, hogy mi minden maradt ki ebből a törvényjavaslatból, ami ahhoz kellene, hogy ez egy gyermekvédelmi csomagként valóban működni tudjon, és ne csak az önök politikai kampánya, az előremenekülés céljait szolgálja. Úgyhogy, miután a célokkal egyetértünk, ezért igyekszünk javítani ezen a javaslaton, és támogatjuk, hogy minél hatásosabban küzdjünk a pedofilok ellen, de még egyszer azt kell mondjam, hogy önök, akik ezt a javaslatot beterjesztették, és akik már arccal sem merik vállalni, hiszen Kocsis Máté eltávozott innen a teremből, nem állja a vitát [[Zsigó Róbert: Nem is voltál itt…]] úgyhogy az, aki hetekig turnézott… [[Nacsa Lőrinc: Te nem voltál itt!]] Elmondom, hogy szívesen bocsánatot kérnék azért, mert a vezérszónoki körről lemaradtam, ennél sürgősebb közfeladat ellátása miatt [[Balla György: A vezérszónoki körről is lemaradsz, utána… Zsigó Róbert közbeszól. Zaj a kormánypártok padsoraiból.]] de önök 11 éve késlekednek a pedofilellenes törvényjavaslattal, maguk 11 évet késtek ezzel… [[Az elnök csenget.]] , és igen, számonkérem azt, hogy az előterjesztő képese végigülni a vitát. Igen, hogyha valóban szeretnék a gyerekeket megvédeni később csatlakozott hozzá, Kocsis Máté viszi az ügyet, mindenki tudja , tehát ha valóban szeretnék a gyerekeket megvédeni, akkor minden jó szándékú szakmai, ellenzéki módosítási javaslatot befogadnának. Az önök szándékai akkor fognak megmutatkozni, amikor majd az ellenzéki módosító javaslatokról szavaznak. Ha tényleg a gyerekeket szeretnék megvédeni, akkor támogassák azokat az ellenzéki módosító javaslatokat. Ja, hogy 2010 óta gyakorlatilag semmilyen tárgyban, semmilyen ügyben semmilyen konstruktív, pozitív, előremutató ellenzéki javaslatot nem tudtak támogatni? [[Dr. Völner Pál: Nincs olyan…]] Hát, akkor, kedves kormánypárti bátrak, vegyenek erőt magukon, és legalább a pedofilok elleni küzdelemben a gyerekek védelme érdekében fogadják be azokat az ellenzéki módosító javaslatokat, amikről kollégáim és én is beszéltünk. Hogyha ezt megteszik, akkor tudják bizonyítani, hogy ez nem kizárólag egy kampányfogás, nem kizárólag a Fidesz pedofilügyben nagyon durván sérült imázsának a polírozása, hanem valóban egy jobbító szándékú törvényjavaslat, amire egyébként nagy szükség lenne. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Zsigó Róbert: Szégyelld magad!]]
Nagyon szépen köszönöm. Mielőtt Ander Balázs képviselő úrnak meg tudnám adni a szót, a kormány nevében az Igazságügyi Minisztérium államtitkára, Völner Pál államtitkár úr jelentkezett szólásra. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Csak egy-két rövid észrevételt tennék. Arató Gergely képviselő úrnak volt szakmai észrevétele, ahol azt kívánta, hogy módosítóval fogadjunk be egy olyan javaslatot, ami arról szólna, hogyha valaki el akarja ezt tussolni. Ez jelenleg is fellelhető a Btk. 382. §-ában, tehát amikor a büntetőeljárás sikerét is igyekszik meghiúsítani valaki, tehát gyakorlatilag nem kell módosítani. Tehát 2013-ban hoztunk egy nagyon jó, szigorú Btk.-t, egyébként megjegyzem, a balliberális oldal ezt akkor nem támogatta, és ahol lehetett egyébként, időnként tovább szigorítottuk és pontosítottuk. Gondolhatunk ilyenre, hogy az elévülés megváltoztatása, pontosan az ilyen jellegű bűncselekményeknél, ami Selmeczi Gabriella képviselőtársunk előterjesztésére született meg, vagy ilyenre gondolhatunk azoknál a szigorításoknál, amelyek a foglalkoztatás folytatására irányuló eltiltásokat tartalmazták. [[13.30]] Tehát azt állítani, hogy az elmúlt tíz év úgy telt volna el, hogy semmi ne történt volna ezen a területen, az egy nagyon erős csúsztatás. A másik a szóhasználatnál: úgy kellett volna kezdenem a felszólalásomat, hogy a pedofil Párbeszéd, ugyanis ön teljes csoportokat, pártokat ezzel az állandó jelzővel akar párosítani, azért ez egy nagyon visszás történet. Szerintem, ha a tárgyról beszélünk [[Tordai Bence: Fideszes pedofilt mondtam.]] , meg tényleg arról beszélünk, hogy hogyan lehet ezen a helyzeten javítani, akkor belemerülhetünk egy ilyen személyeskedésbe meg megbélyegzésbe, de azt hiszem, hogy ez nem viszi előre az ügyet. Azt kérem, hogy ha szakmailag kapunk javaslatokat ezt az előterjesztő Kocsis Máté is mondta , és ezeket egyezteti az ellenzék, természetesen ezeket komolyan meg tudjuk vitatni, és be lehet őket fogadni. A másik az előterjesztőknél: Selmeczi Gabriella, mikor távozott is mondta, hogy éppen egy egyeztetésre megy pontosan ezzel a törvényjavaslattal kapcsolatban, és az előterjesztést, a házszabályt ha elolvassa, bármelyik előterjesztő viheti a vita során. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. A Jobbik képviselője, Ander Balázs képviselő úr szólhat. Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Három pont: megelőzés, áldozatsegítés és a büntetés. A büntetés is nagyon fontos, de önök rendre csak erről a harmadik lábról beszélnek. Én biztos, hogy nem akarok ellentmondani a kanti morálfilozófiának, és igenis, ki kell mondani, hogy a bűntett eszmei kiegyenlítése az a büntetés, és az igazságos megtorlásnak van helye még az ilyen felvilágosult gondolkodók szerint is. Legyen is minél keményebb a büntetés! Tehát még egyszer: teljes mellszélességgel támogatjuk a szexuális bűnelkövetőkkel és különösképpen a pedofil gazemberekkel szemben meghozandó legszigorúbb törvényeket is. De billeg ez az előterjesztés, és itt Kocsis képviselőtársunk is fölállhat, és akkor cinikusan kritizálhatja az ellenzéki hozzászólásokat azzal kapcsolatosan, hogy mi azt mondjuk, hogy ez hiányzik belőle, meg miért éppen most. Kormánypárti képviselők, tizenegy éve kétharmaddal kormányoznak! És ha azt mondjuk, hogy a megelőzés és az áldozatsegítés legalább ilyen fontos kell hogy legyen, mint a kemény megtorlás, és ebben a tekintetben igazán nem volt előrehaladás, akkor beszéljenek a számok, a tények önmagukért! Ami bizony, tragikus képet tár föl Magyarországon. Nézzük akkor meg a segítő szakmáknak, mondjuk, akkor az óvodai vagy éppen az iskolai szociális munkásoknak, szociálpedagógusoknak a helyzetét ebben a tekintetben! Ők lennének ott azok a közösségi kapuőrök, akik mentálhigiénés szakemberként adott esetben ezeket a kisgyerekeket meg tudnák védeni és segíteni tudnának nekik. Nézzük meg, hogy mekkora forrást áldoz rájuk a magyar állam! Mindent a leterhelt, frusztrált pedagógusok nyakába varrnak, akik sok esetben látható módon nem tudnak ezzel a problémával mit kezdeni, tehát jó lenne erre is koncentrálniuk. És a másik: Kocsis képviselőtársunk itt kritizálta, hogy miért vetjük az önök szemére azt, hogy miért most. Mert a kronológia egy nagyon fontos dolog. Öt év eltelt csak azóta, amióta 2016. május 18-án benyújtottuk azt a javaslatot, ami a szexuális bűncselekményeket elkövető szörnyetegek regisztrációjával, illetve adatbázisával volt kapcsolatos. Lesöpörték az asztalról. Ha fölhozzuk egy ilyen vita során ezeket a dolgokat, akkor azt hiszem, hogy ehhez talán megvan a jogunk. Akkor nézzük az úgynevezett konstruktív javaslatokat is, amelyeket hiányoltak! Megvolt, megvan! Az Igazságügyi bizottság márciusi ülésén lesöpörték azt a javaslatot is egyébként azzal az indoklással, hogy készül egy átfogó csomag; itt van előttünk egy csomag, amit támogatni fogunk, még egyszer mondom, érezzük bizonyos hiányosságait, de ennek ellenére is természetes, hogy támogatjuk , ott azzal indokolták a gyógyszeres kezelésnek vagy hogy a születési és durvábbik nevén fogalmazzam meg ennek az elnevezését a kémiai kasztrálásnak az elutasítását, hogy jön majd ez a javaslat, és mindent megold. Lehet nagyon szigorú adott esetben a börtönkörülmény, és legyen is ezekkel az elkövetőkkel kapcsolatosan, lehet akkor vitatkozni, mondjuk, vagy beszélgetni, érvelni a börtönrehabilitáció erényeiről vagy a létjogosultságáról, mondjuk úgy, hogy rendes kasszafúrók meg kocsmai verekedők esetében; és lásd, még egy olyan bankrabló is, mint amilyen a viszkis volt, megjavult, jó útra tért, és keramikus vagy fazekas lett belőle. Rendben van, de ezek a szörnyetegek, ezek a pedofil elkövetők semmiféle kegyelmet nem érdemelnek. Tehát ezt a kérdést akkor ott zárjuk is ki! De képviselőtársaim, valamikor csak ki fognak jönni a börtönből, és ha kijönnek, akkor az a helyzet, hogy tovább folytatják azt, amiért oda bekerültek. Hogyan lehetne akkor az áldozatokat megvédeni? Nagyon fontos az elrettentő szabályozás is. Igen, minél hosszabb büntetések, talán elveszik a kedvüket az ilyesféle cselekedetektől. De korántsem elegendő mindez, hiszen egy olyan ördögi ösztönkésztetésről van szó, amit nem biztos, hogy le tud küzdeni. Azt, hogy ki lehete gyógyítani, én vitatnám azt, hogy ki lehet gyógyítani kezelni lehetne. Hogyan lehetne kezelni? A kémiai kasztrációval. És akkor szeretnék néhány nemzetközi és történelmi példát hozni ezzel kapcsolatosan. Valamikor az 1940-es években az Amerikai Egyesült Államokban kezdett az úgynevezett medroxiprogeszteron-acetáttal kísérletezni egy John Money nevezetű tudós. Egyébként erről a Büntetőjogi Szemlében is nagyon érdekes tanulmányokat olvashatnak. Önmagában ez a vegyületnév nem hiszem, hogy bárkinek sokat mondana, de azt mondják a kutatások, hogy ez az antiandrogén szer olyasfokú csökkenését tudja elérni a visszaesésnek, annyira lenyomja ezeket az ösztönkésztetéseket, amelyek bizony, végül majd azt eredményezhetik, hogy rengeteg potenciális ártatlan áldozat meg tud menekülni. Német és skandináv felmérések vonatkoznak erre. Ott azt mondják, hogy 43 százalékos visszaesői szintről 3 százalékosra tud csökkenni ez az arány. És ha megnézzük a számok mögött álló emberi tragédiákat, hogy hány meg hány ártatlan nőt, szexuálisan abuzált kisgyermeket lehetne, mondjuk, ezzel is megmenteni, akkor mi azt mondjuk, hogy ez egy konstruktív javaslat, amivel foglalkozni kellene. És ha önök akkor már tudták, márpedig tudták ez év március elején is, hogy ebbe a törvényjavaslatba nem fog bekerülni a gyógyszeres kezelés lehetősége, akkor legalább azt megtehették volna, hogy tárgysorozatba veszik, és nem rögtön a kukába dobják a Jobbik ez irányú javaslatát. Márpedig ez akkor így történt. Szóval, képviselőtársaim, itt a javaslat, nagyon fontos az elrettentés, még fontosabb lenne a megelőzés és az áldozatsegítés, de ezekkel a rácsok mögül kikerülő bűnelkövetőkkel is valamit kezdeni kellene. Erről szólna ez a javaslatunk. Nagyon remélem azt, bízom abban, hogy akkor a kormánypárti padsorokban támogatni fogják a Jobbik ez irányú javaslatát. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Volner János független képviselő jelentkezett szólásra. Tessék!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Azért föl szeretném valamire hívni a figyelmet. Ha létezik olyan politikai irányzat, amelynek a kebelén belül oltalomra találhat a pedofília, akkor azt kétségtelenül a baloldalon, egészen pontosan a liberálisok oldalán kell keresni. Emlékeztetni szeretnék arra, hogy az LMBTQ-mozgalom nemegyszer keveredett már hasonló botrányokba, ott már nemegyszer felvetődött az, hogy olyan emberek szólhattak és fogalmazhatták meg a nagy nyilvánosság előtt a követeléseiket, akik már nemcsak a homoszexuálisok, a transzneműek és egyéb, általam nem ismert, és őszintén szólva, engem nem is érdeklő kisebbségek nevében fogalmaztak meg kívánságokat, hanem az úgynevezett beleegyezési korhatár leszállítását kezdték el pedzegetni. Az Egyesült Államokban, például egy demokrata párti szenátor azt nyújtotta be az amerikai kongresszus részére, hogy a pedofíliát tekintsék betegségnek és ne bűncselekménynek, mert ezek olyan emberek, akik vonzódnak a gyermekekhez, és tulajdonképpen nem szabad az ő tevékenységüket kriminalizálni. [[13.40]] Tehát én Tordai Bencét nagyobb szerénységre kérem, amikor megfogalmazza ezeket a jobboldalt bíráló gondolatokat. Én nem látok egyébként egyetlen olyan pártot sem a Házban, aki ezt hivatalosan rendszerszintű programmá akarja tenni, olyat azonban látok, hogy egyes politikai erőközpontok körül összpontosulnak azok az emberek, akik a pedofília ügyében áttörést szeretnének elérni, akár a beleegyezési korhatár, akár a cselekmények megítélését illetően. Egyébként a magam részéről nagyon sajnálom, bár Ander Balázs képviselő úrnak a kémiai kasztrációra vonatkozó célkitűzésével egyetértek, azért tényszerűen azt is meg kell állapítanom, hogy ők ugyan máshogy, de szintén kasztráltak egy nemzeti oldali pártot, ezért kevésbé tekintem hitelesnek, amit most egyébként az ellenzéki oldal kisebbségeként ebben az ügyben megfogalmaztak az elmúlt percekben. A magam részéről egyébként azt szeretném hangsúlyozni: senki részéről itt az Országgyűlésen belül nem vonom kétségbe a jó szándékot, azt azonban nagyon sajnálatosnak tartom, hogyha pont a baloldal kezdi el ezeket a felelősségeket a jobboldallal szemben felvetni. És még valamiről hadd beszéljek! Ma az Országgyűlés imareggelijén hiszen van ilyen, ahol többen, különböző pártállású képviselők találkozunk szóba kerültek különböző világi kérdések. Az egyik, ami számomra egy különösen bosszantó dolog, hogy rendszeresen a baloldali sajtóban azt látjuk, hogy a pedofíliát a kereszténységgel igyekeznek összemosni. Ha jól emlékszem, egyszer 2019-es Index-cikkeket vettem alapul, és rákerestem, hogy a pedofília és a kereszténység kapcsolatát hány cikkben boncolgatják; lehet, hogy már tévedek a számokat illetően, most nem vagyok abszolút naprakész belőle, de egy éven belül, ha jól emlékszem, 23 darab cikkben kezdték el összekötni a kereszténységet a pedofíliával. Ez gyakorlatilag azt jelenti, hogy aki rendszeresen ezeknek a liberális portáloknak az olvasója ők egyébként magukat függetlennek és objektívnek mondják , abban egy idő után kialakul az a meggyőződés, hogy kereszténység egyenlő pedofília. És van egy gyűlöletkapcsoló, amit a kereszténység megemlítése már önmagában a gyanútlanul, a propaganda által lépre vezetett olvasóban aktivál, és ez a gyűlöletkapcsoló pedig aktiválódik a kereszténység szó hallatán, holott, ha valamitől távol áll a pedofília, akkor az pont a kereszténység. Tehát nagyon fontosnak tartom a magam részéről elmondani azt, hogy mélyen erkölcstelennek és gusztustalannak tartom azt, ami a baloldal részéről a sajtómunkatársak révén folyik ebben az ügyben. Azzal egy kétezer éves tradíciót megpróbálni kikezdeni, és azzal az erkölcsi alapjait támadni, hogy propagandisztikus eszközökkel, folyamatosan a pedofíliával próbálják összekötni, ez több mint gusztustalan. Tehát ha van ennek valamilyen politikai tradíciója, az kétségtelenül a baloldalon és a liberálisoknál keresendő, ha vannak erre vonatkozó kezdeményezések, hogy liberalizáljanak vagy enyhítsenek az erre vonatkozó szabályokon, az mindig a liberális oldal részéről fogalmazódik meg, ezt le szeretném szögezni, ez tényszerűen igaz. Köszönöm szépen, elnök úr.
Kétperces felszólalásra kért lehetőséget Balla György képviselő úr, a Fidesz képviselője. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem tudom megállni, hogy ne beszéljek most két percben arról, hogy milyen alak Tordai Bence. Tisztelt Képviselőtársaim! Késett közel három órát, vezérszónoka lett volna a Párbeszédnek, nem jött be, nem hallgatta meg az expozét, nem hallgatta meg a kormánypárti vezérszónokokat, nem hallgatta meg az ellenzéki társait, berohant ide a Házba, gyalázkodott tíz percen keresztül, érdemben egy szót nem szólt egy olyan javaslathoz, ami tényleg a gyermekeinkről szól, csak gyalázkodott egyfolytában. Majd háromórás késés után elkezdett obégatni, hogy miért nincs itt a Fidesz frakcióvezetője miközben ő késett három órát. Milyen alak az ilyen?! Aki egy ilyen törvényjavaslat kapcsán is csak erre a teljesítményre képes? Hogy lehet ilyen alak a magyar Országgyűlésben? És még ő kér számon bárkit is?! Elnézését kérem, elnök úr, ezt nem hagyhattam szó nélkül. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Képviselők! A kétperces kör mindig bővebb lehetőséget biztosít a képviselőknek a hozzászólásra. Természetesen minden jelentkezőnek megadom a szót, de a házszabály értelmében fel kell hívnom a figyelmüket, hogy a jelen törvényről kell vitát folytatniuk. Ennek megfelelően Demeter Márta képviselő asszony, LMP, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretném ismét hangsúlyozni, hogy pozitív dolog, hogy ez a törvényjavaslat idekerült a Ház elé. Megtettük ehhez a konkrét módosító javaslatunkat, magam ezt egyébként a ParLex-rendszerbe be is nyújtottam Hohn Krisztina képviselőtársammal, úgyhogy önök már látják, hogy hogyan szeretnénk a gyermekeknek a biztonságát jobban védeni, és azokat a gyermekeket, akik ilyen tragikus bűncselekmény áldozatává váltak, még inkább védelmezni és biztosítani, hogy megillessék őket a megfelelő áldozatvédelmi lehetőségek és jogok. Azt gondolom, ez az elsődleges szempont. Nagyon sajnálom, hogy már a vita elején több ponton egyébként elment ez vádaskodó és pártpolitikai irányba. Én őszintén szólva a kormánypárti képviselőknek ilyen irányú megjegyzéseit azért nem értem, mert képviselőtársaim, önök kormányoznak most már 11 éve Magyarországon. Tehát bármennyire szeretnék sok dologba a felelősséget magukról elterelni és ledobni, önök kormányoznak 11 éve. Úgyhogy nem mennék bele abba, hogy önök hány bizottsági ülést szabotáltak el, hány alkalommal nem vettek részt önök vitában, és nem szólaltak föl, és nem válaszoltak az ellenzéki, egyébként nagyon is konstruktív javaslatokra, amik az emberek biztonságát erősítették volna. Úgyhogy tényleg nem gondolom, hogy ebbe az irányba kellene elmenni. Nagyon méltatlannak érzem azt, hogy önök ilyen dolgokkal próbálják elterelni a figyelmet. Önök kormányoznak, az önök felelőssége egyébként jelen pillanatban is az, hogy befogadják a mi módosító javaslatainkat is, és ezzel egészítsük ki az itt fekvő javaslatot, hogy minél nagyobb biztonságot nyújthassunk a gyermekeinknek. Köszönöm.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Képviselők! Kíváne még valaki szólni? [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. Minthogy további felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Most pedig az előterjesztők nevében megkérdezem Nacsa Lőrinc képviselő urat, hogy kíváne reflektálni, de minthogy felállt, gondolom, nem azért, hogy tornásszon, hanem kíván reflektálni, úgyhogy öné a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen és nem is azért, hogy kimenjek a vita elől, mint Tordai Bence. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy nagyon-nagyon fontos törvényjavaslat általános vitáján vagyunk most túl. Először szeretném megköszönni mindenkinek a hozzászólását, különösen azoknak, akik megfogalmaztak szakmai észrevételeket, támogató hozzászólásokat, és esetleg kritikákat, módosító javaslatokat is jeleztek, hogy fognak benyújtani a jövőben módosító javaslatokat is. Szeretném megköszönni mindenkinek, hogy e fontos küzdelemben, harcban a pedofil-bűncselekmények ellen szerintem közösen létre tudtunk hozni egyfajta politikai egységet, mindenki, aki ebben a harcban részt vállal, részt vesz, és ebben a küzdelemben ki szeretné venni a részét, annak szeretném megköszönni a hozzászólását. Szeretnék reagálni egy-két képviselői hozzászólásra is, miközben meg szeretném ismételni a Kocsis Máté frakcióvezető által elmondottakat, hogy nyitottan állunk a módosító javaslatokra, meg fogjuk vizsgálni, minden javaslatot át fogunk nézni, hogy az hogyan illeszkedik bele a jogrendbe, hogyan illeszthető bele a mostani törvényjavaslatba, szolgáljae azt a célt. Kocsis frakcióvezető úr azt is elmondta, hogy arra kéri önöket, az ellenzék pártjait, hogy ne egy politikai játszmának használják a módosító javaslatokat, amelyeket egyik baloldali párt majd támogat, a másik meg emiatt fogja megtámadni a törvényjavaslatot, hanem legyen a módosító javaslatok között is konszenzus. A feljelentési kötelezettséggel kapcsolatban én is azt gondolom, hogy nyitottan állunk hozzá, egyeztetéseket igényel. Az eltussolás, ahogy Völner államtitkár úr elmondta, jelenleg is a Btk.-nak a része. Egyetértek Vadai képviselőtársammal és többekkel is, akik ezt elmondták, jelenleg is benne van a Btk.-ban, hogyha valaki bármilyen bűncselekményt megpróbál eltussolni, annak ugyanúgy felelnie kell, és ugyanúgy a Btk. tényállásként rögzíti ezt. Szerintem ez nagyon fontos. [[13.50]] Nem reagálnék Tordai Bence és Vadai Ágnes egyházellenes kirohanásaira. Azt szeretném leszögezni, hogy nincs olyan, hogy papi pedofília, mint ahogy olyan sincs, hogy mérnöki pedofília vagy orvosi vagy jogászi vagy apai vagy politikusi pedofília pedofília van. Mindenki egyenlő a törvény szerint, és mindenkire, aki ilyen gyalázatos bűncselekményt követ el, a törvény legteljesebb szigorával kell lesújtani. Ezek nem foglalkozási sajátosságok, hogy ilyen jelzőkkel valamiféle politikai tőkét próbáljanak kovácsolni ebből az egyházellenességből. Ennyit szerettem volna ezzel kapcsolatban mondani. Ahogy elmondtuk, számtalan intézkedés történt az elmúlt években is, voltak, amelyeket ezek közül önök támogattak, voltak, amelyeket nem, a büntető törvénykönyvi szigorítások, a foglalkoztatástól való eltiltás. De a mostani törvényjavaslatunk négy pontban össze tudom foglalni arról szól, hogy véleményünk szerint létre kell hozni egy kereshető pedofil-nyilvántartást azokról, akik gyermekek sérelmére követtek el szexuális bűncselekményt; szigorítani szeretnénk a büntető törvénykönyvet is, hogy a pedofil bűnözők elrettentése érdekében új minősített eseteket vezessünk be, és emeljük meg a büntetési tételeket. Szeretnénk minden eszközzel távol tartani a gyermekeinktől a pedofilokat, ezért számos munkakörből ki kell őket tiltani. Eddig is volt ilyen szabályozás az oktatás, az egészségügy területén, de ezt különböző szabadidős területekkel szeretnénk kibővíteni, sportolás, állatkert, vidámpark, számos ilyen terület van. És szeretnénk, hogy ne lehessen enyhe büntetéssel megúszni ilyen aljas és undorító bűncselekményt, és a minősített esetekben ne lehessen élni a feltételes szabadlábra bocsátás lehetőségével. Ezekben a pontokban foglalható össze ez a javaslat, amelyhez mi az önök támogatását kérjük, és köszönjük szépen, hogyha ehhez jobbító szándékú módosító javaslatokat nyújtanak be, mindegyiket becsületesen át fogjuk nézni. Én arra kérem önöket, hogy ezt a harcot közösen vívjuk meg, és a most előttünk lévő törvényjavaslatot majd mindannyian támogassák. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a játékosügynöki tevékenység szabályozásával összefüggésben a sportról szóló 2004. évi I. törvény módosításáról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A Kocsis Máté, Fidesz; Balla György, Fidesz; Bánki Erik, Fidesz; Salacz László, Fidesz, képviselő urak által benyújtott előterjesztés T/16366. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Balla György képviselő úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Én készségesen beismerem, hogy a most előttünk fekvő törvényjavaslatnak lényegesen kisebb a súlya, mint az imént tárgyaltnak bízom abban, hogy ennek megfelelően a törvényjavaslat kapcsán megfogalmazott kritikák és a vita is lényegesen kisebb súlyú lesz , ugyanakkor nem szeretném ennek a törvényjavaslatnak a jelentőségét sem elvenni, hiszen olyan ügyről van szó, amely eddig szerintem nem volt kellő mértékben szabályozott, ugyanakkor a sportolók életében meglehetősen fontos szerepet játszik. A játékosügynökökről, -ügynökségekről vagy ahogy a köznyelvben beszéljük a menedzserekről és a menedzseri tevékenységről van szó. Ugye, a sport világában szerencsére nagyon jól szabályozott és meglehetősen komoly feltételekhez kötött az, hogy ki milyen tevékenységet végezhet általában. Például az edzők esetében teljesen egyértelmű, hogy milyen, a saját szakszövetségük által meg az európai, illetve a világszövetségek által előírt képzésen kell részt venniük, minek kell megfelelniük, és hogyha ezeket a végzettségeket nem tudják teljesíteni, akkor nem lehetnek az adott sportágban egyébként vezetőedzők, pályaedzők, nem vehetnek részt a sporttevékenységben. De a menedzserek esetében gyakorlatilag semmiféle ilyen szabályozás nem létezik, pedig az ő jelenlétük a játékosok életében nem lényegtelen. Az a tapasztalat, hogy a fiatal játékosok számára egyfajta előrelépést jelent, hogyha azt tudják mondani, hogy már van menedzserük, fontosnak gondolják, és nem minden esetben vannak szerintem teljesen felkészülve arra, hogy kivel milyen szerződést kössenek. Ennek a javaslatnak nagyjából az a célja, hogy ezeket a legtehetségesebb fiatal játékosokat próbálja meg az adott sportág szakszövetsége védeni, segíteni, az átigazolások kapcsán akár maga is részt venni ebben a folyamatban, egyetlenegy cél érdekében: hogy az adott játékosnak a lehető legjobb legyen. Sokszor előfordul például, hogy a játékosok a menedzserükkel nem is nagyon találkoznak; az átigazolás előtt egy kicsit, meg utána egy kicsit, de valójában nem követik végig a menedzserek az egész sportpályafutásukat. Ez nem mondható el például a szakszövetségekről. Nyilván ők sem ismernek minden játékost, de azokat a játékosokat, akik mondjuk, fiatalkorukban is érezhetően kifejezetten tehetségesek, korosztályos válogatottakban szerepelnek, őket igen, és azt hiszem, hogy jó esély van arra, hogy a szakszövetségek a játékos érdekét nagyobb hangsúllyal tudják képviselni, mint a menedzserek. Valljuk be, a menedzseri tevékenység egyébként egy tisztességes tevékenység, semmi baj nincsen vele, de alapvetően a pénzről szól, és nem a sportkarrierről szól. A menedzser akkor fog pénzhez jutni, hogyha egyébként a játékos adásvételében részt vesz, hogyha ki tudja közvetíteni egy egyesülethez, ha ott egy jó, pénzügyileg jó szerződést tud kötni, és nem a szakmai előrelépés az elsődleges egy menedzser számára de ez nem baj, hiszen neki ez a feladata; a baj az, hogy nem volt szabályozva az ő tevékenysége. Ez a törvényjavaslat most ezt célozza meg. Semmiféle politikai motivációt nem lehet benne szerintem felfedezni, kizárólag egy szakmai javaslatról van szó, amely alapvetően két dolgot írna elő vagy tenne lehetővé, egyet előírna, egyet pedig lehetővé tenne azt hiszem, hogy így a pontos. Amit előírna, az az, hogy csak az végezhet Magyarországon, illetve Magyarországra irányuló menedzseri tevékenységet, aki az adott sportági szakszövetségnél ezt bejelenti, az adott sportági szakszövetség őt ellenőrizni tudja; sportszakmai szereplővé válna a menedzser, tehát mindazokat az eljárásokat, amelyeket egyébként más sportszakmai szereplőkkel kapcsolatban a szövetség le tud folytatni, azokat ezen törvény elfogadását, illetve hatálybalépését követően a menedzserek kapcsán is le tudná folytatni. A másik, amit nem előír, hanem lehetővé tesz ez a törvényjavaslat, az az, hogy az adott sportági szakszövetség létrehozhasson ilyen saját menedzserirodát, és ha ezt megteszi nem kötelező, tehát a döntés abszolút a szakszövetségen múlik, illetve azon, hogy az adott sportág nemzetközi előírásai ezt lehetővé teszik-e; sajnálattal jelentem, hogy úgy tűnik, hogy például a labdarúgásban ezt jelenleg az UEFA előírásai nem teszik lehetővé, de más látványsportágban, csapatsportágban igen, tehát hogyha lehetőség van rá , akkor a szövetség saját maga is meg tudja azt tenni, amit egyébként most a menedzserirodák, játékosügynökök folytatnak, úgy, hogy a szövetség által létrehozott menedzseriroda hangsúlyozottan nonprofit jellegű, tehát nincsen haszna. Ez egy nagy különbség, értelemszerűen egy magán-menedzseriroda pedig haszonért dolgozik, ez a világ legtermészetesebb dolga, nincs ebben semmi probléma, de a szövetség, lévén nem anyagi előnyt szeretne belőle, hanem alapvetően sportkarriert építeni, és ahhoz nyújtani segítséget, ezt anyagi haszon nélkül teszi meg. Hogyha létre is hozza a szövetség ezt a menedzserirodáját, az nem zárja ki annak a lehetőségét, hogy ettől függetlenül bármely játékosnak legyen saját játékosügynöke, viszont ha játékosügynökön keresztül vagy játékosügynök segítségével igazol át egy játékos az egyik egyesületből a másikba hogy egyszerűen fogalmazzak , akkor az ügynökségi díj egy részét a szövetségnek kell befizetni, a szövetség az így befolyt pénzeket pedig kizárólag két dologra fordíthatja: egyrészt az utánpótlás-nevelésre, másrészt azoknak a szülőknek az elismerésére, akik az adott sportolót felnevelték. [[14.00]] Mindannyian tudjuk, hogy egyetlenegy szülő sem az anyagi haszon reményében viszi, mondjuk, hatéves korától kezdve a gyermekét egy egyesületbe vagy adja egy idegen városban kollégiumba, jár minden hétvégén a meccsre, veszi meg neki a mezt, sorolhatnánk. Nem az anyagi haszon érdekében teszi ezt egyetlenegy szülő sem, hanem azért, mert szereti a gyermekét. De, valljuk be őszintén, ez egy nagy áldozat, és ha van arra mód és lehetőség, hogy az adott országos sportszövetség valamilyen módon ellentételezze, jutalmazza ezt a tevékenységet, ha az a gyermek egyébként tényleg elér arra a szintre, ami már gazdasági eredménnyel jár, akkor hadd tegye ezt meg! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk lévő törvényjavaslat nagyjából erről szól, én tisztelettel kérem, hogy támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Megkérdezem, hogy Szabó Tünde államtitkár kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Államtitkár asszony, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Az előttünk lévő törvényjavaslat a sporttörvénynek a játékosügynöki tevékenységre vonatkozó módosítása révén a sportágazatban, bizony, úgy, ahogy hallhattuk Balla képviselőtársamtól, úttörő folyamatot indít el a hivatásos sportolók igazolásának, átigazolásának szervezett lebonyolításában és természetesen ellenőrzésében. Jelenleg ugyanis nincs e területet szabályozó jogszabályi rendelkezés, hiszen jelenleg az egyes sportágakban szakszövetségi iránymutatások segítik a játékosügynöki tevékenységet. A törvénymódosítással azonban egységes szabályozás kerül kialakításra, és a téma külön fejezetet kap a sporttörvényben, a látvány-csapatsportágakra fókuszálva. A szabályozás jelentőségét az is mutatja, hogy a játékosügynöki tevékenység folytatása előzetes bejelentéshez lesz kötött, azaz sportági országos szakszövetségi nyilvántartással a sportágban működő játékosügynökséget és az ügynököket nyilvántartásba fogja venni. Jelentős lépés továbbá, hogy a szakszövetség ellenőrzi a játékosügynöki tevékenység végzését, és ebben a hatáskörében lehetőség lesz bírság kiszabására vagy a játékosügynöki tevékenységtől esetlegesen eltiltásra is a működési szabályokat megsértő játékosügynökökkel vagy a játékosügynökséggel szemben. Fontos megemlíteni, hogy a látvány-csapatsportágakban a szabályozás lehetőséget teremt a szakszövetség számára a kiemelt stratégiai célok megvalósítása érdekében játékosügynökségek alapítására, és ezt nonprofit gazdasági társaság keretében fogja tudni szabályozni és létrehozni. A játékosügynököket, valamint a játékosügynökségeket nyilvántartásba fogja venni, és az adott sportág szakszövetsége által ellenőrzésre is fog kerülni, és a tevékenység gyakorlásával, szakmai, etikai elvárások meghatározásával e területen is növekszik majd az elvárható transzparencia is. A törvényjavaslat pontos fogalmi meghatározásokat ad a játékosügynökre, a tevékenységére, a játékosügynökségre, továbbá azáltal, hogy a játékosügynököket sportszakemberként is fogják nyilvántartani, pontos meghatározása lesz az egész munka folyamatának, és lehetőséget fog teremteni arra, hogy a szakszövetség velük szemben is sportfegyelmi eljárást tudjon kezdeményezni és folytasson le, hogyha a tevékenységük során a szabályokat megszegik vagy megsértik. Az új szabályokat 2022. január 1-jétől fogjuk alkalmazni igazolások, leigazolások során, ezáltal megfelelő időtartam fog rendelkezésre állni a szakszövetségeknek és a jelenleg működő ügynökségeknek, játékosügynököknek, és természetesen fel is fognak tudni készülni a megfelelő szervezeti struktúra kialakítására és a vonatkozó szabályzatok kidolgozására. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! A sporttörvény törvényjavaslatba foglalt módosítása biztosítja, hogy a játékosügynöki tevékenység gyakorlása során a jövőben minél jobban érvényesüljenek a sportszakmai szempontok, ahogyan azt hallhattuk képviselőtársamtól is. A játékos szakmai fejlődésének érdeke mindenesetre a legelső, és így a piaci és a gazdasági érdekekhez képest előnyre fog szert tenni, és természetesen ezt is fogjuk mi is támogatni. A szabályozási javaslattal kapcsolatban ezenkívül még elmondható, hogy az növeli a játékosügynöki tevékenység szakmai és gazdasági átláthatóságát is, és éppen ezért a kormány ezt a törvényjavaslatot támogatja. Éppen ezért én is kérem a tisztelt képviselőtársaimtól, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Vezérszónoki kör jön. Kállai Mária képviselő asszony a Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Megerősítve az előttem szólókat, elmondhatjuk azt, hogy maga ez a javaslat a játékosügynöki tevékenység szabályozásával összefüggésben olyan változtatásokat javasol, amely sportszerű, sportközpontú, etikus, jól segíti az utánpótlás-nevelést és védi a sport tisztaságát. Maga a törvényjavaslat korrekt módon számot vet a jelenleg fennálló helyzettel is, olyan helyzetekre is rávilágít, amely hosszú távon nem szolgálja a sportszerűséget, illetve a sportolónak a fejlődését. A törvényjavaslat elfogadása után a látványsportok számára teremt korrekt feltételeket a játékosügyi tevékenységgel kapcsolatos érintkezési pontokat illetően. Néhány kiemelést szeretnék én is megerősíteni. Biztos vagyok abban, hogy az előttünk lévő javaslat a sport szereplőinek az érdekeit szolgálja. Ma megállapíthatjuk, ahogyan az államtitkár asszony is és képviselőtársam is mondta, hogy magában a szabályozottságban nyilvántartás, működési szabályozottság hiányában éppen időszerű volt új utat nyitni, hiszen magának a javaslatnak kiemelt célja, hogy amennyiben az adott sportágban működik ügynök vagy ügynökség, akkor kötelező legyen a nyilvántartás. De legalább ilyen fontos annak a kapcsolatnak a közelebb hozása egymáshoz, ami a szakmai kapcsolatot jelenti, hiszen elvárhatók a menedzserekkel, ügynökségekkel, ügynökökkel szemben szakmai, etikai kívánalmak, és nagyon fontos ezeket is megfogalmazni, illetve a változtatás fontos pontjának tartom azt, hogy az országos sportági szakszövetség köteles megalkotni a játékosügynöki tevékenységre vonatkozó saját szabályozását, hiszen ez egy elemi érdek és a közösség érdekét szolgálja. Jó, tiszta, világos maga a törvényjavaslat, hogy megfogalmazásokat, meghatározásokat is rögzít, világossá, nyilvánossá tesz, illetve hogy maga a menedzseri, játékosügynöki tevékenység egy szolgáltatás; ha jól fogjuk fel, ahogyan előterjesztő képviselőtársam is mondta, kvázi egy szolgáltatás. A módosítás kitér ennek a szolgáltatásnak a felügyeletére is, hiszen maga a szolgáltatás minőségét ellátó hatóság a sportágban működő országos sportági szakszövetség, tehát maga a szakma, ily módon elmondhatjuk azt is, hogy transzparenssé tehető az érintett sportágak vala-mennyi szereplője számára. Hallottuk ma már, hogy sportszakembernek fog minősülni a játékosügynök, ebből következik az, hogy adott esetben akár fegyelmi eljárás lefolytatására is lehetőség van ne kerüljön rá sor , akár eltiltás, bírság is kiszabható, és ennek a befolyt összege természetesen a szakszövetségnek a bevétele. Inspirál, késztet arra maga az előterjesztés, megteremti annak a lehetőségét, hogy a látvány-csapatsportban működő szakszövetség, teljesen természetesen harmóniában a nemzetközi sportszövetség szabályzatával, lásd labdarúgás, játékosügynökséget alapíthasson, és ahogyan az előterjesztő képviselőtársam ezt megfogalmazta, az ebből bejövő bevétel egy nonprofit elv alapján fordítható legyen az utánpótlás-nevelésre, illetve a szülőknek a támogatására. Tisztelt Országgyűlés! Biztos vagyok abban, hogy közös pont mindannyiunk között az, hogy minden sportágnak nagyon komoly felelőssége az utánpótlás nevelése, hiszen a fiatal felnőtt sportolók zálogai bármely sportág jövőbeni eredményességének, és ez mindannyiunk közös felelőssége, éppen ezért különösen fontos ez az előterjesztés. Fontos kiemelni azt is, hogy természetesen a hivatásos sportolókra vonatkozik az új szabályozás, fontos kiemelni azt is, hogy természetesen akkor és arra az esetre, amikor ügynökséget vesz igénybe. Összefoglalóan elmondhatjuk, hogy az előttünk lévő törvényjavaslat megoldásközpontú, a megoldást kínálja. Egyrészt kijelöl nagyon fontos, mindenki számára, de különösen a sportolók és a szakma számára törvényi határokat, de ugyanilyen fontos, hogy a sportmenedzseri szakma számára is. [[14.10]] Másrészről bevonja a sportági szakszövetségeket az ellenőrzésbe, garanciát ad egy egészségesebb légkör kialakítására, mondhatjuk, mindenki nyertese lehet tulajdonképpen a végrehajtásnak. Ebben az egészségesebb légkörben a menedzser, mondjuk, ügynök, ügynökség és szakszövetség érdeke egyforma: minél több jól képzett magyar fiatal juthasson képességének megfelelő lehetőséghez, jövedelemhez, és ezért mindenki korrekt közreműködői díjat is vehessen fel. Ez a törvény lehetőséget teremt a legjobbak megerősödéséhez. Olyan üzleti környezetet is teremt, amelyben kizárólag tisztességesen, a sportág érdekeit szem előtt tartva lehet talpon maradni. A fentiek alapján tisztelettel kérem az előterjesztés elfogadását. A Fidesz-frakció köszöni az elvégzett munkát, és támogatja a változtatásokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Steinmetz Ádám képviselő úr. Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Asszony! Az előttünk fekvő T/16366. számú törvénymódosító javaslat boncolgatása előtt engedjék meg, hogy megjegyezzem, hogy a játékosügynökök, a játékosügynöki tevékenység az egyik legellentmondásosabb területe az élsportnak, közöttük is elsősorban a labdarúgásnak. Vízilabdában az ügynökök jelenléte talán még nem annyira jellemző, ezt Nacsa képviselőtársam is, gondolom, meg tudja erősíteni. Mint ahogy azt is, hogy aki a sportban élt, a sport világában megfordult, az is tudhatja, hogy általában a fiatal játékosoknak szükségük van külső segítségre, akár játékosügynökre a szerződésük tárgyalásakor, hiszen érdekeik sokszor nem egyeznek a klubjuk érdekével. A játékosügynökök pedig ezért a segítségért egyes számítások szerint a labdarúgásban megforduló pénz mintegy 10 százalékát viszik ki a sportból. A játékosügynökök a 18 év feletti játékosok fizetésének 10 és nemritkán 20 százalékát kapják meg az általuk kötött szerződések alapján, és a gyakorlatban egyébként ezt a pénzt nem a játékosoktól, hanem attól a klubtól kapják, ahova az általa pártfogolt játékos leszerződött. Tisztelt Képviselőtársaim! Ha valaki jól dolgozik, hát miért ne kereshetne sok pénzt ezzel? A probléma viszont valóban azzal van, hogy a játékosügynökök az átigazoláskor, a szerződés megkötésekor nem elsősorban és a tapasztalat ezt mutatja a sportoló karrierjére, fejlődésére vannak figyelemmel, hanem sokszor az önös anyagi érdeküket helyezik előtérbe. Ezért is értékelendő és előremutató a jelen törvényjavaslat, a sporttörvényt módosító javaslat erre irányuló szándéka, hogy a jövőben egyrészt az átigazolásnál a sportoló érdekét tartsák szem előtt, másrészt pedig az átigazolási pénzekből ez nem kevés pénz, mint említettem a szülők és a sportág is profitáljon, tehát ha úgy tetszik, ez a pénz vagy ennek egy része maradjon a rendszerben. Külön öröm számomra az is, hogy az előterjesztő fideszes képviselőtársaim, akik közül most Balla Györgyöt köszönthetem itt a parlament padsoraiban, önök beismerték, hogy van olyan sportág, ahol idézem az általános indoklásban foglaltakat „nem térülnek meg a játékos képzése, fejlődése érdekében nyújtott és igénybe vett állami, illetve taotámogatások”. Ez egy fontos beismerés. Én már évek óta mondom itt az Országgyűlésben is, hogy bizony a jelenlegi rendszer felülvizsgálatra, megreformálásra szorul a minőségi képzés, minőségi munka előmozdítása érdekében. Talán ez a javaslat is ennek a szellemében született, amit, mint említettem, értékelek, azonban a gyakorlati megvalósítással kapcsolatban már vannak kétségeim. A jövőben a szövetség legyen a játékosügynök? Vagy lehessen játékosügynök sportági szakszövetség? Hogy is fogalmaz itt a javaslat? Idézem akkor önöknek a lényeget: „A látvány-csapatsportágakban működő országos sportági szakszövetség, ha azt nemzetközi szövetség szabályzata nem tiltja, egyszemélyes nonprofit gazdasági társaság formájában játékosügynökséget alapíthat.” Mielőtt továbbmennék, itt azért megállapítanám, látványsportág ma Magyarországon a labdarúgás, a kézilabda, a kosárlabda, a jégkorong, a vízilabda és újabban a röplabda, de nem tartom szerencsésnek látványsportágnak hívni őket, ilyen terminus technicus nincs a nemzetközi sportszakzsargonban; inkább azt mondanám, hogy taóval támogatott csapatjáték-sportágakról beszélhetünk. De visszatérve az eredeti gondolathoz és a problémafelvetéshez, mi is a sportági szakszövetségek dolga? A sportági szakszövetségek dolga a tagszervezetek, a klubok széles körű érdekképviselete, és ezeknek a kluboknak, ezeknek a tagszervezeteknek az elsődleges feladata a játékosok nevelése, képzése és menedzselése. Azt, hogy a játékosügynököt a jövőben sportszakembernek tekintjük, és bizonyos feltételek meglétéhez kötjük, akik felett egyébként felügyeleti jogkört a szövetségek gyakorolnak, és a fegyelmi eljárás során akár bírságot is szabhatnak ki, vagy el is tilthatják őket ettől a foglalkozástól, úgy gondolom, az teljességgel rendben van. Viszont, tisztelt képviselőtársaim, tisztelt államtitkár asszony, ha belegondolunk abba, hogy a jövőben a szövetség által létrehozott gazdasági társaság is lehet játékosügynök, akkor előállhat egy olyan helyzet, hogy egy adott versenyszférában, egy adott piacon működő játékosügynöknek konkurenciája lesz az a szövetség által létrehozott cég, amely egyébként fölötte a felügyeleti jogkört ellátja, bírságot szabhat ki, és tulajdonképpen el is tilthatja a foglalkozástól. Úgy gondolom, hogy ez mindenféleképpen összeférhetetlen, de ha durvábban akarok fogalmazni, akkor ez elfogadhatatlan. További összeférhetetlenség. Mi történik akkor, ha egy sportoló nem akar majd aláírni a szövetség játékosügynökcégéhez? Akkor nem lesz válogatott? Csak azért merül fel ez a kérdés, mert a szövetség a munkáltatója a szövetségi edzőknek. Márpedig felmerülhet, hogy ezzel bünteti azokat a sportolókat, akik esetleg nem a szövetség cégével, hanem más játékosügynökökkel képzelik el a közös jövőt, hiszen még egyszer mondom egy U17-es vagy U19-es labdarúgó-válogatott edzője egy alkalmazottja a szövetségnek, és értelemszerűen itt felmerülhet az, hogy emiatt majd nem arra a sportolóra fog esni a választás. Ne így legyen, de a rendszer lehetővé teszi, és miután igyekeztem lelkiismerettel felkészülni és a sport világából példákat idehozni, az előterjesztő és az államtitkár asszony figyelmébe ajánlom ezeket az anomáliákat is. És akkor továbbmegyek, mert akár mostantól majd a szövetség mondhatja meg azt is, hogy ki hová igazoljon, és azt is lényegében, hogy mennyiért. Teszem azt, mondjuk, ha egy tehetséges fiatalért bejelentkezik maradjunk a labdarúgás példájánál a Gyirmót és a Felcsút csapata, akkor majd a szövetség dönti el, hogy melyik csapatba menjen az adott sportoló? Ezzel a szövetség befolyásolja a versenyt, és a klubok érdekképviseleti szerveként pedig feszültséget generál egyes klubok között. És akkor még egy dolog, ami mellett szintén nem lehet elmenni szó nélkül, az pedig az, hogy a szövetség gyakorolja a sportolók felett a fegyelmi eljárást, legyen az magatartásbeli vagy sportpályán elkövetett szabálytalanság. Ennek okán, mondjuk, egy fegyelmi ügy miatt az egyik nap fél évre eltiltja vagy nem tiltja az adott versenyzőt, azt a versenyzőt, aki egyébként szerződéses kapcsolatban áll vele, és másnap egyébként szeretné elmenedzselni egy sportegyesülethez, megint csak a példánál maradva, akár Kisvárdára vagy Újpestre, hogy a sok külföldi mellett legyenek magyar labdarúgók is a keretben. De mégis ezt hogyan gondolják, és hogyan fordulhat majd ez elő a jövőben? [[14.20]] Én azt gondolom, tisztelt képviselőtársaim, hogy foglalkozni kell ezekkel a kérdésekkel, és remélem, hogy a fideszes politikusok és a Fideszhez köthető vállalkozók által vezetett, taóval támogatott csapatjáték-sportszövetségeket a minőségi munka iránti elkötelezettség vezeti, és nem pedig a megkereshető nagy pénz reménye, illetve a verseny torzítása a céljuk. Kérem ezért államtitkár asszonyt és Balla György előterjesztő urat, hogy adjon választ a feltett kérdéseimre. Többek között egyébként arra is, hogy vane nemzetközi gyakorlata ennek, amit most itt törvénymódosító javaslatban elénk terjesztett, tehát vane külföldön jól működő példa arra, hogy szövetség alapít gazdasági társaságot, játékosügynöki tevékenységgel foglalkozik, amit egyébként jó szívvel adoptálhatunk a magyar jogrendszerbe. Aztán arra a kérdésre is legyen kedves válaszolni, hogy egyáltalán kikkel egyeztettek, mielőtt benyújtották ezt a javaslatot, szövetségekkel vagy Magyarországon működő, vagy nemzetközi, külföldi játékosügynökökkel. Én gondolom, hogy a Magyarországon tevékenykedő játékosügynökök jogosítványait esetleg ez most csorbíthatja, az ő érdekeik sérülhetnek a törvény elfogadásával, éppen ezért mi külföldön tevékenykedő játékosügynököket kérdeztünk meg erről a javaslatról, és megmondom őszintén, nagyon csodálkoztak, hogy egyáltalán ilyen fölmerül. Azért kérdezem, hogy vane külföldi példa ebben. És akkor visszatérve, arra kérem önöket, hogy adjanak garanciát arra, hogy az általam elmondott jövőbeni esetleges összeférhetetlenségek nem fognak előállni, amennyiben a sportági szakszövetségek is lehetnek játékosügynökök. Végezetül azt kell mondanom, hogy amennyiben ezekre a kérdésekre nem kapunk, nem kapok megnyugtató választ, akkor a törvénymódosító javaslat elfogadását én nem tudom majd jó szívvel javasolni a Jobbik-frakciónak. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokból.]]
Nagyon szépen köszönöm, képviselő úr. A KDNP vezérszónoka Nacsa Lőrinc képviselő úr. Tessék!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Államtitkár Asszony! A magyar sport közös nemzeti kincsünk, amire mindannyian büszkék lehetünk. Magyarország, a magyar emberek eredményesek mind a szabadidős jellegű, mind a professzionális sportban, hazánk előkelő helyet foglal el a világ sportnemzeteinek sorában. A sport szeretete, akár sportolóként, akár nézőként veszünk részt benne, képes arra, hogy különböző világnézetű embereket politikai pártállástól és véleménykülönbségtől függetlenül összehozzon egymással. A lelátókon, a szabadtéri kivetítőkön vagy otthon a tévékészülékek előtt mindannyian ugyanazon piros-fehér-zöld színekben induló versenyzőknek szurkolunk a nemzetközi sportversenyek során. Amikor egy magyar sportoló előkelő helyezést ér el valamilyen rangos nemzetközi versenyen vagy az olimpián, olyankor mindannyian egy kicsivel büszkébbek vagyunk a saját nemzetünk teljesítményére. Ha a hazai labdarúgásról beszélünk, akkor nem biztos, hogy Varju képviselő úrral már ugyanannak a csapatnak fogunk szurkolni, de amikor nemzetközi versenyekről van szó, akkor remélem, hogy itt a patkóban is mindenki a piros-fehér-zöld színeknek szurkol és örül közösen. Akár profi, akár amatőr sportról legyen szó, véleményünk szerint a sport növeli a kitartást és a küzdeni tudást. Ebben a szellemben vezette be a nemzeti kormány a közoktatásban a mindennapos testnevelést, és ebben a szellemben épült fel az elmúlt tíz évben megannyi tömegsportra és profi sportra alkalmas uszoda, sportcsarnok, tornaterem, szabadtéri sportpálya. A sportról szóló 2004. évi I. törvény módosítása a játékosügynöki tevékenység szabályozásával összefüggésben került képviselőtársaimnak köszönhetően az Országgyűlés elé. Ennek oka, hogy jelenleg a játékosügynökök nyilvántartása és működési szabályozottsága rendkívül eltérő, több sportág esetében nem is létezik, csupán a sportági szakszövetségek esetleges belső szabályzatai tartalmaznak erre vonatkozó rendelkezést, de ott sem mindenhol. Az eltérő és sok esetben hiányos szabályozás okán az előttünk fekvő törvényjavaslat egyértelműen hiánypótló jellegű. A módosítás célja az, hogy amennyiben működik az adott látványcsapatsport sportágban játékosügynök, illetve játékosügynökség, úgy annak nyilvántartása legyen kötelező, az adott sportághoz igazítottan kerüljenek meghatározásra a vele szemben elvárható szakmai és etikai elvárások. Ezek a sportágak többek között a labdarúgás, kézilabda, kosárlabda, vízilabda, jégkorong, röplabda. A javaslat meghatározza a játékosügynöki tevékenység, a játékosügynök és a játékosügynökség fogalmát, valamint előírásra kerül, hogy játékosügynöki tevékenységet csak az folytathat, aki a játékosügynöki tevékenység folytatását bejelentette, és megfelel a jogszabályban meghatározott feltételeknek. A játékosügynöki tevékenység folytatása tekintetében a szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóság az adott sportágban működő országos sportági szakszövetség lenne. A módosítás következtében a játékosügynök is sportszakembernek fog minősülni. Ily módon a sportszövetségnek lehetősége lesz a játékosügynökkel szemben sportfegyelmi eljárást lefolytatni, ha a jogszabályban, valamint a sportszövetség szabályzatában meghatározott előírásokat megszegi. A játékosügynökséggel szemben bírság vagy tevékenységtől eltiltás is kiszabható a törvénymódosítás értelmében. A bírságfizetésből származó bevétel az országos sportági szakszövetség bevételét fogja képezni. Reméljük, erre minél kevesebb esetben kerül sor. Mindez véleményünk szerint a sportolók, a csapatok, a sportág és a szakszövetség érdekeit és stratégiai céljait is szolgálja, ezért a KDNP-frakció támogatni fogja a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen. Mesterházy Attila képviselő úr az MSZP vezérszónoka. Tessék!
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ha jól értettem, akkor a Kézilabda Szövetség elnöke adta be ezt a módosítási javaslatot ide a parlamentbe, és azon gondolkodtam közben, hogy ha az államtitkárság is ennyire egyetért ezzel a javaslattal, és ez egy hiánypótló kezdeményezés, akkor miért nem az államtitkárság adta be, hiszen ahogy Steinmetz képviselőtársam is rámutatott, gondolom, az államtitkárság egyeztet folyamatosan a sportági szakszövetségekkel, tehát akkor az igény valahonnan onnét kellett hogy érkezzék. Tehát érdekelne az, hogy honnét kerül ez most az Országgyűlés asztalára, mert látszólag semmi olyan dolog nem történt, ami azt indokolná, hogy pont most kell erről tárgyaljunk. Ettől még természetesen bármikor be lehet adni egy ilyen indítványt, de mégis érdekelne, hogy miért most kerül ez az Országgyűlés elé. Ugyan nincs itt Kocsis Máté, de hát a Kézilabda Szövetség elnökeként valószínűleg neki több, hogy mondjam, indoka, oka vagy magyarázata lenne arra, hogy miért tartotta fontosnak mint érintett sportági szakszövetség egyébként ennek a törvénynek a benyújtását. Örülnék, ha erre kapnék valamilyen választ vagy államtitkár asszonytól, vagy az előterjesztőtől. A másik, amit gyorsan én is leszögeznék a legelején: az, hogy nyilvántartásba vesszük ezeket az ügynököket, hogy van fölöttük egy ellenőrzés, hogy el lehet őket úgymond számoltatni, szerintem ezzel nincs baj. Tehát ha egy piac normális szabályozása történik, szerintem azzal nincs gond. Ez valóban segítheti ennek a területnek akár a működését is. De azért itt ennél egy kicsivel több történik vagy jóval több történik; itt egy nagyon erőteljes állami beavatkozás történik egy piaci szegmensbe. Ennek is lehet oka és értelme, csak szeretném megérteni, hiszen ahogy jobbikos képviselőtársam beszélt erről, bizony itt előállhatnak konfliktusos szituációk, vagy úgy, hogy az országos szakszövetség ügynöksége párhuzamosan működik egy már létező ügynökséggel, aminek szerintem az lesz a vége, hogy kiszorítják ezeket az ügynökségeket értelemszerűen. Nem ismételném azokat az okokat, amelyekről Steinmetz Ádám már beszélt. A másik oldalról azért teljesen világos, hogy egyenlőtlen feltételek mellett fogják ezt a tevékenységet végezni. Most arról nem is beszélve és erről az előterjesztő és államtitkár asszony sem beszélt, hogy itt azért egy piaci tevékenységről van szó, ahogy szóba került már, vannak külföldön is bőven erre példák , hogy ez milyen viszonyban van az Európai Unió versenyjogi szabályozásával, hogy vajon ezt megnéztéke, tárgyaltake az Európai Unióval arról, hogy lehetségese ez a magyar szabályozás így, ebben a formában. Első hangzásra, nem vagyok jogász, tehát tekintsenek ebből a szempontból laikusnak, de olyan személyként, aki ilyesmikkel már foglalkozott, én azt gondolom, hogy ebben azért van kérdőjel, hogy vajon ez az EU versenyjogi szabályozását adott esetben sérti-e. [[14.30]] A másikat inkább csak a felvetés szintjén mondom. Itt nagyon egyértelműen amellett érvelt az előterjesztő is és mindenki más, aki a kormánypárt részéről hozzászólt, hogy itt tulajdonképpen az ügynök érdeke mindig ellentétes a sportoló érdekével, és tulajdonképpen a sportoló mindig csak ráfarag arra, ha egy ügynökkel dolgozik együtt, de bezzeg aztán a sportági szakszövetségnek az érdeke mindig egybeesik a sportoló érdekével; szerintem ez az állítás sem igaz így, ebben a formában. Nem akarnék az idő rövidsége miatt hosszasan ebbe belemenni, de nem feltétlen egyezik mindig a sportolónak az érdeke az országos sportági szakszövetség érdekével, akárcsak a napokban is volt erre példa. Tehát nagyon egyoldalú az érvelés, amit én értek, valahogy még szebbé akarják varázsolni ezt a módosítási javaslatot, és hogy tulajdonképpen csak az utánpótlás-nevelés érdekét meg a transzparenciát szolgálja, mégis nekem van egy kicsit olyan érzésem, hogy itt emögött valami más érdek is meg kell hogy húzódjon, amiről nem beszéltek még az előterjesztők vagy az államtitkár asszony. Ne nekem legyen igazam, és valóban legyen az az igazság, hogy egyrészt nem sért európai uniós normákat, versenyjogi szabályokat, és hogy nincs mögötte partikuláris érdek. Ezt a gyanút még egyszer mondom, és hadd fejezzem azzal be, amivel kezdtem mégiscsak erősíti, hogy a Kézilabda Szövetség elnöke nyújtotta be ezt a javaslatot, nem az államtitkárság, és arról sem kaptunk semmilyen tájékoztatást, hogy a sportági szakszövetségekkel milyen hosszas egyeztetés vagy rövid egyeztetés előzte meg ezt a törvényjavaslatot. Mivel Balla képviselőtársam utalt az előző törvény vitájára: ott hosszasan meghallgattuk, hogy mennyire fontos az előzetes egyeztetés a civil szervezetekkel, társadalmi partnerekkel, itt meg, úgy tűnik, hogy semmilyen egyeztetés nem történt, legalábbis nem kaptunk róla tájékoztatást, hogy bármilyen sportági szakszövetséggel itt a látványsportok tekintetében történte egyeztetés, vagy adott esetben őtőlük érkezette együttesen, közösen ez a kérés. Tehát ha ebben kapok valami tájékoztatást, azt meg fogom köszönni, anélkül egészen biztosan mi a magunk részéről egyelőre nem tudjuk támogatni ezt a módosítást. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen. Varju László képviselő úr a DK vezérszónoka. Tessék!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Figyelve arra, hogy egy olyan területen járunk, ahol idáig szabályozatlanság volt, és erre önök is felhívták a figyelmet, tulajdonképpen Mesterházy Attila képviselőtársam felvetését, hogy mi lehet az oka, hogy éppen most kerül ez ide, én úgy fejtettem meg, legalábbis egy megfejtésként, hogy úgy tűnik, a megvilágosodás időszaka van. Most több olyan törvény van, ahol egy képviselő kezdeményezésére addig szabályozatlan területbe, lásd például az önkormányzati lakásrendszerbe, puff, belepancsolnak egy rohadt nagyot, és egyébként úgy gondolják, hogy ezzel majd tesznek valamit. Az előző napirendnél is egyébként egy tíz éve magára várató témában tettek javaslatot, most pedig láthatóan egy legalább egy évtizedes, nemzetközi gyakorlat alapján kialakult környezetben szeretnének valamilyen módon rendet tenni, egyébként szerintem helyesen; mármint a szándékot illetően, hogy végre valamit csinálnak az ügyben, és ennek megfelelően, ha megvilágosodtak, akkor az tök jó, csinálják is ezt. De azért mégiscsak azt kell néznünk, hogy azt a környezetet, ahova államként az állam erejével, eszközeivel most belenyúlnak, maguk alakították ki. Csendesen itt a látványsportokról beszélünk, ahol a taopénzek százmilliárdjai forognak, részben olyan területen, amelyik az építkezéshez kapcsolódik, másrészt pedig az egyéb támogatások vonatkozásában. Tehát így azt hiszem, még egy lépéssel közelebb kerülünk ahhoz, hogy önöknek egy fontos és érzékeny kérdés lehet ez, valamiért befolyásolni akarják ezt. Azt láttuk az elmúlt időszakban, hogy nem egy területen a magyar állam/állampárt a Fidesz számára fontos piaci területen akar valamilyen szabályozást, és bele akar lépni. És akkor most leszek egy picit objektívebb, és azt mondom, hogy a szabályozóeszközökkel igenis az államnak élnie kell, és ha ezt önök meg akarják tenni, akkor értem a törekvésüket. Az, hogy államként, állami szereplőként vagy az állam szerepében önök ezen az általam elfogadottnál sokkal jobban túlterjeszkednek, és belépnek egy olyan térbe, ahol az állami ügynökségeket akarják létrehozni, egy másik része már a történetnek, de a fontos az, hogy a szabályozatlan területen, amire egyébként nagyon sok pénzt fordítanak az állam oldaláról, és sok pénzt költenek el, a szabályozás irányába érdemes ellépni. De azért mindenképpen arra fel kell hívni a figyelmet, hogy a tisztelt államtitkár asszonnyal az elmúlt években hosszabb, hol intenzívebb, hol kevésbé intenzív vitát folytattunk arról, hogy például a felcsúti utánpótlással foglalkozó alapítvány dokumentumait hogyan és milyen módon kellene kiadni. Az önök minisztériuma volt az, személyesen ön, aki megakadályozta azt, hogy ezek a pénzek átláthatóbbak legyenek, és hogy például a felcsúti utánpótlással foglalkozó alapítvány, a néhány évvel ezelőtt évi 15-20 milliárd forintot elköltő szervezet dokumentumainak a bírósági döntéssel meghozott, végrehajtóval megtámogatott kiadására sor kerüljön. Tisztelt Államtitkár Asszony! Ön volt az, aki ezt megakadályozta. Ön előtt is voltak már ebben közreműködő emberek, de egyébként mint ön is tudja, bírósági döntés van róla, hogy a mintegy 25 milliárd forintról ki kell adni az összes számlát és az összes szerződést. Ez az alapítvány, amelyről beszélünk, a mai napig nem tett eleget a kötelezettségének. Na most, ha önök a szabályozással foglalkoznak, akkor talán érdemes lenne ezen a területen, mondjuk úgy, kiterjedtebben figyelni, és nem akadályozni az átláthatóságot, hanem éppen hogy ezt kibővíteni és kiterjeszteni. Na most, amiről itt ez a konkrét ügy szól: mondhatnám, szerintem farizeus módon mintha a játékosok érdekében lépnének fel az ügynökökkel szemben. Az ügynököket, amúgy látom, önök nagyon nem szeretik, pedig bőszen alkalmazzák, legyenek azok lélegeztetőgép közbeiktatott szereplői, de most ettől tekintsünk el, őket nem szeretik. Kialakult egy ilyen gyakorlat őszintén szólva, én ezt nem tudtam, bár én nagyon kedvelem, sportszerető ember vagyok, sőt a focit is szeretem , hogy a FIFA ajánlott 4 százalékos ilyen ügynöki díjával szemben Magyarországon ennek több mint a kétszeresét fizettetik meg. Önök ezt limitáltatni akarják, miközben, ugye, azt a dilemmát folyamatosan kerülgetik ebben az expozéban, illetve előterjesztői gondolatokban, hogy mintha a klub magához akarná kötni a játékosokat, és az ellenérdekű lenne a játékoséval. Hát, őszintén szólva, ennek minden változatát láttuk már az elmúlt időszakban, akár ilyen újsághírekként. Ezt nevezik önök gyakorlatilag olyan rendezetlenségnek, amit valamilyen módon szabályozni szeretnének. Azt csak úgy hangsúlyoznám, és még egyszer aláírnám, hogy a nemzetközi gyakorlat szerint a FIFA a 2000-es évek közepétől, tehát több mint tíz éve aktívan benne van ebben a történetben. Ezért én csatlakoznék ahhoz a gondolatkörhöz, hogy ennek a nemzetközi kitekintéséről érdemes lett volna például ehhez a törvényjavaslathoz is kapcsolódóan egy olyan megvalósíthatósági tanulmányt is hozzátenni, hogy milyen gyakorlatok vannak, milyen hatásai lesznek ennek, és mire számítanak egyébként a jövőt tekintve. [[14.40]] Már csak azért is, mert ha egy másik szemszögből, a játékosok oldaláról nézem mint a munkavállalók oldaláról , akkor ez a nagy aggodalom, ami az önök részéről megjelenik, szöges ellentétben van a piac más területein dolgozók helyzetével, akikért nem aggódnak ennyire. Sőt, a jogaikat csorbítják, a sztrájk lehetőségét megvonták tőlük, és a miatt a lehetőség miatt, ami a munkavállalók oldaláról fontos, önök kifejezetten aggódnak. Ezért is mondtam, hogy kellően farizeus magatartásnak tartom azt, ha csak erről az oldalról igyekeznek ezt megközelíteni. De éppen ezért, bízom benne, hogy Magyarországon is megerősödnek majd a játékos-érdekképviseletek, és az ilyen nagyon állami szervezetekkel szemben érdemben fel tudnak lépni; és ilyen módon a szabályozást majd a későbbiekben alakítania is kell a következő kormánynak. De mindenképpen szerezzünk benne gyakorlatot. A sportszövetségek révén végül is könnyű helyzetben vagyunk, mondhatják önök, bár velünk nem osztják meg ezeket a tapasztalatokat, hiszen a sportszövetségeknek az elnökei itt ülnek a parlamentben, amit én nagyon helytelennek tartok, hogy ilyen módon össze vannak kötve, de ha erről többet beszélnének, akkor az tényleg áldásos lenne, hogy amúgy erre egyébként miért tartanak mindenképpen igényt. Önmagában, hogy egy-egy egyesületnek milyen tapasztalatai vannak: bevallom őszintén, én most nem kértem ki külön az újpesti csapat ilyen irányú tapasztalatait, de látva néhány mozgást és nem csak a saját választókerületemről beszélek , azért itt sokkal több mindenről van szó, mint amit önök itt elénk terjesztettek. Természetesen az a rengeteg pénz és ez lenne az utolsó gondolat , ami miatt, azt hiszem, hogy az önök érdeklődése nagyon aktív ezen a piacon, ezt valamilyen módon összhangba kell hozni a nemzetközi gyakorlattal. És talán a legfontosabb részét tegyük hozzá, vagy legalábbis számomra az, hogy azok a fiatalemberek, akik akár futballakadémiákon keresztül, de nemzetközi területre juthatnak éppen a tehetségük vagy a hozzájuk kapcsolódó olyan szakemberek okán, akik ebben segíteni tudnak nekik itt a szabályozott környezetre, ennek az átláthatóságára biztosan szükség van. Az, hogy ez a törvényjavaslat ennek eleget tesze, erre vonatkozóan még nincs elég tapasztalatunk, én szeretnék ebben további információkat kapni önöktől. Kérem, érveljenek e vonatkozásban a feltett kérdésekre adott válaszokkal, hogy önmagában valóban e terület szabályozása segítsen nekünk abban, hogy azok a fiatalemberek, fiatal srácok, akik először elgondolkodnak éppen egy győztes mérkőzés után, hogy a sportban ők sikereket akarnak elérni, és hivatásossá válva ebből meg is tudjanak élni, az ehhez szükséges feltételek adottak legyenek. Azt komoly problémának tartom továbbra is, hogy a magyar akadémiai rendszer ezt nem támasztja alá, és ilyen szempontból és akkor most udvarias vagyok nem rendelkezik azokkal a tapasztalatokkal, miszerint sok játékost tudott volna a nemzetközi porondra is és itthon is akár a válogatott számára kitermelni. De bízom benne, hogy az önök szándékától talán függetlenül is lehetőség lesz arra, hogy igazi sportsikereket tudjunk elérni. Tehát összefoglalva: várjuk a kérdésekre a válaszokat, és annak fényében, azt megítélve fogjuk tudni eldönteni, hogy a törvényt támogatjuke vagy sem. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Nagyon szépen köszönöm. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kétperces felszólalások következnek. Történetesen egy jelentkezőt látok. Az MSZP képviselője, Mesterházy Attila képviselő úr szólhat. Tessék!
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Közben rájöttem, hogy miért ma van a törvény tárgyalása: ma Tünde névnap van. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Én akartam volna mondani!]] Úgyhogy engedje meg, államtitkár asszony, hogy boldog névnapot kívánjak. Köszönöm szépen. [[Dr. Szabó Tünde: Köszönöm. Taps.]]
Családias. Most pedig továbbmegyünk, és képviselői felszólalások következnek. Varga-Damm Andrea független képviselő asszony szólhat. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem örülök, hogy Mesterházy Attila elvette tőlem a lehetőséget, mert én szerettem volna államtitkár asszonyt neve napján megköszönteni, de a kétpercesével beelőzött. Természetesen nagyon boldog névnapot kívánunk államtitkár asszonynak. [[Dr. Szabó Tünde: Köszönöm.]] És nagyon sajnáljuk, hogy ezt a sok kritikára okot adó javaslatot kell pont a neve napján a Házban tárgyalni, és elviselnie az ellenzéki képviselők kritikáját. (A jegyzői székben dr. Tiba Istvánt Gelencsér Attila váltja fel.) Mint sportoló gyermek édesanyja, azért az elmúlt években végignézhettem több sportágban azt, hogy tulajdonképpen a magyar gyerekek sportolási eredményeiről meg a magyar fiatalok sportolási eredményeiről mennyi-mennyi ember húzza le a hasznot talán ebben nem is vitatkozik velem államtitkár asszony sem. Néha úgy fogalmaztam, hogy a magyar gyerekek azért sportolnak, hogy jó pár embernek tisztsége legyen, akik általában igen jól élnek ezekből a tisztségekből. Ezért én azt gondolom, hogy bármifajta javaslat kerül a Ház elé a sport területéről, nekem egyetlenegy szempontom van, az, hogy a sportolónak mi az érdeke, hiszen ezek a csodálatos fiatalok az égadta világon semmilyen eredményt hazánk képviseletében nem tudnának felmutatni, ha nem lennének olyan elképesztően áldozatkészek, és a családjaik nem támogatnák őket ebben a rendkívül heroikus és gyakran igazságtalan rendszerben. Mert azért valljuk be, bár a fair play a sport alapvető elve, alapvető szemlélete és szempontja, de hányszor találkozunk szembe olyan igazságtalan helyzetekkel és döntésekkel, amikor bizony a sportoló az áldozat! Természetesen nem szeretnék napi politikai kérdést idehozni, de én még mindig nem tudom megemészteni a Vívó Szövetségben a tőrös lányok elért eredménye alapján az olimpiai keret megváltoztatását. Tehát nem tudnak meggyőzni arról, hogy ott a sportolók valódi eredményei szerint hozták volna meg a döntést. És, lám-lám, ott is áldozatul esett egy fiatal sportolónő és mind a négy fiatal sportolónő, hiszen ők együtt, csapatban vívták ki ezt a fantasztikus, csodálatos eredményt, hogy kijussanak az olimpiára. Mert nemcsak az a nagy eredmény, hogy valaki olimpián érmet vagy jó helyezést szerez, hanem az, hogy kijutott. Tehát elképesztő versenysorozatok vannak azért, hogy az országok különböző sportágaiból a versenyzők oda kijussanak. De visszatérve a javaslatra: tehát nekem az a szempontom, hogy mi jó a sportolónak. Ugye, az átigazolások kérdésében a szövetségeknek a sporttörvény alapján, illetőleg aztán a szakszövetségek saját belső szabályzatai alapján elképesztően széles körű joga van a vonatkozásban, hogy az átigazolások jogszerűségét és az átigazolásokat övező körülményeket vizsgálják, és akár bele is szólhatnak abba, hogy az átigazolás ne történhessen meg, mert olyan jogellenes vagy olyan etikai szabályokat sértő folyamat kíséri az adott átigazolást, amire azt mondja a szövetség, hogy én erre nem adom áldásomat, és akkor még a nevelési költségek megtérítésétől a különböző utánpótlás-nevelési költségek megtérítésén át mindenfélét kell fizetni ilyen esetben. És ezt, ahogy én ezt látom, a szövetségek igencsak szigorúan ellenőrzik, és igyekeznek az átigazolásokat mind morálisan, mind jogi értelemben tisztességes mederben tartani. És akkor itt van ez a javaslat, amelyben az szerepel, hogy a szövetség maga játékosügynökséget hoz létre. Ez olyan, mintha én lennék a magam bírója egy meccsen nem én mondtam ezt a mondatot, Steinmetz Ádám képviselőtársamtól loptam, akinek utána jutott ez eszébe, ahogy lejött a pulpitusról, úgyhogy megkérdeztem tőle, hogy én mondhatome ezt , hiszen maga a szövetség az, amely felügyeli az átigazolásokat. [[14.50]] Ha a szövetség maga az, aki még azt az ügynöki tevékenységet is létrehozhatja, aki közreműködött a sportoló átigazolásában és természetesen a sportolóért járó juttatás kialkudozásában, akkor az a legnagyobb probléma, hogy most majd az a szervezet fogja vizsgálni ezeknek a törvényességét, aki pénzért hiszen mindenki pénzért dolgozik, aki játékosügynök ebben a pénzorientált viszonyrendszerben hogyan tud majd objektíven döntést hozni? Én azt gondolom, hogy ha játékosügynöki tevékenység létezik, akkor annak úgy kell működnie, akár egyéni vállalkozó, akár cég, erre a tevékenységre kitalálja magát, megszerzi azokat a jogosítványokat, amivel ő az lehet, regisztráltatja magát a megfelelő szervezetnél, hogy én játékosügynök vagyok, és amikor egy játékos átigazolásában a játékosügynök működik közre, és ő teszi lehetővé mind a játékos, mind a sportszervezetek számára, hogy ez a változás megtörténhessen, akkor természetesen egy bizonyos kialkudott vagy akár jogszabály által maximált ügynöki jutalékot kaphat. De hogy egyvalakihez szerintem nem lehet köze státusz, jogi státusz szempontjából, az pont a szövetség, mert amikor ez a játékosátadás történik, akkor a szövetség egy felügyelő szervként ott van, és a szövetség valóban ellenőrizheti azt is, hogy a játékosügynök biztosan a játékos érdekei szerint tevékenykedett, a játékos számára eredményesebb lesz ez a változás tehát, hogy az egyik egyesületből átkerül a másikhoz , és a játékosért kialkudott ár valóban indokolte és tisztességese, és ami a legfontosabb, hogy a játékos nincse kiszolgáltatva ebben a rendszerben az átigazolás körében. Hiszen még az is elképzelhető, hogy azt mondja egy egyesület egy játékosügynöknek, hogy hitesd el ezzel a fiatallal, hogy neki a piacon még nincs igazán értéke, és már az is nagy dolog csak most neveket mondok, ne tessenek azt gondolni, hogy ez így a valóságban is előfordult, tehát vélelemről beszélek , azt mondja egy dózsás sportolónak, hogy figyelj ide, örülj neki, hogy egyáltalán a Fradi átvesz téged, és akkor a te árad csak mondom egymillió forint, és akkor ebből engem százezer forint illet meg. Közben lehet, hogy kiderül, hogy a háttérben sokkal több pénzt kapott ez a fiatal, csak elhitetik vele, hogy neki még ennyi az értéke, és egy nagyon csúnya játék részese az, aki egyébként az iszonyatos befektetett energiájával sporttevékenységet eredményesen végez. Tehát én úgy gondolom, hogy a szövetségnek ebben az egész rendszerben egy nagyon erős felügyelőnek kell lennie, nagyon erősen figyelni ezeket a szereplőket, de nem magának lenni a játékosügynöknek, mert ne tessenek haragudni, de én ezt egyszerűen nem tudom elfogadni. Biztos vagyok benne, hogy nem véletlenül nem a minisztérium terjesztette be ezt a javaslatot. Biztos vagyok benne, hogy nagyon sok pénz van a játékosátigazolások világában. Biztos vagyok abban, hogy valakik annak a pénznek egy részét, amelyek ilyen játékosügynököknél landolnak, szeretnék fogni, szeretnék megfogni, és vélhetően ezért van nálunk itt ez a javaslat. Én azt láttam, hogy ellenzéki képviselőtársaim is ilyen kételyeket fogalmaznak meg, hogy vajon mi lehet a háttérben, hiszen konkrétumokat nem tudunk, csak sejtjük, hogy valakinek az érdekében született ez a javaslat, méghozzá annak bemutatásával, hogy ez a sportolók érdeke lenne vagy a játékosügynöki tevékenységet tisztító rendszer lenne. Odáig teljesen egyetértek, amikor például az van, hogy igenis a játékosügynök is legyen olyanfajta státuszban, hogy ellene fegyelmi eljárást lehessen indítani. Nem is kérdés, mert hiszen valóban lehet, hogy jogellenes tevékenységet gyakorol, kihasználandó akár a sportolót, akár az egyesületeket. Tehát ez így rendben van, csak én úgy gondolom, hogy nem lehet, hogy pont a felügyelő szerv egy játékosügynökségnek az alapítója, tulajdonosa vagy bármi, mert ebben a pillanatban olyan bennfentessé válik, hogy okkal akár bármely sportolóban is felébredhet a bizalmatlanság, hogy tulajdonképpen miről is szól ez az egész: én csak azért kellek, hogy rajtam pénzt keressenek szövetségek meg szövetségi emberek meg akár áljátékosügynökök? Tehát én azt kérem a minisztérium képviselőitől, hogy ha már ezt a javaslatot támogatják, akkor törekedjenek arra, hogy a sportolókban a bizalmatlanság ne alakuljon ki. Természetesen a sportolók nem olvasnak ilyen jogszabályokat, javaslatokat meg törvényeket sem, őket egy érdekli, hagyják őket edzeni, és hagyják őket, hogy kibontakoztathassák a csodálatos munkájukat az eredményekben, tehát nekik ne kelljen gondolkozniuk. Viszont az sem lenne jó, ha sportolók tömege találná magát azzal szemben, hogy egy olyan hogy fejezzem ki legjobban magam? csinált rendszerrel áll szemben, egy megkreált rendszerrel áll szemben, csak azért, mert egyik egyesületből szívesen átmenne egy másikba, és az a másik iránta érdeklődik, és szegény már át sem látja, hogy most itt ki kicsoda ebben a rendszerben, egyet érzékel, hogy mindenki pénzt akar keresni az ő eredményén vagy az ő eredményességén. Úgyhogy nagy tisztelettel, bár mondom, én igyekszem minden sportot érintő javaslatot megszavazni, mert annyira boldogság nekem, hogy ilyen sok csodálatos fiatal a hazánk nevét öregbíti a sportteljesítményével, de én annyira nem látom ennek a javaslatnak értelmét, hogy azt gondolom, én ezt nem fogom megszavazni. Végtelenül sajnálom, nem is kell nekem ezért elnézést kérnem, csak ha lenne átláthatóbb, hogy itt miről van valójában szó, akkor szerintem mindannyiunkban nagyobb bizalom is lenne. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen. Hajdu László képviselő úr, a DK képviselője jön. Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Én is gratulálok a mai szép ünnepe alkalmából. Én egy indoklást szeretnék megemlíteni, ami igényel igenis szabályozást ezen a területen, azt a példát elmondanám, és két pici észrevételem lenne. Azt gondolom, hogy ez a játékosügynök-dolog, amiről itt szó van, ennek a szabályozása elég nagy baj, hogy ilyen laza, és ezt lehet látni a végeken. Egy egyesületnek alelnöke vagyok, akkor is az voltam, amikor NB I-ben játszott a csapat, és kicsit túl sokat láttam abból, hogy hogyan zajlik az utánpótlás-nevelés, hogyan lesz egy utánpótlás-sportolóból élsportoló, lesz vagy nem lesz, és ez egy külön forgatókönyv. Igaz, hogy a focira vonatkozik ez a tapasztalat, de mivel a fiam a vízilabdában volt élsportoló, legalábbis az OSC-ben 13-as kerettag, és az unokám pedig most utánpótlás, tehát családon belül is van tapasztalat. Azt gondolom, hogy egy olyan utánpótlás-nevelő egyesület, amely nem akadémia, de valamennyi taotámogatást kap, és 16 csapata van, az 400 körüli gyereket, igazolt játékost jelent, azoknál a gyerekeknél a sorsuk nem az edzőtől függ, hanem elsősorban a szülőtől, hogy tudjae fizetni. Itt a fő befektető nem a játékosügynök, nem az egyesület és nem az állam a taón keresztül, hanem a szülő. Tehát az első években a szülőnek itt nagyon komoly havi díjakat kell fizetni. Ezt senki meg nem téríti, sem a tao, sem a játékosügynök, senki. Ezért mi történik a gyakorlatban? Köt a játékosügynök azzal a gyerekkel, aki ügyes, görbe lába van, jól mozog, még nem lehet tudni, hogy lesze belőle valami, de bebiztosítja magát, és köt egy zsebszerződést, és ez egy általános dolog. Tehát az a csapat, amelyikben 4-5 gyereknek nincs zsebszerződése, az azért sehol nincs. Ez még nem játékosügynöki tevékenység, itt vannak fölhajtó emberek, akik ajánlják, tehát ma így működik. Tehát ez ma így működik, és ezek a zsebszerződések arra jogosítanak, hogy a gyerek a szülővel köti ezt meg természetesen, hiszen kiskorú gyerekekről beszélünk, ők nem cselekvőképesek ilyen szempontból, nem írhatnak alá. A szülővel megegyeznek, hogy ennyit kapsz, éppen a rezsivel, sok mindennel van gondja a családnak, szegény is, és mi kifizetjük helyetted a havi 12-15 ezer, melyik csapatnál, attól függ, hogy az U hányadikban van, mennyi az a rezsi, ezt mi kifizetjük helyetted, és még ennyit kapsz zsebbe de a gyerek játékjogát ezzel a szülő tulajdonképpen el is adta. [[15.00]] Ez még zsebben van, tehát ez még nem nyilvános, de már a szülő a gyerekről nem rendelkezik, itt már más rendelkezik a gyerekről. Az lehet, hogy még csak 8 éves, de már nincs játékjoga szabadon, mert az valaki másnál van. Ez ma így működik. Ha ezt nem mondják meg őszintén, akkor sajnálom, de 400 gyerek esetében majdnem tételesen tudom, hogy hogy van, és azt is, hogy a szülők milyen helyzetben vannak, és ez kényszer a pályán. Tehát ő nem tud befektetni, de a gyerek sportolni szeretne, azzal tudja megajándékozni, hogy egy ilyen látszólag nagylelkű ajánlatot elfogad, és akkor más fizeti helyette ezt a havi rezsit, amit egy csapatnál ki kell fizetni, hogy tudjon játszani minden héten, és ott üljön vagy a kispadon üljön, és tudjon edzésre járni. Az igaz, hogy egy olyan utánpótláscsapatról beszélek, ahol heti négy edzés van, ennek utazási költsége van, sok minden egyéb van, tehát van rezsije, ami tehát indokolja, hogy igenis itt ezen a környéken nincs rend. Taót kapnak, de a tao nem kérdezi meg, hogy hogy is van ez lejjebb, és hogy van ez felhasználva, sőt hozzá kell tegyem, hogy a pálya tulajdonosa, ugye, az önkormányzat, az már egy támogatás. A világítás, a fűtés és sok minden, az is egy támogatás. Ehhez jön még a taotámogatás, jön a szülői támogatás vagy a játékosügynök-támogatás, tehát itt hatalmas pénzek vannak beépítve a gyerekbe, és mire 15 éves lesz, már 8 év befektetés van abban a gyerekben, de az, hogy melyik csapatba és hova kerül, azt egy másik, egy ügynök fogja eldönteni majd. Az én esetemben az első csapatba ebből a 400 gyerekből, a kiöregedett U18-as, U19-es gyerekek közül nem tudnak bekerülni az első csapatba, ugyanis már 14-15 éves korukban más csapatban játszanak. Tehát a saját csapatuk, amire kapják a taót vagy azt gondoltuk, hogy arra kapják a taót , az jogosult elvinni bárhova, és a szülő persze látja azt, hogy nem rossz helyre viszik, ezért nevel, nevel, nevel, de soha a saját csapatában nem tud megragadni egy gyerek sem szinte, vagy ha igen, átmenetileg. Tehát ma ez egy teljesen szabályozatlan, rendezetlen, óriási pénzeket emésztő terület, ugyanakkor tényleges sportszeretet kell a helyi települési önkormányzat részéről ahhoz, hogy ő csak fizet, fizet, fizet, és egyébként semmi vissza ebből nem fog jönni. Tehát indoklom, hogy valamit ezen a területen én is úgy látom, hogy kell tenni. (Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Ami a törvényjavaslatot illeti, az meglepetés. Ezt a sporttörvény-módosítást szerintem a minisztériumnak kellett volna felkarolnia. Ezt fel kellett volna emelni arra a rangra, ezt nem kellett volna, hogy egy egyéni képviselői indítvány módosítsa. Azt gondolom, hogy ezt állami rangra fel kellett volna emelni, annál is inkább, mert eléggé államosításszaga van a módosításnak, vagy mondjuk ki, hogy államosításszaga van. Abban én is problémát látok, ha úgy minden egy helyen fog megjelenni, tehát az átigazolási érdek, a játékosügynök érdekeltsége és a szakszövetségnek a fegyelmi, a munkáltató joga is, merthogy az edzőket és egyebeket illetően erre is van kihatás. Tehát azt hiszem, hogy így együtt ez elég zavarosnak tűnik számomra, és valóban érdeklődni kell még egyszer az én környezetemben is vannak még további sportegyesületek , hogy ez hogyan zajlik, hogyan kerül ott ez a törvény a gyakorlatban alkalmazásra. Összességében azt tudom mondani, hogy nem az átláthatóságot erősítő pillanatnyilag ez az ismert javaslat, hanem legalább olyan zavart fog kelteni, mint amilyen zavaros, amit én próbáltam bemutatni az elején. Ezért pillanatnyilag még ennek a támogatásához további információkra van szükség. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Köszöntöm képviselőtársaimat. Megkérdezem, kíváne még valaki felszólalni a napirendi pont keretében. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megadom a szót Balla György képviselő úrnak, aki az előterjesztő képviseletében kíván válaszolni a vitában elhangzottakra. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Kicsit reménykedtem az utolsó hozzászólásnál, mert amit képviselő úr elmondott, abban nyilvánvalóan sok igazság van, csak a végét rontotta el azzal, hogy nem támogatja ezt a javaslatot, pedig szerintem ez a javaslat abszolút támogatható. Köszönöm Steinmetz képviselő úrnak, hogy ő legalább őszinte volt, ellentétben más képviselőkkel. A képviselő úr bevallotta, hogy ő menedzserekkel egyeztetett. Igaz, azt mondta, hogy nem magyarokkal, hanem külföldiekkel, de értelemszerű, hogy innentől kezdve az általa megfogalmazott vélemény jelentős mértékben a játékosügynökök érdekeire támaszkodó vélemény. Ezzel nincsen egyedül képviselő úr, az összes többi hozzászólás hasonló volt Hajdu képviselő úré nem , csak ők nem vallották be, hogy igen, megkeresték önöket nem csoda ez, meg nem is tilos a játékosügynökök. Kétségkívül ez a javaslat egyébként sérthet érdeket. Ezt nem akarom eltitkolni. De nem az a célja, hogy érdeket sértsen. Az a célja, hogy egy rendezetlen helyzetből egy rendezett helyzetet teremtsen, aminek elsődleges haszonélvezői nem a játékosügynökök, még csak nem is a szövetségek, hanem maga a játékos és az ő szülei. Azok az emberek ahogy Hajdu képviselő úr hosszasan elmondta, teljes joggal , akik nagyon sok áldozatot hoznak azért, hogy egy gyermekből egyébként élsportoló lehessen. Igyekszem tételesen válaszolni néhány fölvetésre. Egyrészt Mesterházy képviselő úr azt mondta, hogy a Kézilabda Szövetség elnöke nyújtotta be a javaslatot. Tájékoztatnám képviselő urat, hogy nem, a Kézilabda Szövetség elnökének nincsen ilyen jogköre; a magyar Országgyűlésben csak a magyar Országgyűlés képviselői, illetve a kormány nyújthatnak be törvényjavaslatot, éppen ezért ezt a törvényjavaslatot a Fidesz-frakció vezetője, két frakcióvezető-helyettese, illetve a Törvényalkotási bizottság alelnöke nyújtotta be, és nem véletlenül. [[Folytatás 206/2-ben!]] 2018-2022. országgyűlési ciklus Budapest, 2021. június 1. kedd 206/2. szám Országgyűlési Napló Érdekes az a helyzet is, hogy ha bekerül egy javaslat, akkor önök meg szokták kérdezni, hogy miért most. Ez mostanában lehet ilyen divat. Hát, valamikor be kell kerülnie. Mi indokolja, hogy most kerüljön be? Most nyújtottuk be, az indokolja egyébként alapvetően. De ha szabad egy kicsit elkalandoznom és direkt azért, hogy ne bántsak meg senkit , hadd mondjak el egy külföldi példát a labdarúgásból. Mondtam az elején, hogy a labdarúgásra az, hogy a szövetség létrehoz játékosügynökséget, nem tud vonatkozni, mert az UEFA előírásai ezt tiltják. Tehát azért hozok direkt ilyen példát, hogy ne magyar példa legyen, de lehetne felsorolni számtalan magyar példát is. Azt gondolom, hogy a labdarúgást szerető képviselőknek Mario Götze neve nem ismeretlen. A Dortmund nevelte egész életében. Ott lett világhírű játékos, ott lett világbajnok. Majd a Bayern München megvásárolta csak azért, hogy ne a Dortmundban focizzon, három évig ültette a kispadon, ezalatt a játékos leépült, nem lett válogatott, jelenleg, azt hiszem, a PSV Eindhovenben focizik, és a német labdarúgás egyik legnagyobb tehetségéből egy tucatjátékost sikerült csinálni. Javaslom minden képviselőtársamnak, gondolkozzon el, és a magyar sportban nem oly régen történt átigazolások kapcsán fedezze fel, hogy vane ilyen veszély. Szerintem az kifejezetten nem jó, ha ilyen megtörténhet. A játékos érdeke a legelső, és azért a játékos érdeke a legelső, mert annak a közösségnek, amit úgy hívnak, hogy Magyarország vagy magyar nemzet, az a legfontosabb, hogy egy igazán tehetséges játékos ki tudja bontakoztatni a tehetségét, hogy válogatott legyen, és minél több sikert okozzon ennek az országnak. Azt gondolom, hogy a sportági szakszövetségeknek nyilvánvalóan ez az érdeke, hiszen ezért csinálják. De hozzáteszem, nem kötelező ilyen ügynökséget csinálniuk, nincsen benne a törvényjavaslatban, hogy kötelező; megtehetik, ha úgy gondolják, hogy a jelenleg működő rendszerük nem tökéletes. [[15.10]] Ha a vízilabdában minden tökéletes, akkor szerintem a Vízilabda Szövetség nem fog ilyet létrehozni. Félek tőle, hogy ott sem minden tökéletes, de ezt készséggel elismerem, Steinmetz képviselő úr azt a világot nálam valószínűleg százszor jobban ismeri, tehát nem szeretnék se pró, se kontra érvelni amellett, hogy jól működike a jelenlegi rendszer vagy nem. De ha jól működik, akkor azt viszont bátran mondhatom, hogy senki nem akarja megváltoztatni. Ha én jól figyeltem az ellenzéki hozzászólásokat, márpedig igyekeztem figyelni, azt senki nem vitatta, hogy azt, hogy a játékosügynökök, a menedzserek egyébként sportszakmai tevékenységet folytassanak, tehát ez alá a rendelkezés alá kerüljenek, és így a szakszövetségeknek legyen ellenőrzési, fegyelmi és a többi joga, ha én jól értettem, ezt mindenki támogatta. Egyetlenegy dologban volt vita, hogy hozhassanake létre a szakszövetségek ilyen játékosügynökséget, nonprofit játékosügynökséget, vagy ne. Ennek kapcsán volt néhány felvetés. Mesterházy képviselő úr kérdezte, hogy a versenyszabályozás európai uniós szabályainak ez megfelel-e. A mi véleményünk szerint igen; igyekeztünk ez ügyben egyeztetni. Sajnos, az a javaslat, hogy kizárólagossága legyen a szövetség által létrehozott menedzserügynökségnek, az nem felelt volna meg a versenyjogi szabályoknak, éppen ezért a javaslat ilyet nem is tartalmaz. Egy menedzserügynökség az, amit nonprofit jelleggel a szövetség létrehozhat. Bármelyik sportoló bármelyik ügynökséghez csatlakozhat, bárki lehet az ügynöke. Senki nem írja elő neki azt, hogy csak a szövetség ügynökségéhez csatlakozhat. Egy dolgot mond a javaslat még, hogyha az ügynök azért, mert nem vette igénybe a nonprofit szolgáltatás lehetőségét a játékos, kap ezért egy csomó pénzt egyetértek egyébként, helyes, ezért csinálja, a piacról él , akkor annak egy részét fizesse be a szövetségbe, és ebből a pénzből egyébként további utánpótlás-nevelésre, illetve a szülőknek adjon támogatást, Hajdu képviselő úr; azoknak a szülőknek, önnek igaza van, akik rengeteget áldoznak időben, energiában és bizony pénzben is azért, hogy egy gyermek eljuthasson az élsportoló szintre. Steinmetz képviselő úr valahogy úgy fogalmazott, hogy beismertük, amit ő már régen mond, hogy az utánpótlás-nevelés veszteséges Magyarországon. Én ezt készséggel beismerem, de nem is az a lényege, hogy nyereséges legyen. [[Dr. Steinmetz Ádám: Minőségében kell…]] Pénzről volt szó, tehát ezt nem tudom minőségként kezelni… [[Dr. Steinmetz Ádám: A jegyzőkönyvet nézze meg…]] Én azt gondolom, hogy az utánpótlássportba fektetett pénz a lehető legfontosabb pénz. Nyilvánvalóan mindannyian tudjuk, tízezer vagy sok ezer labdarúgópalántából maximum néhány tíz élsportoló lesz, ugyanez igaz a vízilabdára, a kézilabdára, a röplabdára. De az, hogy az a sok ezer gyerek mozog, hogy rendszeresen edzésre jár, hogy fegyelmet tanul, hogy részt vesz a csapatsportban, ahol megtanulja egyébként, hogy harcolni kell, de megtanulja a szolidaritást, a csapatösszetartást, a szabályokat, de mellette a csibészséget is, mert a sportban, különösen a labdajátékokban, mindenre szükség van, de mindezt úgy, hogy a szabályokat betartjuk, ennél fontosabb adományt egy gyermeknek nagyon nehezen tudunk adni. Tehát ha félreértettem képviselő urat, akkor elnézést, én semmiképpen nem tartom azt egyébként hibának, hogy egy utánpótlásrendszer teljesen lényegtelen, hogy melyik sportágról beszélek nem nyereséget termel, mert a gyermeknek hatalmas nyereséget ad. Felvetődött az ellenérdekeltség, talán szintén Steinmetz képviselő úr fogalmazta meg. Én nem látok ellenérdekeltséget egyébként, de volt egy olyan mondata, amit ha alaposabban átgondol, akkor szerintem nem mondott volna. Talán úgy hangzott, hogy majd az a játékos nem lesz válogatott, aki nem a szövetségi menedzserirodához tartozik? Képviselő úr, gondolom, ön ismeri Märcz Tamást. Ön el tudja képzelni, hogy adódhat olyan helyzet, amiben Märcz Tamás elfogadna egy olyan szituációt, hogy nem ő állítja össze a magyar válogatottat, hanem megmondja neki valaki? Szerintem biztosan nem. El tudják képzelni, hogy Elek Gábor, mondjuk, nem az alapján fogja összeállítani a magyar válogatottat, hogy kik a legjobb játékosok, hanem a szövetség majd mond neki valakit? Itt végtelenül komoly, tisztességes, hozzáértő emberekről beszélünk. Az más kérdés, hogy a szövetségeknek sem lenne nyilvánvalóan ilyen szándéka, de tételezzük már föl Märcz Tamásról, hogy egy egyenes, gerinces ember, aki soha, soha a büdös életben nem engedné, hogy bárki beleszóljon abba a munkába, amit egyébként ő végez. Gondolom, ebben egyetértünk, képviselő úr. Bocsánat, még két dolgot szeretnék mondani, aztán be is fejezem. Arról nem beszéltünk, hogy senki nem kényszeríti a játékosokat semmilyen ügynökségbe. Tehát az szerepel a javaslatban, hogy ha ő saját maga önállóan végzi az átigazolását, akkor semmilyen pénzeszközt nem szükséges befizetnie, teljesen szabadon dönthet. A szövetség számára befizetett pénz csak és kizárólag a menedzseri díjból annak egy részéből, amit a későbbiekben kormányrendeletben kell szabályozni folyik be. Ha valaki, mert az édesapja, mondjuk, tehetséges vagy felkészült, saját maga intézi ezt, nyugodtan megteheti, és semmiféle hátrány nem éri semmiféle! Többen mondták, hogy az állami szerep erősödik. Ebben az ügyben, tisztelt képviselőtársaim, az állami szerep az, amit most lefolytatunk, és itt vége is van. Hozunk egy törvénymódosítást, ennél többet az állam nem kíván tenni. A sportágai szakszövetségek nem az állam részei, nincsenek állami irányítás alatt, nincsenek állami befolyás alatt. Ezek önálló szervezetek, a sportág érdekeit néző szervezetek. Tehát semmiféle állami befolyás nem erősödik ezzel. Én tényleg becsülettel igyekeztem, merthogy a javaslat is szerintem teljesen szakmai, és semmiféle politikai motivációja nincsen, a feltett kérdésekre őszintén, tisztességgel válaszolni. Én bízom benne, hogy ellenzéki képviselőtársaim ezt hasonlóan fogadták, és meg tudtam önöket győzni ennek a javaslatnak a támogathatóságáról, és kérem önöket, természetesen kormánypárti képviselőtársaimmal együtt, hogy ezt a javaslatot a parlamentben a határozathozatalokkor támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország és a Tádzsik Köztársaság között létrejött kiadatási egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslat, valamint a Magyarország és a Tádzsik Köztársaság között létrejött, az elítélt személyek átszállításáról szóló egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslat együttes általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztések T/16361., valamint T/16362. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Elsőként megadom a szót Völner Pál úrnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, miniszterhelyettesnek, a beszámoló előterjesztőjének. Miniszterhelyettes úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat célja a Magyarország és a Tádzsik Köztársaság között létrejött kiadatási, valamint átszállítási egyezmény kihirdetése, amely a két ország közötti kiadatási eljárás, valamint az elítélt személyek átszállítására vonatkozó eljárás jogi kereteit teremti meg. A kiadatási egyezmény meghatározza a kiadatási bűncselekmények körét, a kiadatás megtagadásának kötelező és mérlegelhető okait, rögzíti a kiadatási kérelmek megküldésére és fogadására kijelölt központi hatóságokat, a kiadatási kérelem tartalmi elemeit és kötelező mellékleteit, valamint rendezi a harmadik állam részéről történő továbbadás, illetve a kiadatási kérelmek ütközésének eseteit. Az egyezmény rendelkezik a specialitás elvének érvényesüléséről, az ideiglenes letartóztatásról, a személy átadásáról, illetve annak elhalasztásáról, a feltételes kiadatás intézményéről, valamint az átmenő szállításról. [[15.20]] Az egyezmény tartalmazza továbbá a tárgyak átadásáról, a költségviselésről, az adatvédelemről, a más nemzetközi szerződésekhez való viszonyról és a vitarendezésről szóló rendelkezéseket. Az átszállítási egyezmény célja Magyarország és a Tádzsik Köztársaság között az elítélt személyek átszállítására vonatkozó szabályok megállapítása annak érdekében, hogy az elítéltek társadalomba történő visszailleszkedésének elősegítése céljából saját államukban tölthessék le végrehajtandó büntetésüket. Az egyezmény meghatározza az elítélt személyek átszállításának feltételeit, az eljárás lefolytatása érdekében megküldendő iratokat, rögzíti az átszállítási kérelmek megküldésére és fogadására kijelölt központi hatóságokat, az átadás szabályait, az átvett büntetés végrehajtásának szabályait, rendezi a tájékoztatási kötelezettségre vonatkozó szabályokat a felek között, valamint az elítélt személy irányába. Az egyezmény rendelkezik az átmenő szállításról, a nyelvhasználatról, a költségek viseléséről, a más nemzetközi szerződésekhez való viszonyról és a vitarendezésről. Az egyezmények kihirdetését törvényben szükséges megtenni, mivel az állampolgárok alapvető jogait és kötelezettségeit is érintő kérdésekben kell állást foglalni. Az egyezményekben nem szabályozott kérdésekben a nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló 1996. évi XXXVIII. törvény rendelkezései az irányadók. Az egyezmények csak akkor léphetnek hatályba, ha a részes államok saját nemzeti joguknak megfelelően kihirdetik az egyezmények rendelkezéseit. Tisztelt Országgyűlés! Kérem a tisztelt képviselőket, hogy a fentiekre tekintettel fogadják el a törvényjavaslatokat. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Most vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Tiba István képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Tizenegy évvel ezelőtt indította el Magyarország Kormánya a keleti nyitás politikáját. Az elmúlt években a gazdasági és kulturális együttműködés számos területen bizonyította ezen új irány sikerességét. A keleti nyitás egy nagy potenciállal bíró területe a közép-ázsiai országokkal történő együttműködés. Az elmúlt évben a koronavírus-járvány következtében a világkereskedelem visszaesésének ellenére Magyarország 3 százalékkal növelte például a Türk Tanács országaival történő gazdasági együttműködést. A magyar diplomácia eredménye, hogy az elmúlt hónapokban is számos kétoldalú megállapodás született a térség kormányai és Magyarország között. Tádzsikisztán és hazánk jövőre ünnepli diplomáciai kapcsolatai felvételének 30. évfordulóját. Az ország piaca nagy lehetőség a magyar vállalatok számára, gondolok itt a vízgazdálkodásra, az élőállat-kereskedelemre vagy a gyógyszeriparra. Üdvözlendő, hogy az ehhez szükséges személyes jelenlét biztosítására Magyarország idén áprilisban konzulátust nyitott Dusanbéban. Az Európai Unió tagjaként fontos szerepünk lehet a jövőben abban, hogy Közép-Ázsia, ezen belül Tádzsikisztán és az Unió több területen is fűzze szorosabbra együttműködését. Támogatjuk, hogy Tádzsikisztán kapja meg az Uniótól a legnagyobb gazdasági és kereskedelmi kedvezményeket. A gazdasági lehetőségeken túl Európa számára rendkívül fontos, hogy a közép-ázsiai országok sikerre vigyék a terrorizmus és a szélsőséges ideológiákkal szembeni küzdelmet. A kiváló gazdasági, államközi együttműködéseken túl sajnos felmerülhetnek olyan egyéni büntető ügyek, amelyek kölcsönös kiadatási vagy átszállítási egyezmények nélkül bizony hosszú évekig zajló jogi konfliktusokat okozhatnak országaink között. A kiadatási egyezmény megkötése kiadatási kötelezettséget teremt a Tádzsik Köztársaság és Magyarország között, és egyértelműen szabályozza a kiadatás feltételeit, elősegítve ezzel a nemzetközi bűnözés elleni hatékonyabb fellépést. Az egyezmény egyes cikkei megfelelnek a modern kiadatási egyezmények nemzetközileg elfogadott rendelkezéseinek, valamint a hatályos magyar jogszabályoknak. Az egyezmény meghatározza a kiadatási bűncselekmények körét, a kiadatás megtagadásának kötelező és mérlegelhető okait. Rögzíti a kiadatási kérelmek megküldésére és fogadására kijelölt központi hatóságokat, a kiadatási kérelem tartalmi elemeit és kötelező mellékleteit. Rendezi a harmadik állam részére történő továbbadás, illetve a kiadatási kérelmek ütközésének eseteit. Az egyezmény rendelkezik a specialitás elvének érvényesüléséről, az egyszerűsített kiadatásról, az ideiglenes letartóztatásról, a személy átadásáról, illetve annak elhalasztásáról, az ideiglenes kiadatás intézményéről, valamint az átmenő szállításról is. Tartalmazza továbbá a tárgyak átadásáról, adatvédelemről, a költségviselésről, a más nemzetközi szerződésekhez való viszonyról és a vitarendezésről szóló rendelkezéseket. Az átszállítási egyezmény szabályozza a két ország között a végrehajtandó szabadságvesztés büntetésre ítélt személyek átszállítására szolgáló eljárást, és meghatározza ennek kereteit. Az egyezmény alkalmazása egyszerűbbé és hatékonyabbá teszi majd a két ország viszonylatában a fenti eljárások lefolytatását, és ezzel elősegíti, hogy az egyik részes állam másik államban elítélt állampolgárai a megfelelő reszocializáció érdekében átszállításra kerülhessenek az állampolgárságuk szerinti államba. Az egyezmény egyes cikkei megfelelnek a modern átszállítási egyezmények nemzetközileg elfogadott rendelkezéseinek, valamint a hatályos magyar jogszabályoknak. Az egyezményben Magyarország és a Tádzsik Köztársaság kötelezettséget vállal arra, hogy az egyezményben meghatározott feltételek teljesülése mellett együttműködnek az elítélt személyek átszállítása terén. Az egyezmény meghatározza az átszállítás feltételeit, az eljárás lefolytatása érdekében továbbítandó dokumentumok körét. Az egyezmény szabályozza az átszállítás egyes felekre gyakorolt hatását, az ítélet átalakítását, az egyes felek tájékoztatási kötelezettségeit, valamint költségviselési és adatvédelmi szabályokat tartalmaz. Mindkét egyezmény alkalmazása tehát egyszerűbbé és hatékonyabbá teszi majd a két ország viszonylatában a büntetőeljárások lefolytatását, illetve a kiszabott szabadságvesztés büntetés végrehajtása érdekében a személyek kiadatására szolgáló eljárást. Magyarország és Tádzsikisztán között a fent említett esetek egyértelmű és hatékony kezelése érdekében a Fidesz országgyűlési képviselőcsoportja támogatja az előttünk fekvő két törvényjavaslat elfogadását. Tisztelettel kérem képviselőtársaimat, hogy ők is támogassák mindkét törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy kiadatási és egy átszállítási egyezmény fekszik most az Országgyűlés asztalán. Hogy miért is fontos ez, miért is fontos a kiadatás? Láttuk régen azokat a példákat a régebbi időszakban, amikor nem volt egy-egy államnak a másikkal kiadatási egyezménye, hogy milyen könnyen el tudtak szökni a büntetés elől azok a személyek, akiket egy adott országban elítéltek vagy elítéltek volna, amennyiben el tudták volna őket fogni. Nyilván egy olyan országban kerestek sokszor menedéket, amivel nem volt kiadatási egyezmény. Ez szépen lassan megszűnik az egész világon, és minden állammal vagy nagyon sok állammal van már kiadatási egyezményünk, illetve egyébként is meg lehet oldani, de diplomáciai és nemzetközi bonyodalmakkal jár a kiadatás, és annak az eredménye sokszor bizonytalan. A jogi kereteket ennek is meg kell adni, és itt jelenleg ez a két egyezmény, ami előttünk fekszik, erre szolgál, hogy ennek a jogi kereteit megadja. Nagyon fontos, hogy valóban, ezek a keretek átláthatóak legyenek, és mind a két fél számára teljesen nyílvánvalóak legyenek, egyformák legyenek, és azonos feltételeket nyújtsanak. Azt gondolom, hogy ezzel a kiadatási egyezménnyel, illetve átszállítási szerződéssel ez meg fog valósulni. Mire vállalnak kötelezettséget a felek? Hogy kiadják egymásnak azokat a személyeket, akik ellen a megkereső fél igazságügyi hatóságai büntetőeljárást folytatnak. [[15.30]] A kiadatásnak akkor van helye, ha a fél törvényei értelmében szabadságvesztéssel büntetendő, tehát a megkeresett fél törvényei értelmében szabadságvesztéssel büntetendő, és a büntetési tétel legalább egy év vagy annál súlyosabb. De nyilván vannak kivételek is, ilyenek például a politikai bűncselekmények. Nyilvánvaló, hogy a politika más egyik országban, más másik országban, és a politikai jellegű bűncselekményeknél, ha ebbe is belemennénk ott is a kiadatásba, akkor bizony nagyon érdekes és nagyon visszás helyzetek alakulhatnának ki. Különösen, ha picit betekintünk Tádzsikisztánnak a történelmébe, a múltjába vagy a nemrégmúltjába, akkor láthatjuk azt, hogy bizony ott még a nemrégi időben súlyos polgárháború volt, hiszen Tádzsikisztán a Szovjetuniónak volt tagállama korábban, és a Szovjetunió megszűnésével lett önálló állam Tádzsikisztán. Abban a pillanatban gyakorlatilag, ahogy az önállósága megvalósult, polgárháború tört ki, ami öt éven keresztül zajlott. 1992-től 1997-ig zajlott ez a polgárháború, és bizony ennek a folyományaként még azért megfigyelhető az, hogy politikai üldöztetések is voltak az országban. Ennek következtében nagyon sokan el is menekültek Tádzsikisztánból. Itt különösen a nem muszlim vallású állampolgárok tekintetében fordult elő ez a menekülés, és bizony nagy számban mentek el Oroszországba, illetve más államokba is, főleg, mint említettem, a nem muszlim vallásúak. És bizony gyakori volt a megtorlás is, politikai perek is előfordultak, és ezért is nagyon fontos az, hogy a politikai elítéltekre ne vonatkozzon vagy a politikai büntetőeljárásokra ne vonatkozzon a kiadatás. Bár említettem Tádzsikisztán történelmét, még egy picinyke kis érdekesség: ez az ország is egy ütközőország volt, kicsit hasonlatos Magyarországhoz. Magyarország is itt Európában középen, Kelet és Nyugat határán nagyon sokszor az átvonuló seregek, a különböző érdekek ütközésében állt. Kicsit hasonlatos Tádzsikisztánnak is a helyzete Magyarországéhoz, hiszen Tádzsikisztán pedig Kínának és a Közép-Közel-Keletnek az ütközőzónájában, elsősorban az arab államok, illetve Perzsia ütközőrészében volt található, és ezért gyakran váltott ez az ország úgymond uralmat is, hogy éppen keletről vagy nyugatról érkezett, aki meg akarta hódítani ezt a területet. Éppen egy nagy csatában sikerült eldönteni 751-ben hát, ez már elég régen volt , a Talas folyó melletti csatában, ahol is Kína kikapott, és elvesztette a hegemóniáját ebben az övezetben. Innentől kezdve teljes mértékben arab, illetve perzsa-mongol befolyás alá került, és a kínai hegemónia kikerült ebből a területből. Valahol itt, 751-ben dőlt el az, hogy hová fog tartozni. Nyilván ez meghatározza azt is, hogy milyen vallású lett az ország, nyilván muszlim vallású, 85 százaléka a lakosságnak szunnita vallású, 5 százaléka pedig síita vallású. Itt is vannak problémák egymás között, tehát a síiták és a szunniták között, sőt a síita kisebbség szeretne az országtól is elszakadni és önálló területet létrehozni. Nyilván ezek is okozzák azt, hogy adott esetben ezek politikai perekben is megnyilvánulhatnak, és ezért is szükséges az, hogy a politikai perek, a politikai jellegű bűncselekmények kikerüljenek a kiadatás hatásköréből. A Fidesz vezérszónoka beszélt arról is, hogy milyen fontosak a gazdasági kapcsolatok a két ország között, Magyarország és Tádzsikisztán között. Nem erősek ezek a szálak, és önmagában a tádzsik gazdaság sem túl veretes, hiszen a Szovjetunió egyik legszegényebb tagállamának számított, és az egy főre eső nemzeti jövedelem is itt volt az egyik legkisebb a Szovjetunió tagállamai között. Megjegyeztem, hogy Tádzsikisztán a legdélibb vagy a második legdélibb tagállama volt a Szovjetuniónak. Mindez következik abból is, hogy különleges földrajzi helyzete van, és amit viszont történelemből tudok párhuzamokat mondani, a földrajzban nagyon nehéz párhuzamot vonni a két ország között, hiszen pontosan Magyarország ellentétje: ezer méter alatti területe Tádzsikisztánnak mindösszesen 7 százalék, az összes többi ezer méter fölött van, sőt az országnak több mint a fele 3 ezer méter fölötti hegyekben található. Tehát azért láthatjuk, hogy nem éppen a mezőgazdaságra legalkalmasabb terület az, ami 3 ezer méter fölött van. Itt nyilván a Pamír a leghíresebb és legismertebb hegység, aminek már gyakorlatilag 7500 méter a legmagasabb csúcsa, ami Tádzsikisztánban található. A közép-ázsiai fekvéséből is fakadóan, illetve a környező sivatagos területekből is fakad az, hogy kevés a vízkészlete. Erről korábban Tiba István képviselő úr vezérszónoklatában beszélt, hogy akár a vízügyek területén is tud együttműködni a két ország, ez egy fontos lehetőség, hiszen vízben nagyon szegény az ország, mezőgazdaságra az országnak csak a 7 százaléka alkalmas, a többi erre alkalmatlan. Tehát nyilván a kereskedelem fejlődése, az élelmiszerexport Magyarországról, tehát mindenfajta ilyen jellegű fejlesztés nagyon fontos lehet a jövőben, hiszen Tádzsikisztán az élelmiszerkészletének a 70 százalékát külföldről szerzi be, tehát importból. Ez is egy kitörési pont a két ország kereskedelmi kapcsolatában, és ezért is fontos lépés az, hogy folyamatosan fejlődik a két ország kapcsolata, ami megnyilvánul jelen pillanatban a kiadatási és az átszállítási egyezményben is. Még egy dolgot szeretnék megemlíteni, ez pedig, hogy megjelenik a diszkrimináció tilalma, ha diszkriminációt vél az egyik ország, akkor a kiadni kért személyt nem adja ki, főleg, ha faji hovatartozás, vallás, nemzetiség vagy politikai meggyőződése miatt folytatnak ellene büntetőeljárást. Ezt már említettem is, ezzel kapcsolatban a muszlim többséget, illetve a muszlim valláson belüli különbözőséget és az ellentéteket a síiták és a szunniták között. Ezek is arra adnak lehetőséget, hogy akár vallási szinten is legyen megkülönböztetés egymás között, nyilván ebbe a magyar állam nem kíván semmilyen formában beavatkozni. Illetve még a nemek közötti megkülönböztetésről is egyetlenegy mondatot érdekességképpen: Tádzsikisztánban a nőknek, a lányoknak a 25 százaléka sajnos még az általános iskolát sem tudja elkezdeni, mert a társadalmi tradíció, nemek közötti megkülönböztetés, illetve a hatalmas szegénység az oka, hogy a gyerekeket, a lányok egy jó részét nem íratják be iskolába, és ezért a lányok 25 százaléka nem jut el, nem vesz részt semmilyen iskolai oktatásban. Ez is egy súlyos probléma, és ez is a szegénységnek a fokozódását hozhatja a jövőben is. Reméljük, hogy ebben is változás lesz akként, hogy még jobban kötődik akár Magyarországhoz, akár az Európai Unió tagállamaihoz Tádzsikisztán még több formában; az azt fogja jelenteni, hogy véleményem szerint Tádzsikisztán területén is ez a fejlődés még nagyobb fokban meg fog indulni, és ezeket fel fogják számolni a közeljövőben. Természetesen a Jobbik Magyarországért Mozgalom mindkét egyezményt támogatja. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, az Igazságügyi bizottság elnökének, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, elnök úr!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország és a Tádzsik Köztársaság között létrejött kiadatási egyezmény szabályozza a két ország között a büntetőeljárás lefolytatása, illetve jogerősen kiszabott szabadságvesztés büntetés végrehajtása érdekében személyek kiadatására szolgáló eljárást, és meghatározza ennek kereteit. Az egyezmény alkalmazása egyszerűbbé és hatékonyabbá teszi majd a két ország viszonylatában a kiadatási eljárások lefolytatását, és elősegíti a nemzetközi bűnözés elleni hatékonyabb fellépést. Az egyezmény egyes cikkei megfelelnek a modern kiadatási egyezmény nemzetközileg elfogadott rendelkezéseinek, valamint a hatályos magyar jogszabályoknak is. A kormány 1143/2001. kormányhatározata megadta a felhatalmazást az egyezmény szövegének végleges megállapítására, illetve aláírására. Az egyezmény aláírására 2021. április 7-én került sor Dusanbéban. A KDNP parlamenti frakciója támogatja a Magyarország és a Tádzsik Köztársaság között létrejött kiadatási egyezmény kihirdetéséről szóló T/16361. számú törvényjavaslatot. [[15.40]] Tisztelt Hölgyem és Uraim! A Magyarország és a Tádzsik Köztársaság között létrejött, az elítélt személyek átszállításáról szóló egyezmény szabályozza a két ország között a végrehajtandó szabadságvesztés büntetésre ítélt személyek átszállítására szolgáló eljárást, és meghatározza ennek kereteit. Az egyezmény alkalmazása egyszerűbbé és hatékonyabbá teszi majd a két ország viszonylatában a fenti eljárások lefolytatását, és ezzel elősegíti, hogy az egyik részes állam másik részes államban elítélt állampolgárai átszállításra kerülhessenek az állampolgárságuk szerinti államba. Az egyezmény egyes cikkelyei megfelelnek a modern átszállítási egyezménynek, a nemzetközileg elfogadott rendelkezéseknek, valamint a hatályos magyar jogszabályoknak. A kormány ugyancsak az 1142/2021-es kormányhatározatával megadta a felhatalmazást az egyezmény szövegének végleges megállapítására és aláírására. Az egyezmény aláírására e vonatkozásban is 2021. április 7-én került sor Dusanbéban. A KDNP parlamenti frakciója támogatja az egyezmény kihirdetéséről szóló T/16362. számú törvényjavaslatot is. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Az előterjesztéseket támogatjuk.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most mivel kétperces felszólalásra senki nem jelentkezett az első szólásra jelentkező független képviselő következik. Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Tádzsikisztán és Magyarország közötti kiadatási és átszállítási egyezményt tárgyalja az Országgyűlés, amely természetesen abba a megállapodássorozatba illeszkedik, hogy Magyarország igyekszik a világon minden országgal kiadatási egyezményeket kötni tekintettel arra, hogy a globalizált világban igen jelentős azon büntetőeljárások száma, amikor is egy, az adott országban folyó büntetőeljárástól távoli vagy más országból származó polgár a büntetőeljárások terheltje. Tádzsikisztán egy közép-ázsiai ország és szovjet utódállam, 1991-ben nyerte el függetlenségét, és az ókorban a Perzsa Birodalom része volt, ily módon a tádzsik nyelv a perzsa nyelv egyik nyelvjárása, és az üzbég, valamint az orosz nyelv behatásával természetesen változatosabbá vált ez a nyelv, de alapvetően mégiscsak a perzsa kultúrkörbe és nyelvkörbe tartozó nyelvről beszélünk, és a társadalom is inkább a perzsa kultúrkörbe tartozik. Aztán persze az évszázadok, évezredek során mindenfajta birodalom sikerült meghódítsa ezt a területet, ’17-től szovjet uralom alá került, és a ’91-es önállóvá válásáig, függetlenné válásáig szovjet tagköztársaság volt. Itt, ebben az országban a legalacsonyabb az egy főre jutó GDP a szovjet utódállamok közül, Tádzsikisztán nagyon komoly gazdasági nehézségekkel küzd, a társadalmi viszonyrendszer, hiába ’91 óta független, azért nem nagyon tudott a demokratikus és az emberi jogokat és a polgári jogegyenlőséget hirdető szemléletnek megfelelni. Az, hogy ’92-től Rahmanov vezeti az országot, elég sajátságos választási eljárásokat követően, az önmagában mutatja, hogy ez a társadalom sem tudott igazából a nyugati polgári demokrácia útjára lépni, csak formálisan. És akkor nem is beszélnék arról, amit Gyüre Csaba képviselőtársam már elmondott a feudális társadalmi viszonyokról. De természetesen míg élünk, remélünk, és reméljük azt, hogy a Tádzsik Köztársaságban, Tádzsikisztánban is a mai modern világ kihívásainak megfelelő és a szabad és független állampolgári joggyakorlás útjára térő országot tisztelhetünk. A kiadatás egy fontos nemzetközi jogi jogintézmény, de azt kell mondanom, soha nem tekinthetünk el az elmúlt tizenegy évben megtörtént két nagyon durva nemzetközi kiadatási kérdéstől, az egyik az azeri baltás gyilkos ügye, a második pedig a macedón miniszterelnök magyarországi dugdosása. Ezek az egyezmények azért születnek, mert azt várjuk mindkét országtól, akár a kiadótól, akár a fogadótól vagy az átszállítás egyik vagy másik szereplőjétől, hogy nemcsak a jogszabály és az egyezmények szellemiségét teszik magukévá, hanem a másik fontos dolog, hogy a másik oldalt nem csapják be, nem verik át. A baltás gyilkos ügyében nem volt kétséges egy pillanatig sem a kiadatás előtt, hogy Azerbajdzsánba hazatérve ez az ember szabad ember lesz, sőt hősként tisztelték azért, mert egy örmény iskolatársát baltával agyonverte, és pontosan tudtuk, hogy az az ország ezt az embert egy pillanatig sem fogja börtönben tartani; ily módon egy kiadatási egyezmény és az Igazságügyi Minisztérium eljárása adott lehetőséget arra, hogy egy gyilkos szabadlábra kerüljön, és hősként élhessen eredeti hazájában. A másik kérdés a macedón miniszterelnök ügye, ahol a magyar kormány megtette azt, hogy arra való hivatkozással, hogy politikai okból áll büntetőeljárás alatt a macedón miniszterelnök, illetőleg mindenféle formai kifogásokkal éltek a macedón kormány kérése ellenére, így ez az ember Magyarországon a magyar polgárok között háborítatlanul bujkál ahelyett, hogy alávetné magát a büntetőeljárásoknak, amelyek hazájában vele szemben állnak. Ezeknek semmifajta politikai színezete nincs, ezek egyszerű köztörvényes bűncselekmények. Ily módon csak remélni tudom, hogy a Tádzsik Köztársasággal megkötött kiadatási egyezményünknek sem az lesz a sorsa majd, hogy akár tádzsik, akár magyar viszonylatban akár a tádzsik kormány, akár a magyar, vagy az igazságszolgáltatások visszaéljenek azokkal a lehetőségeikkel, amelyek tulajdonképpen lábbal tiporják az ilyenfajta egyezmények szellemiségét és az egyezmények által elérni kívánt célt. Az teljesen természetes, hogy meg fogom szavazni ennek az egyezménynek a ratifikálását, hiszen ez Magyarország érdeke. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem képviselőtársaimat, kívánnake még felszólalni a napirendi pontunk kere-tében. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az együttes általános vitát lezárom. Megkérdezem a miniszterhelyettes urat, kíváne válaszolni. [[Dr. Völner Pál nemet int.]] A miniszterhelyettes úr jelzi, hogy nem kíván reagálni. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a veszélyhelyzettel összefüggő átmeneti szabályokról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/16367. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Orbán Balázs úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Miniszterhelyettes úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Minden demokratikus jogállam esetében előfordul, hogy az állam olyan helyzettel találja magát szemben, amelyet a normál működés rendjében nem tud kezelni. Magyarország Alaptörvénye is rendelkezik az ilyen helyzetekben alkalmazható eljárási szabályokról, az úgynevezett különleges jogrend bevezetéséről. Ezen különleges jogrendi helyzet sajátossága, hogy olyan társadalmi, természeti jelenségek esetén engedi meg a normálistól eltérő állami működési rend bevezetését, amikor úgynevezett védett alkotmányos érték, például emberi élet, egészség vagy vagyonbiztonság tömeges veszélybe kerül, és ezek a veszélyek más módon, az állam normál működési rendjében nem háríthatók el. A koronavírus-járvány eddig példátlan kihívás elé állította hazánkat és a világ valamennyi országát is. A hagyományos eszközök és megoldások helyett a járványügyi helyzetnek megfelelően valamennyi államnak speciális intézkedéseket kellett hoznia, hogy sikerrel léphessen fel a válsághelyzet kezelése érde-kében, így hazánk is ennek megfelelően, a különleges élethelyzethez igazodva alakította ki a szabályozását. Magyarország Kormánya 2020. március 11-ével az Alaptörvény 53. cikk (1) bekezdése alapján a veszélyhelyzet kihirdetéséről szóló kormányrendelettel úgynevezett különleges jogrendi állapotot hirdetett, 2020. március 30-án pedig szintén az Alaptörvény rendelkezéseinek megfelelően kérte a veszélyhelyzet meghosszabbítását az Országgyűléstől. [[15.50]] Az így alkotott törvény lehetővé tette, hogy a kormány abban az esetben is megalkothassa és hatályában fenntarthassa a rendkívüli rendelkezéseket tartalmazó újabb szabályait, ha az Országgyűlés bármely, a járvánnyal összefüggő okból nem ülésezik. A törvény ugyanakkor az Országgyűlést is felhatalmazta arra, hogy a kormánynak adott felhatalmazást bármikor visszavonhassa. A felhatalmazásoknak köszönhetően Magyarország Kormánya gyors és hatékony intézkedéseket tudott hozni. Több mint egy évvel későbbről visszatekintve azt tudjuk mondani, hogy eredményes volt a védekezés, a koronavírus elleni védekezés mind az élet- és az egészségvédelem, mind pedig a gazdaság és a munkahelyek megvédésének tekintetében. Hála a magyarok áldozatvállalásának és fegyelmezettségének, a járványt tavaly nyáron sikerült úgy visszaszorítani, hogy a 2020. évi LVII. törvénnyel a veszélyhelyzet megszüntetéséről is dönthetett az Országgyűlés. Mindemellett a jogbiztonság követelménye megkívánta, hogy a veszélyhelyzet megszűnése és a veszélyhelyzeti kormányrendeletek hatályvesztése ne történjen meg annak hiányában, hogy megfelelő átmeneti rendelkezések megalkotásra kerülnének, erről pedig a veszélyhelyzet megszűnésével összefüggő átmeneti szabályokról és a járványügyi készültségről szóló törvény gondoskodott. Sajnos a koronavírus-járvány már ősszel újult erővel, újabb hullámmal éreztette a hatását egész Európában. Az első hullámnál jóval intenzívebben támadó vírus elleni küzdelemben továbbra is az volt a célunk, hogy emberéleteket mentsünk meg, amihez gyors döntési és cselekvési képességre volt szükség. Ehhez ismételten az Országgyűlés felhatalmazását kellett kérnie a kormánynak. A második felhatalmazó törvény megalkotása idején már látható volt, hogy mi lehet a járvány leküzdésének kulcsa: már előrehaladott fázisban tartott a vakcinák engedélyezési eljárása. Így az első felhatalmazási törvénnyel szemben, amely az Országgyűlés általi visszavonásig biztosított a kormány számára különleges jogokat, és amely végül 99 napig volt hatályban, a második felhatalmazás idején már elérhető közelségbe került a járvány megállítása. Eszerint a törvény határozott időre biztosította ezt a felhatalmazást. A második felhatalmazó törvény megszavazását, 2020. november 11-ét követő hónapok bebizonyították, hogy a korábban elfogadott rendkívüli és átmeneti jogi keretek jól szolgálták a kormány által kitűzött célokat, amely az emberélet, az egészség megóvására, a gazdasági károk mérséklésére és a munkahelyek megvédésére irányult. A legfontosabb törekvésünk ekkor is az volt, hogy mielőbb magunk mögött hagyjuk a járvány időszakát, ezért a kormány a veszélyhelyzetben alkotott rendeletei hatályának meghosszabbítására tett javaslatot, amely felhatalmazás megadására az Országgyűlés a 2021. évi I. törvényt alkotta meg. Sajnálatos módon, ugyanúgy, ahogy a védekezés korábbi szakaszaiban, politikai viták terhelték ezeket a jogalkotási aktusokat, pedig teljesen egyértelmű volt már akkor is, és visszatekintve még inkább egyértelmű, hogy szükségesek és arányosak voltak a védekezéshez. Más országokban nem kísérték belpolitikai csatározások ezeknek a felhatalmazó törvényeknek a megalkotását. Ezt követően Magyarország Európa egyik legeredményesebb oltási programjával küzdött a koronavírus-járvány ellen. [[Dr. Lukács László György közbeszól.]] A magyar oltási stratégia olyannyira beváltotta a hozzáfűzött reményeket, hogy március 8-án a beoltottak száma meghaladta az egymillió főt, ez a szám március 30-án érte el a kétmillió főt, április 13-án hárommillió főnél tartottunk, április 30-án már négymillió főről beszéltünk, május 22-én pedig a beoltottak száma ötmillió főre emelkedett, így az oltásoknak köszönhetően a járvány harmadik hullámát is sikerült letörni. Mára a magyar emberek több mint 50 százaléka védett, és hazánk járványügyi szempontból ma védettebb és biztonságosabb országnak minősül, mint a szomszédaink vagy mint bármelyik nyugat-európai ország. A sikeres oltási terv végrehajtásának köszönhetően folyamatosan, fokozatosan, lépésről lépésre enyhítettünk a bevezetett szigorú védelmi korlátozásokon, így végre eljuthattunk oda, hogy a járvány előtt megszokott életünkhöz minél előbb és minél teljesebben visszatérhetünk. Ezen eredményeknek hála, a veszélyhelyzet megszüntetése ma már karnyújtásnyira van tőlünk, azonban a felelős jogalkotás újfent megköveteli, hogy a különleges jogrendben az életünk részévé vált szabályok egy része ne egyik napról a má-sikra kerüljön ki a jogrendszerből a veszélyhelyzet elmúltával, hanem fokozatosan, kellő felkészülési idő biztosítása mellett. Az asztalon fekvő törvényjavaslat célja, hogy a veszélyhelyzeti jogalkotás által az elmúlt hónapokban érintett tárgykörökben az Országgyűlés a jogbiztonság érvényesülése érdekében a veszélyhelyzet idején létrejött jogviszonyokat úgy szabályozza, hogy a szabályozási átmenet egyértelműen és kiszámíthatóan biztosított legyen. Ez a következő tárgyköröket érinti: igazságügyi alkalmazottak, bírák és ügyészek, illetve a bírósági és ügyészi szervezet esetében olyan szabályokat alkottunk korábban, amelyek lehetővé tették, hogy a veszélyhelyzet ideje alatt lejáró határozott idejű egyéni és testületi kinevezések és megbízások meghosszabbodjanak a veszélyhelyzet megszűnéséig. Hasonlóan más területen érvényesülő szabályokhoz, a veszélyhelyzet ideje alatt az igazságszolgáltatás rendszeréhez tartozó igazságügyi hivatásrendeket szabályozó törvények hatálya alá tartozó eljárásokban a veszélyhelyzeti szabályozás kiindulópontja főszabályként az volt, hogy az eljárások megindíthatók és folytathatók veszélyhelyzet idején is. Azonban ha az eljárás megindítása vagy folytatása akadályba ütközött, akkor mind a rendelkezésre álló határidő, mind pedig az eljárási cselekmények elvégzésére nyitva álló idő a veszélyhelyzet megszűnését követő napon újrakezdődik. A törvényjavaslat e rendelkezések továbbélését, illetve kivezetését hivatott szolgálni, a tavalyi kivezető törvényhez egyébként nagyon hasonló kodifikációs megoldással. A köztestületek mint a szakmagyakorlás önkormányzatisággal rendelkező önszervező és önszabályozó entitásai szintén jelentős kedvezményeket kaptak a veszélyhelyzetek idejére. Az eljárásjogi szabályokhoz hasonlóan a veszélyhelyzeti rendelkezések köztestületi ügyek esetében széles körben biztosították az elektronikus ügyintézést. Emellett ideiglenes jelleggel felhatalmazták a köztestületek vezető tisztségviselőit, hogy a járványhelyzetnek a köztestületi tagságra gyakorolt hatásainak elhárítása, mérséklése érdekében az irányadó szabályzati előírásoktól eltérjenek. Emellett a kinevezettek megbízatásának meghosszabbítására is sor került a veszélyhelyzet megszűntéig. A bemutatott könnyítések közül számos elemnek a veszélyhelyzettől függetlenül is van létjogosultsága, és a gyakorlatban alkalmazott és bevált elektronikus ügyintézési, illetőleg döntési mechanizmusok rendes jogszabályi előírásokká válása érdekében a törvényjavaslat átmenti az erre érdemes szabályokat a rendes jogszabályi előírások közé, valamint természetesen gondoskodik a csupán a járványhelyzet kezelése érdekében szükséges rendelkezések kivezetéséről. Tekintettel arra, hogy a polgári eljárásjogot érintő veszélyhelyzeti kormányrendeleti rendelkezések már a veszélyhelyzet ideje alatt megteremtették a normális ügyintézéshez történő fokozatos visszatérés szabályait, a törvényjavaslatnak csupán a polgári eljárást érintő egyik aspektusról szükséges rendelkeznie. A törvényjavaslat csupán a perfelvétel lebonyolítására vonatkozóan állapít meg a polgári perrendtartásról szóló törvényben foglaltaktól eltérő rendelkezéseket annak érdekében, hogy ha a bíróság már a szigorított védekezés ideje alatt írásban megkezdte a perfelvétel lefolytatását a felek nyilatkozattételre történő felhívásával, úgy írásban le is zárhassa a perfelvételt. Annak érdekében, hogy azon nehéz helyzetben lévő állampolgár adósok, akik amúgy is a legsúlyosabban érintettek voltak a járványhelyzetben, ne kelljen még a lakhatásuk miatt is aggódniuk, a veszélyhelyzet idejére bevezetésre került szabályok szerint nem lehet intézkedni a lakóingatlanok árverezése és az ingatlanok kiürítése iránt. E szabályok továbbélését biztosítja a törvényjavaslat annak érdekében, hogy ezen természetes személy adósok lakóingatlanának árverezésére, kiürítésére csupán a veszélyhelyzet megszűnését követően kerülhessen sor. A törvényjavaslat elektronikus úton megkötött pénzügyi szolgáltatási szerződésekre vonatkozó szabályozása az elektronikus hírközlő eszközzel, illetőleg elektronikus ügyfélazonosító rendszer útján megkötött pénzügyi szolgáltatási szerződéshez kapcsolódó jognyilatkozatokat teljes bizonyító erejű okiratként ismeri el, és megteremti annak garanciális feltételeit. A veszélyhelyzeti szabályok változatlan fenntartásával tehát a törvényjavaslat hozzájárul a széles körben elterjedt videobanki és internetbanki szolgáltatások használatához, amely hosszú távon elősegíti a digitalizációs törekvések megvalósulását a pénzügyi-banki szektorban. Tisztelt Országgyűlés! A koronavírus-járvány közvetlen vagy közvetett módon kedvezőtlen hatással volt egyes gazdasági szektorokra. [[16.00]] A gazdasági tevékenység időleges szüneteltetése tartós bevételkiesést vont maga után, időleges piacvesztést, pénzügyi egyensúlyzavar következett be egyes vállalkozásoknál. Megítélésünk szerint a magyar gazdaság újraindításának egyik feltétele, hogy a vállalkozások gördülékenyen tudják újraindítani tevékenységüket, és meg tudják tartani a munkahelyeket. A törvényjavaslatban új típusú bírósági eljárásrend kerül megalkotásra annak érdekében, hogy a kedvezőtlen helyzetben lévő vállalkozások bírósági felszámolása elkerülhető legyen. A törvényjavaslat szerinti reorganizációs eljárás alkalmas arra, hogy korai szakaszban kezelje a pénzügyi és gazdasági nehézségeket, és a vállalkozások meg tudják őrizni szerződéses partnereik bizalmát. A koronavírus-járvány azt is szükségessé tette, hogy az eddigi kereteket kiszélesítve, garantálva természetesen a gyógyszer-, betegbiztonság követelményeit, gyorsabban és egyszerűbben lehessen a járványhelyzet leküzdéséhez szükséges gyógyszereket behozni az országba, és alkalmazni azokat. Az engedélyek korlátozott időre szólnak, azonban a járvány lecsengésének időszakában is lehetnek olyan betegek, akiknek a kezelése az így engedélyezett gyógyszerekkel lehetséges, ezért indokolt lehetőséget teremteni a meghosszabbításra. További rendelkezések. A 2 ezer fő alatti kistelepülések népességmegtartó erejének növelését célozza a gazdaság-újraindítási akcióterv keretében elindított támogatási lehetőség, az ilyen településeken működő vagy létesülő üzletek szolgáltatási körének bővítésére. Az egyik támogatott tevékenység a vény nélkül is adható gyógyszerek forgalmazása, melyet a legközelebbi gyógyszertár biztosíthat az üzlet számára, hiszen így az ugyancsak nehéz helyzetben lévő, kis forgalmú gyógyszertárak érdekei nem sérülnek. A szakorvosképzéshez kapcsolódó támogatások folyósításának a feltételeit képezi a rezidens szakképzésének teljesítéséről szóló havi jelentés megléte, mivel 2021. január 1-jétől a szakképzésre akkreditált egészségügyi szolgáltató lett a rezidensek munkáltatója, ezért az adatszolgáltatási kötelezettségnek is neki kell eleget tenni. Ezt is rendezi a törvényjavaslat. További pontosítások találhatók a javaslatban az egészségügyi szolgáltatói szolgálati jogviszonnyal kapcsolatos törvénnyel összefüggésben. Ezeknek az a célja, hogy elősegítse a jogalkalmazást mind a szolgálati jogviszonyba beszámítandó időtartamok esetében, mind pedig az egészségügyi szakdolgozók munkaköri és fizetési besorolásával kapcsolatban. Az önök előtt fekvő törvényjavaslat a nemzeti felsőoktatásról szóló törvény módosítását is tartalmazza. A veszélyhelyzet ideje alatt az oktatást könnyítő intézkedések közül továbbra is célszerű hatályban tartani azokat a rendelkezéseket, amelyek túlnyúlnak a veszélyhelyzeten, így a felsőoktatási intézmények számára a félév meghosszabbításának lehetőségét vagy a doktori disszertáció benyújtásának meghosszabbítását, vagy esetleg a hallgatók egészségügyi szűrésének lehetőségét. A módosítás egy elemét azonban szeretném külön is kiemelni. Az egészségügyben az egészségügyi dolgozókon, a nevelési és oktatási intézményekben nevelési-oktatási tevékenységet végző dolgozókon, a szociális intézményekben dolgozókon, valamint a bölcsődei ellátásban dolgozókon kívül a koronavírus szűrésébe sikeresen kapcsolódtak be az egészségügyi szakok hallgatói. A Covid-szűrés egyúttal értékes szakmai tapasztalatot biztosított számukra. A hallgatók munkáját ezúton is megköszönve egy ehhez hasonló szakmai tapasztalatot adó egészségügyi szűrés jogintézményét kívánjuk létrehozni. A pedagógusok tömeges Covid-szűrésére szerencsére már nincs szükség, a bevált szabályozás megtartása a népegészségügyi szűrések tekintetében mégis indokolt, és ha az egészségügyi hallgató önkéntesen úgy dönt, hogy azokban a képzése részeként részt kíván venni, akkor ezt támogatni kívánjuk. A koronavírus okozta, tömeges megbetegedést okozó világjárvány megelőzésére és következményeinek elhárítására tett intézkedések számos ponton érintették az államháztartás rendszerét és annak szereplőit, valamint az állammal támogatási jogviszonyban álló nem állami szereplőket is. A megbetegedések miatt az önkormányzati hivatalok munkatársai nem vagy csak késve voltak képesek egyes, az államháztartás működése szempontjából lényeges adatszolgáltatási kötelezettségeiket teljesíteni, ezért a hatályos államháztartási szabályok miatt a Magyar Államkincstárnak bírságot kellett volna kiszabnia. A kormány által hirdetett veszélyhelyzet alatt azonban ezen önkormányzati hivatalok, ha igazolni tudták, hogy adatszolgáltatási kötelezettségeiket valamilyen veszélyhelyzeti okra visszavezethetően nem tudták teljesíteni, akkor a Kincstár a bírság kiszabásától eltekinthetett, és később teljesítették ezeket az adatszolgáltatásokat. Noha a járványhelyzet javul, ezen megengedő rendelkezést indokolt az önkormányzatok terheinek könnyítése érdekében a továbbiakban is fenntartani. A koronavírus azonban nemcsak a helyi önkormányzatokat, hanem az állammal támogatási jogviszonyban lévő kedvezményezetteket is érintette. A támogatások sokszínűsége miatt a veszélyhelyzet alatt fennálló támogatási jogviszonyokra nézve generális jelleggel meghosszabbodott a támogatott tevékenység, azaz a támogatási cél megvalósulására nyitva álló időtartamok is. Az általános jellegű határidő-hosszabbítás azt eredményezte, és a törvényjavaslat elfogadásával is azt eredményezi, hogy a támogatási jogviszonyok szereplőinek nem kell vizsgálniuk, kezdeményezniük a határidő meghosszabbítását, azok a törvény erejénél fogva 180 nappal meghosszabbodnak, természetesen mindez csak a hazai költségvetésből nyújtott támogatásokra vonatkozik. A kormány 2020 decemberében döntött arról, hogy a közvetlen vagy közvetett állami vagy önkormányzati vagyon növelését vagy állagának javítását eredményező építési beruházások megvalósítását, továbbá az egyéb szervezeteknek nyújtott építési beruházási támogatások, valamint a beruházásokhoz közvetlenül szükséges ingatlanszerzés fedezete teljes vagy részbeni biztosításának előkészítésére és segítésére egy úgynevezett beruházási alapot, egy tartalékot, központi kezelésű előirányzatot hoz létre. A törvényjavaslat részét képező, az államháztartásról szóló törvénybe épülő rendelkezésre egy olyan új konstrukció jött létre, és a törvényjavaslat támogatása esetén ez fenn is marad, amely ezen önkormányzati vagy állami beruházások hatékony vagyonnövekedéssel járó, egységes eljárásrend szerinti finanszírozását is biztosítja. A törvényjavaslatból kitűnik, hogy ezen intézkedés a vírus hátrányos következményeinek olyan enyhítését jelenti, amely egyértelműen és szorosan összekapcsolódik a magyar gazdaság újraindításával. Most a járvány legyőzésével és a veszélyhelyzet megszűnésével hatályát fogja tehát veszíteni a veszélyhelyzet kihirdetéséről és a veszélyhelyzeti intézkedések hatálybalépéséről szóló kormányrendelet. A javaslat szerint az Országgyűlés a jogbiztonság érvényesülése érdekében a veszélyhelyzet idején keletkezett jogviszonyokat a továbbiakban úgy szabályozza, hogy megfelelő felkészülési időt biztosítson a járvány okozta nehézségek leküzdésére és a hagyományos értelemben vett életünkhöz való visszatérésre. Ezen okokból kifolyólag arra szeretném önöket kérni, hogy támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Bajkai István képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A koronavírus-járvány harmadik és remélhetőleg utolsó jelentős hullámának a végéhez értünk. Jó ideig számos, életünket megnehezítő korlátozással kellett élnünk a mindennapjainkat, de az egészségügyi dolgozók kitartásának, munkájának és a magyar emberek fegyelmezett magatartásának hála, bízom benne, hogy mindennek búcsút inthetünk. Ezúton is szeretnék köszönetet mondani azért az elhivatott munkáért, amit értünk végeztek orvosaink, ápolóink, kiváló kutatóink a járvány legnehezebb napjaiban is. Köszönet mindenkinek, aki a járvány elleni védekezésben közreműködött, dolgozott, sokan az első számú frontvonalon. A magyar társadalom megmutatta, hogy milyen összefogásra képes a bajban. Sajnos, ebbe a körbe a magát baloldalnak mondó politikai csoportosulás sajnos nem tartozott. A magyar kormány olyan szigorú intézkedéseket hozott meg gyorsan, időben és határozottan reagálva, amelyek eredményeként azon kevés országok közé tartozik, ahol sikerült a vírus terjedését teljes mértékben kontroll alatt tartani. [[16.10]] Ma már elmondhatjuk, hogy Magyarország Európa második legátoltottabb országa, a regisztráltak 90 százaléka, a teljes magyar lakosság 52 százaléka kapta meg a koronavírus elleni valamelyik vakcinát. A legfrissebb adatok szerint több mint 5 millió embert oltottak már be, közülük 3,5 millióan a második adag oltóanyagot is megkapták. Mindez lehetővé tette, hogy a kormány fokozatosan egyre több korlátozást feloldjon, és lassan visszatérjen az élet a normális kerékvágásba. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány a veszélyhelyzet kihirdetéséről és a veszélyhelyzeti intézkedések hatálybalépéséről szóló 27/2021. számú kormányrendeletében 2021. február 8-ától a koronavírus-világjárvány következményeinek elhárítása, a magyar állampolgárok egészségének és életének megóvása érdekében Magyarország egész területére veszélyhelyzetet hirdetett ki. Az előttünk fekvő törvényjavaslat a rendelet szerinti veszélyhelyzet megszűnése és a veszélyhelyzeti kormányrendeletek hatályvesztése miatt indokolt átmeneti rendelkezéseket tartalmaz. A törvényjavaslat célja, hogy a veszélyhelyzet idején tett rendkívüli intézkedésekkel összefüggő szabályozási átmenetet biztosítsa, szem előtt tartva különösen a jogbiztonság érvényesülésének alapvető követelményét. A jogbiztonság a jogállamiság egyik legfontosabb sarokköve. Az elv érvényesülése megkívánja, hogy a veszélyhelyzeti jogalkotás által érintett tárgykörökben az Országgyűlés a veszélyhelyzet idején létrejött jogviszonyokat, illetve jogi várományokat úgy szabályozza a veszélyhelyzet megszüntetését követően, hogy a szabályozási átmenet, a bizalomvédelem elvét is szem előtt tartva világos, egyértelmű és kiszámítható legyen, valamint annak változatlansága törvényi garanciákkal kerüljön körülbástyázásra. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottak érdekében a javaslat meghatározza a „szigorított védekezés” fogalmát, amely alatt a 2021. március 8. napja és április 19. napja közötti időszakot kell érteni. A szigorított védekezés ideje alatt a kézbesítés tekintetében a kézbesítési kifogás előterjesztésének, valamint a szigorított védekezés ideje alatti mulasztás igazolása iránti kérelem előterjesztésének törvényben meghatározott határidejébe a szigorított védekezés időtartama nem számít bele. A javaslat tartalmazza a lejárt okmányok érvényességének meghosszabbítását, aminek köszönhetően a járvány idején lejárt okmányokat nem kell egyik napról a másikra pótolni, hanem megfelelően biztosított az átmenet. A szabálysértéssel kapcsolatos átmeneti szabályok biztosítják, hogy a veszélyhelyzeti különleges szabálysértési tényállások alapján megindított szabálysértési eljárásokat érdemben le lehessen folytatni. A szabálysértési átmeneti szabályokhoz hasonlóan a közigazgatási szankcióval kapcsolatos átmeneti szabályok megállapítása is szükséges. A törvény lehetőséget biztosít arra, hogy a tajszámmal nem rendelkező, de oltásra jogosult személyek hogyan regisztrálhatnak a koronavírus elleni vakcinára. A javaslat alapján a regisztráltak személyes adatait a személyiadat- és lakcím-, valamint idegenrendészeti nyilvántartásokban ellenőrzi az érintett nyilvántartó szerv, majd ezt követően azokat továbbítja az Elektronikus Egészségügyi Szolgáltatási Tér működtetőjének. A regisztráció és utánkövetés érdekében az EESZT működtetője az érintett adatait egy technikai azonosítóhoz köti, ezt követően kerül átadásra az oltást lebonyolító szervnek. Tisztelt Ház! A járvány nemcsak az egészségügyi ellátórendszert tette próbára, de a korlátozásokat a gazdaság is megérezte. Ennek érdekében fontosnak tartok minden, a gazdaság újraindításával, felélesztésével kapcsolatos intézkedést. A turizmus-vendéglátás ágazatát ért veszteségek kompenzálására a kormány veszélyhelyzeti kormányrendeletében 2020. november 14. napjától a vendéglátóüzletekre vonatkozó védelmi intézkedések hatályának időtartama alatt az elvitelre vagy házhoz szállítással értékesített olyan étel- és italforgalom értékesítésére, amelynek helyben fogyasztása esetén az általános forgalmi adó 5 százalék lenne, egy csökkentett mértékű általános forgalmi adó alkalmazását rendelte el. A javaslat ezen rendelkezést törvényi szintre emeli, és az elvitelre vagy házhoz szállítással értékesített étel- és italforgalom csökkentett általános forgalmi adójára vonatkozó rendelkezéseket meghosszabbítja a gazdaság-újraindítási akcióterv intézkedéseivel összhangban, annak érdekében, hogy a vendéglátással foglalkozó gazdasági szektor számára további átmeneti segítséget nyújtson az intézkedés. A javaslat szerint 2021. január 1. napja és 2021. június 30. napja közötti időszakban eltöltött vendégéjszaka utáni idegenforgalmi adót az adó alanyának nem kell megfizetnie, az adó beszedésére kötelezettnek nem kell beszednie, befizetnie, a megállapított, de be nem szedett adót azonban, kivéve, ha annak összege nulla, be kell vallania az adóhatósághoz. A törvényjavaslat ezenkívül átmeneti szabályokat fogalmaz meg számos tárgykörben, mint például a szociális és gyermekvédelmi tárgyú átmenti szabályok, a turisztikai ágazattal összefüggő köztehermérséklés, a vízjogi eljárásokkal összefüggő átmeneti rendelkezések, az egyes kulturális finanszírozási szabályok eltérő alkalmazása, a büntetőjogi tárgyú törvények rendelkezéseinek eltérő alkalmazása vagy épp az építésügyre vonatkozó átmeneti szabályok. Mivel a jogbiztonság megköveteli, hogy a szabályozási átmenet kiszámíthatóan biztosított, törvényben garantált legyen, a törvényjavaslat elfogadása feltétlenül szükséges. Az elhangzottakat figyelembe véve a Fidesz képviselőcsoportja teljes mértékben támogatja a törvényjavaslatot. Szeretném tisztelettel megkérni baloldali képviselőtársaimat is, hogy ha már a védekezést nem sikerült segíteni, nem akarták segíteni, legalább a veszélyhelyzettel összefüggő átmeneti szabályokról szóló törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Lukács László György képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim, illetve Államtitkár Asszony, aki szintén megtisztelte jelenlétével a vitát! Bajkai képviselőtársamnak egyből válaszolnék: én nem érzem magam érintettnek, hiszen nem vagyok baloldali képviselő; a jobboldali néppárti Jobbik képviselője vagyok. Másrészt, nagyon őszinte az ön bocsánatkérésre és együttműködésre felszólító nyilatkozata, amikor mindezt papírból olvassa fel. Tehát jól mutatja itt az önök által papírból előadott helyzet és a valóság közötti különbözet azt, hogy elfeledkeztek jó pár dologról. Valóban, meg kell köszönni azoknak, akik a védekezést segítették: rendvédelmi dolgozók, honvédelmi dolgozók, az egészségügyben dolgozók, a szociális intézményekben, oktatási intézményekben dolgozók. Valóban, el kell ismerni azt, hogy a járvány megfékezéséhez több eszközzel a magyar társadalom rendkívül komoly mértékben hozzájárult. De, tisztelt képviselőtársaim és tisztelt államtitkár úr, önök egy tényt folyamatosan kerülnek, és az egyik legfontosabb tényt kerülik: azt, amiről Orbán Viktor is azt mondta szeptemberben, hogy a halálozások számát kell figyelni. Önök egyszer sem merték elmondani, hogy Magyarország igaz, a mai napon már nem világelső, mert Peru módosította a saját adatait a világelsők között van abban, hogy egymillió főre lakosságarányosan vetítetten hogy áll a halálozás. Államtitkár úr mondott számokat, március elejével példálózott, de március elejétől a mostani időpontig akkor tizenötezer-valahányszáz halottunk volt, ami akkor is egy fájdalmasan nagy tömeg volt még sikerült 14 ezer fővel ezt növelni. Ez a mostani, tavaszi védekezésnek a sajnálatos eredménye: 14 ezer honfitársunkat elveszítettük, Magyarország sorozatban előzte meg a halálozási ranglistán sajnálatosan az országokat, és Magyarországnál jobban átfertőződött helyet nagyon keveset lehetett mutatni ebben az időszakban. És tudják, miért volt ez? Mert önök elfelejtették azt, hogy ehhez a védekezéshez nem csak egyébként oltásokra van szükség. Az oltás is nagyon fontos része a védekezésnek, de tesztelni kell, kontaktust kell kutatni, ehhez megfelelő kapacitásokat kell felépíteni. Itt volt az előző nyár, itt volt az előző ősz, de önök semmit, de semmit nem csináltak ebben. A járási hivataloknál dolgozó, általam ismert embereket önök magukra hagyták azzal, hogy kontaktust kutassanak. [[16.20]] Amikor beindult az óvodákon, iskolákon keresztül ez a járvány, egyszerűen már az óvodába járó gyermekek szüleit nem tudták utolérni, akkora fertőzésszám volt. Pedig tudták, hogy oda lehetne kapacitást teremteni; tudták, hogy oda lehetne még pluszembereket vezényelni. Ahogy meg lehetett volna úgy építeni a Nemzeti Népegészségügyi Központ alá tartozó, egyébként helyben dolgozó szerveket és a megyei kormányhivatalokhoz tartozó szerveket, hogy ne csak két ember, ne csak három ember foglalkozzon ezzel, hanem ténylegesen tudjunk kontaktust kutatni. Annak pedig, hogy Európában messze előztek minket, és egyébként a labornak számító Ausztria is messze előzött minket a teszteléssel, meglett az eredménye. Orbán Viktor hagyta, hogy a vírus diktálja a tempót, sehogy nem próbálták meg lassítani ezt, nem próbálták detektálni, hogy merre jár. És ennek az lett a következménye, hogy sajnos világelsők lettünk a halálozásban. És bizony azért kell köszönetet mondani most azoknak az embereknek, akik a frontvonalban voltak, hogy ilyen hajmeresztő és rossz kormányzati intézkedések közepette a magyar embereket védték. Erre most idehozzák az átmeneti rendelkezésekről szóló jogszabályt, és úgy gondolják, hogy most minden el van felejtve, és mindenki bízzon meg önökben, és önök mindent jól csinálnak. Az a helyzet, hogy van benne egy halom olyan intézkedés, ami igen fontos, és megkönnyíti az emberek életét. Talán a kilakoltatás elhalasztása az egyik ilyen, az, hogy az okmányok lejártával kapcsolatban az embernek nem kell futkorásznia azért, hogy most azonnal megújítsa, és még van egy halom ilyen szabály. De önök megint elrejtettek benne olyan dolgokat, ami egyrészt az önkormányzatok ellen szól, és nem véletlenül van itt az egészségügyért felelős államtitkár, komplett egészségügyi átszervezésre készülnek benne. Itt vannak benne azok a lopakodó javaslatok, a 180-181. §-ban, amiről senki nem mondott semmit, még a részletes indokolásban is csak annyit írnak, összevonva egy halom más jogszabályhellyel, hogy azért szükséges, mert az irányítási hatékonyságot növelni kell az egészségügyben. Ez mutatja igazán, hogy önök ezt is most csak arra használják fel, hogy politikai tőkét vagy előnyt kovácsoljanak, hogy az egész egészségügyi irányítási rendszert alapjaiban forgassák fel. És abban nincs közöttünk vita, hogy az egészségügyi rendszerünket a mostani járvány egy nem jó állapotban érintette. A járvány nemcsak arra ad lehetőséget, hogy egyébként próbáljunk védekezni ellene, hanem arra is, hogy újragondoljuk, mi volt a rossz. Az ellenzék részéről egyébként nyitott ajtót döngetnek, és szerintem államtitkár asszony is tudja, mindig partnerek voltunk abban, hogyan lehetne az egészségügyet még hatékonyabbá, az intézmények gazdálkodását, működését még hatékonyabbá tenni, és miként lehetne a magyar embereket megvédeni. De az nem működik, hogy az átmeneti szabályok közé önök beinjekcióznak egy-egy olyan szabályt, amellyel alapjaiban fogják például a járóbeteg-szakellátók irányítását megváltoztatni. Szóval, végigmenve nyugodtan mondhatjuk azt, hogy amit önök csak az egészségügyi szinten ide betettek, az egy külön salátatörvényt érne, aminek egy ágazati egyeztetését le kellett volna folytatni, beszélni az ágazatban dolgozókkal; nem úgy egyébként, ahogy az egészségügyi szolgálati jogviszonyt bevezették. Vagy beszélni a kórházak vezetőivel, nem úgy, hogy az OKFŐ-ből küldözgetnek nekik levelet. Vagy beszélni kellene a járóbeteg-szakrendelők vezetőivel, hogy nekik érdeküke az, hogy az irányítási szabályok így változzanak. És hogy milyen szándékkal vannak? Az egészségügyi szolgálati jogviszonnyal kapcsolatosan kialakult a megbízhatósági vizsgálatok intézménye. Először azt mondta az OKFŐ, hogy véletlen küldtek ki egy olyan levelet, ami a rendőrség állományában dolgozó, szolgálati jogviszonnyal rendelkezők jogintézménye szokott lenni. Persze, véletlenül, mindenki elhiszi, és teljesen életszerű, hogy az OKFŐ egyik levelező ügyintézőjének egy, a Belügyminisztériumban használt kérdőív van a számítógépén eltárolva, és véletlenül csatolmányként azt küldik ki a kórházaknak. De aztán kiderült, hogy ezeket önök mégiscsak jogszabályerőre emelik, olyannyira, hogy a mostani átmeneti rendelkezések között már benne van; és meg is erősítik, hogy a megbízhatósági vizsgálatot ezeknél az egészségügyi intézményeknél minden egészségügyi dolgozó vonatkozásában, legyen szó akár a miniszter irányítása alatt álló honvédelmi egészségügyi intézményekről vagy más egészségügyi intézményekről, önök továbbra is be akarják tartani. Leleplezi folyamatosan az az átmeneti szabályok között, hogy önöknek mi is az érdeke ebben: az ágazat irányítását nem az ágazattal egyeztetve, a benne dolgozókkal egyeztetve, hanem saját prekoncepció alapján próbálják újra felvázolni. Szintén meredeknek találom azt, ami az egészségügyről szóló törvény 150. §-át kívánja módosítani, ahol a járóbeteg-szakellátóknak az irányítási rendszerét, most már úgy tűnik, véglegesen az eredeti irányítótól átveszik, és most már a miniszter fogja kijelölni azt az irányítót, és miniszteri irányítás alatt lesznek nemcsak azok a járóbeteg-szakrendelések és -szakellátók, amelyek a fekvőbeteg-intézményhez csatoltak, hanem az önálló járóbeteg-szakellátók. Ha ezt jól értem, és ne haragudjon, hogyha nem tudom végigvárni a vitát, de a Honvédelmi és rendészeti bizottságban a honvédség parancsnokának most van a meghallgatása, és oda fogok igyekezni én végig fogom hallgatni azt, amit az államtitkár asszony mondani fog, és meg fogom nézni a videófelvételen, és korrektúrázni fogom a saját véleményemet , akkor itt most arról van szó, hogy megint azokon az önkormányzatokon igyekeznek majd elverni a port, amelyek a járóbeteg-szakrendelőjüket tisztességgel, normálisan szerették volna működtetni. Önök a járvány alatt, akkor egyébként érthető módon, megpróbálták az irányítást magukhoz venni, de most már végképp magukhoz is ragadják, a központi kormányzat fogja az önkormányzatok jogkörét ebben csorbítani. Szintén nagyon érdekes kiegészítés az, ami a kötelezettségvállaláshoz kapcsolódik. A kötelezettségvállalás feltételéhez, tehát ahhoz, hogy egy-egy egészségügyi intézmény kötelezettséget vállaljon, önök olyan rendelkezést tesznek, mely szerint a kormány a rendeletében megállapíthat olyan előírásokat, amelyek az állami fenntartású egészségügyi intézmények kötelezettségvállalását feltételhez kötik vagy korlátozhatják. Ez meg nettóban ezeknek az egészségügyi intézményeknek a kiskorúsítása. Értem én, hogy nagyon sok a kórházi adósság, a kórházi adósságot azonban nem az ott dolgozó menedzsment gúzsba kötésével, hanem jó gyakorlatok átadásával és az állami finanszírozás orvoslásával lehet megoldani. Tehát ha az állam egyszerűen nem ad elegendő pénzt, hogy ellássák a megfelelő egészségügyi tevékenységüket, és ezért adósságot halmoznak fel, azt nem lehet úgy megoldani, hogy egyébként korlátozzuk e rendeletben az összes jogukat és azt, hogy milyen kötelezettségeket vállalhatnak. A másik, amibe bele se merek gondolni, pláne úgy, hogy önöknek a közpénzzel való különleges viszonyát mindig az határozza meg, hogy ha valamiről térítésmentesen lemondanak, az valakinél úgy jelenik meg, hogy abból bizniszt és üzletet fog csinálni. Nos, itt van a védekezési eszközök térítésmentes átadásának a lehetősége. Ezt is önök beteszik teljesen új jogszabályhelyként, amelyben azt mondják, hogy mindazt, amit a járvány alatt beszerzett a védekezés érde-kében az önkormányzatok pénzéből, az emberek adóforintjából egyébként nyugodtan hozzátehetjük, bár kis hozzájárulás volt, a pártok pénzéből, mi szívesen adtuk, 0,2 százaléka volt egyébként annak az összegnek, amellyel a védekezéshez a pártok hozzá tudtak járulni, és nem is rajtunk van a hangsúly beszerzett védekezési eszközöket, önök most kimondják, hogy térítésmentesen át lehet adni, méghozzá olyan szükséges mértékben, illetve a céllal szorosan összefüggő célból, tehát a védekezéssel összefüggő célból térítésmentesen át lehet adni külső köröknek is, tehát nem egészségügyi szolgáltatónak egészségügyi szolgáltatói körön kívüli kiadásként mondják ezt az operatív törzs vezetőjének engedélyével. Tehát Magyarországon van sok ezer lélegeztetőgép, amit most nem tudjuk, hogy hol tárolnak, meg melyikből mennyi van egyébként arra is kíváncsi lennék, hogy az ezer, Magyarország által megrendelt és Magyarországon, Vácon összeszerelt lélegeztetőgéppel kapcsolatosan most hogy állunk, és egyáltalán hol vannak. Ha majd tudni fog segíteni ebben valamelyik minisztertársuk, írásbeli kérdésemet benyújtottam, akkor nagyon örülnék neki, ha megmondanák, hogy ezek hol vannak és mi volt. De teszem azt, ezeket a lélegeztetőgépeket önök oda akarják adni a közfeladat ellátására vagy ezzel szorosan összefüggő célból ingyen esetleg valamelyik cégnek mondok egy cégnevet, Mészáros és Mészáros Kft. vagy az Opus, bár nem hiszem, hogy az tőzsdei tevékenységen kívül sok minden mást csinál , akkor ezek az emberek utána fogják, és a térítésmentesen megkapott eszközöket nyugodtan tovább is adományozhatják. Egyébként nekik már nem kötelességük ezeket térítésmentesen átadni, nyugodtan üzleti célból ezeket továbbadhatják. Nyugtassanak meg, hogy ez nem arra megy ki, hogy ezeket a felhalmozódott eszközöket önök odaadják bárkinek, aki ezen majd nyerészkedni fog, úgy, hogy egyébként ezért mindannyiunk kötelezettségvállalása és a rendkívüli nagy erőfeszítése volt benne, hogy beszereztük. Egyébként nagyon árulkodó, hogy ezekről a bekezdésekről, ahol pont ezekről szól a törvény, semmifajta részletes indokolást nem találunk. Mindenhez fűztek részletes indokolást, ezt bevegyítették egy teljesen semmitmondó, átlagos indokolási részhez. Említettem azt is, hogy konzultációra kellett volna mindenképpen több hangsúlyt fordítani. Az meg már szerintem egyébként külön hab a tortán, és viszonylag nehezen értelmezhető, hogy a mostani átmeneti szabályokat és azok hatálybalépését nem időponthoz, hanem egy olyan eseményhez kötjük, amiről még senki semmit nem tud mondani. [[16.30]] Önök ahhoz kötik a hatálybalépését a jelen jogszabálynak, hogy a veszélyhelyzetet mikor szünteti meg a kormány. A jogalkotásról szóló törvényben, amennyire én olvastam, mindenhol időpontokat mondanak. Tehát valami időpontot, egzakt időpontot vagy valami feltételt lehetne mondani, mert az, hogy Orbán Viktor Facebook-bejelentése biztosan nem túl egzakt, az száz százalék. [[Dr. Orbán Balázs: Kormánydöntés.]] Azt viszont szeretném elmondani [[Dr. Orbán Balázs: Magyar Közlöny.]] , hogy az Alkotmánybíróságnak igen, Magyar Közlöny , az Alkotmánybíróságnak viszont ezzel kapcsolatosan pontosan volt egy, a jogalkotó számára, tehát a mi részünkre fennálló kötelezettsége, hogy az embereknek adjon kellő időt a felkészülésre. Hogy fog felkészülni valaki és nem mindegyik 15, 60 meg 180 napos határidő, hanem azonnali határidőket állapít meg egyes rendelkezéseknél , hogy lehet felkészülni a jogalkalmazónak arra, amikor azt kell néznie, hogy a magyar kormány vagy Orbán Viktor mikor jelenti be, hogy a veszélyhelyzet megszűnt? Mert lehet egyébként, az a foci-Eb nyitó meccsének megelőző órájában fog megszűnni, csak utána lusta bejönni az összes többi képviselő, általában kormánypárti képviselő, hogy 16-án, 17-én vagy 18-án mi arról vitatkozzunk, hogy 15 nappal később milyen átmeneti rendelkezések lépjenek életbe. Tisztelt Államtitkár Úr! Én azt egyébként nagyon komolyan megfontolnám, nem biztos, hogy a jogbiztonságot segíti, és önök pont leírták az indokolásban, hogy azért adják le így ezeket a szabályokat, merthogy követhető legyen és a jogbiztonságot támogassa. Énszerintem meg pont nem azt csinálja ezzel. Az, hogy a jogalkotási törvény arról nem mondja, hogy majd egyszer valakinek valamilyen cselekménye az időpontnak minősüle, akkor majd módosítsuk a jogalkotási törvényt, és az időpontok helyett tegyünk bele olyanokat, hogy olyan feltételnek a bekövetkezése, ami valakinek valamilyen tevékenységét tartja, mert a jelenlegi Jat. csak időpontokról beszél, és ezeket úgy értelmezni, hogy szélesebb gumiszabályként tenni, az szerintem az egész jogrendszer koherenciájának az aggodalmát veti föl, de ez persze mindahhoz képest, ami eddig zajlott, maximum üres jogászkodásnak fog hatni. Önök így is, úgy is ezt a jogszabályt el fogják fogadni. Ha ezt önök így elfogadják, ahogy most van, akkor azért majd szembe kellene nézni az egészségügyi dolgozókkal, hogy egy ilyen átmeneti szabályokba belebújtatva, egyébként nem külön törvényben, ágazati egyeztetést lefolytatva olyan szabályokat hoznak megint és vernek át, keresztül a rendszeren, amely őket károsan fogja érinteni, és folyamatosan a saját maguk által elmondottakkal teljesen ellenkezőleg nyilatkoznak. Tisztelt Képviselőtársaim! Lezárásként annyit mondhatok, amit előbb mondtam, hogy nem tiszteletlenségből nem leszek itt, viszont a honvédség parancsnokának, leendő parancsnokának a meghallgatásán részt kell vennem. Igyekszem visszacsatlakozni a vitába, amennyiben valamiről lemaradok, természetesen azt nagyon szívesen megnézem visszajátszásban [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , és ha más nem, akkor majd írásbeli kérdés vagy más keretén belül reagálok rá. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Több mint egy esztendeje már, hogy a világ és benne Magyarország új időszámítás szerint él a koronavírus-járvány miatt. Az elmúlt időszak teljesen átalakította mindannyiunk életét. Ma a világjárvány elleni küzdelemben ott tartunk, hogy a Covid harmadik hullámát letörtük, lényegében le is győztük. A beoltottak száma hazánkban már meghaladja az 5 millió 180 ezer főt. A múlt héten korszakhatár volt az 5 millió beoltott honpolgár elérése a járvány elleni védekezésben. Ennek köszönhetően Magyarország védettebb és biztonságosabb, mint a többi európai ország. Az 5 millió beoltott elérését követően hazánkban életbe lépett az újraindítás újabb fokozata, ezért megszűnt a kijárási tilalom, megszűnt a vendéglátóhelyek és üzletek kötelező zárási időpontja, megszűnt a közterületi maszkviselés, az egyéni és csapatsport korlátozás nélkül végezhető a szabadban, 50 főig tarthatók magán- és családi rendezvények, a lakodalmakon pedig legfeljebb 200-an, de részt vehetnek. Megtarthatók a szabadtéri rendezvények, beleértve a gyűléseket is, 500 fő részvételéig. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Míg nekünk az elmúlt évben az életek megóvása és az ország működőképességének fenntartása volt a célunk, addig a baloldali politikusoknak a kormány megbuktatása. Az egyesített baloldal egyre abszurdabb nyilatkozatokkal folyamatosan akadályozni próbálta a vírus elleni védekezésünket. Ennek ellenére a magyar védekezés a legsikeresebb Európában, a magyar oltási stratégia pedig mintaértékű, olyannyira, hogy ezáltal az újraindítás hazánkban vált először biztosíthatóvá. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A magas átoltottságnak köszönhetően hazánk hetekkel korábban megkezdhette az újraindítást az uniós országokhoz képest. A tényadat az, hogy a magyar lakosság 53 százaléka már megkapta az oltást, szemben az uniós 37 százalékkal. A magas átoltottságnak köszönhetően a járvány harmadik hulláma ugyan elvonult, de a vírus sajnos továbbra is itt van, és az indiai mutáns már Magyarországon is jelen van, ezért a járványügyi készültség továbbra is indokolt. A vírus itt van, fertőz, és megbetegíti azokat, akik nincsenek beoltva. Az operatív törzs készültségi fokozatban működik tovább. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A veszélyhelyzet kihirdetéséről és a veszélyhelyzeti intézkedések hatálybalépéséről szóló 27/2021. kormányrendelet szerinti veszélyhelyzet megszüntetése esetén az Alaptörvény 53. cikk (4) bekezdése szerint a kormánynak az Alaptörvény 53. cikk (2) bekezdése szerinti rendelete a veszélyhelyzet megszüntetésével hatályát veszíti. A jogbiztonság követelménye megkívánja, hogy a 27/2021-es kormányrendelet szerinti veszélyhelyzet megszűnése és a veszélyhelyzeti kormányrendeletek hatályvesztése ne történjen meg anélkül, hogy megfelelő átmeneti rendelkezések ne kerülnének megalkotásra. Ezt a célt szolgálja a jelen törvényjavaslat. A javaslat célja, hogy a veszélyhelyzeti jogalkotás által érintett tárgykörökben az Országgyűlés a jogbiztonság érvényesülése érdekében a veszélyhelyzet idején létrejött jogviszonyokat, illetve jogi várományokat úgy szabályozza, hogy a szabályozási átmenet egyértelműen és kiszámíthatóan biztosított legyen, a szabályozási környezet változatlansága pedig törvényben garantált legyen. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Nem kívánva megismételni államtitkár úrnak az expozéjában és képviselőtársamnak, Bajkay István képviselőtársamnak a vezérszónoklatában elmondottakat, annyit szeretnék zárógondolatként mondani, hogy a KDNP parlamenti frakciója támogatja a törvényjavaslatot. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Tisztelt Ház! Az a helyzet, hogy eredetileg csak a törvényjavaslat érdemi részéhez akartam szólni, de nem állom meg, hogy néhány megjegyzést ne tegyek ahhoz, amit képviselőtársaim, elsősorban Vejkey képviselőtársam, illetve államtitkár úr mondott. Az egyik egy kevésbé fontos megjegyzés, de azért legalább a nyilvánvaló tényeket legyenek olyan kedvesek tiszteletben tartani. Szlovákiában május 14-én, két hete megszüntették a veszélyhelyzetet. Ne mondják már azt, hogy Magyarország nyitott először! Itt még mindig veszélyhelyzet van. Sejtjük, hogy majd megszűnik, sejtjük azt is, hogy milyen nagy nemzetközi sporteseményhez kapcsolódóan szűnik majd meg, mindezt értjük, ugye, megígérték az UEFA-nak. Az rendben, azt be kell tartani, Magyarországon a futballmérkőzés alkotmányos jogforrás, tehát nyilván ahhoz igazodik a veszélyhelyzet, mindezt értjük, ez rendben van. De ne mondják már, hogy Magyarország az első a nyitásban! Vannak jóval mögöttünk, és vannak olyan országok, ahol szigorúbb szabályok voltak, és még most is tartanak, vannak olyan országok, ahol eleve enyhébb szabályok voltak, van, ahol korábban feloldották, mindenféle változat van. Én ezt, hogy mondjam, nem tartom a védekezés minőségét meghatározó kérdésnek, hogy egyébként mikor oldanak föl intézkedéseket. [[16.40]] Mindannyian örülünk, ha fel lehet oldani korlátozó intézkedéseket, hiszen ezek kellemetlenséget, nehézséget okoznak az embereknek, de ez nem verseny, ez nem úgy működik, hogy teljesíteni kell az ötéves tervet, és az fog nyerni, aki legkorábban oldja fel az intézkedéseket. Az a helyzet, örüljünk neki, ha bizonyos intézkedéseket már föl lehet oldani. A másik dolog ennél fontosabb. Európa legsikeresebb járványügyi védekezéséről beszélni akkor, amikor közel 30 ezer honfitársunk hunyt el, az nem egyszerűen egy politikai blöff, az kegyeletsértés. Én azt javaslom, hogy ezt most kivételesen ne a politikai propaganda szemüvegén keresztül nézzék. Én értem, hogy ez az önök fő terméke. Vannak olyan dolgok, amire önök büszkék lehetnek a járványkezelésben. Szerintem az ország lehet egyébként büszke ezekre elsősorban a járványkezelésben, mert az a véleményünk továbbra is fennáll, hogy a leggyengébb láncszeme ennek a védekezésnek a kormányzat volt, sok más szereplő sokkal inkább felelősséggel és önfeláldozó módon járt el. De kérem, hogy ezt ne mondják. Olyat ne mondjanak, ami a nyilvánvaló tényekkel ellentétes! Magára a törvényjavaslatra visszatérve azt kell mondanom, hogy ez a veszélyhelyzettel való bűvészkedésüknek egy újabb izgalmas állomása, mert egyébként ez így van rendjén, hogy a parlament előtt van ez a törvényjavaslat. Csak, ha ez így van rendjén, akkor egy hónappal ezelőtt miért akartak ugyanebben a teremben a veszélyhelyzet meghosszabbításánál meggyőzni minket arról, hogy nem így kell csinálni, hanem a kormánynak kell adni felhatalmazást arra, hogy saját maga ezt, amit most törvényben akarnak elfogadtatni, maga a kormány fenntarthassa ezeket a rendeleteket? Amikor elmondtuk, hogy ez egy nyilvánvalóan alkotmányellenes megoldás, akkor ezek után itt államtitkár úr a zárszavában hosszasan kioktatott minket, hogy nem, nem így van, ez pont így jó. Mire elértünk a Törvényalkotási bizottsághoz, úgy látszik, mégiscsak egy jogász még bujkál valahol az Igazságügyi Minisztériumban vagy a Miniszterelnökségen, aki elmagyarázta önöknek, hogy nem, ez nincs rendben alkotmányosan, és kivették, és jól tették. És mi akkor is azt mondtuk, hogy az a dolog rendje, hozzák ide a törvényjavaslatot a parlament elé, beszéljük meg, vitassuk meg. Nem volt véletlen, hogy önök azzal próbálkoztak, hogy ne kelljen erről a parlamentben vitatkozni, merthogy nyilván nem akarták azt, hogy még ebben a nagyon korlátozott nyilvánosságban is beszélhessünk arról, hogy mi minden van ebben a törvényjavaslatban. Hadd kezdjem azzal, hogy van számos eleme ennek a törvényjavaslatnak, amivel egyetértünk. Van olyan intézkedés is, például a kilakoltatási moratórium önök nem így hívják , aminek a meghosszabbítását az ellenzék kimondottan kezdeményezte és támogatta. Van olyan intézkedés benne, például a gyógyszerekre vonatkozó szabályok, amiket kimondottan kezdeményeztünk. Önök eleinte azt mondták, hogy ez lehetetlen, aztán szerencsére bevezették, és most hatályban szeretnék tartani. Ezzel egyébként és számos más hasonló szabállyal egyetértünk. Nem sorolom fel mindegyiket. Ilyen a hiteltörlesztési moratórium meghosszabbítása, felhíva a figyelmet arra, hogy a kormány itt a tájékoztatási kötelezettségét viszont rendszeresen elmulasztja, amikor nem árulja el a polgároknak, vagy nem teszi világossá, hogy azért itt milyen kockázatokat vállalnak hosszú távon, de ez egy nagy könnyítés. Sok mindent tudnék még felsorolni, amivel egyetértünk és támogatjuk. Sok olyan intézkedés van ebben, amit helyes volt meghozni a járvány idején, akkor sem támadtuk, most helyes ezeket megfelelő átmeneti idő után kivezetni, és most sem támadjuk őket. Mi az, ami viszont problémás ebben a javaslatban? Néhány pontot szeretnék csak kiemelni belőle. Ilyen az önkormányzati forrásmegvonást továbbra is fenntartó rendelkezés, különösen azért, mert közben fenntartják azokat a rendelkezéseket is, amelyek az önkormányzatok számára további anyagi terhet jelentenek: a díjak korlátozásának fenntartása, a területhasználati díj elengedése, tehát olyan intézkedések, amelyek a vállalkozóknak könnyebbségeket jelentenek, ezt mi nem kifogásoljuk. Azt kifogásoljuk, hogy a kormány ezeket elrendeli, de nem fizeti ki az önkormányzatoknak. Magyarul, más kontójára mulat a kormány ebben a kérdésben. Idetartozik azt nagyon szeretjük, és tényleg nagyon fontos a járványügy és a gazdaság újraindítása szempontjából a dubaji világkiállítás és a MotoGP-verseny kapcsán a közbeszerzési eljárások könnyítése. Idetartozik a Nemzeti Kulturális Alap vagyonának vagy bocsánat! támogatásainak szabályoktól eltérő osztogatása. És idetartozik természetesen az Áht. módosításával a beruházási alapból való parlamenti kontroll és átláthatóság nélküli pénzosztogatás fenntartása. Még van néhány apróság, de talán ezek most kevésbé fontosak. Azt kell tehát mondanom, hogy azzal egyetértünk, hogy ez a törvényjavaslat idekerült, sőt üdvözöljük. Ennek a törvényjavaslatnak számos intézkedésével szintén egyetértünk. Ugyanakkor vannak benne olyan intézkedések, amelyek nem a közpénzek elköltésének átláthatóságát, hanem átláthatatlanságát szolgálják, amik arra szolgálnak, hogy tovább folytathassák az ellenőrzés nélküli pénzosztogatást, és amelyek továbbra is arra szolgálnak, hogy az önkormányzatok helyzetét nehezítsék. Ezeket a javaslatokat viszont nem tudjuk támogatni. Módosító indítványban fogjuk kezdeményezni azt, hogy ezek a javaslatok maradjanak ki a törvényből, és ennek az elfogadása esetén hajlandóak vagyunk a törvényjavaslat fennmaradó döntő többségét támogatni. Mert nemzeti egységet nem úgy kell csinálni egy kérdésben, államtitkár úr, hogy önök megmondják, hogy mi a nemzet érdeke, hanem úgy, hogy szóba állnak az ellenérdekelt felek, és megállapodásra jutnak. Ha erre van nyitottság, mi erre hajlandóak vagyunk, ha önök továbbra is a saját zsebüket akarják megtömni, és az önkormányzatokat akarják kifosztani ennek a törvénynek az örve alatt, akkor azt viszont nem fogjuk támogatni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Így, hogy cseréltünk Arató képviselőtársammal, egy kicsit könnyebb a helyzetem, hiszen számos olyan kérdést érintett, amit én magam is megtettem volna, és így talán egy picit gyorsabban haladhatunk a vitában, hiszen nagyon sok mindennel egyetértek, amit ő mondott. Számomra is írtak egy hosszabb összefoglalót a törvénytervezettel kapcsolatban, amiben felsoroltuk mi is azokat a kérdéseket, amikkel egyetértünk, melyek azok, amikkel nem, de mivel ezekről általában már szó volt, vagy a jobbikos képviselőtársam, vagy Arató Gergely DK-s képviselőtársam beszélt erről, éppen ezért most nem élnék ezzel a lehetőséggel, hogy én is felolvasom szinte ugyanazokat a mondatokat, amik tartalmilag teljes mértékben lefedik az ő kritikai észrevételeiket vagy egyetértő gondolataikat. Egy biztos és talán ezt érdemes lenne a fideszes képviselőknek is gyakorolni vagy megérteni , hogy talán illendő és indokolt is volna egy ilyen világjárvány közepette valamilyen szerénységet tanúsítani. Ez nem azt jelenti, hogy minden kormányzati intézkedés rossz volt vagy sikertelen, de fordítva is igaz, hogy az sem igaz, hogy minden rendben volt, ami döntést önök meghoztak. Volt olyan, amelyik adott esetben késve került meghozásra, vagy volt olyan, ami esetleg kimaradt az eszköztárból, ami más országokban bizonyította már a hatékonyságát és az eredményességét, ha járványkezelésről van szó. Éppen ezért én illő tisztelettel javasolnám önöknek, hogy ezeket a Rózsa György-féle „Leg… leg… leg…” műsorra vonatkozó kitételeket, hogy önök csak úgy tudnak mindenről beszélni, amit önök csinálnak, hogy a legjobb, a soha nem látott, ilyen még nem volt a világtörténelemben, egy picit szerintem érdemes lenne finomítani ezeket a megközelítéseket. Sőt, én még azt is gondolom, hogy amikor először bevezették ezt a rendeleti kormányzást, én akkor azt gondoltam, vagy legalábbis így szűrtem le a saját fejemben, valószínűleg komolyan gondolták, hogy szükség van gyors döntésekre, éreztem önökön is, magunkon is azt a fajta félelmet, ami egy válsághelyzetben, amikor egy olyan veszéllyel vagyunk szemben, amit még soha senki nem tapasztalt meg, nem látott… [[Dr. Orbán Balázs felé:]] ha államtitkár úr nyom egy gombot, akkor meg fogom hallgatni. [[Dr. Orbán Balázs: Fogok!]] Tegye meg, és akkor nem esik le a feje, ha sokat ingatja, még szerencse, hogy a nyakára oda van ragasztva. Tehát magyarul, azt gondolom, hogy akkor komolyan gondolták ezeket az intézkedéseket. Aztán, azt gondolom, hogy ráéreztek ennek az ízére, hogy mennyivel egyszerűbb a kormányzat oldaláról rendeleti úton különböző kérdéseket eldönteni, olyan kérdéseket, amiket egyébként a parlament is el tudott volna dönteni, mert sem az időhiány, sem bármi más nem indokolta, hogy ez kormányzati hatáskörben, rendeleti úton kerüljön eldöntésre, miközben a parlament egyébként folyamatosan üzemelt és döntéseket hozott. [[16.50]] Azt már csak a vicc kedvéért jegyzem meg, hogy focimeccsre már mehetünk, ott már tulajdonképpen a maszkot sem kell hordani, ülhetünk egymás mellett teltházas rendezvényen; most már mehetünk étterembe, mindenhová. Egyet nem tehetünk meg nem tudom, tudjae államtitkár úr, hogy mi ez , az önkormányzatok nem ülésezhetnek, tehát nincsen döntési helyzete az önkormányzati testületeknek, ők ezt nem tehetik meg. Ezért én azt gondolom, hogy manapság sokkal inkább egy hatalmi érdek, egy politikai érdek volt az, hogy ezt a helyzetet fenntartották, hiszen ahogy itt többször elhangzott, bizony az önkormányzatok életét rendszeresen nehezítették. Persze, ezt úgy tették meg trükkös módon, hogy ez mindenkire vonatkozik, csak az a különbség, hogy a fideszes önkormányzatokat kompenzálják, az ellenzéki önkormányzatokat pedig nem kompenzálják ezekért a bevételkiesésekért, és így megpróbálják őket politikai szempontból nehéz helyzetbe hozni. A másik ugyanilyen a pénzosztás, erre Arató Gergely látható módon több példát is hozott. Sokkal egyszerűbb mindenféle presztízsberuházásra vagy éppen adott pillanatban nem szükségszerű beruházásra elkölteni a forrásokat, és ezzel a saját klientúrájukat kiszolgálni. Tehát volt egy anyagi érdek is. Tehát nemcsak hatalomtechnikai érdek, hanem valószínűleg egy anyagi érdek is meghúzódik e mögött a döntéssorozat mögött, még akkor is, ahogy ezt az imént Arató kolléga mondta, vannak ebben olyan intézkedések, amelyeket természetesen minden józan képviselő támogatna, hiszen szolgálhatják a magyar családok érdekét vagy vállalkozók érdekét, de emellett van bent számos olyan intézkedés, ami egészen biztosan nem ezeket a célokat szolgálja. Tehát summa summarum, mi jelen formájában, szintén az MSZP részéről, nem tudjuk támogatni ezt a mostani törvénytervezetet, még akkor sem, hogyha vannak benne olyan javaslatok, amiket mi magunk is megtettünk korábban vagy mi magunk is támogattunk. Összességében pedig azt gondoljuk, hogy ezeknek az intézkedéseknek egy része, meg a korábbi folyamat, jogi környezet fenntartása az önök hatalmi-politikai érdekét szolgálta. Ma is ezt szolgálja, és úgy alakítják ezeket a jogszabályokat, hogy ez a választási küzdelem szempontjából az önök számára a legkedvezőbb jogi környezetet biztosítsa. Egyelőre ennyit szerettem volna hozzáfűzni, elnök úr. Köszönöm szépen a lehetőséget.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence képviselő úr, a Párbeszéd képviselője nem tartózkodik a teremben, tehát így a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Megadom a szót Orbán Balázs államtitkár úrnak, soron kívül. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Urak és Államtitkár Asszony! Azért kértem szót normál felszólalás keretében most, hogy ha esetleg diskurzus alakul ki, akkor ne a zárszónál hangozzék el az, amit mondani szeretnék, úgy, hogy nincs rá reagálási alkalmuk. A vitát és a járványkezeléssel kapcsolatos reális helyzetértékelési diskurzust hiányolták itt önök közül többen is. Annak, hogy egy ilyen diskurzus kialakuljon, vannak bizonyos előfeltételei. Ez nemcsak Magyarországon van így, hanem a civilizált világban mindenhol. Ezek az előfeltételek nagyon szűkösek, tehát sok előfeltételre nincs szükség, de az biztos, hogy az előfeltételek közé tartozik, hogy igazat mondunk, és tényeket nem vitatunk, tényeket nem hajlítunk, és nem próbáljuk a valóságot a saját értelmezésünk szerint újracsomagolni szóban. Ha ez nem valósul meg mint előfeltétel, akkor megszűnik a civilizált diskurzus lehetősége. Természetesen a pandémia, egy soha nem látott vagy legalább száz éve nem látott világjárvány, minden országot nagyon-nagyon komoly kihívások elé állított, minden ország szenvedett el veszteségeket. Mi is szenvedtünk el veszteségeket, ezek emberi életben, az emberi egészség romlásában mérhető veszteségek. Osztozunk azon családok gyászában, akiknek családtagjai elhunytak a koronavírus-járvány miatt, és osztozunk azoknak a nehézségeiben, akik a járvány gazdasági hatásaitól szenvedtek. De azt, hogy egy ország hogyan védekezik a járványokkal összefüggésben, objektív módon meg lehet ítélni mind az élet-, mind az egészségvédelem területén, mind a gazdaságvédelem területén. Az élet- és egészségvédelem területén Magyarország a legelején azt a döntést hozta meg a korrektség, a transzparencia, az átláthatóság jegyében, hogy minden olyan halálesetet felvesz a statisztikába, amely koronavírus-járvánnyal összefüggésben, detektált koronavírus-fertőzött személy esetében következik be. Más országok más statisztikai módszertanokat követtek. És a halálozási statisztikákkal kapcsolatban ebből szerintem egy nagyon rosszérzésű vita alakult ki, amire a baloldal még egy kampányt is megpróbált ráépíteni, szerintem rendkívül ízléstelen módon. Azóta folyamatosan jelennek meg azok az elemzések javaslom tanulmányozni a washingtoni egyetem kutatását és a többi nemzetközi kutatócsoport ezzel kapcsolatos adatait , amelyek azt mondják, hogy a többlethalálozási statisztika az, amit ebben az esetben követni kell. A többlethalálozások és a lejelentett koronavírus-halálesetek közötti különbözőség az önök által állandóan példaként említett nyugat-európai országok döntő többségében nagyon jelentős. Ez azért van, mert ők nem úgy vezették a statisztikát, ahogy kellett volna. Magyarország esetében ez a különbség, tehát a többlethalálozások és a lejelentett koronavírus-halálesetek közötti különbözőség a vizsgált országok között ebben nyugat-európai országok, európai országok, tengerentúli országok vannak a legkisebb. Tehát ez azt jelenti, hogy mi korrekten jártunk el, minden ilyen halálesetet feltüntettünk, és hogyha az éves halálozási statisztikákat nézzük, akkor azt láthatjuk, hogy még európai összehasonlításban is jól teljesített a magyar egészségügyi, népegészségügyi rendszer, és világ-összehasonlításban pedig kifejezetten jól. Szerintem van okunk büszkének lenni. Nem szolgáltak rá a népegészségügyi dolgozóink és az orvosaink arra, hogy ilyen méltatlan támadásokat kapjanak a baloldali politikusoktól, úgyhogy kezeljük helyén ezeket az adatokat, és köszönjük meg az ő munkájukat! És ugyanez van a gazdaságvédelemmel összefüggésben is. A járvány kitörésének első pillanatában vagy első hónapjaiban még lehetett azt mondani a baloldal részéről, hogy rossz a válságkezelési stratégia. Természetesen ez akkor sem volt legitim, mert önöknek is volt lehetőségük 2010 előtt válságot kezelni, és azt finoman szólva nagyon-nagyon elrontották, tehát nem volt túl hiteles az, amit önök állítottak, de akkor, 2020-ban még lehetséges lett volna az, hogy önöknek van igaza, nem azokat az intézkedéseket kell bevezetni, amiket a kormány javasolt, hanem más intézkedéseket. De azóta eltelt majdnem másfél év, és a másfél év alatt megszülettek azok a statisztikai adatok, amelyek szintén objektíven mérhetővé és összehasonlíthatóvá teszik az egyes országok tevékenységét. És ebből az látszik, hogy a magyar gazdaság a gazdasági visszaesés tekintetében uniós összehasonlításban kifejezetten a jól teljesítő országok között volt, a munkahelyvesztések tekintetében kifejezetten a jól teljesítő országok között volt, és ha az előrejelzés oldalát nézzük meg a dolgoknak, akkor azt látjuk, és minden nemzetközi elemző intézet azt vetíti előre, hogy a magyar gazdaság kilábalása nemzetközi összevetésben kifejezetten jelentős és kifejezetten dinamikus lesz. Sőt, a most nyilvánosságra hozott adatok azt vetítik előre, hogy akár a rendszerváltoztatás utáni időszak legrobusztusabb gazdasági növekedésére is számíthatunk. Ezért, amikor önök azzal kritizálják a kormányt, hogy nem jó célokra költötte el a forrásokat, hogy nem olyan gazdaságvédelmi és munkahelyvédelmi politikát folytatott, ami megfelelő lett volna, akkor a tényekkel vitatkoznak, ugyanis a tények azt mutatják, hogy a visszaesés mértéke kisebb volt, mint más országokban, a növekedés pedig gyorsabb és nagyobb ütemű lesz, mint más országokban. Ha ebben nem tudunk megegyezni, akkor a vita civilizált alapjai nem állnak rendelkezésre. És ha megengedik, itt röviden reagálnék az egészségügyi kérdésekre. [[17.00]] Az egészségügyi béremelésekkel kapcsolatban és az egészségügyi szolgálati jogviszony bevezetésével kapcsolatban kaptunk kritikát, amit nem igazán értek. Ugyanis az elmúlt másfél évben meghozott törvények közül ez azon nagyon szűk kivételek közé tartozik, amit a baloldal is megszavazott. Tehát, ha önöknek akkor nem tetszett ez a szabályozás, önöknek akkor nem tetszett az a megközelítés, hogy a Magyar Orvosi Kamarával egyetértésben soha nem látott mértékű béremelés és jogviszony-megújítás történik egy pandémia kellős közepén a magyar egészségügyben, akkor kellett volna ellene menni ennek a javaslatnak. Most, ezt követően azt felhozni és azt állítani, hogy a magyar egészségügyi rendszer és az egészségügyi szolgálati jogviszony megújítása nem szolgálja a pandémiás védekezés és a humán szektorok megújítására vonatkozó igényeket, az egyszerűen nem tartható álláspont, szintén csak azért, mert az egyik állítás, az előző állításuk és a mostani állításuk tételesen ellentmond egymásnak. A másik bocsánat, hogy ebbe a vitába röviden bele kell mennem, de az elmúlt másfél évben több pont lehetett volna, ahol önök segítik a védekezést. Mesterházy Attila képviselő úr is azért nyomtam többek között gombot, mert tényleg már az egészségem ellen ment az a fejcsóválás, amit el kellett kezdenem az ő felszólalását hallgatva; teljesen igaza volt, hogy inkább akkor beszéljük ezt meg. Tehát Mesterházy Attila képviselő úr azt mondja, hogy hát, amikor az első veszélyhelyzet-kihirdetés történt, és annak az országgyűlési megerősítéséhez kértünk támogatást, akkor ön látta azt onnan a hátsó padsorokból, hogy mi ezt komolyan gondoltuk, és bizony-bizony, igazunk volt. Azt nem értem, hogy bocsánat, képviselő úr, akkor miért nem tetszett megszavazni? [[Mesterházy Attila közbeszól.]] Akkor miért nem tetszett megszavazni? De hát, képviselő úr, azt mondta, hogy az egy okszerű dolog volt, hogy az egy normális, racionális dolog volt, hogy a kormány veszélyhelyzetet hirdetett, és hogy az Országgyűlés felhatalmazását kérte. Akkor miért nem szavazták meg? És a probléma, hogy egyszer még egy ilyen hibát el lehet követni, de önök az elmúlt másfél évben fokozatosan tetézték ezeket a hibákat. Amikor támogatni kellett volna az egészségügyi dolgozókat, akkor kamuvideókat gyártottak. Amikor az oltások felpörgetésével összefüggésben nemzeti összefogásnak kellett volna következnie, akkor az oltások ellen hergeltek, aminek következtében ma több mint kétmillió emberrel kevesebb lenne beoltva Magyarországon, és a nyitásnak és a veszélyhelyzet kivezetésének a feltételei sem állnának fenn. Amikor zárni kellett, akkor nyitást követeltek, amikor nyitni kellett, akkor zártak volna. Az eszközbeszerzéseket először követelték, azóta pedig, ahogy a mostani felszólalásokban hallottuk, folyamatosan támadják őket. Emlékszem arra a vitára, amikor a második hullámot megelőzően, 99 nap után kivezettük a veszélyhelyzetet tavaly, és ősszel elkezdődött a rendes jogalkotás keretében a szigorításokkal összefüggésben egy beszélgetés. Én emlékszem arra az időre, itt ültem a parlamentben, öt héten keresztül vitatkoztunk azon, hogy a maszkviselés meg a kijárási korlátozás szabályainak megsértőivel szemben lehete magasabb összegű pénzbírságot előírni törvényben. Öt héten keresztül vitatkoztunk ezen. Önök szerint a koronavírus-járvány kellős közepén, a második hullám kellős közepén ennek van értelme? [[Közbeszólások az ellenzéki sorokból.]] Tehát azt látjuk, hogy szükség van a különleges jogalkotási felhatalmazásra, azzal szükségesen, arányosan, célhoz kötötten kell élni; ezt az Alkotmánybíróság mindig el tudja bírálni. De amikor támogatni kellett volna ezt a parlamenti munkát, mert ennek mindig van egy parlamenti lába, mert a népképviselet mégiscsak a magyar Országgyűlés, akkor önök ezt a támogató szavazatot nem biztosították. Lukács képviselő úrnak egy utolsó megjegyzés a hatálybalépéssel kapcsolatban, és ez kötődik ahhoz, amit Arató Gergely mond. Bevallom őszintén, nem értettem, hogy ő mire céloz azzal kapcsolatban, hogy meggondoltuk volna magunkat kodifikációs technika szempontjából. Mi pontosan ugyanazt a kodifikációs technikát javasoljuk, amit javasoltunk az első hullám után a veszélyhelyzet kivezetésénél. A korábban ezzel kapcsolatban elfogadott törvényi láb is ezt támasztotta alá. Az első hullám után is úgy voltunk vele, hogy azokat a rendeleti szinten meghozott szabályokat, amelyeket értelmes továbbvinni a normál jogrendbe is, azokat törvényben kell elfogadnia az Országgyűlésnek, és törvényben kell a rendes jogrend részévé tenni. Most is erre teszünk javaslatot. Volt egy megelőző aktus is, való igaz, de az is az alkotmányosság követelményének érvényesülését szolgálta, tudniillik, hogy előre megmondtuk, már önök is most tudják azt, hogy legkésőbb szeptember 15-éig tarthat a veszélyhelyzet, de a kormány kapott törvényben egy lehetőséget arra, hogy ezt korábban is kivezesse. Lukács képviselő úr ezt a kodifikációs megoldást kritizálta. Felhívnám a figyelmét a Jat. 7. § (3) bekezdésére, amely azt mondja, hogy hatálybalépés valamely jövőbeni feltétel bekövetkeztéhez is köthető, és a 11. § pedig azt mondja, hogy ilyenkor határozatot kell közzétenni a Magyar Közlönyben, amely a konkrét napot mint a feltétel bekövetkezésének napját rögzíti. Arra nem számítottam, hogy a magyar Országgyűlésben arról vita keveredik ki, hogy egyébként szeptemberig az esetleges negyedik, ötödik hullámok elkerülése érdekében fenntartjuk a veszélyhelyzetet és a gyors döntési képességet, de ha előbb is lehetséges, akkor a kormány előbb is kivezeti a veszélyhelyzetet. Hogy ez a baloldal szempontjából miért kritizálandó alkotmányosan, ezt nem igazán értem. Még egy megjegyzést, ha az elnök úr megengedi: Arató képviselő úr azt mondta, hogy ez nem egy verseny. Nem egy verseny, hogy mikor és mennyivel előbb lehet feloldani a korlátozó intézkedéseket. De igen! De igen, pont hogy egy verseny. Ez egy nemzetközi verseny, amin nagyon sok minden múlik. Többek között ennek az évnek a gazdasági növekedése, többek között magyar emberek munkahelye. Semmi más, csak ez a két dolog múlik rajta. Szerintünk ez kulcsfontosságú, és szerintünk mindent elmond a baloldalról az, hogy ők nyíltan nem is érti, nem is gondolja, hogy ebből politikai probléma lenne azt mondják, hogy ez nem egy verseny. De igen! Mert ha mi több embert tudunk beoltani, akkor előbb tudjuk letörni a járványt, előbb tudjuk feloldani a korlátozó intézkedéseket, előbb tud elindulni a gazdasági növekedés, több munkahelyet tudunk megvédeni, és több munkahelyet tudunk teremteni. És ez Magyarország számára jobb lesz, és akkor a magyar helyzet jobb lesz, mint a szomszédos országok vagy mint más európai vagy esetleg a világ más kontinensen lévő országainak a helyzete. Ha valamire felhatalmazást kapott a kormány, és ha valamit joggal várnak el a választópolgárok, minden, egyébként a magyar Országgyűlésben ülő politikustól, akkor pont ez az. Úgyhogy arra szeretném kérni ököket, hogy gondolkodjanak egyszer erről a kérdésről, a gazdasági újraindítás sebességéről úgy, mint egy versenyhelyzetről. Nem mint egy belpolitikai kommunikációs térre, ahol megint lehet még egyet a kormányon ütni, hanem mint egy nemzetstratégiai versenyhelyzetre. És ha úgy gondolják, hogy olyan intézkedések születnek, amelyek ebben Magyarország számára jobb pozíciót biztosítanak, akkor támogassák az ezzel összefüggő elképzeléseinket! Még egy legeslegutolsó megjegyzés: valóban vannak a törvényjavaslatban olyan elemek, amelyek az újranyitást kívánják segíteni, például a teraszhasználat ingyenességének a fenntartása vagy az adóemelések korlátozásának a fenntartása. Mi azt gondoljuk, és ebben, tudom, mert hónapok óta hallgatom, vita van közöttünk, hogy újraindítás esetében a vállalkozások és a magyar állampolgárok terheit nem növelni kell, hanem csökkenteni kell. Tehát adót emelni, díjakat meghatározni, azok beszedését szigorítani egészen egyszerűen nem lehet. Hiába tesznek erre vonatkozóan folyamatosan javaslatot, hiába az önkormányzataik próbálják sarcolni a magyar embereket, mi ezeknek soha nem fogunk engedni, és ha kell, akkor törvényi szinten fogjuk rögzíteni, hogy koronavírus-járvány kellős közepén nem lehet adót emelni. Még egyszer: nem lehet olyan gazdasági idézőjeles „válságkezelési” intézkedéscsomagot bevezetni Magyarországon, amivel 2008-2009-ben próbálkoztak. Egyébként pedig, hogy azokkal az intézkedésekkel, amelyeket meghozunk, bármilyen módon is az Országgyűlés hatásköre csorbulna, gondolok itt a Beruházási Alap felállítására, ne haragudjanak, egész egyszerűen szakmailag ez az álláspont nevetséges. A Beruházási Alap arról szól, hogy elsősorban önkormányzatok által véghez vitt projektekkel összefüggésben az önrész és az előleg rendelkezésre álljon. [[17.10]] Hogy ne kelljen az uniós forrást lehívni, ne kelljen egyedi kormánydöntésekben gondolkodni, egyedi költségvetési elkülönítéseket csinálni ezekre az előlegekre, hanem ennek alakuljon ki egy intézménye, egy struktúrája, mert ez is azt a célt szolgálja, hogy a valamennyi önkormányzat által mindegy, hogy baloldali vagy jobboldali önkormányzat által tett beruházásokat felgyorsítsuk, mert az is Magyarország újraindítását segíti. Ezek a döntések és egy ilyen típusú elkülönített állami pénzalapnak a létrehozása, amit Beruházási Alapnak nevezünk, ez eddig is kormányzati hatáskör volt, olyan értelemben, hogy törvényben kell létrehozni, és egyébként a kormány dönthet ezekről az előlegekről, ez most is így van, ezután is így lesz. Tehát arra szeretném kérni önöket, hogy mivel semmi olyan dolog nem történik, ami az Országgyűlés mozgási szabadságát negatívan befolyásolná, ezért támogassák az erre vonatkozó intézkedéseket is. Köszönöm szépen egyébként a támogató hozzászólásokat a képviselő uraktól, állok rendelkezésre, ha van még esetleg felmerülő kérdés. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi szószóló felszólalása következik. Megadom a szót Szolga József horvát nemzetiségi szószólónak, aki a nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azt. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Poštovani Gospodine Predsjedniče! Tisztelt Ház! Poštovani Dome! Tisztelt Államtitkár Úr! Poštovani Gospodine Državni Tajniče! A veszélyhelyzettel összefüggő átmeneti szabályokról szóló T/16367. számú törvénytervezet tárgyalásának nemzetiségi napirendi pontként történő felvételét követően a Magyarországi nemzetiségek bizottsága 2021. május 27-ei ülésén döntött, hogy az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. számú országgyűlési határozat 32. § (2) bekezdése alapján a törvényjavaslat egészére vonatkozóan részletes vitát kíván lefolytatni. A határozati házszabály 36. § (5) bekezdése alapján vitához kapcsolódó bizottságként felkért a bizottság álláspontjának ismertetésére. Tisztelt Országgyűlés! A koronavírus magyarországi megjelenését követően 2020. március 11-én kihirdetett veszélyhelyzet óta már a harmadik hullámmal küzd a társadalom és a gazdaság. Előrebocsátom, hogy az őshonos 13 államalkotó közösséget képviselő Magyarországi nemzetiségek bizottsága az eltelt időszakban támogatásáról biztosította a védekezést irányító szerveket. Nemzetiségi közösségeink a humánjárvány minden áldozatára pótolhatatlan veszteségként tekintenek, és együttéreznek a gyászolókkal. Továbbra is köszönetünket fejezzük ki mindazoknak, akik biztosították Magyarország működőképességét, és hozzájárultak a gazdasági károk mérsékléséhez. Külön elismerés illeti az egészségügyben, köznevelésben és az igazgatásban dolgozókat, valamint a közszolgáltatások ellátását végző munkavállalókat. Bizottságunk a nemzetiségek érdekeit, jogait érintően a kormány rendeleti intézkedéseit folyamatosan figyelemmel kísérte. Az emberek életének, egészségének megvédése, a gazdasági károk mérséklése és a munkahelyek megőrzése érdekében bizottságunk egyetértését fejezte ki a koronavírus-világjárvány elleni védekezésről szóló 2021. évi I. törvény elfogadásakor, majd az azt módosító 2021. évi XL. törvény hatályba léptetését és a veszélyhelyzet meghosszabbítását is támogatta. Az előttünk álló javaslat is azt szolgálja, hogy a veszélyhelyzeti intézkedések hatályvesztéséig megfelelő átmeneti törvényi rendelkezések kerüljenek megalkotásra. Rendezi azt a jogbiztonsági követelményt, hogy a rendkívüli időszakban létrejött jogviszonyok, szabályozási elemek törvényi szintű garanciát kapjanak. Az időszak vonatkozásában szükséges a törvényi szintű szabályozás, illetve azon belül külön definiálja a szigorított védekezés időszakát. Továbbá megállapítja a javaslat a tárgyi hatályt is. A tervezet a veszélyhelyzeti jogalkotás során érintett tárgyköröket két fejezetre bontja, az egyikben a veszélyhelyzettel összefüggő jövőbeni átmeneti szabályokat határoz meg, a másikban külön nevesíti a módosítandó törvényeket. A továbbiakban a bizottságunk részéről a törvénytervezet nemzetiségi összefüggéseire hívnám fel a figyelmet. Első körben érintem az átmeneti szabályokból eredő végrehajtási feladatokat és problémákat. A közélet tisztaságának biztosítása és a korrupció megelőzése céljából fontos, hogy a nemzetiségi önkormányzatok hivatalainál, valamint intézményeinél alkalmazásban lévők számára biztosított legyen a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség hosszabbított határidőn belüli megtétele. Az önkormányzatok működésének és a feladat ellátásának zavartalan biztosításához kapcsolódó átmeneti szabályok rendelkezéseit kiterjesztő módon értelmezzük, tekintettel arra, hogy a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 153. § (1)-(2) bekezdése szerint, ahol a törvény eltérően nem rendelkezik, a nemzetiségi önkormányzatokra, tisztségviselőkre alkalmazni kell a helyi önkormányzatokra és a polgármesteri tisztségre vonatkozó jogszabályokat. A javaslat 72. és 73. §-ában foglaltak alapján, az elnök és az elnökhelyettesi tisztség betöltetlensége esetén a feladat- és hatásköröket szervezeti és működési szabályzatban, valamint a kormányhivatal által kijelölt nemzetiségi önkormányzati képviselő gyakorolja, aki önkéntes írásbeli nyilatkozata alapján juttatásokra jogosult. Hivatkozva az előzőekben ismertetettekre, a javaslat 74. §-ában foglalt szabályozási elvet célszerű a nemzetiségi önkormányzatokra vonatkozóan is megfogalmazni, mert a jelenlegi szabályok alapján a nemzetiségek jogairól szóló törvény 89. §-ában foglaltak szerint, idézem: „a nemzetiségi önkormányzat képviselő-testülete, közgyűlése szükség szerint a szervezeti és működési szabályzatban meghatározott számban, de évente legalább négy ülést tart”. Amennyiben szükséges, bizottságunk is e kérdésben módosítási szándékot fog megfogalmazni, mert ha a javaslatban a települési önkormányzatnak a hat ülés helyett elegendő egy ülést megtartania a veszélyhelyzet feloldását követően, akkor szerintem a nemzetiségi önkormányzatnak is a négy ülésből elég egyet, illetve szükség szerint tarthat többet is, ahogy a feladat ellátása megköveteli. Támogatjuk az egyes kulturális finanszírozási szabályok eltérő alkalmazását, amely alapján a Nemzeti Kulturális Alapnál az időszakban képződött maradvány teljes összege felhasználható legyen kulturális támogatási célokra, így nemzetiségi kulturális autonómiát szélesítő programokra, projektekre. Természetesen itt az ideiglenes szakmai kollégium létrehozásánál javasoljuk a nemzetiségi önkormányzatok, szervezetek bevonását is a tagok kiválasztásánál. A „Biztos kezdet” gyerekház és a tanodaszolgáltatás finanszírozásával összefüggő átmeneti rendelkezések lehetővé teszik, hogy a finanszírozási források megemelkedjenek, a költségtervek módosíthatóvá válnak, így nagyrészt segítve a cigány közösségek felzárkóztatását. Az egyes államháztartási szabályok alkalmazásával összefüggő átmeneti szabályok adta mérlegelési lehetőség elősegíti az adatszolgáltatás indokolt elmaradása kapcsán a bírság mellőzését. További törvényi garanciát kapnak a nemzetiségi szervezetek is, hogy az érvényben lévő támogatási jogviszonyokból eredő vállalt programjaik, projektjeik megvalósítási időtartama és az ehhez kapcsolódó beszámolási kötelezettségük legalább a törvény hatálybalépését követő 180. napig meghosszabbodik, a tárgyévet meghaladó elhúzódás esetén a kötelezettségvállalással terhelt összeget felhasználható maradványként kell tekinteni. A felsőoktatás egyes kérdéseiről szóló rendelkezések érintik a nemzetiségi szakokat is, amelyek így kedvezőbben szervezhetik képzéseiket. A koronavírus elleni védőoltással kapcsolatos regisztrációs és adatkezelési szabályok átmeneti bevezetése elősegíti, hogy a nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott köznevelési intézményekben foglalkoztatottak koronavírus-fertőzésnek való kitettségük csökkentése érdekében védőoltás igénybevétele és a regisztráció céljából jogszerű tájékoztatást kaphassanak. A helyi díjak mértékének rögzítésére vonatkozó szabályok érintik a nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott intézményeket, szervezeteket, gazdasági társaságokat a díjkorlátozások vonatkozásában. Ezen rendelkezést a közszolgáltatások jellegére, valamint az igénybe vevő nemzetiségi polgárok anyagi helyzetére tekintettel elfogadhatónak tartjuk. Az ingyenes internet-hozzáférési szolgáltatás biztosításának szabályai segítik a nemzetiségi családok költségeinek mérséklését a digitális oktatás igénybevétele területén. A javaslat 62. alcíme rögzíti a nemzetiségi önkormányzatok testületeinek feloszlatásával, valamint a ki nem tűzött és elmaradt választásokkal kapcsolatos átmeneti rendelkezéseket, így garantálva a törvényi szintű szabályozást. Tisztelt Államtitkár Úr! Második körben bizottságunk részéről nemzetiségi szempontból észrevételezem a megfogalmazott, egyes törvényeket módosító rendelkezéseket. [[17.20]] A tervezet 96. alcímében foglaltak osztják a nemzetiségi önkormányzatok véleményét, hiszen már több kezdeményezés volt, hogy az összeférhetetlenségi szabályokból kerüljön ki az önkéntes tartalékos katonai szolgálati viszony fennállása, díjazás elfogadása. Megítélésünk szerint a katonai szolgálatot vállaló nemzetiségi polgárok jellemzően eddig is aktív tagjai voltak közösségünknek, de a hatályos szabályok korlátozták közszereplési lehetőségeiket. Az új rendelkezés a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény módosítására irányul, amely lehetőséget teremt a nemzetiségi önkormányzati képviselőknek is az önkéntes tartalékos szolgálati viszony létesítésére, illetve az új időközi választásokon már jelöltséget is vállalhatnak az érintettek. A jogharmonizáció érdekében az új rendelkezéssel egészül ki a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény. Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény módosítása érinti a 21. és a 36. § kiegészítését az önkormányzati vagyon növekedése vonatkozásában. Kérnénk a nemzetiségi önkormányzati vagyonra is kiterjeszteni ezt a rendelkezést, ami itt többször vitaként is elhangzott. Bizottságunk megfontolja ezzel kapcsolatban módosító javaslat benyújtását, hogy a Beruházási Alapból való nemzetiségi önkormányzati beruházási támogatások is elérhetővé váljanak. Bizottságunk kiemelt fontosságúnak tartja a 112. alcím szabályainak törvényi erőre emelését, mert a népszámlálás adatain alapul nemzetiségi közösségeink politikai képviselete, valamint a kulturális autonómia működtetésének, szélesítésének, finanszírozásának mértéke. Veszélyhelyzetben a nemzetiségek érdekeinek figyelembevételével is a népszámlálás 2021. évi végrehajtását el kellett halasztani a 2022. év októberére. A módosításezt a rendelkezést erősíti meg. Tisztelt Országgyűlés! A T/16367. számú törvényjavaslat szakaszainak mielőbbi hatálybalépéséhez szükség van a társadalom szereplőinek további hathatós közreműködésére. A folyamatban lévő enyhítési intézkedések ellenére elvárjuk közösségünk tagjaitól, hogy minden eszközzel segítsék elő a védekezést. A jelenlegi vakcinabőségre tekintettel saját maguk és környezetük megvédése érdekében mielőbb regisztráljanak oltásra! Közösen kerüljük el a szakemberek által felvetett negyedik hullámot, amely tönkreteheti az eddigi eredményeket, amelyek elérése oly sok lemondással járt az elmúlt közel 14 hónapban a magyar társadalom részéről. Bizottságunk az elmondottakra tekintettel támogatja a törvénytervezet szabályozási szakaszait, a részletes vita során a nemzetiségi közösségek társadalmi viszonyait érintő kérdésekben megfogalmazzuk álláspontunkat, és azt be fogjuk nyújtani. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Hvala na pozornosti! [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Kétperces felszólalásra senki nem jelentkezett. Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, aki írásban jelezte felszólalási szándékát. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Valóban írásban jeleztem e szándékot, ami a felszólalást illeti, hiszen nagyon fontos szakmai kérdéseket kell tisztáznunk, de azért azt a kormányzati körítést, amely ennél a javaslatnál is megjelent, mégsem lehet szó nélkül hagyni. Egészen elképesztő az a saját véleménybuborékot beerőszakoskodó államtitkári viselkedés, amely… ne bántsuk az államtitkár urat, nem csak esetében, és nem csak ennél a törvényjavaslatnál fordul elő. Önök lényegében vallási fanatikus panelrengeteget próbálnak behozni minden egyes törvényjavaslat kapcsán, ezenközben nettó marhaságokat is mondanak, tehát az ellenzéket például sokadszor oltásellenesnek nevezni, értem én, hogy politikai termék az önök számára, sokadszor derül ki, hogy ez nem találkozott a valósággal. Azt is látom, hogy egy másfél-két milliós szűk táborban még lehet némi mobilizáló erőt ezzel elérni, de hosszú távon, egész biztos vagyok benne, hogy kontraproduktív lesz mind az államtitkári viselkedés, mind pedig az az intézményesített hazugsággyár, amit csináltak ebből az egészből. Hiszen ha valóban a magyar emberek munkahelyének védelme lenne fontos államtitkár úr számára, akkor őszinte vitát folytatna erről velünk, példának okáért megmagyarázná, hogy egy hónap alatt áprilisban hogyan vesztette el 17 ezer honfitársunk a munkahelyét, és hogyan lehet az, hogy miközben az önök statisztikái szerint minden rendben van és a gazdaság kilőtt fölfelé, a helyzet mégiscsak az, hogy a számok makacs dolgok, és ez a 17 ezres mínusz legalábbis magyarázattal szolgálna. Nem volt itt tegnap sem államtitkár úr, sem kormánypárti képviselőtársam, de egészen elképesztő dolog történt. Napirend utáni óra, megint csak magyar munkahelyekről beszélünk. Föláll egy fideszes kolléga és elkezdi a termelési jelentést óriási dicséretekkel, hogy az ő választókerületében az Audi Hungária Zrt. hány munkahelyet biztosít, milyen saját oltási programot vitt keresztül, mennyire fontos ez Magyarország számára. Eddig még egyet is érthetnénk, hiszen nem vagyunk multi- és bankellenesek. Azt mondjuk, hogy a közteherviselés alapján működjön mindenki. A helyzet az, államtitkár úr, hogy önök viszont ennek a multi cégnek, autógyárnak megint csak egymilliárd forint fölötti vissza nem térítendő támogatást biztosítottak, miközben önök nagyon nagy hangon látszólag védik a munkahelyeket, a magyar társaságok számára ezeket a lehetőségeket nem nyitják ki. És itt győzelmi jelentéseket sorolnak fel újra és újra a multi cégek támogatásáról, de nem találkoztam önök közül olyan képviselővel, aki felállt volna és elmondta volna, hogy ennyi mikro-, kis- és közepes vállalkozásnak sikerült munkahelyeket megmenteni. Azért nem állnak fel, Orbán államtitkár úr, mert az önök mikroszkopikus, európai szinten szinte értékelhetetlen bérkipótlási programja nem versenyképes. Olyan üzenetet küld a magyar munkavállalóknak, hogy ők nem számítanak. Önök 5 százalék alatti rátát tudtak produkálni, ami mérhető munkabérkipótlásban, még egyszer mondom, a mérhetőben, tehát nem a 8 ezer forintosban, hanem amit érzékelt is a munkavállaló. Ausztriában, Németországban ez az arány 15 százalék fölötti, 20 százalék fölötti. Önök nem voltak versenyképesek ezen a téren, és nagyon jól tudják, hogy a munkahelyek folyamatosan szűnnek meg Magyarországon. Amikor ön feláll és a győzelmi jelentést előadja, miszerint ugyanannyi munkahely van önök szerint, mint mondjuk, egy évvel ezelőtt, nagyon jól tudja, hogy ebbe beleszámolja a KSH a hetente egy órát dolgozó diákmunkást ugyanúgy, mint aki idényjellegű munkát végez, vagy éppen azt, aki fizetés nélküli szabadságon otthon van. Ne becsüljünk le semmilyen munkát, államtitkár úr! Az az egyórányi diákmunka ugyanolyan értékes, mint az öné vagy az enyém. De egészen biztos az, hogy ha önök ideállítanak egy olyan statisztikai adatsorral, amely bizonyítani próbálja, hogy ugyanannyi érdemi, egyébként adók, járulékok, befizetésével magával járó munkahely van, mint egy évvel ezelőtt, akkor ez az állítás elvérzik a valósággal való találkozás során. És amikor munkahelyek védelméről beszélnek, elfelejtik megmagyarázni, hogy miért nem pótolták ki a kieső bérek 80 százalékát, és azt, hogy miért engedték a családokat brutálisan nehéz helyzetbe kerülni a válság alatt. Államtitkár úr, lesz ez zárszó. Kérem, válaszoljon nekem egy dologra, őszintén, lelkiismereti alapon! Ha önök azt állítják, hogy családbarát kormány, és a legnehezebb helyzetűeket igyekeznek segíteni retorikailag, akkor hogyan tűrhették meg azt, hogy a 33, illetve 50 százalékos végrehajtói letiltások folyamatosan pörögjenek a legkisebb keresetűek esetén a járványügyi veszélyhelyzetben? Azért merem ezt idehozni, mert az előttünk fekvő javaslat bírósági végrehajtási témában is igyekszik valamit mondani. Engem nagyon érdekelne, hogy ön mit mond arról, hogy a legkisebb nyugdíjjal bírók és a minimálbéresek esetén miért lehetett a járványügyi veszélyhelyzet közepén 33, illetve 50 százalékos letiltásokat foganatosítani. Amikor benyújtottam azt a javaslatot, hogy mentesítsük a minimális megélhetéshez szükséges bevételeket ettől, önök miért nem támogatták, családbarát kormány? A mellékelt ábra azt bizonyítja, hogy nem, mert önök bizony kötöttek egy paktumot, nemcsak az EBRD-paktumra gondolok, de mind a bankvilággal, mind a végrehajtói karral megállapodtak, és lényegében esküt tettek arra, hogy az ő üzleti érdekeiket nem sértik. Tisztáznunk kell ugyanakkor egy, a javaslatban lévő kérdést. Arról szól ez ugyanis, hogy lényegében kilakoltatásokat nem akarnak foganatosítani egészen addig, amíg önök azt mondják, hogy veszélyhelyzet van. Én pedig azt szeretném önökből kikényszeríteni, hogy jelentsék ki, hogy a 2022-es országgyűlési választásokig nem lesz kilakoltatás Magyarországon. Igen vagy nem? Ez egy igen-nem kérdés. Egyet tudnak ezzel érteni, vagy pedig sem? Az én eltökélt célom az, hogy ebben a kataklizmaszerű gazdasági helyzetben és egy nagyon nehéz helyzetben, ami még előttünk áll ne lehessen embereket elhelyezés nélkül kilakoltatni Magyarországon. [[17.30]] Tegyék ezt a felelősséget a 2022-ben reményeim szerint felálló nemzeti egységkormányra, és ne engedjünk addig utcára kerülni embereket; érjük el azt a helyzetet, hogy egy tisztességes új elszámolás szülessen meg károsultak és bankok között. Ne legyen ez az új elszámolás olyan, amely bármelyik felet indokolatlanul kifosztja, ez az igazság talaján kell hogy álljon! És ha ez megszületett, akkor lehet beszélni arról, hogy a valóban fennálló vagy csak állítólagosan fennálló tartozásokkal mi legyen, de emberek kilakoltatását tömegesen és intézményesített módon nem szabad eltűrni Magyarországon. A kérdésünk és felvetésünk tehát egyértelmű: ki merie jelenteni Magyarország Kormánya azt, hogy a 2022-es választásokig nem foganatosíttat kilakoltatásokat Magyarországon? Tehát eddigi szövetségeseit, a végrehajtóit némi érdeksérelemnek teszi ki annak árán, hogy nagyon-nagyon sok magyar ember mindennapi biztonságérzete, a szülőföldjén való boldogulásának a lehetősége megmaradjon. Számunkra ez rettenetesen fontos, talán az utóbbi években tapasztalták, hogy mindenféle politikai izmustól mentes kérdést csináltunk ebből, igyekeztünk a szakma talaján közelíteni ehhez. Nagyon sajnáljuk azt, hogy még mindig nem tudtunk konszenzust elérni. Átmeneti győzelemként tekintünk arra, hogy most éppen nincsenek tömeges kilakoltatások Magyarországon, bár [[Kálló Gergely felé fordulva:]] a hátam mögött ülő kolléga a moratórium meghirdetését követő talán második vagy harmadik napon kapott egy hívást, egy segélykiáltást, miszerint egy végrehajtó éppen ki akar pakolni egy családot a saját otthonából, és hát nem a mi feladatunk lenne felvilágosítani a végrehajtókat arról, hogy, testvéreim, moratórium van, és ezt most ne csináljátok, mégis sokszor olyan helyzetekkel találkozunk, amelyekkel talán önök nem, pedig egész biztos vagyok benne, hogy a postafiókjaikat megtöltik a hitelkárosultak segélykérő üzenetei. Észre kellene venni őket, nem lehet teljes társadalmi csoportokra nemet mondani és az ő megkereséseiket negligálni. Arra biztatom tehát önöket, hogy jelentsük ki együttesen, akár nyújtsanak be közös javaslatot róla, bárhogy: a ’22-es választásokig ne lakoltassanak ki Magyarországon senkit sem elhelyezés nélkül, és hagyják meg nekünk azt a lehetőséget, hogy utána megoldjuk ezt a problémát! Köszönöm a figyelmet és a lehetőséget. [[Taps a Jobbik, a DK és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! További képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Szakács László képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Képviselőtársaim! Eredetileg ez egy kétperces felszólalásnak indult, de aztán az államtitkár úr egy olyan húsz percben nagyjából annyi mindent mondott, hogy úgy gondoltam, hogy több dologra kell reagálni, azzal együtt egyébként hogy rögtön egy pozitívummal hadd kezdjem , hogy az államtitkár úr teljesen rendhagyó módon részt vesz a vitában. Egyébként ott tart a magyar parlamentarizmus, hogy ezt ki kell emelni, adott esetben még meg is kell köszönni; a többiek nem szokták, tehát ők a zárszóban elmondják, amit megírtak nekik, aztán utána megyünk tovább. Azt mondta az államtitkár úr, hogy hiszen mindennek megvan a parlamenti lába, hiszen a parlament, ahogyan ülésezik, akkor a népképviseleti szervnek a döntéseit ki kell kérni és önök ezt tényleg meg is tették. Azt mondja, hogy tárgyaltunk itt a halgazdálkodástól az erdőgazdálkodáson keresztül ez a tavaly ősz, talán tél eleje , az energiastratégián keresztül, na persze az alkotmány módosításán át, mondjuk, idén tavasszal az egyetemi átszervezésekig. Ugye, nem nehéz belátni, hogy ezeknek azért a pandémia kezeléséhez vajmi sok köze nem volt, tehát hogy ez nem a pandémia kezelésének a népképviseleti lába, hanem ez az, amivel megtöltötték a parlamentnek a működését; volt, ami ebből önöknek politikailag fontos volt, volt, ami vatta volt ebben a dologban, volt, ami meg anyagilag volt fontos. Ilyennek tartom, mondjuk, az egyetemi átszervezéseket, meg ugye, az alapítványoknak juttatott mintegy ezermilliárd forintnyi vagyont; ezek vannak ez alatt az úgymond takaró alatt, amit pandémiának hívnak, meg az alatta működő parlamentnek a működése közben. Azt mondja az államtitkár úr, hogy ez egy verseny, és tudja, egyébként az az igazság, hogy ebben, az nem igaz, hogy csodálom, hanem azt gondolom, hogy inkább csodálkozom azon a fajta magabiztosságon, ahogyan ezt mondja. Miközben az egész világ próbálja megérteni azt, hogy hogyan működik ez a vírus, hogy hogyan lehet a társadalmi funkciókat, a társadalmi ellátásokat, a gazdaságnak a fenntartását, a fenntarthatóságát megérteni, lemodellezni, végrehajtani, aközben az önök kormánya és ön is teljes magabiztossággal kijelenti, hogy ez egyszerűen egy verseny. Na de hát, ugye, mivel versenyzünk? Miben versenyzünk? A munkahelyeket meg kell őrizni, az életeket meg kell menteni. Az életek megmentéséről, azt gondolom, hogy itt beszéltek sokan. Amit én itt el szeretnék mondani, az legfeljebb annyi, hogy tényleg meg kell köszönni azoknak, akik az egészségügyben dolgoztak, és azoknak is meg kell köszönni, akik az iskolákban, óvodákban, idősellátásban dolgoztak, dolgoznak, az első vonalban vannak, de beszélhetnék itt a tömegközlekedésről, bármiről. Na de, a többi tekintetben én nem látom, hogy a versenyben nyerésre állnánk. Akkor, amikor Magyarországon nagyon sok munkahely szűnik meg, amikor már a saját statisztikáikat is nagyon nehezen tudják bebizonyítani, akkor, amikor arról az elbukott versenyről kellene beszélni, amikor novemberben önök arra kérték a hoteleket, éttermeket, rekreációs központokat, hogy zárjanak be, és 50 százalékos bértámogatást ígértek nekik, majd aztán eltelt a november, a december, a január, a február, és önök bizony a karácsonyfa alá nem támogatást raktak, hanem hiánypótló végzést, abból kellett fűtésszámlát fizetni, meg abból kellett a karácsonyfa alá ajándékot tenni, és állt is egyik lábáról a másikra az ön minisztere, Gulyás miniszter úr, és mondta, hogy hát, a 27 milliárdos keretösszegből 20 milliárd forintot még nem sikerült kifizetni; aztán akkor utána felgyorsították. Négy hónap, államtitkár úr, négy hónap. Aki azt a rendszert elrontotta, annak sem kívánom azt, hogy addig tartsa vissza a levegőt, de azoknak, akiknek addig fizetés nélkül, hitelből kellett élniük, őnekik ez borzalmasan hosszú négy hónap volt, és nem egy meghitt karácsony. Azt gondolom, hogy ezt a versenyt elvesztették. De még egyszer: biztose, hogy ez egy verseny? és ezt nem filozófiai kérdésnek gondolom. Tudom, hogy önök versenyeznek, hadakoznak, kizárnak, bezárnak, tehát az önök politikája alapvetően erre épül, nem a jobb megértésre épül, nem az együttműködésre épül; ezt az ember persze látja, de talán erről érdemes beszélni. Azt mondja, a beruházásokat felgyorsítják. Én azt gondolom, hogy ez inkább úgy igaz, hogy pénzforgalmi szempontból a tavalyi év végén éppen akkor jónak tűnt az a költségvetés szempontjából, hogyha Magyarországon úgy tűnik, mintha felgyorsítanák a beruházásokat. Hamar elmentek a kifizetések. Amúgy a tervezés nem az építkezés, a tervezés meg a közbeszerzés, az még a fasorban sincs, ezen még senki nem keresett egy fillért sem, nem a magyar gazdaság meg annak a szereplői, ez éppen akkor pénzforgalmi szempontból úgy jól jött, hogy gyorsan kiszórtak, ha jól emlékszem, 2550 milliárd forintot december 28. napján ezekre az erőltetett, felgyorsított beruházásokra, csak azok maguktól meg nem gyorsulnak fel. Itt persze azért még gondolkoznunk kell ezeknek a beruházásoknak a hasznosságán, mert, ugye, az ember arra számít, hogy főleg ilyenkor, amikor az a helyzet van, hogy többféle szempontot kell figyelembe venni egy beruházásnál, legyen mondjuk, elsődleges az, hogy az embereknek az életét tegye könnyebbé, elérhetőbbé, biztonságosabbá, olcsóbbá tegyen szolgáltatásokat, olyanokat, mint hogy iható víz folyik a csapból, a szennyvíz kezelése megtörténik, a tömegközlekedés normálisan működik, és ezek egyébként most úgy alapvetően úgy higiéniai, kiszolgálási, hozzáférhetőségi szempontból, vagy éppen az egészségügy vagy az oktatás kérdésében azt mondjuk, hogy ezek most kiemelt jelentőségűek is lehettek volna. Most ehhez képest, ugye, látunk olyan látványberuházásokat, amelyek nem feltétlenül azt szolgálják, mert lehet bármilyen gyönyörű egy megújult tér, és még azt is állítom, hogy az jó annak a vállalkozónak, aki azt megcsinálja, hát még annak a fideszes politikusnak, aki azt megrendeli, csak én azt nem látom, hogy ettől az ott élő embereknek könnyebb, nyugodtabb, biztonságosabb, nem utolsósorban olcsóbb lenne az élete. [[17.40]] Nálunk 700-800 millió forintból megújult egy két kézilabdapályányi tér. Őszintén megmondom, mindeközben nem lett kevesebb csőtörés, de még a víz sem kerül kevesebbe. Megépíthetjük a harmadik diadalív mellé a negyediket nem lesz tőle több munkahely. Én most azt látom, hogy nálunk, a mi váro-sunkban is most szerintem épül egy olyan beruházás, amit méltán kell itt megemlíteni. Semmi más nem hiányzik egy sokkal szebb napokat látott és jobb sorsra érdemes bányászvárosból, mint egy jó dinópark virtuális , barnamezős beruházásban, meglévő intézményben, 900 millió forintért. Nem lehetett volna ebből a gazdaságot fejleszteni? Ez volt a legjobb ötlet? Tehát ezeket azért érdemes végiggondolni, és ámbár sokáig beszélt az államtitkár úr, de egy nekem nagyon fontos kérdésre nem válaszolt, és szeretném, hogyha erre mégis kitérne. Három, nagyjából három olyan önkormányzat van ma Magyarországon, ahol a polgármester fideszes, de a többsége általában egy ellenzéki összefogás, vagy jobban mondva ott helyben nem ellenzéki, hanem az összefogás adja a többségét az önkormányzatoknak. Én is egy ilyen városból jövök, Komlóról, ahol egyre nehezebben értjük meg azt, hogy miközben önök elmondják, hogy egyre jobbak a statisztikai adatok, alacsony a fertőzések száma, nő az átoltottság, nyitnak a strandok, nyitnak a színházak, nyitnak az éttermek, ott le lehet ülni egymás mellé, de egy testületi ülésen nem. A népképviseleti demokráciának ezt hivatkozta meg az államtitkár úr ezt a lábát önök nem akarják megtartani, pedig a városnak a polgárai döntöttek a szavazáson, a helyi önkormányzati választáson; másokat választottak meg. És ha a polgármester nem kéri ki a véleményét ennek a testületnek, vagy ha kikéri, de ellenkezőképpen dönt, akkor majd egy másik fideszes eldöntheti, hogy ez arányban és a veszélyhelyzettel összefüggésben történt-e. Most a polgármester ellátja a bizottságok feladatait, elfogadja a költségvetést, kiírja a közbeszerzéseket, el is bírálja, szerződéseket köt, megrendelőt ír alá, és utána pedig majd egy másik közösségtől azt kéri, hogy ezt hagyja jóvá a város érdekében. Ugyanezek a képviselők, akik egy testületi ülésen, egy 400 négyzetméteres teremben nem ülhetnek le, a jövő héten egymás mellett fognak ülni a színházban, bármilyen rendezvényen, lesz kettő is. Ott nyugodtan le tudnak ülni. Miért nem lehet, hogy kiteljesedjen a népképviselet, ahogyan ön is mondta, és esetleg a városi polgároknak a szavazatát is figyelembe lehessen venni? És miért nem lehet testületi ülést tartani? A strandon ülhetnek ezek az emberek egymás mellett? Színházban ülhetnek, étteremben ülhetnek egymás mellett? Értem, hogy sietne, értem, hogy sietne, látom. [[Dr. Orbán Balázs: Én maradok! Úgyhogy ráérek!]] Tehát ők ott akkor ülhetnek egymás mellett. Mit nem készítettek még el ezekben a városokban? Mivel nincsenek még kész, ami miatt ezt a helyzetet fönn kell tartani? Mit rejtegetnek? Mert ha nincs mit rejtegetni, akkor nyugodtan össze lehetne hívni a képviselő-testületi üléseket. Én azt gondolom, hogy erre ebben a pillanatban nincsen magyarázat. Ha mégis van, akkor ne maradjon vele adós! Legyen kedves, mondja el nekem, hogy miért nem ülhetnek össze a testületek, hogy ön szerint össze kellenee ülni a testületeknek, ön szerint mi jár annak a polgármesternek, aki túlterjeszkedve a hatáskörén a vészhelyzeti szabályozással nem összefüggésben, aránytalanul hozott meg olyan döntéseket, amelyek nagyban befolyásolják a város költségvetését, intézményi struktúráját vagy akár közpénzek elköltését, közbeszerzések elbírálását. Tehát én azt gondolom, hogy ebben önök adósak, meg hát persze, tudja, ez egy olyan dolog lesz, aminek nem lesz vége akkor, amikor vége lesz a pandémiának. Ez akkor fog kezdődni, amikor újra összeülnek a testületek. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bajkai István képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Bár szerintem szorosan nem tartozott a napirendi ponthoz, és már nincs is a teremben dr. Lukács László György képviselőtársunk, de valamiért ő némi önérzetességgel fontosnak tartotta elmondani azt, hogy a vezérszónoki beszédemet felolvastam, és ezt ő sérelmezte, különösen annak az utolsó bekezdését, amiben az szerepelt, hogy a baloldal nem viselkedett megfelelően, és kifejezetten oltásellenes magatartást folytatott ebben a rendkívül nehéz időszakban. Úgyhogy pusztán az ő kedvéért, aki most egy másik helyen teljesít szolgálatot, mondom, ezt fejből is el tudom mondani, tehát ehhez nem kell felolvasnom. Viszont sokkal lényegesebb része volt talán az ő felszólalásának, amire az államtitkár úr is kitért a beszédében, nevezetesen az, hogy a statisztikai adatok és a statisztikai felvétel különbözőségéből egyáltalán az elhunytak számát össze lehete hasonlítani. Én nagyon hiányolom azt a baloldalon ülők részéről, hogy ezt az elemző munkát vagy ezt a kritikát, amit most megfogalmazok, ők egyáltalán nem végezték el. Tehát hogyha nem ugyanazon tényadatokból dolgozunk, ezt szintén kiemelte az államtitkár úr a beszédében, akkor nem lehet helyes következtetést levonni. És hogyha azt a kijelentést alkalmazza a baloldal, a magát baloldalnak hívó politikai tömörülés, hogy Magyarországon, annak ellenére, hogy élenjáró módon oldotta meg a beoltást és az átoltottságot, ennek ellenére többen hunynak el szerintük szerintünk ez nincs így , akkor annak mi az oka. Ezt a munkát nem végezték el, ehelyett különböző megalapozatlan kijelentéseket tesznek, és ezzel is tulajdonképpen valójában oltásellenes és a vírus legyőzésével szembeni álláspontot foglalnak el. Rá sem jönnek ezek szerint a saját magatartásuk és a saját kijelentésük okán, hogy beismerő vallomást tesznek itt mindennap a parlamentben és a parlamenten kívül. Minden alkalommal beismerik a bűneiket, minden alkalommal tulajdonképpen elismerik azt, hogy szemben állnak a vírus elleni küzdelemben, nem támogatják ebben a kormányzatot, nem támogatják azokat az intézkedéseket, amelyek az emberek életét, a családok életét és a gazdaság beindítását, megmentését, szintén ezeket a célokat szolgálják. Tehát mindennap beismerő vallomást tesznek, minden egyes mondatukban ott van az, ami az állításunk, hogy önök nemcsak oltásellenesek, hanem kifejezetten a régi vagy nem is annyira régi, de mindenesetre általános gyurcsányi mondás és politikai filozófia talaján állnak: minél rosszabb, annál jobb, mert abból politikai előnyt lehet kovácsolni. Kissé furcsálltam egyébként dr. Lukács László György képviselőtársunk azon kijelentését, ez sem tartozik szorosan a napirendi ponthoz, de ő kifejezetten önérzetesen egyfajta számonkérést alkalmazott, hogy ő saját magát nem tartja baloldalinak. Hát az, aki Gyurcsány Ferenccel szövetséget köt és egy asztalhoz egyáltalán leül, az, azt gondolom, hogy magát baloldalinak kell hogy vallja, és a baloldali tömörülés részévé kellett hogy váljon. De a helyzet ennél tulajdonképpen rosszabb. Ugyanis arról van szó, hogy a Gyurcsány-párt helyesebb talán így használni ezt a kifejezést , Gyurcsány Ferenc családi vállalkozása valójában mint egy óriáskígyó, mint egy anakonda a szatellitpártokat már rég körbefonta, megfojtotta és lenyelte. És onnan, az óriáskígyó bendőjéből kiabálnak ki egyesek, hogy mi nem is vagyunk része ennek, mi mások vagyunk. Ők már régen a megemésztésnél, bocsánat a kifejezésért és a plasztikus hasonlatért, már rég ebben a stádiumban tartanak. Tehát ami esetleg kihallatszik az óriáskígyó bendőjéből, az már bizony nagyon gyenge kiáltás, és ha máshonnan nem, például láthatták előképükben a Szocialista Pártot, ahol szintén Gyurcsány Ferenc elárulta, hátba szúrta és szintén lenyelte a Szocialista Pártot, és már tulajdonképpen rég meg is emésztette. Arató Gergely képviselőtársunk szintén a „minél rosszabb, annál jobb” elve alapján állva kifejtette azt, hogy tulajdonképpen a kormányzatnak nincsen semmilyen köze a védekezéshez, azt a kifejezést használta, hogy a leggyengébb pontja volt a védekezésnek, a vírus elleni küzdelemnek. [[17.50]] Nem vitatjuk azt, hogy azok az egészségügyben dolgozók és az egészségügyön kívül más területeken, például a katonai szolgálatot teljesítő rendvédelmi szerveknél, az iskolákban dolgozók és sorolhatnánk, szóval mindazok, akik a front első vonalában álltak, kétségkívül ők hozták meg a legnagyobb áldozatot, hisz mindennap szó szerint kell hogy mondjuk szembenéztek a vírussal, szembenéztek a halállal. Őket illeti a legnagyobb elismerés. De azért azt mondani, hogy a védekezés megszervezéséhez, az oltóanyagok behozatalához, a védőeszközök behozatalához, az egészségügyi rendszer, a vírushoz alkalmazkodó, vírussal szembeni eljárásokhoz alkalmazkodó egészségügyi rendszer és az infrastruktúra megteremtéséhez, átalakításához és megszervezéséhez a kormányzatnak nincsen semmi köze, az eredményekhez nincsen semmi köze, azt gondolom, az teljes mértékben tényekkel szembeni. Szerintem ez is része annak a hangulatkeltésnek, és elnézést a kifejezésért, hergelésnek, ami különválasztja a vírussal szembeni eredményeket a kormányzat tevékenységétől. Ez nyilván teljes mértékben megalapozatlan. Még ki fogok rá térni még egy alkalommal, de az azért elgondolkodtató, és lehet, hogy egyfajta freudi elszólás volt Arató Gergelynek az a kijelentése, amikor azt fogalmazta meg a különböző baloldali javaslatok kapcsán, hogy az ellenérdekű feleket a kormányzat nem hallgatta meg, hogy az ellenérdekű felek javaslatait nem vette kellő mértékben figyelembe. Ez tulajdonképpen egy olyan freudi elszólás megint, amely hasonlítható megint egy beismerő vallomáshoz, hogy a vírushelyzetben való küzdelem kellős közepén vagy annak a megindulásakor, szóval a legnehezebb percekben, majd az azt követő rendkívül nehéz időszakban saját magát, a Demokratikus Koalíciót amiről tudjuk, hogy sem nem demokratikus, sem nem koalíció, de most erről ne nyissunk hosszasan vitát , ebben a helyzetben ő egy ellenérdekű félnek definiálja magát. Hát, itt mégiscsak arról volt szó, hogy egy rendkívül nehéz, alattomos ellenség a vírus, amellyel szembeni küzdelem egy rendkívül nehéz munka volt, és jelenleg rendkívül nehéz munka. Ebben a helyzetben saját magát tulajdonképpen ellenérdekű félnek definiálta, magyarán a vírussal szemben küzdő kormányzattal szemben és ezáltal a vírussal szembenálló félnek is tekinti saját magát. Nem kell, azt gondolom, ötven vagy száz évet várni, hogy majd történészek visszatekintsenek erre az időszakra, és az utódaink megítéljék a tevékenységünket abban a kérdésben, hogy a baloldal valóban a vírussal szembeni küzdelemben szembenálló fél volte vagy sem, mert ennek minden bizonyítéka rendelkezésre áll. Tudom, hogy más területen vagyunk most, de ha erről egy bírósági eljárásban lenne szó, akkor bőven elégséges bizonyíték lenne ahhoz, hogy be tudjuk bizonyítani, hogy márpedig igenis a baloldal a vírussal szembeni küzdelmet akadályozni akarta, gátolni akarta, és ehhez minden, elnézést, alávaló és sunyi eszközt igénybe is vett. Ha csak egy példát kellene kiemelnem sokat tudnék, számtalant , ha most egy perbeszédről lenne szó egy bírósági bizonyítási eljárásban a bizonyítékok felsorolása és értékelése kapcsán, akkor mégis minek kell minősítenünk a Korózs Lajos által elkészített videót? Ebben mégiscsak arról volt szó, hogy egy nem mentős foglalkozású álszínésznő, hogy ezt a kifejezést használjam, a kórházban elhunytakról és a kórházi állapotokról tett nyilatkozatot, és magát mentősnek mutatta be, majd ezt a videót jelentős támogatással, úgy értem, pénzügyi támogatással megköröztették az egész médiában, a YouTube-felületen és mindenütt, majd erre hivatkoztak szintén a baloldalon ülő pártok. Hát mi ez, tisztelt képviselőtársaim? Hát hogyan lehet ezt minősíteni? Mi az az emberi, erkölcsi mélység, amelyre egyáltalán szót lehetne találni? Lehetne egyébként találni, csak lehet, hogy az nem bírná el a nyomdafestéket, és a képviselőház és a képviselők előtt ezt nem tanácsos elmondani. De mégiscsak azt kell mondani, hogy ez már nem hiba volt. Ez nem pusztán egy kormányzattal szembeni vagy a kormányzat cselekvésével szemben akció volt, ez bűn volt, tisztelt képviselőtársaim. Ezt ki kell mondani, bűn volt, amely emberek életébe került. Mesterházy Attila képviselőtársunk azt a kifejezést használta, hogy nagyobb önmérsékletet, vagy az öndicséret nem helyes dolog. Ezzel én is mélységesen egyetértek, hogy az öndicséretre nincsen szükség. Amikor dolgozunk, és a kötelességünket teljesítjük, azt majd mások úgyis értékelni fogják, ha más nem, az utókor. De mégiscsak azt kell mondanom, hogy amikor a baloldal állításaival szemben a kormányzat tényeket sorol fel, amelyeket utána nem tud vitatni a baloldal, az nem öndicséret; az nem öndicséret, hanem a tények szembehelyezése az önök megállapításaival és vádjaival szemben. Amikor a rendeleti kormányzásnak hívott folyamatra azt a kifejezést használják, és szintén azzal a váddal illetnek bennünket, hogy olyan jogszabályokat is elfogadott a kormányzat, amelyeket valószínűleg az Országgyűlés is el tudott volna fogadni, a különleges jogrendben éppen az a fontos, az a lényeg, hogy a kormányzat minél előbb, minél gyorsabban, minél hatékonyabban állapítsa meg és hozza meg azokat a jogszabályokat, amelyek a védekezést szolgálják, és amelyek szolgálják az emberek egészségét, életét, megmaradását és a gazdaság újraindítását. Ezt hívják, tisztelt képviselőtársaim, kormányzásnak, amikor a végrehajtó hatalom a rászármaztatott jogosultságokkal, úgy is fogalmazhatnánk, a neki adott vagy számára biztosított hatalommal él, mert ez szolgálta az ország érdekét. Ezt hívják kormányzásnak. Még a kormányzási lehetőséget is ezek szerint szeretnék megtagadni a kormánytól, és tulajdonképpen szintén a vírussal szembeni küzdelmet akarták ezzel akadályozni. Az önkormányzatok teherviselése kapcsán engedjék meg, hogy szűkebb pátriámra kicsit visszatérjek, hiszen talán az életszerű példák segítik a megértést, hogy az önkormányzatok tudjáke, a baloldali vezetésű önkormányzatok tudjáke, mit jelent az, hogy teherviselés vagy közös teherviselés vagy a vírusveszéllyel szembeni küzdelemben való részvétel. Ha megnézzük a VII. kerületben a mindenki számára sajnálatosan hírhedtté vált Niedermüller Péter polgármester, kereszténygyűlölő polgármester helyzetét, akkor a korábbi egy főállású, egy társadalmi megbízatású alpolgármester helyett négy főállásút alkalmaz kiterjedt kabinetekkel, szakértőkkel. Ezek körülbelül 250 millió forintos többletköltséget jelentenek. Mintegy 100 millió forintos értékben kötött szerződést a 6 milliárdos csalással vádolt Czeglédy Csaba ügyvédi irodájával. Ma sem tudjuk, hogy mit végez ezért a pénzért. Külső, fizetős bizottsági tagokat vettek fel, megemelték ezeknek a számát, televíziót hozott létre, streaming televíziót, amelyben kifejezetten és egyoldalúan csak és kifejezetten kormányellenes propagandát folytat. A helyi újságot kormányellenes propagandára használja fel. Amikor a kormányzat lehetővé tette, hogy a teraszok díja alól mentesüljenek a vendéglátóipari egységek, a vállalkozók, akkor ő ezt kivetette, és másképp értelmezte a jogszabályt, szerinte azt meg kell fizetni. Egyetlenegy intézkedést sem hozott meggyőződésem szerint a VII. kerületi önkormányzat vezetője, amikor arról volt szó, hogy a válsághelyzetben, pontosabban a veszélyhelyzetben, az egészségügyi veszélyhelyzetben, a vírussal szembeni küzdelem óráiban, napjaiban, heteiben és hónapjaiban hogyan tudná segíteni a helyi vállalkozókat például a helyiségekkel kapcsolatos bérleti díjak kapcsán, vagy amit az előbb említettem, a teraszdíjak kapcsán, vagy más ügyekben. Úgy viselkedik a baloldali vezetés Erzsébetvárosban, mint egy előkelő idegen, aki várja, hogy majd valaki más megoldja helyettük a problémákat, majd valaki más által elégséges forrás jut, ők saját maguktól nem is gondolkodnak, hogy valamit kéne tenniük, ezért azt kell hogy mondjam, semmi más nem köti le az energiájukat, mint az ideológiai küzdelem és az ideológiai harc. Semmilyen nyomát nem látni annak, hogy a vírussal szembeni küzdelemben részt szeretnének vállalni és ezért cselekedni, mert teljes mértékben hiányzik az önkormányzatiság eszméje és annak a felismerése, hogy milyen rendkívül nehéz helyzetben volt Magyarország sajnos a vírusnak betudhatóan. Azt kell hogy mondjam, tisztelt képviselőtársaim, tisztelt Ház, tisztelt államtitkár asszony, tisztelt államtitkár úr, hogy olyan helyzetben kell kormányoznunk az országot, amikor nemhogy nem segíti ezt a küzdelmet, amely mindannyiunkat, a baloldali gondolkodású embereket is szolgál, tehát mindenkit szolgál ebben az országban, a gazdaság megmaradása mindenkit szolgál, az egészségnél, az életnél nem lehet fontosabb cél, mindenkit szolgál a vírusvédelem, a vírussal szembeni küzdelem, az nem lehet politikai játszmák tere. [[18.00]] Akik erre képesek, sajnos ennél súlyosabb dolgokra is képesek, akik éppen hatalomra készülnek. Úgyhogy azt kell hogy mondjam, hogy ez a felelőtlenség, az emberek életének a kockáztatása olyan mélység, ami alá, azt gondolom, már nem is nagyon lehet menni. Sajnos, mindig megéljük itt az Országgyűlésben, a törvényhozás szent házában, hogy mindig megkísérli a baloldal, akik az anakonda belsejéből kiabálnak [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] a szatellitpártok, hogy mire képesek még vajon hova fognak még jutni? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Hajdu László képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A T/16367. számot viselő törvényhez, az önkormányzati pontjaihoz szeretnék hozzászólni. Annál is inkább, mert itt salátatörvényről beszélünk, halomnyi törvényt érintő előterjesztésről van szó, én azt gondolom, hogy az önkormányzati fejezet ebből talán a legsúlyosabb. A 3176 önkormányzat, amelyet érint az a néhány pont, amely ebben benne van, azoknak a sorsába az előterjesztő nem nagyon gondolt bele. Az előbb az hangzott el, hogy engedni és segíteni kell a kormányzást. Azt gondolom, hogy az önkormányzást is segíteni kell, és ösztönözni kell minden körülmények között, mert itt az előbb képviselőtársam arról beszélt, hogy nem tudnak összeülni a képviselő-testületek, nem tudják kormányozni a saját testületüket, noha ugyanabban a kerületben, sőt ugyanabban az épületben lehet esküvő, különböző rendezvény, de az a 21 képviselő nem ülhet össze a testületi ülésre. Ez teljesen nevetséges, azt gondolom, hogy magyarázhatatlan, hogy nem tudnak kollektíven dönteni. Más kérdés, hogy polgármesterektől függetlenül, amíg ezt le nem fújják, nem tudjuk, mikor, szeptember 15. elhangzott itt, lehet, hogy előbb, addig még továbbra is a képviselők nem tudnak helyben önkormányozni, interneten beszélgetnek a polgármesterrel, az megküldi az előterjesztéseket, akkor válaszolgatnak, azt el kell olvasni, akkor értelmezni kell... Tehát ez nem önkormányzás, ez egy pótcselekvés, úgy gondolom. Erre vannak továbbra is kényszerítve ennek az előterjesztésnek az alapján az önkormányzatok az egész országban. Még rosszabb a helyzet azoknál, amelyek iparűzési adót kapnak, és így érinti őket az a megvonás, ami a hipa elvonásából adódik. Ez igen jelentős, ebben az évben az önkormányzatoktól 150-160 milliárd forint elvonás történik ezen az alapon. Tehát az önkormányzatok, elhangzott itt, nem járulnak hozzá, hát, 160 milliárd forinttal támogatják a járvány elleni küzdelmet. Már bocsánat, nekik is köszönettel kellene tartozni! De ez csak az egyik tétel, mert 34 milliárd forinttal, a gépjárműadó elvonásával támogatják a járvány elleni küzdelmet. Nehogy azt mondjuk, hogy az önkormányzatok semmivel nem, ez már 200 milliárd, ha összeadom. És akkor még nem beszéltünk arról, hogy a turizmusból sincsenek adózó alanyok. Persze, gyakorlatilag nincs is turizmus, de még csak be se kell vallani, hogy mennyire a turizmusból befolyó bevétel, mostantól sem, amikor már mégis van valamilyen forgalom. Vagy Budapest esetében az ingyenes parkírozással milliókat veszítenek el. Ez mind támogatás, a járvány elleni védekezés támogatása! Vagy az, hogy az önkormányzati tulajdonú, nem lakáscélú helyiségeket, amelyek olyan szolgáltatásokat láttak el, mint idegenforgalom, vendéglátás, ingyenesen kell hogy odaadják, tehát nem kérhetnek érte bérleti díjat. Vagy a teraszok, amelyek megnyíltak, ingyenesek. Ezek mind százmilliós támogatást jelentenek a járvány elleni küzdelemben. Beszéljük meg tisztességesen! Úgy nem lehet, ahogy előttem Bajkai képviselő úr ezt elnagyolta. 3176 település szív a járvány miatt, és ráadásul a polgármesterek a testületükkel se tudnak érdemben konzultálni, hivatalosan nem tudják megbeszélni, nem tudnak önkormányozni. A kormány viszont az előterjesztés szerint tud kormányozni, csak az önkormányzatok az akadálya. Hát, hogyan lehetne az akadálya, amikor legfeljebb magukban tudnak bosszankodni? (Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Azt gondolom, hogy azokat a korlátozó intézkedéseket, amelyek a járvány erősebb időszakában bevezetésre kerültek, értelmetlen dolog továbbra is a települések és az önkormányzatok esetében fenntartani. Ha jól értem, akkor persze nem véletlen, hogy csak az önkormányzatoknál van ilyen szigorítás és máshol szinte nincs is, hiszen már minden lassan feloldásra kerül. Az, hogy tüntetést nem lehet tartani, csak, nem tudom, 500 fő erejéig, az nem egy olyan nagy korlátozás ahhoz képest, ami a települések önkormányzatait érinti. És akkor még nem beszéltünk arról a támogatásról, ami végül is valahol ott marad, nem tudom, a lakosság zsebében vagy kinek a zsebében. Tehát semmilyen adóemeléssel, ezzel a jogukkal nem élhetnek, de az infláció jelentősen megugrott. De az inflációt követően sem tudnak sem lakbért, sem lakáscélú bért, sem egyéb olyan béreket emelni, ami ezzel kapcsolatos. Beszéljük meg, ez is idetartozó! Azt gondolom, hogy a kormány viszont ugyanabban az önkormányzati közigazgatási területben emelheti a dohány árát jelentősen, az üzemanyag árát még jelentősebben emelheti, az élelmiszerárak amúgy is emelkednek. Csak az önkormányzat nem, az nem nyúlhat hozzá semmihez. Ezt nehéz magyarázni, hogy hogyan és mint történik, úgy gondolom. Még talán egyet szeretnék kiemelni, és csak az önkormányzatokra vonatkozóan megjegyzést tenni: ha a települési önkormányzatokból, az említett több mint 3 ezer településből, ha azt vesszük, hogy szolidaritási adót kell fizetni, és a szolidaritási adó majd jövőre lesz csökkentve, mármint a költségvetési előterjesztésben ez van, akkor azt kell mondjuk, hogy súlyosabban érinti azokat, akik szolidaritásiadó-fizetésre kötelezettek, hiszen azok körülbelül 700-an vannak ebből a 3176-ból. Az a 700 önkormányzat nagyon súlyos helyzetben van, hiszen itt a tételek nem úgy jelennek meg, mint a vadászati világkiállításon, itt 1 millió és 2 millió is komoly pénznek számít; nem milliárdok, milliárdokban nem is tudnak beszélni az önkormányzatok. Azt szeretném javasolni és kérni is, hogy enyhítsen a kormány azon a szigorításon, ami ebben az előterjesztésben az önkormányzatokra, a magyar településekre van kiróva. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Jó napot kívánok! Mesterházy Attila képviselő úr, az MSZP képviselőjének felszólalásával folytatjuk a munkát. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Ugyan már korábban hangzott el államtitkár úr felszólalása, de ettől függetlenül talán érdemes néhány gondolatban reagálni arra, amit ő mondott. Úgy fogalmazott, hogy a civilizált diskurzus megszűnik, ha az igazságot elferdítjük. Én ehhez hozzátenném, hogy meg akkor is, ha nem pontosan vagy általánosítóan fogalmazunk mindenkire vonatkozóan. Tehát ha ön úgy gondolja, hogy az igazság elferdítésével megszűnik a civilizált diskurzus, akkor azt gondolom, hogy ön ehhez nagyon sokban hozzájárult a hozzászólásában. Most komolyan, önök azt mondják, ha már a civilizált diskurzusról beszélünk, hogy az ellenzék képviselői a vírusnak szurkolnak, és oltásellenesek? Tehát komolyan azt mondják csak hadd beszéljek a saját nevemben , hogy én oltásellenes vagyok, és a vírusnak szurkolok, azaz annak szurkolok, hogy Magyarországon minél több ember betegedjék meg, és haljon meg? Maga komolyan azt mondja nekem, hogy én ennek szurkolok mint baloldali képviselő?! És maga beszél nekem arról, hogy civilizált diskurzusra van szükség?! [[18.10]] Azt tudom mondani önnek, nem szégyelli magát, hogy engem azzal vádol, hogy magyar embereknek, és magyar családokban a halálát kívánom embereknek, mert abból nekem politikai hasznom van?! Tényleg ez, ide süllyedtünk?! Ez nem egy vicc, kérem, ez nem arról szól, mint a szokásos politikai hablaty, hogy az ellenzék hazudik, a kormány hazudik! Hát, mivel vádol maga engem?! Hogy meri?! Hol tud tőlem idézni egyetlenegy mondatot, ami oltásellenes lenne, ami amellett, annak szurkolna, hogy a vírus győzzön a nem tudom, mi felett, a magyar emberek felett?! Tényleg ezt mondják?! Ez lesz a kampány?! És értem, hogy ez itt viccesen elmondva, délután 6 órakor kampánytémának tűnik, én nem veszem ezt kampánytémának. A magyar emberek élete, egészsége, a magyar családok egészsége nem kampánytéma. Kikérem magamnak, hogy ezzel engem vádoljon! Vádoljon sok minden mással! A másik: világosan fogalmaztam, az elején azt gondoltam és ideültettek, tehát a hátsó sorból tudom ezt csak nézni, de higgye el, néha a hátsó sorból jobban lehet látni, mint az első sorból, ahol maga ül , világosan fogalmaztam, az első alkalommal, amikor arról volt szó, hogy rendkívüli jogrendet szeretnének bevezetni, akkor én személyesen azt gondoltam, hogy önök valóban azzal a szándékkal akarják ezt bevezetni, amit indoklásként megfogalmaztak, hogy gyors döntésekre valóban szükség van. Államtitkár úr, azért nem támogattuk csak mert maga mondta, hogy itt a tényeket ne ferdítsük el ezt, az első ilyen kezdeményezésüket, mert egyet kért az MSZP, az MSZP elnöke, hogy legyen benne egy határidő. Képzelje el, javaslatot is tettünk rá. Az volt a javaslatunk, hogy 90 napos határidő legyen benne. Ha ez belekerült volna, világosan elmondtuk, hogy támogattuk volna. Önök tudatosan nem tették ezt bele. Aztán kiderült, hogy nem kellett 90 napig ennek a törvénynek érvényben lennie, tehát magyarul, semmi nem történt volna, ha beleteszik a 90 napot. Majd jött a következő ilyen kérésük, hogy újra egy hasonló törvényt támogassunk, minő meglepetés, abban benne volt a 90 napos határidő. Mi történt? Az MSZP-frakció támogatta azt az akkori törvény-előterjesztést. Tehát teljesen világosan és konzekvensen járt el ebben az MSZP-frakció. És harmadszor pedig azért nem támogattuk, mert úgy ítéltük meg, ha tetszik önnek, ha nem, hogy szerintünk önök visszaéltek ezzel a jogosítványukkal. Most itt le is zárom ezt a kérdést, mert nincs értelme tovább ragozni. Ilyen egyszerű volt a mi döntési mechanizmusunk vagy a megfontolásunk egy-egy adott kérdés mögött. Aztán arról beszélt, ami egészen vicces, hogy az önök miniszterelnöke itt a parlamentben, öntől egy méterre fölállt, és azt mondta, hogy a vírusjárvány elleni küzdelem egyetlen mérőműszere az, hogy hányan halnak meg Magyarországon. Nem mi hoztuk ezt a témát ide a parlamentbe, Orbán Viktor miniszterelnök saját maga ehhez kötötte ennek a sikerességét, vagy általa a vírushelyzettel szembeni kormányzati intézkedések eredményességét. Akkor miért lepődnek meg azon, hogy utána erre hivatkozik az ellenzék, amit az önök miniszterelnöke hozott be a közbeszédbe és a politikai vitába? Lehet arról vitatkozni, hogy ön szerint ez megfelelő nem megfelelő, ezt így nem mondanám , hanem hogy elfogadható, vagy európai összehasonlításban megfelelő szám, vagy jobb eredményt hoz, de ettől még ezt a vitát nem az ellenzék kezdeményezte, hanem a miniszterelnök. Hozzáteszem, 30 ezer embernek a halálát úgy minősíteni, hogy jól állunk, hát, erre mondtam azt önöknek, hogy némi szerénységet elvárnék, amikor erről a kérdéskörről beszélnek, mert ha egy közepes városnyi ember meghal Magyarországon, akkor ott azért a szerénységnek van helye szerintem, még akkor is, ha lehet, hogy máshol, más országokban sajnálatos módon ennél még több ember is meghalt. A másik: arról beszélt, hogy jól teljesítettünk, majd utána a saját mondataiban később azt mondta, hogy mi miért vádoljuk a védekezésben dolgozó embereket azzal, hogy ők nem jól dolgoztak, mert ők kiválóan látták el a feladatot, és tulajdonképpen mi ne vádoljuk őket azzal, hogy nem jól végezték a munkájukat. Döntse már el, államtitkár úr, önök dolgoztak jól, vagy azok, akik az egészségügyben és más területen állták a harcot közvetlenül a frontvonalban! Mert ha a másodikról van szó, akkor itt nem volt még olyan képviselő ebben a Házban, aki ne ismerte volna el ezeknek az embereknek a teljesítményét, munkáját. Az ön munkáját, az ön miniszterelnökének a munkáját, igen, azzal kapcsolatban folyamatosan kritikát fogalmazunk meg, de talán ez nem meglepő az ön számára, hogy mi másképpen közelítünk adott esetben bizonyos társadalmi, gazdasági vagy akár egészségügyi kérdésekhez. Valószínűleg ezért nem vagyunk egy pártban, valószínűleg ezért nem értünk sok minden más kérdéskörben sem egyet. Ez nem vagy jobb, vagy rosszabb, azt mindig a választópolgár dönti el a választáson, hogy számára melyik a szimpatikusabb álláspont. Ebben egyelőre önök jobban állnak, de ettől még nekünk jogunk van vitatni az ön igazságát, jogunk van vitatni az ön tényeit, mert tudja, a tényekkel kapcsolatban az a probléma, hogy sok van belőlük, és mindenre lehet példát, majd ellenpéldát is mondani, ahogy mondta egyszer Popper Péter. Tehát magyarul, a tények is olyan dolgok, hogy valaki innét nézi a kérdést, van, aki onnét nézi a kérdést, de ettől függetlenül biztos van sok igazság az ön mondataiban is, és biztos amellett is lehet ugyanúgy érvelni, mint ahogy a mi igazságunk mellett is lehet érvelni. Aztán például mondok önnek egy másik példát. Azt mondta, hogy nekünk semmilyen olyan javaslatunk nem volt. Kérem, amikor mi arról beszéltünk, hogy be kéne zárni az iskolákat ez a járvány kellős közepén volt , akkor bement a miniszterelnök a Kossuth rádióba reggel, és azt mondta, hogy szó sem lehet arról, hogy az iskolákat bezárjuk, majd, azt hiszem, délutánra megváltoztatta a véleményét, de lehet, hogy másnapra, és bejelentette, hogy be kell zárni az iskolákat. Tehát magyarul, azt mondani, hogy az ellenzéknek soha nem volt egyetlenegy olyan javaslata sem, ami a vírushelyzettel kapcsolatban segítette volna a kormányzati működést vagy a kormányzati tisztánlátást, ez most csak ezzel az egyetlenegy példával igazolható, hogy tényszerűen nem így van, és még lehetne számos más ilyen típusú példát is hozni. Aztán azt mondta, az volt a bajunk, hogy a lélegeztetőgépekből nem volt, utána meg hogy sok volt. Államtitkár úr, bármilyen furán hangzik, ez teljesen logikus dolog. Az elején valóban kevés volt, majd beszereztek belőle valóban nagyon sokat, és ami a nagyobb baj volt, hogy nagyon drágán tették. Ilyen drágán még nem szereztek be ilyen eszközöket sehol Európában. Az ellenzék világosan azt kritizálta, hogy volt olyan lélegeztetőgép, amit önök 50-szeres áron vásároltak meg, ráadásul közbeiktattak olyan cégeket, ami minimum fölveti a gyanúját annak, hogy megint loptak belőle. Az ellenzéknek igenis joga és kötelessége, hogy egy ilyen esetben a transzparenciára felhívja a figyelmet, vagy adott esetben arra felhívja a figyelmet, hogy önök ugyan nem a nyomor vámszedői lettek, de a válságnak meg a vírusnak a vámszedői lettek, mert még ezeken az eszközökön is keresni akartak, ahogy most a kínai vakcinánál is világosan látszik, hogy azon is keresni akartak, és ez bizony baj. És ha akarná, akkor idézhetnék most a H1N1-vírussal kapcsolatos kormányzati intézkedések kapcsán az önök padsorából Orbán Viktortól, Szijjártó Pétertől, Pesti Imrétől, Selmeczi Gabriellától számos olyan mondatot, ami hasonló tényeket vagy hasonló véleményeket fogalmazott meg. A H1N1-vírus, ami ugyanúgy egy influenzavírus volt; ott kérem, az önök politikusai konkrétan azt mondták Navracsics, Szijjártó , hogy nem oltatják be magukat. Érdekes módon akkor nem mondta azt az akkori baloldali kormány, önök oltásellenesek, és azt szeretnék, ha minél több ember megfertőződne ezzel a vírussal, és ezáltal adott esetben az egészségük veszélybe kerülne. Aztán a másik, amit még szeretnék mondani, itt Bajkai képviselő úr mondta, hogy a szatellitpártokat lenyelte az anakonda. Tényleg, már bocsánat, csak mosolyogni tudtam magamban, hogy melyikre, az MDF-re, a Kisgazdapártra meg az MDNP-re gondolt, hogy azt nyelte le a fideszes anakonda vagy melyikről beszél? Tehát amikor önök megfojtanak pártokat, bekebelezik őket, ledarálják őket, akkor az egy politikai taktikai lépés, ami egy éleslátásról tesz tanúbizonyságot. [[18.20]] Ha a másik oldalról nem ez történik, hanem csak együttműködnek a pártok egymással, akkor viszont rögtön valaki leigázta a másikat, és valaki már valakinek rögtön a főnöke, és az dirigál. Értem én, hogy ez egy politikai kommunikációs eszköz, csak a civilizált diskurzus és a tények nem elferdítése okán mondom ezt önnek, hogy talán ebben a tekintetben szintén illene egy kicsit nagyobb belátással és önmérséklettel lenni. Mint ahogy ugyanúgy érdemes volna, amikor azt mondják, hogy a baloldali média így, meg a baloldali média úgy, meg a Korózs Lajosnak a, nem tudom, videójára mennyit költöttek. Önök mennyit költenek arra, hogy a fideszes média napi szinten hazudozik rólunk mindenfélét? Nemcsak most, minden országgyűlési kampánynál, meg minden önkormányzati kampánynál. És mit mondanak utána? Sebaj, majd a bíróságon maximum elveszítjük a pert, azt’ kifizetjük azt a bírságot, amit ki kellett fizetni azért, mert rágalmaztak valakit. Hát negyven-ötvenes számmal tudunk olyan pereket említeni ön jogász, jobban tudja, mint én , amikor elvesztették. Benne van a KESMA Alapítványban, biztos figyelemmel kíséri ezt a kérdést, pontosan látja és tudja, hogy hányszor veszítenek ezek az orgánumok ellenzéki képviselővel szemben, mert hazugságot állítottak róla. Hát az nem zavarja magukat? Szerencsétlen Korózs Lajos videója, az egy világrengető hazugság volt, de amit önök napi szinten mondanak rólunk, az tolerálható, az rendben van, mert ez az önök érdekét szolgálja. Tehát ennyit a kettős mércéről, amire önök szívesen hivatkoznak, amikor saját magukra értik ezt a történetben. Még azt is szeretném hozzátenni, hogy bizony valóban, mi azt gondoljuk, hogy voltak hibák ebben a mostani válságkezelésben. Itt úgy fogalmazott államtitkár úr, hogy ez egy verseny. Nézze! Bizonyos szempontból önnek igaza van. Ha a gazdasági kilábalást nézzük, akkor egészen biztosan ez egy verseny. Ráadásul nemzetközi verseny. Ha egy picit a másik oldalról nézzük, ha az egészségügyi veszélyhelyzetét nézzük ennek a történetnek, akkor azért már nem ilyen egyértelmű, hogy ez verseny, hiszen akkor kivel versenyzünk. Akkor sokkal inkább ez egy egészségpolitikai kérdés, ahol bizony a „verseny” szó nem értelmezhető, hiszen nem mi határozzuk azt meg, hogy a vírusnak melyik mutánsa hogyan terjed, ki hogyan kapja el. Tehát ott én nem tudom értelmezni, de lehet, hogy ez az én képzelőerőm gyengesége, de amikor egy egészségügyi vészhelyzetről van szó, akkor ilyen értelemben én nem tudom értelmezni a versenyt. Sőt, ha a versenyt úgy kötjük össze, hogy minél gyorsabban nyitni kell, hogy a gazdaságban minél erősebb legyen az újrakezdés, és ez adott esetben kockázatokkal jár az emberek egészségére, akkor egyáltalán nem is támogatom ezt az elképzelést, akkor sem, ha a gazdaságnak ez adott esetben jót tenne. Zárásképpen még annyit tennék hozzá, hogy én ezt pontosan elismerem önök nem szokták, mert mindig azt mondják, hogy mi mindenhez tehetségtelenek vagyunk és hülyék, de én pontosan tudom azt , hogy a gazdasági válságkezelést és az egészségügyi válságkezelést egyszerre megoldani rendkívül nehéz feladat lett volna, nemcsak önöknek, bármilyen más kormánynak is. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Tehát én nem akarom azt sugallni és köszönöm a türelmet, elnök úr , hogy ez egy egyszerű feladat. Ettől függetlenül, higgyék el, voltak olyan kérdések, amit az ellenzék talán jobban látott egy adott szituációban, mint ahogy önök. Köszönöm szépen, elnök úr.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most az a helyzet, hogy Orbán államtitkár úrhoz kell fordulnom, tudniillik, én látom azt, amit ön nem láthat, hogy más nem jelentkezett, ön viszont igen a kormány nevében. Ámde előterjesztőként zárszót is mondhat. Azt szeretném kérdezni, hogy kétféle minőségében kíván beszélni, vagy össze tudja foglalni egy felszólalásban a gondolatait. Ebben reménykedve viszont akkor tudom megadni a szót, ha a házszabály szerint először megkérdezem, hogy mégis kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. Minthogy további felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Most pedig megadom a szót az előterjesztőnek, Orbán Balázs államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr, és gratulálok a bravúros ülésvezetéshez, és megígérem, hogy ugye, kétperces hozzászólásra jelentkeztem, fogom tartani ezt a szűk időkeretet, és nem mondanék zárszót, mert azt gondolom, hogy a vitában nagyon-nagyon sok minden elhangzott. Köszönöm a kormány nevében a támogató hozzászólásokat, köszönöm azokat a hozzászólásokat, amelyek ugyan kritikusak voltak, de nyomokban konstruktivitást is tartalmaztak, volt ilyen is. Ha már ezt a 99-1 százalék szlogent elkezdtük használni, akkor inkább közelebb voltak az 1 százalékhoz, mint a 99-hez ezek a típusú megjegyzések, de az is valami. Azért kértem szót, mert szerettem volna arra reagálni, hogy azért mégiscsak itt vagyunk a harmadik hullám végén, a veszélyhelyzet kivezetésének előszobájában, amikor lehetne az iránt tenni valamit, hogy ne pártpolitikai csatározások határozzák meg végre a járvány elleni védekezést, hanem lezárjuk ezeket a vitákat, és lehetne egy olyan szimbolikus lépés is, hogy a veszélyhelyzet kivezetésével kapcsolatos törvényjavaslat, mondjuk, parlamenti konszenzust élvez. Szomorú vagyok azért, hogy azt látom, hogy ennek a konszenzusnak a létrejöttére nincs lehetőség, és persze mindig vannak ilyen apró kifogások, mindig vannak olyan támasztékok egy-egy paragrafussal kapcsolatban, hogy miért nem támogatható egy-egy javaslat, miért idézőjelek között mondom a fideszes önkény újabb megnyilvánulási formája, ami ellen kell menni. Ennek kiváló példája volt itt Mesterházy Attilának a felszólalása, aki azt mondta, hogy ja, hát igen, ha benne lett volna a 90 nap, akkor már az elején teljesen más lett volna a leányzó fekvése. Nem így lett volna. Én ott voltam a tárgyalásokon, önök ezer más dolgot követeltek. Azokat a dolgokat, amiket leginkább követeltek, azoknak a kormány eleget is tett. A nyilvánosság előtt ezeket nem fogadták el, és teljesen egyértelműen belpolitikai számításból ellene mentek annak a javaslatnak, amellyel kapcsolatban utólag önök is elmondják, hogy szükséges, arányos és célszerű volt a vírus elleni védekezés jogi hátterének megteremtése. Ezzel nem tudok mit kezdeni. Még egy dolog. Bocsánat, hogy ilyen belpolitikai típusú megjegyzéssel kell lezárnom a dolgot, de személyemben is megszólíttattam. Szerintem az ok-okozati összefüggés, hogy miért használjuk jelen pillanatban a baloldalra az „oltásellenes” kifejezést, az teljesen egyértelmű. Egy dologban meg tudunk egyezni. Ebben, azt hiszem államtitkár asszonyra nézek , tudományos konszenzus is van: a vírus elleni védekezés kulcsfegyvere a mi oldalunkon az oltás; egy. Kettő: Magyarországnak az az érdeke, hogy hatékony és biztonságos vakcinákból minél több és minél előbb álljon rendelkezésre. Három: és ezekből a vakcinákból minél többet beadjanak minél több magyar állampolgárnak. Ez idáig, azt hiszem, hogy a tények talaján állva nem vitatható. Ehhez képest azt látjuk még mindig és erre utalt Bajkai képviselő úr is , hogy különböző sundám-bundám megoldásokkal még mindig ez a tónus jön vissza, hogy az önök oldaláról azt látjuk, hogy egyrészt nyíltan a keleti vakcinákkal való elbizonytalanodás zajlik, és most már egyébként az egészségügyi védekezés, az egészségügyben részt vevő szervezeteknek a felkészültségével kapcsolatos lejárató propagandát is folyamatosan halljuk, és továbbra is azért a parlament előtt van az a javaslat, amelyben a keleti vakcinák betiltása mellett foglalnak állást. [[Közbeszólások az MSZP soraiból.]] Tisztelt Mesterházy Attila Képviselő Úr! Ha ön komolyan gondolja azt, hogy nem oltásellenes, ilyet lehet mondani, akkor fel kell állni, és azt kell mondani, hogy bocsánat, hibáztunk, és például a Demokratikus Koalícióval nem indulunk szövetségben a választásokon, mert a Demokratikus Koalíció elindított egy petíciót a keleti vakcinák ellen. Könyörgöm, a nyugati vakcinákra is szükség volt, de ha a keleti vakcinákat nem használtuk volna, akkor most sokkal több ember halt volna meg Magyarországon, és sokkal több ember lenne kórházban, és sokkal később tudnánk megkezdeni Magyarország újraindítását. Akkor fel kell állni, és azt kell mondani, hogy bocsánat, baloldali vagyok, nem értek egyet a jobboldali kormánnyal mert önnek ez szíve joga, tehát soha nem fogunk valószínűleg egyetérteni nagyon sok kérdésben, de ezzel semmi baj nincsen, erre szolgál az ország háza, hogy ezt megvitassuk , nem értek ugyan egyet önökkel, de ebben a szövetségben nem szeretnék részt venni. [[18.30]] Ehhez képest így, ebben a sávban [[Kezével mutatja.]] egyetlenegy olyan szereplőt nem látok, aki azt mondta volna, hogy talán ez mégiscsak túlmegy minden határon, és a vírus elleni védekezés és az, hogy az emberek közül minél többen beoltassák magukat, és minél előbb, fontosabb, mind a belpolitikai egyet nem értés. Ehhez képest az, hogy úgy látom, hogy önök a járvány elleni védekezés jogi alapjául szolgáló kivezető törvényt és a veszélyhelyzet megszüntetését sem fogják támogatni, nem értem, hogy milyen józan, racionális, konstruktív alapon lehet ezt az álláspontot elfoglalni, de elfogadom, és bízom abban, hogy a kormánypárti oldal támogatásával így is meglesz az Országgyűlés általi elfogadáshoz szükséges többség. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes vagyongazdálkodási kérdésekről, illetve egyes törvényeknek a jogrendszer koherenciájának erősítése érdekében történő módosításáról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/16369. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Most ismételten megadom a szót Orbán Balázs államtitkár úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, előterjesztőnek. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Asszony! Képviselő Urak! Egy salátatörvény van előttünk. A salátatörvény a magyar jogrendszer „nem szeretem”, de néha szükséges eszköze. Most kifejezetten az indokolja ezt, hogy egy ilyen törvény kerüljön a tisztelt Ház falai közé, hogy a járvány elleni védekezésnek legalábbis ez a szakasza, amit most belátunk és ismerünk, lezáródik. A veszélyhelyzet alapján a különleges jogrendi felhatalmazás szerint meghozott törvényekkel kapcsolatos kivezető javaslatot éppen az előbb tárgyaltuk, de korábban is beszéltünk erről itt, a Ház falai között, hogy egészen 2020 márciusától az Országgyűlés szerencsére folyamatosan tudott ülésezni, és a koronavírus elleni védekezéshez közvetlenül nem kapcsolódó jogalkotási munka egyetlenegy pillanatra sem állt meg a Házban. Ez a koronavírus elleni védekezéshez közvetlenül nem kapcsolódó persze, a közvetett kapcsolódások sok helyen látszanak törvényalkotási munka az elmúlt másfél évben, tehát ebben a koronavírus-időszakban meglehetősen intenzív volt, számos területet felölelt, és most az a helyzet, hogy amikor kivezetjük a rendeleti szabályokat, akkor meg kell teremteni a jogrendszer teljes egységét és koherenciáját, és vissza kell állítani a törvényalkotás normál rendjét. Ehhez szükséges ez a salátatörvény, és ez indokolja azt, hogy a Miniszterelnökség, aki a kormányzaton belül a politikai koordinációt viszi, ennek a törvényjavaslatnak az előterjesztője. Köszönöm szépen egyébként Horváth Ildikó egészségügyi államtitkár asszonynak egy komoly egészségügyi szabályozási csomag van ebben a salátatörvényben , azért van ő is itt, hogy ha ezzel kapcsolatban kérdés merül föl, akkor rendelkezésre tudjunk állni. Ha megengedik, egypár dolgot arról azért konkrétan elmondanék, hogy melyek azok az elemek, melyek azok a területek, amelyeket a törvényjavaslat érinteni kíván. Az elmúlt másfél év fókuszában is többek között az egészségügy állt, nem meglepő módon. Számos egészségügyi tárgyú törvény szabályozását érinti a javaslat. Kormányzati prioritás az, hogy az egészségügy működésének jogi feltételrendszerét folyamatosan figyeljük, figyelemmel kísérjük, és ennek megfelelően a szabályozást aktualizáljuk. Mind lakossági, mind szakmai oldalról pozitív tapasztalatokkal rendelkezünk a járványidőszak alatt alkalmazott azon jogszabályi rendelkezésekről, amelyeket a leginkább veszélyeztetett betegek védelme érdekében vezettünk be. Ez alapján szakpolitikai célkitűzés a normál jogrend szerinti rendelkezések közé integrálni például a tajszámalapú gyógyszerkiváltás lehetőségét, ugyanakkor a gyógyszer útjának nyomon követése érdekében szükséges a gyógyszerészek számára a gyógyszert kiváltó személy adatainak kezelésére felhatalmazást adni. Ugyanígy célunk azon igény teljesítése is, hogy a gyógyászati segédeszközök rendelhetővé váljanak erecepten, minél szélesebb körben elérhetővé téve az emberek számára az elektronikus felírás és kiváltás adta előnyöket. Ahogy a közigazgatás számos területén, úgy az egészségügyben is reagálni kell az adatforgalom elektronizálásával kapcsolatos elvárásokra. Az Elektronikus Egészségügyi Szolgáltatási Tér funkcióit kihasználva jelen szabályozás által a betegeknek a továbbiakban nem kell majd elmenniük papíralapú leletért, mert az EESZT útján közvetlenül lekérdezhetővé válnak az ezzel összefüggő adatok. A törvényjavaslat a határon átnyúló betegellátást támogató adatcsere-folyamatokhoz szükséges szabályozási keretet is kialakítja. Nagyon fontos az, szintén az egészségügy és a családpolitika területéhez is kapcsolódik, hogy fontos kormányzati célkitűzésünk a gyerekvállalás ösztönzése. Az úgynevezett asszisztált reprodukciós kezelések és ezen belül a mesterséges megtermékenyítési eljárások hozzáférésének javításával is segíteni kívánjuk, hogy a jelenleginél több gyermek szülessen meg Magyarországon. Az állami szerepvállalás erősítéseként a jövőben az emberi reprodukcióra irányuló különleges eljárások nyújtására kizárólag az állam által fenntartott egészségügyi szolgáltató lesz jogosult. Kiemelhetőek továbbá az egészségügyi tárgyú módosítási javaslatok közül, ahol több javasolt intézkedés van, a gyógyszerekre fordított kiadások kontrolljának erősítésével összefüggésben. De ahogy említettem az elején, jelen törvényjavaslat nemcsak egészségügyi tárgyú változtatásokat tartalmaz, hanem más területeket is érint. A törvényjavaslat az Alkotmánybíróságnak a munka törvénykönyvét érintően hozott döntésében foglaltaknak is eleget tesz. Az Alkotmánybíróság elutasította a baloldali képviselők által benyújtott alkotmánybírósági beadványt, de megállapította egy alkotmányos követelmény és egy mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség fennállását. A módosítás ezt kívánja kezelni. Nyilván a mulasztásos részt tudjuk csak kezelni, az alkotmányos követelmény jogalkalmazói feladat. A módosítás ennek érdekében rögzíti, hogy a kollektív szerződés megszűnése a már elrendelt munkaidőkeret alapján történő foglalkoztatást a kollektív szerződés megszűnését követő legfeljebb három hónapig nem érinti. A kollektív szerződés megszűnését követően tehát három hónap múlva a munkaidőkeretet le kell zárni, és a feleknek el kell számolni; ehhez kapcsolódóan meg átmeneti szabályok is vannak a javaslatban. A törvényjavaslat továbbá a munkavállalói lehetőségek bővítésére is hangsúlyt kíván helyezni. Megteremti az úgynevezett különleges munkavállalói résztulajdonosi program jogszabályi hátterét is, amely új, speciális tulajdonszerzési módot nyújt arra, hogy a részvénytársaságok, korlátolt felelősségű társaságok vagyonrészét a társaság munkavállalói vagy tisztségviselői a hatályos szabályokhoz képest kedvezményesebben szerezhessék meg. A programtípus a munkavállalói igényeknek kíván széles körben megfelelni azzal, hogy lehetőséget nyújt arra, hogy a munkavállalók a lebonyolító szervezet tagi részesedésével járó operatív döntési terhek átruházása érdekében vagyonkezelő alapítványt hozhassanak létre. Vagyongazdálkodási törvényi rendelkezéseket is tartalmaz a törvényjavaslat. Ennek keretében civil szerveződések, valamint olyan szervezetek megerősítéséért is tenni szeretnénk, amelyek valamely közcél érdekében végzik a feladatukat. A törvényben szereplő ingatlanok vonatkozásában a térítésmentes tulajdonba adás az alapítványok és az önkormányzatok közfeladat-ellátását kívánja szolgálni. Érintett szervezetek: Kárpát-medencei Művészeti Népfőiskola Alapítvány, Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzata és a Pannon Egyetem működését is közvetetten szolgáló Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap és a szír ortodox vallási egyesület. Emellett különböző ingatlanok esetében vagyonkezelésbe adásról is rendelkezne a javaslat. Itt a kedvezményezettek: Rácalmás Város Önkormányzata, OMSZI Intézményfenntartó Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság. Továbbá zajlik az egyetemek megújítása, a felsőoktatási modellváltás. Korábban soha nem látott források állnak rendelkezésre az úgynevezett modellváltó, tehát innentől kezdve közérdekű vagyonkezelő alapítványi formában működő egyetemek számára. [[18.40]] Ezeknek az alapítványoknak, közérdekű vagyonkezelő alapítványoknak immáron külön törvénye is van, amelyet az Országgyűlés fogadott el. Jelen szabályozás többek között ezen új, megszületett törvény és a felsőoktatási törvény közötti koherenciát kívánja biztosítani. Az elmúlt hónapokban kisebb hangsúlyhoz jutott területek szabályozási igényei közül is szeretnénk elvarrni több dolgot. Ennek keretében kerül sor a sportról szóló törvény több technikai, ám a gyakorlat által indokolt módosítására: a versenyengedély tartalmának bővítése, nemzetközi sportszövetségekre vonatkozó rendelkezések pontosítása is ilyen például. Szerintünk kifejezetten fontos az olimpia előtt a sporttörvény doppingellenes tevékenységre vonatkozó rendelkezéseinek módosítása, ami azért szükséges, hogy a magyar doppingellenes szabályozás hosszú távon is megőrizze a Nemzetközi Doppingellenes Ügynökség követelményeinek való megfelelőségi státuszt. A közbeszerzési tárgyú javaslatok elsődlegesen az elektronikus közbeszerzési rendszerre vonatkozó adatkezelési szabályokat érintik, elősegítik a GVH és a Miniszterelnökség közbeszerzési területének hatékonyabb együttműködését. A törvényjavaslat építésügyi tárgykörben is tartalmaz rendelkezéseket, amelyek közül talán a legizgalmasabb az, amely által a tetőterek beépítéséhez kapcsolódóan lehetővé válik a megsemmisült historikus épületelemek visszaállítása. Ugyanígy kiemelést érdemel a világörökségről szóló törvény azon módosítása, amely bizonyos helyszíneken és egyéb feltételek szerint a magyar állam részére történő elővásárlási jog biztosítását rendeli el, ezzel hozzájárul ahhoz, hogy ezek az épületek közérdeknek megfelelő módon, magas építészeti minőségben, hiteles és a világörökségi helyszínhez méltó módon újulhassanak meg. A sikeres járvány elleni védekezésnek köszönhetően lassan, de biztosan visszatérhetünk a járvány előtt megszokott életünkhöz. Ez a visszaálló rend azonban komoly szabályozási feladatokat hárít ránk, a kormányra, és ehhez szeretném kérni az Országgyűlés segítségét. Pontosan tudom azt, erre már a bevezető részben is utaltam, hogy a salátatörvények kodifikációs szempontból a legnehezebb típusú jogalkotási termékek, senki sem szereti őket, de néha bizony, egy modern parlamentáris demokráciában szükség van ezekre, így az ebben felmerült egészségügyi, kulturális, építésügyi, adójogi, munkajogi, közlekedési, közbeszerzési és egyéb területeket érintő szabályozásokkal összefüggésben szeretném kérni mindannyiuk támogatását. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások következnek. Elsőként a Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka, Bajkai István mondhatja el véleményét. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A tisztelt Ház asztalán fekvő, az egyes vagyongazdálkodási kérdésekről, illetve egyes törvényeknek a jogrendszer koherenciájának erősítése érdekében történő módosításáról szóló T/16369. irományszámú törvényjavaslattal szükséges egyes új, a járvány ideje alatt kikristályosodott szabályozási feladatoknak megfelelő jogszabályok megalkotása. A járvány enyhülését követően az Országgyűlésnek és a kormánynak meg kell alkotnia az elmúlt másfél évben bevezetett jogintézmények továbbvitelének szabályait. A veszélyhelyzet idején bevezetett szabályokat a javaslat a veszélyhelyzet végének időpontjától függetlenül törvényi szinten szabályozza annak érdekében, hogy a jogintézmények a rendes jogrendi működés keretei között is fennakadásmentesen alkalmazhatóak legyenek. A koronavírus-járvány mind egészségügyi, mind gazdasági téren komoly kihívások elé állította az egész világot, köztük hazánkat, Magyarországot is. A veszélyhelyzettel összefüggő sürgős intézkedéseket a kormány rendkívüli jogrendi rendeletekkel vezette be. Az Országgyűlés a veszélyhelyzet alatt is folyamatosan ülésezett, hiába próbálta ezt a baloldal álhírekkel másképpen beállítani. Az elmúlt évek következetes gazdaságpolitikájának köszönhetően a koronavírus-világjárvány egy ellenálló, kiegyensúlyozott szerkezetű gazdaságot ért tavaly márciusban, így Magyarország erős fundamentumokkal és stabil államháztartással szállt szembe a kihívásokkal. A kormány gyors és hatékony intézkedéseinek köszönhetően mára elmondható, hogy folyamatosan javulnak a járványügyi adatok, de még nem dőlhetünk hátra, továbbra is van 3 millió 18 éven felüli magyar ember, aki nem oltatta be magát, így nem is védett a koronavírussal szemben. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat orvosolja az elmúlt időszakban felmerült egyes koherenciaproblémákat is kulturális, építésügyi, adójogi, munkajogi, közlekedési, közbeszerzési, továbbá egyéni vállalkozókra, valamint veszélyes anyagokra vonatkozó szabályozási területeken. A törvényjavaslat számos egészségügyi tárgyú normaszöveg-módosítást tartalmaz, amelyek jogrendszeri illeszkedést biztosító, az uniós jognak való megfelelést szolgáló, jogalkalmazást segítő, deregulációs célú, továbbá kodifikációs és technikai jellegű korrekciókat is magukban foglalnak. A javaslat módosításokat eszközöl a felsőoktatás és annak intézményei tekintetében is. Itt fontos megemlíteni, hogy Magyarország 2030-as stratégiai céljainak eléréséhez, versenyképességének erősítéséhez az egyetemek, mint a nemzet lokomotívjai, a kormány által elfogadott felsőoktatási stratégia mentén tudnak kiemelten hozzájárulni. Ennek eredményeként a gazdaság igényeire nyitottabb, a vállalatokkal szorosabban és hatékonyabban együttműködő, minőség- és teljesítményelvű felsőoktatás biztosítható. Ennek főbb pillérei a következők. Nemzetstratégiai szempontból az Európa öt legélhetőbb helye közé tartozó Magyarországnak globális szinten versenyképes, teljesítményelvű felsőoktatásra van szüksége. Nemzeti szuverenitási szempontból a magyar tudás, innováció, tehetség, alkotóerő megőrzésének, a regionális tudásfölény elérésének kulcsa a felsőoktatás megerősítése. Gazdaságfejlesztési szempontból a megújuló felsőoktatás az Irinyi-terv ipari és gazdaságfejlesztési céljainak előfeltétele, a meghatározó technológiák fejlesztési bázisa. Társadalompolitikai szempontból pedig a modellváltással és az ezt erősítő folyamatokkal megvalósul a rendszerváltás a felsőoktatásban, új, teljesítményelvű, értékközpontú környezet jön létre. Jogrendszeri illeszkedést és koherenciát biztosító jogtechnikai módosítások mellett a törvényjavaslat lényeges elemei a modellváltásokkal kapcsolatos korábbi vagyonjuttatási rendelkezések kiegészítése és pontosítása. A felsőoktatás érintett szereplőivel történt egyeztetésekre figyelemmel a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványok és a fenntartásukba kerülő felsőoktatási intézmények közfeladat-ellátásához szükségesek további vagyonjuttatások. Ezen pluszjuttatások az egyetemek általi hatékony közfeladat-ellátást szolgálják, legyen szó akár alapítványi, akár egyetemi vagyonjuttatásról. Önkormányzati ingatlanvagyon-juttatás törvényi szintű rögzítése indokolt Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzata részére a településfejlesztési feladatainak megvalósítása érdekében, amely egyben közvetetten a Pannon Egyetem működését is szolgálja. A törvényjavaslat szerint a Széchenyi István Egyetem közfeladatainak ellátását segítendő a Rába Járműipari Holding Nyilvános Részvénytársaság 20 százalékos és a Győr-Pér Repülőtér Kft. 15,25 százalékos üzletrészei alapítványi tulajdonba, továbbá két, az Innovációs Parkhoz kapcsolódó ingatlan egyetemi tulajdonba kerül. A Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem közfeladatainak ellátása kapcsán a vagyonjuttatás kiegészítése szükséges azzal, hogy a Debreceni Egyetem Agrár Kutatóintézetek és Tangazdaság Karcagi Kutatóintézet ingóságainak átadására is sor kerüljön a korábban már tulajdonba adott ingatlanjuttatás mellett. Tisztelt Országgyűlés! A veszélyhelyzet alatt kormányrendeleti szintű szabályozás rögzítette a 4 milliárd forint alatti nettó árbevétellel, illetve mérlegfőösszeggel rendelkező kis- és középvállalkozások részére biztosított két helyiiparűzésiadó-könnyítést. [[18.50]] A szabályozás szerint a 2021. évben végződő adóévben az esetükben alkalmazandó adómérték nem lehet 1 százaléknál több, másrészt a 2021. évben csak az egyébként fizetendő adóelőleg 50 százalékát kell ennek az adózói körnek megfizetnie. Jelen törvényjavaslat ezt a veszélyhelyzeti szabályozást emeli a veszélyhelyzetet követő alkalmazhatóság érdekében törvényi szintre. Emellett a javaslat törvényi szintre emeli azt a helyi adóterhek növelését tiltó, veszélyhelyzeti kormányrendeleti szabályozást is. A helyiiparűzésiadó-könnyítésnek az állami támogatások uniós jogával való összeegyeztethetősége vonatkozásában elmondható, hogy a veszélyhelyzetre tekintettel biztosított helyiiparűzésiadó-könnyítések legfeljebb 1 százalékos adómértéket, illetve 50 százalékos adóelőleg-mérséklést értek ez alatt az uniós jog szerinti úgynevezett átmeneti támogatásnak minősülnek. E támogatás igénybevételének feltételeit a veszélyhelyzeti kormányrendelet biztosította, amit a javaslat törvényi szintre emel. A társadalombiztosítási ellátásra jogosultakról, valamint ezen ellátások fedezetéről szóló 2019. évi CXXII. törvény módosításáról is szeretnék néhány szót szólni. A javaslat végleges szabályként beiktatja a társadalombiztosítás ellátásaira jogosultakról, valamint ezen ellátások fedezetéről szóló törvénybe a veszélyhelyzetben már alkalmazott szabályt, amely alapján az a személy is jogosult az egészségügyi szolgáltatásra, akinek nincs belföldön lakóhelye, de a Belügyminisztérium nyilvántartása alapján ténylegesen Magyarországon él. Az egészségügyi szolgáltatási járulék fizetési kötelezettsége ilyen esetben természetesen fennáll, kivéve, ha a magánszemély alanyi jogon jogosult az egészségügyi szolgáltatásra, mint például a nyugdíjasok, a gyermekgondozási ellátásban részesülők vagy az egyetemi hallgatók. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Vezérszónoki felszólalásomban rávilágítottam a törvényjavaslat néhány fontos elemére, amelyek elfogadása szükséges a veszélyhelyzet idején bevezetett szabályokat a veszélyhelyzet végének időpontjától függetlenül törvényi szinten szabályozni annak érdekében, hogy a jogintézmények a rendes jogrendi működés keretei között is fennakadásmentesen alkalmazhatóak legyenek. Az elhangzottakra figyelemmel kérem a tisztelt képviselőtársaimat, hogy a Fidesz-frakcióhoz hasonlóan támogatni szíveskedjenek a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kálló Gergely képviselő úr, a Jobbik vezérszónoka következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Röviden szeretnék nem a körzetemet érintő dolgokra reagálni a javaslat kapcsán. A javaslat valóban sok lehetőséget biztosít, többek között a nemzeti vagyon csökkentésére és újabb kijátszására, akár az előbb említett alapítványokon keresztül. Államtitkár úrra reagálnék, ugye, a rabszolgatörvénnyel kapcsolatban valóban visszadobott az Alkotmánybíróság nagyon helyesen több passzust. Szerintünk a két legfontosabb dolog, amin változtatni kell, az, hogy ha most túlórázom, akkor egy év is elegendő ahhoz, hogy ezt a túlórát kifizesse a munkáltató. Ezt mi szerettük volna megváltoztatni, illetve azt is szerettük volna megváltoztatni, hogy ha a munkavállaló nem hajlandó túlórára, akkor ne lehessen kirúgni. Ez a Vállalkozásfejlesztési bizottság elé is került, ahol önök leszavazták, mondván, hogy majd ebbe a törvénybe bekerül, és ez megnyugtatóan rendezni fogja ezt a két kérdést. Nem látjuk megnyugtatóan rendezve ezt a két kérdést. De talán térjünk át arra a részre, ami miatt én ma szót kértem, és utazzunk el képzeletben Dunaújváros és környékére. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Az ördög a részletekben rejlik, szokták volt mondani. Ez egy 127 oldalas dokumentum, melynek a 3. oldalán egy körülbelül negyedoldalnyi rész van, ami Rácalmásnak ruház át földterületeket. Nem mindig szoktunk az ilyenen meglepődni, illetve felhorkanni, de most mégis olyan a helyzet, a politikai helyzet, hogy meg kell állnunk ezen a rövid részen, és meg kell találnunk az indokokat, hogy ez miért került be. Hát akkor, ha már elutaztunk képzeletben Dunaújváros és környékére, akkor képzeletben utazzunk az időben is! Segítek önöknek. Nem olyan rég egy új választókerületi elnököt neveztek ki Fejér 4. számú választókerület élére dr. Molnár Krisztián személyében. Dr. Molnár Krisztiánról azt kell tudni, hogy ő a Fejér megyei közgyűlés fideszes elnöke is. Ez még nem egy olyan durva dolog. És most kezdődnek a keményebb dolgok. Molnár Krisztián két lábbal szállt bele a körzet lakóiba és településeibe kinevezése után. A körzet legnagyobb városának a polgármesterét nem is tájékoztatta arról a tervről, amit titokban Székesfehérváron előkészített, miszerint egy különleges gazdasági övezetet szeretnének létrehozni a mi körzetünkben. És hogy akarják ezt a különleges gazdasági övezetet létrehozni? Fogják a térség legnagyobb iparűzésiadó-befizetőit, elveszik az iparűzési adót, és Székesfehérváron eldöntik, hogy kik kaphatják vissza. Gulyás miniszter úr szokta mondani, hogy de hát, mi miért sírunk Dunaújvárosban, hiszen Dunaújvárost megyei jogú városként a törvény nem érinti. Na, hát itt jön szóba Rácalmás. Majd ugrunk egyet Iváncsára is, ígérem, türelem! Itt jön Rácalmás szóba. Rácalmás, illetve Rácalmás és Dunaújváros között egy gumigyártó Hankook helyezkedik el. Kezemben fogok egy egyezségi keretmegállapodást, amit Schrick polgármester úr, Rácalmás polgármestere… írtak alá, és ez rendezi az a passzust, miszerint Dunaújvárosnak és Rácalmásnak feleznie kell az iparűzési adót. Miért? Ugyanis Dunaújváros is szolgáltat. De hadd emeljek ki ebből egy mondatot, hiszen Molnár Krisztián, miután kiderült ez az ördögi tervük, a Hír TV-be kényszerült magyarázkodni. Molnár Krisztián azt mondta, hogy Dunaújvárosban nem látják azokat az ellenszolgáltatásokat, amiket mi nyújtunk a megfelezett iparűzési adóért cserébe. Hát akkor hadd idézzek ebből a szerződésből! Tekintettel arra, hogy az érintett terület ugyan Rácalmás közigazgatási határain belül helyezkedik el, Dunaújváros segítsége és szerepvállalása nélkül azonban a bevételt eredményező beruházások nem jöhetnének, illetve nem jöhettek volna létre; élő szerződés. E szerint a tervezet szerint el akarják venni ezt az iparűzési adót, hát ezért került bele ez a passzus ebbe a salátatörvénybe. Nagyon jól mondta előbb különben államtitkár úr, senki sem szereti a salátatörvényeket, főleg, ha az embereket akar kifosztani. De lépjünk tovább, ugyanis ebbe az érintett gazdasági övezetbe beletartozik még egy város és ez Iváncsa. Hadd idézzek az önök miniszterelnökétől! Lehet, hogy nem leszek túl pontos, 2016-ban mondta Dunaújvárosban Orbán Viktor miniszterelnök úr, hogy Dunaújvárosban a „Modern városok” program keretein belül egy 500 hektáros logisztikai, illetve ipari parkot kell létrehozni. Hát, sajnos ez az ipari park nem lett 500 hektáros, sajnos nem Dunaújvárosban, hanem Iváncsán valósult meg, és az üzemeltető is egy magáncég lett. Hát, vegyük a bátorságot, ennek az állami cégnek ugorjunk a honlapjára, ahol a következőként látjuk megnevezve az iváncsai ipari parkot, a neve: Inpark Dunaújváros. Ugyanis ennek az ipari parknak a létrehozását a dunaújvárosiak pénzéből finanszírozták, tehát ennek is megilleti a fele Dunaújvárost, tekintve, hogy a mi pénzünkből épült. Milyen szerencse, hoztam önöknek még egy szerződést, amit Cserna Gábor, korábbi fideszes polgármester írt alá, és Iváncsa polgármestere, Molnár Tibor írt alá. Ebből is hadd idézek egy passzust: „Tekintettel arra, hogy az érintett terület ugyan Iváncsa közigazgatási határain belül helyezkedik el, Dunaújváros segítsége és szerepvállalása nélkül azonban a bevételt eredményező beruházások nem jöhetnének létre.” Hoppá, hoppá! [[19.00]] Még egy élő szerződés, amit ezzel a tervezettel önök fel akarnak rúgni. Tehát nem állják meg azok az indokok a helyüket, amiket önök folyamatosan mondanak. Mik ezek az indokok? A különleges gazdasági övezetet azért kell létrehozni, mert az földrajzilag igazságosabb lesz. Hozzáteszem, hogy a tervek szerint négy önkormányzatot akarnak az iparűzési adóból részesíteni. Na, nézzük meg földrajzilag ezt a négy önkormányzatot! Iváncsához a négy önkormányzatból, illetve a három önkormányzatból egyetlenegy önkormányzat kapcsolódik szervesen, Adony. A többi kettő távolabb van Iváncsától, Kulcs és Rácalmás esetében tehát a földrajzi indok is egyszerűen megbukott. De szoktak azzal érvelni, hogy anyagilag ez egy sokkal igazságosabb, sokkal becsületesebb elosztási rendszer lesz. Ezt is hadd cáfoljam, drága uraim! Ugyanis a jelenlegi leosztás szerint három önkormányzat részesül a befizetett iparűzési adóból: Iváncsa, Rácalmás és Dunaújváros. Ezen a három településen 51 ezer ember él, tehát 51 ezer ember a kedvezményezettje a befizetett iparűzési adóknak. Na, most kapaszkodjanak meg! Az önök számítása, az igazságosabb számítás következik: Adony, Rácalmás, Iváncsa és Kulcs most, jelenleg a tervezet szerint ők lennének a kedvezményezettek. Tudják, hányan élnek itt? 14 500-an. Tehát az 51 ezer és a 14 ezer kicsit nincsen játékban, nem? Tehát önök 14 ezer embernek akarják azt odaadni, amit tőlünk elvesznek, míg a jelenlegi rendszer 51 ezer embert szolgál. Tehát nemcsak a földrajzi indokok buktak meg, hanem megbuktak az igazságosságra vonatkozó indokaik is. Még egy dolog különben a már említett, Molnár Krisztián által megtartott tévéshow-ból másnak nem nagyon tudom nevezni , ott ő azt is elmondta, hogy Dunaújváros nemcsak, hogy nem járul hozzá ezekhez a befektetésekhez, hanem azt is elmondta, hogy azért sem kell Dunaújvárosnak a rácalmási iparűzési adó, pontosan próbálok idézni: „Dunaújváros Iváncsától 28 kilométerre van, de a Rácalmás tengely vonatkozásában sincs közvetlen kapcsolódás.” Tehát a Fejér megyei közgyűlés elnöke nem tudja, hogy van közvetlen kapcsolódás, szerves kapcsolódás Rácalmás és Dunaújváros között. Sokszor elmondom önöknek: az iparűzési adó egy önkormányzatnak nem a két szép szeméért jár. Nem azért. Azért jár, mert szolgáltatást nyújt, elősegíti a befektetést, elősegíti a termelést vízzel, csatornahálózattal, munkásokkal, a munkásoknak szállást biztosít, és még sorolhatnám. Tehát önöknek semelyik érve nem állja meg a helyét! Sem a földrajzi, sem az igazságosság, itt csak egy dologra tudunk gondolni. Önök egy piti politikai bosszút kívánnak állni Dunaújvároson és a környéken és a körzeten azért, mert az ott lakók nem önöket támogatták választásról választásra. Ha megnézik dr. Molnár Krisztián videóját, ő is elismeri a politikai okokat. Kár tagadni. Csak egy a baj, hogy nem a képviselőkkel, nem a polgármesterekkel, hanem az ott lakókkal szúrnak ki. Az ott lakóktól veszik el a pénzt. Teszem hozzá, hogy ha már igazságosságról beszélünk, Dunaújváros idén 1800 millió forintot fizetett be szolidaritási hozzájárulás címén. A megyei jogú városok közül ez az egyik legnagyobb összeg. Támogassák ebből a lemaradó településeket! És még egy dologra felhívnám a figyelmüket, az pedig a következő. Nemcsak nekünk, az ott élőknek is elegük van abból, hogy az önök politikája nem másról szól, mint hogy egymást egymás ellen uszítsák, és kijátsszák az önkormányzatokat és az ott lakókat. Most is ezt teszik. Ennek önök már ott megitták a levét, el kellett volna ezen gondolkodni, és nem kapcsolni még egy fokozatra. Tehát én kérem önöket; amúgy nagyon helyesen, nagyon sok miniszterelnök-jelölt és pártelnök a szolidaritásukat kifejezve lejött Dunaújvárosba, talán azért is, hogy kiálljanak mellettünk, de lehet, hogy azért is, hogy tanuljanak a dunaújvárosiaktól. Mert mi a leckét meg fogjuk tanítani mindenkinek, hogy hogyan kell az ilyen barbár cselekedetek ellen harcolni, és ha az országban ragadós lesz a körzetünk példája, akkor egy csettintéssel fogjuk 2022 után az ilyen otromba cselekedeteket és törvénykezéseket eltörölni. Köszönöm a szót. Maradok a körzetem szolgája.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a KDNP vezérszónoka következik, Vejkey Imre képviselő úr. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Államtitkár Úr! A koronavírus-járvány mind egészségügyi, mind gazdasági téren komoly kihívások elé állította hazánkat. A magyar emberek fegyelmezettségének köszönhetően a másfél éve tartó járványt sikeresen letörtük. A veszélyhelyzettel összefüggő sürgős intézkedéseket a kormány rendkívüli jogrenddel vezette be, az Országgyűlés ugyanakkor a veszélyhelyzet alatt is folyamatosan ülésezett, és ezért más szabályokat a jogalkotó a hagyományos eljárási rendben hozott meg. A járvány lecsengését követően az Országgyűlésnek és a kormánynak meg kell alkotnia az elmúlt másfél évben bevezetett jogintézmények továbbvitelének a szabályait. E körben egyes veszélyhelyzet idején bevezetett szabályokat a jelen törvényjavaslat a veszélyhelyzet végének időpontjától függetlenül törvényi szinten szabályoz annak érdekében, hogy a jogintézmények a rendes jogrendi működés keretei között is zavar- és fennakadásmentesen alkalmazhatók legyenek. Továbbá szükségessé vált új, a járvány ideje alatt kikristályosodott szabályozási feladatoknak megfelelő jogszabályok megalkotása is. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Most átfogóan tekintsük át a törvényjavaslat vonatkozó rendelkezéseit. A törvényjavaslat egyrészt vagyonjuttatást és vagyonkezelői kijelölést tartalmaz; másrészt különleges munkavállalói résztulajdonosi program indítását; harmadrészt fokozottabb kémiai biztonság érdekében kiterjeszti az uniós rendeletekből átvett definíciók körét; negyedrészt a sportról szóló törvényt módosítja és kiegészíti; ötödrészt az egészségügyi tárgyú törvényeket módosítja; hatodrészt az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvényt módosítja; hetedrészt a munka törvénykönyvét módosítja; nyolcadrészt a közbeszerzési joggal kapcsolatos rendelkezéseket módosítja; kilencedrészt a veszélyhelyzet megszűnésével összefüggő átmeneti szabályokról és járványügyi készültségről szóló törvényt módosítja; és végül a törvényjavaslat tizedrészt a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokról szóló 2021. évi IX. törvényt módosítja. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Most akkor részletesen tekintsük át, hogy az egyes fejezetek alatt mit is módosít a törvényjavaslat! I. fejezet: vagyonjuttatások. 1. A törvényjavaslat a Kárpát-medencei Művészeti Népfőiskola Alapítvány részére tizenegy ingatlant ad tulajdonába nevelési-oktatási és felsőoktatási feladatok hatékonyabb ellátása céljából. 2. A törvényjavaslat Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzata részére az állami tulajdonban levő Zalaegerszeg belterület 4815/1 hrsz. alatti sporttelepet az azon fennálló vagyonkezelő jog megszűnésével a tulajdonába adja. 3. A törvényjavaslat a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap részére Budapest VI. kerület belterület 20038/3/A/5 hrsz. alatti ingatlant az MTVA jogszabályban meghatározott feladatainak megfelelő ellátásához a tulajdonába adja. 4. A Szír Ortodox Vallási Egyesület részére a javaslat hitéleti, egészségügyi és szociális feladatok ellátása érdekében átengedi az állami tulajdonban levő belterületi 15138 hrsz. alatti ingatlant. [[19.10]] 5. A Széchenyi István Egyetemért Alapítvány közfeladatainak ellátása kapcsán a vagyonjuttatás kiegészítéseként további két győri ingatlant kap. 6. A Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem Alapítvány vagyonjuttatása is kiegészül. 7. A Póka Egon Művészeti Akadémia Emelt szintű Könnyűzenei Képzési Központ javára szánt ingatlannak a Magyar Kultúráért Alapítvány számára való odaadásáról rendelkezik. 8. A Budapesti Gazdasági Egyetem közfeladatainak ellátása kapcsán a Budapesti Gazdasági Egyetemért Alapítvány vagyonjuttatása kiegészül azzal, hogy a BGE Központi Könyvtár és Hallgatói Központ fejlesztések befejezését követően egyetemi tulajdonba kerül. 9. A Nyíregyházi Egyetemért Alapítvány eddigi vagyonjuttatása is kiegészül. 10. Az Universitas Quinqueecclesiensis Alapítvány, tehát a Pécsi Tudományegyetem közfeladatainak ellátása kapcsán az egyetem vagyonjuttatása is kiegészül. A vagyonkezelői kijelölések kapcsán pedig Rácalmás külterületén található két darab ingatlan a törvényjavaslat alapján Rácalmás Város Önkormányzat vagyonkezelésébe kerül. Az OMSZI Intézményfenntartó Közhasznú Nonprofit Kft.-t jelöli ki a törvényjavaslat nyolc darab budapesti és egy soproni, állami tulajdonban lévő ingatlan vagyonkezelőjévé szociális, köznevelési és oktatási feladatok elősegítése céljából. A harmadik: a sportról szóló törvény módosításával a javaslat ingyenes vagyonkezelői kijelölést tartalmaz az Illovszky Rudolf Stadion és a kapcsolódó labdarúgó infrastruktúra vonatkozásában, a kijelölt vagyonkezelő a Vasas Sport Club, illetve a Vasas Futball Club Kft. lesz. A javaslat végül a HAYDNEUM Magyar Régizenei Központ Alapítvány megalapításáról is rendelkezik, amelynek célja a magyar régizenei élet, régizenei kincs gondozása, a belföldi és nemzetközi kulturális kapcsolatok fejlesztése s magas szintre történő emelése. A II. fejezet a különleges munkavállalói résztulajdonosi programot tartalmazza. A javaslat alapján pénzügyi intézmény, biztosító, viszontbiztosító és befektetési vállalkozás tekintetében, valamint az olyan jogi személy tekintetében, amely által, vagy amelyben többségi befolyással rendelkező jogi személy által kibocsátott értékpapír forgalmazása az Európai Unió tagállamának szabályozott piacán engedélyezett, jogosult különleges munkavállalói résztulajdonosi program indítására. Ez a munkavállalói résztulajdonosi program speciális tulajdonszerzési lehetőséget nyújt a részvénytársaság vagy korlátolt felelősségű társaság vagyonrészeinek, a társaság munkavállalói vagy felügyelőbizottsági, illetve igazgatósági tagjai általi megszerzése érdekében. A III. fejezet a kémiai biztonságról szól. A javaslat a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel, valamint és a veszélyes anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel történő összhang biztosítása érdekében kiterjeszti az uniós rendeletekből átvett definíciók körét. A IV. fejezet, a sportról szóló törvény módosítása. A javaslat a versenyengedély tartalmának a versenyző anyja nevével történő kiegészítését tartalmazza a versenyzői adatok validálásának teljeskörűsége és a versenyző egyértelmű beazonosíthatósága érdekében. A módosítás eredményeként az Stv. kiegészül a nemzeti doppingellenes szervezetnek a doppingellenes tevékenység szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározott szabályzata kötelező hatályának meghatározásával. A javaslat rögzíti, hogy a dopping fellebbviteli bizottság a Sport Állandó Választottbíróság kerete között működjék. V. fejezet, egészségügyi tárgyú törvények módosítása, ezen belül: 1. Egészségügyi adatok kezelése. Az egészségügyi és hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló törvény módosításának célja, hogy a törvény megfeleljen a GDPR-rendeletben foglaltaknak. A járványidőszak alatt azonban jogszabályi lehetőség alkalmazása kapcsán, mely szerint a gyógyszer kiadója a gyógyszer kiadását felírási igazolás nélkül is teljesítheti azon személy részére, aki a beteg tajszámát közli, és a saját természetes személyazonosító adatait a törvényben meghatározottak szerint igazolja; mind lakossági, mind szakmai oldalról pozitív tapasztalatokkal rendelkezünk ennek vonatkozásában. Ennek alapján szakpolitikai célkitűzés ezen lehetőség további fenntartása, a rendelkezésnek a normál jogrend szerinti rendelkezések közé való integrálása. Cél továbbá azon igény teljesítése, hogy gyógyászati segédeszközök is rendelhetővé váljanak e-recepten, lehetővé téve az elektronikus felírás és kiváltás adta előnyök kihasználását. Az EESZT működése lehetővé teszi, hogy a betegnek ne kelljen elmennie a papíralapú leletért, mert az az EESZT útján közvetlenül lekérdezhető mind a beteg, mind a további egészségügyi szolgáltatást nyújtó szolgáltató számára. A határon átnyúló betegellátást támogató adatcsere-folyamatokhoz szükséges szabályozási háttér is kialakításra kerül a javaslat által. A szabályozás révén lehetővé válik, hogy a magyar állampolgárok e-receptjüket külföldön is kiválthassák, e-profiljuk más uniós államban is megtekinthető legyen, és fordítva: a hazai gyógyszertárak alkalmassá válnak a külföldi állampolgár receptjének hazánkban történő lekérdezésére, valamint a gyógyszer kiadására. 2. Orvostechnikai eszközökre vonatkozó új szabályozás. Az emberen végzett orvostudományi kutatásra vonatkozó kártalanítás általános szabálya mellett szükséges az orvostechnikai eszközök klinikai vizsgálatára speciális helytállási szabályozás kialakítása, a gyógyszerekkel végzett klinikai vizsgálatokra vonatkozó 2005. évi XCV. törvényben foglalt szabályozás mintájára. 3. Emberi reprodukcióra irányuló különleges eljárások. Szintén az egészségügyről szóló törvény, valamint a kötelező egészségbiztosítás ellátásáról szóló törvény módosítása foglalkozik a különleges reprodukciós eljárásokkal. Magyarországon a demográfiai kihívások állami szerepvállalást igényelnek, ezért a jövőben az emberi reprodukcióra irányuló különleges eljárások nyújtására kizárólag az állam által fenntartott egészségügyi szolgáltató, valamint az egységes állami egészségügyi irányítás részét képező, a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokról szóló törvény szerinti klinikai központ lesz jogosult. Az egészségbiztosító a szolgáltatás nyújtására kizárólag ezekkel a szervekkel szerződhet, az e feltételeknek meg nem felelő szolgáltatóval a szerződést megszünteti az elszámolást követően. 4. Gyógyszerek klinikai vizsgálatának szabályozása. Az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről s egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról szóló törvény módosítása az 536/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel összefüggő jogharmonizációs célú módosításokat tartalmazza. 5. A támogatásvolumen-szerződés szabályainak, a biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló törvény pontosítása. 6. Az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló törvényt az egészségügyi felsőoktatási intézmények folyamatban lévő átalakítása miatt szükséges egy új alcímmel kiegészíteni. A VI. fejezet az építésügyi tárgyú javaslatokat módosítja az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvény módosításával. A tetőterek beépítéséhez kapcsolódóan lehetővé válik a megsemmisült historikus épületelemek visszaállítása. Az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény módosítása alapján az ingatlan-nyilvántartási hatóság közigazgatási hatósági eljárást folytathat le az MNV Zrt.-nek a magyar állam tulajdonjogának bejegyzésére vonatkozó kérelmére. VII. fejezet, a munka törvénykönyvét érintő módosítások az Alkotmánybíróság döntése alapján a kollektív szerződésre vonatkozóan. VIII. fejezet, a közbeszerzési joggal kapcsolatos módosítások: több helyen pontosítja a Kbt. rendelkezéseit, és az európai parlamenti és tanácsi irányelv miatt szükséges jogharmonizációt is tartalmaz. [[19.20]] A IX. fejezet a veszélyhelyzet megszűnésével összefüggő átmeneti szabályokról és járványügyi készültségről szóló törvény. Kimondja, hogy rendvédelmi feladatot ellátó szerv hivatalos állománya képzési és vizsgakötelezettségét 2021. június 30. helyett 2021. december 31-ig teljesítheti. Végül a X. fejezet: a törvényjavaslat kezeli a KEKVA törvény szabályozásával párhuzamos rendelkezések deregulációját, illetve ezen törvények KEKVA törvénnyel való teljes összhangjának megteremtését. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mindezek alapján a KDNP parlamenti frakciója támogatja az egyes vagyongazdálkodási kérdésekről, illetve egyes törvényeknek a jogrendszer koherenciájának erősítése érdekében történő módosításáról szóló T/16369. számú törvényjavaslatot. Kérem, támogassák önök is! Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Folytatjuk: a Demokratikus Koalíció vezérszónoka Varju László képviselő úr. Parancsoljon!
Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Azt gondolom, hogy a törvénytervezet, amit benyújtottak, számos okot ad arra, hogy különböző területeken nyissunk vitát. Vejkey képviselőtársam ez ügyben sorba is szedte, tíz pontban felsorolta és elmondta, hogy mely területeken kerül sor módosításra. Éppen ezért a törvényt ennek megfelelően is kell kezelni, hiszen egy rendkívül összetett salátatörvényről van szó, ami nagyon sok mindent módosít, munkavállalói tulajdont, kémiai biztonságot, sportot, épített környezetet, munka törvénykönyvét, szorgalmasan sorolta mindezt képviselőtársam. Aztán tizedrészt ott maradt azon közérdekű alapítványoknak az ügye, amelyben a vagyonkimentés lényegét, ami az egyik, én ezt az egyet fogom megragadni, hiszen az összesben lehetne találni okot arra, egyébként mondhatnám úgy, hogy a veszélyhelyzet utáni ügyeik elvarrása érdekében mit tesznek. De ezek közül az egyik kiemelkedik, ez pedig a közérdekű alapítványoknak hívott magánalapítványokba kimentett vagyontárgyak számát és egyébként az alapítványok számát is növeli. Azzal, hogy tulajdonképpen jó egy éve itt önmagában a fideszes törvénygyár folyamatosan nyomja ránk ezeket, és tulajdonképpen újra és újra hozza helyzetbe azokat a kedvezményezetteket, akikről önök úgy döntenek, hogy kedvezményezetté tesznek, és ebben természetesen benne vannak azok a politikusok is, akiknek egy része itt ül a parlamentben, másik részüket pedig távolabbról ismerjük. Tehát ez a vagyonkimentés ezzel a törvénnyel folytatódik, ami tulajdonképpen csatlakozik ahhoz a friss hírhez, amivel önöknek aztán elszámolni persze nem kell. Tulajdonképpen arról szól, amit Bajkai képviselőtársunk mondott, hogy valahonnét a nagy kígyónak a bendőjéből szól ez a történet, hogy csupán 15 milliárdos osztalékot ért el az az egyik lélegeztetőgépes közvetítő ügynökük, akit ebbe bevontak, és ilyen módon az ő dolgait is igyekeznek elvarrni. De hogy Bajkai képviselőtársam érdeklődve figyeli, amit mondok, az a nagy kígyó, amely már felölelte az MDF-től, a KDNP-től, a kisgazdapártok 1-es, 2-es, 3-as változatától kezdve azokat, akik ott vannak önök között, és önök csinálják ezt. Itt pedig az ellenzéki oldalon pártok együttműködése zajlik, tisztelt képviselő úr, és ilyen szempontból, azt hiszem, hogy önöknek kell elszámolni azzal, hogy mit tettek a politikai versenytársaikkal. Ebbe nemcsak a politikai versenytársaik tartoznak, hogy mit tettek velük, mert azok az alapítványok, ahova tulajdonképpen kimentik az állam vagyonát, azt gondolom, hogy ön is tudja, hogy a korábbi vitának megfelelően, ha ugyan önöknek egyértelműen az a szándéka, hogy ez így maradjon, ez nem maradhat így. Éppen ezért bízom abban, hogy a következő kormánynak lesz módja és lehetősége arra, hogy ezt a törekvést, amelyben korábban a MOL-részvények sokaságát vagy nagyságrendjét vitték ki és adták, ajándékozták oda új tulajdonosnak, amit egyébként majdnem kétmilliárd euróért éppen az államkasszában maradt hitelből vásároltak meg, de hát ezen már túl vannak. És most jön egy újabb változat, mert itt egy újabb alapítványnak most éppen a RÁBA Rt.-ben meglévő részt juttatják és adják tovább, tehát a magyar emberektől elveszik és magánosítják, és ehhez adják a nevüket. Veszélyhelyzettel összefüggő intézkedésként tüntetik fel mindezt, aminek semmi köze nincs ehhez, éppen ezért azt gondolom, hogy ez a törvény nem támogatható. De nemcsak veszélyhelyzetnek tüntetik fel, hanem, ahogy képviselőtársam fogalmazott, a jogrendszer egysége, a koherencia megteremtése érdekében az elrontott rabszolgatörvényre vonatkozó döntésüket próbálják meg kiigazítani, amivel egyébként eredményt nem értek el, ellenben a dolgozóknak sokat ártottak. Akkor, amikor az ellenzék felhívta erre a figyelmet, akkor ez önöknek nem tetszett. Aztán amikor az ellenzék határozottan hívta fel erre a figyelmet, és például szerettük volna, hogy az MTVA épületében, illetve az önök által fenntartott és pártállamivá tett tévében ellenzékiek is megszólalhassanak, azt önök megakadályozták, megakadályoztatták, és azt követően még ráadásul most, ebben a törvényben egyébként ennek a kiváló alapnak újabb adományokat adnak. Nem elég, hogy évente több mint százmilliárd forinttal működtetik azt a hazugsággyárat, amelyből az embereket félretájékoztatják, becsapják, ezenkívül most még jelentős ingatlanadományt is igyekeznek nekik juttatni. Nem feltételezem, hogy ez azért van, hogy ez az ingatlan kikerülhessen olyan körből, ahova országgyűlési képviselőknek szabad és kell is látogatást tenni, hanem valami más céljuk van, de a végeredményt tekintve, azt gondolom, hogy helytelenül csinálják. Ugyanilyen helytelen, amikor a Kárpát-medencei alapítvány, amit tisztán politikai érdekből hoztak létre, az önök ideológiáját megjelenítő, ráadásul Fidesz-katonáknak számító személyekkel, a politikusaikat odaültetik, és őket akarják felhatalmazni. Csomagolásnak ez ilyen szempontból az elszaladás előtt kevés. Már csak azért se tegyék, mert ilyen szempontból visszajár ez a magyar embereknek! De folytathatnánk ezeknek az alapítványoknak a felsorolását és az alapítványok juttatását. Éppen ezért a Demokratikus Koalíció részéről semmi okunk nincs arra, hogy ezt a törvényt támogassuk, ehelyett inkább abban kell szorgalmasnak lenni, hogy a magyar emberek mihamarabb visszakaphassák a jogos tulajdonukat, és ne pedig a pártállami döntés után egy Fidesz-párti kézbe kerüljön. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kétperces felszólalásra nem jelentkezett senki. Most további képviselői felszólalás következik: Tordai Bence képviselő úr, Párbeszéd. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Amikor a Fidesz salátatörvényt nyújt be, akkor mindig bízvást számíthatunk arra, hogy a sok különböző törvény módosítása között elrejtenek jó néhány rájuk jellemző aljasságot. Most sem fogták vissza magukat, én hat olyan pontot emelnék ki ebből a közel 130 oldalas törvényjavaslatból, ahol a 99 százalék elleni merényletre készülnek a fideszesek, ahol megint az 1 százalék érdekeit, a fideszes körnek a vagyonát és a hatalmát akarják tovább növelni. [[19.30]] Az első, talán legfontosabb a rabszolgatörvény módosítása. 2018 decemberében a Fidesz a külföldi ipari nagytőke és a Fidesz-közeli oligarchák érdekében benyújtotta a munka törvénykönyvét módosító csomagját, amely nagyon gyorsan rabszolgatörvény néven híresült el, és jó okkal. Az ellenzék akkor minden eszközt megragadott, a parlamenti tiltakozástól kezdve a tüntetésszervezésen át az Alkotmánybírósághoz is fordultunk, és most május 1-je előtt egy nappal jött ki az egyébként kizárólag a Fidesz által kinevezett alkotmánybírákból álló testület véleménye azzal kapcsolatban, hogy vajon alkotmányelleneseke a rabszolgatörvény rendelkezései. És még ez a testület is kimondta, hogy igen, bizony az Országgyűlés mulasztásos alkotmánysértést követett el, amennyiben nem rendezett megnyugtatóan számos olyan kérdést, amely okán a munkavállalók komoly joghátrányba kerülhettek. Ennek orvoslására az ellenzéki pártok benyújtottak egy három pontból álló törvénymódosító csomagot, és azt éppen e hét hétfőn söpörte le az asztalról, napirendre sem engedte venni a fideszes többség a Vállalkozásfejlesztési bizottságban, mondván, hogy itt ez a csodálatos salátatörvény, amit egyébként egy héttel később nyújtottak be, mint mi, amiben majd megnyugtatóan rendezik a helyzetet. Ez természetesen valótlanság, ahogy azt a Fidesztől megszoktuk. Egyetlen pontocskában és ott is nagyon szűkkeblűen, a munkavállalókra nézve hátrányosan próbálják rendezni azt, amit az Alkotmánybíróság az Országgyűlés feladatául szabott idén július 31-ei határidővel. Mi, az ellenzéki pártok azt mondtuk, hogy törvénybe kell foglalni, a munka törvénykönyve részeként kell azt is rögzíteni, hogy senkit nem lehet elbocsátani azért, mert nem vállalja az úgynevezett önkéntes túlmunkát. Emlékszünk, 400 órás túlmunkára lehet kötelezni a munkavállalókat a rabszolgatörvény miatt. Azt is mondtuk, hogy le kell írni, hogy hiába hároméves a munkaidőkeret, amit önök bővítettek ki, de a korábbi maximum egyéves idő alatt kell a pihenőidő átlagának kijönnie, tehát nem lehet, mondjuk, két és fél éven keresztül halálra dolgoztatni valakit, aztán majd jól kirúgni. Illetve azt is mondtuk, hogy szükséges ennek a munka törvénykönyvébe foglalása, hogy ha a 36 hónapos időtartam alatt a kollektív szerződést, amit erre a kibővített munkaidőkeretre hivatkozva megkötöttek, és amely a munkavállalók számára előnyös feltételeket rögzített, nos, ha ezt felmondják, akkor is azoknak a többletjogoknak, amiket kivívott a szakszervezet, érvényesülniük kell. Maguk ebből a három pontból egyet vettek csak bele a salátatörvényükbe, azt is csak úgy-ahogy, sokkal gyengébben módosítva, és innentől kezdve számunkra egyáltalán nem elfogadható, személyes meggyőződésem szerint az alkotmánybírósági ítéletnek sem megfelelő az a rabszolgatörvény-módosítás, amit önök megpróbálnak ebben a salátacsomagban elrejteni. A második pont, amit szeretnék kiemelni, hadd legyek egy kicsit olyan, aki a saját környékére nagyobb figyelemmel van, itt nálunk Budán a II. kerületben áll a Kádár-villa, amit most önök odaajándékoznak a Szír Ortodox Vallási Egyesületnek, hogy az ő vendégházuk legyen. Hát, nem tudom, hány darab szír ortodox van az országban, és ők honnan milyen vendégeket látnak, hívnak meg magukhoz, de azt hiszem, hogy egy picit túlzás egy ilyen nagy értékű, reprezentatív funkciókat is ellátó villát odaajándékozni nekik, miközben ott a II. kerületben éppen úgy tombol a lakhatási válság, mint sok helyen másutt az országban. Például azok a közszolgák, akik méltatlanul alacsony fizetésért kénytelenek dolgozni az önök politikája miatt, sokszor nem tudják megengedni a helyi lakhatást. Lehetne például a helyi egészségügyben, oktatásban, rendvédelemben dolgozóknak szolgálati lakásokat kialakítani, különös tekintettel arra, hogy önök éppen harminc családot, korábbi és jelenlegi egészségügyi dolgozókat akarnak kilakoltatni ott a kerületben. Tehát például ilyen célokra sokkal inkább támogatnám a vagyonátadást, mint hogy a Szír Ortodox Vallási Egyesület vendégházaként üzemeljen a jövőben ez a villa. De nemcsak ezt az állami vagyonelemet játsszák ki, ezzel át is térek a harmadik pontra, hanem ahogy megszokhattuk, készül az Orbán-kormány a bukásra, csomagolnak, és a csomagba berakják a közvagyon egyre nagyobb és nagyobb részét, és ezeket a csomagokat adják ki mindenféle megbízható Fidesz-közeli alapítványoknak és más jogi személyeknek. Erre is látunk számos példát ebben a salátatörvényben. A negyedik pont az, amit Kálló Gergely képviselőtársam részletesen kifejtett, hogy megbüntetik, ismét megbüntetik Dunaújvárost. Nem elég, hogy elvonják az iparűzésiadó-bevételeiket, nem elég, hogy politikai bosszút folytatnak az ellen a város ellen, amely egyértelműen és többször kimondta, hogy nem kér a Fidesz uralkodásából, most önök azzal válaszolnak erre, hogy elvonják tőlük nemcsak a bevételeiket, hanem már a tulajdonukban lévő területek kezelési jogát is, hogy aztán erre hivatkozva további bevételektől foszthassák meg őket. Ez egészen egyszerűen szégyenteljes! A negyedik pont volt tehát Dunaújváros büntetése. Az ötödik a lombikprogram államosítása. Adott egy jól működő program, ahol valóban lenne lehetőség arra, hogy a mostani struktúrában is több pénzt, több figyelmet, több támogatást adjanak, de nem. Önök valami miatt ezt az egész szektort államosítani akarják, talán mert rájöttek, hogy ebben jó üzleti lehetőség is van, talán, mert megint azt fogjuk látni, amit minden államosítás után, hogy amit közpénzen, drágán felvásárolnak, azt aztán olcsón továbbadják a haveroknak. Ezért van az, hogy a magyar állam működési kiadásai, a gazdasági funkciókra költött forrásai magasan kiemelkednek az egész Európai Unióban, de a fejlett világban is. Maguk drágán vesznek, és olcsón adnak el. Drágán vesznek a piacról, és olcsón adnak el a haveroknak, hogy aztán a hasznát ezeknek a vállalkozásoknak majd ők fölözhessék le. Ugyanez a logika látható a világörökségi területen lévő ingatlanok elővásárlási jogával kapcsolatban. Ez a hatodik, utolsó olyan pont, amit kiemelnék ebből a tényleg végtelenül hitvány fideszes salátatörvényből. Itt most arra készülnek, hogy a világörökségi területen, amelyet a lakásmaffia-törvényük amúgy is sújt, ha valaki eladna bármilyen ingatlant, akkor arra elővásárlási joga legyen az államnak. Most akkor azt a láncot követhetjük végig, hogy az önkormányzatok kezéből úgy játsszák át a haverjaik kezébe négy lépésben ezeket az értékes ingatlanokat, hogy először hoznak egy törvényt arról, hogy elveszik az önkormányzatoktól, illetve kényszerértékesítésre köteleznek, és az önkormányzatoknak el kell adniuk a bérlőknek ezeket az ingatlanokat, majd az állam nyilván egy visszautasíthatatlan ajánlatot téve ezektől a korábbi bérlőktől, friss tulajdonosoktól megveszi közpénzen ezeket az ingatlanokat, és utána már tovább is lehet adni megint csak olcsón a haveroknak. Tehát így sikerült akkor kitalálni, hogy hogyan lesznek az önkormányzati vagyonból állami, tehát közpénzből felvásárolva a végén mégiscsak fideszes haveri kezekben és zsebekben landoltathatók ezek az ingatlanok, Magyarország és Budapest legértékesebb ingatlanai, a világörökség részeként az Andrássy úton vagy éppen a Várnegyedben fekvő ingatlanok. Tehát ez a végtelen aljasság is ebben a salátatörvényben szerepel. És hogyha tovább túrnánk és tovább részleteznénk, akkor lehetne még számos hasonló példát mondani, de azt gondolom, hogy ez éppen elégséges arra, hogy elmondjuk, hogy egyrészt ezeket a disznóságokat jóvá fogjuk tenni a 2022-es kormányváltás után, a Karácsony-kormány a 99 százalék érdekében visszaveszi az elorzott vagyonokat az önök által képviselt 1 százaléktól, és addig is ezt a törvényjavaslatot úgy, ahogy van, elutasítjuk. A Párbeszéd frakciója nemmel fog szavazni, és erre biztatunk mindenki mást is, akinek helyén van az esze és a szíve. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. Minthogy további felszólalásra nem jelentkezett senki, az általános vitát lezárom. Megadom a szót államtitkár úrnak, Orbán Balázs államtitkár úr az előterjesztő, reflektálni akar az elhangzottakra. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Urak! Engedjék meg, hogy pár felmerült kérdésre reagáljak; az egyik a foglalkoztatáspolitika és a munka törvénykönyve. Érteni vélem azt, hogy a baloldal próbál úgy föllépni ennek a politikatudományi meg egyébként az elméleti alapjai is megvannak nekem, tehát a baloldal hagyományosan próbál úgy föllépni , mint az egyszerű bérből és fizetésből élők meg a munkások érdekképviselője, csak sajnos azt látjuk, hogy a baloldal elhagyta ezeket a társadalmi csoportokat; Nyugaton is ez a folyamat zajlik le, a továbbiakban nem képviseli őket. [[19.40]] Valamilyen globális érdeket képviselnek az Amerikai Egyesült Államoktól kezdve mindenhol, de ezeket a csoportokat teljesen egyértelműen magukra hagyják, és tulajdonképpen kétségbeesve próbálnak úgy tenni, de csak a kommunikáció szintjén, mintha továbbra is foglalkoznának a munkavállalói jogok képviseletével vagy a bérből és fizetésből élők helyzetének javításával. Ez nincs így, ez a feladat a jobboldali politikai erőkre hárul, a jobboldali politikai erők pedig szívesen és büszkén veszik magukra ezt a feladatot. Ha ezzel összefüggésben összehasonlítjuk a baloldal és a jobboldal teljesítményét az elmúlt 11 évben, akkor azt láthatjuk, hogy miközben önök 12 százalék fölötti munkanélküliséget okoztak, egy nemzetközi pénzügyi, gazdasági válság esetén sikerült elvenni bért az emberektől, sikerült adót emelni és sikerült a vállalkozások helyzetét megnehezíteni, azzal szemben a mostani válságkezelés időszakát megelőzően is egy komoly bérnövekedés és komoly foglalkoztatásbővítés történt Magyarországon. Ezeket az eredményeinket szerencsére sikerült megőrizni, és az a célunk, hogy Magyarország újraindításával pedig ezeket az eredményeket fokozzuk is. Tehát arra utalok, hogy miközben önök különböző, a munka törvénykönyvével kapcsolatos szakpolitikai javaslatok kapcsán síppal, dobbal, nádihegedűvel próbálják obstruálni az Országgyűlés munkáját, aközben a jobboldali kormány plusz 800 ezer munkahelyet hozott létre Magyarországon. Ha önök és az önök kormányzása nem mínusz több százezer munkahelyet jelentett volna Magyarországnak, akkor talán érdemes lenne komolyan venni azt, amit mondanak, de így sajnos a politikai hecckampány szintjén kell ezt a dolgot kezelnünk. És mi sem mutatja jobban, mint hogy nem sikerült, bár nehéz pozícióban voltak, mert tíz éve azt hallgatjuk önöktől, hogy az Alkotmánybíróság egy nem független szervezet, most meg az Alkotmánybíróság hozott olyan döntést, amely az önök számára mégiscsak talán kedvezőbbnek tűnik, legalábbis politikai kommunikációs szempontból fel lehet használni, ezért tótágast álltak többen is, és megpróbálták elmagyarázni azt, hogy miről is szól ez az alkotmánybírósági döntés. Örülök annak, hogy ha megegyeztünk abban, hogy az Alkotmánybíróság egy komoly testület én ezt mondom évek óta. Örülök, hogy most már önök is ezt gondolják. Úgyhogy akkor nézzük meg, hogy az önök által rabszolgatörvénynek nevezett azon munka törvénykönyve, amelynek keretében Magyarországon 800 ezerrel többen dolgoznak, és amelynek keretében az átlagbér több mint kétszeresére emelkedett, és amelynek keretében több mint két és félszeresére emeltük a minimálbért, na, hogy ezen munka törvénykönyvével kapcsolatban mit mondott az Alkotmánybíróság. Tehát önök valóban odáig hogy mondjam nem állítottak valótlanságot, hogy valóban, önök indítványt tettek az Alkotmánybírósághoz. Na most, az indítványról kimondta az Alkotmánybíróság határozatának 15. pontja, hogy az indítvány nem megalapozott. Ez az Alkotmánybíróság véleménye: nem megalapozott. Az Alkotmánybíróság a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 94., 109., 135. §-a alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésre irányuló indítványt elutasítja. Az Alkotmánybíróság azt is mondta, hogy a törvény módosítása kollektív megállapodáson alapuló általános szabályok szerint 4, illetve 6 hónapot meghaladó akár, de nem kötelezően 36 hónapra alkalmazott munkaidőkeretben foglalkoztatott munkavállalókra nézve a heti munkaidő átlagban történő figyelembevétele tekintetében valójában nem tartalmaz a korábbiaknál hátrányosabb előírást, a figyelembe vehető beosztható munkaidőre, valamint a kötelezően beosztandó napi és heti pihenőidőre, azok mértékére vonatkozó garanciális szabályok figyelem! nem változtak lényegesen. A 96. pont: jelen ügyben hivatkozott összefüggések tekintetében megállapítható volt, hogy az Mt. és általában véve a munkajog rendszere az indítványozók által jelzett esetleges visszaélésekkel szemben figyelem! megfelelő védelmet, illetőleg jogorvoslati rendszert biztosít a munkavállalók számára. Aztán azt is mondja, hogy az önkéntesség előírása mint garanciális tartalmú előírás kellőképpen ellensúlyozza a változtatást, alapjogsérelem nem valósul meg, a munkaadó esetleges visszaélésszerű joggyakorlásra irányuló törekvéseivel szemben pedig a munkajog rendszere megfelelő jogi eszközöket biztosít a munkavállalók számára, pont. Tehát az derült ki, hogy ami miatt önök itt majdnem lerombolták nem is olyan régen nem ezt az üléstermet, akkor még az előzőt, az nem volt más, mint politikai hisztériakeltés, és valójában egy olyan munkajogi rendszert támadnak, aminek keretében többen dolgoznak ma Magyarországon, nem segélyre szorulnak a magyarok, hanem többen dolgoznak a munkaerőpiacon, és magasabb béreket kapnak. És való igaz, volt egy pont, senki nem állította ennek ellenkezőjét: egy alkotmányos követelmény, amivel az Országgyűlésnek nincs tennivalója, az egy jogalkalmazói feladat; illetőleg volt egy mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenesség egy részletszabály tekintetében, erre vonatkozóan a törvényjavaslat a pontosítást tartalmazza. [[Közbeszólások.]] Erre vonatkozóan a törvényjavaslat a pontosítást tartalmazza. Tehát azt én értem, hogy önök szeretnék eltörölni, azt én értem, Varju képviselő úr meg Tordai képviselő úr, hogy önök nem értenek egyet azzal a munkaügyi meg munkajogi rendszerrel, ami itt 2010 után kialakult, annak ellenére [[Tordai Bence közbeszól.]] , annak ellenére, hogy milyen sikeres volt. Azt én értem, hogy önöknek nem a magyar munkavállalók a fontosak, de attól még, hogy az Alkotmánybíróság egy adott ponton döntött, és a többi ponton pedig nem döntött, nem fogunk ebből a rendszerből visszalépni, hiába követelik ezt. Ha megengedi, Dunaújvárossal kapcsolatban én egy dolgot árnyalnék. Ha jól értettem képviselő úr felszólalását, itt alapvetően egy megyei jogú város és egy megyei önkormányzat közötti konfliktusról van szó. Én arra azért nagy tisztelettel felhívnám a figyelmet, hogy két demokratikus legitimáció talaján álló, választott képviselőkből álló testületről van szó, szerintem mindkettőben egyrészt a Fejér megyeiek képviseletében, másrészt a dunaújvárosiak képviseletében járnak el. A kormánynak nem tisztje, nem tisztessége vagy tisztsége ezen szervezetek között választani. Mindenkit támogatni kell. Ha megnézi, hogy Dunaújváros az elmúlt tíz év kormányzásának vagy most már 11 év kormányzásának nyertese vagy vesztese volte a korábbi időszakkal összehasonlítva, akkor azt fogja látni, hogy Dunaújváros is és a térség nyertese volt. Tehát ha megnézi azt a beruházást, amiről ön is beszélt, az a beruházás is ha jól emlékszem, 2006-ban indult azóta folyamatosan bővül. Most jelentettek be új bővítést. Majdnem 700 milliárdos beruházás van folyamatban szintén a térségben. [[Kálló Gergely: Nem kapjuk meg az iparűzési adót annak ellenére, hogy jár!]] Emellett török befektetők vannak, további befektetésekről lehet tudni. Ez mind a térség és mind a Dunaújvárosban lakók érdekét szolgálja. Ezen túlmenően Duanújváros város finanszírozása stabil. Megnéztem, a megyei jogú városokra vonatkozó „Modern városok” program keretében is több tíz milliárd forint fejlesztési támogatás érkezett a városba. Nem politikai alapon dönt ezekről a támogatásokról a kormány. Mi sem igazolja ezt jobban vissza, mint hogy a legutóbbi körben, amiben ilyen rendkívüli támogatásokról döntöttünk, a top 3-ban kettő darab ellenzéki város szerepel több mint 2 milliárdos támogatással, Szeged és Pécs. Ha igaz lenne, amit önök állítanak, hogy pártpolitikai logika alapján támogat a kormány településeket, akkor ezek a települések nem kaphattak volna fejlesztési, illetőleg működési támogatást. Egyébként pedig az önkormányzati testületek közötti konfliktusban a kormány nem szeretne állást foglalni. Mindenkinek a térség fejlődését szolgáló javaslatait támogatni kívánjuk. Azt a bűvészmutatványt, amit Tordai képviselő úr próbált előadni, rendkívül szórakoztatónak gondoltam, ugyanis nagyon erősen illeszthető abba a baloldali narratívába, hogy a kormány mindent kiárusít és magánosít, az, hogy a világörökségi területen egyébként állami elővásárlási jogot hirdetünk és törvényben hoznánk létre. [[19.50]] Ugyanis ez pont ellenkező, tehát az állam pozícióit erősíti. [[Tordai Bence közbeszól.]] De, Tordai képviselő úr, ugyan 18 darab bővített mondatot kellett elmondani, és nekem is meg kellett itt a székben kapaszkodnom, hogy megértsem azt az összeesküvés-elméletek szintjén lévő narratívát, hogy az, hogy az állam számára törvényben, világörökségi területen elővásárlási jogot biztosítunk, az miképpen járul hozzá állami tulajdon magántulajdonba adásához. [[Tordai Bence: Egyszerű: megveszik, aztán eladják! Így!]] Tehát kapaszkodnom kellett, megértettem a logikáját, és ekkor felnevettem. Sajnos ez az a helyzet, amit a pszichológia úgy nevez, hogy kognitív disszonancia, amikor hiába jönnek szembe ezzel ellentétes tények, megpróbáljuk a saját kis burkunkba meg a saját kis narratívánkba illeszteni azokat, még akkor is, ha ehhez a tényeket meg kell hajlítani. Ezt tette ön az elmúlt percekben. A humán reprodukció. Bevallom őszintén, amikor átgondoltam, hogy a kezdő felszólalásban miről fogok beszélni, akkor arra gondoltam, hogy egy kicsit kevesebbet beszélek erről a kérdésről, mert hagyok teret a vitában, hogy ezzel kapcsolatban kijöjjenek az álláspontok, de önök igazából semmilyen összefüggésben nem hozták szóba ezt a nemzetstratégiai kérdést; egy dolog volt, Tordai képviselő úr, de ő se mondott semmit arról, hogy ennek milyen nemzetstratégiai összefüggései vannak; hogy a meddő párok támogatása, több mint 300 ezer ilyen pár Magyarországon a tudomásunk szerint, az ő támogatásuk milyen fontos az önök számára [[Tordai Bence közbeszól.]] ; hogy azok a gyermekek, akiket ezek a meddő párok egyébként terveznek, és felnevelnének, az mennyire kulcsfontosságú kérdés lenne; és egyáltalán nem beszéltek arról, hogy milyen javaslataik vannak ezzel kapcsolatban, csak kritizálták azt az irányt, amerre mi elindultunk. Engedje meg, hogy ha már ezt megtette, akkor én elmondanám azt, hogy mit tettünk eddig. Tehát 2017-től a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő úgynevezett öt IVF-ciklust támogat az első gyermek megszületéséhez, míg amennyiben az első ciklus sikerrel jár, további gyermekek esetében gyermekenként újabb négy-négy ciklus vehető igénybe közfinanszírozottan. Ugyanekkor több mint duplájára emeltük a NEAK-finanszírozású lombikbébi-eljárások számát. A köz- és a magán-egészségügyi ellátórendszer szétválasztása megindult, létrejött a Nemzeti Humán Reprodukciós Intézet, kiemelt kormányzati célkitűzéssé tettük a meddő párok gyermekvállalásának segítését. 2019-től pedig az ezen területen dolgozó magánvállalkozások kerültek állami tulajdonba, az OKFŐ tulajdonosijog-gyakorlása alá. 2020. február 1jétől 100 százalékos tb-támogatás jár a lombikprogramban használt gyógyszerekre jogszabályban kijelölt intézmények esetén. Eltöröltük emellett a teljesítményvolumen-korlátot is, így nincs akadálya a lehetőség szerinti leggyorsabb ellátásnak. A 2020. évben többletforrásként összesen körülbelül 5 milliárd forint került a rendszerbe, egyrészt a volumenkorlát eltörlésére és a kivizsgálások, gyógyszerek ingyenessé tételére. Azt gondoljuk, hogy mind a területi hozzáférés, mind a szolgáltatások igénybevételének anyagi terheit illetően az azonos és a piaci alapú magánellátásokhoz képest kedvezőbb feltételeket tud ez a szabályozás biztosítani. Ne azon múljon egy meddő pár esetében, hogy vajon kapnake elég támogatást, hogy vajon kapnake lehetőséget, hogy az ország melyik részén élnek, illetőleg, hogy milyen jövedelmi viszonyokkal rendelkeznek, hanem mindenki számára egyenlő módon álljon rendelkezésre, közfinanszírozott módon. Erről szól ez a javaslat, ez az, amit önök nem támogatnak. És milyen érdekes, ha megengedi, hogy visszautaljak az első megjegyzésemre, hogy a baloldal honnan indult ez egy klasszikus baloldali érvelés, amit mondok , hogy ne az döntsön egy ilyen nemzetstratégiai területen, ahol a versenynek szerintünk nincs helye, nincs jelentősége, nincs szerepe, hanem legyen állami finanszírozás, mindenki egyenlő mértékben, Kelet-Magyarországtól Nyugat-Magyarországig, gazdagoktól szegényekig, ha valaki Magyarországon gyereket szeretne vállalni, és nehézséget okoz neki, akkor az állami ellátórendszerben álljon rendelkezésre. Klasszikus baloldali érvelés, klasszikus baloldali politikai program lenne. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] Önök ez ellen beszélnek, önök ezt nem támogatják, önök számára ezek a családpolitikai intézkedések nem fontosak. Élő példáját mutatják annak, hogy a baloldal hogyan került válságba az elmúlt évtizedekben, és hogy miért üresedik ki az a gondolkodásmód intellektuális értelemben, amit önök magukénak vallanak, mindegy, hogy 99 százalék vagy 1 százalék, teljesen mindegy, intellektuális értelemben kiüresedett. És ugyanez a helyzet, ha egy utolsó pontot az elnök úr megenged, a felsőoktatás kérdésében. Itt is Varju képviselő úrnak meg kellett ugrania azt a logikai bakugrást, hogy a törvény címére hivatkozott, hogy közfeladatot ellátó vagyonkezelő alapítványok. Ezt az egyik lábára állva elmondta, majd, ja, igen, ezek a fideszes magánalapítványok. Tehát teljesen egyértelmű, itt arról van szó, hogy olyan alapítványok jöttek létre, amelyek a parlament által meghatározott közfeladatot látnak el alapítványi formátumban. Ilyen rendszer volt korábban Magyarországon is, közalapítványoknak nevezték, önök megszüntették, bedöntötték őket, mert nem tudták elviselni, hogy önökön kívüli entitások is léteznek az országban. Azt látom, csak nem értem, hogy önöknek miért van azzal problémájuk, hogy a felsőoktatás, a kultúra, az épített és a természeti örökség védelme többlettámogatást kap. [[Folyamatos közbeszólások az ellenzék soraiból.]] Ezek a források, amelyeket most megkapnak, és ezek a vagyonelemek, amelyeket most megkapnak ezek az alapítványok, amelyeket teljesen egyértelmű, erős garanciák mellett a közcél finanszírozására kell fordítani, ezek korábban nem ezeket a célokat támogatták, ezek nem a kultúrát támogatták, ezek nem az oktatást támogatták, ezek nem a természeti és az épített örökség védelmét szolgálták. Most ezek a humán szektorba tartozó területek többletvagyonelemeket és többletforrásokat kapnak, annak ellenére, hogy egy válság kellős közepén vagyunk. Az egyetemi alapítványokkal kapcsolatos méltatlan vita, ami zajlik jelen pillanatban Magyarországon: egy dolgot javaslok önöknek, amit javasoltam itt a napirend előtti felszólalásoknál, nézzenek utána annak, hogy a jelen pillanatban a top 50-be tartozó egyetemek hogyan indultak, mi azoknak a története, nézzék meg, hogy az Ivy League-be tartozó amerikai egyetemek hogyan indultak. Igen, az 1800-as években. Igen, mert az Amerikai Egyesült Államok a legsikeresebb birodalom lett a XX. században, neki olyan történelmi sorscsapásokat nem kellett elszenvednie, mint Magyarországnak meg a közép-európai térségnek. Tudjak, hogyan indult? Létrehozott az állam alapítványt, egyetemet hozott létre az alapítvány keretében, és odaadta neki az állami vagyont, hogy abból építsen föl egy alapítványt, földeket, gyárakat. És továbbra is az állam komoly finanszírozója ezeknek a top 10-be tartozó egyetemeknek is. Természetesen az állam és az alapítvány meg az egyetem közötti kapcsolat nem szűnik meg, de ez volt a szükséges, de nem elégséges előfeltétel ahhoz, hogy ezek az egyetemek a nemzetközi felsőoktatási térben zajló versenybe be tudjanak szállni, és ott győztes pozíciót tudjanak elfoglalni. Tehát ha önöket tényleg érdekelné a magyar felsőoktatás ügye, akkor nem azt mondanák, hogy miért kerülnek ezek a vagyonelemek bele a felsőoktatásba, bele a közérdekű vagyonkezelő alapítványba, hanem hogy miért csak ennyi, miért nem még több. Amellett, mondom még egyszer ezt, hogy az állami tulajdon mértéke másfélszeresére növekedett még így is 2010 óta Magyarországon. Csak azért mondom, Tordai képviselő úr, mert ha ne adj’ isten, úgy alakul a történet, hogy kormányzati pozíció, akkor tudja, hogy kik lesznek a szövetségesei. Na, ezek azok a szövetségesek, akik az állami vagyont kivitték a piacra, nem közfeladat ellátására fordították, odaadták a haveroknak. Azokat a vagyonelemeket, amelyeket most a magyar felsőoktatásnak ad oda az Országgyűlés, azokat a vagyonelemeket külföldről kellett visszaszerezni. [[20.00]] Mert az ön mellett ülő Varju képviselő úr és dicső csapata fogta és külföldi tulajdonba adta, például, ha már a MOL-részvényeket ön felhozta, először egy osztrák ellenséges felvásárlást engedtek be, utána az egész pakettet hagyták átjátszani az oroszoknak. Onnan kellett nekünk 2010 után visszaszerezni. Most, innentől kezdve az a stratégiai vagyonelem a magyar felsőoktatást, tehetséggondozást és orvosutánpótlás-képzést fogja szolgálni. Önöknek ezzel van problémájuk. [[Tordai Bence és Varju László folyamatosan közbeszól.]] Önöknek ezzel van problémájuk! Sajnos, ez a felsőoktatás átalakításával kapcsolatos nagy helyzet. Tehát minden, amit önök elmondanak [[Varju László: Az igaz!]] a felsőoktatás ügyében, egészségügy ügyében, a kultúra, a humán szektor területén, az valójában nem más, mint szemfényvesztés, mert ezek a területek önöknek nem fontosak, nem akarnak több vagyont adni. Mi ezt tudomásul vesszük, természetesen minden joguk megvan erre, csak arra szeretném kérni önöket, nem most kell, a ’22-es választásokat megelőzően, csak majd ’22 után, amikor újra nem fog sikerülni a választók bizalmát elnyerni, hogy akkor legalább arra gondoljanak majd, amit az elején mondtam, hogy mi volt a baloldalnak az eredeti szerepe, hogy mi az a szerep, amit be kellene tölteni, hogyan kellene visszaszerezni a választók bizalmát. Akkor, azt remélem, hogy újragondolják ezeket a politikáikat, mert különben nem fogunk tudni Magyarország megerősítése és újjáépítése érdekében együtt dolgozni. Köszönöm szépen a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Nem véleményként, hanem tényként szögezem le, hogy a vita lényegesen rövidebb azáltal, hogy elnökölök és nem a képviselői helyemen ülök [[Dr. Orbán Balázs: Akartam én is megjegyezni.]] , és ezt így aztán nem tehetem meg. Azt viszont tájékoztatásul közlöm, tisztelt Országgyűlés, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön, 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most napirend utáni felszólalások következnek. Ezek során elsőként a Demokratikus Koalíció képviselője, Varju László képviselő úr beszélhet: „Mi történik Újpesten?” címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Valóban, rendszeresen van lehetőségem arra és élek is ezzel a lehetőséggel, hogy azokról a fontos eseményekről, amelyek egy nagyváros kerületében százezer embert érintően zajlanak, beszámoljak, illetve felhívjam a figyelmet azokra a tapasztalatokra, amelyek, azt gondolom, mindannyiunkat érdekelhetnek vagy érinthetnek. Éppen ezért ma is két-három olyan témát mindenképpen szeretnék érinteni, amely egy indulásban lévő vitát okozott, de helyzetet teremtett arra is, hogy a választópolgárok kifejthessék véleményüket. Az első téma, amelyre szeretném ráirányítani a figyelmet, a választókerületem közlekedési viszonyait befolyásolja, mégpedig ez egy nagyon régi kérdés, amely az Aquincumi híd kérdésében kialakult. Újpesten van egy északi összekötő híd, amelyen jelenleg is zajlik a vasúti közlekedés, a gyalogos- és kerékpáros közlekedés, autóval, villamossal vagy trolival azonban jóval nagyobb kerülővel lehet a Duna egyik oldaláról a másikra átjutni. Felmerül a kérdés, hogy egy új híd építése megoldást kínále arra a problémára, amely a térséget közlekedési értelemben befolyásolja. A forgalomcsillapítás hatása mellett a zaj- és légszennyezettség kérdését is érdemes figyelembe venni. Tehát egy valóságos hatástanulmányra van szükség ahhoz, hogy ezt meg lehessen ítélni. Mivel, ahogy említettem már, elég régóta zajlik ez a vita, ezért a Fővárosi Önkormányzat pontot kíván tenni ennek a régi ügynek a végére. Megvalósíthatóság vizsgálata mellett egy lakossági egyeztetés is indul arról, hogy egyáltalán szükség vane erre a hídra vagy sem. Erre a lakossági egyeztetésre, erre az ügyre, témára, lehetőségre szeretném felhívni a figyelmet. Ennek keretében, ha pontosan lehet tisztázni a híd funkcióját, amely nemcsak az egyik oldalról a másik oldalra átvezetést, hanem egyébként a közlekedés lehetőségének egészét befolyásolja, az két egészen más fejlesztési lehetőséget teremt. Szükséges tehát, hogy erről vitát folytassunk, illetve a lakosság részéről minél többen kifejthessék véleményüket, hogy ezekre a kérdésekre válaszokat tudjunk adni az érintett lakosok érdekeinek figyelembevételével is. Ebben a választókerületben, mondhatnám úgy, hogy mi is a Fidesz-kormány sújtottjai vagyunk azáltal, hogy a kerület önkormányzatától és ilyen módon a kerület lakosságától jelentős forrásokat vontak el az elmúlt hónapokban. Ennek hatása nem marad nyom nélkül, például azzal, hogy a hulladék elszállításának, gyűjtésének a feltételei is változtak. A szemétgyűjtésben a főváros kevesebbet tud vállalni az elvonás miatt, éppen ezért egyébként a lakosság részéről, látom, egy önkéntes mozgalom is indult annak érdekében, hogy szedjük össze a szemetet, előzzük meg a szemetelést, mert ennek a lehetősége is csökkent jelentős részben, mint ahogy mondom, főként azért, mert a kormány igenis csökkentette az önkormányzatok forrásait és ilyen módon átalakul ennek a lehetősége. De ugyanígy fontosnak tartom, hogy az önkormányzat részéről egy jelentős lépés történt a tekintetben, éppen a fővárosi együttműködés eredményeként, hogy kerékpáros infrastrukturális fejlesztés indul Budapest IV. kerületében az Európai Unió által finanszírozott projekt kapcsán. Itt a több mint 500 millió forintos fejlesztés sok lehetőséget rejt magában, ami akár az úthálózat felújításáról, akár pedig a lakosság biztonságos közlekedésének megteremtéséről szól. Kívánom azt, hogy Újpest városvezetése ebben sikeres legyen, és kérem, hogy kövessék figyelemmel, mert ennek jó tapasztalatai lesznek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Dr. Steinmetz Ádám tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselője, Steinmetz Ádám képviselő úr következik: „Miért és kinek adták el a balatonberényi gyermeküdülőt?” címmel. Képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Bár mesélni csak gyermekeinknek szoktam, de engedjék meg, hogy ezúttal kivételt tegyek és önöknek is elmondjak egy mesét. Még a végén lehet, hogy igaz történet lesz belőle. Egyszer volt, hol nem volt, Magyarországnak volt egy gyönyörű része, melyet az ott lakók büszkén Somogyországnak neveztek. Ez a térség bővelkedett minden földi jóval és az egyik legnagyobb kincse a magyar tenger, a Balaton volt. A túlárazott állami beruházásokon meggazdagodott országunk vezetői királynak képzelték magukat, és bizony szerették a kincseket is. A luxusrepülők és a jachtok mellett a tóparti ingatlanokhoz is vonzódtak. Közvagyonból ezért lett aztán magánvagyon a Balaton partján lévő fonyódligeti gyermektábor, a balatonboglári Sellő Kemping, majd a balatonberényi gyermektábor is. Igen, az a tábor, ahol évtizedeken át sok ezer gyermek nyaralhatott a Balaton zöld sarkában, és részesült ezzel egyébként egy életre szóló élményben. Történt, hogy 2012-ben a Vas megyei önkormányzattól az üdülőt állami tulajdonba vették. A 2018 óta zárva tartó fonyódligeti gyermektábor helyett akár itt is üdültethették volna a hátrányos helyzetű gyermekeket, de országunk vezetői inkább a balatonberényi gyermektábort is bezárták. Ezt követően pedig napjainkban el is adták a Balaton parti, 15 903 négyzetméter területű udvart és üdülőépületet. A nagy értékű ingatlan sebtében vált magántulajdonná, a licitre jelentkezésre két napot, az egész eljárásra pedig mindösszesen egy hetet szántak. Nem véletlen tehát, hogy kikiáltási áron 527 millió 760 ezer forintért licit nélkül el is kelt a páratlan szépségű terület. A vevő minden bizonnyal nem kisember volt, hiszen a 194 milliós árverési biztosítékot két nap alatt teremtette elő. [[20.10]] Tehát Magyarország családbarát vezetői a szegény családok gyermekeinek üdülési lehetőségét elvették csak azért, hogy egyeseknek még több befektetett vagyona lehessen a Balaton-parton. Miért adták el az üdülőt? Erre már választ kaptunk. Kiknek adták oda? Hamarosan ez is ki fog derülni. Az sajnos már biztos, hogy a gyermeküdülő régi funkcióját visszaállítani már nem fogják, de, tisztelt hölgyeim és uraim, a mesének itt nincs vége, 2022-ben folytatódik. A büszke somogyi polgárok fogják írni a történet végét, és azoknak, akik a közösség vagyonát egyesek magánvagyonává változtatták át, az emberek azt fogják üzenni, itt a vége, de ne fuss el véle! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Kálló Gergely tapsol.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelettel köszöntöm Aradszki András képviselő urat, örülök, hogy itt van. Napirend utáni felszólalását „Aktuális ügyek Mi van az érdi költségvetéssel?” címmel mondhatja el. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Mi van az érdi költségvetéssel? Hozzászólásom alapvető célja, hogy az érdi példán keresztül tájékoztassam önöket és választókerületem polgárait, hogy egy baloldali városvezetés milyen tényleges teljesítményt mutat fel. Általános, hogy a baloldali vezetők még a koronavírus-járvány idején is riogatnak, pénzügyi összeomlást vizionálnak, ahelyett, hogy dolgukat végeznék, azaz odaadással és szakértelemmel, a valóság talaján állva vezetnék településeiket. Érd esetében például azt terjesztik, hogy a város költségvetésének hiánya 3 milliárd 250 millió forint. „Ezzel a hiánnyal kénytelen együtt élni Érd.” mondja ezt Bősz Anett, a Demokratikus Koalíció frakciójába bemenekült képviselő asszony, aki és ezt csak a tájékoztatás pontossága kedvéért mondom Csőzik László érdi polgármesternek a felesége. A valóság azonban szembejön a képviselő asszonnyal. A polgármester férj, aki az SZDSZ ügyvivője is volt, a város 2021. évi költségvetésének előterjesztésében feketén-fehéren leírta, hogy 1 milliárd 236 millió forinttal több működési támogatást kap a város, így az állam több mint 6000 millió forinttal támogatja az érdi önkormányzat feladatait. Ez önmagában is cáfolata annak a több hónapja harsogott kijelentésnek, hogy a kormány kivérezteti a baloldal által vezetett önkormányzatokat. Nézzük a részleteket! Az egészségügyre 400 millió forinttal több támogatás érkezik, összesen 1,8 milliárd forint. Ennél nagyobb arányban, több mint 37 százalékkal növelte a támogatást az állam az általános feladatok ellátását illetően, és szabadon elkölthető összegről van szó. Nem csoda, hogy így lelkendezett a polgármester idézet következik: „A településüzemeltetési feladatok tekintetében a zöldterület-gazdálkodási, közvilágítási és általános településüzemeltetési feladatokra az előző évihez képest lényegesen magasabb összegű, összesen 360 millió forinttal több forrást kap az önkormányzat.” 200 millió forinttal több jut a szociális ágazatra, a köznevelésre 20 százalékkal több, 240 millió forint. Az elmondottak alapján kijelenthető, hogy a járványügyi helyzet miatt Érdnek odaítélt 770 millió forint megállapítása nem politikai, hanem szakmai alapon történt. Az Érdnek juttatott összegre jogosan lehetünk büszkék. Tisztelt Ház! Mint tapasztalható, a Gyurcsány Ferenc lejárt szavatosságú volt miniszterelnök által irányított baloldalon nem a tények, nem a települések érdekei számítanak, hanem az eszelősen várt kormányváltás. Sokak számára így válik egyértelművé, hogy a DK-frakcióban ülő képviselő asszony nem Pest megye 1. számú választókerülete polgárait képviseli, hanem Gyurcsány Ferencet, vállalva azt is, hogy semmisnek tekinti a férj polgármester előbbiekben idézett szavait. Tisztelt Ház! Az elmondottakon kívül az is látható és érzékelhető, hogy a „Modern városok” programjának érdi teljesítése érzékelhető zavaroktól szenved annak ellenére, hogy mintegy 20 milliárd forint áll a város rendelkezésére. Elmaradnak a közbeszerzések, késik a felsőparkvárosi óvoda és iskola körüli utak megépítése és a telepi iskola felújítása. Egyebek mellett elmarad a vállalkozói falu és egyfajta innovációs beruházás. Ezek az érdi adóbevételek szempontjából nagyon fontos beruházások lennének, mert az iparűzési adó növelése Érd szempontjából alapvető érdek. Ami épül, az csak állami pénzből, állami cégek által végzett beruházás, lásd: Törökbálinti úti csomópont. Fontos hangsúlyoznom, hogy ez állami pénzből, állami cégek által végzett beruházás, bár a Facebookon ezt a városvezetés magáénak tünteti fel. Ez Érden a helyzet, de pillantsunk egy kicsit a jövőbe! Zajvédelmi ügyekben mindig érzékeny voltam, Érd, Törökbálint és Diósd esetében meghallgattam a polgárok szavait. Tárgyalásokat folytattam az illetékes miniszterrel, a minisztérium vezetőivel, és mindig érzékeny voltam, hogy hogyan oldjuk meg ezt a helyzetet. A pandémia alatt, a betegségem alatt a minisztérium tájékoztatta az érdeklődő lakosokat, hogy megvalósul egy jelentős beruházás 2023-26 között európai uniós forrásból. Könnyebb a valóságot megmásítani, mint a jövőt alakítani, ám én az utóbbira szegődtem. Köszönöm megtisztelő türelmüket.
Köszönöm szépen. Kálló Gergely képviselő úr, a Jobbik képviselője mondja el most napirend utáni felszólalását. „Ezt már nem!” ez a címe. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nemrég volt alkalmam, alig fél órája beszélni egy olyan merényletről, amit a körzetünk ellen akarnak elkövetni, ami nagyon súlyos következményekkel járna az ott élőkre, illetve az önkormányzatokra, ugyanakkor nem kisebb probléma a Vasmű jelenlegi helyzete, ami már tavaly szeptember óta tart és húzódik el. Szeptember óta ugyanis a vasműs dolgozók két részletben kapják meg a fizetésüket, példátlan módon felmondták a kollektív szerződést, és a jogi csatározások is egészen példátlan módon és egészen nemtelen módon folytatódnak. Eljutottunk oda is, hogy az egyik este egy 500 fős, biztonsági őrökből verbuvált hadsereg próbálta meg a Vasmű területét elfoglalni. Mindezekre a folyamatokra, mindezekre a tényekre többször felhívtuk a kormányzat figyelmét, élt a dunaújvárosi önkormányzat a felterjesztés jogával, figyelmeztettük önöket, én is többször felszólaltam, mind ez idáig viszont a magyar kormányzat a térség egyik legnagyobb foglalkoztatójával kapcsolatban nem tett semmit. Amikor én önöket megkérdezem arról, hogy mégis miért nem segítenek Magyarország egyetlen, ezáltal legnagyobb vasipari cégén, önök mindig azt mondják, hogy a Vasmű magáncég, így önöknek nem kötelességük segíteni a gyáron. [[20.20]] Egy a bökkenő. Aki tud olvasni, érdeklődik a gazdaság iránt, annak rögtön feltűnhet az, hogy önök az elmúlt egy évben, az elmúlt időszakban igenis sok-sok milliárd forinttal támogattak magáncégeket. Én 17 darabot szedtem össze. Ez a 17 darab magáncég többnyire Mészáros Lőrinchez, illetve a NER-hez közel álló magáncégekről van szó az elmúlt egy évben a koronavírus-járvány ideje alatt több mint 22,5 milliárd forintot kapott állami támogatás gyanánt. Ismétlem magamat: ezek magáncégek voltak. Önök mégis azzal ráznak le engem folyamatosan, hogy a Vasmű magáncég, ezért a kormányzatnak nem feladata rajta segíteni, oldja meg a problémáit maga a cég. Tehát nem tartom legitimnek ezt az érvelést. Több dolgot javasoltunk önöknek, hogy hogyan lehetne a Vasműn segíteni. Mondtunk gazdasági terveket. Számosítottuk, hogy mi az a pénzmennyiség, akár egy kedvezményes hitel formájában, ami segítene a Vasműn, segítene túllendülni ezeken a nehéz időszakokon. Önök mindegyiket lerázták, önök mindegyiket elutasították. Én most szeretnék önöknek javasolni egy teljesen ingyenes megoldást, illetve egy teljesen ingyenes dolgot, amivel előre lehetne lépni végre a Vasművel kapcsolatban. Folynak a jogi viták, ki van feljogosítva tárgyalásra, ki van feljogosítva arra, hogy vezesse a gyárat. Ebben nekünk nem tisztünk állást foglalni, ezt a magyar cégbíróságok, a magyar bíróságok döntsék el. Viszont a jogi vitákon túl egyben mindenki egyetért. A többségi tulajdonos a Vasműben az orosz Vnyesekonombank. Ha megnézzük a Vnyesekonombank tulajdonosát, akkor láthatjuk, hogy az az orosz államé. Kérem szépen, a magyar állam miért nem veszi fel az orosz állammal, a többségi tulajdonossal a kapcsolatot, és kéri azt, hogy tisztázzuk végre a Vasmű helyzetét? Senki nem akar befektetni egy olyan cégbe, ahol jogi csatározások, biztonsági őrökből verbuvált hadsereg, és még sorolhatnám a problémákat, hogy mik jelennek meg. Ha a magyar állam venné végre a fáradságot és mondom, ez semmibe nem kerül, telefonhívás, nagykövettel való megbeszélés , és felvenné a többségi tulajdonossal, az orosz állammal a kapcsolatot, és tisztáznák rövid időn belül a Vasmű helyzetét, az már igenis megoldás lenne. Azzal már léphetnénk előre abban, hogy egy tőkeerős befektető meglássa azt a hallatlan fantáziát és erőt a gyárban, amivel jelenleg is rendelkezik. Kérem tehát a magyar kormányzatot, vegyék fel a többségi tulajdonossal a kapcsolatot, tisztázzák a Vasmű helyzetét, hogy ez a gyár tovább üzemelhessen a jövőben is. Mi ebben partnerek leszünk, és ebben segítséget nyújtunk. Köszönöm a szót. Maradok a körzetem szolgája. [[Dr. Steinmetz Ádám tapsol.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy a tavaszi ülésszak következő ülésére várhatóan 2021. június 7-én kerül sor. Megköszönöm munkájukat, az ülést bezárom. Mindenkinek jó estét, jó éjszakát kívánok!