[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 18. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Móring József Attila és Gyüre Csaba jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm mindazokat, akik figyelemmel kísérik munkánkat.Tisztelt Országgyűlés! Most általános vitákra kerül sor. Felhívom figyelmüket, hogy a pandémiás helyzet szabályainak fokozott betartására figyelemmel az ülésteremben lehetőség szerint csak a soron következő felszólaló és az azt követő két felszólalásra váró tartózkodjon. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „A Magyarország Kormánya és a Szaúd-Arábiai Királyság Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás kihirdetéséről” szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/13641. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Mosóczi László úrnak, az Innovációs és Technológiai Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Kérem, engedjék meg, hogy ismertessem önökkel a Magyarország Kormánya és a Szaúd-arábiai Királyság Kormánya közötti légi közlekedési megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslatot.A tervezet célja a 2020. október 21-én, Rijádban megkötött légi közlekedési megállapodás kihirdetése. A Magyarország Kormánya és a Szaúd-arábiai Királyság Kormánya közötti légi közlekedési megállapodás szövegének végleges megállapítására egy tavaly novemberi kormányhatározat adott felhatalmazást. A szaúdi féllel 2019 őszén véglegesítettük a megállapodás szövegét. Tisztelt Ház! Magyarország és a Szaúd-arábiai Királyság között jelenleg sem menetrend szerinti, sem charterjárat nem üzemel. A megállapodás egyrészről megfelel az európai uniós előírásoknak, másrészről korszerű keretek között teszi lehetővé menetrend szerinti személyszállító és árufuvarozó légi járatok indítását a két ország bármely nemzetközi kereskedelmi repülőtere között. Megkötése így kiváló lehetőséget teremt a kétoldalú gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok bővítésére, fejlesztésére. A magyar és a szaúdi fél célja az államterületeik közötti légi járatok létrehozásának és üzemeltetésének elősegítése, a nemzetközi légiszolgáltatások legmagasabb fokú biztonságának és védelmének biztosításával. A kijelölés és engedélyezés szabályai szerint mindkét szerződő fél jogosult egy vagy több légitársaságot kijelölni légi járatok üzemeltetésére, e kijelöléseket visszavonni vagy módosítani. A megállapodás előírja azt is, hogy mindkét szerződő félnek tisztességes és egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítania a szerződő felek által kijelölt légitársaságok számára a járatok meghatározott útvonalakon történő üzemeltetéséhez. A feleknek lehetővé kell tenni minden kijelölt légitársaság számára, hogy az általa kínált nemzetközi légi szállítás gyakoriságát és kapacitását szabadon meghatározza. Tisztelt Országgyűlés! A légi közlekedés biztonságának elősegítése céljából a felek bármikor konzultációt kérhetnek a másik fél által elfogadott biztonsági előírásokat illetően bármilyen területen a légi járművek személyzetére, a légi járművekre vagy azok üzemeltetésére vonatkozóan, amelyet a kérelemtől számított 30 napon belül kell megtartani. A megállapodás előírja továbbá, hogy az annak értelmezésére vagy alkalmazására vonatkozó bármely vitás kérdés esetén a szerződő felek kötelesek elsőként a tárgyalás útján történő rendezést megkísérelni. Amennyiben bármely szerződő fél szükségesnek tartja, a felek bármikor értesíthetik egymást diplomáciai úton a felmondási szándékukról, ezen értesítést egyidejűleg el kell juttatni a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezethez is. Tisztelt Ház! A megállapodás a szerződő felek közötti diplomáciai jegyzékváltás során megküldött azon későbbi értesítés kézhezvételét követő 30. napon lép hatályba, amely megerősíti, hogy a kapcsolódó alkotmányos követelmények teljesültek. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a beterjesztett törvényjavaslatot elfogadni és a Magyarország Kormánya és a Szaúd-arábiai Királyság Kormánya közötti légi közlekedési megállapodás kihirdetését támogatni szíveskedjen. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, Mosóczi államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Bartos Mónikának, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A jelenlegi korlátozások között talán álomnak tűnik, hogy egy újabb légikapcsolat szabályozásáról, lehetővé tételéről tárgyalunk ma a parlamentben, de abban a reményben tesszük ezt, hogy egyszer újraindul a légi forgalmunk teljes kapacitással.Ha felidézzük a járvány előtti időszakot, akkor el tudjuk mondani, hogy a budapesti légi forgalmat egy folyamatos bővülés jellemezte, új járatokat indítottunk. Talán nehéz is lenne felsorolni, hogy hány új járat indult, de ha egyet említhetünk, akkor talán az egy évvel ezelőtti, a LOT lengyel légitársasággal kapcsolatos bejelentésre emlékszünk, amikor is arról volt szó, hogy Dél-Koreába, Szöulba is indul már Budapestről közvetlen járat. Talán az is látható volt, hogy kezd kialakulni egy új regionális nemzetközi központ Budapesten, amelyért nagyon sokat tettünk. Az előttünk levő javaslat 6-7 éves folyamatot fejez be, arra tesz pontot, hiszen a megállapodás létrehozásáról 2014-ben kezdődtek meg a tárgyalások. De nemcsak a Szaúd-arábiai Királysággal folytattunk ilyen jellegű tárgyalásokat, hanem a Srí Lanka-i Demokratikus Szocialista Köztársaság, a Maldív Köztársaság, az Egyenlítői-guineai Köztársaság, illetve Angolai Köztársaság kormányával is. A szaúdi féllel való folyamatos egyeztetések végére jutottunk, és ezért fekszik előttünk ez a megállapodás. Ahogy államtitkár úr is elmondta, a szaúdi féllel jelenleg sem menetrend szerinti, sem charterjáratunk nincs, és ez a megállapodás megteremti a jogi alapot arra, hogy ezt a területet fejlesszük, és kibontakoztassuk a gazdasági és kulturális kapcsolatainkat. A szaúdi fél kijelölte a Saudi Arabian Airlines légitársaságot, és ezt Magyarország elfogadta. A légügyi együttműködés egyéb területein is napirenden vannak és folynak tárgyalások. Azt el tudjuk mondani, hogy ez egy nagyon fontos előrelépés a kettőnk közötti, a szaúdi és a magyar fél közötti kapcsolatban, hiszen Szaúd-Arábia jelentős geopolitikai befolyással bír, gazdasági és biztonságpolitikai téren jelentős szerepet vállal és játszik, és az arab világ politikai, az iszlám vallásközösség vallási és hitéleti fontos tényezője, meghatározója, és a globális energiaellátás területén is kiemelkedő szerepet játszik. Tehát így elmondhatjuk, hogy a Szaúd-arábiai Királyság megkerülhetetlen ebben a térségben. [[8.40]] A most kibontakozó és perspektivikus gazdasági reformok új lehetőségeket biztosítanak a hazai és más egyéb nemzetközi gazdasági szereplők számára. A diplomáciai kapcsolatainkat 1995-ben vettük fel, nagykövetségünk Rijádban 1996-ban kezdte meg a működését. Élénkek a kormányközi és az országgyűlési kapcsolataink is, és talán az egyik legérdekesebb és jelentősebb terület a vízgazdálkodás területe, hiszen Szaúd-Arábia nagyon jelentős vízhiánnyal küzd. Nagyon sok mindent tesznek azért, hogy ezt meg tudják szüntetni, a tengervíz sótalanítását, a csatornázást, a szennyvízkezelést, a vízelosztás reformját is megpróbálják ennek enyhítése érdekében. Elég jól teljesítenek, hiszen az ivóvíz 50 százaléka sótalanításból származik az országban. A víz újrahasznosításának területén azonban Magyarországhoz is kéréssel és tanácsadásért fordultak, amelyet megadunk, és a budapesti víz-világtalálkozók is jelentős lehetőséget biztosítanak, hogy a tapasztalatainkat kicseréljük. Talán még három területet említenék gyorsan a kapcsolataink gyümölcsöző voltát alátámasztandó. Egyrészt humanitárius együttműködést kezdeményeztünk, melyről 2020. március elején kezdődtek meg a stratégiai megbeszélések Rijádban. Folyamatban van egy turisztikai egyeztetési megállapodás is, mely magyar részről már aláírható formában van, illetve magyar-szaúdi innovációs felsőoktatási munkacsoport létrehozását is kezdeményeztük. Az ITM 2019 októberében tett erre vonatkozó lépéseket. Nagyon szépen köszönjük a jelenlegi megállapodás ügyében tett tárgyalásokat a rijádi nagykövetségünknek. Azt mondhatjuk, hogy bővültek a külképviseleti szereplőink, ezt a hálózatot fejlesztettük; bővülnek a Budapestről elérhető úti célok, tehát próbáltuk a nemzetközi tőkénket emelni ezen a területen. A járvány természetesen, mint mindenhol, megakasztotta vagy lassította ezeket a folyamatokat, de bízunk abban, hogy az ebben az évben ünneplendő 25. évfordulót, mely a diplomáciai kapcsolatunk felvételét jelenti, ha nem is tudjuk olyanfajta színes, kulturális és egyéb programokkal megünnepelni, mint ahogy azt terveztük, ez a légiügyi megállapodás egyfajta pecsétje lehet az országaink közötti együttműködésnek. Ennek reményében és a járvány elmúltával újra virágba boruló kapcsolatainknak reményében szeretném képviselőtársaimat arra biztatni, hogy támogassák ezt a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Bartos Mónika képviselő úrhölgy. Megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Valóban, ahogy már eddig elhangzott több felszólalótól, jelenleg Magyarország és Szaúd-Arábia között semmilyen légi forgalom nincsen, sem menetrend szerinti járat, sem charterjárat, pedig sok szempontból ez nagyon fontos lenne, hiszen talán mind a két ország számára fontos turisztikai cél is lenne egymás országa, illetve nyilván a kereskedelmi forgalom bővítése is egy nagyon fontos feladat lenne szerintem elsősorban Magyarország számára. Egy hatalmas országról beszélünk Szaúd-Arábia esetében, több mint 2 millió négyzetkilométer, tehát több mint hússzorosa, mint Magyarország területe; igaz, ennek jelentős része nagyon ritkán lakott terület, hiszen 33 millió lakosa van összesen Szaúd-Arábiának, amely egyébként a Közel-Keleten, az Arab-félszigeten található.Szaúd-Arábia egy nem olyan régi ország, mint Magyarország, hiszen 1744 óta indult el Szaúd-Arábia csírája, és az első uralkodót akkortól jegyzik, amelyiknek a dinasztiája, a leszármazottai ma is vezetik az országot. Jelenleg Szalman ibn Abdul-Aziz uralkodó az, aki vezeti az államot. A fővárosának 8 millió lakosa van, ami azt jelenti, hogy egy hatalmas város. A népsűrűsége pedig a sivatagokra tekintettel csak 15 fő/négyzetkilométer, tehát körülbelül egyhatoda-egyhetede Magyarországénak. Viszont nagyon jelentős kőolajkinccsel rendelkezik ez az ország, és ez az első számú ország, ha a kőolajra gondolunk. Különleges időjárása van, hiszen elsősorban sivatagos területekről beszélünk. Száraz, nyáron akár 50 fok is lehet a sivatagban, míg télen viszont rendszeresen fagy is. Egy döbbenetes dolog, amit olvastam Szaúd-Arábiáról, hogy édesvíz tekintetében és itt csatlakozom Bartos Mónika előadásához is rendkívül szegény, és sem álló-, sem folyóvíz nincsen Szaúd-Arábiában, csak időszakos folyások vannak. Az átlagos csapadék mennyisége száz milliméter/év, és ez is tulajdonképpen 2-3 hónap alatt esik le, akkor viszont nagyon gyakoriak a felhőszakadások, és ilyenkor alakulnak ki ezek a vízfolyások Szaúd-Arábiában, mint mondtam, sok sivataggal. Viszont 1938-ban, ameddig ez viszonylag egy szegény ország volt, felfedezik az olajat Szaúd-Arábiában, és a második világháború befejezését követően elindul ennek az olajnak a nagyüzemi kitermelése. Ez aztán elindítja az ország felvirágzását, de megtartja az államformáját, amely egyébként abszolút monarchia. Ilyen formában parlament sem működik, mint ahogy Magyarországon működik. A jogrend Szaúd-Arábiában a saría. Egyébként egy érdekesség, hogy ebben az évben, egy fél évvel ezelőtt szüntették meg a halálbüntetést, na, nem oly módon, hogy a halálbüntetés megszűnt, hanem kiskorúak esetében, kiskorú elkövetők esetében nem lehet alkalmazni a halálbüntetést. Tehát ebben már liberalizálódott, ha így mondhatjuk, az ország. Még egy érdekesség: a pártok működése szigorúan tilos az országban. Ötven évvel ezelőtt a lakosság többsége még nomád volt, 1962-ben törölték el a rabszolgatartást. Tehát látjuk, hogy itt néminemű különbség van a magyarországi fejlődés és a szaúd-arábiai fejlődés között. Tehát látjuk, hogy honnan indult az ország, hol álltak még 50 évvel ezelőtt, illetve a második világháború környékén. Ehhez képest mostanra a fejlődésben oda jutott az ország, hogy az embereknek ma már a 86 százaléka városban lakik, tehát 50 év alatt a többségi nomád népből ma már városlakók lettek elsősorban. A lakossága, tudjuk, hogy arab, az ország 90 százaléka, 10 százalék pedig dél-ázsiai, ezek elsősorban bevándorlók, illetve vendégmunkások. A vallása száz százalék muszlim. Tudjuk jól, hogy szigorúan vallásos ország, és a törvény is előírja, hogy csak az lehet állampolgár, aki muszlim vallású, 85 százalékban szunniták, 15 százalékban síiták vannak ebben az országban. Visszatérve még az olajra, az exportbevételének a 90 százaléka az olajból származik, és az olajipar csaknem a GDP felét adja. Szaúd-Arábia a világ legnagyobb kőolaj-kitermelője és a legnagyobb olajexportőre is egyben. Döbbenetes, hogy a föld olajkincsének, a jelenleg ismert olajkincsének az egynegyede Szaúd-Arábiában van, tehát ebben az országban. Sok szempontból irigylésre méltók a gazdasági adatok, bár megjegyzem, hogy ha egynegyed olajkincse lenne Magyarországon a föld olajkincsének, akkor valószínűleg mi is jobban állnánk. De ha egy kicsit összehasonlítjuk, az államadóssága 17 százalék GDP-arányosan. Ez is csak azért ugrott fel ilyen magasra, mert az utóbbi időben jelentős olajárcsökkenés volt. Előtte 4-5 százalék között mozgott ez az arány. Az infláció pedig mínusz 0,8 százalék. Azt gondolom, ez is messze irigylésre méltó. Az egy főre utó GDP-je pedig közelíti az 55 ezer USA-dollárt. Ha már itt a légi közlekedésről beszélünk ebben a napirendben, akkor meg kell említeni azt is, hogy 71 repülőtérrel rendelkezik az ország. Ez egy döbbenetes szám. Ez is láttatja, hogy milyen élénk légi forgalom van. Vasúthálózata szinte alig van Szaúd-Arábiának, viszont a légi forgalma annál bővebb. [[8.50]] A világ 19. leglátogatottabb országának számít, tehát nagy turistaforgalmat bonyolít, de itt leginkább nem is a turizmusról beszélhetünk, hanem a muszlim vallásúaknak a zarándoklatairól, hiszen a muszlim világ legnagyobb zarándokhelyei ebben az országban találhatók; Medináról, Mekkáról, azt hiszem, mindannyian hallottunk. Ezért is lehet érdekes például a muszlim világ, az arab világ, a sivatagi életmód, a sivatagi nomád életmód megtekintése. Nyilván minden magyar ember számára egzotikusnak számít, és érdekel is bennünket, tehát sokkal nagyobb is lehetne a turistaforgalom, bár megjegyzem, hogy nem olyan könnyű turistáskodni Szaúd-Arábiában, hiszen normális vízumot nem is adnak ki, csak csoportok esetén adnak ki vízumot, tehát úgy lehet beutazni jelen pillanatban. Tehát ha valaki csak úgy gondolja, hogy elmegy Szaúd-Arábiába, hát, az bizony nem lesz olyan egyszerű, és nem tud elmenni, csak szervezett turistaút keretében, és akkor is a legérdekesebb helyekre Mekkába, Medinába nem juthat el, hiszen ezekbe a városokba nem engedik be azokat az embereket, akik nem muszlim vallásúak, tehát ők nem látogathatják ezeket a muszlim zarándokhelyeket. Tehát nem olyan egyszerű, de azért, azt gondolom, bőven akadna látnivaló, és ha egy ilyen fejlett országról beszélünk, amely 50 év alatt ilyen formában fejlődött, és a világgazdaság egyik meghatározó szereplője lett, azt gondolom, kereskedelmi forgalom tekintetében is nagyon fontos lenne az, hogy minél szorosabb kapcsolat alakuljon ki Magyarország és Szaúd-Arábia között. Ezért is fontos az, hogy a légi forgalom elindulhasson, ennek a jogi kereteit, a lehetőségét pedig a magyar Országgyűlés fogadja el, ezért nyilván mi is támogatjuk ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, Gyüre Csaba képviselő úr. Most megadom a szót Juhász Hajnalka képviselő asszonynak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az előterjesztés Magyarország Kormánya és a Szaúd-arábiai Királyság Kormánya közötti légi közlekedési megállapodás aláírásához szükséges felhatalmazás kérésére és a megállapodás törvényben történő kihirdetésének a kezdeményezésére irányul. A megállapodás létrehozásáról 2014-ben kezdődtek meg a tárgyalások a légügyi hatóságok között. Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úr 2020. október 21-én a Szaúd-arábiai Királyságba tett hivatalos látogatása alkalmával aláírta a megállapodást szaúdi partnerével. A megállapodás elősegíti a két ország közötti légi járatok létrehozását, üzemeltetését, a nemzetközi légi szolgáltatások legmagasabb fokú biztonságát és védelmét, valamint kiterjed a két ország közötti légi forgalomban a járatok üzemeltetésének szabályaira, a légügyi hatóságok együttműködésére, valamint a légi közlekedés biztonságát szolgáló intézkedések összehangolására. Az aláírt megállapodás a légi szállítás által hozzájárul a két ország gazdasági együttműködéséhez, valamint a kereskedelmi kapcsolatok fejlesztéséhez. A megállapodás megfelel az európai uniós előírásoknak, és lehetővé teszi a két ország bármely nemzetközi kereskedelmi repülőtere közötti menetrend szerinti személyszállító, árufuvarozó légi járatok indítását is. A megállapodásban kifejtésre kerülnek a légi közlekedést érintő fogalmak, amit szeretnék kiemelni, továbbá a forgalmi jogok nyújtásának szabályai útmutatást adnak a szerződő felek egyes jogairól. A kijelölés és az engedélyezés szabályai szerint mindkét szerződő fél jogosult légi járatok üzemeltetésére egy vagy több légitársaságot kijelölni, valamint ezen kijelöléseket visszavonni vagy módosítani. A megállapodás értelmében adott esetben lehetőség nyílik az üzemeltetési engedélyek visszavonására vagy felfüggesztésére. A megállapodás előírja azt is, hogy mindegyik szerződő félnek tisztességes és egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítania minden szerződő fél kijelölt légitársaságai számára a járatok meghatározott útvonalon történő üzemeltetéséhez. A légi közlekedés biztonságának elősegítése céljából a felek bármikor konzultációt kérhetnek a másik fél által elfogadott biztonsági előírásokat illetően. Bármelyik fél kijelölt légitársaságainak a szolgáltatások megjelölt útvonalon történő bevezetése előtt legkésőbb 30 nappal be kell nyújtania a jóváhagyásra vonatkozó járatmenetrendeket a másik fél légügyi hatóságához. A felek a felmondási szándékukat diplomáciai úton bármikor jelezhetik. A kormányok közötti légi közlekedési megállapodás megkötése megteremti a jogi alapot a két ország közötti légi járatok indításához, és hozzájárul a gazdasági és kulturális kapcsolatok további bővüléséhez. Tisztelt Képviselőtársaim! A megállapodás tartalmát tekintve törvényhozási tárgykört érintő szabályokat tartalmaz, ezért a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló törvényben foglaltakra tekintettel a megállapodás kötelező hatályának elismerésére az Országgyűlés adhat felhatalmazást. A KDNP támogatja a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Juhász Hajnalka képviselő asszony. Megadom a szót Molnár Gyula képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Jó reggelt kívánok mindenkinek! Itt többen beszéltek arról, hogy a bérből és fizetésből élők millióinak régi álma válik valóra azzal, hogy közvetlenül lehessen Szaúd-Arábiába eljutni. Nagyon rövid hozzászólásomban azt szeretném mondani, hogy nagyon várjuk azt, hogy a járványhelyzet a világban lehetővé tegye, hogy így is legyen, és nem állunk az álmai útjába senkinek, aki el akar jutni közvetlenül és nem a bonyolult Dubajon keresztül, úgyhogy az MSZP is támogatni fogja ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Molnár Gyula képviselő úr. Megadom a szót Oláh Lajos képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Gondoljunk bele abba a betegbe, aki most a kórházban fekszik, és esetleg nézi, hallgatja ezt a műsort, és azt hiszi, hogy valami rossz világba csöppent, nem akarja elhinni azt, hogy ez a parlament most ilyen ügyekben tárgyal, amikor nagyon sok olyan feladat van hátra [[A kormánypárti padsorok felé:]] , hiába nyújtogatja a kezét, képviselőtársam, ön is tudja, hogy nagyon sok olyan feladat van hátra, amit a járvánnyal kapcsolatosan ez a kormány elmulasztott. Nyáron azzal foglalkozott, hogy kaszinókat szabályozott, kérem szépen, azzal foglalkozott, hogy a kaszinótendereket hogyan lehet félidőben a Miniszterelnökségnek átírni másra. Ezzel foglalkozott, de elfelejtettek elegendő influenzaoltást rendelni, tisztelt képviselőtársaim, és most pedig azt látja ez a kórházban fekvő beteg, hogy arról beszélnek, hogy de jó lenne Szaúd-Arábiába utazni! Őt meg az érdekli, hogy túlélje ezt a néhány napot, tisztelt képviselőtársak, mert a kormány elfelejtett dolgozni nyáron, nem csinált semmit annak érdekében, hogy a járvány második szakaszát normálisan átvészeljük. Érthető lenne, ha ezzel foglalkoznánk, ha minden szükséges törvényjavaslat meglenne. De, tisztelt kormány, tisztelt képviselőtársak, hát mai hír az, hogy önök még azokat az átvezényelt dolgozókat sem fizetik ki az egészségügyben, akiket egy másik kórházba átvezényelnek! Nem adják oda a pénzüket! Azt mondják, hogy majd ha visszamész a helyedre, akkor megkapod! Akkor ne vegye föl a kormány se a fizetését mindaddig, amíg ezek az emberek, egészségügyi dolgozók nincsenek kifizetve! Őket, akik a kórházban ma is dolgoznak, nem az érdekli, tisztelt képviselőtársak, hogy lehete Szaúd-Arábiába utazni! Az érdekli, hogy kapják meg a bérüket azért, hogy ott vannak, és napi 24 órában dolgoznak. Úgy dolgoznak, hogy önök most foglalkoznak kórházátszervezéssel, mert nem volt idejük ezt sem végiggondolni nyáron. Most akarnak kórházcsúcsszervet létrehozni. Miért nem csinálták meg ezt nyáron? Nem volt idejük, tisztelt képviselőtársaim? Fontos ez a szaúd-arábiai utazás, de ne röhögtessük már ki magunkat, hogy ez a legfontosabb kérdés! Önök nem voltak képesek kiszámolni az influenzaoltásoknak a számát. Annyit rendeltek influenzaoltásból, tisztelt képviselőtársaim, mint amennyit rendeltek három meg öt évvel ezelőtt. [[Nacsa Lőrinc: Nem igaz!]] Önöknek senki nem szólt azzal kapcsolatosan, hogy járvány van és az influenza elleni oltás segíthet? Önök most is 1,3 milliót rendeltek meg előre, mint amennyit korábban is, csak korábban 600-700 ezret használtak el, most meg jóval többen akarnak influenzaoltást kapni! Sorban állnak a betegek, a háziorvosok leírják, hogy nincs elég oltás! Önök meg Szaúd-Arábiával foglalkoznak, hogy hogy lehet odautazni! Azzal kellene önöknek foglalkozni, hogy miért van az, hogy ha valaki bejelentkezik, hogy tünete van, a mentő 6 nap múlva megy ki, hogy tesztelje őt! Nem ezzel kellene foglalkozni? Ha ez rendben lenne, akkor lehetne foglalkozni azzal, hogy Szaúd-Arábiával is minden rendben legyen, és lehessen oda utazni. De először tegyük rendbe ezt a problémát, naponta száz ember hal meg a járványban, ezrek lesznek betegek, önök pedig ezzel foglalkoznak ahelyett, hogy a valódi feladatra koncentrálnának. [[9.00]] Ha önök időben megfogadták volna a DK tanácsát, és lenne ingyenes, nagymértékű tesztelés, akkor ma sokkal jobb helyzetben lenne az ország, akkor nem kellett volna leállítani. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt javaslom önöknek és a kormánynak is, hogy foglalkozzon az emberek valódi problémáival, vegye észre, hogy járvány van. Nagyon nehéz bepótolni az elvesztegetett időt, amit önök mással töltöttek nyáron, de talán még most sem késő. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, Oláh képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most kétperces felszólalások következnek. Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Olyan nyugodtan indult ez a reggel, Szaúd-Arábiáról is beszélgettünk, Gyüre Csaba képviselő úrtól földrajzórát is hallhattunk a témában.Aztán a Gyurcsány-párt ugyanonnan folytatja, ahol tegnap abbahagyta. Tegnap a Petőfi-emlékévbe, a rákosmezei Királydombba és mindenbe bele tudtak kötni. Az a helyzet, tisztelt képviselő úr, hogy az Országgyűlés normál rendben működik. Az a helyzet, tisztelt képviselő úr, hogy múlt kedden, az önök szavazataival is, megadtuk a kormánynak azt a felhatalmazást 90 napra, ami alapján a járvánnyal kapcsolatos döntéseket gyorsan és hatékonyan a kormány hozza meg. Eközben így azáltal, hogy ön is megnyomta azt a gombot az Országgyűlésnek nem elsődlegesen a járvánnyal… Természetesen mindannyian foglalkozunk a járvánnyal, de a kormánynál van a járványkezelésnek a központja, az operatív törzs javaslatai alapján a kormány hozza meg a szükséges döntéseket. Felesleges az ön által keltett hangulat itt, felesleges a halálkampány, amit önök folytattak. Inkább, képviselő úr, az ön körzetében, az ön párttársa áramot lopott ezekben az időkben ezzel miért nem foglalkozik? A járvány kellős közepén, amikor emberek kerülnek kórházba, önök áramot lopnak, meg kokainozó képviselőket védenek, meg bűnözőkkel, Czeglédy Csabával kötnek szerződéseket. [[Dr. Oláh Lajos közbeszól.]] Erről beszéljen, tisztelt képviselő úr! És visszautasítom azt [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] hogy azt mondaná, hogy ha ön nem akar dolgozni itt az Országgyűlésben ezeknél a törvényjavaslatoknál, semmi gond, elfogadjuk, de az Országgyűlés rendes ülésrendben működik, és szerintem lesznek ma még olyan törvényjavaslatok, ahol jó nagy vitáink lesznek egymással, mert máshogy látjuk a világot. Azt gondolom, hogy ilyen módon eltérni a témától, és ilyen módon gyalázatos hazugságokat felsorolni itt az Országgyűlésben, félrevezető információkat adni a járvány elleni védekezésről hiszen önök azt is állították, hogy tízből nyolc tesztért fizetni kell, az ön pártelnökének a felesége! És egyébként is, hogy ha olyan fontos a járvány elleni védekezés önöknek, akkor ne álhíreket terjesszenek, ne kamuvideósokkal álljanak össze! [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] És ha már a munkáról beszél, tisztelt képviselő úr, az ön pártelnöke hetek óta nem tette be a lábát a munkahelyére. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Kettő percre megadom a szót Oláh Lajos képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Ez a különbség köztünk, tisztelt képviselőtársam: ön azt mondja, hogy nem elsődlegesen a járvánnyal kellene foglalkozni. Ember, hát emberek halnak meg, vegye már észre! Hát mivel kell foglalkozni, hogyha nem a járvánnyal? Hogy lehet ilyet mondani a magyar parlamentben, mikor száz ember hal meg naponta, hogy a parlamentnek nem ez az elsődleges feladata? Szégyellje magát, képviselő úr! [[Nacsa Lőrinc: Nem ezt mondtam! Hangosítás nélkül:]] Ezt mondta szó szerint!
Köszönöm szépen. Kettő percre megadom a szót Fenyvesi Zoltán képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Én is úgy gondoltam, hogy az emberek azért járnak be a parlamentbe, hogy dolgozzanak. Tisztelt Képviselő Úr! Ön felveszi a fizetését, ugyanúgy, ahogy felveszik az óvodában dolgozók is a fizetésüket, ugyanúgy, ahogy felveszik a bölcsődében dolgozók is a fizetésüket, felveszik a kórházban dolgozók a fizetésüket, és felveszik a gyárakban dolgozók is a fizetésüket. Ők azért mennek be, hogy dolgozzanak. Ön pedig azt kéri számon a magyar parlamenttől, ami a feladata és a kötelessége. Nekünk az a dolgunk, hogy itt a parlamentben dolgozzunk, ha kell, bármilyen törvény esetében, amit fontosnak érez a kormány. Ez a parlament azt fogadta meg, hogy dolgozni fog, és nem fog megállni a munka. Kérem, képviselő úr, ha ön bejön ide a parlamentbe dolgozni, és bejön ide, hogy felvegye a fizetését, akkor jöjjön be azért is, hogy dolgozzon! [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Fenyvesi Zoltán képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a további képviselői felszólalások következnek. Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom.Most megkérdezem az előterjesztőt, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Mosóczi László: Nem, köszönöm szépen.]] Mosóczi államtitkár úr jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőségünk. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „A Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás kihirdetéséről szóló 1979. évi 19. törvényerejű rendelet hatályon kívül helyezéséről” szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/13645. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Mosóczi László úrnak, az Innovációs és Technológiai Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Kérem, engedjék meg, hogy ismertessem önökkel a veszélyes áruk nemzetközi közúti szállításáról szóló európai megállapodás kihirdetéséről szóló 1979. évi 19. törvényerejű rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló törvényjavaslatot. A szállítmányozás különleges területe a veszélyes anyagok, veszélyes áruk szállítása. Azok a termékek számítanak veszélyes anyagnak vagy árunak, amelyek szállításuk során tűz- és robbanásveszélyt, egészségkárosító hatást vagy környezetkárosító tulajdonságokat hordoznak. A különféle szabályzatokban leírt módon ezeket az árukat az ENSZ-mintaszabályzatból származó valamely, úgynevezett UN-számhoz, illetve áruosztályba sorolják. Szállításukat külön engedélyhez kötik, fuvarozásukhoz speciális felszerelés és ismeret szükséges. Ezeknek az áruknak a közúti szállítását szabályozza a szóban forgó megállapodás, amely az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottsága kezdeményezésére jött létre 1957-ben, és Magyarország a csatlakozását követően a veszélyes áruk nemzetközi közúti szállításáról szóló európai megállapodás kihirdetéséről szóló 1979. évi 19. törvényerejű rendeletben hirdette ki. A 2019. május 23-án, Genfben elfogadott módosítás lényege, hogy az „európai” jelzőt törölték a megállapodás címéből. Ez a változás megkönnyíti az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságában tagsággal nem rendelkező államok csatlakozását, ami a nemzetközi szállítások biztonsága érdekében is kívánatos, és összhangban van az ENSZ 2030-ig tervezett fenntartható fejlődési célkitűzéseivel. Az új tagállamok csatlakozásával a megállapodás idővel globális szintű szabályozássá válhat. Tisztelt Ház! A megállapodás módosítását megelőzően közzétették a veszélyes áruk nemzetközi közúti szállításáról szóló európai megállapodás címének az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottsága által megrendezett, 2019. május 13-án, Genfben sorra került részes felek konferenciája keretében történő módosítása szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról szóló 1276/2019. számú kormányhatározatot. A kormányhatározat 4. pontja értelmében gondoskodni kell a törvényerejű rendelet hatályon kívül helyezéséről és a módosított megállapodás végleges, egységes szerkezetben történő kormányrendeleti szintű kihirdetéséről. A törvényerejű rendelet hatályon kívül helyezése történik meg jelen törvénytervezet elfogadásával. 2021. január 1-jén hatályát veszti a törvényerejű rendelet, és ezzel egy időben hatályba lép az 1957. szeptember 30-án létrejött, a veszélyes áruk nemzetközi közúti szállításáról szóló európai megállapodás, közismert nevén az ADR módosításáról szóló jegyzőkönyv és a veszélyes áruk nemzetközi közúti szállításáról szóló megállapodás egységes szerkezetben történő kihirdetéséről szóló kormányrendelet. Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt lévő törvényjavaslat elfogadásával a törvényerejű rendelet hatályát veszti. Kérem a tisztelt Házat, hogy a törvénytervezetet támogatni szíveskedjen. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Mosóczi államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Bartos Mónikának, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. [[9.10]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő javaslat egy európai egyezmény kibővítéséről szól, szélesebb nemzetközi teret ad a veszélyes áruk biztonságos feltételek közötti szállításához azon ENSZ-tagállamok részére is, amelyek nem európaiak. Látszólag nagyon jelentéktelen a változás, hiszen a megállapodás eredeti címéből kikerül az „európai” szó, mégis egy biztonságosabb világ lehetőségét teremti meg ez a változtatás. Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága 1957-ben kezdeményezte, hogy szülessen egy olyan szabályozás, egy olyan dokumentum, amely a veszélyes áruk szállítását biztonságos keretek közé tereli, és ez a megállapodás 2019. május 13-án került módosításra a megállapodás részes feleinek konferenciáján. Ott elfogadták a módosító jegyzőkönyvet, és mivel ezt követően hat hónap alatt írásbeli kifogást egyik részes fél sem emelt az ENSZ főtitkáránál, az 2021. január 1-jétől hatályba lép, és ennek egységes szerkezetét kormányrendelet hirdeti ki. Azt gondolom, hogy az ENSZ szakosított szervei nagyon jól végzik a feladataikat. Megemlíthetjük akár a FAO-t is, amely a világ élelmezési gondjainak enyhítése terén fáradozik, és nagyon sok embert, tömegeket mentett meg az alultápláltságtól és az ennek következtében kialakuló, kialakulható egészségügyi következményektől, kockázatoktól. Tehát különbséget kell tennünk az ENSZ működésének bírálatában, hiszen többször volt már ideológiai vitánk a világszervezettel, de mindenképpen különbséget kell tenni a működésének a területei között. Én azt gondolom, ha ez a világszervezet az eredeti, az alapszerződésben megfogalmazott céljai szerint működik, akkor igenis a világ jobb hely lehet, amit az előttünk fekvő javaslatban megfogalmazott célokkal is segíteni tud, hiszen az ENSZ a világ legnagyobb világszervezete, és nagyra tartjuk a munkáját, és a mostani megállapodásban kitűzött céljait is támogatjuk. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Bartos Mónika képviselőnő. Most megadom a szót Dudás Róbert képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Államtitkár úrnak köszönöm szépen a felvezetést. Egy rövid elemzéssel és rövid indokolással elénk tárt törvényjavaslatról van szó, nem szeretném sem önt, sem Bartos Mónika képviselőtársamat… Elnézést, közben leveszem a maszkot. Annyira hozzászokik az ember, hogy észre sem veszi, hogy ilyenkor esetleg le lehet venni. Tehát nem szeretném önöket ismételni. Én is nagyra tartom, és nagyon fontosnak tartom egyébként a képviselő hölgy által elmondott gondolatokat, hogy nemzetközi szervezet munkáját becsüljük nagyra, sőt segítsük, és egyébként az ilyen megállapodásokat bár érintsük kritikával és éljünk kritikával abban az esetben, ha annak ott van a helye, és fontos, hogy a jogalkotót jobb belátásra bírjuk, ugyanakkor azt gondolom, hogy a jelenleg elénk tett törvényjavaslat tényleg egy rendkívül gyors változtatást igényel. Illetve már igényelt is, hiszen az ENSZ-főtitkár irányába lehetőségként fennálló hat hónap a fellebbezésre már letelt. Szeretném viszont mindenképpen megemlíteni és önök elé tárni a Jobbik azon álláspontját, hogy a közlekedés, legyen szó a veszélyes áruk szállításáról vagy bármely más közlekedési eszközről, az utakat, a környezetet és az egészséget terhelő akár szennyező szállításról mindig is hangzatosan kiálltunk annak érdekében, hogy csökkentsük a terheket, csökkentsük az utakra mért terheket, csökkentsük a környezetre mért terheket és csökkentsük egyébként a lakosságra, a társadalomra mért terheket. Ha megengedik, röviden kitérnék arra, bár nem a veszélyes áruk szállítását illeti, ugyanakkor viszont párhuzam húzható közöttük: az elmúlt években, és mondhatjuk, hogy az elmúlt évtizedben, de én inkább azt mondanám, hogy az elmúlt évtizedekben, nem szűkíteném le ezt kormányra vagy kormányokra, számos útfelújítás kezdődött meg, ami nagyon fontos annak érdekében, hogy például a kistelepülések tehermentesítése megtörténjen, illetve a kistelepülések gazdasági vérkeringésbe bekapcsolása megtörténhessen. Mert számos területen küzdenek azzal a problémával, hogy bár szeretnék, ha lennének munkahelyek, a megfelelő utak és a megfelelő közutak és a megfelelő vasúti hálózat hiánya viszont ellehetetleníti ezt, hiszen addig nagy vállalkozó, nagy vállalkozás, több tíz vagy száz embert foglalkoztató vállalkozás nem megy az adott területre, amíg a megfelelő infrastruktúra nincs kiépítve. Ebben a kérdésben számos lépés történt az elmúlt években, évtizedekben, mindannyian tudjuk, hogy számos lépés várat még magára, és ez mindannyiunk és egész Magyarország érdeke. Ugyanakkor viszont egy-egy ilyen jellegű beruházásnál, azt se felejtsük el, hogy milyen környezeti károkat okozunk, és ezt vizsgálják talán a legkevésbé. És akkor most mondok egy konkrét példát, és ezen a konkrét példán keresztül szeretném szemléltetni, hogy az ország más területein is milyen problémával kell szembenézni. Egy-egy négysávos út, és gondolok itt a 21-es főút építésére Hatvan és Salgótarján között, amire a hetvenes évek vége óta várt a térség, és elengedhetetlenül szükséges és feltétlenül fontos úthálózatról van szó, az építéséhez kistelepüléseken keresztül vitték az összes építőanyagot, nehézgépjárművekkel, amelyekkel tönkretették azokat az utakat, amelyeken vitték a kistelepüléseken keresztül, hiszen azok az utak 40-50-60 évvel ezelőtt, akármikor épültek, nem erre voltak tervezve. Azokon a településeken, ahol áthaladtak ezek a nehézgépjárművek, ott a balesetveszélyt növelték, a környezetszennyezést növelték, az egészségterhelést mint ahogy államtitkár úr is elmondta, az egyik legfontosabb az egészség védelme akár ilyen veszélyesáru-szállításoknak a szabályozásánál növelték. Egy mód és lehetőség van, hogy ezen javítsunk, ez pedig nem más, mint a vasúti hálózataink kihasználása, a nagy tömegű szállítmányoknak a vasútra való vitele. Én számos alkalommal szólaltam már föl itt is és más fórumokon is annak érdekében, hogy az ilyen jellegű szállítmányokat vigyük vasútra. Környezetszennyezés megelőzése szempontjából is jelentős lépéseket tudunk elérni, az egészségmegőrzés, a balesetvédelem szempontjából is, tehát sokkal inkább balesetmentessé, kevésbé veszélyessé tudjuk tenni ezeket az utakat. Ráadásul nem is lesznek tönkretéve ezek az utak, ami utána egy-, tíz- vagy akár százmilliárdokba fog kerülni majd a kormánynak, annak érdekében, hogy ezeket az utakat helyrehozza. A válasz általában az szokott lenni, hogy a vasútvonalaink zöme és többsége nem megfelelő teherbírású ezeknek a nehéz szállítmányoknak a továbbvitelére. Így van, számos helyen kellene, hogy ezeket megújítsák ezeket a vasútvonalakat. Forrás is kell hogy legyen rá. Ha csak egy forrást említhetek önöknek, akkor azt mondom, hogy az ezermilliárdos Budapest-Belgrád vasútvonalból fel lehetne virágoztatni és át lehetne alakítani Magyarország számos vasútvonalát, ezzel egyébként a szállítást megkönnyítve, az egészség védelmét szem előtt tartva, és a környezetvédelmet se felejtsük el. Ennyit szerettem volna röviden ehhez a törvényjavaslathoz elmondani, és egy kis kitérőt is tettem ebben a témában. Természetes, hogy a Jobbik ezt a törvényjavaslatot támogatja, és minden olyan törvényjavaslatot, legyen szó közlekedésről vagy bármi másról, ami a környezetvédelmet, az egészségvédelmet, a balesetmentességet és az ország előremenetelét szolgálja. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Dudás Róbert képviselő úr. Most megadom a szót Juhász Hajnalka képviselő asszonynak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttem szólók a lényeget elmondták. A törvényjavaslattal kapcsolatban két dátumot fontos megemlíteni, 1957 és 2019, hiszen 1957-ben jött létre az európai megállapodás a veszélyes áruk nemzetközi közúti szállításáról, és 2019, amikor a tagállamok többségének támogatásával az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának munkacsoportja összehívta a megállapodás részes feleinek konferenciáját, amelyen elfogadták a megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyvet. Ahogy Bartos Mónika képviselőtársam is elmondta, ennek a döntésnek a lényege, hogy a megállapodás címéből törlésre kerül az „európai” jelző, amely a továbbiakban megkönnyíti a tagállamok csatlakozását, ami a nemzetközi szállítások biztonsága érdekében is kívánatos. Bocsánat, én is fennhagytam a maszkot. [[Leveszi a maszkját.]] [[9.20]] Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány döntése értelmében kormányrendelet hirdeti ki egységes szerkezetben a veszélyes áruk nemzetközi közúti szállításáról szóló megállapodást, és ezzel egyidejűleg az Országgyűlés hatályon kívül helyezi a megállapodás korábbi változatát kihirdető törvényerejű rendeletet. A KDNP támogatja a törvényjavaslatot. Kérem, támogassák! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Juhász Hajnalka képviselő asszony. Megadom a szót Molnár Gyula képviselő úrnak, a Magyar Szocialista Párt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Nagy a késztetés, hogy az ember próbáljon meg párhuzamokat vonni a törvényjavaslat kapcsán különböző ügyekkel, de én mégis annyit szeretnék csak mondani, hogy mindig boldogság az, amikor a múltat meghaladjuk, s átléphetünk rajta, és egy ilyen régi törvényt az enyészet homályába vethetünk. Úgyhogy a magunk részéről nem fogunk ennek ellenállni, és támogatjuk ezt a kiváló törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Molnár Gyula képviselő úr. Megadom a szót Oláh Lajos képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Államtitkár Úr! Tényleg vannak fontos témák, amiket önök idehoznak, de nincs fontosabb annál, mint hogy a járvány valódi problémáival foglalkozzunk. Elfogadhatatlan az, hogy azt gondoljuk, hogy a parlamentnek nem elsődlegesen a járvánnyal kell foglalkoznia. Nincs olyan, hogy van ebben a Házban olyan képviselő, akinek a száját elhagyhatja ilyen mondat, hogy a parlamentnek nem elsődlegesen a járvánnyal kell foglalkoznia, tisztelt Ház, mert ez szembeköpése azoknak az embereknek, akik most kórházban fekszenek, azoknak az egészségügyi dolgozóknak és önkormányzati alkalmazottaknak, akik nap mint nap küzdenek ezzel a járvánnyal. Tisztelt Képviselőtársaim! Fontos, hogy ezzel foglalkozzunk, de előtte el kellene végezni a valódi munkát a járvánnyal kapcsolatosan. Gondolhatunk akár csak az önkormányzatokra, ma is több ezer ember az önkormányzatoknál azzal foglalkozik, hogy valamilyen módon próbálja segíteni a vírus elleni küzdelmet. Önök ehhez képest mit csinálnak? Pénzt vonnak el az önkormányzatoktól. Mit szólnak azok az önkormányzatok, ahol önöket megválasztották, tisztelt képviselőtársak? már, aki egyéni képviselő. Hogy néznek a szemükbe? Mit mondanak nekik? Miért vették el a pénzt? Mindig arról beszél az önök miniszterelnöke, hogy Ausztriát nézzük, Németországot nézzük, de akkor vegyenek egy nagyítót, ha nem látják, hogy ezekben az országokban az önkormányzatokat támogatják járvány idején pluszpénzzel, nem pedig elvonnak, mint ahogy önök csinálják. Hisz az önkormányzatok azok, akik elsődlegesen találkoznak ezekkel az emberekkel, akiknek segíteni kell, akiket önök például az út szélén hagynak, mert elveszítették az állásukat. Önök az ingyenes parkolást vezetik be az önkormányzatokkal kapcsolatosan. Normálisak? Ezzel megint pénzt vonnak el az önkormányzatoktól, a helyiek parkolását ellehetetlenítik, és az önök járványszakértője is azt mondta, hogy rossz levegő esetén a vírus terjedése még rosszabb. Ha komolyan gondolják a vírus elleni küzdelmet, akkor ne az ingyenes parkolással küzdjenek már a vírus ellen, hanem, mondjuk, fizessék ki még ma azokat az egészségügyi dolgozókat, akiket önök átvezényeltek, de a pénzt nem adták oda. Majd ha visszamegy a helyére, akkor megkapja... Tisztelt Képviselőtársaim! Ez az elsődleges feladat, bármilyen fontos is az a téma, amit államtitkár úr felvezetett. De ahhoz, hogy az önkormányzatok rendesen tudjanak segíteni, például az sem lenne baj, ha a kormányhivatalok nem titkolóznának. Ezt egy perc alatt le lehetne rendezni, hogy a kormányhivatal ne titkolózzon. Hozzák be a parlamentbe azt a javaslatot, hogy ilyet ne merjen megcsinálni kormányhivatal, hogy nem ad információt az önkormányzatnak azzal kapcsolatosan, hogy mondjuk, hányan vannak karanténban az önkormányzat területén, hányan hunytak el, és még lehetne sorolni ezt a kérdést. Én magam is írásbeli kérdéssel fordultam a kormányhivatalhoz, mert láttam, hogy egy fideszes képviselő kapott tájékoztatást. Nekünk nem adtak. Ez nettó törvényellenes, képviselőtársaim! Az lenne a fontos, hogy amellett, hogy foglalkozunk ilyen ügyekkel, ami most napirenden van, tegyük rendbe, hogy önök ne kövessenek el törvénysértést a kormányhivatalok által, adjanak információt az önkormányzatoknak, és ne csak fideszes képviselőknek adjanak információt, adjanak információt akkor minden egyes országgyűlési képviselőnek! Köszönöm a lehetőséget, elnök úr.
Köszönöm szépen, Oláh Lajos képviselő úr. Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának. Frakcióvezető úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A tegnapi napon már volt néhány ilyen vitát megelőző vita, hogy az Országgyűlésnek mit kell napirendre venni, mit nem kell napirendre venni. Teljesen egyetértek azokkal a hozzászólásokkal és szerintem ebben abszolút nincs is vita, mondjuk, a frakciók között , hogy a legfontosabb feladat most az emberi élet és a gazdaság védelme. Tehát nyilván a legfontosabb, hogy megpróbáljuk mindenkinek az egészségét megvédeni, és párhuzamosan pedig csökkenteni a rendkívül mély gazdasági válság mellett a károkat, illetve olyan lépéseket tenni, amivel már az újjáépítés irányait is végiggondoljuk.Egyébként abban abszolút egyetértek ellenzéki képviselőtársaimmal, hogy a kormány elkésett, nem készült fel a második hullámra, és most is késlekedik nagyon fontos intézkedésekkel, és annak pedig a nyomát sem látjuk, hogy végiggondoltae, hogy ennek a járványnak milyen hatásai vannak, és az újjáépítést milyen módon kellene végrehajtani. Ezzel együtt azt gondolom, és azzal egyetértek, hogy az Országgyűlésnek működnie kell, és vannak olyan alapvető fontosságú kérdések, amiről viszont tárgyalni kell tudni. Tegnap is voltak ilyen kérdések, és bizony lehetnek olyan kérdések, amelyek bizonyos szimbolikus, a nemzet életében fontos kérdésekhez kapcsolódnak. Most ebbe nem akarok belemenni, a mai nap, azt gondolom, nagyon hosszú vitát fogunk folytatni olyan törvényjavaslatokról, amelyeknek az égvilágon semmi keresnivalójuk nem lenne az Országgyűlés előtt, például a választási törvény módosítása vagy az Alaptörvény módosítása. De én azt gondolom, hogy ez egy fontos ügy. Nyilván ennek az előkészítése sem most az elmúlt egy-két hétben kezdődött meg. Konkrétan a javaslattal kapcsolatban elmondták képviselőtársaim, államtitkár úr is, hogy mi van e mögött, az előterjesztésben is olvashatjuk. Nyilvánvaló, hogy ez egy olyan jellegű módosítás, amit támogatni fogunk, tehát ez nem politikai viták tárgya. Én igazából ezt a helyzetet néhány olyan fontos kérdésre szeretném felhasználni, ami viszont aktuális jelenleg is, és én kihasználom azt, hogy itt van államtitkár úr. És igen, ebben vannak összefüggések a járványügyi helyzethez kapcsolódóan, hiszen vannak olyan döntések, amik esetleg rossz irányban születtek vagy késlekednek. Kérdésem államtitkár úrhoz, hogy hogyan látja azt, hogy nem oly rég a kormány a rendkívüli jogrenden belül döntött arról, hogy szükséges bővíteni a járatsűrűséget a helyi közösségi közlekedésben, és ez egy teljesen logikus döntés volt, ugyanakkor korábban már volt egy olyan döntés ebben az évben az Országgyűlés előtt, hogy gyakorlatilag magára hagyta az állam az önkormányzatokat a közösségi közlekedés ellátásában. A kormány értékeltee ezt a helyzetet, és készüle jogalkotás akár kormányzati szinten mert ez alapvetően a védekezéshez kapcsolódik , vagy az Országgyűlés szintjén, hogy megadni a forrásokat a közösségi közlekedés járatsűrítéséhez az önkormányzatok számára? Hasonlóképpen, most nem akarnám ezt a vitát újra kinyitni egy ilyen törvényjavaslat kapcsán, de már beszéltünk több körben arról, hogy idén önök 34 vasúti mellékvonal esetében szinte lenullázták a személyi közlekedést, és az ideiglenes járványügyi menetrendre vonatkozóan, úgy tudom, hogy tíz esetben politikai tiltakozás miatt visszavonták. Átértékeltee az elmúlt fél évben vagy szűk fél évben a kormány azt, hogy egy ilyen járványügyi helyzetben amit most látunk, hogy tényleg brutális mértékű terjedést produkál ez a járvány sajnos a vonatközlekedés, a vasúti közlekedés vagy a vonatpótló autóbusz a biztonságosabb? Nyilván teljesen világos, és mondhatjuk, hogy szakmai konszenzus van abban, hogy egy lényegesen nagyobb befogadóképességű vasúti kocsi esetében sokkal biztonságosabb a közösségi közlekedés, a személyszállítás, mint egy párhuzamosan közlekedő, lényegesen kisebb vonatpótló autóbusz esetében. Mikorra számíthatunk arra, hogy a kormány ezt a rendkívül elhibázott döntést visszavonja, és az emberek biztonsága érdekében inkább a vasúti járatokat sűríti? És akkor még egy olyan kérdésem lenne, ami nyilván nagyon-nagyon messzire visz és távolra visz, viszont összefüggésben van a veszélyes áruk szállításával, és úgy érzem, hogy a jogszabályi szempontokból előkészítetlen, lefedetlen, nem kellően átgondolt és megvitatott problématerület, ez pedig a radioaktív hulladékok és az ilyen módon a kiégett fűtőelemek szállítása. Mikor lesz napirenden ennek az áttekintése, és ezzel a problémarendszerrel mennyire aktívan foglalkozik a kormány? Figyelembe véve azt, hogy a jelenleg működő paksi blokkok üzemidő-hosszabbítása megtörtént, küszöbön áll egy gondolatkísérletként amennyire látjuk, mert információkat nem igazán kapunk a kormány munkájáról egy esetleges újabb üzemidő-hosszabbítás, illetve a Paks II. projektjének az előkészítő munkálatai már megindultak, és tudjuk azt, hogy a nagy aktivitású radioaktív hulladékok, kiégett fűtőelemek végleges elhelyezését majd egy mélységi geológiai tárolóban tervezik, illetve azt is tudjuk, hogy egyre inkább fölmerül ezeknek a problémáknak a nemzetközi megoldása, hogy esetleg tud úgy alakulni az európai jogrend, hogy európai projektekben, ne nemzeti projektekben kelljen gondolkodni, illetve fölmerül szintén ezeknek a kiégett fűtőelemeknek az újrahasznosítása, reprocesszálása, ez is nagyon komoly nemzetközi szállítási kihívásokat jelent. Értelemszerűen nem várom el államtitkár úrtól, hogy most egy részletes beszámolót tartson erről, de ha egy információt kapunk erről, hogy mennyire van ez a kormány homlokterében, mennyire kezeli a jogalkotás szintjén, szakmai szinten ezt a problémát, az szerintem nagyon fontos lenne. Ismétlem, ezt a törvényjavaslatot az LMP frakciója támogatni fogja. Köszönöm szépen. [[9.30]]
Köszönöm szépen, Keresztes László frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a kétperces felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP.
Tisztelt Képviselő Úr! Mielőtt tovább hazudna, tegyük világossá: mindenkinek a járványügyi védekezés a legfontosabb. Amit én mondtam, az azt jelenti, hogy az ön szavazataival és a DK szavazataival is a múlt héten, egy héttel ezelőtt arról döntöttünk itt az Országgyűlésben, hogy a járvány elleni védekezés gyors és hatékony döntéshozatala érdekében, az operatív törzs javaslatai alapján, a járványügyi szakemberek alapján a kormány kezébe adjuk 90 napra ennek a döntési lehetőségét. Az, hogy ön azt akarja, hogy ezalatt az Országgyűlés ne működjön, az az ön problémája. Szerintem az Országgyűlésnek működnie kell, de amikor álhíreket terjeszt, és hazudik, azt viszont nem tűrhetjük. Mindenki, az egész magyar társadalomban összefog azért, hogy sikerüljön legyőzni ezt a járványt, mindenki megfeszítve dolgozik, miközben önök a járványügyi szakembereket támadják személyükben és hitükben és emberi méltóságukban. [[Dr. Oláh Lajos: Téged, téged, téged! Az elnök csenget.]]
Oláh képviselő úr!
Emberi méltóságukban támadják a járványügyi szakembereket. Arról beszéljen inkább, képviselő úr, hogy ön vagy Gyurcsány Ferenc rendelte meg az áramlopást! Arról beszéljen [[Dr. Oláh Lajos: Téged, téged!]] , tisztelt képviselő úr! Mindenki a járványügyi védekezésben dolgozik, miközben önök ezt akadályozzák. Pozíciójában tartják a kamuvideós Korózst, támadják a járványügyi szakembereket, álhíreket kreálnak és folyamatosan terjesztenek. Erről beszéljen, tisztelt képviselő úr, mert felháborító az, hogy önök mindig ki akarják vonni magukat a közös védekezésből és a nemzeti egységből! A Demokratikus Koalíciónak ez a magatartása nem új keletű, folyamatosan ezt csinálják, miközben egyébként az álhíreikkel, a kamuvideóikkal és a kamustatisztikáikkal az egészségügyben dolgozókat járatják le: a mentősöket, az orvosokat, az ápolókat, a rendvédelmi dolgozókat, a szociális otthonokban dolgozókat. Kérem szépen, hogy fejezze be a hangulatkeltést, álljon oda azok mellé, akik a frontvonalban dolgoznak, köszönje meg nekik a munkájukat, mert ezt öntől még sosem hallottuk, pedig itt mindig elhangzik a parlamentben sok frakciótól, hogy igenis meg kell köszönni a védekezésben részt vevőknek a munkáját, és inkább ezzel foglalkozzon, illetve azzal, hogy miért ön vagy miért Gyurcsány Ferenc rendelte meg az áramlopást az ön kerületében! Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc KDNP-s képviselő úr. Megadom a szót kettő percre Fenyvesi Zoltán képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Oláh képviselő úrnak a felszólalása késztet engem is arra, hogy újra válaszoljak. Ön azt mondta, hogy mindenkinek a védekezéssel kell foglalkozni ebben az országban. Igen, mindenki ezt is teszi, mindenki végzi a dolgát ott, ahol éppen van, és a feladatát teszi ott, ahol éppen van. A védekezés az elsődleges feladat és az ország működőképességének a fenntartása.És akkor, amikor ön számonkéri, hogy mindenkinek a védekezésben kéne tevékenykednie, akkor kérem, egyeztessen a DK európai parlamenti képviselőjével, Gyurcsány Ferencnével, Dobrev Klárával és az összes európai parlamenti képviselővel, hogy ők is a munkájukat végezzék! [[Dr. Oláh Lajos folyamatosan közbeszól.]]
Egy pillanat! [[Az elnök csenget. Dr. Oláh Lajos folyamatosan beszél.]] Oláh Lajos, egy kis türelmet! Képviselő úr, egy kis türelmet kérek! Oláh Lajos képviselő urat felszólítom, fejezze be a bekiabálást, ne kelljen újra figyelmeztetni, mert annak már következménye van. Tessék, folytassa, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Én megértem, hogy egyes baloldali képviselőknek nehezükre esik ezt hallani, megérteni, én is bajban lennék az önök helyében, tehát arra kérem önöket, hogy egyeztessenek az európai parlamenti képviselőikkel is, hogy az elsődleges feladata az Európai Uniónak, hogy a védekezésben és a járványügyi helyzetben helytálljanak, ne pedig Magyarország ellen, ne a magyarok ellen, és ne Magyarország lejáratása legyen az elsődleges feladatuk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megadom a szót Oláh Lajos képviselő úrnak, DK.
Csodálkoztam azon, amikor Fenyvesi képviselő úr Gyurcsány Ferencné-zett. De miért csodálkozunk ezen, amikor a komondorosok pártja, ahol a nőverés rendben van? Ahol az isztambuli egyezményt önök nem akarják ratifikálni? Ön ennyi idősen nem tud megjegyezni egy nevet? Nem Orbán Viktorné! Dobrev Klárának hívják, képviselő úr! [[Emelt hangon:]] Ne akarjon embereket megalázni, nőket megalázni itt a Házban! Nem szégyelli el magát?! Hát felháborító, amit ön csinál a nőkkel kapcsolatosan, és amit a társai is csinálnak! Fogadja már őket el egyenrangúként! Köszönöm szépen. [[Nacsa Lőrinc: Bányászszakszervezet, bányászok!]]
Köszönöm szépen, Oláh Lajos képviselő úr. Következő kétperces felszólaló Keresztes László Lóránt, LMP-s frakcióvezető úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez a nap is hosszú lesz, én azt gondolom, a holnapi nap is, és ezen a héten rengeteg vitát fogunk még megvívni. Még viszonylag korán van, fél tíz múlott. Én arra kérem a képviselőtársaimat, tényleg, politikai oldalaktól függetlenül, hogy őrizzék meg a nyugalmukat, és amikor arról beszélünk, hogy milyen nehéz helyzetben vagyunk, és ugye, én magam is mindig megköszönöm az egészségügyben dolgozóknak és mindenkinek a munkáját, aki az emberek egészségének és biztonságának a megőrzésén dolgozik, akkor gondoljunk arra, hogy az Országgyűlés méltóságára is vigyáznunk kell. És figyelnünk kell azoknak az embereknek az érzéseire, akik követik az Országgyűlés munkáját. Erre kérem ellenzéki, de erre kérem kormánypárti képviselőtársaimat is. Nacsa képviselő úr, én egyetértek azzal, hogy az Országgyűlésnek működnie kell. Viszont nem azt jelenti az Országgyűlés működése, amikor mi felteszünk a védekezéssel kapcsolatban, a járvánnyal kapcsolatban egy kérdést, és egy ötperces válaszból jó esetben csak négy percig gyalázzák az ellenzéket, és négy percig beszélnek arról, hogy mi történt 2010 előtt az országban. Ez is, azt gondolom, hogy méltatlan, és nem segíti a védekezést. Szerintem az az Országgyűlés megfelelő működtetése egy ilyen nehéz helyzetben, egy ilyen krízishelyzetben, ha megpróbáljuk egy picit félretenni a politikai sárdobálást, koncentrálunk a védekezésre, a konkrét problémákra, és amikor lejár, reméljük, hogy minél előbb meg tudunk küzdeni ezzel a helyzettel, akkor majd visszatérünk a politikai jellegű csatározásokra. Én erre szeretném önt is kérni, és arra, hogy próbáljon meg hatni, amennyire erre lehetősége van, például itt a hétfői vagy keddi napokon az államtitkárokra, hogy próbáljanak válaszolni azokra a kérdésekre, amiket a járvány terjedésével kapcsolatban felteszünk. És sajnos láthattunk olyat is, hogy október 2-án többször utaltam rá a televízióban az önök egyik befolyásos államtitkára vádolta riogatással az egyik, önök által felkért szakembert, aki szigorúbb korlátozó intézkedéseket kért. Én azt gondolom, hogy ezek hibás döntések, hibás lépések, és hibás lépések az ellenzék részéről is azok, amikor olyan információt tesznek közzé, ami nem valós. De én azt gondolom, hogy ebben mind a két oldalnak van már felelőssége, de ezeket a vitákat majd később kéne megvívni, és mindenki gyakoroljon kellő önkritikát, és kellő méltósággal végezzük itt ebben a nehéz időszakban az országgyűlési munkánkat. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Keresztes frakcióvezető úr. A kétperces kör bezárult, most további képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Oláh Lajos képviselő úrnak, DK.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Nacsa képviselő úrnak rövid a memóriája, hisz elfelejti, hogy mit mondott előtte néhány perccel: „a parlamentnek nem elsődlegesen a járvánnyal kell foglalkozni” mondta ő. Ez a különbség közöttünk: mi azt mondjuk, hogy igen, ön azt mondja, hogy nem. Utána ön letagadta saját szavait, ezzel nem tudunk mit kezdeni. Javaslom, hogy máskor jobban fontolja meg, szerintem igen. De tudja mit? Itt a lehetőség! Fontos ez a törvény, de csináljuk azt, hogy ma fizessék ki az egészségügyi dolgozóknak a bérét, akik úgy vannak elrendelve, hogy nem fizették ki, majd akkor fogják kifizetni, amikor visszamennek abba a kórházba, ahol eredetileg dolgoznak. Hogy lehet ilyet csinálni, tisztelt képviselő úr!? Hasznosabb, sokkal hasznosabb lenne, ha szépen kislattyogna, odamenne a kormányfőhöz, és azt mondaná, hogy: kedves Orbán Viktor, nem lehet, hogy ne fizessük ki azokat az embereket, akik nap mint nap dolgoznak, és azt mondjuk, hogy majd valamikor! Ön megkapja a fizetését időben? Megkapja! Az egészségügyi dolgozóknál meg azt mondják, hogy majd megkapják valamikor. De tudja mit? Tehetne még egy dolgot. Menjen el a kormányhivatalt felügyelő miniszterhez, és kérje meg arra, hogy az önkormányzatoknak adjanak adatot, hogy tudják, hogy hány Covid-beteg van ott! Ezzel is nagyon nagyot tehetne, sokkal többet, mint hogy itt ül, és utána saját magát cáfolja. Ezt javaslom önnek, tisztelt képviselő úr! Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Oláh Lajos képviselő úr. Kettő percre megadom a szót Bartos Mónika képviselőnőnek.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Én azt gondolom, hogy olyan napokat, olyan hónapokat élünk, amelyekben még egyikünknek sem volt része, hiszen száz évvel ezelőtt, körülbelül száz évvel ezelőtt volt olyan világjárvány, amelyet most nekünk meg kell élni.Az természetes, hogy mindenkiben van emiatt feszültség, az emberekben is, bennünk is, de azt gondolom, hogy ezeket a nehéz pillanatokat nem fogjuk tudni jól átélni akkor, ha olyan feszültségeket is gerjesztünk, amelyek nem feltétlenül tartoznak ide. És azt gondolom, hogy ránk is, illetve a kormányra is több feladat hárul egyszerre, és ezeket a feladatokat nem érdemes egymással szembehelyezni, hiszen igaz az, hogy az emberek szeretnének egészségesek maradni, vagy hogyha megbetegedtek, meggyógyulni. Tehát nagyon fontos számukra az egészségük, a családjuk épsége, de ugyanúgy nagyon fontos az, hogy legyen munkahelyük, legyen egzisztenciájuk. És az is elmondható, hogy ez a járvány egyikünket sem kíméli, tehát mindannyian veszélyeztetettek vagyunk, de az idősek a legveszélyeztetettebbek. [[9.40]] Tehát nekik a legfontosabb az egészségük megőrzése, a fiatalabbak pedig munkát szeretnének és megtartani az egzisztenciájukat. Tehát egyszerre kell ezeknek a céloknak megfelelnünk, és például az előző napirendi pontban is olyan lehetőségeket tárgyaltunk, például a Szaúd-arábiai Királysággal való együttműködések területén, ahol magyar vállalkozóknak lehet munkahelyet biztosítani, teremteni az együttműködés megkötésével. Tehát én erre szeretném felhívni a figyelmet, hogy egyszerre kell több szempontot és több feladatot is elvégeznünk, és ezek között nem lenne jó versenyt hirdetnünk és a feszültséget generálnunk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Bartos Mónika. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt itt a teremben nem látok, további felszólalásra tehát senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom.Ha szükséges, akkor megadom a szót az előterjesztőnek, Mosóczi államtitkár úrnak. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a támogató hozzászólásokat a veszélyes áruk nemzetközi közúti szállításáról szóló európai megállapodás támogatása érdekében. Néhány gondolattal reflektálnék a tisztelt képviselő hölgyek és urak megjegyzéseire. Dudás Róbert képviselő úr a hazai közúthálózattal, illetve vasúthálózattal kapcsolatban tett említést. 2010 óta a 32 ezer kilométer hosszú magyar közúthálózaton 755 milliárd forint értékben közel 6 ezer kilométer út újult meg. Ezek útfelújítások, és örömmel tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a kormány a napokban döntött ennek az útfelújítási programnak a támogatásáról. Több mint 530 kilométer úthálózat fog 157 milliárd forint értékben a következő években megújulni, és ebben olyan fontos utak is vannak, amelyek nemcsak a helyi emberek érdekében, hanem az országos forgalom szempontjából is jelentősek, mint a 11-es út szentendrei szakasza, a 31-es út Pest megyei szakasza, a 24-es út Gyöngyös és Mátraháza között vagy az 52-es, az egyik legforgalmasabb főutunk teljes megújítása majdnem közel teljes hosszában, Kecskemét és Solt között. Lendületesen folyik az útprogram, amely új utak építését foglalja magában annak érdekében, hogy az a hármas cél teljesüljön, amit a kormány kitűzött, nevezetesen: a megyei jogú városok legyenek bekötve a gyorsforgalmi hálózatba, az országhatárok irányába tartó autópályák azokat érjék is el, nyilván, ha a szomszédos országokban van fogadókészség, illetve az ország bármely településéről egy gyorsforgalmi út legyen elérhető 30 perc alatt. Örömmel és büszkén tájékoztatom önöket, hogy a járvány alatt is folyamatosan történtek az építések, a járványügyi szabályok szigorú betartása mellett, annak érdekében, hogy a gazdaság működjön. Most is építés alatt van az M4-es, M44-es, M30-as, M80-as, M85-ös gyorsforgalmi út, és döntött a kormány, a napokban jelent meg a Közlönyben a kormányhatározat, az útprogram további folytatásáról. Ezek olyan fontos beruházások, mint az M6-os határig történő meghosszabbítása, az M76-os, 37-es négynyomsávosítása, a 26-os, Sajószentpéter-Berente elkerülő út, de fontos még a Paks és Kalocsa közötti Duna-híd, a 67-es gyorsforgalmi út Kaposvárig történő befejezése, illetve a székesfehérvári egyik legbalesetveszélyesebb csomópontunk felújítása, valamint számos útfelújítás és elkerülő út előkészítésére kapunk lehetőséget. Ezek azért is fontosak, ha csak az előterjesztés témájára gondolok, a veszélyes árukra, mert így a települések mentesülnek nemcsak ezen veszélyes járművek forgalmától, hanem más tranzitjárművek forgalmától is, tehát az ott lakók, ott élők életminősége jelentősen javulni fog, nemcsak balesetvédelmi szempontból, hanem környezetvédelmi szempontból is. A vasúti közlekedésben, annak érdekében, hogy a vasúti közlekedés Európában is jó részarányát megőrizzük, a kormány ez év nyáron döntött az úgynevezett egyeskocsi-támogatásról. Ez azon vasúti áruforgalmat jelenti, amikor nem irányvonatok közlekednek valahova, hanem a településeket egy-két-három, tehát a szükségleteknek megfelelő tehervagonnal kiszolgálják az árufuvarozó vállalatok, és utána ezekből állítanak össze vonatokat. Ez egy drága és veszteséges folyamat az árufuvarozók részére, így Magyarország is azon országok közé tartozik, ahol ezt a forgalmat támogatják annak érdekében, hogy megmaradjon, és ne terelődjön át közútra például a vasércszállítás vagy a szénszállítás, vagy a farönkök szállítása vagy az ócskavasszállítás. Folyamatosan folytatódik vasútvonalaink korszerűsítése, és a következő EU-s programozási ciklusban is kiemelt hangsúlyt fog kapni a vasúti közlekedés annak érdekében, hogy mind a személyszállítás, mind az árufuvarozás követelményét kielégítse. Azt tudomásul kell vennünk, hogy ugyanazt a sínhálózatot, infrastruktúrát használja a két vonat, tehát ezt nekünk úgy kell optimalizálni, hogy mindkét fél igényeit, tehát a személyszállítást és az árufuvarozást ki lehessen elégíteni. Ami a vasúti mellékvonalakat illeti, ahol a járványhelyzet alatt csökkentettük a közlekedő vonatok számát, ott minden esetben rendelkezésre állt egyébként párhuzamos autóbusz-közlekedés, amit az ott élők 90 százaléka használt, és azok a vonatok kerültek autóbusszal kiváltásra, ahol az átlagos utasszám az ötöt nem érte el. Úgy gondolom, autóbuszon az az öt utas úgy tud utazni, hogy a járványügyi előírások betartása mellett biztonságban eléri úti célját. A járatsűrítést ugyancsak a helyi közlekedési vállalatok kapták feladatul, de az országos közlekedésben, a helyközi hálózatban is megtettünk mindent, ami infrastrukturális és járműszempontból lehetséges volt annak érdekében, hogy az utasok komfortosabban utazzanak, és egészségüket, biztonságukat mindenképp meg tudjuk őrizni. Köszönöm szépen a szót, köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Mosóczi László államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőségünk.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a pilóta nélküli légijárművek üzemelésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/13666. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Mosóczi László államtitkár úrnak, az Innovációs és Technológiai Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Bocsánat, levenném én is a maszkomat, mert egy kicsit hosszabb expozé lesz. [[Leveszi a maszkját.]] A pilóta nélküli légi járművek elterjedése, technológiai fejlődése nyomán egyre több iparág ismeri fel a drónhasználatban rejlő hatalmas lehetőségeket. Az előnyök és lehetőségek mellett számolni kell a veszélyekkel és kockázatokkal is, amelyek elodázhatatlanná teszik a megfelelő szabályozási környezet megteremtését. A pilóta nélküli légi járművek teljes spektrumára kiterjedő uniós előírások 2019. július 1-jén léptek hatályba. A drónokkal végzett repülés végrehajtására a különböző műveletekre vonatkozó szabályokat rögzítő végrehajtási rendeletet idén júliustól kellett volna alkalmazni, a koronavírus okozta világjárvány miatt azonban ezt a határidőt 2020. december 31-ére módosították. Az uniós rendeletek által teremtett keretszabályok indokolttá tették új tagállami előírások megfogalmazását, a meglévő szabályrendszer átalakítását. Tisztelt Ház! Az önök előtt lévő törvényjavaslat három törvény módosítását tartalmazza. A hazai szabályozás megalkotását indokolja egyrészt az uniós rendelet által meghatározott tagállami jogalkotói hatáskörök kimerítése, a jogharmonizációs kötelezettségeknek való megfelelés, másrészt az a tény, hogy a pilóta nélküli állami légi járművek használatára, azaz a honvédelmi, vámhatósági, rendvédelmi feladatot ellátó szerv céljára használt drónok repüléseire az uniós jogszabály hatálya nem terjed ki, ezen szabályok megalkotása teljes egészében a tagállamokra hárul. A pilóta nélküli állami légi járművekre vonatkozó szabályok hatálybalépésének előfeltétele a polgári és az állami drónok számára kialakított, összehangolt légtérfelhasználási szabályrendszer létrehozása. [[9.50]] Elsődleges állami érdek, hogy a pilóta nélküli légi járművek mint új technikai eszközök támogassák, elősegítsék, hatékonyabbá tegyék az egyes szervezetek állami feladatainak ellátását. E tényből adódóan a jogalkotó feladata olyan szabályozói környezet kialakítása, amely alapul véve e légi járművek méretét és teljesítményét, továbbá felhasználásuk célját, igazodik a repülésbiztonsági követelményekhez. A benyújtott javaslat kiterjed a pilóta nélküli légi járművek üzemeltetését, használatát érintő szabályok megalkotására, a magánélet védelme érdekében megfogalmazott új tényállásokra, a jogellenes használattal szembeni fellépés jogi alapjának megteremtésére. Tisztelt Országgyűlés! A pilóta nélküli légi járművek a magyar légtérben jelenleg csak eseti légtérben működhetnek. A katonai légügyi hatóság hatáskörébe utalt szakhatósági eljáráshoz kötött eseti légtér kijelölésére irányuló közigazgatási hatósági eljárás 30 napot vesz igénybe. A törvénytervezet a jelenleginél rugalmasabb légtérfelhasználást tesz lehetővé, fokozott figyelmet fordítva a magánélet védelmére. A javaslat szerinti előírások alapján a drónok jogszerű használatáról akkor beszélhetünk, ha a nyilvántartásba-vételi kötelezettségek teljesítése megtörténik, a távoli pilóta a szükséges tanfolyamokat elvégzi, a használatot segítő mobilalkalmazásban regisztrál, a konkrét drónhasználat során az applikáció segítségével a légtérhasználati szabályok figyelembevételével működteti a drónját. A tervezet főszabályként lakott területen kívül teszi lehetővé az eseti légtér igénylése nélküli drónhasználatot, lakott terület feletti drónozáshoz továbbra is eseti légtér kijelölésére irányuló kérelmet kell majd benyújtani. Tisztelt Ház! Az uniós szabályozás rendelkezik arról, hogy a tagállamok kötelesek nyilvántartási rendszereket kialakítani és fenntartani. A nyilvántartási kötelezettség a külön meghatározott pilóta nélküli légijármű-rendszerekre és azok üzemben tartóira terjed ki. A nyilvántartási kötelezettség alapja a működés biztonsági kockázatából vezethető le. Nyilvántartásba kell venni azokat a pilóta nélküli légijármű-rendszereket, amelyek a biztonság, a védelem, a magánélet tiszteletben tartása, a személyes adatok vagy a környezet védelme szempontjából kockázatot jelenthetnek. Tagállami kötelezettség továbbá, hogy a nyilvántartási rendszerek digitális jellegűek és átjárhatóak legyenek. Biztosítani kell a nyilvántartási rendszerek közötti kölcsönös hozzáférést és az információk cseréjét. Az uniós végrehajtási rendelet szűk körben enged tagállami jogalkotói hatáskört. Nemzeti döntési jogkört ad a drónokat vezető, úgynevezett távoli pilóták oktatására, vizsgáztatására, a pilóta nélküli légi járművek nyilvántartásba vételére, továbbá olyan földrajzi területek kijelölését teszi lehetővé, amelyek fölött a rendeletben meghatározott okokból a tagállami jogalkotó tilthatja, korlátozhatja, feltételhez kötheti a drónok jelenlétét. Ezeken túlmenően meghagyja azt a nemzeti kompetenciát, hogy a tagállam eldönthesse, mely szervnek címezze a rendeletben meghatározott hatósági jogköröket az országon belül. Az önök előtt lévő javaslat a légi közlekedési hatóság hatáskörébe utalja a drónok és üzemben tartóik nyilvántartásba vételét, továbbá az uniós szabályozásban kötelezővé tett engedélyezési hatáskörök gyakorlását. Ugyanakkor a katonai légügyi hatóság hatáskörébe tartozik a pilóta nélküli állami légi járművek nyilvántartásba vétele és üzemeltetésük felügyelete. A tervezet meghatározza a pilóta nélküli játék légi jármű fogalmát. Pilóta nélküli játék légi járműnek minősül a drón, ha a játékok biztonságáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján játéknak minősül, a 120 gramm maximális felszállótömeget nem éri el, adatrögzítő eszközzel nincs felszerelve, a távoli pilótától 100 méternél messzebb eltávolodni nem képes. A pilóta nélküli játék légi járműveket nem kell nyilvántartásba vetetni. Tisztelt Országgyűlés! Mindenki előtt ismert, hogy a drónok használatának elterjedése magánélet védelmét érintő komoly kérdéseket is felvet. Az uniós végrehajtási rendelet bevezető része szerint a tagállamok a magánélet tiszteletben tartása és a személyes adatok védelme érdekében bizonyos feltételekhez köthetik a pilóta nélküli légi járművek üzemben tartását. Kimondja továbbá, hogy a tagállamok a magánélet védelme céljából a pilóta nélküli légijármű-műveletek földrajzi övezeteinek kijelölésekor tilalmat rendelhetnek el. A tagállami szabályrendszernek a magánélet védelmét érintő rendelkezései a végrehajtási rendelettel összhangban állnak. Amellett, hogy más jogágak törvényi szintű szabályozásai polgári törvénykönyv, büntető törvénykönyv, illetve részben az uniós szabályok is szavatolják a magánélet védelmét, további garanciális jellegű szabályok megalkotásával biztosítható a megfelelő mértékű védelem. Az előkészített szabályozás értelmében pilóta nélküli polgári légi jármű használata lakott terület felett csak kijelölt eseti légtérben lesz jogszerű. Ha jogszerű drónhasználattal összefüggésben esetlegesen felmerül a személyhez fűződő jogok megsértése vagy más jogsértő magatartás megvalósulása, a hatályos szabályozás szerinti szankciók mellett a polgári jogi következmények alkalmazhatóak a vezetővel szemben, hiszen a drón mozgása könnyen lekövethető, a légi jármű vezetője a hatóság által beazonosítható. Eseti légtérkijelölés vagy más engedély hiányában viszont a drónhasználat jogosulatlannak minősül, amely már önmagában veszélyeztetheti a magánélet háborítatlanságát, ezért szükséges annak szankcionálását rendezni. Erre figyelemmel rendelkezik úgy a javaslat, hogy közlekedési szabálysértést, azaz pilóta nélküli légi járművel végzett jogosulatlan tevékenység tényállását valósítja meg az, aki lakott terület felett a szükséges engedélyek nélkül használt pilóta nélküli légi járművet. Amennyiben az elkövető a jogosulatlan használat során más lakásáról, egyéb helyiségéről vagy ezekhez tartozó bekerített helyről jogosulatlan hang- vagy képfelvételt is készít, ez a többletmagatartás már személyiségi jogsérelmet jelent, amely megalapozza a magánlaksértés szabálysértését. A módosítás bűncselekményként rendeli büntetni azt, aki pilóta nélküli légi jármű jogosulatlan használatával más lakását, egyéb helyiségét vagy az ezekhez tartozó bekerített helyet megfigyeli. Minősített esetet jelent, ha a megfigyelés során készített hang- vagy képfelvételt nagy nyilvánosság számára elérhetővé teszi. Ha a személyes adat jogosulatlan vagy céltól eltérő kezelése jelentős érdeksérelmet okoz, továbbra is személyes adattal visszaélésként büntetendő. A személyhez fűződő jogok szenzitivitására tekintettel indokolt meghagyni a sértett önrendelkezési jogát azzal összefüggésben, hogy kívánjae az elkövető felelősségre vonását, ezért a tervezet szerint a fenti bűncselekmények magánindítványhoz kötöttek. Tisztelt Országgyűlés! A pilóta nélküli polgári légi járművek lakott terület feletti jogszerű használata előtt szükség lesz az eseti légtér kijelölésére irányuló kérelem benyújtására. A katonai légügyi hatóság erre irányuló hatósági eljárása során a légi közlekedési hatóság szakhatósági véleményét is beszerzi, a kijelölésről szóló határozatot pedig megküldi a légiforgalmi tájékoztató szolgálatnak közzététel céljából. A hatályos szabályozás értelmében a kérelmet a kívánt drónhasználat előtt 30 nappal kell benyújtani. A tervezet a 30 napos ügyintézési időtől eltérően felállít egy rövid eljárási idejű speciális eljárást az eseti légtér kijelölésére. A rövid határidejű kivételes eljárásra az állami szervek feladatainak ellátása érdekében pilóta nélkül polgári légi járművel lakott terület felett végzett művelet céljára történő eseti légtér kijelölése esetén lesz lehetőség. A kivételes eljárás az előírt feltételek együttes teljesülése esetén biztonsági jelentés elkészítési kötelezettség előírása és szakhatósági vélemény beszerzése nélküli döntéshozatallal valósul meg. Az eseti légtér aktiválására, használatára vonatkozó szabályok szerint az eseti légtér a többi légi jármű számára tiltott területnek minősül; csak jogszabályban meghatározott esetekben, például honvédelmi érdekből vagy kutatómentés céljából repülhet be az eseti légtérbe más légi jármű. Felkészülve arra, hogy a pilóta nélküli polgári légi járművek eseti légtérben történő működtetése akadályt gördíthet akár közérdekből végzett tevékenységek elé is, a tervezet az eseti légtér kijelölési eljárására vonatkozóan új priorizálási szabályokat fogalmaz meg. Az önök előtt lévő módosítási javaslat meghatározza az állami szerv feladatának végrehajtása érdekében végzett pilóta nélküli légi jármű művelet fogalmát, valamint a gazdasági célú és a szabadidős célú pilóta nélküli légi jármű műveleti fogalmat. A katonai légügyi hatóság eseti légtér kijelölésére irányuló döntése jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogokra tekintet nélkül módosítható vagy visszavonható. Kormányrendelet határozza majd meg, hogy amennyiben az állami szerv feladatának végrehajtása érdekében történő eseti légtér kijelölésére irányuló kérelemben megjelölt légtér átlapol gazdasági vagy szabadidős célból tervezett drónhasználatra kijelölt légtérrel, akkor a katonai légügyi hatóság a már kiadott döntését módosítja vagy visszavonja. [[10.00]] Amennyiben a légtér kijelölése gazdasági célú drónhasználatra vonatkozik, és az átlapol egy már szabadidős célú drónhasználatra kijelölt eseti légtérrel, akkor a katonai légügyi hatóság a jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogokra tekintet nélkül módosítja vagy visszavonja a szabadidős célú drónhasználatra történt, eseti légtér kijelölésére irányuló döntését. Tisztelt Ház! A HungaroControl Magyar Légiforgalmi Szolgálat feladata lesz a pilóta nélküli légi járművek használatát támogató, az aktuális légtér-információkat és egyéb korlátozásokat tartalmazó honlap és mobilalkalmazás üzemeltetése. Az előkészített tervezet szerint a pilóta nélküli légi jármű használata az aktuális légtér-információkat és egyéb korlátozásokat tartalmazó honlap és mobilalkalmazás használatához kötött. A távoli pilóta a Mydronespace alkalmazásban történő regisztrációt követően az applikáción keresztül tájékozódhat a korlátozásokról, jelezheti igényét valamely légtér használatára, bejelölheti a légtér használatát, amennyiben az általa kezdeményezett légtérben és időpontban megengedett a pilóta nélküli légi jármű használata. A mobilalkalmazáson keresztül lesz lehetősége az arra jogosultsággal rendelkező rendvédelmi, rendészeti, honvédelmi, katasztrófavédelmi, bűnmegelőzési és személyi védelmi feladatokat ellátó szerveknek, hogy drónhasználatnak tiltott területeket jelöljenek ki. A mobilapplikáció és a webes felület megjeleníti a tiltott területeket, biztosítva ezzel, hogy a távoli pilóta, valamint a pilóta nélküli állami légi jármű kezelője folyamatos és naprakész információt kapjon azokról a területekről, ahol a tevékenységét jogszerűen végezheti. A pilóta nélküli játék légi járművet nem kell hatósági nyilvántartásba vetetni, használatuk során nem kell a mobilapplikációba jelentkezni. Tisztelt Országgyűlés! A pilóta nélküli polgári és állami légi járművek szabályozásának szükségszerűsége alapvető társadalmi érdek és repülésbiztonsági követelmény. Indokolt az állami felhasználók esetében az azonnali alkalmazhatóság megteremtése, a migrációs válsággal összefüggő határellenőrzési feladatok pilóta nélküli állami légi járművel történő ellátása, szabályozási kereteinek megalkotása. Mindezekre tekintettel kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a pilóta nélküli légi járművek üzemelésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló javaslatot támogatni szíveskedjen. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Mosóczi László államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Bartos Mónikának, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő új szabályozás egy EU-s követelménynek tesz eleget, de elmondható és látható az államtitkár úr expozéjából is , hogy egy nagyon széles körű javaslatról beszélünk, amely, azt gondolom, részletességével példaértékű lehet más országok számára is. A pilóta nélküli légi járművek gyors és széles körű elterjedése számos kérdést vet fel, és hogyha ezekbe részleteiben nem is megyünk bele, általánosságban elmondható, hogy egyszerre jelentenek lehetőséget és veszélyt is. Nagyon fontos, hogy a lehetőségeket ki tudjuk használni, ugyanakkor a veszélyeket el kell kerülni, és a felmerülő veszélyekre választ kell tudnunk adni. Nézzük meg először a lehetőségeket! Magyarország készülő légi közlekedési stratégiája kulcselemként fogalmazza meg a technológiai lehetőségek kiaknázását, az innovációt, a repülőgépipari kutatásokat, fejlesztéseket, azok segítését. Azt tervezzük, hogy Magyarország legalább regionális szinten ezek központi, vezető területe lesz, és a dróntechnológia elterjesztésében, a kapcsolódó innovációban kiemelkedő szerepet fog játszani. A további fejlesztések és gyártókapacitások kiépítése szintén ezt segíti majd elő. Ehhez nagyon fontos, hogy egy nagyon modern támogató jogszabályi környezetet alakítsunk ki. A pilóta nélküli légi járművekre alapuló iparág fejlődése a következő évtizedekben új magaslatokra fog törni. Hogyha a teljes értéklánc gazdasági hatáselemzését nézzük, akkor az európai piac éves potenciálja 2035-re meghaladja a 10 milliárd eurót, 2050-re pedig a 15 milliárd eurót is elérheti. Ez várhatóan új munkahelyeket fog teremteni, és a közvetlen munkahelyteremtő hatása a kereskedelmi és az állami szektorban százezres nagyságrendű lehet Európában. A technológia térnyerése számos további előnnyel jár, így a szoftverfejlesztésre, a mezőgazdasági területek hatékonyabb felhasználására, a kutatás, mentés javuló eredményességére is hatással lesz. A szomszédos iparágak, mint például az informatika, az elektronika vagy a gépjárműipar makrogazdasági szorzóit is figyelembe véve a közvetlen és közvetett piaci potenciál együttesen akár 25-45 milliárd euróra rúghat, és 250-400 ezer lehetséges új munkahelyet teremthet. A drónalapú szolgáltatások bevezetésével a vállalatok innovációs szintje, költséghatékonysága, szolgáltatási színvonala, hozzáadott értéke, értékteremtő, gazdaságélénkítő képessége is növekedhet. Ugyanakkor fontos, hogy a lehetőségek mellett a veszélyekre is kitérjünk, mint ahogy említettem, ezekre válaszokat kell tudnunk adni. Az előttünk fekvő javaslat érdekessége, hogy egyrészt szolgálja az EU-rendeletekkel való jogharmonizációt, másrészt pedig számos területet tagállami hatáskörbe utal, és a részleteket a tagállamokban való kidolgozás helyszínére utalja. Ilyen tagállami hatáskörbe utalt szabályozandó terület ezen légi járművek nyilvántartásba vétele. Igaz, hogy a vonatkozó EU-s rendelet megteremti az üzembentartási szabályok keretét, de a részleteket a tagállamoknak kell kidolgozni. Ugyanilyen tagállami hatáskörbe kerül a távoli pilóták oktatása és vizsgáztatása, és ahogy az államtitkár úr is említette, a tagállamok hatáskörébe tartozó terület az is, hogy meghatározzák azon területeket, földrajzi területeket, ahol vagy tilos vagy valamilyen feltételhez kötött, vagy korlátozott a drónok megjelenése, és ebben a közlekedésért felelős miniszter, a honvédelemért felelős miniszter és bizonyos esetekben a környezetvédelemért felelős miniszter is egyeztet. A légtérrel érintett területeken található különböző létesítmények, ott folytatott tevékenységek lehetnek erre hatással és nagyon sok biztonsági, honvédelmi, rendvédelmi kérdést is felvet ez a terület, ez a szabályozás, és hangsúlyozandó a magánélethez való jog védelme is. Nagyon fontos terület a légtérhasználat szabályozása. Ahogy az államtitkár úr is elmondta, a HungaroControl Zrt. által üzemeltetett, a pilóta nélküli légi járművek használatát támogató, információkat szolgáltató vagy egyéb korlátozásokat ismertető honlap és mobilalkalmazás használata nagyon fontos és kötelező lesz mindenki számára, és törvényi keretek között adjuk meg a HungaroControl Zrt. számára az adatkezelési felhatalmazást. Hogyha ez a mobilalkalmazás bármilyen okból nem használható, akkor a pilóta nélküli légi járművel rendszerművelet nem hajtható végre, ezzel tehát mindenkinek számolnia kell. Új fogalmak bevezetése is megtörténik a javaslatban. Az államtitkár úr is említette, hogy a pilóta nélküli játék légi jármű fogalmát tisztázni kell, hiszen ez játéknak minősülő, 120 gramm össztömeget, felszálló tömeget el nem érő, adatrögzítő eszközzel fel nem szerelt és a távoli pilótától 100 méter távolságot meghaladó távolságra eltávolodni nem képes eszköz. Ezt azért fontos hangsúlyozni, mert ezeket a játéknak minősülő eszközöket illetően sem a nyilvántartásba vételi kötelezettség, sem a honlap és mobilapplikáció alkalmazása, sem pedig a lakott terület feletti eseti légtér kijelölése nem kötelező, tehát ezeknek nekik nem kell megfelelniük, azonban hogyha egy pilóta nélküli légi jármű nem minősül játéknak, akkor igenis a szigorú szabályok betartása mellett használható. [[10.10]] Említettem már a légtér- és repülésbiztonságot elősegítő pontokat. Ennek egyike, mely aláhúzandó, a nyilvántartás, hiszen ezeket az eszközöket követnünk kell, és tudnunk kell, hogy mennyi használja a légteret. A légi közlekedés biztonsága szempontjából ez közösségi érdek. Ezért nagyon fontos a törvényi szintű felhatalmazás az adatkezelés területére vonatkozóan az eljáró hatóság számára. Ahogy államtitkár úr is mondta, magyar polgári légi jármű a légi közlekedésben akkor vehet részt, ha Magyarország légijármű-lajstromába a légi közlekedési hatóság felvette, mely nyilvántartás nyilvános és közhiteles, és a légi közlekedés biztonságának elősegítését, valamint a hatósági okmányok közhitelességének biztonságához fűződő érdekek érvényesülését szolgálja. Tehát látjuk azt, hogy elég sok szabályrendszer van, amit figyelembe kell venni, ha pilóta nélküli légi járművet akarunk használni. De fontos az is, hogy ezekhez a megfelelő szankciókat is hozzárendeljük. Hangsúlyozandó, hogy a szabályok megszegése esetén légi közlekedési bírság kiszabását rendeli el a törvény. Az is fontos, hogy amikor arra szükség van, akkor a közrend és a közbiztonság érdekében a pilóta nélküli légi járműveket nemzetbiztonsági érdekből detektálni lehet, tehát azokat feltartóztatni, leszállásra kényszeríteni is lehet. Ha a távoli pilóta ilyenfajta felszólítást kap, tehát a leszállásra felszólítást kap, akkor azt mindenképpen követnie kell. Államtitkár úr hangsúlyozta és én is nagyon fontosnak tartom a magánszféra védelmét, és azt, hogy ezt mindenképpen szigorú keretek között szabályozzuk. A javaslat különbséget tesz jogszerű és jogosulatlan használó között. Ha valaki engedéllyel rendelkezik, de mégis személyhez fűződő jogokat sért, akkor polgári jogi következményekkel kell számolnia, hiszen ezen esetben mind a drón, mind a vezetője beazonosítható. Ha viszont valaki jogtalanul használ ilyen eszközt, akkor alaphelyzetben közlekedési szabálysértést követ el, viszont ha személyiségi jogsérelmet is elkövet, akkor a magánlaksértés tényállása áll fenn. Továbbmenve ezen a vonalon, bűncselekményt követ el az, aki jogosulatlanul használja ezeket az eszközöket, és más lakását, helyiségét vagy ezekhez tartozó bekerített helyet megfigyel. Minősített eset az, ha ilyenkor hang- és képfelvételt is készít. Azért tartom fontosnak ezt hangsúlyozni, mert annak ellenére, hogy látjuk a drónok használatának előnyeit ilyen például, csak néhányat említve, az illegális migránsok mozgásának követése, az életmentési munkálatok megkönnyítése, a védelmi feladatok hatékonyabbá tétele vagy a mezőgazdasági területek minél jobb használata , averziókat vált ki az emberekben a magánszférát érintő veszélyek sokasága. Nagyon jó, hogy az előttünk fekvő javaslat ezt széleskörűen igyekszik védeni és a szabályrendszert megteremteni. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, hogy egy korszerű, modern, a kor kihívásainak megfelelő szabályozás fekszik előttünk, ezért kérem önöket, hogy támogassák azt. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Bartos Mónika képviselő asszony. Most megadom a szót Dudás Róbert képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Engedjék meg, hogy az eddig elhangzottakkal kapcsolatban pár dologra reagáljak. Számos kérdésben egyetértek önökkel. Egyetértek például abban, hogy hatalmas lehetőségek rejlenek ebben. Regionális központi vezető szerepre való lehetőség is rejlik ebben, illetve hogy egy támogatói jogszabályra van szüksége ennek az ágazatnak a további jövője kapcsán. De ez nem egy támogatói jogszabály. Regionális központi vezető szerep ebből nem lesz, hanem lemaradás lesz, és a hatalmas lehetőségek is el fognak veszni. Bartos Mónika képviselőtársam azt mondta, hogy a magánélet és a magánszféra védelme kiemelt fontosságot élvez. Ezt én is így gondolom. Egy jogszabályt a szakma álláspontját is figyelembe véve kell megalkotni, és természetesen a társadalom minden szegmensét érintve, mindenki számára megfelelő módon kell rendezni ezt az egész dolgot úgy, hogy senkit ne lehetetlenítsünk el, legfőképp a szakmát nem, a magánszféra védelmét pedig maximálisan biztosítsuk. Az eddigi hozzászólásokból az tűnt ki, hogy Budapestről nézve és olvasva egy jogszabályt nem látni azt, hogy az ország más területein ez hogyan csapódik le. Egyetlenegy pontot emelnék ki ebből: a mobilapplikáció használatát, és azt, hogy ahol az nem rendelkezik megfelelő térerővel, ott nem használható az adott, pilóta nélküli légi jármű. Az ország nem teljes mértékben van lefedve mobilszolgáltatóval. Számos esetben használják ezeket a járműveket lakott területen kívül olyan helyeken, ahol nem biztosítottak ezek a szolgáltatások. Majd egypár statisztikai adatot szeretnék önöknek elmondani. Abba már bele se megyek, hogy a 10-80 éves korú hobbi- vagy sportmodellezők körében nem mindenki rendelkezik ilyen ismeretekkel, illetve nem mindenki rendelkezik mobiltelefonnal, mobiltelefonos applikációval vagy előfizetéssel. Tehát számos problémát rejt magában elsősorban az ágazat számára ez a jogszabály, ami egyetlenegy dologból fakad, a szakmai konzultáció és a szakmai egyeztetés hiányából. Mindaz, ami eddig elhangzott, abszolút nem azt tükrözte, hogy szakmai szervezetek lettek volna megkeresve, szakmai szervezetek mondhatták volna el a véleményüket, és a minisztérium konkrét állásponttal rendelkezvén, de meghallgatva a szakmai szervezetek véleményét gyúrna össze egy olyan jogszabályt, egy olyan törvényjavaslatot, amely, mint ahogy már említettem, mindenki számára megfelelő lenne; megfelelő lenne a szakma számára, megfelelő lenne a magánélet és a magánszféra védelme tekintetében mindenki számára. Nem pusztán drónosokról beszélünk, mert számos ágazata van a pilóta nélküli járműveknek. Nézzük a modellezést! Nem tudom, hogy képviselőtársaim közül életkorukból vagy iskolájukból fakadóan nem tudom, ki hova járt modellezette valaki az általános iskolában. Nagyon sok általános iskolában voltak és vannak is modellező szakkörök, amik azon túl, hogy a kézügyességet fejlesztik, más készségek fejlesztésében is rendkívül fontos szerepet játszanak, és valahol ez az előszobája bár lehet, hogy a modellezőknek ez nem fog tetszeni, s elnézést is kérek ezúton tőlük a továbbfejlődésnek, annak, hogy később más, egy magasabb szektorban tudják a modellezést vagy a drónozást képviselni. Engedjék meg, hogy egypár konkrét észrevételt is tegyek az előttünk fekvő előterjesztéssel kapcsolatban! Már többen említették, én még nem, hogy egy olyan uniós rendeletről van szó, amely december 31-ei hatállyal lép életbe. Nagyon fontos, hogy olyan nemzeti jogszabályt alkossunk, amivel megteremtjük annak a lehetőségét, hogy egy most induló versenyben ténylegesen versenytársak legyünk. Nagy lehetőség áll előttünk. Egy rendkívül új iparágról van szó. Nem a modellezésről beszélek, hiszen az százéves múltra tekint vissza, s ha csak az RC-modellezést nézzük, már az is 60 éves múltra tekint vissza. Most a drónozásról mondom azt, hogy olyan lehetőségek rejlenek ebben az iparágban, amelyek világszerte most fejlődnek ki, és számos ország tesz meg mindent annak érdekében, hogy minden forrást megadjon ennek az iparágnak akár a határvédelem, akár a hulladékgazdálkodás, akár a környezetvédelem területén. [[10.20]] Számos területet lehet említeni, de a hobbi tekintetében, a természetfotózás, a turizmus tekintetében is számos olyan szegmense van, ahol fontos szerep hárul rájuk. Mindent megadnak egyes nemzeti kormányok ennek az iparágnak annak érdekében, hogy a versenyt ne hátránnyal kezdjék. A jelen jogszabály viszont hátránnyal indítja el a magyar, pilóta nélküli légijármű-iparágat. Ha egy sporthasonlattal élhetek, ez olyan, mintha egy százméteres futásnál mi körülbelül 20 méternél ledobnánk a cipőt, pedig ez a verseny még most indul. Arra kérek mindenkit, hogy ne induljunk el hátránnyal. Mint említettem, egypár konkrét javaslat az előterjesztés kapcsán. Az előterjesztés figyelmen kívül hagyja az EU 2019/947. végrehajtási rendelet 27. és 28. pontját, mely kimondja, hogy a modellek egyesületi keretek között eddig is biztonságosan üzemeltek, valamint a 28. pontban így fogalmaz, hogy ezek a légijármű-modellek üzemben tartói által gyakran használt légi járművek egyszerűbbek, mint a pilóta nélküli légi járművek más osztályai, ezért esetükben nem indokolt az aránytalan műszaki követelményeknek az alkalmazása pedig a rendelet ezt tartalmazza. A 18. § 4. pontja 50. bekezdésének értelmében a játék fogalmában 120 grammban határozza meg a felső határt, ami nem egyezik meg a hivatkozott EU-s rendeletben megadott 250 grammos határral. Semmilyen indoklást nem lehet találni egyébként erre a szigorításra. Szakmailag teljesen indokolatlan, továbbá olyan mértékben megnöveli a regisztrálási kötelezettséget, valamint az eseti légtérigénylési kötelezettséget, ami irreális terheket ró a hatóságokra is és egyébként a pilótákra is. Amennyiben ez a törvényjavaslat változatlan formában kerül elfogadásra, annak megítélésem szerint egyébként beláthatatlan következményei lesznek a repülőmodellezés jövőjére, hátrányos a dróntechnológiákkal kapcsolatos innovációra, nemzetközi szinten pedig versenyképtelenné teszi a technológiában érintett vállalatokat és szakembereket, továbbá jelentős biztonsági kockázatot jelent a repülésre. Nos, ha úgy gondolják, egyébként azon túl, hogy ez a saját véleményem is, a saját véleményemet fogalmaztam meg, valahol az elején említettem, hogy hiányzott egy nemzeti szakmai konzultáció a szakmai szervezetekkel. Nos, ez, amit én most önöknek felolvastam, négy modellező és drónos most nem fogom őket név szerint itt felsorolni , négy nemzeti szervezet elnökének a levelében foglaltatik, amit Palkovics miniszter úrnak küldtek. Én azt gondolom, a jogalkotóról alapvetően nem feltételezek rosszat, mindig el szoktam mondani, sokkal inkább sajnos bebizonyosodik, hogy számos esetben gyakorlati tapasztalatok hiányában nem megfelelő jogszabályokat ajánlanak, és ezáltal nem megfelelő jogszabályok lesznek elfogadva. Én azt gondolom, hogy ha a szakmai szervezetek véleményét meghallgatnák, akkor tudnának megfelelő jogszabályt készíteni, és kérem, ezt tegyék is meg. Azt gondolom, a szakmai szervezeteknek, a több ezer modellező drónpilótának, pilóta nélküli járművet üzemeltető személynek, egyesületnek legyen szó hobbifelhasználókról, legyen szó sportolóról, legyen szó olyanokról, akik egyébként a munkájukat végzik , mindannyiunk érdeke, és ezen túl még nemcsak mindannyiunk érdeke, de egyébként, mint már említettem, egy olyan verseny elején állunk, amelyben ténylegesen most lehetőségünk van felvenni ezt a versenyt, és ezt nem szabad kihagyni. Említenék pár statisztikai adatot, és ezzel nem szeretnék senkit untatni, viszont mégis szeretném önök elé tárni, néhány statisztikai adatot szeretnék most megosztani önökkel a modellezők kapcsán. Az egyesületeknek összesen 1476 nyilvántartott tagja van. Becslések szerint viszont körülbelül 3-4 ezer hobbimodellező van, aki egyébként nem csatlakozott egyesületekhez, ezek közül sokan csak évi egy-két alkalommal veszik elő a modelljeiket. A hobbidrónosok száma legalább 3 ezer, és ezeknek a többsége egy kilogramm alatt van. Az egy kilogramm alatt használatban lévő repülőmodell 1300 darab felett van. Például Angliában ezekre nincsenek nyilvántartási kötelezettségek. Számos versenyen vesznek részt a repülőmodelljeikkel, drónjaikkal. Ezekkel az eszközökkel 38 modellrepülőtéren hajtanak végre repüléseket. Ebből 27 repülőtéren szinte napi szinten történik repülés. Tavasztól őszig minden hétvégére esik öt-hat verseny az ország különböző pontjain, és mint már említettem, 10-től 80 éves korig terjed nagyjából az életkor, nemcsak a hobbisták, de a versenyzők között is ez az életkor az irányadó. A modellezés egy olyan közösségformáló, szabadidős tevékenység, ami a fiatalok számára egy nagyon tanulságos, gyakorlati iskola, az idősek számára pedig a szellemi frissességnek a fenntartója. Hogy ez a jogszabály kinek lesz a legrosszabb, ki lehet jelenteni, egyébként azt gondolom, mindenkinek, de talán legfőképp a kezdőknek, különös kegyetlenséggel érinti a modellezés utánpótlásának nevelését. Még ahhoz is magánokirat kell, hogy valaki átadja másnak a modelljét. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Azt gondolom, a pilóta nélküli járműveket üzemeltető személyeknél megvan a jogkövető magatartásra való hajlandóság. Olyan jogszabályt kell megteremteni, amivel ezt a hajlandóságot alá tudjuk támasztani, segítséget tudunk nekik nyújtani, nem pedig olyat, hogy rákényszerítve őket arra, hogy a saját hobbijukat, legyen szó akár kertről, futballpályáról, repülőtérről, bárhonnan, de illegális keretek között hajtsák végre innentől kezdve. Segítsük ezeket a szervezeteket, segítsük a modellezőket, legyen szó hobbistáról, sportolóról, bárkiről, segítsük a drónfelhasználókat, mert ez nem csak az itt ülő országgyűlési képviselők érdeke. Rajtunk az múlik, hogy milyen jogszabályt fogadunk el. Azt gondolom, Magyarország jövőjének az érdeke, hogy olyan jogszabályt alkossunk, amely ezt a szektort nem ellehetetleníti, hanem segíti és felemeli. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, Dudás Róbert képviselő úr. Most megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Mindenekelőtt szeretném megköszönni államtitkár úrnak is az expozét. Méltányolom a jobbikos képviselőtársam kritikáit is néhány esetben. Azt a szerintem, véleményem szerint nagyon szűk réteget, amely mellett most felszólalt, aki rendelkezik drónnal, ám mobiltelefonnal nem, én egy elég vékony rétegnek érzem, de ha ez tényleg probléma, akkor beszéljünk erről [[Dr. Keresztes László Lóránt: Nem ezt mondta! Térerőről beszélt!]] csak úgy éreztem, hogy nem ez a fókusz. [[Dudás Róbert: Térerőről beszéltem!]] Azt mondta, hogy akinek nincs mobiltelefonja, tehát nem tudja letölteni az alkalmazást, ezt mondta, képviselő úr [[Dudás Róbert: Térerőről beszéltem, képviselő úr!]] , és közben drónja van. Ezt nem értettük teljesen, de ha majd pontosítja, azt megköszönöm. Tehát a pilóta nélkül légi járművek vagy hétköznapi nevükön a drónok az elmúlt években egyre inkább az életünk részei lettek. Ma már nem találunk olyan turisztikai célú videót, ami ne tartalmazna az adott tájról vagy településről drónnal készült felvételeket. A drónok a videó- és filmkészítésben, a szórakoztatóiparban és a hétköznapi életben is egyre inkább elterjedtek. A drónok forgalma töretlenül növekszik. Az üzemeltetett drónok száma Magyarországon a becslések szerint 2017-ben 15-30 ezer darab volt, majd egy évvel később, 2018-ban a számuk már meghaladta a 100 ezer darabot. A drónok gazdasági hatása is rendkívül látványos. A rohamosan növekvő drónok piaca világviszonylatban az idei évben 22 milliárd dollárt tesz ki, ami a becslések szerint öt év múlva akár meg is duplázódhat, ami így akár már 44-45 milliárd dollárt fog jelenteni. A Magyar Nemzeti Drón Szövetség becslése szerint ma Magyarországon mintegy 200-250 olyan vállalkozás működik, amelyek részben vagy teljes egészében valamely drónnal nyújtott szolgáltatásból élnek meg. Az előző példákból jól látható, hogy a drónok száma, forgalma, értéke, piaci szerepe milyen rövid idő alatt milyen dinamikus növekedést tudott felmutatni. Ennek következtében szükségessé vált a drónok használatának európai uniós szintű új szabályozása is. A drónhasználat szabályozásának uniós keretére 2019-ben jött létre az uniós jogszabálycsomag, amely két európai uniós rendeletet is tartalmaz, a 2019/945. és a 2019/947. rendeletet. Ezek a rendeletek a pilóta nélküli légi járművekre vonatkozó üzembentartási szabályok pontos keretét adják, valamint nemzeti döntési jogkört engednek a pilóta nélküli légi járművek nyilvántartásba vételére vonatkozóan. Az uniós rendeletek 2021. január 1-jén lépnek hatályba, amelyekhez az előttünk fekvő törvényjavaslat tartalmazza a szükséges jogszabályi változásokat. [[10.30]] A törvényjavaslat jelentős része az EU jogszabályaihoz való igazítás és az annak való megfelelés, hiszen röpke másfél hónap múlva hatályba is fog lépni az Európai Unió rendelete. A drónokat és a drónokkal végzett műveleteket az új szabályozás három kategóriába sorolja: nyílt kategóriába, speciális kategóriába és engedélyköteles kategóriába. A nyílt kategóriába fog tartozni a magánszemélyek által birtokolt és hobbidrónok túlnyomó többsége, amely esetében nem kell a drón reptetéséhez külön légtérhasználati engedélyt kérni. Ebbe a kategóriába a legfeljebb 25 kilogrammos drónok tartoznak, amik nem léphetik át a 120 méteres repülési magasságot, és a drónt az irányítójának látótávolságon belül kell tartania. A nyílt kategóriába tartozó, komolyabb, valódi használatra készült drónok is rendkívül balesetveszélyesnek számítanak, tehát nem a játék kategóriába sorolandók. Így a nyílt kategóriába tartozó nagyobb, gyorsabb drónokat már regisztrálni kell a polgári légügyi hatóságnál, egyedi rendszámot, azonosítót kapnak, a legalább 16 éves üzembentartóiknak pedig online kurzust követően online vizsgát kell majd letenniük. A legalább 900 gramm súlyú drónok esetében pedig már nem elegendő az online elméleti vizsga, gyakorlati tudásról is számot kell majd adnia a drón irányítójának. A speciális kategóriába tartozó drónok tömege az esetleges szállítmányokkal együtt meghaladhatja a 25 kilogrammot, és döntően professzionális tevékenységhez használják őket, 99 százalékban erről van szó. Engedélyköteles kategóriába akkor fog tartozni egy drón, ha személyek vagy embertömegek felett kívánnak vele műveletet végezni, veszélyes anyagot, netán személyeket szállít, illetve 120 méternél magasabban, sőt, már a repülőgépek által használt repülési magasságok közelében kívánják üzemeltetni. Ezekben az esetekben minden esetben légtérhasználati engedélyt kell majd kérni. Az uniós szabályozáscsomag tagállami hatáskörbe utalja az olyan földrajzi területek kijelölését, amelyek fölött tiltani vagy korlátozni lehet a drónok megjelenését, illetve a tagállamok meghatározhatják azokat a területeket, ahol a drónok használatát különböző feltételekhez kötik. Ennek részletes kijelölésére miniszteri rendeletben fog sor kerülni. A törvényjavaslatban továbbá meghatározásra kerültek a HungaroControl Zrt. által üzemeltetett, a pilóta nélküli légi járművek használatát támogató, aktuális légtér-információkat és az érvényben lévő korlátozásokat tartalmazó honlap, valamint mobilalkalmazás használatára vonatkozó alapvető szabályok. Néhány kivételtől eltekintve az alkalmazás használata kötelező lesz a drónok légtérhasználata során, a lehető legnagyobb biztonság garantálása érdekében. A drónok tömegessé válása a magánterület, a magánlakás, a magánszféra védelme tekintetében is kérdéseket vet föl. Erre tekintettel a törvényjavaslat új tényállások beiktatásával, egyúttal a fokozatosság elvének figyelembevételével szigorúbb állami fellépést tesz lehetővé. A módosítás lényeges eleme, hogy a jogszerű drónhasználat esetén, tekintettel arra, hogy ez esetben a használat ténye és a használó személye ellenőrizhető, a magánszféra védelme a jelenleg rendelkezésre álló magánjogi eszközökkel továbbra is biztosított. Ez a szabályozás véleményünk szerint védi az állampolgárok magánszféráját, és megfelelő mértékben, az európai uniós rendeletekkel összhangban szabályozza az egyre növekvő drónhasználatot, ezért a KDNP-frakció támogatja a törvényjavaslatot. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Most megadom a szót Molnár Gyula képviselő úrnak, a Magyar Szocialista Párt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Nem biztos, hogy most is olyan osztatlan szimpátiát fogok kiváltani minden egyes mondatommal, mint az előző két esetben, de igyekszem nagyon szakszerűen, mint ahogy Nacsa Lőrinc képviselőtársam is tette, megközelíteni a témát.Az első számú kérdés az, hogy szükség vane egy ilyen típusú szabályozásra most hagyjuk az egyéb politikai vitákat. Azt gondolom, hogy egyértelműen igen, nyilvánvalóan látszik az, hogy az Európai Unió ezzel a kérdéssel alaposan és szakszerűen foglalkozott. Ez a direktíva már hatályba is lépett volna, ha nincs a járvány, emiatt eltolták december végéig. Tehát egyértelműen indokolt és szükséges az, hogy a tagállamok számára kijelölt sávban valamilyen formában meghozzák, meghozzuk a szükséges szabályokat. Tehát azt gondolom, hogy időben és helyesen foglalkozunk ezzel a témával. Elmondom önöknek, hogy én mint ebből a szempontból picit, azt mondom, hogy köztes állapotban lévő ember, aki érteni vélem ezt a világot, bár magam kevéssé gyakorlom mit érzek, amikor ezt a törvényjavaslatot elolvastam, és amikor meghallgattam most az önök expozéit. Az egyik dolog az, hogy önök nem pontosan értik ezt a világot. Látnak ebben valami misztikumot, és mindenképpen valamilyen korlátozó ügyeket próbálnak meg eköré tenni. A másik pedig: valamitől félnek. Nem akarok úgy járni, mint a Columbo-filmekben, hogy túl gyorsan elmondom, hogy ki a gyilkos, tehát azt majd a végére fogom hagyni. De egyértelműen azt gondolom, hogy valamifajta félelem fogalmazódik meg ebben a törvényjavaslatban. Tehát önöknek valamilyen módon egy kicsit misztikus ez a világ, mintha az a fajta dolog, ami jól láthatóan sugárzik a vezetőjüktől, hogy picit távol tartja magát ezektől az elektronikai kihívásoktól, valamilyen módon ez kevéssé érinti őt meg, ezt érzem ezen a törvényjavaslaton. Teljesen egyértelműnek látom azt, hogy ha így végigfutunk azon, hogy miket próbálnak szabályozni, ezek helyes dolgok. Tehát szerintem helyes az, hogy az üzembentartóktól a nyilvántartásokat valamilyen módon rendezzük, nyilván helyes az, hogy megállapítjuk az igazgatási díjakat, nyilván helyes az, hogy valamilyen módon szabályozzuk az oktatást. Szerintem többé-kevésbé helyes az a fajta felbontás is, amit Nacsa Lőrinc említett, tehát a nyílt és az egyéb dolgoknak a szabályozása. Tehát azt kell hogy mondjam, hogy ezek a részek jók. De akkor nézzük meg, hogy mi az, amiben egy picit úgy érzem, hogy túlszaladtak! Erre mondom azt, hogy félnek is valamitől, meg nem is nagyon gondolják helyesen érteni ezt a világot. Az egyik az, hogy szerintem a világ arrafele megy, hogy ha a 120 gramm alatti és kamera nélküli dolgot tekintjük játéknak, akkor tulajdonképpen szinte már egy 4-5 éves gyerek számára vásárolt drón sem fogja ezt a célt kielégíteni. Ugyanis tényleg arról van szó, hogy ennek nem az a lényege tulajdonképpen, hogy repked ott valami, mert ilyen még az én gyerekkoromban is volt, mondjuk, nagyon gyorsan leesett. De ennek pont ez a lényege, hogy valamifajta interaktivitást és kommunikációt beletesz, tehát nem hiszem, hogy ettől ennyire kellene félni. Tehát a játék kategória, nagyon úgy érzékelem, hogy elég alacsonyan lett meghúzva. Meg merem kockáztatni, hogy nagyon-nagyon kevés termék fog ebbe a sávba beleesni. Szerintem az is egy picit erősen van meghatározva, hogy 30 nappal előbb mindenféleképpen ki kell valakinek találni és jelentenie kell, hogy mit és mikor tervez tenni. Ne felejtsük el, hogy a jelentős részben, most leszámítva az ipari használatot, az emberek azért ezt arra használják, hogy megörökítsenek valami olyanfajta eseményt, egy olyan pillanatot, valamilyen formában úgy gondolják, hogy látnak egy olyan helyet, amit le akarnak fotózni, el akarnak rakni a maguk számára. Szerintem az viszonylag nehezen megkomponálható bármifajta esemény esetén, vagy akár ha az időjárást nézzük, hogy én 30 nappal előtte eldöntsem azt, hogy egyébként ezt a vízesést, ezt a kis erdőrészletet vagy ezt a valamilyen szempontból gyönyörű szép tájat megpróbáljam rögzíteni. Tehát ebben is, azt gondolom, hogy érdemes valamilyen sávosságot vagy valamifajta egyéb szabályokat betenni. Természetesen a legizgalmasabb és a legérdekesebb a szabálysértési törvény és a büntető törvénykönyv módosítása. Meglehetősen diszkrétek voltak eddig a vezérszónokok, és persze beszéltek erről a szabálymódosításról, ez nagyon indokolt, hiszen a magánszféra védelme és sok minden. De nem mondták el azt vagy nem hangzott el, de akkor most mondjuk azért ki ebben a teremben, hogy a hálás utókornak is meg legyen örökítve, hogy ebben a törvényjavaslatban egy 100 millió, tehát százmillió forintos bírság kiszabásának a lehetőségét említik. [[Nacsa Lőrinc: Maximum!]] Maximum. De hát, tisztelt hölgyeim és uraim, százmillió forint! Itt azért több ezer olyan emberről beszélünk, aki nyilvánvalóan nem ipari céllal használja ezt az eszközét. Százmillió forint, azt gondolom, a mai magyar valóságban egy megfejthetetlenül magas szám. Lehet, hogy az önök számára ezek a nagyságrendek lettek a büntetés kategóriái, tehát hogy százmillió forintért az ember már nem kockáztat. De azt gondolom, azért álljon már meg a menet! Azért, mert valaki adott esetben valamilyen szabályt áthág, akár szándékosan, akár véletlenül, és az százmillió forinttal büntethető, és ehhez képest, nagyon szerényen, a büntető törvénykönyvben maximum egyéves börtönbüntetést ró ki arra, aki adott esetben bűncselekményt követ el… de mi van emögött? És akkor itt próbálok meg rátérni arra, amit én gondolok. Úgy látom, önöket azért kifejezetten zavarja az, hogy Magyarország jelentős területe az önök oligarcháinak a birodalmába került, és egyre nehezebb úgy röpködni, hogy az ember ne videózzon le vagy ne vegyen fel olyan épülő létesítményeket, amik finoman szólva is meghaladják a helyi törvényi szabályokat vagy bármi egyéb dolgot. Tehát nagyon egyértelműen azt érzékeljük és azt gondoljuk ezen törvényjavaslat kapcsán, hogy itt nem szól másról ez a rendkívül szigorú, rendkívül erős szabálya ennek a törvényjavaslatnak, amelyik arról szól, hogy fizikailag egyszerűen ne lehessen semmilyen formában rögzíteni azokat a törvénytelenül megépülő, törvénytelenül megszerzett ingatlanokat, amik ebben az országban az elmúlt években magántulajdonba kerültek. Ez egyszerűen süt erről a törvényjavaslatról! [[10.40]] És amikor utánam rohangálhat a Hír TV, a Pesti Srácok vagy bármelyik tévé, amelyik adott esetben levideózhatja a családomat, amelyik odaállhat a garázsajtó elé, amikor jövök ki a kocsival, megnézni, hogy milyen autóval járok, merthogy közszereplő vagyok, merthogy ezt vállaltam, a vagyonnyilatkozatom transzparens és minden más transzparens, akkor lesz Magyarországon egy kör, akinek az élete nem lehet transzparens, mert aki ezt meg akarja nézni és le akarja videózni, annak százmillió forintos bírság lebeg a feje fölött. Na, ezt tartom ennek a törvényjavaslatnak a legeslegnagyobb problémájának. Innentől kezdve azt kell hogy mondjam, minden más , amit az elején próbáltam elmondani, az elején próbáltam érzékeltetni, hogy igen, szükséges szabályozásról van szó, igen, valóban december 31e után hatályba lép az EU-szabályozás, igen, kell Magyarországon ezeket az apróbb részeket szabályozni na de könyörgöm! Tényleg úgy viselkednek, hogy önöknek csak kalapács van a kezükben, és minden problémát szögnek néznek? Tényleg úgy gondolják, hogy az a szabályozás, hogy valamit nem… Olyan szép mondatokat mondtak, de tényleg mindenki, hogy legyünk piacvezetők, hogy legyünk ebben az ügyben elöljárók. Nem! Ez arról szól, hogy vettek egy kalapácsot a kezükbe, és mindenkit, akinek egy centivel kijjebb áll a feje, megpróbálnak beütni a földbe. Erről szól ez a történet. És tényleg, ne haragudjanak, még egyszer mondom, minden jó szándék ellenére, tényleg próbálja az ember ezt sokféleképpen nézni; egyszerűen elképzelhetetlen az, hogy ma Magyarországon arrafelé menjünk a drónszabályozásban, hogy gyakorlatilag 120 gramm alatti, kamera nélküli dolgok legyenek csak drónok, hogy gyakorlatilag semmilyen közszereplő feje fölé nem repülhet senki, a közelébe sem mehet senki, mert százmillió forinttal vagy pedig egy év börtönnel sújtják. Úgyhogy, tisztelt képviselőtársaim, hölgyek és urak, a magunk részéről ezt a törvényjavaslatot támogatni nem fogjuk. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, Molnár Gyula képviselő úr. Megadom a szót Oláh Lajos képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Mélyen igaza van Molnár Gyula képviselőtársamnak, gyakorlatilag ez egy oligarchavédelmi törvényként került be a parlament elé; jobban örülnénk, ha a járványvédelmi törvénnyel foglalkoznánk, és nem pedig oligarchavédelmi törvénnyel. Jobban örülnénk, ha arról beszélnénk, hogy meg kell hosszabbítani az álláskeresési támogatást vagy újraindítani az állami bérpótlékot, és ne csak egy nagyon szűk körnek.Azon túl, hogy ezek a javaslatok sajnos nincsenek a Ház előtt, engedjék meg, tisztelt képviselőtársaim, hogy ebben a témában egy levelet olvassak fel, ami tökéletesen mutatja azt, hogy önök senkivel nem egyeztetnek, csak az oligarchákkal, elfelejtették megkérdezni, ahogy jobbikos képviselőtársam is mondta, magukat azokat az embereket, akik ezzel foglalkoznak. Talán úgy kellene egy törvényjavaslathoz hozzáfogni, hogy megcsináljuk a társadalmi egyeztetést. „Magáncélú drónhasználóként, amatőr videósként, fotósként régóta vártam az egységes EU-szabályozásra. Vártam, hiszen a korábbi szabályozás teljesen életszerűtlen és betarthatatlan volt mind a hobbi, mind a munkavégzés céljából használt, pilóta nélküli légi járművek tulajdonosai, használói számára. Nagyon vártam, sőt merem többes számban írni, vártuk az EU-szabályozás magyarországi átvételét, amitől azt vártuk: egyszerűbb, életszerűbb, biztonságosabb és szabályosabb lesz ezeknek a nem véletlenül népszerű, sokoldalú eszközöknek a használata. A benyújtott tervezetet elolvasva azonban csalódott vagy ami jobban leírja az érzést dühös és tanácstalan lettem. A benyújtott törvényjavaslat nemhogy javítaná a magyarországi helyzetet, és igazítaná a nemzetközileg megszokott reptetési szabályokhoz, hanem szinte teljesen ellehetetleníteni látszik a drónhasználatot, a lakott területek feletti használatot, a nyílt kategória nemzetközileg is szokatlan alacsony súlykorlátját az elképesztően magas összegekben kiszabható bírság miatt.” ahogy ezt előttem szóló bölcs kollégám mondta. „Az EU-szabályozást drasztikusan túlszabályozó módon átvevő rendelet gyakorlatilag végső csapást mérne a drónokra, a hazai drónos kultúra fejlődésére, illetve bebetonozná az eddigi életszerűtlen, gyakorlatilag szinte betarthatatlan eseti légtérigényléses rendszert, ahol legalább 30 nappal előre kellene tudni, milyenek lesznek a fényviszonyok a fotózásra, vagy mikor történik egy olyan esemény, amin egy újságírónak képet kellene készítenie, hogy egyéb, másoknak fontosabbnak tűnő felhasználási területekről ne is beszéljünk. Búcsút inthetünk a gyönyörű felvételeknek, amelyek hazánk építészeti kincseit, keresztény templomait, tornyait mutatják meg csodálatos fényviszonyok közepette, de le kell mondanunk a drónok használatáról akkor is, ha egy lakott területen belül természeti csodát szeretnénk megörökíteni, vagy esetleg egy biztosítási kárszakértő drónfelvétellel kívánná lefényképezni egy tető vagy egy telek, épület más módon nem megközelíthető károsodását. Ezer és ezer példát lehetne sorolni, kinek mi a fontos. De az biztos: a dróntechnika itt van, népszerű és hasznos. Kár lenne évekre visszavetni a drónhasználatot, annak a kultúrájának elterjedését, de facto kriminalizálva azt. Azt kérték a kormánytól, hogy legyen szakmai egyeztetés magánfelhasználókkal, fényképészekkel, drónfelhasználókkal, fotográfusokkal, hobbistákkal és más professzionális felhasználókkal, drónforgalmazással érintett cégekkel, és ennek alapján hozza meg a kormány a döntését.” Tisztelt Kormány! Ez ugyanúgy elmaradt, mint a valódi járványügyi intézkedések. Önök egy oligarchát védő törvényt hoztak be ahelyett, hogy meghallgatták volna a szakmát, az ezzel foglalkozó embereket. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, Oláh Lajos képviselő úr. Most megadom a szót Keresztes László Lórántnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az államtitkár úr a felvezetőjében megfogalmazta azt, hogy a pilóta nélküli légi járművek, drónok nem megfelelő használata akár akadályozhatja közérdekű feladatok ellátását. Ezzel tökéletesen egyetértek, de azt is el tudom mondani ugye, a szabályozatlanság hiányáról beszél , hogy a rossz szabályozás szintén akadályozhatja közérdekből fontos feladatok ellátását. Az a törvénytervezet, amit önök benyújtottak, az a rendkívül szigorú, indokolatlan és érthetetlen szabályozás egészen biztosan lehetetlenné fogja tenni a közérdekből rendkívül fontos feladatok ellátását. Ez a törvény, tisztelt államtitkár úr, rossz, alkalmatlan, előkészítetlen, és olyan indokolatlan és sok szempontból politikai motivációból belekerült korlátozásokat tartalmaz, ami valóban évekkel visszaveti Magyarországon a drónhasználatot megmondom pontosan: egészen addig, amíg ezt a törvényt meg nem semmisíti valaki. Ez egészen elképesztő, és valóban hosszan lehetne sorolni a példákat, hogy milyen módon okoznak kárt konkrétan a magyar társadalomnak ezekkel az előkészítetlen, az érintettekkel le nem tárgyalt, meg nem beszélt szabályozásokkal, amelyekben világosan olyan korlátozások vannak, amelyek teljes mértékben elfogadhatatlanok. Szeretnék visszakérdezni: ugye, azt hallhattuk a képviselőtársaimtól, Dudás képviselő úr nagyon részletesen elmondta, hogy kikkel nem egyeztettek, kiknek nem vették figyelembe a tevékenységét, eddigi szakmai tapasztalatait, én szeretnék visszakérdezni, hogy egyeztetteke egyáltalán bárkivel. Tehát milyen módon történt meg ennek a jogszabálynak az előkészítése? Egyeztetteke szakmai szervezetekkel, bármiféle társadalmi szervezettel, körülnézteke egyáltalán ugye, rendkívül új iparágról és új lehetőségről van szó , hogy milyen önszerveződő társadalmi csoportok alakultak, amelyek kommunikálnak egymással és megosztják a tapasztalatokat? Bartos Mónika képviselő asszony nagyon részletesen beszélt ennek a gazdasági összefüggéseiről. Milyen egyeztetések történtek a gazdasági szereplőkkel? Végiggondoltáke azt, készítetteke hatástanulmányt, hogy egy ilyen szabályozásnak milyen gazdasági hatásai lesznek? És ha azokat a valóban fontos és nagyon biztató lehetőségeket tekintjük, amelyek a gazdaságfejlesztésben ezzel összefüggésben vannak, akkor milyen módon kellene ezt a rendkívül fontos iparágat szabályozni? Tehát én konkrétan hiányolom azt, hogy nem csatolták ehhez a törvényjavaslathoz, hogy pontosan milyen jellegű egyeztetéseket folytattak, ezt kivel folytatták, ki volt ennek a felelőse, milyen fórumon, hogyan dokumentálták ezt, milyen tapasztalatokat kaptak, ezeket milyen módon vették figyelembe, mit vettek figyelembe, mit nem vettek figyelembe, és mi indokolja, hogy egy ilyen, egészen extrém módon korlátozó és szigorú szabályozás került az Országgyűlés elé. Én ezt rendkívül felháborítónak tartom, és konkrétan napestig lehetne sorolni a példákat, hogy milyen nagyon fontos feladatok ellátását fogják önök lehetetlenné tenni ezzel a szabályozással. A képviselőtársaim már felhívták a figyelmet MSZP-s és DK-s képviselőtársaim is arra, hogy nem olyan régen önöknek még nagyon-nagyon komoly problémát okozott, hogy az egyik kedvenc oligarchájuknak a birtokán páncélozott csapatszállító járműveket lehetett látni. Én szeretnék visszakérdezni, képviselőtársaim: ha csak ezt az egy esetet nézzük, önök hogy gondolják, indokolte, hogy egy újságíró esetleg egy ilyen esetet felfedjen és a nyilvánosságra hozzon vagy nem. Tehát ezt lehet csinálni, nem lehet csinálni, ezt büntetni kell, nem kell büntetni, egyáltalán kelle bármilyen módon meghagyni a lehetőségét, hogy drónnal, repülőgéppel most lehet vitatkozni azon, hogy hogyan, miképpen ilyen, esetleg korrupciógyanús ügyeket feltárni lehessene vagy nem? [[10.50]] Önök egy nagyon világos szabályozást hoztak ebbe a rendszerbe, ugye, a szabályozás kimondja, hogy magánlaksértésnek minősül, ha valaki drónokra szerelt kamerával felvételt készít az érintett engedélye nélkül róla vagy az ingatlanáról. Ez egészen elképesztő, gyakorlatilag szinte minden felvételt kizár. De hozzáteszem, ha egy magánszemély a saját ingatlanáról szeretne drónfelvételt csinálni, nem fogja tudni megtenni úgy, hogy a szomszédja ingatlanjáról ne készítsen felvételt, tehát gyakorlatilag szinte minden esetben bele lehet majd kötni a drónhasználatba. És igen, ezzel gyakorlatilag lehetetlenné teszik bűncselekmények, korrupciós esetek feltárását, az ezek iránti kutakodást, ami rendkívül fontos, közérdekű feladat, én azt hiszem, ezt nem vitathatja senki. Tehát hogy ilyen szigorú korlátozásokkal ezt lehetetlenné tenni, ez konkrét károkat fog okozni a magyar társadalomnak. De hozok még egy példát. Például környezetpusztítás esetén: környezetpusztítást leginkább egy légi felvétellel, mondjuk, egy drón használatával lehet egyáltalán észrevenni, detektálni, fellépni, utánamenni, hogy ki hogyan felelős annak az elkövetéséért. Ez milyen módon lesz lehetséges, és miért gondolják azt, hogy egy ilyen esetben ilyen bürokratikus szabályozásokhoz lehet kötni, hogy ilyen tevékenységet folytasson valaki? Ezt figyelembe vették-e? Vagy például, ha bármilyen, akármilyen környezetpusztítással, akár valamiféle korrupciós vagy bármi olyan üggyel kapcsolatos felmérést akar valaki készíteni drónfelvétellel, ami mondjuk, egy igen befolyásos multinacionális cég telephelyét érinti, akkor lehetnek érdekesek ezek a brutális és egészen extrém büntetési tételek, hogyha mondjuk azt nézzük, hogy van egy rendkívül jó politikai kapcsolatokkal, gazdasági erővel megtámogatott multinacionális cég, aminek konkrétan a gazdasági érdekeit sérti az, hogy bárki ott közérdekből feltárjon olyan tevékenységeket, amik ellentétesek az ott élőknek az érdekeivel, akkor gondolom, igencsak meggondolja bármelyik érintett, hogy ilyen extrém bírságtételek mellett használhatjae vagy megpróbálhatjae használni ezt a technológiát. Ez teljes mértékben elfogadhatatlan. Tehát én szeretném kérdezni tisztelt államtitkár úrtól is, képviselőtársaimtól is, hogy önök ezt hogy gondolják, milyen egyeztetés volt, és önök nem érzike fontosnak, hogy ilyen tevékenységek ellátásához továbbra is lehessen használni a dróntechnológiát. Én nem látom egyébként, hogy ezt a törvényjavaslatot így módosítani lehetne vagy érdemes lenne egyáltalán nekiállni ezt módosítgatni. Nekem meggyőződésem, hogy ezt vissza kell vonni, és valóban, azokat a nagyon fontos egyeztetéseket le kell folytatni, ami azt eredményezheti, hogy egy olyan törvényjavaslat kerüljön az Országgyűlés elé, amely nem akadályozza a közérdekből rendkívül fontos és az ilyen technológiával, az ilyen eszközökkel ellátható feladatoknak a végrehajtását. Ebben a formában erre természetesen csak nemet tudunk nyomni, de nagyon bízom benne, hogy meghallják majd azt a sok-sok, és én most úgy gondolom, a következő napokban egyre erőteljesebb tiltakozást, ami ezzel a rendkívül rosszul előkészített és irreális, a magyar embereknek konkrét károkat okozó törvényjavaslattal kapcsolatban majd érkezni fog. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Keresztes László frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most kétperces felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Bartos Mónika képviselőnek, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Négy felvetésükre szeretnék reagálni. Az első a térerő kérdése, ami többször is előkerült. Én azt gondolom, hogy ha valaki szabadidős tevékenységként végzi a pilóta nélküli légi járművek vezetését, használatát, vagy valamilyen gazdasági előnyt remél tőle, az megkeresi azokat a helyeket, ahol van térerő.Tudom én is, hogy vannak olyan területei az országnak, ahol nincsen megfelelő erősségű térerő, de ez egy szenvedély, én azt gondolom, és azokat a lehetőségeket fogják a felhasználók használni, kihasználni, ahol ezek megvannak. A másik, hogy azt gondolom, ezek az emberek nagyon jó technikai érzékkel, műszaki érzékkel rendelkeznek, tehát akár a drónkezelést, akár pedig a modell építését is meg tudják tenni. A másik felvetés az volt, hogy eseti légtér kijelölése szükséges vagy nem. Fontos aláhúzni, hogy ez lakott területek feletti használat esetén kötelező, tehát hogyha valaki a Kiskunsági Nemzeti Park természeti értékeiről szeretne felvételt készíteni, ahhoz nem kell eseti légteret igénybe vennie, de nagyon fontos mindenki számára, hogy a honlapot és az applikációt használja. Az applikáció próbaverziója egyébként már hozzáférhető, letölthető, és nagyon fontos is lenne, hogy ezt az érintettek letöltsék, és a tapasztalataikról visszajelzéseket küldjenek a HungaroControl Zrt. számára. Egyébként az eseti légtér kijelölésével kapcsolatban fontos aláhúznunk, hogy ez egyfajta engedély; azt szolgálja, hogy a jármű, illetve a pilóta is beazonosítható legyen, és a magánszféra védelme megvalósítható legyen. És igen, ezt kell igényelni, eseti légteret akkor, hogyha a saját lakásomról, házamról felvételt szeretnék készíteni. Lehet készíteni, csak ezt az engedélyt úgymond kérni kell, igényelni kell az eseti légteret. És most a jelenről beszélünk, de a drónhasználat nagy távlatokra tekint előre, tehát a szabályozás [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] arra az időszakra is kiterjed, amikor sokkal több eszköz lesz a levegőben. Köszönöm, elnök úr, a türelmet.
Köszönöm szépen, Bartos Mónika. Kettő percre megadom a szót Dudás Róbert képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Számos érvet és ellenérvet hallottunk, és most úgy tűnik, mintha ez az ellenzék és a kormánypárt vitája lenne egy kardinális kérdésben. Nem, kérem! Ez a szakma és a kormánypárt vitája, csak a szakmának a hangját az ellenzéki képviselőtársak hozták ide be. Ezt kérem, igenis fogadják el. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Az az igazság, hogy így sem mi, sem pedig a szakma és ez sokkal fontosabb , sem mi, sem pedig a szakma nem tudja támogatni ezt az előterjesztést, de nemcsak hogy nem tudjuk támogatni, ez rendkívül káros lesz a szakmára nézve, a jövőre nézve. Visszautalva arra, amit a vezérszónoki felszólalásom elején is, meg talán többször is említettem, a szakmai szervezetekkel való egyeztetés megkerülhetetlen. Ez a legalapvetőbb dolog, és ez a legalapvetőbb dolog maradt ki ennek a törvényjavaslatnak az előkészítésénél. Kérem, vegyék emberszámba, partnerszámba a szakmai szervezeteket, mert jó döntés akkor születhet, hogyha egyébként a szakemberek véleményét meghalljuk. Világosan kiderül a jelenlegi törvényjavaslatból, hogy ez nem történt meg, már csak azért sem, mert én felolvastam önöknek azt, amit a Palkovics miniszter úrnak írt négy nagy szakmai szervezet elnöke, és nem történt semmiféle korrekció vagy beépítés az ő javaslatukból, de továbbmegyek. Három évvel ezelőtt 26 pontban fogalmazták meg a szakmai véleményüket ezek a szervezetek. Három évvel ezelőtt 26 pontban, illetve most is vették a fáradságot, és a szakterületet irányító miniszterhez, Palkovics miniszter úrhoz fordultak. Kérem, fogadják meg ezeket a tanácsokat, kezdjenek konzultációt, és jussunk egy olyan konszenzusra, ami mindannyiunk számára elfogadható, legfőképp a szakma számára elfogadható. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat így maszkban is. Folytatjuk a kettőperces felszólalásokat. A KDNP képviselőcsoportjából Nacsa Lőrinc képviselő úr következik. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Molnár képviselő úrra szerettem volna reagálni. Azt állította, hogy mi félünk ettől a területtől. Én nem látok itt semmiféle félelmet, sőt, én is azt gondolom, én magamat is olyan embernek tartom, akit kifejezetten érdekelnek a technológiai, technikai újítások, és ezeket mindig figyelemmel kíséri, de azt gondolom, teljesen mindegy, hogy a mi egyéni, akár az ön, akár az én egyéni affinitásom ebben a kérdésben hogyan áll, mert az a fontos, hogy az emberek biztonsága, a tömegrendezvények biztonsága, egyébként a magánszféra biztonsága garantálva legyen. Nekünk ez a feladatunk, és nyilvánvalóan azért készül ez a szabályozás, mert látjuk, hogy milyen dinamikusan, egyik évről a másikra duplájára nőtt a drónok száma. Én ott voltam olyan eseményen, ahol egy kis súlyú, szerencsére kis súlyú drón, de a tömeg közé esett, súlyos balesetet is okozhatott volna. Hála istennek, csak egy nagyon felületi, kis sérülés történt, meg nyilván anyagi kár a drón miatt. De én azt gondolom, például az ön példájával élve, az, hogy önt lefotózhatják, amikor a garázsából kiáll a kocsijával, hogy milyen kocsija van, ez tény; de szerintem ön sem szeretné, ha a nyaralójának a hátsó kertjében a gyerekeivel, a rokonaival együtt, fürdőruhában, akármilyen módon fotózzák le önt a nyaralóban. Azt gondolom, hogy a magánszféra az szent, és a magánszférának a jogához, a szentségéhez mindenkinek joga van. Szerintem ezt illik vagy illendő figyelembe venni, amikor ilyen kérdésekről beszélünk. Egyébként nyilvánvalóan, ahogy ezt Bartos Mónika képviselőtársam elmondta, látjuk, hogy ez a piac milyen rohamosan nő, és arra is fel kell készülni, hogy ha itt minden évben lesz most a következő évben egy ilyen duplázódás, akkor ezt a mennyiséget is helyes és megfelelő szabályozás vegye körül. Szerintem nem a korlátozás a lényeg, hanem a pontos keretek meghatározása, hogy olyan balesetek ne történjenek, vagy hogyha történnek is, ne adj’ isten, akkor ott elszámoltatható legyen a felelős, amilyenek egyébként már megtörténtek. [[11.00]] És a súlyról beszélve: most gyorsan megnéztem az egyik legismertebb elektronikai webáruházat, 80 gramm a legelső drón, ami szembejött. Tehát a játék kategóriába belefér. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak kettőperces felszólalásra a DK képviselőcsoportjából Oláh Lajos képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Javaslom, hogy fontolja meg Dudás képviselőtársam javaslatát, és magam is ehhez csatlakoznék: vonják vissza ezt a javaslatot addig, amíg a szakmai szervezetekkel nem végzik el a megfelelő egyeztetést. Ő is egyeztetett szakmai szervezetekkel, szocialista képviselőtársam is, jómagam is, és mindegyik azt mondta, hogy önök ezt elfelejtették megtenni. Lehet, hogy valami alibi, hátsó levelet küldözgettek, de valódi egyeztetés nem volt. Ebből a törvényből lehet egy sokkal jobbat csinálni. Az lenne a jó, ha ezt visszavonnák. Amíg önök dolgoznak ezen, addig mi foglalkozzunk a járvány valódi problémáival, és ezt majd akkor hozzák vissza, ha kezelik ezt a dolgot! De így ne hozzák vissza, csak akkor, ha önök tudják 30 napra előre garantálni, hogy melyik nap fog sütni a nap, mikor lesz felhő, mikor lesz köd, mert a fotósoknak ezt tudni kellene, ha szeretnének egy ilyen fényképet csinálni, mondjuk, a Hősök teréről. Amíg önök ezt nem tudják garantálni, nem tudják elmondani, addig ne hozzanak vissza ilyen buta javaslatot, erre szeretném önöket nagy tisztelettel kérni. Addig maradjunk annál, hogy visszavonják, átdolgozzák, és akkor hátha sikerül egy olyat behozni, amit valójában értelmesen be lehetne tartani, és valóban ennek az üzletágnak, iparágnak, hobbinak a fejlődését hozza magával, nem pedig az ellehetetlenítését. Mert amellett, hogy az üzletágat ellehetetlenítik, önök az újságírás egy részét is ellehetetlenítenék a százmilliós büntetésekkel, hiszen megtiltanák ezáltal, hogy a balatoni luxusingatlanok fölé be lehessen repülni, és meg lehessen mutatni, hogy mindenféle engedély és egyebek nélkül hogy épülnek, milyen földelhordás van Tihany területén, ami orbitális botrány volt. Önök ezeket akarják eltussolni. Ne akarják, legyenek olyan szívesek, hanem valóban a témával foglalkozzanak! Köszönöm szépen a lehetőséget.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az LMP képviselőcsoportjából ugyancsak kettőperces felszólalásra Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak adok szót. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Én örülök, hogy képviselőtársaim egyetértenek a javaslatommal, hogy ezt az előterjesztést vissza kell vonni, ezt nem lehet hegesztgetni, ez annyira rossz, és annyira rossz irányból megközelített jogalkotás, hogy ezt egyszerűen vissza kell vonni, és valóban el kell indítani azt a szakmai konzultációt, amely megalapozhatja egy életképes törvényjavaslat benyújtását. Tisztelt Nacsa Képviselő Úr! Én magam nem azt mondtam, hogy ne lenne szükség szabályozásokra, nyilván szükség van szabályozásokra, a magánélet védelmére is szükség van, de közben nem lehet egy ilyen törvényjavaslatot beterjeszteni, amely közérdekből rendkívül fontos esetekben lehetetlenné teszi gyakorlatilag ezeknek a drónoknak a használatát. Nagyon kérem, fontolják meg ezt a javaslatot, és vonják vissza. Nem a mi felszólalásaink miatt, hanem az érintettek és egyáltalán a józan belátás következtében vonják vissza ezt a rendkívül rosszul előterjesztett törvényjavaslatot! Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Az MSZP képviselőcsoportjából Molnár Gyula képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Az 1850-es évek környékén Angliában, Londonban volt egy tanulmány, amelyik arról szólt, hogy ha ilyen mennyiségben nő a lóállomány Londonban, akkor 1930-40 környékére két-három méter magasan fogja a lótrágya borítani London városát. Ugye, láttuk 1940-ben Londont, és nem történt ez meg. Azt akarom mondani, hogy adott pillanatban gondolunk valamit a világról, és megpróbáljuk korlátozni azt. És önök most ezt tették, én ezt próbáltam elmondani a beszédemben, hogy drasztikus módon korlátozni, mert valamiért úgy gondolják, hogy ez rossz irányba megy. Ez azt jelenti, hogy a világot fogják korlátozni, miközben ezt el kellene egy picit engedni, hagyni kellene. Vannak félelmek, nyilván vannak olyan pillanatok vagy pontok, amelyekkel kell ebben az ügyben foglalkozni, de önök, még egyszer mondom, valamilyen módon, és nem tudok mást mondani, csak valamilyen ösztönös félelemből ezt el akarják vágni, nem akarják ezt hagyni, hogy tovább tudjon fejlődni, miközben azt gondoljuk, hogy a világ errefelé megy. Én az a korosztály vagyok, aki még ismer olyan embereket, akik azt mondták a kilencvenes évek elején, hogy én már ezt a mobiltelefont megtanulni nem fogom, mert már nem érdekel, mert sok ezen a gomb, ez bonyolult nekem. És ma pedig ott vagyunk, hogy mondja meg valaki nekem, hogy ki az, aki bárkit még vezetékes telefonon keres azonnal az első az, hogy nyúlunk a mobilért. Tehát a világ változik, hölgyek és urak, ezt akarom elmondani. És azt, hogy nincs nyaralóm, de van rá igény, úgyhogy majd végig fogom gondolni, ha erre szükség lesz. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelettel kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki még felszólalni a vitában. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Mosóczi László államtitkár urat, kíváne a vitában elhangzottakra válaszolni. [[Dr. Mosóczi László bólint.]] Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Nagyon röviden reflektálnék. Egyrészt köszönöm a támogató hozzászólásokat. Egy nagyon hosszú és nagyon komoly munka áll ennek a törvényjavaslatnak az összeállítása mögött. Nagyon sok mindent figyelembe kellett vennünk, elsősorban az európai uniós szabályozást, az abban foglalt kötelezettségeket, kihasználva természetesen azokat a lehetőségeket, amelyeket nemzeti szabályozásként megtehetünk. Figyelembe kellett venni nyilvánvalóan, mint minden országnak, az államérdekeket, a gazdaság fejlesztésének érdekeit. Fontos, hogy hazánk, sok más területhez hasonlóan a dróntechnológiában is, az innovációban egy vezető szerepet töltsön be a jövőben, tehát erre is adjon ez lehetőséget. Nagyon fontos a magánélet biztonsága. Erre, én úgy gondolom, minden ország különös hangsúlyt fektet. És figyelembe kell vennünk, hogy a légteret sokan használják, és a legfontosabb a repülésbiztonság, a légi járművek biztonságos közlekedésének és használatának a szabályozása. Mindezeket figyelembe véve végeztük munkánkat. Köszönöm mindenkinek, aki ebben a munkában részt vett, és köszönöm a támogatást. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most soron következik „A Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság Kormánya között a kölcsönös vízumképviseletről szóló Megállapodás módosításáról szóló megállapodás kihirdetéséről” szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/13638. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Most megadom a szót Sztáray Péter András úrnak, a Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének 30 perces időkeretben. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! A jelen törvényjavaslat célja a 2014. évi XLV. törvényben kihirdetett, a Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság kormánya között a kölcsönös vízumképviseletről szóló megállapodás 4. cikkének módosítása. A módosítást a vízumkódex legutóbbi módosítása teszi szükségessé. A rendelet értelmében a tagállamok kérhetik, hogy más tagállamok központi hatóságai egyeztetést folytassanak az ő központi hatóságaival egyes harmadik országbeli állampolgárok által benyújtott kérelmek vizsgálata során. A vízumkódex korábban lehetővé tette, hogy a vízumképviseleti megállapodást kötő felek eldöntsék, hogy a konzultációt a képviselt vagy a képviselő fél kezdeményezze. Amennyiben azt a képviselt fél kezdeményezte, úgy a kapott válaszok alapján egyszerű igen vagy nem választ adhatott a képviselő félnek arra, hogy a vízum kiadható-e. Az új rendszer szerint a konzultációt ezentúl kizárólag a képviselő fél kezdeményezheti, ezért szükségessé vált néhány, a korábbi szabály szerint kötött képviseleti megállapodás módosítása. A megállapodások nagy részét diplomáciai jegyzékváltással már módosítottuk, azonban a magyar-lengyel vízumképviseleti megállapodás nemzetközi szerződéskötéssel jött létre, törvényben került kihirdetésre, ezért annak módosításához is az Országgyűlés döntése szükséges. Tekintettel arra, hogy a lengyel fél kezdeményezte a megállapodás jegyzékváltással történő módosítását, magyar oldalról nem volt szükség az Nsztv. 5. § (1) bekezdés szerinti, a módosítás létrehozására felhatalmazást adó miniszterelnöki határozat kiadására. A törvény a megállapodás magyar és angol nyelvű szövegét egységes szerkezetben hirdeti ki. A kölcsönös vízumképviseletről szóló megállapodás nyolc cikkből áll, és a Magyarország és Lengyelország közötti vízumképviselet átfogó szabályait tartalmazza. A megállapodás 5. cikke értelmében a szerződő felek jegyzékváltás útján létrejött végrehajtási megállapodásokban kijelölik azokat a diplomáciai és konzuli képviseleteket, amelyekre a jelen megállapodás rendelkezései vonatkoznak. Magyarország jelenleg Vietnámban, Ho Si Minh-városban képviseli Lengyelországot, míg Lengyelország Észak-Koreában, Phenjanban képviseli hazánkat. Összegezve tehát: a megállapodás módosításának célja hazánk EU- és schengeni tagságából fakadó kötelezettségeinek teljesítése. [[11.10]] A megállapodás módosításának szövege a törvényjavaslat mellékleteit képezi. A szóbeli jegyzéket a törvény kihirdetését követően küldi meg a Külgazdasági és Külügyminisztérium a Lengyel Köztársaság budapesti nagykövetsége számára. A módosítás a lengyel fél válaszjegyzékének kézhezvételét követő hónap első napján lép hatályba. Kérem a tisztelt Házat, hogy fogadja el a beterjesztett törvényjavaslatot. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Fenyvesi Zoltán képviselő úr. Öné a szó, képviselő úr. Parancsoljon!
[[Mikrofon nélkül.]] Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Államtitkár Úr! Az előttünk fekvő nemzetközi szerződésről szóló törvényjavaslat is egy jó példája a hagyományosan kiváló lengyel-magyar kapcsolatoknak. A Lengyel Köztársaság külügyminisztériuma a közelmúltban nyújtotta be szóbeli jegyzékét, amellyel a 2014. március 14-én aláírt kölcsönös vízumképviseletről szóló megállapodás módosítását kezdeményezték. Ennek megfelelően a megállapodás 4. cikke módosul a már idézett módon. Az előzmény, hogy a közösségi vízumkódex legújabb módosítása szerint a vízumkérelemről való döntést megelőző előzetes konzultáció lefolytatása a képviselő fél kizárólagos felelőssége lett…
Képviselő úr, legyen szíves, igazítsa meg a mikrofonját! Köszönöm szépen.
Annyira nem kell igazítani, mert föl se vettem.
Majd az időkeretébe bele fogjuk számítani.
Köszönöm szépen. Az előzmény, hogy a közösségi vízumkódex legújabb módosítása szerint a vízumkérelemről szóló döntést megelőző előzetes konzultáció lefolytatása a képviselő fél kizárólagos felelőssége lett. Ez korábban a képviselt fél hatásköre volt, amely a gyakorlatban úgy valósult meg, hogy a képviselő fél a vízumkérelem adatait biztonságos csatornán továbbította a képviselt fél központi vízumhatóságához, amely elindította a schengeni tagállamok felé a konzultációs eljárást. Ezt követően az eljárás eredményéről a képviselt fél tájékoztatta a képviselőt. A schengeni joganyagban lefektetett jogszabályoknak megfelelően a kérelmezőknek tehát a szerződő felek kiállíthatnak egymás nevében aláírva, rövid távú beutazásra jogosító egységes schengeni vízumot. A Fidesz országgyűlési képviselőcsoportja támogatja a nemzetközi szerződés aláírását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Dudás Róbert képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Államtitkár Úr! Kérem, engedjen meg egy kérdést mindjárt az elején, mielőtt a véleményemet elmondom. Itt, a 3. oldalon található, hogy „a magyar fél ezúton értesíti a tisztelt nagykövetséget arról, hogy a megállapodás hatálybalépésére vonatkozó belső jogi eljárások befejeződtek”. Ez alatt mit ért? Vagy nem szaladte már egy kicsit előre a jogalkotó abban a kérdésben, hogy ez már elfogadásra került, mert ugye, majd még most tárgyaljuk. Nyilvánvaló, azt gondolom, hogy támogatásáról fogja biztosítani a parlament minden pártja, legyen szó kormánypártokról vagy ellenzéki pártokról, de kérem, erre szeretnék kitérni.A Jobbik fontosnak tartja azt, hogy megfelelő külkapcsolatokkal rendelkezzünk, a külkapcsolatainkat pedig megfelelően ápoljuk. Én államtitkár úrral számos alkalommal találkoztam már a Külügyi bizottság ülésén, aminek részleteiről most nem fogok beszélni, csak annyit szeretnék megemlíteni, hogy különös élvezettel hallgatom végig ezeket az üléseket, amikor a nagykövetjelölti meghallgatások vannak. Azért mondtam, hogy részletekbe nem fogok belemenni, mert ezek mind-mind zárt ülések. Ugyanakkor azok a koncepciók, amik ott elhangoznak arra vonatkozóan, hogy egyébként most legyen szó Latin-Amerikáról, Észak-Amerikáról vagy a Közel-Keletről ezen országokkal milyen kapcsolatokat tudunk kialakítani, miben gondolkodik egy-egy kiküldött nagykövet, hogy hogyan tudja Magyarország érdekét érvényesíteni, ezek rendkívül fontosak. Azt gondolom, akkor is fontos lenne Magyarország számára, ha Magyarország világhatalom lenne, jelen állás szerint viszont Közép-Európa közepén lévő kis országként azt gondolom, rendkívül fontos ezeknek a kapcsolatoknak a megfelelő ápolása, hogy akár politikailag, akár inkább gazdaságilag tudjon erősödni Magyarország, ki tudjuk aknázni az ebben rejlő lehetőségeket. Hadd említsek meg egy ellenpéldát is, hogy milyen hibákat ne kövessen el a magyar kormány és a magyar diplomácia vezetése, ez pedig a pár héttel ezelőtt lezajlott, a napokban kihirdetett amerikai elnökválasztás. Azt gondolom, hogy ez egy fatális hiba volt a magyar kormány és a magyar diplomácia részéről, hogy nyíltan az egyik fél mellé állt a magyar kormány. Azt gondolom és több szakmai fórumon is elhangzott, és maximálisan vallom , hogy az Amerikai Egyesült Államok gazdasága nem függ a magyar gazdaságtól. A magyar gazdaság viszont rendkívüli módon függ az Amerikai Egyesült Államok gazdaságától. Nekünk nem az egyik vagy a másik elnökjelölttel kell jó viszonyt ápolnunk, hanem a mindenkori megválasztott amerikai elnökkel és az ő adminisztrációjával. Vele kell hogy jó kapcsolatot ápoljunk, nemcsak politikai, hanem külgazdasági kapcsolatot ápolva, segítve hazánk gazdaságának a növelését, hiszen a második legnagyobb befektető Magyarországon a külföldi államok tekintetében az Amerikai Egyesült Államok. A Jobbik álláspontja az előttünk fekvő törvényjavaslat kapcsán, hogy természetesen maximális támogatásunkat nyújtjuk, ugyanakkor kérem, hogy kellő körültekintéssel forduljunk a külkapcsolataink irányába, annak érdekében, hogy Magyarország érdekét szolgáljuk. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Juhász Hajnalka képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm államtitkár úrnak a törvényjavaslat részletes bemutatását. Ez is nagyon jó példája, a fenti megállapodás módosítása, hogy milyen jól működik a lengyel-magyar együttműködés.Ahogyan ezt államtitkár úr is felvezette, és képviselőtársam is, a javaslat célja Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság kormánya között a közös vízumképviseletről szóló megállapodás módosításáról szóló megállapodás szövegének egyrészt kihirdetése, amelyre jegyzékváltással kerülhet sor. Ahogyan államtitkár úr is ismertette, a megállapodás módosítását a Lengyel Köztársaság külügyminisztériuma kezdeményezte a megváltozott uniós szabályozásnak való megfelelés érdekében, amely értelmében a vízumkérelemről való döntést megelőző előzetes konzultáció lefolytatása a képviselő fél kizárólagos felelőssége lett. Felhívom a képviselőtársaim figyelmét, hogy Magyarország Kormánya az előzőek alapján kezdeményezi a szerződés kötelező hatályának elismerésére való felhatalmazás megadását, a kihirdetéséről szóló törvény tervezetének az Országgyűléshez való benyújtásával. Amit szeretnék még a törvényjavaslat kapcsán kiemelni, az a magyar-lengyel kölcsönös vízumképviseleti megállapodás, amely nyolc cikkelyből áll, és a vízumképviselettel kapcsolatban rendelkezik. Ez tartalmazza egyrészt a vízumképviselet általános szabályait, a vízumképviseleti megállapodáshoz szükséges végrehajtási megállapodások meghatározásának módját, a megállapodás módosítása, felfüggesztésének lehetőségéről és annak módjáról, valamint a megállapodás alkalmazása során felmerülő esetleges viták rendezésének módjáról. A megállapodás biztosítja a szerződő felek azon jogát, hogy a rövid távú beutazásra jogosító egységes schengeni vízumot kiállítsák egymás nevében eljárva azon kérelmezőknek, amelyek megfelelnek a schengeni joganyagban lefektetett szabályoknak. Tisztelt Képviselőtársaim! A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló törvényben foglaltakra figyelemmel a megállapodás kötelező hatályának elismerésére az Országgyűlés ad felhatalmazást, és e törvénnyel kerül kihirdetésre, mivel az abban szabályozott tárgykör az Országgyűlés hatáskörébe tartozik. A KDNP támogatja a törvényjavaslatot. Kérem, önök is támogassák. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, tisztelt képviselő asszony. Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Molnár Gyula képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A lengyel-magyar barátságról hosszasan tudnék itt értekezni. Van az a klasszikus mondás, hogy „Lengyel, magyar, két jóbarát, együtt harcol, és issza borát.” Ezt el tudnám mondani lengyelül is természetesen, de nem akarom sokkolni a középen ülő gyorsírókat. Azt akarom csak mondani, hogy kiváló javaslatról van szó, és azon gondolkoztam, míg hallgattam önöket, hogy nem szoktake elmerengeni azon, hogy amikor önök olyan nagyon erősen védik azt, hogy lemondunk a szuverenitásunk egy darabjáról, hogy milyen harcosak bizonyos esetekben, és amikor egy barátról van szó, ez milyen egyszerű. [[11.20]] Milyen könnyű dolog ez! Mert valójában itt most belegondolok, egy nagyon komoly bizalmi lépést teszünk valaminek az irányába, pusztán csak azért, mert kedveljük őt. De hát most úgy gondoljuk, hogy ők jók. Én nagyon gyakran olvasok mostanában az előző EP-választási kampány kapcsán az önök európai programjáról. Érdemes lenne egyébként önöknek ezt felcsapni néha, mert nagyon okos és érdekes dolgokat látnának benne a jogállamisági kritériumokkal kapcsolatban. Nagyon tanulságos és okos lenne, ha ezeket átfutnák, és örülnék annak egyébként a vízumkapcsolatok mellett, ha nem kerülnénk most olyan kényes és kínos helyzetbe adott esetben, hogy valamilyen félelemből, ami egyébként szerintem egy beismerő vallomásnak is minősül ebben az esetben… tehát hogy önök, ugye, félnek attól, hogy jogállami feltételekhez kötődnek az EU-pénzek, ebben lennénk együtt. Én örülnék, ha más dologban lehetnénk a lengyel barátainkkal egy platformon. De ennek a vízumügynek meg ennek az egész egyezménynek természetesen örülünk, és most nem iszunk előre a medve bőrére, de támogatni fogjuk ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjának vezérszónoka Oláh Lajos képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Itt ennek a napirendnek a kapcsán is önhöz mint a kormány egyik képviselőjéhez azzal a tiszteletteljes kéréssel fordulok, hogy tegyék meg azt, hogy priorizálják azokat az ügyeket, amiket behoznak ide a parlament elé, és elsődlegesen a járványügyi kérdésekkel foglalkozzanak. Hisz most is egészségügyi dolgozók dolgoznak úgy, hogy nem kapják meg a fizetést, átvezénylik őket, és a pénzük egy részét csak jóval később kapják meg. Tisztelt Államtitkár Úr! Ismerve önt, ez biztos az ön számára is elfogadhatatlan, ezért nagy tisztelettel arra kérem, hogy tolmácsolja ezt a kormánya irányába, hogy tegyék meg ezt a lépést, ne várjanak holnapig se, hanem már most lépjenek. Ugyanígy azt kérném öntől önök biztos látják, a Külügyminisztériumban nézik a nemzetközi példát, látják Ausztriát, Németországot, ahol az önkormányzatokat támogatják ebben a nehéz helyzetben, a kialakult járványviszonyok között , nagy tisztelettel arra kérném önöket, hogy készítsenek a kormánynak erről egy anyagot, hogy hogyan támogatják az önkormányzatot más európai országban, hátha a kormány is úgy dönt, hogy végre elkezdi ezen önkormányzatok támogatását. Juhász képviselőtársam felvetette a nagyköveti meghallgatást. Jómagam többször kezdeményeztem, hogy ne zárt ajtók mögött csináljuk ezt, mi értelme van ennek a titkolózásnak. Hát, ne higgyük már azt, hogy egyébként, aki akarja, nem tudja meg, külföldi titkosszolgálat, hogy vajon ki lesz az új magyar nagykövet Ankarában vagy máshol! Hát, higgyük el, hogy tudják! Ezért az lenne a tiszteletteljes kérés, hogy hozzák meg azokat a… [[Dr. Sztáray Péter András Bartos Mónikával beszélget.]] Megvárom, hogy államtitkár úr figyelni tudjon.
Ne várja meg, képviselő úr, folytassa nyugodtan!
Választ lehet, hogy várnék államtitkár úrtól, ezért fontos az, hogy...
Képviselő úr, folytassa, mert meg fogom vonni öntől a szót.
Folytatom, folytatom, elnök úr, nagyon kedves, hogy figyelmeztet erre. Tehát fontos lenne, hogy a nagyköveti meghallgatások ne ilyen titkos szobában legyenek. Egyébként ebben volt nyitottság a Külügyminisztérium több képviselőjétől, és azt mondták, hogy jogszabályok határozzák meg, hogy ezt nem lehet nyilvánosan megcsinálni. Az életrajzokat egy országgyűlési képviselőnek is egy szobában lehet megnézni. Hát, normálisak vagyunk?! Tényleg azt hisszük, hogy ennek van bármi értelme ma már, amikor valaki beüti annak az embernek a nevét az internetbe, és megkapja az információkat, hogy ki kicsoda? Azért, tisztelt államtitkár úr, mivel a korábbi felvetésekben már volt erre egyfajta nyitottság, azt szeretném kérni önöktől, hogy nézzék már meg, hogy vane valódi olyan jogszabály, amely valóban gátolja, vagy egyszerűen csak egy rossz szokásjog alakult így ki, és amennyiben ez a rossz szokásjog van, akkor tegye már meg, hogy ezeket átugorjuk, és végre a nagyköveti meghallgatások is nyilvánosak tudnak lenni. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kérdezem képviselőtársaimat, kíváne valaki még a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Most megkérdezem Sztáray Péter államtitkár urat, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Igen, elnök úr, köszönöm szépen a szót ismét. Csak néhány megjegyzést az elhangzottakkal kapcsolatban szeretnék még tenni. Az egyik az, hogy a törvényjavaslat benyújtása azért történik most, mert az egy olyan feladat, amit el kell végeznünk, és amivel nem lehet nagyon várni, és a járvány idején is úgy gondoljuk, hogy az élet nem áll meg, az egyéb feladatokat is el kell látnunk. Ugyanakkor ez nyilván nem jelenti azt, hogy a kormány figyelme gyengülne a járvány kezelésével kapcsolatban. A felvetés arról, hogy miért tartalmazza a jegyzéktervezet egyébként azt, hogy a belső jogi eljárások lezárultak, ennek az a magyarázata, ez is egy rutineljárás, hogy előre elkészítjük a dokumentumokat, és természetesen, amikor a tisztelt Ház szavazott róla, és kihirdették a törvényt, akkor kerül majd elküldésre a jegyzék a lengyel félnek. És még egy megjegyzést szeretnék tenni, ez ugyan nem kapcsolódik a tárgyhoz, de mivel képviselők többen felvetették az ügyet, a nagyköveti meghallgatások titkossága két okra vezethető vissza. Az egyik tartalmi: elhangoznak gyakran olyan megállapítások és értékelések, amelyek nem feltétlenül helyes, ha nyilvánosságra kerülnek, hiszen hatással lennének az adott reláció, Magyarország és az adott ország kapcsolataira, ami nem szándékunk adott esetben. A másik oka pedig az, hogy a nagyköveti meghallgatás a bizottságokban a fogadó ország lépései, tehát az agrément megadása előtt történik, és emiatt nem lehet nyilvánosságra hozni, hogy ki a jelölt, hiszen ez egyfajta diplomáciai inzultus lenne a fogadó ország felé, mivel meg kell várnunk azt, hogy a fogadó ország a bizottsági meghallgatást követően megadja a beleegyezését abba, hogy a nagykövetjelöltet fogadja. Tehát ez a két oka van. Korábban is volt erről szó bizottsági szinten, de most megismétlem. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most soron következik „A Magyarország Kormánya és a Kirgiz Köztársaság Kormánya között a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló megállapodás kihirdetéséről” szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/13639. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Elsőként megadom a szót Sztáray Péter András úrnak, a Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt lévő törvényjavaslat új elemmel egészíti ki a Magyarország és a Kirgiz Köztársaság közötti gazdasági kapcsolatok fejlődésének jogszabályi kereteit. A kihirdetésre váró megállapodás célja a kétoldalú magyar-kirgiz gazdasági és azon belül is a beruházási kapcsolatok előmozdítása, valamint a beruházási környezet biztonságosabbá és kedvezőbbé tétele. A megállapodás azokra a beruházásokra vonatkozik, amelyeket a két ország beruházói egymás területén valósítanak meg. A megállapodás magyar szempontból tehát a Kirgiz Köztársaságban viszonossági alapon letelepülő magyar beruházók védelmét és jogbiztonságát szolgálja, amelynek kiemelt jelentősége van a gyors ütemben növekvő és számos piaci lehetőséget magában hordozó közép-ázsiai térségben. A magyar kormány külgazdasági stratégiájának célkitűzése a magyar vállalatok külföldi beruházásainak ösztönzése, továbbá az ott megtermelt profit és a külföldi beruházók által kivitt nyereség közötti egyensúly megteremtése. Ezen stratégia megvalósításának alapjául szolgál többek között a kétoldalú beruházásvédelmi megállapodások létrehozása, úgymint a Magyarország és a Kirgiz Köztársaság közötti megállapodás. A lisszaboni szerződés 2009-es hatálybalépése óta a közvetlen külföldi befektetések az Európai Unión belül a közös politika részét képezik. Ez azt jelenti, hogy az Európai Unió tagországai más tagországokkal akkor köthetnek beruházásvédelmi megállapodást, ha arra az Európai Bizottság is a szükséges nemzeti felhatalmazás mellett kiadta jóváhagyó felhatalmazását. A Magyarország és a Kirgiz Köztársaság közötti megállapodás esetén ez megtörtént, így az 2020. szeptember 29-én aláírásra került. A szerződés tehát az Európai Unió iránymutatása alapján és jóváhagyásával köttetett meg. Tisztelt Ház! A megállapodás egyik legfőbb rendeltetése a két ország beruházói számára a beruházásaik védelmét jelentő jogi garanciális elemek biztosítása. [[11.30]] A Kirgiz Köztársaság területén ugyanis több hazai gazdálkodó jelenleg is tájékozódik későbbi beruházási szándékkal. A beruházók számára különösen fontos az esetlegesen, akár az állammal szemben felmerülő jogviták tisztességes és pártatlan rendezése. A megállapodásnak köszönhetően a magyar beruházók, illetve beruházásaik nemzetközi jogi védelemre számíthatnak az esetleges vitás kérdések rendezése során. Az összesen 16 cikkből álló megállapodás megfelel a nemzetközi normák által kijelölt tartalmi követelményeknek. A megállapodás számos garanciális elemet tartalmaz a külföldön beruházó vállalkozások számára, így többek között biztosított a hátrányos megkülönböztetéstől való védelem, a legnagyobb kedvezmény és a nemzeti elbánás is. A beruházásvédelmi megállapodások, így a jelen megállapodás is, módot adnak a beruházó és az állam közötti viták megfelelő rendezésére. Ez a rendelkezés jelenti a beruházók számára a legfőbb biztosítékot, és ezért képezi részét minden beruházásvédelmi megállapodásnak. Az említett rendelkezés védelmet biztosít azokban az esetekben is, amikor a beruházásvédelmi megállapodás rendelkezései egy adott országban közvetlenül nem hajthatók végre a partner hazai bírósága előtt. Tisztelt Országgyűlés! A megállapodás megkötésétől azt várjuk, hogy a beruházók védelme révén segíteni fogja Magyarország és a Kirgiz Köztársaság beruházási kapcsolatainak fejlődését, ezért kérem, hogy a törvényjavaslatot szíveskedjenek elfogadni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Fenyvesi Zoltán képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Tíz évvel ezelőtt sokan támadták a magyar kormányt, amikor a keleti nyitás stratégiáját megkezdte és ezt meghirdette. Azóta, remélem, azok az ellenzők, akik kétségbe vonták ennek a jogszerűségét, illetve a jóhiszeműségét, belátták, hogy ez egy jó kezdeményezés volt, beváltotta a hozzáfűzött reményeket. Viszont még nagyon sok lehetőséget tartogat ez a terület, ez a régió Magyarország, illetve a magyar cégek, vállalatok számára is. Az előttünk fekvő előterjesztés és javaslat éppen azt a célt szolgálja, hogy Magyarország, illetve a magyar vállalatok kirgiz és magyar beruházásokat ösztönözzenek. A Kelet szerepe jól láthatóan megerősödött a világgazdaságban. Elmúlt tíz évben 22 százalékkal nőtt az ország keleti irányú exportja, és tavaly már Keletről érkezett a Magyarországra irányuló beruházások 60 százaléka, és ezekhez kapcsolódott az újonnan létrejövő munkahelyek 40 százaléka. Kirgizisztánban 2020 első felében 7 százalékkal sikerült bővítenünk a magyar exportot. A továbbiakban számos új lehetőség nyílhat a magyar vállalkozások számára a partnerünknél, számolva azzal is, hogy a sajnálatosan fennálló pandémia jelentősen átalakíthatja a világgazdaság rendszerét. Az előttünk fekvő törvényjavaslat, valamint az ezzel egy időben, szeptember végén aláírt és tegnap elfogadott magyar-kirgiz kettős adóztatás elkerüléséről szóló megállapodás is egy jól használható lehetőség számunkra, ezek biztosítják ugyanis, hogy a magyar cégek kirgizisztáni megjelenésének jogi hátteret adjunk. A jelen megállapodás biztosabbá és kiszámíthatóbbá teszi a cégek működését a másik állam területén. Ezen megállapodás jó hátteret biztosít számunkra arra is, hogy az Európai Unióban Magyarország legyen az első, akivel Kirgizisztán stratégiai megállapodást köt. A Fidesz magyarországi képviselőcsoportja támogatja a nemzetközi szerződés elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Gyüre Csaba képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Fenyvesi Zoltán képviselőtársam az előző vezérszónoki felszólalásában már utalt a keleti nyitás stratégiájára, illetve ennek a programjára. Ezt én magam is kiemelném, hiszen a Jobbik Magyarországért Mozgalom volt az, amelyik 2010-ben amikor bekerült ide, az Országgyűlésbe, akkor kiemelten kezelte ezt a kérdést, és az erre vonatkozó javaslatokat mi tettük le először, és mi indítványoztuk ezt a keletinyitás-programot, amit aztán szerencsére a kormány is magáénak fogadott el. Nagyon fontosnak tartjuk, hogy a keleti régió országait, Közép-Ázsiát, a közel-keleti, távol-keleti országokat minél jobban bevonjuk a magyar gazdasági fejlődésbe is, illetve minél jobban fejlesszük ezeket a partneri kapcsolatokat ezekkel az országokkal, így nyilván mi is támogatjuk a jelenlegi, napirenden szereplő javaslatot.Kirgizisztán is egy ilyen ország, amely Közép-Ázsiában fekszik, és fontos kereskedelmi partnernek tekintjük mi is ezt a közép-ázsiai országot. Egyébként néhány érdekesség róla: ez egy hegyvidéki ország, magas hegyekkel rendelkezik, hiszen az Altaj hegység és a Tien-san is itt található, közel 7500 méter magas a legmagasabb csúcsa. Egy régi történelmi ország, hiszen az országnak a történelme egészen az időszámításunk előtti III. századra nyúlik vissza. Még egy érdekesség az országról, illetve a kirgiz népről: ezer évvel ezelőtti kínai források rögzítették, írták érdekességképp, hogy a kirgiz emberek vörös hajúak, illetve szőkék, illetve zöld és kék szemű nép, tehát ez egyáltalán nem illik bele abba a rendszerbe, amit mi elképzelünk a közép-ázsiai emberekről, illetve nyilván ebben is volt változás. A történelem viharai Kirgizisztánt sem kímélték meg, egészen odáig, hogy a XIX. század második felében az Orosz Birodalom befolyása alá került az ország, 1876-ban pedig csatolták is az Orosz Birodalomhoz, majd aztán így lett a Szovjetunió egyik tagállama. És milyen érdekes, hogy 1991-ben, amikor dönteni kellett arról, hogy maradnake a Szovjetunió része, akkor a kirgiz embereknek a 88,7 százaléka a Szovjetunióban való maradásra szavazott annak idején, de mégis milyen érdekes, hogy a Szovjetunió széthullott, és így 1991-ben kikiáltotta függetlenségét ez az ország is. Egyébként lakosságszáma szerint kisebb, mint Magyarország, hiszen 6,2 milliós lakossággal rendelkezik, míg a területe jóval nagyobb, 200 ezer négyzetkilométer, tehát a népsűrűség a magashegység folytán kisebb. Lakosságának 70 százaléka kirgiz, illetve üzbégek, oroszok vannak még itt. A legjellemzőbb vallás a muszlim, a szunnita, 75 százaléka az országnak. Elsősorban mezőgazdasági ország, és a nomád pásztorkodás is jellemző, illetve a gyapottermesztés. Ipara eléggé jelentéktelen, de fejlődő, gazdasági kapcsolatai elsősorban Svájccal, Kazahsztánnal, Oroszországgal, Kínával, Üzbegisztánnal és Törökországgal vannak, és nyilván szükséges a fejlesztése Magyarországgal is. A GDP-je azért elég alacsony; ha már a mai napon beszéltünk Szaúd-Arábiáról, szinte ötvenszeres egy főre jutó GDP-vel rendelkezik Szaúd-Arábia, mint Kirgizisztán. A jelen szerződéssel mindkét szerződő fél a saját területén tisztességes és méltányos bánásmódot ígér, teljes körű védelmet és biztonságot a másik szerződő fél beruházóinak és az általuk létesített beruházásoknak; kölcsönösen biztosítják az államok, hogy biztosítják ugyanazt a jogot, amit saját állampolgáraiknak biztosítanak, illetve amit harmadik állam beruházóinak megadnak. Rendelkezik a megállapodás a kártalanításokról, a kisajátításokról, a banki átutalások szabadságáról, a beruházási viták rendezéséről, a jogviták rendezésének módjáról. Tehát azt gondolom, ez egy olyan jogszabály, illetve olyan megállapodás, amely mindenféleképpen támogatandó, ezért a Jobbik Magyarországért Mozgalom is támogatja. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Juhász Hajnalka képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Ahogyan az már elhangzott államtitkár úr részéről is, ez a keleti nyitás és a külgazdasági stratégia megvalósítása szempontjából is kiemelten fontos törvényjavaslat.A Magyarország Kormánya és a Kirgiz Köztársaság kormánya között a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló megállapodás létrehozásának alapvető célja a két ország közötti gazdasági kapcsolatok fejlesztése, elősegítése, különösen az egymás területén megvalósuló beruházási tevékenység feltételeinek kedvezőbbé, biztonságosabbá tétele, és így a beruházások ösztönzése. A megállapodás fogalmi meghatározásokat tartamlaz, amely alapján biztosított a védelmi és a garanciarendszer. A megállapodás elvek útján szabályozza a beruházók beruházási vitáival kapcsolatban az igazságos és méltányos elbánást, továbbá a nemzeti elbánás és a legnagyobb kedvezmény alkalmazását, mindezen túl megfogalmazza a kedvező beruházási feltételek megteremtésének szükségességét. [[11.40]] Rendelkezik a keletkezett jövedelmek átutalásáról, az esetleges viták rendezési módjairól, valamint az elszenvedett veszteségek rendezése érdekében biztosított kártalanítás feltételeiről, továbbá az információk átláthatóságáról és közzétételéről is. Felhívom a képviselőtársaim figyelmét, hogy a megállapodás kiemelt rendeltetése a jogi garanciális elemek, amelyek a két ország beruházói számára biztosítják a beruházások védelmét. Tisztelt Képviselőtársaim! A két ország között létrejött beruházásvédelmi megállapodás jogi kereteket teremt az egymás területén megvalósuló beruházások tekintetében. A KDNP támogatja a törvényjavaslatot. Kérem a támogatását. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Molnár Gyula képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Az alapelv az, hogy nyilván, hogyha lehet bármelyik országgal a világban beruházásösztönző együttműködést kötni, akkor azt meg kell kötni, azt meg kell tenni, hisz nincs annál fontosabb dolog, mint az, hogy a vállalkozókedvű magyarok, akik oly távol is el akarnak menni hazájuktól, mindenképpen védett módon tegyék ezt meg.A magam részéről egészen sokáig kedveltem ezt a keleti nyitás formulát, egészen addig, amíg nem nyilallt belém az az egyszerű kétely vagy kétség, hogy a keleti nyitás nem jelente nyugati zárást. Ha engem meg tudnak nyugtatni, és el tudják azt mondani, hogy vajon a keleti nyitás arról szól, hogy felismerjük azt a történelmi helyzetet, hogy ténylegesen valóban a következő évszázadok egyik fontos terepe lesz Ázsia széles értelemben mondom most Ázsiát, tehát akár ezt a részt is, amiről most beszélünk , akkor én ezt készséggel támogatom és készséggel elfogadom. Ha azt gondoljuk, hogy ez valami helyett van, tehát azt gondoljuk, hogy valamit lezárunk, valamivel nem foglalkozunk, és valamit építünk helyette, ami ezt helyettesíti, akkor azt szeretném mondani, hogy nem tudok önökkel ebben haladni sem a gondolkodásban, sem az egyéb dolgokban. Az nagyon távol áll attól, amit én gondolok a világról, gondolok arról, hogy minek is kell lenni Magyarország helyének és jövőjének a következő évtizedekben. De, még egyszer mondom, azt fontos gondolatnak tartom, hogy a keleti nyitás legyen, és szeretném, ha ebben a türk nemzeti tanácsban az önök miniszterelnöke, pártelnöke nem azokat a dolgokat tanulná meg, ami a demokráciafelfogásról szól, hanem sokkal inkább arról, hogy hogyan és miképpen kell nehéz helyzetben lévő gazdaságokat támogatni. Engedjenek még annyi kulturális kitérőt, hogy nyilvánvalóan Csingiz Ajtmatov emléke miatt is mindenképpen támogatni fogjuk ennek a fajta egyezménynek a megkötését. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A DK képviselőcsoportjának vezérszónoka Oláh Lajos képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Szeretném kérdezni államtitkár urat, hogy vajon nyugodt szívvel ajánljae most a magyar cégeknek, hogy menjenek Kirgizisztánba, hogy van ez a nagy fellendülés, amit önök mondanak, ajánljae bárkinek nyugodt szívvel, hogy Kirgizisztánba menjenek, és beruházásokat hajtsanak végre ebben az időszakban.A másik, amit szerettem volna mondani, az az, hogy a nagyköveti meghallgatás, amire ön reagált annak a nyilvánosságával kapcsolatosan, értem az ön indokait, de úgy látom, mégsem minden ország így gondolja ezeket az alapelvként tekintett dolgokat, hiszen van arra példa számtalan országban, hogy a nagyköveti meghallgatás nyilvános. Ezért azt hiszem, hogy érdemes lenne mégiscsak egy picit átgondolni ezt a dolgot, lehet, hogy van arra lehetőség, hogy nyilvános legyen. Egy része legyen nyilvános, valahogy ezt szerintem meg lehet oldani, mert mégiscsak ebbe az irányba kellene elmozdulni. Államtitkár urat már kértem két dologra, hogy mi az, aminek nemzetközileg nézzenek utána, és itt a járvány idején a kormányt tájékoztassák. Hadd kérjem önt arra, hogy nézze meg, hogy Ausztriában és Németországban milyen bérpótlékok vannak. Nagyon fontosnak tartom, hogy a Külügyminisztérium készítsen egy ilyen táblázatot, hogy Ausztriában milyen munkavállalók esetében, milyen bértámogatást tud adni a kormány, mert mégiscsak az egyik legfontosabb az, hogy ilyen járványos időszakban azzal foglalkozzunk, ami az embereket nap mint nap érinti. A kirgiz befektetés egy fontos dolog, biztos, hogy lesz valamikor majd olyan cég, amely ezzel foglalkozni szeretne, de lehet, hogy ma fontosabb az, hogy nézzük meg ezt a bérpótlékos történetet. Ez Ausztria, amit mindig a miniszterelnök úr emleget, ott sokkal komolyabb, sokkal összetettebb bérpótlékot biztosítanak. Lehet, hogy miniszterelnök úr ezt nem tudja, ezért fontos lenne, hogy a Külügyminisztérium készítsen neki egy ilyen táblázatot. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Molnár Gyula tapsol.]]
Kérdezem képviselőtársaimat, hogy ki kíván felszólalni a vitában. [[Jelzésre:]] A KDNP képviselőcsoportjából Nacsa Lőrinc képviselő úr jelentkezett. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Csak egy-egy reakció Molnár Gyulára és Oláh Lajosra.A keleti nyitás a nyugati tartás politikáját is jelenti, ez a kettő egyszerre igaz. Egyetértek önnel abban, amit elmondott. Most, ha megnézi, Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter, akinek innen is jobbulást kívánunk, tegnap negyven nagy német vállalat vezetőivel egyeztetett, ma az Amerikai-Magyar Üzleti Tanáccsal tárgyal. Ön is látja, hogy pontosan a helyén kezeljük a befektetések súlyát, azoknak az országoknak a súlyát, amelyek legnagyobb mértékben vannak jelen Magyarországon, vagy ahova a magyar export irányul. Úgyhogy én egyetértek önnel, nincs ebben véleménykülönbség, ezért kérjük, hogy támogassa a keleti nyitás politikáját is. Oláh Lajos képviselő úrnak pedig mondanám, hogy egyetértek azzal, hogy egy válsághelyzetben is meg kell segíteni azokat az embereket, akik bajba kerülnek. Ezért nem értem, hogy az ön beosztottja, Niedermüller Péter miért azt mondta a napokban, hogy attól nyugodtan lehet több pénzt kérni, akinek van autója. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak kettőperces felszólalásra kért szót Oláh Lajos képviselő úr. Parancsoljon!
[[Mikrofon használata nélkül:]] Tisztelt Képviselő Úr! A nem tudás nem mentesít. Ön nem tudja azt, hogy a Fidesz korábbi polgármestere, Vattamány Zsolt…
Képviselő úr, a mikrofon!
[[Felhelyezi a mikrofont.]] Elnézést kérek. Köszönöm szépen, elnök úr.
Nincs semmi gond. Az időt kérem újrakezdeni.
Tisztelt Képviselő Úr! Ön nem tudja azt, hogy a Fidesz korábbi polgármestere, Vattamány Zsolt már elkezdte az előkészítését annak a dolognak, hogy hogyan lehet azt megcsinálni a kerületben, hogy ne 2000 forintos regisztrációs díjat fizessenek csak azok, akik, mondjuk, megengedhetik azt, hogy egyébként 200 négyzetméteres lakásban lakjanak. Tehát ezt az ügyet tegye fel először a fideszes korábbi polgármesternek, Vattamány Zsoltnak, hogy egyébként vane annak értelme, hogy valamilyen szinten emeljék azt, hogy a gépkocsik után ne csak a 2000 forintos regisztrációs díjat fizessék.Azt elfelejtette hozzátenni, hogy Niedermüller polgármester azt mondta, hogy cserébe kapnak a lakók valamit. Mit kapnak? Azt kapják, hogy lesznek kijelölt parkolóhelyek, amit csak a lakók tudnak használni, tisztelt képviselőtársam, amit önök elfelejtettek, hogy ezt meg lehet csinálni. Úgy volt kilenc évig fideszes vezetés, hogy beszéltek róla, de nem mertek hozzányúlni. Igenis kell hogy legyen egy önkormányzatnál olyan kijelölt parkolóhely, amit csak a lakók használhatnak. Tudja, amikor önök meghirdették az ingyenes parkolást, az azt jelentette, hogy a helyi lakók még nehezebb körülmények közé kerültek, nem találnak parkolóhelyet, az önkormányzatnak csökken a bevétele, környezetszennyezés van, és lehetne még sorolni, tisztelt képviselő úr. Éppen ezért fontos az, hogy ilyen esetben egy felelős önkormányzat azon gondolkozik, hogy az ott lakóknak hogyan tud parkolóhelyet biztosítani. Köszönöm szépen a lehetőséget.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, kíváne még valaki felszólalni a vitában. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom.Megkérdezem Sztáray Péter államtitkár urat, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Elnök úr, köszönöm szépen. Maradnék a tárgynál, ami a mostani napirendi ponthoz tartozik, és ezekre reflektálnék röviden.Az egyik. Az köztudott, hogy a külgazdasági kapcsolatok erősítésének általában minden relációban két fő pillére van: az egyik egy megállapodás a kettős adóztatás elkerüléséről, a másik pedig egy megállapodás a beruházásvédelemről. Ezek nélkül csak egy nagyon bizonytalan környezetben mozoghat egy adott ország a külpiacokon. Ezért nagyon fontos az, hogy minél több relációban megkössünk ilyen megállapodásokat, és ezért gondolom, hogy üdvözlendő és fontos a mostani megállapodás, ami Kirgizisztánnal köttetik. A kirgiz politikai helyzettel kapcsolatos kérdésre, illetve ennek az összefüggése a beruházások lehetőségével, ezzel kapcsolatban annyit jegyeznék meg, hogy valóban, az elmúlt hónapokban volt egy belpolitikai válság Kirgizisztánban, de a kirgiz politikai elit már kilábalóban van ebből a válságból. Nagy valószínűséggel januárban elnökválasztásokra kerül sor, a mostani átmeneti elnök lemondott. Tehát azt gondolom, hogy van egy kilábalás. Középtávon mindenképpen javasolnám a magyar vállalkozóknak, hogy nézzenek szét ebben az országban, mert számtalan lehetőség mutatkozik beruházásokra. A keleti nyitással kapcsolatos általános megjegyzésre annyit reflektálnék, hogy az export és a beruházások Magyarországról a külföld felé számottevően nőttek az elmúlt tíz esztendőben, és mindezt úgy tudtuk megtenni, hogy Keleten is növeltünk, ezt a keleti nyitás politikája és gazdaságpolitikája segítette, ugyanakkor az EU és az Egyesült Államok felé is fenntartottuk, illetve növeltük az exportot. [[11.50]] Azt gondolom tehát, hogy ilyen szempontból ez objektíve is egy sikeresnek értékelhető politika, hiszen nem csökkent a nyugati irányba menő export sem. Végül a felvetésre, amely Oláh képviselő úr részéről érkezett a bérpótlékok kapcsán, csak azt tudom mondani, hogy továbbítom ezt a kérést, most nem szeretnék rá konkrétan reflektálni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most soron következik „Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulást létrehozó Euromediterrán Megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv kihirdetéséről” szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/13640. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőnek megadom a szót Sztáray Péter András úrnak, a Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Rövid leszek, nem töltöm ki a 30 percet. Annyit szeretnék elmondani, hogy az euromediterrán megállapodást a részes felek 1995. július 17-én írták alá Brüsszelben. A megállapodás 1998. március 1-jén lépett hatályba, majd a megállapodás és a 2004-es uniós bővítés figyelembevételének céljából készült jegyzőkönyvét az Országgyűlés a 2011. évi XV. törvényben hirdette ki, így a megállapodás a magyar jogrend részévé vált. Az euromediterrán megállapodás jelentősen növelte az EU-nak az észak-afrikai térségben betöltött szerepét, és a felek több nemzetközi kérdésben meglévő politikai nézet- és értékazonosságát bizonyította egyes globális és regionális kérdéseket illetően. Az ipari, mezőgazdasági és halászati termékek kereskedelmére alkalmazott kölcsönös vámliberalizáció alapján szabadkereskedelmi térséget kívánt létrehozni az Európai Unió és Tunézia között, amely széles körű, kedvezményes hozzáférést biztosít Tunézia számára az uniós piachoz. A megállapodás együttműködést teremt olyan területeken, mint a politikai párbeszéd, az áruk szabad mozgása, a szolgáltatásnyújtás szabadsága, a fizetések, a tőke és a verseny, a tudományos, műszaki és technológiai ügyek, a migrációs nyomás csökkentése különösen munkahelyek létrehozásával, és az oktatás fejlesztése azon területeken, ahonnan a migránsok érkeznek, továbbá a pénzmosás, a drogkereskedelem, a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem tekintetében. Horvátország 2013-as uniós csatlakozásával hasonlatosan Magyarország uniós, valamint ennek következtében a megállapodáshoz történő csatlakozásához szükségessé vált egy kiegészítő jegyzőkönyv jogrendbe iktatása. Ennek elfogadásáról és 2013-tól történő ideiglenes alkalmazásáról a Tanács 2018. október 15-ei 2020/1420. számú határozata rendelkezett. A szóban forgó törvényjavaslat ezt a kiegészítő jegyzőkönyvet tartalmazza. Tekintettel a Magyarország és Horvátország közötti baráti és stratégiai partnerségre, valamint az Európai Unión belüli együttműködésünk fontosságára, Horvátország csatlakozása a megállapodáshoz a kölcsönös előnyök kiaknázására nyújt lehetőséget a tunéziai társulási megállapodás keretében. Kérem a tisztelt Házat, hogy fogadja el a beterjesztett törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Fenyvesi Zoltán képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! 1995-ben az Európai Unió Barcelonában meghirdette új mediterrán politikáját. A barcelonai folyamat kiindulása legfőképp az volt, miszerint több európai tagállam úgy érezte, hogy az integráció túlzottan a kelet-európai új demokráciák felé fordult, elhanyagolva a Földközi-tenger államaival kiépített és fejleszthető kapcsolatokat. Az új irányvonal talán számunkra, kelet-európaiak számára akkor nem volt egészen elegáns kezdeményezés, viszont néhány év elteltével az Unió teljes jogú tagjai lehettünk, így a mediterrán partnerekkel kötött uniós megállapodások haszonélvezői is lettünk.Mára az EU-nak partnerei a Maghreb országai, így Marokkó, Tunézia és Algéria, de szoros az ilyen irányú együttműködés Egyiptommal, Jordániával vagy éppen Izraellel is. Hangsúlyos szerepe van a megállapodásban a kultúrák közötti megértés növelésének és ezzel a társadalmi kapcsolatok megerősítésének is. Gazdasági síkon a fő cél a szabadkereskedelmi övezet kialakítása az EU és partnerei, illetve a mediterrán partnerek között. Magyarország és Tunézia kiemelt partnerei egymásnak, politikai kapcsolataik rendezettek, folyamatosak. Az elmúlt években a két ország közötti kereskedelmi forgalom folyamatosan nőtt, a 2018. évre elérte a 154 milliárd dollárt. A legjelentősebb kétoldalú megállapodásaink a tavalyi évben a kultúra, az oktatás és a hulladékgazdálkodás terén köttettek. Az előttünk fekvő törvényjavaslat tehát azt a jegyzőkönyvet hivatott ratifikálni, amely szerint Horvátország 2013-as uniós csatlakozása következtében a Tunéziával kötött euromediterrán megállapodás szerződő felévé válhat. Mind déli szomszédunk támogatása, mind a Tunéziával közvetlenül, illetve a megállapodás keretében is fennálló jó kapcsolataink miatt a nemzetközi szerződés elfogadását javasoljuk. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Gyüre Csaba képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Tunézia 1995-ben csatlakozott az euromediterrán megállapodáshoz, amelyről előzőleg képviselőtársam részletesen beszélt itt, így azt nem kívánom ismertetni. Horvátország, mint azt nagyon jól tudjuk, 2013. július 1-jével lett az Európai Unió tagállama, és Horvátország is mint egy adriai ország csatlakozni kíván az euromediterrán megállapodáshoz, amihez nyilván minden joga megvan így, hogy az Európai Uniónak a teljes jogú tagállama lett. Horvátországnak tárgyalásokat kellett kezdeményeznie az EU-n kívüli euromediterrán tagállamokkal, hogy ezek a jegyzőkönyvek aláírásra kerüljenek, és ő is teljes jogú tagja lehessen ennek az euromediterrán megállapodásnak. A Tunéziai Köztársasággal a tárgyalások 2018 májusában sikeresen lezárultak, a jóváhagyásokkal a Horvát Köztársaság az euromediterrán megállapodás teljes jogú tagjává válhat. Magyarország természetesen kiemelten támogatta Horvátországnak az integrációs törekvéseit az európai uniós tagságát is támogattuk , így nyilván támogatja ezt a megállapodást is, és nyilván a Jobbik Magyarországért Mozgalom is támogatja azt. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Juhász Hajnalka képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A törvényjavaslat célja egyrészről, ahogyan elhangzott, az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv kihirdetése; a megállapodást 1995-ben írták alá, ahogy az szintén elhangzott. A Horvát Köztársaság 2013. július 1-jén vált az Európai Unió teljes jogú tagállamává, csatlakozása okmány, jegyzőkönyv útján történt. A Tanács 2012. szeptember 14-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy a Horvát Köztársaság Unióhoz történő csatlakozására való tekintettel kezdjen tárgyalásokat az érintett harmadik országokkal. A Tunéziai Köztársasággal folytatott tárgyalások sikeresen lezárultak. A Tanács határozatában döntött a jegyzőkönyv aláírásáról, amelynek értelmében a Horvát Köztársaság a megállapodás szerződő felévé válik. Az EU számára Tunézia európai kötődése és az észak-afrikai térségben betöltött szerepe folytán figyelemre méltó partner, ahogyan az államtitkár úr is hangsúlyozta, amellyel előnyös a kétoldalú politikai és gazdasági, valamint kulturális kapcsolatok elmélyítése. [[12.00]] A kétoldalú viszony továbbfejlesztése és újabb területekre való kiterjesztése jó alkalmat teremt a gazdasági és kereskedelmi témákon túl a globális kihívások elleni közös fellépésre, tekintettel többek között Tunéziának az ENSZ Biztonsági Tanácsában jelenleg betöltött nem állandó tagként játszott szerepére. A törvényben kihirdetett megállapodás célja előmozdítani a rendszeres politikai és biztonsági párbeszédet, a gazdasági, kereskedelmi és pénzügyi együttműködést. Az euromediterrán megállapodás jelentősen növelte az EU észak-afrikai régióban betöltött szerepét, és a felek számos nemzetközi kérdésben meglévő politikai nézetazonosságát, illetve értékazonosságát nyugtázta több globális és regionális kérdésben. Szabadkereskedelmi térséget kíván létrehozni az Európai Unió és Tunézia között, amely széles körű, kedvezményes hozzáférést biztosít Tunézia számára az uniós piachoz. A megállapodás együttműködést teremt olyan területeken ahogy ez képviselőtársam által már szintén elhangzott , mint az illegális migrációt kiváltó okok leküzdése, a pénzmosás, a drogkereskedelem, a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem. A KDNP támogatja a törvényjavaslatot. Kérem a támogatását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Molnár Gyula képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Nacsa képviselő úrnak mondom, hogy belenéztem most a külügyminiszter Facebook-oldalába, tényleg ott van a dolog. Én is jobbulást kívánok neki. S azt szeretném mondani, hogy ilyen olcsón nyilván nem fogja megúszni az amerikaiakkal való magyarázkodást, de ezt egy másik téma kapcsán mondom. Nem nagyon tudok mit mondani a dologhoz, s valójában csak azért álltam fel, hogy ezt elmondjam. És azt akarnám mondani, hogy sok sikert kívánok ehhez az egyezményhez, és a magunk részéről ezt támogatni fogjuk. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A DK képviselőcsoportjának vezérszónoka Oláh Lajos képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Köszönjük a tájékoztatást, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki a vitában felszólalni. [[Közbeszólás: Nem.]] Nem, köszönöm szépen. Én is visszajelzem mindazt, amit hallottam, s ennek megfelelő tisztelettel lezárom az általános vitát. Megkérdezem Sztáray Péter államtitkár urat, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra.
Köszönöm, nem, elnök úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most kétperces technikai szünetet rendelek el. [[Rövid szünet.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Folytatjuk munkánkat. Soron következik az egyes törvényeknek a mozgóképipar versenyképességének növelésével összefüggő módosításáról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/13663. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Most, ha kifújta magát Dömötör Csaba államtitkár úr, akkor tisztelettel fölkérem arra, hogy az expozét tartsa meg. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Minden törvénymódosítás előtt érdemes tisztázni, hogy mi az előttünk álló, előttünk lévő javaslatok alapvető célja. Ez a cél most kettős. Egyrészt olyan alapvetően technikai változtatásokat foglal magába, amelyek a filmipar versenyképességét növelik. A másik cél az, hogy a filmiparban is mérsékeljük a járvány káros gazdasági hatásait, ami leginkább azt jelenti, hogy munkahelyeket szeretnénk megvédeni. Ha általánosságban is meg kell határoznunk a céljainkat, akkor nem adhatjuk annál alább, mint hogy a magyar filmipar további szinteket lépjen. Szeretnénk, ha még több minőségi alkotás születne, és ezek még több nézőhöz érnének el, s nemcsak idehaza, hanem külföldön is. Egyre kevesebben vitatják, hogy az elmúlt években fontos lépéseket tettünk ennek érdekében, amely folyamatban Andy Vajnának elévülhetetlen szerepe volt. Az erőfeszítéseket mi sem igazolja jobban, mint hogy a magyar filmek számtalan nemzetközi díjat zsebeltek be: Oscar-díj, cannes-i fődíj, berlini Arany Medve. Az Oscar-sikerre egyébként 1982 óta vártunk. Ha csak az elmúlt egy évet, a mögöttünk hagyott 12 hónapot nézzük, akkor elmondhatjuk, hogy 35 fesztiválon 63 díjat nyertek a magyar filmek, és az Oscar-mezőnyben újra bekerültünk a legjobbak, a legjobb tíz közé. A tévéfilmek Oscarjának számító Emmy-gálán két nevezésünk volt, és először hoztuk el a fődíjat. Tisztelt Ház! Szeretnék szólni konkrétabban is a törvényjavaslatban foglalt legfontosabb pontokról. A törvényjavaslat rendelkezéseket tartalmaz többek között a mozgóképszakmai szabályok, a nyilvántartások és a támogatási kérelmek benyújtásával kapcsolatban, emellett módosítja a statisztákra vonatkozó egyes szabályokat is. Ami a részleteket illeti: tudjuk azt, hogy hazánk mára Európa egyik filmes központjává vált. Ez jelentős bevételeket termel nemcsak a produkcióknak, hanem a központi költségvetésnek is. A magyar mozgóképipar csak az előző évben 164 milliárd forint bevételt hozott, ezzel hazánk az Egyesült Királyság után a második legnagyobb ipari szereplő lett Európában. A nagy költségvetésű produkcióknak köszönhetően létrejött több ezer munkahely. Ez jelentősen hozzájárul Magyarország gazdasági fejlődéséhez, és a szektorra eső adó- és járulékbevétel is évről évre dinamikusan emelkedik. Szeretnénk, ha ez így is maradna. Magyarországnak komoly versenyelőnye származik abból, hogy a filmforgatásokra érkező külföldi színészek és stábtagok az általános szabályoknál sokkal egyszerűbben rendezhetik adókötelezettségeiket. Ez a lehetőség azonban időkorláthoz kötött. A koronavírus miatti halasztások miatt indokoltnak tartjuk, hogy a hazánkba érkező filmes szakemberek a jelenlegi időkorlátnál hosszabb ideig tartózkodhassanak és dolgozzanak Magyarországon. A személyi jövedelemadóról szóló törvény módosítása megemeli a külföldi színészek és stábtagok Magyarországon tartózkodásának időkorlátját. A mozgóképről szóló törvény alapján jelenleg 30 százalékos állami támogatást lehet igényelni bizonyos filmszakmai költségekre. Ezek közé tartoznak a filmgyártásban részt vevőknek fizetett jövedelmek. A költségvetés egyensúlyának védelme miatt e költségeket jelenleg a támogatás igénylésénél 3 millió forint/fő felett csak 50 százalékban lehet elszámolni. A jövedelmek időközben történt növekedése indokolttá teszi ennek a 3 millió forintos értékhatárnak a megemelését, ezért a javaslat az elszámoltathatósági értékhatárt 12 millió forint/fő összegre emeli. Az említett módosításokkal még vonzóbbá tehetjük a magyarországi filmgyártást a nemzetközi színtéren, egyúttal védjük a költségvetés kiadási oldalát is. Reményeink szerint a jövőben még jobban megéri majd hazánkba hozni a filmprodukciókat, így több munkahely jöhet létre, tovább nőhet a gazdasági teljesítmény és a költségvetési bevétel is. A megnövekedett filmipari költségek miatt indokolttá vált a filmes statiszták egyszerűsített foglalkoztatásához kapcsolódó jövedelemhatár és a kapcsolódó egyszeri közteher mértékének a módosítása is. Ezért nemcsak a játékfilmek, hanem például a reklámfilmek esetében is lehetséges lesz a statiszták egyszerűsített foglalkoztatása, így még könnyebbé válnak a magyarországi forgatások. Tisztelt Ház! Ahhoz, hogy a magyar filmgyártás versenyképes maradjon, érdemes módosítani a közvetett támogatás igénybevételére vonatkozó szabályokat, valamint a képzett munkaerő alkalmazásához kapcsolódó szabályokat is, összhangban egyébként a nemzetközi trendekkel. [[12.10]] A rendszer fenntartható működésének van még egy alapvető feltétele, mégpedig a mozgóképszakmai hatósági eljárások megfelelő törvényi szabályozása. A törvényjavaslatban szereplő hatósági rendelkezések módosításának az a célja, hogy a mozgóképszakmai hatóságként eljáró filmiroda eljárásai igazodjanak a közigazgatási hatósági eljárás keretrendszeréhez. A törvényjavaslat több ponton is változtatásokat fogalmaz meg. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A javaslatnak van még egy fontos célja, talán az elején kellett volna említenem ezt, az, hogy a magyar filmek megvalósítását is elősegítse, ez vonatkozik a magyar kultúrát, a magyar történelmet vagy a nemzet szempontjából fontos értékeket megjelenítő dokumentum- és kisjátékfilmekre is. Engedjék meg, hogy ezzel kapcsolatban végezetül egy dologra kitérjek, nem is közvetlenül egyébként a módosítások miatt, hanem azért, mert a korábbi viták során ez rendre előjött. Rendre előjött az az igény, hogy legyen még több magyar alkotás, és minél több magyar ember nézhessen minél több magyar filmet, magas színvonalon. Ezért is tartom fontosnak, hogy holnap elindul a Nemzeti Filmintézet Filmio nevű platformja, amelyen egy időben lesznek megnézhetőek az archív és az aktuális magyar filmalkotások. Nagyon fontos lépés ez, hiszen egy olyan digitális felület jön létre, amely már az online térben is elérhetővé teszi a hazai alkotásokat. Ez tükrözi azt a szándékot, hogy lépést tartsunk a drasztikusan változó fogyasztói szokásokkal és igényekkel. Szintén jelentős fejlemény, hogy elindul az első tévéfilmsorozat-pályázat is. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat alapvető céljaival, azt gondolom, hogy pártállástól függetlenül mindannyian egyetérthetünk, ezért is számítunk a képviselőtársak támogatására. Köszönöm a figyelmet. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Dunai Mónika képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az utóbbi években Magyarország egyre inkább, évről évre a nemzetközi filmipar középpontjába kerül, és érezzük mi is, hogy a nemzetközi figyelmet ideirányítják hazánkra, egyfajta európai filmes központtá kezdtünk válni. Ezt mutatják azok a díjak, elismerések, amelyeket az elmúlt években kaptak magyar alkotások és alkotók, de mutatja az is, hogy rangos nemzetközi rendezők és producerek igen gyakran ide, Magyarországra teszik a forgatási helyszíneiket. Ez nekünk sok szempontból jó. Egyrészt a járvány elmúltával majd, reméljük, hogy ismételten turisztikai központtá is tud válni Magyarország, Budapest és szerte az országban a gyönyörű tájaink, városaink, természeti adottságaink. Másrészt nagyon fontos, hogy az itteni szakemberek nemcsak elismerést, munkát, hanem megfelelő figyelmet is kapnak ezen filmek esetében. Mi büszkék vagyunk arra, hogy habár a film nem is tisztán magyar film, amit itt forgatnak, igénybe veszik a magyar szakembereket, mert jók, elismertek és szívesen dolgoznak velük. Tudnunk kell azt, hogy Magyarországon a filmiparban 20 ezer ember dolgozik, 20 ezer embert foglalkoztatnak, és ahogyan államtitkár úr is említette, különösen most, a járvány idején nagyon fontos nekünk, hogy lehetőség szerint minden egyes ágazatnak, minden egyes rétegnek, munkavállalói rétegnek művészeknek, zenészeknek, orvosoknak, ápolóknak, sorolhatnám a sort segítsünk a megfelelő lehetőségek biztosításával. Ezt szeretnénk tenni ezzel a törvénnyel is. A Fidesz képviselőcsoportja messzemenőkig támogatja a kormánynak ezt a törekvését. Azt is tudjuk, hogy 2016 óta minden évben több mint százmilliárd forint az az összeg, amely közvetlen magyarországi filmgyártói költségként jelentkezik. Tehát nagyon-nagyon fontos az, hogy ezek a költségek itt, Magyarországon tudjanak hasznosulni, ezeket zömében itt, Magyarországon költik el a forgatások során, illetve számos hazai szakembernek a bérét is tudják biztosítani. Tisztelt Ház! A jelen benyújtott törvényjavaslat három törvényt módosít egyszerre: egyrészt a személyi jövedelemadóról szóló törvényt, másrészt a mozgóképről szóló törvényt, és a harmadik pedig az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló törvény. A személyijövedelemadó-törvény módosításának célja egyrészt a mozgóképről szóló törvényre való korábbi hivatkozási hiba korrigálása, amelyet az államtitkár úr is említett. Másrészt a módosítás a mozgóképtörvény szerint a külföldi előadóművészek és stábtagok bejelentésének megfelelően az szja-törvényben is egységesíti az egyszerűsített adózási mód választására jogosult személyi körre vonatkozó szabályozást a könnyebb jogalkalmazás érdekében. Tehát itt egy könnyítésről beszélhetünk. A módosítás biztosítja továbbá, hogy az Európai Unió állampolgárai számára abban az esetben is választható legyen ez az adózási mód, ha a forgatás valamilyen okból elhúzódik erre látunk most példákat. A módosítás célja továbbá, hogy a filmalkotásokban részt vevő előadóművészek és stábtagok akkor is választhassák az egyszerűsített adózási módot, ha valamilyen okból meghaladják a 183 napos magyarországi tartózkodást. Ilyen előfordulhat abban az esetben, ha a filmalkotásban részt vevő előadóművészek vagy stábtagok több, egymást követő külföldi filmprodukció magyarországi gyártásában is részt vesznek. E módosítás összhangban van azzal a nemzetgazdasági érdekkel, hogy minél több külföldi filmprodukció gyártása történhessen Magyarországon. A hatósági bejelentéshez kötöttség pedig biztosítja, hogy csak a jogszabály által célzott személyi kör tudja igénybe venni az egyszerűsített adózási módot a hosszabb tartózkodás esetén. A mozgóképről szóló törvény módosítása több ponton is változást, változtatást javasol. Egyrészt a mozgóképtörvény értelmező rendelkezései kiegészülnek a belföldi magánszemély fogalmával; azok, akik tartósan, életvitelszerűen Magyarországon tartózkodnak, ez megint csak a jogértelmezést, az egyszerűsítést és a konkrétumokat szolgálja. A hatósági eljárásjogi rendelkezések között az előterjesztés javaslatot tesz arra, hogy a mozgóképszakmai hatósági eljárásokban sommás eljárásra ne kerülhessen sor. A módosítások további célja az is, hogy a moziüzemeltetési tevékenység bejelentésében foglalt adatok esetén is kötelezővé tegye a törvény a bejelentésre kötelezett moziüzemeltetők számára a bejelentéssel érintett adatokban bekövetkezett változások bejelentését a hatóságoknak. A tervezet ezen túl elősegíti a mozgóképszakmai statisztikai adatok rögzítését és rendszerezését. A tervezet módosít a korhatárbesorolással kapcsolatos kérelem tartalmi elemein is. A gyártási év és a műfaj a filmalkotás azonosító adatainak ahhoz a köréhez tartozik, amelyeket szükséges bekérni ebben az eljárásban is. Továbbá a forgalomba hozatal módja az eljárás eredményes lefolytatásához szükséges adattá válik. A magyar részvételi arányok alapján történő besorolás szabályainak módosítására is javaslatot tesz az előterjesztés. A módosítást az teszi szükségessé, hogy a besorolási eljárás időpontjában még nem áll rendelkezésre a pénzügyi terv az eljárás lefolytatásához és a kérelem érdemi elbírálásához, erre azonban abban az időpontban még nincs is szükség. A támogatásra jogosultság megállapítására vonatkozó szabályozás módosítását javasolja a törvény, és ezt a következők indokolják. A módosítással érintett műfajokban a forgatókönyv elkészítése nem feltétlenül része a gyártási, alkotói folyamatnak, kizárólag a magyar adóazonosító jellel rendelkező magánszemélyeknek kifizetett jövedelem mint közvetlen magyar filmgyártási költség után vehető igénybe a közvetett támogatás. Az ezzel nem rendelkező külföldi stábtagok bejelentési kötelezettsége a jövőben nem indokolt. A módosítás a jelenlegi szabályozást fokozatosabbá teszi, az esetlegesen már felhasznált állami támogatás visszafizetésével kapcsolatos jogbizonytalanságra figyelemmel. A záró elszámolás átnevezése korrekciós elszámolássá a jogszabály jobb értelmezhetőségét eredményezi. [[12.20]] Módosul a közvetlen filmgyártási költségként elismerhető költségek köre is. A módosítás értelmében csak az a költség ismerhető el közvetlen filmgyártási költségként, amelyre vonatkozó termékértékesítés és szolgáltatás teljesítése a Nemzeti Filmiroda mint hatóság támogatásra jogosultságot megállapító határozatában meghatározott gyártási időszakon belül történik, és a teljesítésre vonatkozó számla legkésőbb a gyártási időszak rögzített befejezési időpontját követő 3 hónapon belül keletkezik. A 3 hónapos határidő megfogalmazása jelenleg nem egyértelmű, ezért van szükség erre a módosításra. A költségellenőrzés folyamán egységesen a filmgyártás elfogadott költségvetésének részét képező termékértékesítés vagy szolgáltatás teljesítésének időpontja lesz a mérvadó. Ezzel szemben a jelenleg hatályos rendelkezésben a vonatkozó számla keletkezése a mérvadó. Tisztelt Képviselőtársaim! A tervezet kiegészül a mozgóképtörvény Nemzeti Filmiroda bevételeire vonatkozó rendelkezése a maradványszabályokkal kapcsolatban is. Az idei évben a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságtól a Miniszterelnöki Kabinetiroda szervezetébe átvett szervezeti egység önálló működése során keletkezett bevételekre vonatkozó szabályozás kialakítása vált szükségessé. Ezt is tartalmazza a javaslat. Az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló törvénnyel kapcsolatban pedig, ahogyan államtitkár úr is részletezte, a filmipari statiszta meghatározást indokolt kiterjeszteni a szerzői jogról szóló törvény hatálya alá tartozó filmalkotásokban szereplő statisztákra, így a meghatározás a mozgóképről szóló törvény hatálya alá nem tartozó filmekben, például a reklámfilmekben szereplő statisztákra is alkalmazhatóvá válik a jövőben, tekintettel a tevékenység hasonlóságára. A megnövekedett filmipari költségek miatt indokolt az utóbbi években nem változtatott filmipari statiszták egyszerűsített foglalkoztatásához kapcsolódó nettó jövedelemhatár és köztehermérték módosítása. Ez tehát indokolt azokból a szempontokból, amelyeket az előbbiekben ismertettem, és amelyek legfontosabb eleme a mostani világjárvány léte, hogy segítsünk minél több rétegen. Most ez a törvény az egyszerűsítést szolgálja és azt, hogy minél kedvezőbb helyzetbe kerüljenek azok a dolgozók, akik Magyarországon mint említettem körülbelül húszezren ebből a szakmából élnek. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! A Fidesz képviselőcsoportja mindezek alapján messzemenőkig támogatja a benyújtott törvényjavaslatot, és ezt javasoljuk az Országgyűlésnek is. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Kálló Gergely képviselő úr, aki felszólalását itt az emelvényen mondja el. Megvárjuk, amíg a képviselő úr felérkezik az emelvényre. [[Kálló Gerely: Nem mondhatnám el a helyemen, elnök úr?]] A helyén mondja? Nekem a forgatókönyv szerinti leírás van. Öné a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Elnézést, nekem nem szóltak, hogy az emelvényre kell mennem. A törvény valóban azt láttatja egyelőre, hogy itt az átláthatóság és az egyszerűbb elszámolás van, ami fontos a magyar filmgyártás kapcsán. De még mielőtt belekezdek, én is hadd dicsérjem meg, és tiszteletemet szeretném azon szakembereknek kifejezni, akik az elmúlt időszakban a magyar filmet mint olyat sikerre vitték. Valóban meg kell említeni Andy Vajna nevét is, elévülhetetlen érdemei vannak ebben.A törvény maga az átláthatóságot szolgálja. Ezeket nem is célunk vitatni, ugyanakkor 2010 óta mi folyamatosan fenntartunk egy témát a magyar filmgyártással kapcsolatban, amit itt feltétlenül újra elő szeretnék szedni, ez pedig a magyar történelmi filmek gyártása. Én nem vagyok egy nagyon idős ember, de emlékszem, hogy az 1966-os Honfoglalás című film, amelynek Koltay Gábor volt a rendezője, és Nemeskürty István volt a forgatókönyvírója, az én történelmi tudatomat igenis javította, illetve igenis fejlesztette. Utána az első Orbán-kormánynak is volt egy nagyon jó gyakorlata, az, hogy igyekezett évről évre olyan történelmi filmeket gyártani, amelyek mind szakmailag, mind technikában, mind tartalmilag megállták a helyüket. Nagy örömömre szolgált, hogy az akkori iskolaigazgatók ezekre rendre elvittek minket. Voltak, akiket ezek a filmek vittek rá arra, hogy a magyar történelem iránt érdeklődjenek. Ilyen volt a Sacra Corona című film, vagy maga a Hídember című film, amely szerintem a magyar filmgyártás egy-egy kiemelkedő példája volt. Ha magyar filmről van szó, illetve a magyar filmek szabályozásáról van szó, ne haragudjanak, tovább fogom azt az álláspontunkat képviselni, amit a Jobbik 2010 óta, a parlamentbe kerülése óta képvisel, hogy a magyar történelmi filmeknek nagyobb hangsúlyt, nagyobb támogatást kell biztosítani, akár azért, hogy évről évre olyan filmek születhessenek, amelyek a fiatalok számára emészthetővé és élvezhetővé teszik a magyar történelmet. Valljuk be, a száraz tanítás néha egy kicsit kisiklatja a fiatalokat ebben, de ugye, a modern kor könyvei a filmek, tehát ezek tudnák segíteni a fiatalok történelemfelfogását. Hogy micsoda témák vannak, amelyek mind a mai napig várnak a feldolgozásra! ’56-ról ugyan született már sok film, de szerintem nem lehet eleget beszélni ’56-ról, és nem lehet elég aspektusból bemutatni, vagy akár a Rongyos Gárda hősi küzdelmeiről remek filmeket lehetne forgatni. Ha megnézzük Hollywoodot, a filmgyártás eposzát, akkor láthatjuk, hogy ők nem fukarkodnak az amerikai történelem feldolgozásával. Micsoda filmeket tudnak ebben forgatni évről évre! [[Nacsa Lőrinc közbeszól. Arató Gergely Nacsa Lőrinc felé fordulva: Nem a kormány csinálja!]] Ezt én értem, képviselőtársam, de azért ebben tudunk segítséget nyújtani. Ha lehetséges, akkor tegyük meg. Olyan embernek nem emelnek szobrot a múzeumban, aki meg se próbálja. A másik dolog, ami egy kicsit visszás volt számomra a törvényjavaslatban, az pedig az artmozik, illetve az artfilmek kategorizálása. Megértem a kormányzatot, és ezt különben igazolom is, aláírom, hogy néhány artmozi kicsit néha túllép a művészeti szerepvállaláson, és politikailag is szerepet vállalhatnak, csak ez pró és kontra is működik. Tehát én nagyon emlékszem, tisztán emlékszem arra, hogy a mainstream mozik sem a Lovasíjászt nem akarták bemutatni anno, sem pedig a Trianon című filmet, amit szintén Koltay Gábor rendezett. Nagyon sok esetben akár én magam is meg tudtam szervezni a barátainkkal, civil szervezetekkel azt, hogy ezekben az artmozikban kerüljenek lejátszásra ezek a filmek. Én egy kicsit ezért azt mondom, hogy értem én a szándékot, hogy a politika egy kicsit bele akar szólni az artmoziba, de azért ezt pró és kontra vonatkoztassuk el. Nem tartom szerencsésnek, sem a baloldalról nem tartottam szerencsésnek, sem most a jobboldalról nem tartom szerencsésnek azt, hogy artbesorolású mozikat évente minisztériumi szinten döntünk el. Szerintem ha már ennyit méltattuk a magyar filmes szakmát tudunk létrehozni olyan bizottságot, amely függetlenül vizsgálja, akár évente, ezeknek a besorolását. A másik dolog, hogy a képviselőtársaim elég gyakran mondták, hogy igen, a turizmus és a filmgyártás kéz a kézben jár. Hoznak ide embereket, turistákat, illetve amikor hírünket viszik, Budapest szépségének a hírét viszik a világban egy-egy hollywoodi produkcióval kapcsolatban, azok mind öregbítik és mind segítik a magyar turizmus fejlesztését. Sokkal komolyabban gondolnám azt az állami szerepvállalást, amely a külföldi produkcióknak megkönnyíti a Magyarországon való elhelyezését. Hadd mondjak egy példát! Itt van a Dunai Vasmű. A Dunai Vasmű épületének megvan a romantikája. Nagyon sok filmet lehetne forgatni, sőt forgattak is ott bent filmet, de lehet, hogy egy hollywoodi produkciónak elkerüli a figyelmét az, hogy ott micsoda lehetőségek vannak, micsoda korszakokat lehet ott bemutatni. Ebben az államnak szerintem szerepet kel tudnia vállalnia, hogy ha idejön egy külföldi produkció, akkor a lehető legszélesebb körben be tudja mutatni nekik Magyarországot. A másik pedig, lehet, hogy ez egy kicsit, hogy mondjam, visszás lesz, de én azt gondolom, a magyar filmeket igenis megérdemelné a külföldi produkciókkal kapcsolatban egy pozitív diszkrimináció. Ha megnézzük azt, hogy egy amerikai blockbustert vagy egy szuperfilmet mennyi költséggel, milyen költségvetéssel forgatnak, hát akkor hüledezünk itt magyar szemmel is, hogy milyen bevételt generál, illetve milyen kiadásokkal jár egy ilyen szuperprodukció. Nem biztos, hogy méltónak tartom azt a helyzetet, hogy ha Magyarországra jön egy amerikai forgatócsoport, akkor a bérleti díjak körülbelül ugyanolyan szinten vonatkoznak rá, mintha, mondjuk, egy száz százalékig magyar produkciót forgatnánk Budapesten. Ezt én nem tartom arányosnak. [[12.30]] Tehát ha megnézzük, hogy egy amerikai filmnek milyen költségvetése van és milyen anyagi források állnak rendelkezésre, és a magyar filmgyártásnak milyen anyagi források állnak rendelkezésére, akkor ezt nem biztos, hogy szerencsésnek tartom. Lehetséges, hogy egy kettős tarifát illene bevezetni kelet-közép-európai és nyugati vagy akár amerikai filmes produkciók kapcsán. Egyelőre ennyit szerettem volna hozzászólni. Köszönöm a szót. [[Szórványos taps az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Nacsa Lőrinc képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Magyarország kulturális nagyhatalom, és az elmúlt években egyre nagyobb szerepe van a magyar filmeknek abban, hogy ezt kimondhatjuk itt az Országgyűlésben, hogy Magyarország kulturális nagyhatalom. Hiszen ebben a magyar filmkészítésnek, a magyarországi helyszíneken forgatott külföldi produkcióknak is része van. A koronavírus-járvány okozta válságot megelőző években világosan látszott, hogy Magyarországon folyamatosan nőtt a kultúra iránt érdeklődők száma. Az Eurostat adatai szerint a magyarok az Európai Unió más tagállamaihoz képest kiemelkedően sokat költenek kultúrára, átlagosan a GDP 2,1 százalékát; ezzel a teljesítménnyel a legtöbb európai uniós tagállamot magunk mögé utasíthatjuk. Az elmúlt évek munkájának eredményeképpen a magyar filmek és a magyar filmszakma is aranykorszakát éli. Én is itt szeretnék megemlékezni Andy Vajnáról mint a legújabb kori magyar filmtörténet egyik legnagyobb alakjáról köszönjük neki mindazt, amit tett Magyarországért és a magyar filmért. A 120 éves hagyományokkal rendelkező magyar filmgyártásnak és filmszakmának, a 2011-ben létrehozott Magyar Nemzeti Filmalap támogatási rendszerének köszönhetően a filmes iparág kapacitása megháromszorozódott, és egyre több a kimagasló, világszínvonalú alkotás is. A Saul fia című film 2016-ban elnyerte a legjobb idegen nyelvű filmnek járó Oscar-díjat, amire azelőtt több mint 30 évig nem volt példa magyar film esetében. A Mindenki című film 2017-ben elnyerte a legjobb élőszereplős rövidfilmnek járó Oscar-díjat, valamint az elmúlt években az új támogatási rendszernek is köszönhető rendszerben készült magyar filmek több mint száz rangos nemzetközi díjat kaptak. Azt gondolom, hogy az új támogatási rendszer és a filmekben dolgozó emberek is egy nagy kalapemelést érdemelnek ezért, hiszen száz rangos nemzetközi díjat nyertek el. A magyar produkciók mellett az elmúlt években Magyarország és nem csak Budapest számos nagyvolumenű amerikai filmforgatás és filmkészítés helyszínévé vált. Azon túl, hogy számos sikeres amerikai filmben felismerhetünk magyarországi helyszíneket, érdemes figyelmesen megnézni a filmek végén a stáblistát, ahol számos esetben rengeteg magyar nevet is láthatunk, ugyanis sok külföldi produkció vágó-, hang- és utómunkái is magyarországi filmstúdiókban készülnek. A külföldi filmprodukciók magyarországi forgatása és magyarországi gyártása is fontos nemzetgazdasági érdek, ugyanis a forgatásból származó adóbevételek mellett ezek a produkciók számos magyar szakembert foglalkoztatnak. Ezáltal a tehetséges magyar hangmérnökök, vágók, képszerkesztők, operatőrök, jelmeztervezők, díszlettervezők és számos egyéb munkatárs hollywoodi és más nemzetközi produkciókon dolgozhatnak, itthon, Magyarországon. Szeretnék reagálni részben a jobbikos képviselőtársam felvetésére is. Egyetértek abban, hogy a történelmi tematikájú filmeknek milyen nagy szerepe volt, és az én fiatalságomra is nagy hatással voltak az ön által is ideidézett filmek. Egyetértek abban, hogy közös feladatunk, hogy nagyszabású történelmi filmek készüljenek az eddig még feldolgozatlan magyarországi, magyar történelmi eseményekről, szerintem ez helyes és támogatható irány, mint ahogy látjuk azt, hogy számos nagyon-nagyon jól sikerült alkotás van az elmúlt 30 évben is mögöttünk. Óvatosabban bánnék az amerikai párhuzammal, hiszen pont idén azt láttuk, hogy számos módon amerikai történelmi tematikájú filmeket tesznek feketelistára, tiltólistára mindenféle ideológiák fogságában, például az Elfújta a szél című filmet próbálták kitöröltetni mindenhonnan, vagy éppen John Wayne híres amerikai westernhős alkotásait és az ő nevét viselő intézményeket is megpróbálták megváltoztatni, de tiltólistára tették például a Forrest Gumpot is. Úgyhogy azt gondolom, hogy nem mindenben kell az ottani filmgyártásról vagy az azt körülvevő ideológiákról példát vennünk, megvan a saját utunk, megvan a saját történelmünk, véleményünk a dolgokról, azt érdemes követni. Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja a külföldi produkciók magyarországi gyártásának további ösztönzése. A módosítás lehetővé teszi, hogy a mozgóképről szóló törvény szerint a külföldi előadóművészek és stábtagok körében egységesen választható legyen az egyszerűsített adózási mód. A módosítás célja továbbá, hogy a filmalkotásokban részt vevő előadóművészek és stábtagok akkor is választhassák az egyszerűsített adózási módot, ha valamilyen okból a forgatás elhúzódik, és meghaladják a 183 napos magyarországi tartózkodást. A törvényjavaslat a filmipari statiszta meghatározást kiterjeszti a szerzői jogról szóló törvény hatálya alá tartozó filmalkotásokban szereplő statisztákra is. Ennek következtében a meghatározás a mozgóképről szóló törvény hatálya alá nem tartozó filmekben, például reklámfilmekben szereplő statisztákra is alkalmazhatóvá válik. A törvényjavaslat módosításai hozzájárulnak ahhoz, hogy a külföldi filmprodukciók számára továbbra is kedvező legyen a magyarországi gyártás és magyar szakemberek, munkatársak alkalmazása mindez nagyon fontos magyar kulturális és nemzetgazdasági érdek. Mindezek figyelembevételével a KDNP-frakció támogatja a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Molnár Gyula képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Kihasználom a lehetőséget, hogy a mai napon még itt új fiú államtitkár úr, úgyhogy szeretném azt az általános gondolatunkat megfogalmazni, amit az elmúlt napokban minden ügy kapcsán szeretnénk megosztani a közvéleménnyel, megosztani a politikával foglalkozó emberekkel, hogy látjuk és értjük azt a szándékot, amikor a kormány valamilyen formában a járványt próbálja kezelni, próbálja az egészségügyi rendszert fenntartani, és közben a gazdaság működőképességét fenntartani. Jól látjuk, érzékeljük ebben az egyensúlyt, ezt elmondtam pont, azt hiszem, talán valamelyik nap; hogy ebben sikeresek leszneke, ezt majd csak történelmi távlatból fogjuk tudni megítélni. Most úgy látjuk, hogy egyelőre többségében vesztésre állnak. De eközben megdöbbenéssel látjuk és nézzük azt, hogy valami pótcselekvés irányába mennek el, és olyan törvényalkotási cunamit próbálnak ránk zúdítani aminek értem a kommunikációs részét , ami arról szól, hogy lám-lám, mindenki teszi a dolgát a maga helyén, a képviselők is foglalkoznak az ügyekkel, csak eközben például nagyon szívesen látnánk és örömmel vennénk azt, ha a járványkezelésben, egészségügyirendszer-megőrzésben, gazdaságmegőrzésben esetleg egy negyedik lábat is odavennének, mert azért ez nagyon bűnösen hiányzik az önök tevékenységéből, ez pedig ennek a szociális vetülete, hogy mi lesz eközben a munkanélküliekkel, mi lesz eközben azokkal, akik a gyermekükkel otthon kell hogy maradjanak, mi lesz azokkal, akik most keresnek állást, mi lesz a nyugdíjasokkal. Tehát azt szeretnénk mondani, hogy miközben érteni véljük, és ugye, látják, hogy milyen együttműködőek vagyunk mindenben [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] , aközben azért helyes lenne, ha másokkal is foglalkoznánk. Nem is teszem azt hozzá, most, hogy Nacsa képviselő úr… Majd egyébként egyet fogok önnel érteni egy dologban, úgyhogy ne lepődjön meg, nem akarok kárt okozni önnek semmiképpen sem a pártjában. De akkor gyorsan még két dolgot idehozok, mert végül is időm van bőven, ez pedig az, hogy eközben persze foglalkoznak azzal, hogy az önkormányzati rendszert hogyan lehet lábon döfni, tehát olyan apróságoknak tűnő dolgokat hoznak, és kommunikálják azt, hogy vannak itt tartalékok, miközben önök is pontosan tudják, hogy azok a számok, amelyekkel önök dobálóznak, az önkormányzati rendszer ezermilliárdos tartalékai, valójában nem léteznek, ezek mind lekötött pénzek, és nem igaz az, hogy ha valami a számlán van, az szabadon felhasználható pénznek tekinthető. És akkor önök még egy ötödik dolgot is idehoztak, ez már tényleg, úgy gondolom, talán még az önök nagyon széles és izmosnak tűnő vállának is kicsit sok lesz, ez pedig az, hogy meghirdették a globális támadást az Unióval szemben. Én megmondom őszintén, érdemes lenne többet foglalkozni azzal, ami az igazi probléma, és ez pedig egyértelműen a járvány. Ebben a helyzetben érkezett meg hozzánk ez a nagyon fontos törvénymódosítás. Szeretném elmondani, és itt fogok egyetérteni pár előttem szólóval, akár kormánypárti képviselővel és az államtitkár úrral is, hogy elképesztően fontosnak tartom azt, hogy ez a törvény 2004-ben született, és valóban az volt akkor a szándék és a cél, hogy hogyan, miképpen lehet azt a fajta képességet, azt a fajta lehetőséget, amivel Magyarország rendelkezik, a világnak megmutatni. És igenis vannak olyan kitörési pontok ennek az országnak, ahol relatíve pici befektetéssel, pusztán csak azzal, hogy meg tudjuk mutatni saját magunkat a világnak, tudunk sokkal, de sokkal több sikert elérni. Nagyon halkan jegyzem meg, nem akarok tényleg ilyen mély politikai összefüggéseket megfogalmazni ma, hogy ha önök az elmúlt tíz esztendőben azzal foglalkoztak volna, hogy egy modern Magyarországot építenek, hogy megnézik azt, hogy mik azok az iparágak, amelyekben ez a fajta szellemi tőke, ez a fajta többlettudás, amire önök is mindig hivatkoznak, ez a magyar virtus igazából utat tud törni, akkor mára nem egy ilyen összeszerelő üzemmé lettünk volna, ahol különböző nagy multinacionális cégek termékeit szereljük össze. De visszatérve a dolgokhoz: igen, ez egy nagyon helyes és nagyon fontos dolog. [[12.40]] Én magam is úgy gondolom, hogy ez egy nagyon komoly kitörési pont, és ha ebben kell, akár a járvány miatt, akár mert a világ haladt előre, mert a jövedelmek változtak, meg az egyéb eljárások, akkor azt gondolom, helyes, hogy ezen az úton megyünk tovább. És most következik, amit nem nagyon hittem volna az elmúlt évtizedekben, hogy el fogom mondani, de igen, valóban, Andy Vajna nagyon sokat tett a magyar filmművészetért. De kérem tisztelettel, vegyék azt észre, hogy nem azért, mert jó utasításokat kapott a kormánytól; ezt mondom Kálló képviselő úrnak is. Mert egyet tudunk segíteni a kormánynak, hogy a magyar filmművészetet segítse, hogy ’22-ben leváltjuk, és elmehetnek statisztának, és akkor tudnak egy csomó jó filmben szerepelni, tehát akár ilyen formában megpróbálhatunk segíteni. Én nem nagyon szeretném, hogyha ez a kormány, de általában a kormányok valamilyen módon a magyar filmművészet szekerét valamilyen nagyon nagy tempóval megpróbálnák tolni. Tudják, miért volt Andy Vajna jó a magyar filmnek, és miért volt jó ennek az egésznek? Azért, mert ő ezt a dolgot a piaci oldalról nézte, a fogyasztó oldaláról nézte; nem a politika oldaláról nézte. Egyébként, ha van az a piaci szegmens, amit Kálló képviselő úr mondott, akkor ő azt ki tudta elégíteni, és azt gondolom, hogy erről szól sajnos ez a világ. Lehet ezt nem szeretni, lehet azt gondolni, hogy önök mindent tudnak központilag szabályozni, csak el kell hogy keserítsem önöket, vannak dolgok, amik szét fogják feszíteni ezeket a kereteket. És egyébként ha önök ennyire elkötelezettek abban, hogy ez a csodálatos magyar filmművészet ezekkel a fantasztikus szereplőkkel továbbra is olyan legyen, amilyen, akkor például, mondjuk, levehetnék a kezüket a Színművészeti Egyetemről, tehát hagyhatnák ott például nyugodtan azokat az embereket a saját maguk szabályai szerint működni, és például ez az a szféra, tényleg őszintén mondom, ez az a szféra, ahova nem kell ennyire direkt módon belenyúlnia a politikának és a kormánynak. Mindenkinek vannak élményei. Picit idősebb vagyok önöknél, úgyhogy elmondom, nekem is van egy ilyen típusú élményem, és imádom azt, amikor látom az Evita című filmben Buenos Aires főutcáján vonulni Antonio Banderast és Madonnát, és meglátom a háttérben a Csemege vállalat feliratot, ez engem mindig olyan boldogsággal tölt el. Nem tudom persze, hogy a világon bárki, aki nézi ezt a filmet, tudjae, hogy ez nálunk van, de az újabb filmekben, valóban, ezt én is elfogadom, és meg is süvegelem, hogy az a szándék, amit mi 2004-ben elkezdtünk, valóban folytatódott, és én is azt mondom, hogy egy ilyen típusú szabályozásra szükség van, és kellhet is. Én egy kicsit határozottabban szeretném azt a tételt megfogalmazni, amit jobbikos képviselőtársam is az expozéjában kifejtett, hogy nem teljesen világos, hogy miért tették bele ebbe az egyébként, még egyszer mondom, sok minden szempontból helyes törvénymódosításba az artmozik adott esetben más kézben való vagy más által való felügyelését. Ha nem haragszik, államtitkár úr, azért az önök tárcájában olyan nagyon nem bízunk ebből a szempontból, hogy önök itt a magyar kultúra és a magyar nép legaggódóbb hívei. Azért önök itt meglehetően azon tárca képét mutatják, akik meglehetősen komoly lobbiérdekeket fejtenek ki abban az irányban, amelyik a kormányzópárt érdekét kifejezi. Miért nem lehetett ott tartani a kulturális tárcánál az artmoziknak a jóváhagyását? Miért gondolják úgy…? Ugye, most az van benne, hogy majd egy új rendeletben de nagyon úgy tűnik, mint hogyha ez önökhöz kerülne. Tehát én tényleg, őszintén mondom, minden tiszteletem az öné és a miniszteréé, nyilván sokat jártak artmozikba, nyilván tudják, hogy ez pontosan mit jelent, de miért nem hagyjuk ezt ott, ahol ez ténylegesen van és való? Csak ezt akarom itt olyanként megfogalmazni, ami alapján fájó szívvel mondom, hogy minden jó szándékunk ellenére valószínűleg nem fogjuk támogatni ezt a fajta módosítást. Nem mondjuk azt, hogy alapvetően, teljes egészében elutasítjuk, csak azt szeretném mondani, hogy ez teljesen érthetetlen módon került ebbe a törvénybe. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A DK képviselőcsoportjának vezérszónoka Arató Gergely képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Hadd kezdjem azzal, hogy alapvetően egyetértek Molnár képviselő úrral, bár talán nem fogok ennyire finoman fogalmazni. Azzal szeretném kezdeni, hogy teljesen nyilvánvaló, hogy amit önök most csinálnak, az egy pánikkormánynak a pótcselekvése. Nem készítették fel az országot a járvány második körére; nem csináltak semmit a nyáron; összeomlás szélén áll az egészségügy, az oktatás, és közben növekszik a munkanélküliség, csökken a gazdaság teljesítménye; éppen most hosszabbították meg a lezárást újabb hónapokra. [[Nacsa Lőrinc közbeszól. Az elnök csenget.]] Azt kell mondanom tehát, tisztelt Ház, teljesen nyilvánvaló, hogy lenne önöknek fontosabb dolga most, amikor egy világjárvánnyal kell küzdeni. És mit tesznek önök ehelyett? Ehelyett tömik az Országgyűlést törvényjavaslatokkal, mégpedig olyan törvényjavaslatokkal, amiknek csak az a funkciója, hogy itt is, ott is egy kis pénzt még a haveroknak lehessen osztani. Mert miről szól ez a törvényjavaslat? Csodálatosan beszélgettünk itt a magyar filmről, mindannyian nagy tisztelői vagyunk. Na, ez a törvényjavaslat erről nem szól. Ennek a törvényjavaslatnak kizárólag az a célja, hogy több pénzt hagyjon a külföldi filmes vállalkozások, és ami ennél is fontosabb önöknek, az önök haverjai zsebében. Az, hogy mi ez a kör, azt elég világosan mutatja az Antenna Hungáriának a sok millió forintos filmmegrendelése, ahol, hogy, hogy nem, Habony Árpád baráti köre tűnik fel a háttérben, és nagyon sok ilyen történetet ismerünk. Mi történik most? Az adófizetők zsebéből, hiszen a be nem fizetett adó is természetesen az adófizetők pénze bár ezt most éppen megpróbálják majd megváltoztatni az Alaptörvényben, de ettől ez még az igazságon semmit nem változtat , ebből több pénzt hagynak ott a reklámvállalatoknál, amelyek aztán igazán nem kulturális intézmények. Több pénzt hagynak ott azoknál a filmipari beszállítóknál, amelyeknek egy jelentős része egyébként szintén önökhöz kötődik ilyen vagy olyan módon; és emellett a propagandaminisztérium irányítása alá rendelik az artmozikat. Ez az, ami most önöknek fontos a válság idején. Ez fontos önöknek akkor, amikor naponta több ezren fertőződnek meg, és amikor naponta közel százan halnak meg. Azt kell mondanom, hogy ez szégyen, ez az ország, a választópolgárok cserbenhagyása. Mit kellene ehelyett tenniük inkább? Hadd adjak tanácsokat, ha már maguktól nem képesek erre. Bevezetni az ingyenes és tömeges tesztelést, amit ha megtettek volna korábban, akkor nem szabadult volna el a járvány, de még most sem lenne késő, hogy legalább a károkat csökkenteni lehessen. Meghosszabbítanák az álláskeresési támogatást, és direkttámogatást nyújtanának azoknak az embereknek, akik elvesztették az állásukat. Újraindítanák az állami bérpótlékrendszert, és nemcsak 50 százalékkal, és nemcsak a vendéglátóknak és persze az önöknek szintén kedves szállodásoknak, nemcsak a haveroknak, hanem a gazdaság egészének, az iparnak is. Azonnal támogatást nyújtanának a nyugdíjasoknak és a családoknak, és minden embert tényleg ellátnának influenzaoltással. Azt mondta a miniszterelnök, maga kezdeményezte ezt, csak könnyű úgy ingyenes influenzaoltást adni, hogy egyébként meg nincs influenzaoltás. Ez lenne az önök dolga. Értem, hogy sokkal kellemesebb egyébként egymás közt kedvezményeket osztogatni, sokkal kellemesebb egymást jó anyagi helyzetbe hozni, mint a válsággal foglalkozni, de nem ez az önök feladata. Végre józanodjanak ki, és foglalkozzanak azzal, ami a kormány dolga ilyen időszakban! Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az LMP képviselőcsoportjának vezérszónoka Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A mai napon is, illetve tegnap is folytattunk már rövid, néhány perces, mondhatjuk úgy, hogy napirenden kívüli vitát arról, hogy az Országgyűlésnek kelle működni vagy nem, illetve hogy hány és milyen törvényjavaslat beterjesztése indokolt.Mi azon az elven vagyunk, hogy a parlamentnek természetesen működni kell, rengeteg olyan szerteágazó feladat van, a legfontosabb feladat, a védekezés konkrét feladatain túl, amit el kell látnia az Országgyűlésnek. Ugyanakkor azt láthatjuk, hogy valóban egy olyan törvénycunamit terjesztettek a Ház elé, aminek, mondhatjuk, hogy több mint felének semmi köze a védekezés konkrét feladataihoz. És egyébként ez is azok közé tartozik, amelyekről úgy gondolom, nem feltétlenül indokolt, hogy erről tárgyaljunk. De ezzel együtt is szerintem nem is ez a lényeg most. Nyilván a mai napon lesznek igazán olyan törvények, amelyekkel kapcsolatban szerintem hosszú politikai vitát leszünk kénytelenek folytatni. Én nem kívánom megismételni azokat a gondolatokat, amivel alapvetően egyetértek, amit elmondtak egyébként ellenzéki és kormánypárti képviselőtársaim is arról, hogy valóban büszkék lehetünk a magyar filmeseknek a történelmi távlatokban megjelenő és látható óriási sikereire, és arra a hírnévre, amire méltán szert tettek. És abban is tökéletesen egyetértek, hogy milyen óriási szerepe van a magyar filmes szakmának és a magyar, nagyon nagyszerű, tehetséges filmes szakembereknek abban, hogy az ország hírnevét és a nemzet hírnevét vitték a világban, ez rendkívül fontos. És nyilvánvalóan azzal is egyetértek, amiket elmondott Kálló képviselő úr, hogy mindent meg kell tenni kormányzati szinten is, hogy az ilyen lehetőségek, például a történelmi témák bemutatását, feldolgozását lehetővé tudjuk tenni, és nyilván ebben itt a kormány részéről az a feladat, hogy a különböző pályázatokon a finanszírozási feltételeket biztosítsa ahhoz, hogy akár politikai módon ezekben konkrétan részt vegyen. Ugyanakkor azt viszont szomorúan látjuk, hogy ez a törvényjavaslat nem feltétlenül arról szól, hogy ezt az irányt kövesse. Nekünk az a meggyőződésünk, és ez a, mondhatjuk úgy, hogy sommás véleményünk erről a javaslatról, hogy nem arra van szükség, hogy az itthon gyártott külföldi filmeket támogassuk, hanem arra, hogy a magyar filmgyártást támogassuk, hogy a magyar filmek itthon és külföldön egyaránt sikeresek lehessenek. Ezért egészen más szemléletet vallunk e tekintetben. Az artmozik kapcsán pedig egyetértek az előttem szóló képviselővel, én azt gondolom, hogy semmi keresnivalója szintén ebben a javaslatban. [[12.50]] Tehát ilyen módon nem is fogjuk tudni támogatni ezt a javaslatot. És én már csak egyetlenegy dologra szeretnék utalni: Kálló Gergely felszólalását figyeltem, és néhány olyan történelmi eseményt is elmondott, amely kapcsán indokolt lehet még esetleg vagy lehetőség lenne újabb filmalkotásoknak támogatni, ezeknek a megjelenéséhez hozzájárulást adni. Hangsúlyozom, hogy ez nem a kormányzat, nem a politika feladata, itt a megfelelő támogatási hátteret, pályázati hátteret, intézményi hátteret kell tudni biztosítani. Én szeretnék egyetlenegy dologra utalni, ami szűkebb hazámhoz, Pécshez, Baranyához és a Mecsekhez köthető. Már beszéltem itt nem oly rég 1956 kapcsán egy olyan történetről, egy olyan igazi példamutató cselekménysorozatról, amelyről sajnos nagyon kevesen, méltatlanul kevesen tudnak, ez a „mecseki láthatatlanok” története. Én azt gondolom, hogy még mindig nagyon kevesen hallottak arról, hogy ők voltak azok a szabadságharcos csoport, amely az országban a legtovább kitartott, és még a forradalom leverése, a szabadságharc leverése után is hetekig kitartottak, partizánharcot folytattak a Mecsek erdeiben. Nem olyan rég Cs. Nagy Sándor dokumentumfilmes Sashegyi Zsófia újságíróval közösen elkezdtek egy munkát, megpróbálnak egy dokumentumfilmet készíteni erről a nagyon-nagyon fontos történelmi eseményről és egy olyan eseménysorozatról, amelyre mindannyian büszkék lehetünk, nem csak baranyaiak. Pályáztak a Nemzeti Filmalaphoz, a Nemzeti Kulturális Alaphoz, a Nemzeti Filmintézethez, és mindenhol visszautasították őket, nem kaptak támogatást, hogy ezt a nagyon fontos, hiánypótló dokumentumfilmet elkészítsék. Majd próbálkoztak később, amikor olyan pályázati kiírást láttak, hogy egy ilyen történelmi játékfilm elkészítéséhez kapjanak támogatást. Ez sem sikerült. A munkát saját forrásból megkezdték, de nyilvánvaló, ahhoz, hogy egy ilyen alkotás elkészülhessen, kellenek támogatási források. Ezért egyfajta gyűjtést rendeztek. Én azt gondolom, ez is mutatja, van még mit tenni a tekintetben, hogy valóban az ilyen értékes alkotások, és azok a filmes alkotások, amelyek valóban be tudnák mutatni a történelmünknek egy-egy ilyen sajnos kevesek által ismert vagy feledésbe merülő epizódját, azok rendkívül fontosak. Úgyhogy ezekben a kérdésekben, én azt gondolom, elmondhatom, hogy egyetértünk, más tekintetekben pedig inkább ellenzéki képviselőtársaimmal értek egyet, ezt a javaslatot ilyen módon, a már említett elvi véleménykülönbségek miatt nem fogjuk támogatni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kérdezem képviselőtársaimat, kíváne még valaki a vitában felszólalni. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Most megkérdezem… [[Kálló Gergely: De! Arató Gergely Kálló Gergelyre mutat: De, ő! Kálló Gergely: Jeleztem!]] Bocsánat! Később jelent meg, képviselő úr, a nyomógombbal! Amikor én lezártam, még nem volt fenn a neve. Úgyhogy lezártam, képviselő úr. Tehát az általános vitát lezártam. Megkérdezem az előterjesztőt, Dömötör Csaba államtitkár urat, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dömötör Csaba jelzésére:]] Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Elég sok témát érintettünk. Megszoktam a napirend előtti felszólalásoknál, hogy pártpolitikai vonatkozások is belekeverednek. [[Arató Gergely: Ez a parlament!]] Szerintem mindenhol helye van egyébként. Én szakpolitikai vitára készültem, de igyekszem másra is reagálni. Hadd kezdjem azzal, amit többen érintettek: Andy Vajna szerepét. Én érdeklődéssel figyeltem ezeket a véleményeket, ezek szerint elismerik a szakmai tevékenységét. Azért a jegyzőkönyv kedvéért szögezzük le, hogy ez nem volt mindig így. Az ön pártjának például az volt az álláspontja, hogy nem segíti Magyarország megítélését; „offshore terminátornak” nevezték következetesen; arról elmélkedtek, hogy mikor mondhatják majd azt, hogy Hasta la vista, Andy! És azt is mondták, hogy a Jobbik szerint ilyen alakoknak semmi keresnivalójuk a médiaiparban. Ez volt az önök hivatalos állásfoglalása. [[Az MSZP felé fordulva:]] Önök, mint akik most dicsérik Andy Vajnát, azt mondták, hogy a legkártékonyabb gazdasági vándorló. Ez volt az önök álláspontja. Azt kell hogy mondjam, a magyar közélet egyik nagyon súlyos tehertétele, hogy egy ilyen elismert szakembernek meg kell halnia ahhoz, hogy elismerést vívjon ki az ellenzéki parlamenti pártok részéről. De én már komoly fejleménynek tartom azt is, hogy legalább most megteszik. Sokat tett hozzá a magyar filmipar fejlődéséhez. Ami a jobbikos felszólalást illeti: azzal a felvetéssel én egyetértek, hogy minél több történelmi témájú filmre lenne szükség, de ha ön azt mondja, hogy nem történt semmi az elmúlt években, az nem állja ki a valóság próbáját. Nagyon sok díjazott alkotás történelmi témájú. Az más kérdés, hogy mindannyiunknak más az elvárása azzal kapcsolatban, hogy milyen téma legyen az a történelmi téma, de azért a Szürke senkik, az Apró mesék, az Örök tél című alkotások történelmi témájúak voltak. De egyébként azt nem mondjuk, hogy ezen történelmi filmek mennyisége elegendő, szeretnénk, ha minél több születne, de ez elsősorban az alkotók dolga. Egyébként a Filmintézet alapvető célja, hogy több történelmi témájú film készüljön. És ha egy másik vonatkozást is mondhatok: egy dolog az, ha elkészül egy állam által támogatott film, az pedig egy másik, hogy vane lehetőségünk ezt megnézni. És ebből a szempontból nagy jelentőségű a Filmio platform holnapi elindulása, mert nemcsak támogathat majd az állam egy magyar alkotást, akár történelmi témájú alkotást, hanem önnek sokkal több lehetősége lesz ezt megnézni, nem lesz ahhoz kötve, hogy láttae a tévécsatornán vagy nem. Szerintem ez előrelépés, remélem, hogy ön is egyetért ezzel. És azzal is egyetértek, hogy a magyar filmeseknek nagyobb teret kell engedni még nagyobbat. Ami az MSZP-s felszólalást illeti: csak röviden reagálnék a járvánnyal kapcsolatos megszólalásokra. Azt látom, hogy önöknek ezt most mindenhol el kell mondania. Ugye, a szociális vetületről beszélünk. Azért a legfontosabb szociális vonatkozása egy járvány elleni védekezésben is annak van, hogy sikerüle megóvni a munkahelyeket [[Arató Gergely: És sikerült?]] és ez a kormány a jelenlegi megközelítésével már bizonyított. [[Nacsa Lőrinc: Így van!]] [[Nacsa Lőrinc: Így van!]] Arra a kérdésre, amit ön feltett, tisztelt képviselő úr, azt a tényt hadd mondjam el, hogy amikor önök voltak kormányon, 12 százalékos volt a munkanélküliség, ez a kormány 4 százalék alá csökkentette. (Nacsa Lőrinc: Így van!) Most is ebben a sávban vagyunk, és az a megközelítés, amivel a kormány dolgozott, miszerint adót csökkentsünk, ne pedig a segélyezési rendszert erősítsük meg, mint ahogy önök akarják, ez bemutatta az eredményeit, és szeretnénk is ezen az úton továbbmenni a járvány után is. Az önök megközelítése hibás volt, mert 12 százalékos munkanélküliség lett belőle, a kormány megközelítése pedig bizonyította életképességét. És hol volt ez a szociális érzékenység akkor, amikor a devizahitelezést rászabadították az országra? [[Arató Gergely: A Fidesz volt az, drága képviselő úr! Orbán Viktor kormánya idején volt!]] Most is ez a kormány az, amelyik a moratóriumról döntött [[Dr. Harangozó Tamás: Ki döntötte be a forintot? Az elnök csenget.]] , és meghosszabbította. Ami az önkormányzatokat illeti: én látom a magyarázkodást, az ujjal mutogatást, főleg a főváros részéről, miszerint nincsen elég pénzük [[Dr. Harangozó Tamás: Cser-Palkovics!]] , meg azok már lekötött pénzek. Most kapaszkodjanak meg, egy járványidőszakban minden egyes önkormányzatnak és leginkább a kormánynak hozzá kell nyúlnia az eddigi terveihez, mert a járvány sok mindent felborított. A költségvetési számok sem így alakulnának, ha nem lenne egy járvány. Megfigyelhették, hogy van egy járványügyi alap és egy gazdaságvédelmi alap. És miközben azt látjuk, hogy megy az ujjal mutogatás, a Fővárosi Önkormányzat nem akar hozzányúlni az eddigi terveihez, és nem akar áldozni a járvány elleni védekezésre, miközben a legnagyobb összegen ül a magyarországi önkormányzatok közül. [[Nacsa Lőrinc: Így van!]] Tudomásul vesszük ezt a döntést, de ha így döntenek, akkor ne kenjék az egészet a kormányra, és ne merüljön ki abban egyedül a járványügyi cselekvésük [[Dr. Harangozó Tamás: Cser-Palkovics!]] , hogy a Facebook-oldalon keseregnek, meg néha magyarázkodnak és ujjal mutogatnak az ATV-stúdióban. Ami az azzal kapcsolatos felvetést illeti, hogy kiknek mennek a támogatások: néha az az érzésem, hogy önöknek az az alapvető bajuk, hogy olyanok is kapnak támogatást, akik nem feltétlenül azt gondolják a világról, mint önök. De hadd mondjak egy példát: van egy olyan nemzetközi díjazott alkotó, aki pár nappal ezelőtt kamerának is nyilatkozott arról, hogy egymilliárd forintot kapott csak az egyik filmjére. Hol tette? Egy kormányellenes tüntetésen. Na, ennyit arról, hogy a kormány kiket támogat. [[Nacsa Lőrinc: Így van!]] Nem világnézeti, nem politikai alapon megy a dolog, de azt látom, önöknek az a problémája, ha olyan is kap támogatást, aki nem ugyanazt gondolja a világról. Arató képviselő úrnak szeretném mondani: legyen szíves, nézzen utána, hogy a kormány valóban meghosszabbítottae a korlátozó intézkedéseket. Láttam, hogy lejöttek ezzel kapcsolatban álhírek, nem állják ki a valóság próbáját. [[Arató Gergely: Meglátjuk… Közbeszólás az ellenzék soraiból: Holnap?]] A kormány a rendkívüli jogi kereteket hosszabbította meg, de ez nem vonatkozik az intézkedésekre, amelyek december 11-éig vannak érvényben. Most nem tudom, hogy nem tudott utánanézni, vagy ugyanazt folytatja, amit itt az elmúlt hónapokban mindig is tettek, álhíreket terjeszt itt az ülésteremben is, mind a kettő elfogadhatatlan. [[13.00]] [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A munkanélküliséggel kapcsolatos felvetéseire ugyanazt tudom elmondani: az önök idején 12 százalék volt, most pedig 4 százalék alá sikerült csökkenteni, és ebben a sávban is fogjuk tartani. Ami az artmozikat illeti, lényegében nem változik a rendszer. Annyi változás történt egy korábbi döntésnek köszönhetően, hogy a Nemzeti Filmiroda mint hatóság a Miniszterelnöki Kabinetirodához tartozik, és ezért indokolt az, hogy az artmozikra vonatkozó hatósági jogkörök sem az EMMI-nél, mint eddig, hanem a Kabinetirodánál legyenek. Ez egy technikai jellegű módosítás. Az azzal kapcsolatos felvetésekre, hogy külföldi produkciókat támogat a kormány, azért azt a vonatkozást legyenek szívesek, nézzék meg, hogy a külföldi produkciók esetében rengeteg magyar szakember kap munkát. Tehát amikor idejön egy külföldi produkció, amit utána egyébként, miképp Molnár képviselő úr is utalt rá, a világ számos országában bemutatnak, akkor az magyar embereknek is ad megélhetést. Tehát ha kellene egy közös elemet találnom abban a sok javaslatban, amely most a napirenden van, akkor az az, hogy miközben az emberek életét is szeretnénk védeni, a munkahelyeiket is szeretnénk megvédeni, és ennek a javaslatnak is van munkahelyvédelmi vonatkozása. Az LMP-s felvetéssel kapcsolatban hadd mondjam el, hogy ugye, tett ön egy javaslatot egy pécsi történettel kapcsolatban. Szerintem ezek fontosak. Egy dolgot hadd mondjak el: hogyha ön egy ilyen javaslatot tesz, mondjuk, az LMP nevében, én nem fogom LMP-propagandának minősíteni csupán azért, mert ön tette. Még akkor sem, ha önök ezt a tiszteletet nekünk, ha mi élnénk hasonló kezdeményezéssel, akkor azt nem adnák meg. Azt gondolom, hogy minél több történelmi és minél több helyi történetre van szükség ahhoz, hogy jó minőségű forgatókönyvek legyenek, és abból pedig jobb filmek. Ami pedig a hogyan fogalmaztak? törvényalkotási cunamival kapcsolatos álláspontjukat illeti, az egész nem más, mint egy nagy lelkiismeret-furdalás, az abból fakadó lelkiismeret-furdalás, hogy hónapokkal ezelőtt önök azzal csináltak álhírkampányt, hogy nem fog ülésezni a parlament. Ehhez képest a hazugsághoz képest én megértem, hogy kellemetlen azzal szembesülni, hogy a magyar parlament folytatta a munkáját. Folytatja a munkáját, igen, törvényjavaslatokat tesz le a kormány az asztalra, igen, dolgozni kell, nem engedhetik meg maguknak, hogy kivonuljanak, mint ahogy időről időre megteszik, de ezekben a törvényjavaslatokban [[Arató Gergely: Ti vonultok ki állandóan… Az elnök csenget.]] egy közös elemet, tisztelt képviselő úr, majd találhat: a munkahelyek védelmét szolgálják. Ennyit az önök alapvetően politikai jellegű felvetéseiről. Ami pedig magát a törvényjavaslatot illeti, annak azért örülök, hogy minden más politikai felhang ellenére a törvényjavaslatról szóló vitát talán nem találják haszontalannak, így éreztem. Azt szeretném még hozzátenni, hogy azért is indokolt ilyen törvényekkel foglalkozni, mert amikor azt mondjuk mi, hogy minden élet számít, akkor a munkahelyekre is gondolunk, az is az élet része. A magyar filmipar szerencsére az elmúlt években egyre több magyar embernek adott munkát, és szeretnénk, ha ez a folyamat a járványidőszak után is folytatódna. Annak is őszintén örülök, hogy nem vitatták el a magyar film komoly eredményeit az elmúlt évekből. Tehát azt is érzem kicsit, hogy azért nem a szakmai vonatkozásokkal foglalkoztak, mert nem tudják egész egyszerűen elvitatni, miközben a korábbi években, amikor behoztuk ezeket a törvényjavaslatokat, akkor önök rendre azt mondták, hogy nem fog működni. Most pedig számtalan nemzetközi elismerés és gazdasági adat is bizonyítja, hogy az új filmipari keret kiállta az idő próbáját, és ezen az úton szeretnénk továbbmenni. Mindent egybevéve, szeretném megköszönni a hozzászólásokat. A szakmai és politikai véleménykülönbségek ellenére abban talán egyetérthetünk, hogy a filmipar stratégiai ágazat, és közös érdekünk, hogy a magyar film további szinteket lépjen mind gazdasági, mind kultúraerősítő erejét tekintve. A tárgyalt javaslat ezt jól szolgálja. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszait. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes választási tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/13679. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Völner Pál úrnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, miniszterhelyettesnek, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A benyújtott javaslat a 2018. évi országgyűlési képviselők választása, a 2019. évi helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választása gyakorlati tapasztalatai és az Alkotmánybíróság 22/2020. határozata nyomán szükségessé vált módosításokat tartalmazza, melynek gerincét a Nemzeti Választási Iroda által megfogalmazott a parlamenti pártok részére is jelzett jogalkotási javaslatok képezik. Így módosul a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásáról, a nemzetiségek jogairól, az országgyűlési képviselők választásáról, az Országgyűlésről, a választási eljárásról, a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról és az országgyűlési képviselők választása kampányköltségeinek átláthatóvá tételéről szóló törvény.Legelőször is indokolt kitérni a javaslatnak a baloldal részéről leginkább kritizált elemére, amely ugyanakkor pont a részükről érkezett jelzésekre is figyelemmel került bele a javaslatba. A kormány szerint a kampányfinanszírozás intézményrendszerével kapcsolatos visszaélések visszaszorítása érdekében fontos módosítás, hogy a javaslat alapján 27 helyett 50 egyéni jelöltre lenne szükség az országos lista állításához. Tekintve, hogy egy egyéni jelölt állításához 500 érvényes ajánlás összegyűjtése szükséges, ez azt jelenti, hogy listaállításhoz 25 ezer érvényes ajánlás szükséges, ami a közel 8 millió választópolgárra vetítve a valós társadalmi támogatottságú pártok számára nem jelenthet akadályt, ugyanakkor kiszűri azokat a formációkat, amelyek indulásának csupán az a célja, hogy a választási szabályokkal visszaélve, a választási támogatások megszerzése érdekében indítsanak jelölteket. A társadalmi támogatottsággal nem rendelkező törpepártok kapcsán az Állami Számvevőszék jelentése is megállapította, hogy egyes jelölő szervezeteknek a listaállítás után járó állami támogatása nem kizárólag választási kampányidószak alatti kiadások finanszírozására irányult. Ez azért is lényeges, mert a kampányfinanszírozás következtében vissza nem fizetett összegek mértéke jelentős, az ezzel szembeni fellépést több párt is kérte a korábbiakban. A szabályozás garanciája azon hatályos szabály, hogy amennyiben egy listával rendelkező jelölő szervezet egyéni képviselőjelöltjeinek száma 50 fő alá csökken, akkor a listát törölni kell. Emellett a javaslat részletesebben szabályozza, hogy az átjelentkezés esetén megnövekedett létszámú szavazókörök szavazatszámláló bizottságai nagyobb létszámmal, akár albizottságokra bontva, egy helyszínen, de több helyiségben működjenek. Erre azért van szükség, mert mint emlékeznek, 2018-ban egyes szavazóköröknél hosszú sorok alakultak ki az átjelentkezések miatt. A javaslat az ezzel kapcsolatban a gyakorlatban felmerült problémák és jogos kritikák kezelését a kijelölt szavazókörök kialakítására vonatkozó szabályozás rugalmasabbá tételével, és a választásiiroda-vezető számára minél több lehetőség biztosításával valósítja meg a fennakadásmentes szavazás megszervezése érdekében. Így, ha a választópolgárok száma több mint 1500 fő egy szavazókörben, akkor lehetséges, ha pedig több mint 2000, akkor kötelező a szavazást az alábbi két megoldás egyike szerint lebonyolítani: a szavazatszámláló bizottság a szavazást egy helyiségben, de több asztalnál bonyolítja le ez a jelenlegi bevett megoldás , vagy pedig a választópolgárokat ugyanazon épületen belül több, akár 10-20 külön helyiségben kell szavaztatni. Kiemelendő a tervezet azon rendelkezése is, amely az átjelentkezés határidejét a szavazást megelőző negyedik napról a szavazást megelőző kilencedik napra módosítja, ezáltal hosszabb felkészülési időt biztosít a választási irodák számára a szavazás problémamentes lebonyolítása érdekében. Így a helyi választási iroda vezetőjének van ideje arra is, hogy legkésőbb a szavazást megelőző ötödik napon döntsön, hogy a szavazóköri névjegyzéket több részre osztja. Fontos kiemelni, hogy a javaslat a Nemzeti Választási Bizottság határozatképességének elősegítése érdekében a megemelt tiszteletdíj teljes összegét részvételi feltételhez köti, továbbá megteremti annak lehetőségét, hogy a Nemzeti Választási Bizottság elektronikus kommunikációs eszköz igénybevételével is tartson ülést, amely könnyítés egyben garancia a bizottság működésének érdekében. Itt kell kiemelni, hogy a javaslat a Nemzeti Választási Bizottság ügyrendjének stabilitását védi az országgyűlési képviselők és az európai parlamenti képviselők választásának évében akként, hogy az országgyűlési képviselők általános választása és az Európai Parlament tagjai választása kitűzését követően a választás országos listás eredményét megállapító határozat jogerőre emelkedéséig az ügyrend nem módosítható, ilyenkor ugyanis a testület létszáma jelentősen megnő az országos listát állító jelölő szervezetek képviselőivel. [[13.10]] Ezzel összefüggésben megemlíthető, hogy a javaslat megerősítené a Választási Bizottság elnökének szerepét a bizottsági döntések szakmai előkészítésében, és garanciát tartalmaz arra, hogy az előkészített döntési javaslatok elutasítását követően az elnök és a titkárság számára megfelelő időkeret álljon rendelkezésre a többségi álláspontnak megfelelő döntési javaslat pontos megszövegezésére. Tisztelt Ház! A választási eljárás további szabályaira rátérve a javaslat egyértelművé teszi, hogy a megismételt szavazás esetén mely rendelkezéseket kell alkalmazni, a gyakorlatban ugyanis jelenleg nincs erről konszenzus. A javaslat kimondja, hogy a szavazás megismételtetése esetén a szavazatszámláló bizottságot le lehet cserélni, és a delegálásra jogosult jelöltek, szervezetek is megbízhatnak tagot olyan szavazatszámláló bizottságba is, amelyben a megismételtetett szavazáson egyáltalán nem volt delegáltjuk, vagy kevesebb volt, mint amennyi delegált tagra jogosultak voltak. A javaslat biztosítja a kampányolás lehetőségét a két szavazás között is, és ennek keretében egyértelművé teszi, hogy a jelöltek, jelölő szervezetek igényelhetnek névjegyzéki adatszolgáltatást. A javaslat emellett az Emberi Jogok Európai Bíróságának a Magyar Kétfarkú Kutya Párt kontra Magyarország ügyben hozott ítéletében meghatározottakra figyelemmel rögzíti, hogy nem sérti a szavazás titkosságát, ha a választópolgár a szavazólapról magáncélra képfelvételt készít. Tisztelt Országgyűlés! A javaslat módosítja továbbá a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásáról szóló törvényben az önkormányzati jelölésre vonatkozó szabályokat. A törvényi szabályozás szövegét pusztán nyelvtani, szó szerinti értelmezéssel jelenleg úgy is lehetne magyarázni, hogy annak alapján egy jelölt több megyében is indulhat párhuzamosan. Ez azonban többes megválasztása esetén azt eredményezné, hogy akár érdekellentétben álló választópolgárokat is képviselhetne egyszerre, illetve úgy lenne két helyen képviselő, hogy a földrajzi távolságból adódóan nyilvánvalóan nem tudná feladatait mindkét helyen megfelelően ellátni. Ezért a módosítás célja, hogy az eddigi helyes, a rendszertani értelmezést is figyelembe vevő jelentés, hogy csak egy megyében lehet képviselőjelölt valaki, immár nyelvtani értelmezéssel is egyértelműen kitűnjön a jogszabály szövegéből. A nemzetiségek jogairól szóló törvény módosítása kapcsán a nemzetiségi önkormányzat képviselő-testületének, közgyűlésének határozathozatali kötelezettsége a lemondással kapcsolatban megszűnt, így szükséges rendelkezni a megüresedett képviselői helyre vonatkozóan a Választási Bizottság tájékoztatásáról. Továbbá ki kell emelni, hogy ha a nemzetiségi önkormányzat a feloszlatása vagy feloszlatásának kimondása esetén tartott időközi választás előkészítésének és lebonyolításának költségeihez szükséges fedezettel nem rendelkezik, a költségeket a jövőben a központi költségvetés előlegezi meg, figyelemmel arra, hogy a nemzetiségi önkormányzat támogatásban részesül a központi költségvetésből. Tisztelt Ház! Fontos emellett, hogy Országgyűlésről szóló törvényben pontosításra kerül a képviselőjelöltek mentelmi joga. A hatályos törvényi szabályozás azt rögzíti, hogy az országgyűlésiképviselő-jelölteket mentelmi jog illeti meg és a jelölti minőség a megválasztással megszűnik. A meg nem választott jelöltek vonatkozásában azonban nem teljes a szabályozás, ugyanis ahogy elhangzott, míg az egyéni képviselőjelöltek tekintetében a jelölti minőség a választással megszűnik, addig a listás jelölteké nem. A mandátumot nem szerzett listás jelöltek a listán maradnak, és később, egy-egy listás mandátum megüresedésekor még mandátumot szerezhetnek, tehát jelölti minőségük tulajdonképpen nem szűnik meg. A mentelmi jog fenntartása azonban erre az időszakra nem indokolt, a jelöltek nagy száma miatt a listás jelölés alkalmas lehet a visszaélésszerű alkalmazásra. A javaslat ezért egyértelműen, a hatályos joggyakorlattal összhangban a választási eredmény jogerőre emelkedését határozza meg mint a képviselőjelölti mentelmi jog véghatáridejét. Tisztelt Képviselőtársaim! Az Alkotmánybíróság 22/2020. határozatában 2021. június 30-ai hatállyal megsemmisítette a népszavazási törvény aláírásgyűjtő ívek miatt kiszabott bírságra vonatkozó rendelkezéseit. A javaslat akként orvosolja e problémát, hogy az ívenkénti bírság összege 1000 forintról 800 forintra csökken, továbbá felső korlát kerül megállapításra. Rögzíti, hogy a határidőt követő 15 napon belül visszavitt, aláírást nem tartalmazó ív esetén nem kell megfizetni a bírságot, illetve lehetőség nyílik a bírság 24 havi részletben történő megfizetésére is. Szintén a népszavazási törvényt érinti, hogy a hatályos szabályozás szerint a Nemzeti Választási Bizottság 30 napon belül bírálja el az ügyeket, de adott esetben az effektív elbírálási idő mindössze 10-15 nap a párhuzamosan futó ügyek miatt. Ugyanakkor a kialakult joggyakorlat alapján a Nemzeti Választási Bizottságnak valamennyi lehetséges elutasítási okot meg kell vizsgálnia, ezért a javaslat 30-ról 60 napra növeli a Nemzeti Választási Bizottság számára nyitva álló határidőt. Köszönöm megtisztelő figyelmüket, és kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a törvényjavaslatot.
Köszönöm, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Hende Csaba képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának, az Országgyűlés alelnökének, a Törvényalkotási bizottság elnökének. Elnök úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Előttünk fekszik T/13679. számon az egyes választási tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat. Felmerül gyakran, főként a túlsó padsorokból az a kérdés, hogy mégis miért és miért most szükséges a magyarországi választások szabályaihoz hozzányúlni, mi lehet mindennek az indoka. Hallunk olyan, teljesen félrevezető véleményeket is, hogy a veszélyhelyzet idején, a különleges jogrendben nem is szabadna ilyesmivel foglalkozni, hanem csak olyan kérdésekkel, amelyek a járvány egészségügyi vagy gazdasági hatásainak az elhárításával foglalkoznak. Pont ellenkezőleg van, tisztelt Országgyűlés! A veszélyhelyzetnek éppen az a lényege, hogy az Országgyűlés múlt heti szavazásunkkal, amely szinte egyhangú volt, az előttünk álló, most már kicsit kevesebb, mint 90 nap idejére a pandémiával összefüggő törvényhozási tárgykörök kapcsán engedte át hatásköreit a kormánynak, aki ezekben a törvényhozási tárgykörökben rendeleteket tud alkotni. Mindazok a kérdések, amelyek nem tartoznak szorosan a pandémia kezelésének tárgykörébe, természetesen változatlanul kell hogy megoldásra kerüljenek, az ügyek kell hogy haladjanak, és itt a parlamentnek van változatlanul hatásköre. Tehát pont fordítva van, mint ahogy egyesek mondják ezt a túloldalról. Tisztelt Ház! A magyar választójogi rendszerre az első szabad választások óta jellemző egy olyan fokú demokratikus szabályozottság, amely minden tekintetben biztosítja a választójog általános, egyenlő, titkos és közvetlen érvényesülését minden választópolgár tekintetében. Természetesen újabban felmerülnek tetszetős javaslatok, amelyek szűkítenék a választójog terjedelmét, az aktív választójog gyakorlását például írni-olvasni tudáshoz kötnék. Ez egy igen veszélyes ajtót nyitna ki, hiszen ez az állampolgári jogegyenlőséget sértené, és egyébként is az ügyek eldöntéséhez, a politikai kérdésekben való állásfoglaláshoz bár nem árt némi iskolázottság, egyáltalán nem feltétele annak. A választójogi szabályozással kapcsolatban mindig is alapvető társadalmi igény volt, hogy a választópolgár biztos lehessen abban, hogy szavazata érdemben hozzájárulhat a választási eredményekhez. Láthatjuk, hogy a világ egyes nagy demokráciáiban bizony létezik olyan választási rendszer, amelyben ez a társadalmi igény nem mindig tud maradéktalanul érvényesülni, mert az eljárási rendszert nem alakítják a gyakorlatban felmerült problémák, tapasztalatok alapítják, vagy éppen nem érdeke bizonyos politikai erőknek a korrekt rendszer kialakítása. A magyar választójogi rendszer azonban nem ilyen. A javaslat minden egyes rendelkezése a korábbi választási időszakokban felmerült problémák kezelésére törekszik, az aktuális társadalmi igények megjelenítésére. Ebből következően tehát a 2018. évi országgyűlési képviselők választása és a 2019. évi helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választása gyakorlati tapasztalatai, valamint az Alkotmánybíróság 22/2020. határozatában foglaltak teszik indokolttá a benyújtott javaslatban szereplő módosítási szándékok megfogalmazását és jogrendszerünkbe illesztését. [[13.20]] Idekívánkozik egy kellemes nyári emlék: a teremben jelen lévők közül többekkel, így Harangozó Tamás képviselő úrral is együtt voltunk egy szép augusztusi reggelen az Országos Választási Irodában, ahol tanácskoztunk a választójog továbbfejlesztésének a kérdéseiről. Ott Harangozó képviselőtársam, ha jól idézem fel, de majd bólintson, hogy helyesen emlékszeme, valami olyasmit mondott, hogy az Országgyűlés 2010 óta az Alkotmánybíróság felhívásainak ellenére számtalanszor nem teljesítette jogalkotási feladatait. [[Dr. Harangozó Tamás: Most sem teljesíti, de majd beszélek.]] Jó, helyes, helyes! Képviselő Úr! Szeretném megkímélni önt az ezzel kapcsolatos további tévedésektől, ha megengedi nekem ezt. [[Dr. Harangozó Tamás: Nem!]] Nem engedni meg? Nem baj, ha nem engedi meg, akkor is elmondom, amit szeretnék mondani. Az Alaptörvény 2012. január 1-jei hatálybalépése után meghozott alkotmánybírósági határozatok alapján az összes mulasztás 39 darab jogszabály-módosítást, törvénymódosítást indokolt; ezek mindegyikét teljesítette, illetve jelen törvénnyel teljesíti az Országgyűlés [[Dr. Harangozó Tamás: Hogy mondhat ilyet a Törvényalkotási bizottság elnöke?! Hogy mondhat ilyet? Az elnök csenget.]] igaz, hogy 13 darabot késéssel. [[Dr. Harangozó Tamás közbeszól.]] Ehhez képest szeretném elmondani, tisztelt Országgyűlés [[Dr. Harangozó Tamás: Ez hihetetlen!]] hogy 2002 és 2010 között, amikor önök kormányoztak, képviselő úr, kedves képviselőtársam és tessék megnyugodni, mert semmi sértőt nem mondtam én, úgy gondolom, csak… [[Dr. Harangozó Tamás: Csak hazudik!]] Köszönöm szépen a minősítését, de én akkor is elmondom a valóságot. Tehát összesen 39 olyan mulasztás volt, amit pótolt és teljesített az akkori többség, az akkori Országgyűlés az összesen 64 darab mulasztásból. Tehát ha jól számolunk, akkor 25 olyan mulasztásos alkotmánysértést követtek el, amely közül aztán 2010 után kellett számosat nekünk pótolnunk ezt csak az igazság kedvéért. Természetesen, ha ön más számokat tud, akkor darabra vitassuk meg! Úgy látom a metakommunikációjából, hogy erre sor is fog kerülni, örömmel vesszük. Mindenesetre ez az előttünk fekvő törvényjavaslat egy újabb pipát helyez el ebben a listában, tehát a 22/2020. alkotmánybírósági határozatot hajtjuk végre. Tisztelt Képviselőtársaim! A tervezet mindeddig legnagyobb visszhangot kiváltó rendelkezése az országgyűlési képviselők választásáról szóló 2011. évi CCIII. törvény 8. § (1) bekezdésének módosítása, amely így szól: „Pártlistát az a párt állíthat, amely legalább kilenc megyében és a fővárosban legalább ötven egyéni választókerületben önállóan jelöltet állított.” Korábban elég volt 27 egyéni választókerületben önállóan jelöltet állítani egy pártnak ahhoz, hogy pártlistát állítson, országos listát. Azonban ezzel a szabályozással számos, valódi társadalmi támogatottsággal nem rendelkező törpepárt, de nevezhetjük kamupártnak is őket, hogy egy manapság kicsit divatosabb kifejezést használjak, visszaélt, és a listaállítás után járó állami támogatást egyáltalán nem, de főleg nem kizárólag a választási kampány időszaka alatti legális, törvényes kiadású finanszírozásra fordította. Milliárdok folytak ki így az államkasszából. Az Állami Számvevőszék külön jelentésben is rámutatott erre, és megállapította ezeket a visszaéléseket. Ám azzal, hogy 50 egyéni jelölt indítása lesz az országos lista állításának a feltétele, egyrészt biztosítottá válik, hogy csak valós társadalmi támogatottságú pártok állíthassanak országos listát, másrészt pedig fellépésre ad lehetőséget az olyan jelölő szervezetekkel szemben, akik indulásának csupán az a célja, hogy a választási szabályok megengedő voltával visszaélve a választási pénzügyi támogatásokat megszerezzék. Szeretnék utalni arra, hogy a parlamenti ellenzéki pártok észrevételeinek figyelembevételével került elénk ebben a formában a javaslat szövege, ugyanis a kormány levonta azt a következtetést, amelyet éppen az ellenzék fogalmazott meg a leghangosabban, hogy tudniillik szigorúbb követelmények kellenek az indulásnál ahhoz, hogy valaki kampánytámogatásban részesüljön. A kampányfinanszírozási szabályok, mint mondtam, jelenleg számos visszaélésre adnak lehetőséget. A mostani módosítás azt szolgálja, hogy csak azok a pártok kapjanak támogatást, amelyek legalább 50 egyéni választókerületben jelöltet tudnak állítani. A szabályozás további garanciája az, hogy amennyiben egy listával rendelkező jelölő szervezet egyéni képviselőjelöltjeinek száma 50 fő alá csökken, akkor a listát törölni kell. Nyomatékosítanám tehát, hogy indokolt és szükséges a választójogi törvény módosítása, és ez egyáltalán nem érinti a baloldali ellenzék összefogásának lehetőségét. Szeretnék emlékeztetni arra, hogy két nappal ezelőtt az igen tisztelt baloldali ellenzék, a Jobbiktól a Párbeszéd nevű törpepártig, bejelentette, hogy egy közös listát fog állítani 2022 tavaszán. A javaslat azonban azt is megengedi [[Dr. Harangozó Tamás közbeszól.]] , amint arról korábban terveiben szó volt, hogy akár két önálló országos listát is állíthatnak a közös egyéni jelöltek szintén már bejelentett állítási szándékának megtartásával. Tehát úgy gondolom, a jelenlegi ellenzék komolyan vehető, a jelenlegi kormánypártokkal valódi konkurenciában álló és választási küzdelmet folytatni tudó részét semmiben, de semmiben nem gátolja és nem akadályozza ez az új szabály, különösen, ha figyelembe vesszük, hogy a hatályos törvény hatályban léte alatt már kijelentették, hogy ha törik, ha szakad, így is, úgy is egy közös listájuk lesz. Nem értem, hogy mi zavar egyeseket, hogy mi ez a zajgás a parlamentben csakúgy, mint a sajtóban, mert ez ugyebár az önök szándékaival teljes mértékben egybevágó módosítás, ha szigorúan és igazságosan megvizsgáljuk. Tisztelt Ház! Az elmondottakon túlmenően érdemes azért a törvényjavaslat további pontjaira is röviden rávilágítani. Államtitkár úr az expozéjában igen részletesen ismertette a tervezet célkitűzéseit, jómagam csupán néhány lényegi elemet szeretnék kiemelni itt a plenáris ülésen. A javaslat rendezi a mentelmi jog egyes kérdéseit is. Volt ennek aktualitása a mögöttünk hagyott időszakban, és félek, hogy lesz az előttünk álló időszakban is. A hatályos szabályozás szerint az országgyűlésiképviselő-jelölteket továbbra is mentelmi jog illeti meg, a jelölti minőség azonban a megválasztással megszűnik. A meg nem választott egyéni és listás jelöltek esetében azonban nem teljes és nem kerek a szabályozás: míg az előbbiek, vagyis az egyéni jelöltek vonatkozásában a jelölti minőség a választással megszűnik, addig a mandátumot szerzett listás jelöltek a listán maradnak, és később vagy egy listás mandátum megüresedésekor még mandátumot szerezhetnek, azaz a jelölti minőségük tulajdonképpen nem szűnik meg ebben az értelemben. A mentelmi jog ily módon való fenntartása ezen időtartam alatt viszont lehetőséget teremt annak visszaélésszerű alkalmazására, a törvénytervezet ezért igen előremutatóan rögzíti, hogy a választási eredmény jogerőre emelkedésével egyidejűleg megszűnik a képviselőjelölti mentelmi jog. Tisztelt Ház! A hazai jogalkotásban nincs egyetértés a tekintetben, hogy ha csak maga a szavazás van megismételtetve, akkor vajon mely normákat kell alkalmazni és melyeket mellőzni. Éppen ezért a törvénytervezet nagyon helyesen írja elő, hogy a szavazás megismételtetése során a szavazatszámláló bizottságot le lehet cserélni, továbbá a delegálásra jogosult jelöltek, szervezetek is megbízhatnak tagot olyan szavazatszámláló bizottságba is, amelyben a megismételtetett szavazáson egyáltalán nem volt delegáltjuk. [[13.30]] Ez láthatóan erősíti a transzparenciát, és egy újabb jogállami garancia a választójogi rendszerünkben, ezért emelem ki beszédemben. Amennyiben pedig csak a szavazókörök egy részében ismétlik meg a szavazást, és valamely lista vagy jelölt időközben kiesik, akkor az eredeti szavazás napján a kiesett jelöltre, listára az ismétléssel nem érintett szavazókörökben leadott szavazatok a szavazatösszesítés alkalmával érvénytelennek tekinthetők. Remélem, tudták követni. A korábbi választásokat követően bírálatként hangzott el a szavazóhelyiségek előtti sorban állások ügye. Nagyon sok választópolgárnak, választójogával élni kívánó magyar embernek okozott ez bosszúságot. Annak érdekében, hogy a jövőben ezt elkerüljük, a kijelölt szavazókörök kialakításának szabályozását rugalmasabbá kell tenni, mégpedig úgy, hogy az átjelentkezésre irányuló kérelem megérkezése határidejének módosításával hosszabb felkészülési időt indokolt biztosítani. A választási iroda számára így biztosítható az, hogy meg tudja oldani az akadálymentes, fennakadásmentes szavazás lebonyolítását. Szintén rendezetlen volt annak kérdése, erről már szó esett államtitkár úr részéről is, hogy mi van akkor, hogyha a választópolgár magáncélra felvételt készít. Nos, ez meg lesz engedve. Ugyanígy szeretném elmondani, hogy a 22/2020-as alkotmánybírósági határozat az aláírásgyűjtő listákkal kapcsolatos bírságok kérdését rendezi. Mindezek alapján támogatom a törvényjavaslatot a Fidesz-képviselőcsoport nevében, és erre kérem önöket is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm, alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Én nagyon örülök annak, hogy az előző felszólalásokból megtudtam, hogy a Fidesz-KDNP a politikai élet Grál-lovagja, és őket hordozza fentebb… magasztos dolgokkal vannak tele, hiszen mint megtudtuk, csak az ellenzék javaslatait veszik figyelembe, az ellenzék számára kedvezőbb dolgokat veszik be az új választási törvénybe.Hát, tényleg ezek nagyon szép szavak, csak azon csodálkozom, hogy miért van az, hogy ha nekünk bármilyen javaslatunk van bármilyen törvényjavaslathoz, akkor azt folyamatosan, mindenféle vizsgálat nélkül azonnal lesöprik, nem is engedik ide a plenáris ülésre, hanem már a bizottsági szinten lesöprésre kerülnek az ellenzéki törvényjavaslatok, soha, semmilyen formában nem fogadják el; most pedig azt halljuk, hogy ezt is az ellenzék javasolta, azt is az ellenzék, ezt is csak azért hoztuk, meg azt is csak azért hoztuk. Hát, csak mi ezt nem látjuk. Én nem szeretném, ha önök mondanák meg, hogy nekünk mi jó meg mi mit akarunk, mert mi is meg tudjuk fogalmazni, az ellenzéki pártok is meg tudják fogalmazni, hogy nekünk mi jó, és mi nem jó. Meg hát, eleve is azt tapasztaltuk az eddigiek során is a Fidesz-KDNP-től, illetve Orbán Viktor miniszterelnök úrtól is, hogy valóban, a választások során is igazi Grál-lovagok voltak a fideszesek és a KDNP-sek is, mindig is ezt a formát szerették, azt, hogyha egyenlő pályák, egyenlő esélyek érvényesülnek. Hát, folyamatosan ezt láttuk a közéletben, hiszen nem véletlen az, hogy óriási médiafölénye van a kormánypártoknak, és folyamatosan csak a hazugságokat lehet hallani a közmédiából is, amit megrendel a kormánypárt tőlük. Itt utalok arra, hogy folyamatosan a választások idején aljas rágalomhadjáratokat indítottak vezető ellenzéki politikusok ellen. Itt a karaktergyilkosságoktól sem riadtak vissza folyamatosan. Így például, ne menjünk nagyon messzire, most volt az időközi választás Borsod-Abaúj-Zemplén megyében, itt önöktől, uraim, Fidesz-KDNP, semmi mást nem lehetett hallani, csak mocskolódást Bíró László személyével kapcsolatban, olyan dolgokat is sorozatosan mondtak. És az sem érdekelte önöket, hogy a bíróság kimondta, hogy nem igaz, amit önök mondanak, önök akkor is állították, és a médiáikkal is ezt harsogták folyamatosan. De ugyanezt tették Kovács Bélával, akiről azóta már kimondta a bíróság, igaz, még eddig nem jogerősen, hogy semmiféle kémtevékenységet nem látott el; de ugyanígy Vona Gábor karaktergyilkosságával kapcsolatban is folyamatosan. Tehát itt is mindenben az igazi Grál-lovagokat játsszák el. Nyilván „egyenlő pályák, egyenlő esélyek”, ez az önök mottója itt is. Itt van a határon túli magyarok kérdése, akiket önök utaztatnak autóbuszokkal a választások idején, amikor a belügyminiszter úr elrendeli azt, hogy a határoknak átjárhatónak kell lenni a választás napján, hogy tízezrével tudják önök utaztatni buszokkal a határon túli magyarokat szavazni. Nyilván ez is beletartozik abba, hogy „egyenlő pályák, egyenlő esélyek”. Nyilván olyanról sem hallottak még, hogy nyugdíjasotthonokba oda vannak rendelve az emberek, akik megmondják, hogy hogyan kell szavazni. Nyilván olyanokról sem hallottak még önök, hogy a közmunkásoknak be kell mutatni az okostelefonjukon a fotókat, hogy hogyan szavaztak, és annak már nem lesz másnap állása, aki nem úgy szavazott, ahogy elvárják tőle. Nyilván olyan dolgokról sem hallottak még, hogy a cigányság egyes rétegeit bizony kihasználják komoly anyagiak árán vagy például krumpliadás árán, hogy hova is helyezzék a szavazatukat. Nyilván ilyen sem fordult még elő Magyarországon. Aztán nyilván az egyházi közösségeket sem befolyásolják, illetve azok vezetői révén semmilyen befolyást nem gyakorolnak arra, hogy hogyan történjen a szavazás, illetve a Kubatov-listáról sem hallott még egyikük sem. És az is teljesen nyilvánvaló, hogy nagyon korrekt miniszterelnöki vita van minden egyes országgyűlési választáskor, amikor igenis kiállnak a miniszterelnökök, és ütköztetik az álláspontjaikat, ütköztetik a programjukat. Nyilván önök ebben is mindig részt vesznek korrektül, mert hát tudják, hogy önöké az igazság, önöké a dicsőség. Ott vannak azok a kormányzati milliárdok, amelyeket folyamatosan arra költenek, hogy népszerűsítsék a kormányt. Ezzel nyilván a Fidesz-KDNP-t próbálják népszerűsíteni, és iszonyatos nagy közpénzeket költenek erre. És hát ott van Orbán Viktor is, rendszeresen megméretteti magát egyéniben is ezeken a választásokon. Tehát ezek a legapróbb visszásságok, amelyeket itt fel tudunk sorolni, amik az elmúlt években voltak, és nyilván a mostani változtatás is arra utal, hogy ebbe az irányba kívánnak elmozdulni, a politikai élet Grál-lovagjai akarnak maradni továbbra is, úgy, mint ahogy ezt tették. De vajon lesze változás? Hát, van változás, hiszen megtudtuk, hogy mi azt akartuk, hogy egy listán akarunk indulni. Ezt Hende Csaba most elmondta, és ha ő tudja, akkor ez nyilvánvalóan így van. Az, hogy mi hogyan gondoljuk, már nem számít. És nyilván ők azonnal, aznap máris ehhez az állítólagos ellenzéki igényhez akarnak felcsatlakozni, és abban a pillanatban el is fogadják. Jó, hát akkor legyen, végül is miért van szükség több országos listára, legyen csak kettő Magyarországon, bőven elég, hiszen nyilván önöknek az az érdeke, hogy legyen kétpólusú a rendszer, lehessen választani az embereknek: vagy Orbán, vagy Gyurcsány. Önök mindig ezt szerették volna, erről szóljon a magyar választás, és igyekeznek is mindent ennek alárendelni. Abban is Grál-lovagok voltak, amikor a választókerületek kialakítása történt annak idején, hiszen éppen Gaudi-Nagy Tamás akkori képviselőtársammal szólaltunk fel ennek az igazságtalanságnak az ügyében, amire akkor Lázár János válaszolt is nekünk mosolyogva, hogy úgy látszik, hogy a szakértőink nagyon jól dolgoztak, hogyha önöknek ez ennyire nem tetszik. Hát, nyilván vannak ilyenek; ez is azt bizonyítja, hogy minden tökéletesen működik. A pártlisták kérdése. Önök azt mondják, hogy a valós társadalmi támogatottsággal rendelkező pártok jussanak csak be az országos listán keresztül, és a valódi társadalmi támogatottsággal nem rendelkező pártok pedig legyenek kizárva. Ezek szerint önöket egyáltalán nem érdeklik azok a helyi érdekű pártok, a regionális érdekű pártok, amelyek esetleg meg tudnák jeleníteni a programjukat. Mondjuk, én Északkelet-Magyarországról származom erről elvi szinten beszélek csak , ha valaki regionális szinten szeretné képviselni [[Dr. Völner Pál: A Jobbik regionális párt?]] , ami számtalan országban létezik, az nem tudja a parlamentbe elhozni, mert nem tudja a fővárosban és a fele választókerületben elindítani a jelölteket, és önök kizárják abból, hogy ezeknek az embereknek országos listán legyen lehetőségük. Én azt gondolom, hogy ez a szabályzat még Magyarország Alaptörvényébe is ütközik, hiszen számtalan olyan politikai erőt zárnak ki önök az igényérvényesítési lehetőségükből, abból, hogy szavukat az Országgyűlésben hallassák, akiket egyébként szerintem nem lenne szabad kizárni. Nyilván, ha önök valóban abból a célból hozták volna ezt a szabályt, amit mondanak, ami természetesen nem igaz, akkor ezt teljesen másként is meg lehetett volna oldani, hiszen nyilván, hogyha pártfinanszírozásról beszélünk, hogy a választásokon hogyan finanszírozzuk a pártot, akkor a pártfinanszírozáshoz kellett volna hozzányúlni, nem pedig ahhoz, hogy duplájára növeljük azoknak a számát, akik most már országos listát tudnak állítani. Tehát nyilván nem erre irányult az önök szándéka, és nyilván most sem mondanak igazat, mint ahogy azt már sorozatosan sajnos megszoktuk önöktől. Így sajnos helyi érdekek, regionális érdekek ezentúl nem juthatnak be a magyar Országgyűlésbe. [[13.40]] Aztán a másik kérdés, amely mindannyiunkat megdöbbentett, az, hogy önök miért akkor hozzák be ezt a választási törvényt, amikor a pandémia, a járvány éppen a legjobban dúl. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Megjön, megérkezik, önök bejelentik azt, hogy rendkívüli jogrend van Magyarországon, és aznap éjjel be is adják ezt a törvényjavaslatot. Hát, tényleg ez a legfontosabb, hogy most erről beszéljünk! És kérdezem még, hogy ugyan hányszor fogják megváltoztatni a választással kapcsolatos törvényt. [[Nacsa Lőrinc: December 31-éig lehet módosítani!]] Mert az a tapasztalat, hogy ahogy múlik az idő, ahogy az önök közvélemény-kutató cégei mérnek valamit, és az önök érdekében valami változást kell létrehozni, önök mindig hozzá fognak nyúlni ehhez a rendszerhez, és meg fogják változtatni a választójogi jogszabályokat, a választási eljárással kapcsolatos szabályt, úgy, ahogy az önök érdeke diktálja; kétharmaddal ezt önök nyilván meg tudják tenni, és meg is teszik sajnos. Hát, ez is beletartozik abba, hogy önök a politikai élet Grál-lovagjai. Aztán örültünk annak, örültünk volna annak, ha önök hozzányúlnak a külföldön dolgozók levélszavazási lehetőségéhez is, hiszen ezt is megnyitotta ezt a törvényjavaslat, illetve nem ez, de ezzel kapcsolatban a levélszavazással is foglalkoznak. Hú, elkezdtem örülni neki, hogy most már talán ebben is egyenlőek lesznek a magyar állampolgárok, és önök nem tesznek különbséget aszerint, hogy ki hol lakik. De a politikai élet Grál-lovagjaitól nyilván nem lehetett ilyet elvárni, hiszen nagyon jól tudják, hogy a határon túli magyarok önökre fognak szavazni [[Nacsa Lőrinc: Mert ti elárultátok őket!]] , a határon túl dolgozó, de a Csonka-Magyarországról származó magyarok, akik külföldön dolgoznak, pedig nem fognak önökre szavazni, legalábbis nagyon nagy mértékben nem fognak önökre szavazni, ezért őket nagyon nagy mértékben kizárják a szavazásnak a lehetőségéből. A sok száz, 700-800 ezer emberből néhány ezer, esetleg tíz-húsz ezer tud elmenni szavazni, aki tud élni a szavazati jogával. Igen, számtalanszor elmondtuk már azt a problémát itt, a magyar Országgyűlésben, és éppen Szávay István volt képviselőtársam hivatkozott nemegyszer arra, hogy amikor Londonban dolgozik két magyar, együtt laknak egy albérletben, mert együtt bérelik, ott dolgoznak mint vendégmunkások, és Magyarországon jön az országgyűlési választás, akkor az egyik el tudja küldeni levélben a szavazatát, a másiknak pedig el kell mennie a nagykövetségre, vagy haza kell jönnie; a nagykövetséggel, ha Londonban van, még nincs nagy gondja, de lehet, hogy egyébként 500-600-800 kilométerről kell odautaznia, ha más településen dolgozik, amúgy is néha kilométeres sorok állnak egy-egy nagykövetség előtt. Ezzel tehát megnehezítik a dolgot, és általában nem is mennek el ezek az emberek szavazni. Ez is azt mutatja, hogy ehhez sem hajlandóak hozzányúlni, ezen sem hajlandóak változtatni. Aztán módosul a népszavazás kezdeményezésére vonatkozó jogszabály is, ez főleg a bírság kiszabásáról szól. Mi sokkal jobban örültünk volna, hogyha ezt úgy változtatják meg, hogy Magyarországon végre lehessen népszavazást tartani. Önök voltak azok, akik a népszavazás intézményét de jure lehetővé tették, gyakorlatilag pedig nem tették lehetővé azzal, hogy megszüntették azt, amikor a duplájára emelték az érvényességnek a határát. Hát, ez egy kicsit visszaütött, ez a fagyi úgymond visszanyalt akkor, amikor önök népszavazást kezdeményeztek a migránsokkal kapcsolatosan, és még egy ilyen ügyben sem lehetett érvényesen megtartani a népszavazást, mert önök szándékosan olyan magasra tették a mércét, hogy a népszuverenitásnak ezt az elvét, elemét is teljesen kizárják az önök hatalomgyakorlása során, hogy semmilyen formában ne tudják az önök hatalmát háborgatni. Nyilván ezt is meghozták, hát, itt sem ehhez nyúlnak hozzá, pedig én azt gondolom, hogy ez is szükséges lenne. Aztán önök emelik a Nemzeti Választási Bizottság tagjainak és a Nemzeti Választási Bizottság elnökének a tiszteletdíját, az előbbiekét 20 százalékkal, az utóbbiét 40 százalékkal. Ezzel nincs is semmi probléma, hiszen, gondolom, figyelembe veszik az inflációt szinte már tíz éve hatályban van ez a jogszabály, vagy nyolc éve , a reálérték-csökkenést, a fizetés reálérték-csökkenését is figyelembe veszik. Egyetlenegy problémám van nekem ezzel, mégpedig az, hogy ezen tagoknak, illetve tisztségviselőnek a tiszteletdíja a mindenkori közszolgálati tisztviselői illetményalaphoz van kötve. És megkérdezem nagy-nagy tisztelettel: a közszolgálati tisztviselőknek nem inflálódott a bére az elmúlt években, nem az illetményalapot kellett volna inkább megemelni? Akkor nem lett volna ezzel probléma, és arányosan ugyanúgy emelkedne mindenkinek a bére. Én ezt fontosnak tartottam volna. Aztán döbbenetes számomra az a módosítás, amely a választási eljárásról szóló törvény 186. §-át kiegészítené egy (3) bekezdéssel, amely így szól: „Nem sérti a szavazás titkosságát, ha a választópolgár a szavazólapról magáncélra képfelvételt készít.” Hát, itt megint arról van szó, amiről korábban beszéltem, amikor bizonyos személyek elvárják az állampolgártól, hogy mutassa be, hogy hogyan szavazott, mert például csak abban az esetben tarthatja meg az állását. Ez leginkább a közmunkások esetében szokott előfordulni, amikor hétfőn az mehet dolgozni gondolom, ilyenről még soha az életben nem hallottak; hát, én már annál többet [[Nacsa Lőrinc: Látszik, nagyon jól tudod!]] bekezdéssel, amely így szól: „Nem sérti a szavazás titkosságát, ha a választópolgár a szavazólapról magáncélra képfelvételt készít.” Hát, itt megint arról van szó, amiről korábban beszéltem, amikor bizonyos személyek elvárják az állampolgártól, hogy mutassa be, hogy hogyan szavazott, mert például csak abban az esetben tarthatja meg az állását. Ez leginkább a közmunkások esetében szokott előfordulni, amikor hétfőn az mehet dolgozni gondolom, ilyenről még soha az életben nem hallottak; hát, én már annál többet (Nacsa Lőrinc: Látszik, nagyon jól tudod!) , aki szépen bemutatja az okostelefonján a szavazólapját, hogy ő hogyan szavazott, hogy igenis ki mellé húzta az igent, akkor maradhat. Hát, nyilván ezt ezzel legalizálni kell, törvényerőre kell emelni azt, hogy ezentúl nyugodtan lefényképezhessék, és mutassák be, hogy, igen, ők kire szavaztak, és ezzel is lehessen befolyásolni az emberek véleményét. Én nagyon sajnálom ezt, mert ebben a jogszabálytervezetben számos pozitívum is akad mert akadnak pozitívumok is , és valóban, a választás lebonyolításának az egyszerűsége irányába is mehetne ez, csak az a baj, hogy ilyenkor önök mindig ledobják az atombombákat, lerakják a taposóaknákat, ami nyilván folyamatosan és mindig az ellenzék ellen irányul. Nyilván nem várhatunk el önöktől soha olyan választójogi törvényt, amely korrektebbé tenné a választást, amellyel valóban érvényesülne a választások során az „egyenlő pályák, egyenlő esélyek” elve; önök ilyen választáson nem tudnak és nem mernek elindulni. Remélem, hogy ebben lesz változás, és mi ezt a jövőben majd meg fogjuk tudni változtatni. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának, az Igazságügyi bizottság elnökének. Parancsoljon, elnök úr!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A világjárvány közepette is fontos, hogy megőrizzük az ország működőképességét, ezt fontos hangsúlyoznom Gyüre Csaba felszólalása kapcsán, továbbá fontos azt is hangsúlyoznom, hogy azt, hogy a parlament folyamatosan ülésezzen, és folytassa törvényalkotó munkáját, mi rendkívül fontosnak tartjuk. Ennek részeként terjesztette elő az igazságügyi miniszter a választási tárgyú törvények módosításáról szóló T/13679. számú törvényjavaslatot. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A kormány ezt a módosítást a kamupártokkal szemben terjesztette elő. Ha nem kamupártok az ellenzéki frakcióval rendelkező baloldali pártok, akkor meg kellene szavazniuk ezt a törvényjavaslatot, és nem kritizálniuk ez az igazság. [[Közbeszólások és derültség az ellenzék soraiban.]] A baloldali pártok azonban a törvényjavaslat támogatása helyett egyből támadásba fordultak [[Dr. Harangozó Tamás közbeszól.]] , lényegében amint benyújtotta az igazságügyi miniszter a törvényjavaslatot, azonnal beindult a baloldali hangulatkeltés a kamupártok elleni törvénymódosítással kapcsolatban. Pedig a törvényjavaslat egyértelműen arra irányul, hogy a kamupártok indulását megakadályozza, megakadályozza azzal, hogy országos listát csak az a párt állíthatna, amely a 106 egyéni választókerületben legalább 50 egyéni jelöltet állítana. Mi úgy gondoljuk, hogy minden jóérzésű ember egyetért abban, hogy a választáson pusztán a kampánytámogatás elnyeréséért induló pártok visszaszorítása az egész társadalom érdeke, és nem értjük, hogy ezzel miért nem értenek egyet a baloldali pártok. Mi úgy gondoljuk, hogy 106 egyéni választókerületből 50 egyéni jelölt már kellő biztosíték arra, hogy egy párt komolyan gondolja az országgyűlési választásokon való indulást. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! De még ennél is súlyosabb a helyzet. Baloldali hazugságkampány ugyanis folyik a törvénymódosítás vonatkozásában a tekintetben is, hogy a javaslat közös listára kényszerítené a baloldali pártokat. Ez így nem felel meg a valóságnak, mert a baloldali pártok akár két külön listát is állíthatnak. [[Dr. Harangozó Tamás közbeszól.]] [[Dr. Harangozó Tamás közbeszól.]] A baloldali pártok részéről ugyancsak alaptalan hangulatkeltés az is, amit most Harangozó Tamás mondott (Dr. Harangozó Tamás közbeszól.), de az is, hogy a parlament normál működését összemossák a járvány elleni védekezéssel, amit az imént éppen Gyüre Csaba képviselőtársunktól hallottunk. [[13.50]] Az Országgyűlés, tisztelt hölgyeim és uraim, normál rendben működik. Bármelyik országgyűlési képviselő és a kormány is törvényjavaslatot nyújthat be a tisztelt Házhoz, amit a parlament meg fog vitatni. Ettől teljesen független, hogy a kormány rendkívüli felhatalmazást kapott 90 napra a járvány elleni védekezéshez, de csak ehhez. Ezért nem lehet a két dolgot összekeverni, csak akkor, ha félre akarják vezetni az embereket. Most azonban végképp nem az álhírterjesztésre van szükség, hanem az emberek valós tájékoztatására és összefogásra. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az egyes választási tárgyú törvények módosításáról szóló T/13679. számú törvényjavaslat hét törvényt módosít az alábbiak szerint: a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásáról szóló 2010. évi L. törvény, a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény, az országgyűlési képviselők választásáról szóló 2011. évi CCIII. törvény, az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény, a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény, a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény, az országgyűlési képviselők választása kampányköltségeinek átláthatóvá tételéről szóló 2013. évi LXXXVII. törvény. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Figyelemmel arra, hogy Völner Pál államtitkár úr az expozéjában, továbbá a Fidesz vezérszónokaként Hende Csaba parlamenti alelnök úr, bizottsági elnök úr, képviselőtársam is részletesen kitért a törvényjavaslatra, ezért én már csak az alábbiakat kívánom kihangsúlyozni. A helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásáról szóló törvény módosításának célja egyrészt az, hogy a jelölt csak egy településen és a település fekvése szerinti megyében fogadhasson el jelölést, másrészt az, hogy senki ne lehessen egyidejűleg megyei listán jelölt és megyei jogú városban polgármesterjelölt. A nemzetiségek jogairól szóló törvény módosítása azt a célt szolgálja, hogy amennyiben a nemzetiségi önkormányzati testület feloszlás, illetve feloszlatás miatt kiírt időközi választás előkészítésének és lebonyolításának költségeihez szükséges fedezettel nem rendelkezik, úgy számára azt a központi költségvetésből kelljen megelőlegezni. A törvényjavaslat az Országgyűlésről szóló törvény módosításával a képviselőjelölti mentelmi jog véghatáridejeként a választási eredmény jogerőre emelkedését határozza meg a listás jelöltek esetén. A törvényjavaslat a választási eljárásról szóló törvény módosításával a kamupártok elleni fellépés érdekében módosítja a Vj.-t, melynek értelmében 27 helyett 50 egyéni jelölt szükséges az országos lista állításához. Amennyiben egy jelölő szervezet már listát állított, de jelöltjeinek a száma 50 fő alá csökkenne, akkor nyilván a lista törlendő lenne. A törvényjavaslat a Ptk. gondnoksággal kapcsolatos fogalomrendszerét összhangba hozza a Ve. választójogból való kizárásra vonatkozó szövegezésével. A törvényjavaslat a megismételt szavazás szabályai kapcsán kimondja, hogy a szavazás megismétlése esetén a szavazatszámláló bizottságot le lehet cserélni, és a delegálására jogosult jelöltek, szervezetek is megbízhatnak tagot olyan szavazatszámláló bizottságba, amelyben a megismételt szavazáson egyáltalán nem volt delegáltjuk, vagy kevesebb volt, mint amennyi tagdelegálásra jogosultak voltak. A törvényjavaslat továbbá konkrétan meghatározza a választásokat követően megsemmisítendő választási iratok körét. A törvényjavaslat tartalmaz módosítást a Nemzeti Választási Bizottságra vonatkozóan is oly módon, hogy a tiszteletdíjak teljes összegének az ülésen való részvételhez kötésével párhuzamosan megemeli a tiszteletdíjak összegét, továbbá megteremti annak lehetőségét, hogy a Nemzeti Választási Bizottság elektronikus kommunikációs eszköz igénybevételével tartson ülést. A törvényjavaslat az átjelentkezés szabályait is módosítja akként, hogy az átjelentkezésre irányuló kérelem megérkezésének határidejét a jelenlegi 4 napról 9 napra emeli. A törvényjavaslat a levélben szavazás szabályait is módosítja akként, hogy a levélben leadott szavazási iratok ellenőrzése során, a választói akarat minél teljesebb érvényesülése érdekében változik az érvénytelenség szabálya. A jövőben nem számít érvénytelenségi oknak és nem sérti a titkos szavazás követelményét, ha a választópolgár saját döntése alapján a belső zárt borítékot nem zárja le, vagy szavazatát anélkül helyezi el a válaszborítékban, de a külső boríték sértetlen. A törvényjavaslat rögzíti, hogy nem sérti a szavazás titkosságát, ha a választópolgár a szavazólapon magáncélra képfelvételt készít. Gyüre Csaba képviselőtársunk, jobbikos vezérszónok rendkívül erős szavakkal illette ezt a törvényjavaslat-módosítást, és úgy látom, hogy Arató képviselőtársunk is majd ezzel fogja illetni. Hát, akkor felhívom a baloldali frakciók figyelmét arra, hogy ez rendezetlen kérdés volt. Rendezetlen kérdés volt az, hogy ha a választópolgár magáncélra felvételt készített a szavazólapról. Nos, tisztelt hölgyeim és uraim, az Emberi Jogok Európai Bírósága 2020. január 20-án hozott ítéletében ez a magyar Kétfarkú Kutya Párt versus Magyarország volt kimondta, hogy ez a cselekedet nem sérti a szavazás titkosságát. Mindez a választási eljárásról szóló törvény 186. § új (3) bekezdésében kerülne rögzítésre. Tehát amit önök ilyen vehemenciával támadnak, az nem más, mint az Emberi Jogok Európai Bíróságának 2020. január 20-án hozott ítélete. Márpedig a bírósági ítéleteket még a baloldalnak is illik tiszteletben tartani. [[Arató Gergely: Szégyelljétek magatokat!]] bekezdésében kerülne rögzítésre. Tehát amit önök ilyen vehemenciával támadnak, az nem más, mint az Emberi Jogok Európai Bíróságának 2020. január 20-án hozott ítélete. Márpedig a bírósági ítéleteket még a baloldalnak is illik tiszteletben tartani. (Arató Gergely: Szégyelljétek magatokat!) Mi tiszteletben tartjuk, ezért tettük bele. Azért szégyelljük magunkat, mert tiszteletben tartjuk Emberi Jogok Európai Bíróságának az ítéletét? Ez képtelenség! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Én úgy hallottam, hogy kisebb morgolódás volt az önök részéről annak kapcsán is, amit Hende Csaba képviselőtársam mondott az alkotmánybírósági határozatok végrehajtása vonatkozásában, pedig képviselőtársam objektív adatokat közölt. Akkor engedjék meg, hogy megismételjem, mert ez rendkívül fontos, és erről valóban hallgatnak. Az Országgyűlésnek az Alkotmánybíróság határozataiból adódó késedelemmel vagy egyáltalán nem teljesített jogalkotói feladatai tekintetében a 2002 és 2010 közötti kormányzat alatt az egyszerűség kedvéért nevezzük Gyurcsány-kormányzatnak mi is volt? Csak példaszerűen annyit mondanék, hogy a vizsgált időszakban megállapított mulasztás 64 [[Arató Gergely: Mert nem volt kétharmadunk, és ti nem támogattatok semmit!]] , ebből a teljesített 39; 64-ből 39-et teljesítettek. Itt jön a Fidesz-KDNP-kormány becsületessége: az önök által nem teljesített dolgokat mi teljesítettük. [[Nacsa Lőrinc: Így van!]] Pedig az önök által gazdaságilag a szakadék szélére került országot is meg kellett mentenünk, plusz mellette még az önök által ott hagyott nehéz megmondani, mit nekünk el kellett takarítani, és teljesíteni kellett. Mondok egy példát: itt van a 22/2005-ös Ab-határozat. Ezt 2007. június 30-áig kellett volna a Gyurcsány-kormánynak teljesítenie, ehhez képest az Orbán-kormány teljesítette 2011. XII. hó 23-án, pontosabban: az Orbán-kormány alatt működő Országgyűlés. De ugyanígy tudom mondani a 23/2005-ös Ab-határozatot is, amit 2005. december 31-éig kellett volna teljesíteni. Ezt 2013. december 17-ével már mi teljesítettük. [[14.00]] Képzeljék el, tizenegy ilyen esetet tudnék felsorolni! Nem gondolják, hogy akkor elég furcsa, hogyha önök kifogásokkal lépnek fel? Először rendbe kell tennünk azt, amit önök itt hagytak, és utána tudunk csak továbblépni. Szóval, tisztelt hölgyeim és uraim, zárógondolatként azt tudom mondani, hogy mindezek alapján a KDNP parlamenti frakciója támogatja az egyes választási törvények módosításáról szóló T/13679. számú törvényjavaslatot. Kérem, hogy fontolják meg, és támogassák önök is! Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Harangozó Tamás képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának, aki beszédét a pulpitusról kívánja elmondani. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonylag röviden és egyszerűen föl tudom tenni a legfontosabb kérdést ezzel a törvényjavaslattal kapcsolatban: ez meg mi? Hogy gondolják, miért gondolják, hogy egy járvány, egy vírusjárvány közepén, a legnehezebb időszakban egy ilyen törvényjavaslatot kell benyújtaniuk és ezt kell tárgyalnunk? [[Z. Kárpát Dániel: Mert félnek a fiúk!]] Ugyan esett már róla szó, volt itt néhány bukdácsolás a kormánypárti képviselők részéről, hogy mentsék a menthetetlent, azért emlékeztetném önöket ezen törvény benyújtásának a körülményeire. Nem volt olyan régen múlt hét kedden. Múlt hét kedden milliók várták ebben az országban, hogy megtudják, éjféltől milyen sors vár rájuk, kijárási korlátozás, cégek bezárása, kötelező maszkviselés. És az az Igazságügyi Minisztérium, amelynek az államtitkára ma itt elővezette ennek a törvénynek a szükségességét, képtelen volt időben és tisztességesen kiadni a rendeletet a keddi napon. Emberek tízezrei, százezrei azt sem tudták, hogy másnap reggel elmehetneke kinyitni a boltjukat, üzlethelyiségüket, vendéglátóipari egységüket, hogy menjeneke dolgozni, ne menjenek dolgozni, milyen körülmények között fognak élni. Aznap este Orbán Viktor még beszaladt a magyar királyi televízióba, és arról értekezett, hogy 50-50 százalék esélye van, hogy az egészségügy összeomlik és még mindig nem volt arra idejük, hogy az embereket korlátozó rendeletet az Igazságügyi Minisztérium egyrészt tisztességgel megírja, másrészt időben nyilvánosságra hozza. De arra volt idejük ezek szerint, hogy ugyanezen órákban többek között ezt a remek választási törvényt benyújtsák a parlamentnek. Így aztán már mindenki értheti, hogy az emberek életével kapcsolatos szabályozásokra miért nem kerülhetett időben sor. Én azt gondolom, hogy ez egymagában vérlázító! Tessék már nekünk megmondani, ezzel a törvénnyel, ezzel a jó választási törvénnyel jelen pillanatban hány magyar ember életét kívánják megmenteni?! Hány ember életét és megélhetését kívánják javítani, segíteni? Egy számot mondjanak! Mellékesen itt hosszan beszéltek az alkotmánybírósági döntésekről. Nem csodálom, hogy mind a két vezérszónok kitért erre! Talán az európai uniós tanácsülésre felhatalmazó törvény vitájában hangzott el valamelyik fideszes szónoktól, hogy régi komcsi trükk, hogy vádold azzal az ellenfeledet, amit magad csinálsz. Ezt csinálják, képviselőtársaim! Nem csodálom, hogy beírták a szövegükbe! A választási törvénnyel kapcsolatban jelenleg három, egy törvénysértés és két alkotmányos mulasztás állapotában vannak önök most jelenleg. Pontosan tudják! Az egyik a Pest megyei választókerületek kérdése, ahol maga a törvény írja elő, hogy lépéskényszere van a parlamentnek, hogyha a választókerületek nagysága bizonyos százalékot meghalad. Több választókerület nagysága is meghaladja. Azt is pontosan tudják, hogy ugyanez a törvény írja elő, hogy a választást megelőző év január 1-jéig ezt a döntést a parlamentben meg kell hozni, azaz a következő néhány hét van már csak vissza. Az Alkotmánybíróság ezenkívül tavaly december 31-éig írta önöknek elő, hogy ezt a teljesen visszaélésszerű az Alkotmánybíróság ítélete szerint is visszaélésszerű plakátolási, plakátengedélyezési eljárást tegyék rendbe ebben a törvényben, mert teljesen hiányzik a jogorvoslat minden formája. Ezt a döntést egyébként a szekszárdi önkormányzati választás során az Éljen Szekszárd Egyesület vitte végig az Alkotmánybíróságig. Ahol az történt, hogy az önök fideszes polgármestere egyszerűen nem adott engedélyt, meg nem is utasította el a kérelmet, és ezzel, visszaélve a törvény hiányosságaival, megpróbálta adminisztratív módszerekkel megakadályozni, hogy a másik versengő fél egyáltalán megjelenhessen közterületen, majd amikor kirakták a plakátjaikat a képviselők, azokat eltüntették. Amikor a rendőrség nyomozni kezdett, mert itt lopásról beszélünk, akkor a nap végén a rendőrség, képzeljék el, tudják, hol találta meg a plakátokat? A polgármesteri hivatal épületében. [[Z. Kárpát Dániel: Hoppá!]] Ez az önök korrekt, tisztességes választási eljárása, amit ebben a törvényben szintén nem hajlandóak rendbe rakni. A harmadik ilyen kérdés, amiben mulasztásos alkotmánysértésben vannak, az pedig a közterület-használati kérdés, amit szintén az Alkotmánybíróság mondott el, hogy a jelenlegi választási eljárási törvényben teljesen visszaélésszerű, parttalan szabályozás van, minden egyes polgármester kénye-kedvére van bízva, hogy valahol biztosítanak ilyet, valahol nem, és ez nincsen rendben. Ehhez képest ebben a törvényjavaslatban önök manipulálják a listaállítás szabályait, másfél évvel a választás előtt, megkönnyítik a levélszavazásos csalásokat és erről majd külön beszéljünk, mert valamilyen rejtélyes oknál fogva önök ezt a részt kihagyták a vezérszónoklatukból , és nem teljesítik az Alkotmánybíróság és az egyébként hatályos szabályoknak a végrehajtását mindeközben. Akkor beszéljünk Hende Csaba képviselőtársamnak mondom Pálffy Ilona javaslatáról, mert valóban ott voltunk! És, képviselő úr, ön tudja a legjobban, hogy ott írásban milyen javaslatot nyújtott be a Nemzeti Választási Iroda. Egy betű nincs ebben a javaslatban, amit önök benyújtottak, abból a javaslatból! Egy betű sincs! Az a javaslat Pest megyében megváltoztatta volna a tizenkét országgyűlési egyéni választókerület beosztását úgy, hogy a választókerületek lakosságszámának átlagtól való eltérése ne haladja meg a törvényben rögzített értéket, maximum ez lenne ma a dolga a parlamentnek. Felfüggesztették volna azoknak a magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgároknak a regisztrációját, akik a megelőző időszakban visszafele számítva a második országgyűlési választásig nem küldtek vissza levélszavazási iratot, és más formában sem léptek kapcsolatba a Nemzeti Választási Irodával. Magyarul: az NVI arra tett javaslatot, hogy szigorítsanak, és próbálják meg jobban kiszűrni a határon túli levélszavazatokkal való visszaélést, hogy olyanokkal, akiknek a nevében évekkel ezelőtt regisztráltak, ne lehessen visszaélni. Ez sincs a javaslatukban, tisztelt képviselőtársaim! Vajon miért? Az NVI javaslatának a további részei pontosan azok, amikről az előbb beszéltem, és hivatkozik is rá, a két, Alkotmánybíróság által tavaly december 31-éig előírt plakátügy és közterület-használati ügy, amiben egy viszonylag korrekt javaslatot tett le az NVI az asztalra. Ennek pontosan az a lényege, hogy semmilyen tulajdonos, sem önkormányzat, sem magáncég ne tudjon visszaélni a választási, egyébként így is nagyon rövid időszakban a jelöltek megjelenésével az utcai plakátolás terén. Tett még egy javaslatot, az is eltér attól, amit most önök idehoztak, a sorban állás megelőzésére, de nem úgy, hogy korlátozzák a választók átjelentkezési idejét, hanem úgy, hogy lehetőséget biztosított volna szavazókörök felállítására, tehát hogy több szavazatszámláló bizottság is számolja a szavazatokat olyan körzetekben, ahol átjelentkezés miatt nagyon sok szavazat érkezik. [[Nacsa Lőrinc: Ez benne van!]] Mivel foglalkoznak tehát önök? Foglalkoznak a listaállítás szabályainak átírásával, hogy ötven egyéni választókerületben kelljen indulni. Foglalkoznak a szavazólap lefényképezésével, amiről mindenki tudja Magyarországon, hogy nemcsak arra alkalmas, amit jobbikos képviselőtársam elmondott, hogy esetlegesen függelmi viszonyban lévő emberektől kicsikarják, hogy utólag megmutassák, hogy kire szavaztak, hanem mindenki pontosan tudja, hogy a szavazólap lefényképezése a választási csalás, azon belül is a szavazatvásárlás egyik alapkelléke, hogy amikor pénzért vesznek szavazatokat, akkor úgy kell bizonyítania a delikvensnek, hogy jó helyre szavazott, és ki kell fizetni neki a pénzt, hogy lefényképezi a szavazólapot. [[14.10]] Miért érdekük ez önöknek, mondják meg! Egyébként nehezítik ebben a javaslatban a népszavazások kiírását, hiszen 30 napról 60 napra emelik meg a Választási Iroda, illetve Választási Bizottság döntésének határidejét, és igen, a levélszavazatokkal, a határon túli levélszavazatokkal való visszaélés lehetőségét is tágabbra nyitják, hiszen kiveszik azt, hogy borítékba kell rakni a szavazólapot, és annak lezártnak kell lennie. Pontosan tudjuk, hogy az előző választáson hány ilyen szavazat lett érvénytelen, hiszen a mi megfigyelőink hívták fel a Választási Iroda figyelmét, hogy azonnal tessék félrerakni őket. De még az Egyesült Államokban lévő trumpos kiabálás közepette is mondanám önöknek, hogy ott is ez a szabály van, és egyébként ha nem kell berakni borítékba, és nem kell lezárni, nemcsak azt veszélyeztetik, hogy egymásban itthon nem bízunk, de a levélszavazatok tekintetében akár külföldi államok postáján vagy bármilyen más közvetítő közegen keresztül is lehetőség nyílik arra, hogy egy tollvonással megváltoztassanak leadott szavazatokat. Én nem értem, hogy ez miért lehet a magyar emberek érdeke, és miért lehet a magyar állam érdeke bármilyen módon, hacsak nem a választási csalások megkönnyítésén törik a fejüket. És akkor beszéljünk a törvényjavaslat önök által elmondott legfontosabb indokáról, az úgynevezett kamupártok kiszűréséről! [[Nacsa Lőrinc: Párbeszéd! Z. Kárpát Dániel: Berki!]] Először is van némi szolid bája, amikor a KDNP képviselője itt a teremben kamupártozik, azért ezt jegyezzük meg! [[Z. Kárpát Dániel: Dr. Gődény nem lesz?]] Egyszer szerintem érdemes lesz majd megmérni, de lehet, hogy fogunk is erre tenni kísérletet, hogy a KDNP mint politikai párt egymagában lévő politikai támogatottságát megmérjük, de én örülnék, ha a képviselő úr a viszonválaszában beszámolna arról nekünk, hogy kb. hány párttagjuk meg szervezetük van az országban, ha már ilyen jól szervezett pártként szónokol itt. [[Nacsa Lőrinc: Elmondom! Dr. Vejkey Imre: Több, mint az MSZP-nek!]] Önöknek az a céljuk, hogy a kamupártokkal szemben fellépjünk? Ezzel a javaslattal fogják elérni, képviselőtársaim? Mennyi pénzt szereztek vissza az előző választásokon ellopott pénzekből? Hány embert vontak felelősségre az elmúlt időszakban, amikor egy ország szeme láttára csaltak és loptak a közös pénzből? Tessék nekem mondani egy számot! Szeretnék külön kitérni egy konkrét esetre itt, ezen a vitán belül is, mert ráadásul összeköti a vírusjárvány elleni védekezésük abszurditását ezzel a törvényjavaslattal. Ez konkrétan Gődény György és a Közös Nevező 2018 kamupárt esete. [[Z. Kárpát Dániel: A kormány vírustagadó barátja!]] Milyen erkölcsi alapjuk van önöknek itt arról papolni, hogy ezzel a javaslattal a kamupártok ellen akarnak fellépni? A 2008-as magyarországi országgyűlési választásokon ez a kamupárt 42 egyéni jelöltet indított, 3894 szavazatot kapott. Azóta a párt ellen összesen 13 büntetőeljárás indult hamis magánokirat felhasználásával, magyarul, az ajánlásokkal való visszaélés miatt. 153 millió forintos kampánytámogatással léptek le, amelyből tudomásunk szerint egyetlen fillért vissza nem szereztek. Mindeközben annak a pártnak az elnöke nyíltan vírustagadó, és nem a kormányzati intézkedéseket bíráló, mint az ellenzéki pártok és politikusok, hanem a vírust tagadó és a kormányzati intézkedéseket tagadó, azzal szemben mozgalmat szervező tevékenységet végez hetek, hónapok óta Magyarországon, de a veszélyhelyzet kihirdetése óta is. [[Nacsa Lőrinc: Mint Jávor Benedek!]] Vírustagadó, a maszkhasználatot egyébként megkérdőjelező tevékenységet végez, és mindemellett ez alapján, illetve a kormányzati intézkedésekkel szemben aláírást gyűjt éppen. Önök szerint miért gyűjt aláírást? Hogy a ’22-es választásokon is kamupártként felmarkolhassa a pénzt, mindezt szabadlábon úgy, hogy 13 büntetőeljárás meg 153 millió forint vissza nem szerzett pénz van ott, és mind járványügyi szempontból, mind büntetőjogi szempontból, önök, a maguk kormánya tétlenül nézi egy ország szeme láttára. Önök ne papoljanak nekünk a kamupártokról! Még egy kérdésem van, tisztelt képviselőtársaim! Feltűnt önöknek, hogy mióta van Magyarországon kamupártjelenség? Segítek! Amióta önök egyoldalúan ezt a választási törvényt átírták, amióta biznisz egyébként elindulni egyéni képviselőjelöltként Magyarországon, azóta van ez a folyamat. Mindazonáltal, tisztelt képviselőtársaim, a jelen törvényjavaslatban a listaállítás manipulálása nem fogja megakadályozni az ellenzéki pártokat és a civil világot azzal kapcsolatban, hogy összefogjanak, együtt induljunk, és a 2022-es választásokon az emberek többségének bizalmát elnyerve leváltsuk ezt a kormányt. Amit ezzel a törvénnyel művelnek, és amit a járvány elleni védekezéssel művelnek, higgyék el, csak erősíti ezt a folyamatot. Zárásul, attól azért óva inteném önöket, tisztelt képviselőtársaim, hogy jó fideszes módra, becsapva az Országgyűlést, becsapva a választópolgárokat, majd az utolsó pillanatban a házszabállyal való visszaéléssel, a Törvényalkotási bizottság munkájának keretén belül további módosításokat hozzanak be ebbe a törvénybe, amit jelen pillanatban ez a törvény nem tartalmaz. Megtehetik, meg is szokták tenni, de ha ezt meg merik lépni, tisztelt képviselőtársaim, lelkük rajta, de jobb, ha tudják, hogy ez az utolsó koporsószeg lesz az önök politikai országlásában. [[Bányai Gábor: Ne fenyegess!]] Vonják vissza ezt a javaslatot! Foglalkozzanak azzal, ami a dolguk! Segítsenek az embereken, meg mentsék az emberek életét! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra következik Arató Gergely képviselő úr, a DK-képviselőcsoport vezérszónoka. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Ház! Az, amit önök most művelnek, az az ország és az ország polgárainak a cserbenhagyása. Önök egy világjárvány közepén nem azzal foglalkoznak, hogy segítsenek azokon, akik bajban vannak, nem azzal foglalkoznak, hogy megvédjék az országot, nem azzal foglalkoznak, hogy javítsanak az egészségügy helyzetén, nem azzal foglalkoznak, hogy gondoskodjanak arról, hogy biztonságos legyen az iskolába elengedni a gyerekeinket, nem azzal foglalkoznak, hogy segítsenek azokon, akiknek csődbe megy, tönkremegy a vállalkozása, nem azzal foglalkoznak, hogy segítsenek azokon, akik elvesztették a munkájukat. Önök egyetlen dologgal foglalkoznak, azzal, hogy különféle trükkökkel és a választási törvény hajlítgatásával egy kicsit még bebetonozzák a hatalmukat akkor is, ha elvesztik az emberek bizalmát. Önöknek csak ez a fontos, csak a hatalom a fontos. Ez a módosítás a pánikkormány pótcselekvése. Amikor az emberek azt várták ezt már említette Harangozó képviselő úr , egy egész ország várta azt, hogy milyen szigorító intézkedéseket vezetnek be, amikor hónapok semmittevése után egyszer csak kihúzták a dugót, és leállították az országot, amikor várták azt, hogy megjelenjen az a kormányrendelet, amely meghatározza mindannyiunk életét, közben a kormány azzal foglalkozott, hogy törvényjavaslatok sorát készítette elő, többek között a választási törvényt és az Alaptörvény módosítását. Önöknek most nem ez a dolga, nem erre kaptak felhatalmazást, nem ebben támogattuk önöket akkor, amikor azt mondtuk, hogy végre kezdjenek hozzá a járványkezeléshez, mert lenne dolguk bőségesen. Bevezethetnék az ingyenes tesztelést végre, persze már most is késő, de még mindig segíthetne. Meghosszabbíthatnák az álláskeresési támogatást, és közvetlen támogatást nyújthatnának azoknak, akik elvesztették a munkahelyüket. Újranyithatnák az állami bérpótlékot, hogy megmentsék a munkahelyeket. Támogathatnák a nyugdíjasokat és a családokat, megemelhetnék a családi pótlékot, hogy segítsenek a legnehezebb helyzetben lévőkön, vagy éppen gondoskodhatnának arról, hogy legalább influenzaoltás mindenkinek jusson, amit megígértek mindenkinek, hogy ingyenesen felvehetik ezt az oltást, csak éppen oltás nincsen. De önök nem ezzel foglalkoznak! Önök a választási törvénnyel foglalkoznak. Mi az, amit javasolnak? A módosítások egy kis része valóban olyan technikai átvezetés, amely ilyen-olyan helyzeteket segít kezelni, éppenséggel nem fontosak, de kárt sem okoznak. De mi az, ami ezen kívül belekerült? Hadd emeljek ki én is három elemet! Az első ezek közül a szavazólapok lefényképezhetősége. Tisztelt Ház! Azt kell mondanom, hogy ha nagyon óvatos vagyok, akkor önök nem kellő gondossággal olvasták el a strasbourgi bíróság ítéletét. Ha nem vagyok ennyire óvatos, akkor azt kell mondanom, hogy önök hazug módon hivatkoznak erre az ítéletre. A Kétfarkú Kutya Párt ugyanis nem a szavazólapok lefényképezésének ügyében indított eljárást, hanem abban az ügyben, hogy nyilvánosságra hozhatja az ilyen módon lefényképezett szavazólapokat. [[14.20]] Ráadásul nem azzal volt kapcsolatos az ítélet indoklása sem, hogy a fényképezés legális vagy nem legális, hanem azzal, hogy tudhattae a választójogi törvény alapján azt a Kétfarkú Kutya Párt, hogy ezzel törvénysértést követ el. Tisztelt Képviselőtársaim! Bizonyára önök is tudják, csak letagadják, elhazudják, hogy Európa legtöbb országában egyébként miután most aktuális, hadd mondjam azt is, hogy a legtöbb, Amerikai Egyesült Államokhoz tartozó tagállamban is tilos a szavazólapokat lefényképezni. És ez nem véletlenül van így, tisztelt képviselőtársaim. Tudják, mire jó a szavazólap lefényképezése? Arra, hogy azokat a választópolgárokat, akiknek önök megvették a szavazatát, vagy akiket megfenyegettek, az önök szolgálatába álló vállalkozókat, hogy elveszítik a munkájukat akkor, ha nem jó helyre, nem a Fideszre szavaznak, vagy azokat, akiket megfenyegetnek, hogy elvesztik a közmunkát akkor, ha nem a Fideszre szavaznak, ellenőrizni lehessen és számon lehessen kérni. Nem arra lenne szükség, hogy legálissá tegyék a csalást, éppen ellenkezőleg: arra lenne szükség, hogy betiltsák, hogy ellenőrizhetővé tegyék és szigorúan büntessék azt, aki ilyet elkövet, és főleg azt, aki ilyenre kényszerít embereket. Az a helyzet, hogy önök ezzel az intézkedéssel a legelterjedtebb választási csalást akarják legalizálni. Azért akarják legalizálni a választási csalást, mert önök is tudják, hogy egy tisztességes és fair választáson nem sok esélyük van megnyerni a következő választást, ehelyett most azzal próbálkoznak, hogy a választási csalásnak teremtsenek törvényi alapot. Ugyanez a helyzet a határon túli szavazatokkal, a levélszavazatokkal is. Tudják, hogy ezzel mi elvi alapon sem értünk egyet, hogy azok szavazzanak, akik nem élnek Magyarországon és nem is éltek itt. De most nem erről van szó. Most arról van szó, hogy önök egy olyan szavazási eljárást hoztak létre, ahol már most is számos mód van arra, hogy visszaéljenek a határon túli magyar szavazók adataival, most is számos mód van arra, hogy a nevükben szavazzanak mások ezt nemcsak mi mondjuk, hozzáteszem, a Nemzeti Választási Iroda vezetője is leírta egy korábbi ügyben , és most önök ahelyett, hogy megszüntetnék ezeket a nyilvánvaló jogsértési lehetőségeket, mit csinálnak? További csalási lehetőségeket nyitnak meg azzal, hogy enyhítik a levélszavazatok ellenőrzését, lehetővé teszik azt, hogy a levélszavazatok felbonthatóak legyenek utólag és kicserélhetőek legyenek. És ez nem valamifajta félreértés vagy tévedés, ez az önök célja. Önök nem a határon túli magyarok szavazatára számítanak, nem jogokat biztosítanak nekik. Önök vissza akarnak élni a határon túli magyar szavazók adataival, és csalni akarnak a nevükben. És legyen világos: ezzel nemcsak a magyarországi magyar szavazókra hoznak szégyent, nemcsak őket hozzák hátrányba, hanem a határon túli magyar szavazók számára is rendkívül megalázó helyzetet teremtenek. Azt kell mondanom tehát önöknek, hogy ez a két intézkedés minden módon ellentmond egyébként a választás tisztaságának, és ellentmond a tisztességes választások elvének. Mi a helyzet a listákkal? Egyszerűen bájos, amikor önök arról beszélnek, hogy a listaállítás szigorításával majd a kamupártokat megszüntetik. Tudják, mit csináljanak, ha meg akarják szüntetni a kamupártokat? Ne szervezzék meg őket! Ne adják át nekik például az adatokat a Fidesz ajánlóívéről! Két olyan választókerület is volt, a VII. kerület és a zuglói választókerület, ahol 2018-ban kiderült, hogy ugyanazok a nevek szerepelnek egy kamupártnak is nevezhető párt és a Fidesz ajánlóívén. Átugrott, átmászott éjszaka a páncélszekrényben? Mi történt? Ráadásul van olyan aktivista, aki elmondja, hogy a Fidesztől kapták meg ezeket a neveket. Na, ezt fejezzék be, és akkor majd nem lesz tere a kamupártoknak! Meg még egy dolgot tegyenek meg: a rendőrségük és az ügyészségük nyomozza ki ezeket az ügyeket! Ne szüntesse meg ezeket az ügyeket azzal, mint ahogy az megtörtént számos esetben, hogy ja, hát ezt nem tudjuk kinyomozni. Önök fedezik, támogatják ezeket a kamupártokat, és ennek semmi köze nincs ahhoz, hogy 27 körzetben vagy 50 körzetben teszik lehetővé az elindulásukat. Ugyanúgy meg fogják oldani a kamupártoknál, ha akarják, és ha nem akarnák, akkor nem lennének ilyen pártok. Úgyhogy azt kell mondanom, hogy ez álságos és hazug érvelés. Mi nincs benne ebben a szabályozásban? Ezt is érdemes azért szóba hozni, legalább két elemet. Az EBESZ választási megfigyelő missziója számos ponton kritizálta a 2018-as választást, ebből kettőt hadd emeljek ki. Kritizálta egyrészt azt, hogy a kormánypártok aránytalan módon jutottak hozzá az állami erőforrásokhoz és a kommunikációs erőforrásokhoz, és hogy a törvényi szabályozás korlátozza az ellenzék kampánylehetőségeit. Hozzáteszem, azóta szigorítottak még egyet 2018-ban, tehát a mai helyzet sokkal rosszabb ennél. Ezzel nem foglalkoznak. Azzal nem foglalkoznak, hogy egyenlő esélyekkel indulhassanak a politikai erők a választásokon, és nem foglalkoznak azzal, hogy a kormány eszközeit ne lehessen felhasználni a kormányoldal választási kampányára, magyarul, ne a választópolgárok, mindannyiunk pénzéből kampányoljon a Fidesz. És nem foglalkoznak egy másik ponttal sem, erről is beszéltem vagy érintettem már, de ebből a szempontból is érdekes. Nem foglalkoznak azzal sem az EBESZ ezt is kifogásolta , hogy a határon túli magyarok választói névjegyzéke nem nyilvános, tehát nem ellenőrizhető az, hogy egyáltalán kiknek a nevében szavaznak. Nem ellenőrizhető, hogy az szavaze, akinek egyébként szavazati joga van, és az sem ellenőrizhető, hogy önök szerint kinek van szavazati joga. Beszámolt róla a Választási Bizottság, hogy sorra küldték ki a szavazólapokat olyan személyeknek, akik már elhunytak, és ennek ellenére megkapták a szavazólapot, vagy akiknél a címzett ismeretlennel érkeztek vissza a szavazólapok határon túli magyarok esetében. Önök tehát visszaélnek a határon túli magyarokkal, a nevükben, de a hozzájárulásuk nélkül követnek el választási csalást. Azt kell végül mondanom, hogy mi az, ami még hiányzik ebből a javaslatból, erről Harangozó képviselő úr beszélt. Hiányzik belőle a választókerületek arányosítása, erre tett javaslatot az NVI, és nem véletlen, hogy ezt nem terjesztik elő. Ugyanazzal a gyanúval élek, amivel élt a képviselő úr is: majd elő fog kerülni ez később, egy idő utáni törvénymódosításban, egy törvényalkotási bizottsági módosító indítványban. Őszintén szólva, nyilván Gulyás Gergely miniszter úr, aki azt mondta, hogy ezt majd az ellenzékkel egyeztetve kell megtenni, de egyeztetést nem kezdeményezett, szóba sem állt az ellenzékkel az ügyben, majd mossa a kezeit, hogy ő arról nem tehet, hogy egy képviselőnek, mondjuk, a Törvényalkotási bizottság kormánypárti többségének hirtelen szerdáról csütörtökre vagy keddről szerdára eszébe jutott, hogy hogyan kéne átrendezni a választókerületeket. Azt kell mondanom, hogy ha önök ezt megteszik, ez is a választási csalásnak egy meglehetősen nyilvánvaló formája. Összefoglalva azt tudom tehát elmondani, hogy ennek a törvényjavaslatnak a mostani tárgyalása indokolatlan, ez a törvényjavaslat nem növeli, hanem csökkenti a választásoknak a biztonságát. Ugyanakkor azt is el kell önöknek mondanom, hogy trükközhetnek a listákkal, trükközhetnek a különböző csalási módokkal, próbálkozhatnak azzal, hogy megakadályozzák vagy még inkább korlátozzák a szabad választást, ebben az országban a magyar nép fog dönteni [[Nacsa Lőrinc: Így van!]] és ha a magyar népnek az lesz a véleménye, hogy önökből elege van, akkor le fogja önöket váltani, bármit trükköznek és bármit csalnak. És ha azon gondolkodnának, ahova Lukasenka elnök eljutott, hogy nyíltan elcsalta a választások eredményét, akkor azt kell mondanom, hogy a magyar nép sem alávalóbb a belarusz népnél. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Nacsa Lőrinc tapsol.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Ez egy rendkívül jelentős, nagy port kavart törvényjavaslat, óriási felháborodást keltett ennek a benyújtása, a benyújtásának az időpontja, és egyáltalán a ténye, hogy önök ezt megtették. Én azt gondolom, sokan figyelik ezt az országgyűlési munkát a körülmények ellenére, és én ezért szeretném megismételni, hogy ebben a helyzetben szerintem az a legfontosabb, hogy mindannyian kifejezzük a tiszteletünket és megköszönjük azoknak a munkáját, akik a magyar emberek egészségének és biztonságának megőrzéséért ilyen nehéz időkben dolgoznak. Látva ezt a folyamatot, látva a mondhatjuk cinikus expozét és a kormánypárti hozzászólásokat, azt gondolom, hogy szégyen és gyalázat, hogy egy ilyen törvényről most, egy ilyen rendkívül súlyos válsághelyzetben folyik vita az Országgyűlésben, amikor hosszan lehetne sorolni azokat az intézkedéseket, amelyeket viszont be kellett volna terjeszteni és amelyekről vitatkoznunk kellene. Némileg majd erre is szeretnék kitérni. Ez alapvetően nem egy választójogi, nem egy szakpolitikai, nem is egy jogi vita, ez alapvetően egy kőkemény politikai vita, és viszonylag gyorsan el lehetne intézni ezt a vitát. Tulajdonképpen önök szerint is maguk hazudtak, amikor ezt a törvényt beterjesztették és az indoklást megfogalmazták. Emlékezzünk vissza, majdnem napra pontosan egy éve, 2019. november 20-án a Kormányzati Tájékoztatási Központból egy sajtóhírre cáfolatként megjelent egy közlemény, ami körülbelül úgy szólt, hogy a kormány szerint a választási törvény bevált, sem a kormány, sem a kormánypárti frakciók nem kívánnak azon módosítani. [[14.30]] Tehát majdnem napra pontosan egy éve önök ezt kommunikálták, amikor valamelyik sajtótermékben megjelent egy olyan hír, hogy önök politikai számításból megkezdték a választási törvényeknek az áramvonalasítását. [[Nacsa Lőrinc: Nem…]] Tehát elmondhatjuk, hogy egy év alatt önök még maguk szerint is hazudtak azzal, hogy ezt a törvényt beterjesztették. Az is legyen teljesen világos, hogy önök különböző érveket kreáltak. Ezeket egyébként képviselőtársaim már ízekre szedték, és a sajtóban gyakorlatilag egy-két napon belül nyilvánvaló lehetett mindenkinek, hogy nem az a célja, amit önök indokoltak. Teljesen világos, hogy ez egy durva hatalomtechnikai szándékkal megtámogatott beavatkozás a választási rendszerbe, és egyébként ezt Hende Csaba a hozzászólásában még el is ismerte. Teljesen világos, és ezt is részletesen elmondták képviselőtársaim, hogy önök nemhogy csökkentenék a csalások lehetőségét, hanem a jól ismert, vagy talán a legismertebb csalások előtt szélesre tárják a kaput. És az is világos, hogy semmiféle érdemi lépést a kamupártok működésének visszaszorítása, a kamupártok léte ellen nem tettek, és nem tesznek most sem. Ennek a javaslatnak ez nem tárgya. Millió lehetőségük lenne, hogy ezt megtegyék, nem ez az önök célja. És valóban, ezt is képviselőtársaim már elmondták, a Nemzeti Választási Iroda korábbi vezetőjének rengeteg olyan javaslata volt, aminek viszont helye lenne ebben a javaslatban, azt pedig önök nem terjesztették elő. De nem szeretném ennyire egyszerűen elintézni a felszólalásomat, szeretnék némileg röviden reagálni azokra, amik elhangzottak. Hende Csaba is elég veretes politikai állításokat fogalmazott meg, még az előző vitán egyébként Dömötör Csaba államtitkár úr is, ő már nincs itt, ennek a napirendi pontnak nem előterjesztője. Vejkey Imre képviselő úrnak is voltak hozzászólásai, azokra majd viszonylag rövidebben reagálnék. Dömötör Csaba államtitkár úr még az előző napirendi pont zárszavában arról beszélt, hogy álhíreket keltettek az ellenzéki frakciók, és azt állították, hogy bezár a parlament, nem működik, és hogy be van zárva. [[Hende Csaba: Így van!]] Lehet, hogy voltak ilyen nyilatkozatok, de én azt gondolom, hogy egy ilyen kijelentést tenni általánosítva én azt gondolom, hogy erről beszéltünk is , az elfogadhatatlan, és visszautasítom. Abban egészen biztosak lehetnek, hogy az LMP-frakció részéről, és tőlem sem hangzottak el ilyen állítások. És azt is el tudom mondani, és talán tapasztalják tisztelt képviselőtársaim, hogy az LMP-frakció aktívan részt vesz az Országgyűlés munkájában, függetlenül attól, hogy még a századik, meg a kétszázadik javaslatunkat is érdemi vita nélkül utasítják el. Ezzel együtt mi azt gondoljuk, hogy valóban működnie kell az Országgyűlésnek. És nem az volt a baj sem a tavaszi, sem a mostani időszakban a rendkívüli jogrenddel párhuzamosan, hogy bekerülnek az Országgyűlés elé törvények, ez természetes, és kell is az Országgyűlésnek működni, az a baj, hogy önök hogyan, miként és mire használják az Országgyűlést. De emlékezhetünk még, a tavaszi időszakban, a járvány első hullámának az idején behoztak például egy olyan gyalázatos intézkedést, a kínai nagyhatalmi érdekeknek és a Mészáros Lőrinc cégeinek kedves Budapest-Belgrád vasútvonal közel 1000 milliárdos projektje kapcsán nemhogy megpróbálták volna ezt a nemzetárulással felérő gyalázatos indítványt megtámogatni, nemhogy megpróbáltak volna bármit letenni az asztalra, ami ezt a gyalázatos 1000 milliárdos költést, az emberek pénzének az elszórását alátámasztja, megtérülési garanciákat, szerződéseket , nem, ezt a projektet felgyorsították, és tíz évre titkosították. Tehát lehetetlenné tették, hogy a magyar emberek egy ilyen súlyos járványügyi időszakban és mély gazdasági válság idején megismerjék, hogy önök mire akarnak elkölteni rengeteg adófizetői pénzt. De sorolhatnánk még azokat az intézkedéseket, amiknek semmi keresnivalója nem lett volna még normál esetben sem, nemhogy egy ilyen válság idején, az Országgyűlés előtt. Sorolhatnánk hosszan, hogy milyen megszorításokkal támadták meg az önkormányzatokat, hogy elvették a gépjárműadó-bevételt, kivonultak gyakorlatilag a helyi közösségi közlekedés finanszírozásából, és minden más módon lehetetlenné tették azoknak az önkormányzatoknak a hatékony működését, amelyek a védekezés első számú bástyái. És most egyébként elég ijesztő kilátások vannak, amik kiszűrhetők a kormánypárti kommunikációból. Az Országgyűlés elé nem kerültek be párhuzamosan azok az intézkedések, amelyek arányban lettek volna a gazdasági válság mélységével, és amelyeknek a költségvetési forrása ott van a költségvetésben. Le lehetett volna állítani ezeket a teljesen felesleges gigaberuházásokat, és érdemben segítséget lehetett volna nyújtani azoknak a magyar embereknek, akik nagyon nehéz helyzetbe kerültek. És bizony eljutottunk most már odáig, hogy bizottsági ülés szintjén, mert természetesen a plenáris ülésig már nem jutnak el az ellenzéki javaslatok, kerek perec azt mondják, hogy nincsenek meg ezekhez az intézkedésekhez a költségvetési források. Hát persze, hogy nincsenek, ez levezethető az önök ez évben tapasztalt politikájából, és levezethető az elmúlt sok évből. És az, hogy ilyen nehéz helyzetben van ma ez az ország, és rengeteg rendszer recseg-ropog sajnos, ez szintén levezethető abból, hogy önök bizony a hatalomtechnikai eszközöket csúcsra járatták, de rosszul kormányoztak, és ennek nagyon sok szférában tetten érhetőek a hatásai. És ezekről a kérdésekről kéne beszélni itt, az Országgyűlés előtt, amikor valóban egy válsággal küzd az ország, és egy válságban próbálnak méltatlan körülmények között helytállni az egészségügyi dolgozók, rendvédelmi dolgozók és mindenki, aki az embereket az első vonalban védi, ilyen körülmények között próbálnak helytállni. Ezekről a kérdésekről kellene beszélni az Országgyűlés előtt. Hende Csabára utaltam már. Többször megerősítette, hogy a kormányoldal azt figyeli, hogy az ellenzéki pártok mit kommunikálnak, mit mondanak, és hogy annak megfelelően, vagy azokat figyelembe véve alakítják a választási törvényt. [[Hende Csaba a mutatóujjával nemet intve: Nem…]] Ezzel gyakorlatilag elismerik, hogy aktuálpolitikai szempontokat néznek, az ellenzéki pártok kommunikációját nézik, és úgy nyúlnak bele a törvénykezésbe. Egyébként rosszul fogalmazott, képviselő úr: azt mondta, hogy az ellenzéki pártok kiadtak valamilyen kommünikét, hogy közös listán akarnak indulni. Ez abszolút nem igaz [[Hende Csaba: Nem?]] tehát ezt el tudom mondani, hogy Hende Csaba álhírgyáros lett [[Hende Csaba összecsapja a kezét.]] [[Hende Csaba: Nem?]] , tehát ezt el tudom mondani, hogy Hende Csaba álhírgyáros lett (Hende Csaba összecsapja a kezét.) az önök megfogalmazásával élve. Nézze meg a sajtókommunikációt, ami ezzel kapcsolatban volt, de én azt gondolom, hogy nem ez a lényeg. (Hende Csaba: Nem?) Valóban, az ellenzéki pártok kifejtették már nagyon sok körben, hogy nyitottak arra, hogy választókerületi koordináció legyen, nyitottak a választási együttműködésre. Valóban, közös listáról nem volt szó [[Hende Csaba: Nem?]] de én azt gondolom, hogy ez technikai kérdés, viszont az, hogy ezzel érvel a Fidesz vezérszónoka, az gyakorlatilag az elismerése annak, hogy önök egy aktuális politikai helyzethez hatalomtechnikai szempontokat alárendelve nyúlnak hozzá, egy alapvető törvényhez, és nyúlnak hozzá a választás rendszeréhez [[Hende Csaba: Nem…]] [[Hende Csaba: Nem…]] , ahhoz a rendszerhez, amelyen keresztül a magyar emberek kifejezhetik a véleményüket (Hende Csaba: Nem…), és amely kialakítja majd azt a többséget, ami a 2022-es választáson ezt az országot vezetni fogja. És akkor áttérve, én nem akarom megismételni ellenzéki képviselőtársaimat, hiszen nem az a cél, hogy itt szaporítsuk a szót, de azért teljesen világos, hogyha önök bármit akarnának tenni a kamupártok ellen, amiknek a léte egyébként jól láthatóan önöknek az érdeke, akkor ennek meg kellett volna jelenni ebben a választásitörvény-módosításban, pontosabban: annak kellett volna ebben megjelenni, nem pedig a választási rendszer durva átalakításának. Az ajánlások kapcsán elmondhatjuk azt, hogy a végtelenített számú ajánlást át lehet alakítani véges, akár többszörös ajánlásra, ami megfelel a demokratikus elvárásoknak, de hogy ne végtelen legyen. Szintén az aláírások ellenőrzésére is kialakíthattak volna egy rendszert, ezt egyszer sem tették meg. Hány és hány jogi eset volt már, amikor ilyen jellegű visszaélés miatt indítottak érintettek, vagy akik az áldozatául estek ennek, jogi eljárásokat, és gyakorlatilag ezeket nem vitték végig. Tehát a jelenlegi rendszerben önöknek nem is volt érdeke, és nem is tették meg a lehetőségét annak, hogy ezek ellen a kamupártok ellen érdemben fel lehessen lépni, és vissza lehessen szerezni azokat a hatalmas összegeket, amiket az adófizetőktől ezek a pártok teljesen világosan gazdasági nyereségvágyból vagy pénzszerzés motivációjával megszereztek. Önök semmiféle módosítást ezzel kapcsolatban nem nyújtottak be ehhez a törvényhez, lett volna rá lehetőség. És az is teljesen világos, másfél évvel vagyunk a választások előtt, hogy önök az egy évvel ezelőtti világos állításokhoz képest meghazudtolták önmagukat, amikor durván belenyúlnak ebbe a választási rendszerbe, úgy, hogy egy évvel ezelőtt azt mondták, hogy ez a választási rendszer bevált. Most azt, hogy másfél évvel a választások előtt ilyen alapvető változtatást eszközölnek, én azt gondolom, hogy még a legfanatikusabb, önöket támogató embereknek sem fogják tudni megmagyarázni, legfeljebb csattintanak egyet, hogy micsoda hatékony húzást, hatalomtechnikai húzást tett ismét a kormányoldal. Hogyha bármilyen szándék lenne arra, hogy a választási rendszer ilyen szintű koncepcionális átalakítása megtörténhessen, akkor az nyilvánvalóan másként nem történhet, mint egy országgyűlési választás lezárását követően, széles körű konzultációval, tehát valamennyi érdekelt politikai szereplő bevonásával, de ami még legfontosabb, egy társadalmi konzultációval ilyen módon lehetett volna, vagy lehetne előterjeszteni egy módosítást. Én gondolom, nagy titkot nem árulok el, hogy erről a jelenlegi módosításról semmiféle konzultációnak még a szándéka sem történt meg, sőt, azt már többször idéztem, az önök egy évvel ezelőtti nagyon-nagyon világos állításával szemben tették ezt meg. És aláhúzom azt is, amit szintén elmondtak már képviselőtársaim, hogy egészen felháborító módon egy olyan helyzetben, amikor egy rendkívül veszélyes járvány elérte hazánkat, ez a járvány tombol, és egy nagyon mély gazdasági és társadalmi válságnak vagyunk mindannyian tanúi, miközben elmaradtak azok az érdemi intézkedések, amelyek szükségesek lennének. Néhány reakciót még engedjenek meg! Itt Arató Gergely képviselőtársam elmondta, hogy a DK-nak alapvetően ellenkezik az elveivel a határon túli magyarok szavazati joga. Én el tudom mondani, hogy az LMP az alapításától kezdve kiállt a határon túli magyarokért. Mi természetesen egyetértünk a határon túli magyarok szavazati jogával, viszont azt szeretnénk, és azt egy nagyon-nagyon komoly mulasztásnak tartjuk, hogy azok, az a sok-sok tízezer, százezer ember, akik az önök rossz kormányzása miatt voltak kénytelenek gazdasági okokból elmenni ebből az országból, nem kaphatnak ugyanolyan lehetőséget, nem élhetnek ugyanúgy a választási jogukkal. [[14.40]] Én azt gondolom, hogy nem korlátozni kell a jogokat, hanem kiterjeszteni, hogy mindazok is levélben tudjanak szavazni, akik az önök hibás és rossz politikája miatt kénytelenek voltak elmenni ebből az országból, mert ha summázni lehet az önök 2010 óta történő országlásának a legnagyobb bűnét, akkor az teljesen egyértelműen az, hogy az önök rossz politikája miatt döbbenetes volt az elvándorlás, százezrek voltak kénytelenek nem kalandvágyból, hanem gazdasági kényszerből elmenni ebből az országból, és már ott tartunk sajnos, hogy minden hatodik anyaországi magyar gyermek külföldön születik. Tehát nagyon határozottan mondjuk, hogy mi támogatjuk a határon túli magyarok szavazati jogát, de azt szeretnénk, hogy a kényszerűségből elvándoroltak, tehát az önök politikája által elűzöttek is ugyanolyan módon tudnának szavazni, és ugyanolyan módon tudnának részt venni a magyar országgyűlési választáson. Egy kérdésem lenne a végére, tisztelt képviselőtársaim, esetleg államtitkár úrhoz, nem tudom, melyikük illetékes ebben a kérdésben, mert ugye, meglepetések ma nem tudnak minket érni a kormányoldalról: várhatóe újabb módosítás ezen a már beterjesztett törvényjavaslaton erre már próbált valamelyik képviselőtársam utalni , leszneke még meglepetések, amelyek az önök boszorkánykonyháiban esetleg nem főttek meg teljes mértékben, vagy esetleg van valamiféle forgatókönyv, hogy hogyan, miképpen adagolják ezt, és juttatják be a különböző módosítóikat? Sajnos, itt az elmúlt időszakban megszokhattuk azt, hogy semmiféle társadalmi egyeztetés, semmiféle más megfontolás itt nincs, csak az önök világos politikai és hatalomtechnikai számításai. De én szeretném, ha erre a kérdésre válaszolnának, hogy jöne újabb jelentős, koncepcionális módosító javaslat még ehhez a törvényhez, amely érinti a választási törvényt. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szabó Timea frakcióvezető asszonynak, a Párbeszéd-képviselőcsoport vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Először is szeretném azzal kezdeni, hogy Gulyás Gergely október 22-én azt mondta, hogy érdemben már nem nyúlunk a választási törvényhez. Úgy látszik, hogy Gulyás Gergely nem mondott igazat, itt állunk, és egy igencsak érdemi változtatásról beszélünk. Ráadásul, pontosan tudjuk, Orbán Viktor egyszer azt mondta, nem is olyan régen, hogy ne azt figyeljük, amit mond, hanem azt, amit csinál. Pontosan tudjuk, hogy a lényeg még nincs benne ebben a módosító indítványban, az majd vagy egy összegző módosítóval bejön ide néhány nap múlva, vagy esetleg még a jövő évben is várhatunk ennél sokkal aljasabb módosításokat a Fidesz részéről.Tisztelt fideszes, KDNP-s Képviselőtársaim! Ha nem vették volna észre, akkor járványhelyzet van, naponta több mint száz ember hal meg a koronavírusban, Európában százezer lakosra vetítve még mindig a harmadik legrosszabb mutatókat produkáljuk a halálozásban. [[Nacsa Lőrinc: Nem igaz!]] Sajnos, Spanyolország és Belgium után nálunk halnak meg a legtöbben még mindig Európában azért, mert önök nem hozták meg időben az intézkedéseket. Egész nyáron luxusjachtoztak, repülőzgettek, nyaralgattak, miközben pontosan tudtuk, hogy itt lesz a nyakunkon a járvány. Azóta Orbán Viktor bejelentett ugyan intézkedéseket, de gyakorlatilag ő maga is beismerte, hogy a kormány a járványhelyzetet elbukta. Orbán Viktor azt mondta, azt kell figyelni, hogy hányan halnak meg, majd az fogja mutatni azt, hogy egy ország milyen sikeresen teljesít. Ezek szerint Magyarország Európában a harmadik legrosszabbul teljesítő ország. Ezt maga Orbán Viktor is elismerte. Ehhez képest mit tesznek önök? Múlt héten, az éj leple alatt, egészen pontosan 23 óra 59 perckor benyújtanak egy rakás olyan törvényjavaslatot, amelynek semmi köze nincs a járványkezeléshez. Kérdezem én önöktől, hogy hány életet fog megmenteni most a választási törvény módosítása. Hány orvosnak, ápolónak, kórháznak segít a halgazdálkodásról vagy a sörfőzdékről szóló törvények benyújtása? Mennyivel fogja a járvány terjedését csökkenteni az Alaptörvény most benyújtott módosítása? Semennyivel! Önök megint aljas és sunyi módon nem a járványkezeléssel foglalkoznak, nem az emberek egészségének megmentésével, megélhetésének megmentésével foglalkoznak, hanem a saját hatalmuk bebetonozásával és a saját ipari méretű lopásaikkal foglalkoznak. Újra és újra bebizonyítják azt, hogy önök nem méltók a kormányzásra, önök minden adódó alkalommal vaskosan átverik a magyar embereket. És ha még ez nem lett volna elég az elmúlt héten, akkor Orbán Viktor úgy gondolta, hogy épp most kell bejelentenie az uniós költségvetés vétóját is, ami több száz milliárd forint azonnali segítséget nyújtott volna vagy nyújtana Magyarországnak is a járványkezelésre. Az ellenzéki pártok elnökei a mai napon csak hogy tudjanak róla egy közös levélben fordultak az uniós vétóval kapcsolatban az Európa Tanács elnökéhez, az Európai Bizottság elnökéhez és a Tanács soros elnökségéhez. Egy petíciót is el fogunk közösen indítani, és nagyon hamar önök is észre fogják venni, hogy magyarok százezrei tiltakoznak az ellen, hogy Magyarország és Orbán Viktor közé egyenlőségjelet tegyünk. Orbán Viktor nem egyenlő Magyarországgal, Orbán Viktor aljas, embertelen játékaiból nem kérnek a magyar emberek. Nézzük meg a választási törvényt, ha már ezt is sikerült benyújtaniuk éjjel a múlt héten, hogy miről is szól ez! Önök álságos módon azt mondják, hogy ez majd a kamupártok kiszűrését segíti, meg a választás tisztaságát segíti, de pontosan tudjuk, hogy szó sincs erről. 2010 óta számtalanszor módosították a választási törvényt, és finoman fogalmazva nem azért változtatták meg, hogy a választás tisztasága felett őrködjenek, vagy éppen azt segítsék, hogy mindenki egyenlő eséllyel indulhasson el ezen a választáson. Önök ezt a választójogi törvényt megint mindenféle egyeztetés nélkül nyújtották be. Nincs olyan európai civilizált ország, ahol a kormánypártok ne egyeztetnének az ellenzékkel, ne bocsátanák széles társadalmi egyeztetésre az ilyen súlyú törvényeket. Önök megint nem ezt tették, mert önök magasan tesznek a magyar emberek érdekeire, a választás tisztaságára. Módosították a listát, azt akarják mondani ezzel, hogy 9 megyében nemcsak 27, hanem most már 50 egyéni jelöltet kell valakinek, egy pártnak állítani ahhoz, hogy elindulhasson és listát állíthasson. Teszik ezt az önök álságos magyarázata szerint a választás tisztasága érdekében, a kamupártok kiszűrése érdekében. Szeretném megkérdezni, hogy a Közös Nevező elnevezésű kamupárt, amelyik az önök támogatásával indult 2018-ban, és kapott 0,07 százalékot, és emiatt tartozik a mai napig 153 millió forint közpénzzel, mindenfajta következmény nélkül, azt önök hogy szűrték ki. Azt önök hogy biztosítják, hogy ez a bizonyítottan kamupárt… természetesen az a vírustagadó Gődény a vezetője ennek a pártnak [[Nacsa Lőrinc közbeszólása.]] , akit önök annyira kedvelnek, és akit önök minden lehetséges puha eszközzel megtámogattak abban, hogy elhitessék az ősz elején a magyar emberekkel azt, hogy ez nem egy komolyan vehető járvány. Vírustagadókat támogattak önök 2018-ban a választáson [[Nacsa Lőrinc: Jávor Benedek!]] , és önök annak ellenére, hogy 13 büntetőeljárás van folyamatban Gődénnyel és a pártjával szemben, semmit nem tettek annak érdekében, hogy 1. ezt a pénzt visszaszerezzék, 2. ezt az embert börtönbe zárják. Ezek után akarják elhitetni velünk azt, hogy önök a kamupártokat akarják kiszórni a választáson? Na, ne vicceljenek velünk! A másik szintén álságos magyarázat az, hogy a Magyar Kétfarkú Kutya Pártra hivatkoznak itt a szavazólapok lefényképezhetőségénél. Pontosan tudjuk, hogy az európai emberi jogi bizottság döntése nem arról szólt… [[Nacsa Lőrinc: Bíróság!]] Emberi Jogi Bíróság döntése köszönöm nem arról szólt, hogy mindenki szabadon lefényképezi, és mutogatja ország-világnak. [[14.50]] Pontosan tudjuk sajnos, hogy önök azért legalizálják most azt, hogy mindenki szabadon lefényképezhesse, hogy a vidéki Magyarországon azokban a kisfalvakban, ahol az önök oligarchái a legaljasabb módon kiszolgáltatottságban tartják a közmunkásokat, az állami vagy az önök kezében lévő települések önkormányzatai által üzemeltetett cégeknél az embereket, azokat akarják rábírni arra, majd esetleg közmunka fejében vagy annak az ígéretnek a fejében, hogy majd akkor nem rúgják ki az állásukból őket, hogyha megmutatják, hogy kire szavaztak. Pontosan tudjuk, hogy Orbán Viktor és a Fidesz-KDNP aljas játéka ez. Ugyanilyen aljas és álságos a levélszavazatról szóló rész is. Eddig legalább hivatalosan nem lehetett kinyitni a borítékokat, 2018-ban láttuk, hogy számos alkalommal meg is semmisítették azokat a levélszavazatokat, amikről kiderült, hogy felbontották őket, hiszen az önök pártemberei nem tudták végigjárni az erdélyi településeket, és ellenőrizni, hogy helyesen szavaztake az ott élők. Most önök megkönnyítik a levélszavazatban a választási csalást is. [[Nacsa Lőrinc: Nem igaz!]] Trükköznek az átjelentkezésekkel is. Pontosan tudjuk, hogy azt gondolják, hogy az egyetemisták, azok a fiatalok, akik nem ott laknak éppen, mondjuk, mert iskolába járnak, ahol szavazni fognak, sok esetben az utolsó pillanatban jelentkeznek át. De tisztelettel jelentem azt, hogy mindent meg fogunk tenni annak érdekében, hogy megfelelően kommunikáljuk és időben kommunikáljuk ezeknek az embereknek, hogy az önök aljas módosító indítványa miatt most hamarabb kell majd átjelentkezniük. Nem fognak tudni ezzel csalni, bárhogyan is akarják. Nézzük aztán azt, mert ez a fontosabb az egészben, hogy mi az, ami nincs benne most ebben a választási törvényben, és sajnos azt sejtem, hogy majd az összegző módosítókban fog bejönni. Tudjuk azt, hogy az egyetlen törvényi kötelezettségük lett volna az új Pest megyei körzet létrehozása, ez szerepelt is a Választási Iroda ajánlásában, Pest megyében plusz egy körzetet kellett volna létrehozni. Tudjuk, mit fognak csinálni: összegző módosítóban behozzák azt, hogy megszüntetnek egy budapesti körzetet, és majd odaadják a Pest megyeit cserébe, nehogy véletlenül az ellenzéknek legyen plusz egy körzete. [[Nacsa Lőrinc: Most kértétek...]] Fogadjunk? Fogadjunk, hogy ezt csináljuk? Azt nem kértük, hogy szüntessék meg, azt kértük, hogy járjanak el törvényesen, és adják meg azt, amit még az önök módosító indítványa írt elő évekkel ezelőtt, hogy nem lehet 20 százalékos eltérés a lakosságszámban. Lett 2018-ban, plusz egy körzetet létre kellene hozni Pest megyében. Tudjuk, hogy mit fognak csinálni: megszüntetik a belvárosi körzetet, és létrehozzák a Pest megyei körzetet, mert aljasok maguk, és megvárják, hogy majd az összegzőben ne tudjunk ehhez hozzászólni. Pontosan tudjuk, hogy majd a pártfinanszírozással is szórakoznak. Idén már elvették az ellenzéki pártok támogatását, majd jövőre is elveszik a támogatását. [[Dr. Völner Pál: A kormánypártoknak is.]] Ugye, mi nem lopunk, önök viszont talicskával hordják ki az ezermilliárdokat, most ezt még az Alaptörvényben is legalizálják, hogy akkor majd az ellenzéki pártoknak ne legyen elegendő forrása. Jelentem, így is meg fogjuk nyerni a választást, és elkergetjük önöket a kormányból, bárhogy csűrik-csavarják is. Aztán az sem áll maguktól távol, hogy most itt az 50 körzetes lista örvén majd előírják azt, hogy aki egy listán indul, az a végén majd egy frakcióba kell hogy üljön. Hátha ez majd eltántorítja az ellenzéki pártokat attól, hogy közösen induljanak. Bármit csinálnak, még egyszer mondjuk, nem fogunk megijedni az önök módosítóitól, pontosan tudjuk, hogy mire megy ki, tíz éve ezt játsszák. Pont nem érdekel minket. Rettegnek attól, hogy elveszítik ezt a ’22-es választást. Látták önök is a Závecz Research egy héttel ezelőtt megjelent felmérését, amiben a közös listának 40 százalékos támogatottsága van, a Fidesz-KDNP listának meg 36 százalékos. Ilyen 10 éve nem volt, most önök megijedtek, hogy az ellenzék valóban megnyeri a választást. Meg is fogjuk nyerni. Egy dologra hadd figyelmeztessem önöket. Ha ezt, amit a következőkben elmondok, esetleg módosító indítványban még gondolkodnak, akár egy későbbi módosításban, akár most, az összegző módosítóban majd, ha meglépik albán mintára azt, hogy közös lista nem indulhat a választáson, akkor ahhoz az Európai Uniónak is lesz egy-két szava, és ahhoz az ellenzéki pártoknak közösen is lesz egy-két szavuk. [[Z. Kárpát Dániel: A KDNP-vel mi lesz?]] Attól tartok, hogy abban az esetben önök egyedül fognak indulni a 2022-es választáson. [[Nacsa Lőrinc: Velünk mi lesz?]] Hát, a KDNP-t beáldozzák. Nem is csodálom, ha Nacsa Lőrincre nézek. Összefoglalva, tisztelt fideszes képviselőtársaim, aljas és sunyi ez a törvény. Gyáva Orbán Viktor és gyáva a Fidesz-KDNP. Tudjuk, hogy trükközni akarnak, tudjuk, hogy rettegnek [[Nacsa Lőrinc: Nagyon!]] a 2022-es választástól. Tudjuk, hogy nem az a lényeg, ami most benne van, amiről most vitázunk, hanem az majd csak most jön. De üzenjük még egyszer önöknek azt, hogy az egyesült ellenzék igenis együtt fog maradni, meg fogjuk nyerni a 2022-es választást, és el fogjuk kergetni az önök tolvaj és embertelen kormányát a hatalomból. Köszönöm.
Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. [[Nacsa Lőrinc: A választ majd… Szabó Timea: Járvány van... Nacsa Lőrinc: Mindig elfut. Szabó Timea távozik a teremből.]] Sajnos a levezető elnöknek nincs lehetősége felszólalni ebben a pillanatban. Tisztelt Országgyűlés! Most az elsőként jelentkezett független képviselő szólhat. Megadom a szót Dúró Dóra képviselő asszonynak, 15 perces időkeretben. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Teljesen világos az, hogy a szavazólap lefényképezésének lehetővé tételével, illetve törvényesítésével azt a csalást akarja legalizálni a Fidesz, amelyet ő is elkövetett számos alkalommal, de elég vicces az, hogy a szocialisták úgy tesznek, mintha soha nem éltek volna ezzel az eszközzel. Tudjuk jól, hogy 30 éve folyik Magyarországon az a gyakorlat, amely lenézi az alacsony iskolázottságú embereket, és elsősorban a cigányság szavazatait megvásárolják. Korábban az MSZP ugyanezt a gyakorlatot folytatta, most pedig a Fidesz az, amely ehhez az eszközhöz nyúl. Fogok erre konkrét példát is mondani, fogok jogerős bírósági ítéletet is idézni ezzel kapcsolatban, nem csak olyan lózungokat fogok mondani, mint itt a balliberális ellenzéki képviselők tették. Hogy ezzel kapcsolatban éppen a KDNP vezérszónoka hivatkozik az Emberi Jogok Európai Bíróságára, az is megmosolyogtató, hiszen néhány hónappal ezelőtt még azt vetették fel itt, hogy Magyarország akár fontolja meg, hogy kilép ennek a bíróságnak a fennhatósága alól. A Mi Hazánk Mozgalom ezt egyébként támogatná, hogy ezt megtegye Magyarország, hiszen itt olyan, a börtönbizniszhez kapcsolódó ítéleteket hoztak meg ezen a bíróságon Magyarországgal szemben, ami egész egyszerűen vérlázító. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el. A jegyzői székeket Arató Gergely és Gelencsér Attila foglalja el.]] Milliós kártérítést kapott például Hagyó Miklós szegény korrupt főpolgármester-helyettes, mert penészes volt a cellája, ezért a magyar állam köteles volt neki milliós kártérítést fizetni, vagy annak a két kiutasított bangladesi menedékkérőnek is tízezer eurós elégtételt kellett fizetnie Magyarországnak, akiknek szintén nem volt megfelelő a fogvatartási körülményük. Tehát az, hogy az Emberi Jogok Európai Bíróságára hivatkoznak, és ezt mérceként fogadják el a kormányoldalon, egész egyszerűen vérlázító és visszautasítandó. Ráadásul hiteltelen is: ha önök arról beszéltek a börtönbiznisz kapcsán, hogy lépjünk ki ennek a bíróságnak a fennhatósága alól, akkor más ügyekben, választójogi ügyekben pedig miért tekintik mércének ugyanezen bíróság ítéleteit? Ez érthetetlen és hiteltelen az önök részéről. Sokkal fontosabb lenne, és valójában azt kellene meglépnie a kormányzatnak, ha a népakaratot valójában figyelembe venné, hogy írni-olvasni tudáshoz kötjük a szavazati jogot. Hende Csaba képviselő úr ezt veszélyesnek minősítette a vezérszónoki felszólalásában. Azt elhiszem, hogy a Fidesz-KDNP-re nézve ez veszélyes lenne, de a magyar társadalom szempontjából ez egyáltalán nem lenne az, sőt hozzájárulna ahhoz, hogy tisztább képet kapjunk a választók akaratáról. [[15.00]] Azt, hogy valamit Magyarországon egyébként alapfokú iskolai végzettséghez kössünk, a magyar jogrendszerbe éppen önök hozták be 2010-ben, amikor a jogosítványszerzés feltételéül szabták egy törvényjavaslatban, hogy alapfokú iskolai végzettséggel kell rendelkeznie annak, aki gépjárművezetői engedélyt szerezhet magának. Tehát a magyar jogrendszertől ez a megoldás egyáltalán nem idegen. Sokkal jobban kifejezné a választók akaratát, ha nem szavazatvásárlással módosítanák az eredményt, mert van Magyarországon olyan település, nemrégiben jártam ott személyesen is, Heves megyében, Kompolton, ahol szavazatvásárlás miatt konkrétan más lett a polgármester, mint aki enélkül lett volna. Egyetlen szavazattal nyert 2014-ben Balázs Zoltán ezen a településen, és a bíróság három esetben mondta ki jogerős ítéletében, hogy szavazatvásárlás történt. Hogy, hogy nem a cigánysoron, Balázs Zoltán esetében ezt kimondta a bíróság jogerősen, hogy három esetben megvásárolta az emberek szavazatait, így nem is az lett volna a választás végeredménye, nem az ült volna a polgármesteri székbe, aki így a jogsértések következtében lehetett polgármester. És a magyar jogrendszer milyen? A következő választáson Balázs Zoltán nyugodtan, ismételten elindulhat, teljesen mindegy, hogy a bíróság jogerősen kimondta róla, hogy szavazatvásárlással nyert, lett polgármester, és mit ad isten, 2019-ben a helyiek szerint már nem szavazatvásárlással, hanem szavazatvásároltatással, de ismételten abban a szavazókörben szerzett nagyon nagy előnyt és a polgármesteri székét biztosító szavazattöbbséget, amelyik szavazókörhöz a cigánysor is tartozik. Érdekes módon ezt az elképesztő ordító igazságtalanságot nem akarják kezelni, sőt törvényesítik, sőt könnyebben ellenőrizhetővé teszik azt, hogy az egyes állampolgárok, akik szavaznak vagy akiket szavaztatnak, ők kire húzzák be az ikszet. Balázs Zoltán egyébként az „ahol a haszon, ott a haza” elvét követi, mert korábban nagy barátja volt Korózs Lajosnak és Gyurcsány Ferencnek, ma pedig már sokkal inkább a Fideszhez húz, és a Fidesszel üzletel ott. Tehát az ő személye is mutatja azt az elképesztő, 30 éve Magyarországon uralkodó korrupt, igazságtalan rendszert, amely a választási szabályokban is megmutatkozik. És van egy másik nagy érdeklődésre számot tartó pontja ennek a törvényjavaslatnak, ez az egy lista, két lista, ötven választókerületnek a kérdése. Teljesen nyilvánvaló, hogy a Fidesz hülyének néz mindenkit, amikor azt mondja, hogy ezt a kamupártok ellen hozza. Nyilvánvalóan nem a kétezer meg háromezer szavazatot kapó kamupártok bántják a Fidesznek az igazságérzetét vagy a választási esélyeit, hanem teljesen egyértelmű, hogy az ellenzéki listaállítás az, ami miatt ezt a javaslatot behozták ide. De az ellenzék részéről nem értem, hogy mi a problémájuk. Senki nem tartott, sem a Jobbik, sem az LMP, sem a Momentum fejéhez pisztolyt például a 2019-es önkormányzati választáson, ahol önök közös listán már elindultak a DK-val több megyében! Több megyében a Jobbik logója a DK és az MSZP logója között szerepelt a szavazólapon, közös listán. [[Dr. Keresztes László Lóránt: Megyei listán az LMP nem szerepelt.]] Semmilyen választójogi jogszabály nem volt, ami erre kényszerítette volna akár a Jobbikot, akár a Momentumot, akár az LMP-t. Semmilyen! És mégis azt választották, hogy igen, közös listát állítanak több megyében a szocikkal is meg Gyurcsánnyal is? Tehát teljesen nyilvánvaló, hogy a Jobbikot nem zavarja, ha nekik közös listán kell elindulniuk [[Nacsa Lőrinc: Bizony! Dr. Völner Pál: Így van, eladtátok magatokat!]] Gyurcsány Ferenc pártjával, hiszen már többször megtették. Most eljátsszák itt azt, hogy nyilvánosság előtt meg sem fogják annak a kezét, akivel utána egyébként házasságra készülnek hiszen önök közösen akarják kormányozni az országot Gyurcsány Ferenc pártjával , miközben már régóta mindenki tudja egyébként, hogy viszonyuk van. És az a döbbenetes, képviselőtársaim, hogy kiadnak olyan nyilatkozatot, hogy közös miniszterelnök-jelöltet fognak állítani, és az előválasztás végeredményét el fogják fogadni. Tehát adott esetben minden balliberális képviselő és képviselőjelölt, és ideértem a Jobbikot, az LMP-t és a Momentumot is, hajlandó lesz azért dolgozni, hogy Dobrev Klára legyen Magyarország miniszterelnöke. [[Z. Kárpát Dániel: Dóri, persze, hagyjad már!]] Önöknek ez nem probléma, önöknek ez nem probléma. Tehát mondjuk ki! Ezt deklaráltan egy közleményben közösen tudatták. Innentől kezdve ne játsszák el a Gyurcsány-fóbiát! Ne játsszák el azt, hogy fontos az, hogy egyébként Gyurcsány Ferenc a kormányzása idején mit csinált, vagy hogy azok az értékek, amik ellen egyébként 2006-ban még többen önök közül személyesen is küzdöttek, azok még mindig jelentenek bármit is önöknek! De az önkormányzati választás is egy ilyen helyzet volt, és az önkormányzatok jelenlegi működésében önök olyan polgármestereket támogatnak, akik DK-s politikusbűnözőknek milliós összegeket fizetnek ki havonta. Újbudán volt erről szavazás, hogy Czeglédy Csaba, DK-s politikusbűnöző szerződését szüntessék meg. És ellene szavazott a Jobbik, az LMP vagy a Momentum? Nem. [[Dr. Keresztes László Lóránt: Az LMP küzdött azért, hogy felszámolják ezeket a szerződéseket.]] De mondok egy másik példát: Soproni Tamás, VI. kerületi, terézvárosi polgármester betiltotta a Mi Hazánk Mozgalom közterületen felállítandó keresztjét, és önök együttműködnek ezzel a Soproni Tamással, ezt a Soproni Tamást támogatják, hogy polgármestere legyen Terézvárosnak! Semmi nem zavarja sem az LMP-t, sem a Momentumot, sem a Jobbikot, amikor ilyen döntéseket meghoznak. Nem volt egyetlen képviselő, aki felállt volna, és azt mondta volna, hogy hát, ez azért gáz! Egy sem volt, egy sem volt! Csak az elvtelenség, csak az elvtelenség az, ami ezt a szörnykoalíciót jellemzi, és ne játsszák el azt, még egyszer mondom, hogy nem ilyen döntéseket fognak hozni! Hát látjuk, hogy ahol kormányoznak, ott ott van Czeglédy Csaba, látjuk, hogy ahol kormányoznak, ott betiltják a keresztet! Ne mondják már azt, hogy ha Magyarországon önök adnák a kormánytöbbséget, a Jobbikkal kiegészülve, akkor nem ilyen döntések születnének! Hát látjuk, hogy ezek születnek. És ez nem közös lista meg külön lista kérdése. Innentől kezdve ez egy technikai kérdés, nem kell eljátszaniuk azt, hogy Gyurcsány Ferenccel közösen kormányoznak, de vele közös listára nem hajlandók felkerülni. Hát egy közös kormányzás sokkal mélyebb együttműködést jelent, mint az, hogy egy választáson közös listán indulok el! Senki nem tartott pisztolyt a fejükhöz, hogy Heves megyében, Komárom-Esztergom megyében közös listán induljanak el a DK-val, még egyszer mondom. [[Z. Kárpát Dániel a kormánypártok felé: Írjatok a szövegéhez nyugodtan!]] a legnagyobb jogsértésről, ami egyébként az elmúlt év választásain történt, arról még szeretnék szót ejteni, mert az egyébként éppen a Mi Hazánk Mozgalmat érte, és erre sem a jelenlegi választójogi rendszer, sem a most beterjesztett módosítás semmilyen lehetőséget nem ad. Nevezetesen az az egészen elképesztő cenzúra, amit nemcsak a Facebook és nemcsak az Instagram, és nemcsak ezek a multi techcégek követnek el, hanem Magyarországon működő televízió, az RTL Klub. Minden egyes médium, amely hajlandó arra, hogy közzéteszi a választáson induló jelölő szervezetek politikai reklámfilmjét ez világosan le van írva a törvényben , ezért egyrészt nem vonható felelősségre, másrészt változtatás nélkül köteles közölni azt, amit a jelölő szervezet számára elküld. Mi ugyanígy elküldtük az RTL Klubnak a választási kampányfilmünket az európai parlamenti választást megelőzően, és az RTL Klub a jogszabályokat teljesen figyelmen kívül hagyva, a cigánybűnözés szó miatt ezt nem volt hajlandó leadni. Természetesen jogorvoslatért a Nemzeti Választási Bizottsághoz fordultunk, majd bírósághoz is fordultunk, tehát jogerős bírósági ítéletünk volt arról, hogy az RTL Klub megsértette a választójogi törvényt, megsértette a választójogi alapelveket. És az RTL Klub mit csinált? Továbbra sem csinált semmit! Tehát Magyarország legnézettebb televíziója minden következmény nélkül megteheti azt, hogy fittyet hány a választójogi szabályokra, fittyet hány a választójogi alapelvekre alapelvsértés is történt ebben az esetben , és nem tudjuk semmilyen módon érvényesíteni az igazunkat, mert nem adja le továbbra sem a kampányfilmünket. Érdekes, ilyenkor senki nem háborodik fel, senkinek a demokratikus érzékét ez nem sérti meg. Ha velünk szemben, a Mi Hazánk Mozgalommal szemben történik bármilyen jogsértés, akkor egyetlenegy, demokráciára annyira érzékeny, jogállamiságra annyira érzékeny képviselő sem emeli fel a szavát, mert egyértelműen saját politikai alapjukon kettős mércével mérnek. [[15.10]] Tehát én arra kérem önöket, hogy mind a Fidesz, mind a balliberális oldal fejezze be az álszentséget és a választási csalásokat is, ne akarják átverni az embereket, ne akarják szavazatvásárlással megnyerni a választásokat, hanem tisztességesen, programalapon, vitaalapon a magyar emberek érdekében küzdjünk meg egymással a 2022-es választáson. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Most a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi szószóló felszólalására kerül sor. Megadom a szót Varga Szimeon bolgár nemzetiségi szószólónak, aki felszólalását itt az emelvényen fogja elmondani, és nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd azt magyarra fordítja, végül újra nemzetiségi nyelvén fejezi be felszólalását. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Уважаеми господин Пред¬седател, Уважаеми Народно Събрание! Позво¬лете ми да ви поздравя от името на Малцинст¬вената комисия в Унгария и от моето име. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága és a magam nevében tisztelettel köszöntsem önöket. Engedjék meg, hogy felszólalásomat azzal kezdjem, hogy megköszönjem a magyarországi nemzetiségek nevében az orvosok, ápolók, önkéntesek és mindenki kitartó és áldozatos munkáját a koronavírus-járvány elleni védekezésben és gyógyításban. Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy bizottságunk a T/13679. számú, az egyes választási tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot 2020. november 16-án megtárgyalta, és 12 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül alakította ki véleményét. Ezt megelőzően 2020. november 11-én az elnökségem alatt ülésező Magyarországi nemzetiségek bizottságának Önkormányzati, külügyi és költségvetési albizottsága ülést tartott, melyre meghívást kapott a Nemzeti Választási Iroda új elnöke, dr. Nagy Attila, aki bemutatkozása mellett rögtön a törvényjavaslat benyújtásának másnapján részletes tájékoztatót tartott a T/13679. számú, az egyes választási tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat nemzetiségeket érintő rendelkezéseiről. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az előttünk fekvő, módosítást célzó javaslatok közül a nemzetiségeket érintő rendelkezések a következők: Egyrészt a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény módosítása kiküszöböli azon problémát, hogy a nemzetiségi képviselő lemondásáról nem szerez tudomást a választási bizottság, azzal az új rendelkezéssel, hogy a képviselő-testület vagy a közgyűlés egy munkanapon belül, szóbeli lemondás esetén az ülés után, írásbeli lemondás esetén annak átvétele után, köteles tájékoztatni a választási bizottságot a lemondásról. Ez talán azért is fontos, hiszen amikor megtörtént a lemondás, erről az esetről régebben még később értesült a választási bizottság. Másrészt a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény nemzetiségekre vonatkozó módosításai az alábbiak: 1. Az általános nemzetiségi önkormányzati választás kitűzésekor eddig a választást megelőző 75. napig kellett kitűzni a nemzetiségi választásokat, ami így elvileg megelőzhetné a helyi önkormányzati választás kitűzését, amelyet a mínusz 70. napig kell kitűzni. A javaslat szerint a jövőben a mínusz 69. napig kell kitűzni a nemzetiségi önkormányzati választásokat, mindenképpen a helyi önkormányzati választás kitűzése után. 2. A nemzetiségi névjegyzékből való törlés eddig a választást megelőző 2. napig volt lehetséges, és a gyakorlatban előfordulhatott mások töröltetése a névjegyzékből anélkül, hogy az érintett tudomást szerzett volna róla. Az új rendelkezés szerint a választást megelőző 16. napig van erre lehetőség, és ezzel a módosítással a névjegyzékből kikerült választópolgárnak esélye nyílik újra felkerülni a névjegyzékbe. 3. A választásokon részt vevő nemzetiségi megfigyelők tekintetében jelenleg nincs semmilyen összeférhetetlenségi szabály. A módosító javaslat szerint a jövőben nem lehetne nemzetiségi megfigyelő az, aki delegált szavazatszámláló bizottsági tag. 4. A nemzetiségi jelölt nyilatkozatai, a korábbi nemzetiségi jelölés ellenőrzése jelenleg a jelölt bejelentésekor történik, de így előfordulhatott, hogy indulásra nem jogosult jelöltként gyűjtött ajánlásokat. A módosítás szerint ezeket a nyilatkozatokat és az ellenőrzést már az ajánlóív igénylésekor kell megtenni. 5. A választói névjegyzék második ingyenes kiadása a jelenlegi szabályok szerint a választást megelőző 35. napon történhet, ami vasárnap. Célszerű ezt hétköznapra tenni, ami így a választást megelőző 38. nap, péntek lenne. 6. A szavazatokat a jelenlegi szabályozás szerint minden esetben a helyi választási irodákhoz kell szállítani, ami egyszavazókörös településen felesleges, hiszen a helyi választási bizottság maga számolja meg a helyszínen, így a szabályozást is ehhez kellett igazítani: egyszavazókörös településen nem kell szállítóborítékba tenni és elszállítani a zöld borítékokat. Ha több település tartozik egy helyi választási irodához, akkor is felesleges a helyi választási irodához szállítani, mert helyben számolja meg a helyi választási bizottság a tagtelepülésen, így nem a helyi választási irodához, hanem egyenesen a helyi választási bizottsághoz kell szállítani a szállítóborítékokat. 7. A szavazatszámlálás könnyítése érdekében is született javaslat. Jelenleg a helyi választási bizottság vagy a területi választási bizottság számol, de ha kiderül a gyakorlat során, hogy több ember kell, akkor az új szabályozás lehetővé teszi, hogy póttagok, az iroda és a helyi választási bizottság esetében a szavazatszámláló bizottsági tagok segítségét is igénybe lehet venni. 8. Végül pedig az utolsó: a nemzetiségi képviselő-testület, közgyűlés feloszlása vagy feloszlatása esetén a központi költségvetés megelőlegezi az időközi választás költségeit, ha a nemzetiségi önkormányzat nem rendelkezik ehhez fedezettel ezt hallhattuk Vejkey képviselő úrtól is felszólalásában. Az Nemzeti Választási Iroda elnökének tájékoztatása szerint további intézkedéseket terveznek, amelyekkel a nemzetiségi választások problémamentesebb lebonyolítását segítik elő. Ezek a következők lennének: a választópolgárok tájékoztatása terén a választási értesítőt kiegészítik azzal, hogy kérje a választópolgár a szavazatszámláló bizottságtól a nemzetiségi szavazólapot; külön plakát készül majd a nemzetiségi szavazás folyamatáról, amelyen még hangsúlyosabbá tennék a tudnivalókat; a szavazatszámláló bizottsági tagok felkészítése és az új tagok szervezése esetében a szavazatszámláló bizottsági tagok számára kiadott választási füzetben még hangsúlyosabban szerepeltetik a tudnivalókat; külön brosúrát terveznek elérhetővé tenni a választási irodáknak, amelyben egyszerűen, képekkel megtámogatva van leírva, kinek milyen típusú szavazólapot kell adni, és ezt kioszthatják a bizottsági tagoknak. Igen örvendetes a Nemzeti Választási Iroda és a Magyarországi nemzetiségek bizottsága közötti együttműködés, aminek eredményeként a gyakorlatban felmerülő problémákra nemcsak jogalkalmazói, hanem jogalkotói megoldás tud születni. A választási jogszabályok korábbi módosításai is eredményeztek a nemzetiségekre nézve előnyösebb szabályokat, mint például a külön kijelölt szavazókör helyett az általános szavazási lehetőség bevezetése, ami ugyan a jogalkalmazóktól nagyobb figyelmet és gondosságot igényel a különböző színű borítékok és számolási szabályok miatt, azonban szélesebb körű részvételt tesz lehetővé, amivel a nemzetiségek önrendelkezési joga még teljesebbé válhat. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Összességében a felsorolt, a T/13679. számú, az egyes választási tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslatban szereplő módosításokat a Magyarországi nemzetiségek bizottsága üdvözli, és elfogadásra javasolja. Благодаря за вашето внимание! Köszönöm a figyelmüket! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, szószóló úr. Most kettőperces felszólalások következnek. Elsőnek Gyüre Csaba képviselő úrnak, az Országgyűlés jegyzőjének adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Még Vejkey Imre vezérszónoki felszólalása késztetett arra, hogy megszólaljak a kamupártokkal kapcsolatban. [[15.20]] Megjegyzem: ki vezette be ennek a lehetőségét, hogy ezek a pártok elindulhassanak, ki vezette be annak a lehetőségét, hogy ezek a pártok több száz millió forintot gyűjtsenek össze, kinek volt az érdeke ezeknek a pártoknak az elindítása? Hát, nyilván az önöké volt, önök hozták meg ezt a jogszabályt, önök voltak, akik ezt kitalálták, önök voltak, akik ezt megszervezték, és önök voltak azok, akik tapsikoltak, hogy hátha elvesznek 1 százalékot, 2 százalékot majd ezek a pártok az ellenzéki pártoktól, és az nekünk milyen jó lesz. Ugyanúgy, most át akarják borítani azt a bizonyos valamit a mi nyakunkba, az ellenzék nyakába, mintha mi tiltakoznánk ellene, hogy a kamupártok megszüntetésre kerüljenek. Ugyanaz a párhuzam, pontosan ugyanúgy: államtitkár úrral lefolytattuk a vitát a börtönbiznisszel kapcsolatban, amit önök vezettek be, önök voltak azok, akik megoldották annak a lehetőségét, hogy Magyarországon meglegyen az itthoni kártalanítás kérdése, önök voltak, akik bevezették, és önök voltak azok, akik nem tettek semmit annak az érdekében, hogy ezek a börtönök felépüljenek, majd, milyen érdekes, most egy csapásra azt mondták, hogy hat hónap alatt mégis megoldható a helyzet, öt év alatt pedig 9 milliárd forintot fizettek ki erre összesen. Ugyanez a helyzet most a kamupártokkal, amelyeket eddig is támogattak, amelyeknek milliárdokat fizettek ki közpénzekből, a magyar adófizetők pénzéből, és most úgy tüntetik föl, mintha ez az ellenzék érdekében történt volna. Hát nem! Ezt önök találták ki politikai hatalmi játszma részeként, és most próbálják ezt visszaborítani az ellenzékre. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő kettőperces felszólaló az MSZP képviselőcsoportjából Szakács László képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Mielőtt majd a rendes hozzászólásomra sor kerülne, egypár dologra reagálnék, és ez tudnám mondani. A kamupártok eddig önöknek hasznot hajtottak, ezért hagyták. Hányat csíptek közülük nyakon? Egyet sem. Mindig is hagyták őket. Ezt hosszabban is el fogom majd mondani esetleg később. Most valamiért terhessé válnak. És akkor ránk akarják ezt fogni? Ez önök előtt nem volt [[Dr. Völner Pál: Ti véditek!]] , ez korábban nem volt, és én azt gondolom, hogy éppen ezért nem érdemes erre hivatkozni; ahogyan arra sem, hogy a parlament normálisan ülésezik. Hallgattuk Vejkey Imrét. Tisztelt Hölgyem és Uraim! Sokadszor is el kell mondani: nem. Nem így van, mert akkor lennének interpellációk, akkor normális rendben ülésezne a parlament. Ezek mind olyan megállapodások, amik a pandémia időszakára vonatkoznak, viszont azok a szabályok, amelyeket ide behoznak, általában nem vonatkoznak a pandémiára, hanem pontosan azért, hogy valahol a pandémiának a takarója alatt gyorsan el tudják azt intézni, ami önöknek fontos, ezért most ide öntik be egyik jogszabályt a másik után. A Mi Hazánk képviselőjének, aki a Jobbik mandátumával ül itt, annyit azért mondanék, hogy a ’30-as évek már elmúltak, cenzushoz nem kötünk választójogot, az egy másik világ volt. Lehet, hogy az önöknek jobban tetszett, de az lassan száz éve elmúlott. Mi csak azt tudjuk támogatni, hogyha a választójog általános, titkos és egyenlő, és semmifajta cenzust nem fog támogatni egyetlenegy párt sem szerintem a XXI. század Európájában. Én azt gondolom, hogy ezt nem szabad még csak fölhozni sem. Köszönöm a türelmét, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak kettőperces felszólalásra Vejkey Imre képviselő úr következik, a KDNP-képviselőcsoportból. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt baloldali Frakciók! Narratívájuk a választási törvények módosításával kapcsolatos törvényjavaslat kapcsán egyszerűen álságos és hamis. Éppúgy álságos és hamis, mint Magyarország ellen a nyugati sajtóban zajló összehangolt dezinformációs kampányuk. Önök MSZP, DK, Jobbik, LMP, Párbeszéd közös közleményt adtak ki, felhívást intézve Brüsszelhez, hogy ugyan már, találjanak megoldást arra, hogy miképpen játszhatják ki a magyar vétót. Elképesztő!A helyzet az, hogy míg mi, Fidesz-KDNP megvédjük a magyar embereket, addig önök, a baloldal, ismét Brüsszel oldalára állna. Brüsszel oldalára, amely olyan erőszakos zsaroló eszközt akar létrehozni, amelynek végső soron a célja az, hogy ránk erőltessék, magyarokra erőltessék az illegális bevándorlókat. És még egy, tisztelt hölgyeim és uraim, még van egy kis időm. Nem mi akartuk a kamupártokat, mint ahogy önök azt mondják, megint csak álságosan, azért nem, mert mi mindig is a jog oldalán vagyunk, a jogállamiság oldalán vagyunk, és soha nem támogattuk a joggal való visszaélést. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő kétperces felszólaló Dúró Dóra képviselő asszony. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Szakács képviselő úr felvetésére reagálnék. A Mi Hazánk Mozgalom szerint a választójog akkor is általános maradna, hogyha ezt az alapfokú iskolai végzettséghez kötést bevezetnénk, hiszen például Európa több államában is előfordul az, hogy mondjuk, 16 év a választójogi korhatár. Ahhoz képest egy 18 éves korhatár is korcenzusnak tekinthető. Tehát mégis a választójog ugyanúgy általános akkor is, hogyha magasabb a korhatár, amihez kötjük.A kérdés az, hogy kifejezie a népakaratot megfelelően az a gyakorlat, ami az elmúlt 30 évben Magyarországon kialakult, ezzel ön is tisztában van, a fideszesek is tisztában vannak, és látjuk azt, hogy nem. Egy konkrét olyan példát is mondtam, ahol következmények nélkül szavazatvásárlással jutott valaki Magyarországon egy polgármesteri székhez. Több választópolgárról mondta ki jogerősen a bíróság azt, hogy igen, megvásárolta ez a polgármester a szavazatait, mint amennyi szavazattal ez a polgármester megnyerte a választást. Magyarul, hogyha nem lehetne ezt a szavazatvásárlási gyakorlatot folytatni Magyarországon, ennek például egy jó eszköze lenne az, hogyha alapfokú iskolai végzettséghez kötnénk a szavazati jogot, akkor nem történt volna meg ez a csalás, és számos más esetben sem történnének meg ezek a csalások. Úgy gondoljuk, a Mi Hazánk Mozgalom úgy gondolja, hogy ahhoz, hogy az ország vezetésébe valaki felelősen bele tudjon szólni, a XXI. században igenis elvárható, hogy tudjon legalább írni, olvasni. Manapság sajnos az oktatási rendszer minőségének is a következménye, hogy az analfabéták aránya még a középiskolákban is kimutatható, növekvő tendenciát mutat, és ez egy katasztrófa. Most már úgy gondoljuk, hogy mindenkitől elvárható, aki felelősen bele szeretne szólni az ország vezetésébe, hogy legalább írni, olvasni tudjon, hogy információkat tudjon szerezni. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Az utolsó kettőperces felszólaló ebben a körben Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr, az LMP képviselőcsoportjából.
Köszönöm, tisztelt elnök úr. Vejkey képviselő úr iménti felszólalására szerintem majd egy normál felszólalásban reagálok, bár itt a bevándorláspolitikáról beszélt. Nem tudom, az brüsszeli diktátum volte, hogy a letelepedési kötvényekkel önök sok ezer embert, tízezreket úgy engedtek be Magyarországra, hogy valódi, érdemi ellenőrzés nem volt, vagy az is valamiféle diktátum volte, hogy mindent megtettek azon intézkedések ellen, amelyekkel a migrációs kiváltó okokat, például az éghajlatváltozás hatásait csökkenteni lehessen.Én egyébként megértem az önök politikáját. Pécs mellé, Martonfára önök egy ideiglenes befogadótábort akartak létesíteni, mi tiltakoztunk a diktátumok ellen. De erre majd részletesebben kitérek. Igazából a kérdésem az volna, hogy ha képviselő úr úgy gondolja, hogy szükséges fellépni a kamupártok ellen, akkor ebben a törvényjavaslatban miért nem szerepelnek olyan intézkedések, amelyek valóban a kamupártok működése ellen szólnának, és ha megadnák a lehetőséget, a jogi lehetőségeket, hogy fel lehessen lépni a kamupártok ellen. Hogyan látja, mennyire volt sikeres eddig a kormányzatnak az általa kialakított választási rendszerben fellépni a kamupártok ellen, és visszaszerezni azt a hatalmas összeget, ami ezek a kamupártok lenyúltak a magyar emberektől? Még egy kérdésem van. Igazán nem akarok gonoszkodni, képviselő úr, de kamupártokról beszélünk. A KDNP utoljára mikor állt rajthoz önállóan a választáson? Mikor állítottak egyetlenegy jelöltet önállóan országgyűlési választáson? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Rendes felszólalásra a Fidesz képviselőcsoportjából Zsigmond Barna Pál képviselő úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Valóban fontos az, amit elmondtak kormánypárti vezérszónokok, illetve államtitkár úr is, hogy a járvány ellenére működik a parlament, és meghozza azokat a szabályokat, amelyek szükségesek az ország működőképessége érdekében. [[15.30]] Emlékezzünk vissza, hogy önök sok esetben azt hazudták, hogy a magyar parlament nem működik, most, amikor működik, akkor amíg a magyar emberek védekeznek, önök feljelentik az országot Brüsszelben és nemzetközi intézményeknél, ahelyett, hogy a magyar emberek érdekében tennének, dolgoznának, és például ezen jogszabály vonatkozásában ne politikai expozékat tartsanak [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] hanem érdemi javaslatokat hozzanak ide a tisztelt Házhoz. [[Z. Kárpát Dániel: Luxusjacht!]] Az elmúlt időszakban több jogszabályt is módosítottunk, és ezek a jogszabályok mind a magyar emberek érdekeit szolgálták. [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] A választási törvény kapcsán is jelezte a kormány [[Dr. Szakács László közbeszól.]] hadd mondjam el! , jelezte, hogy tervezi ennek a törvénynek a módosítását. Nem alapvető módosítások történnek ebben a jogszabályban, hisz a választási rendszer alapjai nem változnak; részletszabályok változtatása történik meg, ahogy erről a kollégák részletesen szóltak, a kormánypárti képviselők részletesen bemutatták, hogy milyen szabályok változnak. Én néhányat, három területet emelnék ki. Szóba került a levélszavazás kérdése. Van azért egy olyan helyzet, hogy több mint 40 ezer levélszavazat, a levélszavazatok 15 százaléka volt érvénytelen, tehát közös felelősségünk lenne az, hogy a szabályokat úgy tudjuk módosítani, hogy még több érvényes szavazat legyen, hiszen ez a közös érdekünk, az a közös felelősségünk, hogy a jogszabályok azt célozzák, hogy az állampolgárok függetlenül attól, hogy határon belül vagy határon kívül élnek tudjanak érvényesen szavazni, és ha be kell avatkoznia a jogalkotónak, akkor próbáljon olyan szabályokat hozni, amelyek illeszkednek a magyar Alaptörvényhez, a magyar jogrendszerhez, és egyébként azt szolgálják, hogy a választópolgárok tudjanak érvényesen szavazni, ne érje a szavazatukat semmilyen hatás. Ez a módosítás a borítékok vonatkozásában is ezt szolgálja kétségtelen, hogy önöknek ez nem tetszik. Ez a cél egyébként én is fogok jelentkezni egy módosítóval valószínűleg másképp is elérhető, tehát lehet, hogy ezt a borítékrendszert célszerű meghagyni, de például az érvényességet úgy is el lehet érni, hogy elhagyjuk az azonosító nyilatkozatból a születési nevet, amely ott szerepel, amely fölösleges adattartalom az állampolgár neve és az egyéb adatok mellett, és félreértésre adhat okot. Például ezzel is elérhető tehát az, hogy több érvényes szavazat legyen. A kamupártok vonatkozásában minden frakció, ellenzéki frakció részéről elhangzott a számonkérés, hogy így mondjam, hogy miért nem vonja a kormány felelősségre a kamupártokat. Ez az igazságszolgáltatás dolga. Nekünk jogalkotóknak az a feladatunk, hogy olyan szabályokat hozzunk, amelyekkel kiszorítjuk azokat, akik vissza akarnak élni a magyar választási rendszerrel, és az a szabályozás, amely itt előttünk van a kamupártok vonatkozásában, pont ezt célozza, hogy minél kevesebben tudjanak visszaélni ezekkel a rendelkezésekkel. A fotózás vonatkozásában itt valaki arról értekezett, hogy fotózni nem szabad, de nyilvánosságra hozni lehet, tehát csak úgy lehet nyilvánosságra hozni, hogyha lefotózza erre irányult a Kutya Pártnak a keresete is az Európai Emberi Jogi Bíróságnál. [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] A bíróság ítéletét bármennyire is nem tetszik adott esetben egy országnak végre kell hajtani. Magyarország tagja az európai emberi jogi egyezménynek, ilyen értelemben kötelező számunkra a strasbourgi bíróságnak az ítélete, azt tehát nekünk végre kell hajtanunk, és ilyen értelemben kerül bevezetésre a jogszabályba a fotózás, illetve a szavazás nyilvánosságra hozatala. Válaszolnék néhány ellenzéki reakcióra. Sajnálatosnak tartom, ismétlem, hogy javaslat nem nagyon hangzott el vagy nem hangzott el, politikai expozék történtek Varga Szimeon képviselőtársunk, illetve szószóló úr kivételével, aki részletesen, igen részletesen beszámolt arról, hogy miket tartalmaz például nemzetiségi vonatkozásban a jogszabály. Számtalan olyan részletszabály, apróbb technikai szabály került módosításra ahogy az államtitkár úr is beszámolt róla , amely fontos ahhoz, hogy még átláthatóbb, még egyszerűbb, még hatékonyabb legyen a választás megszervezése. Gyüre Csaba képviselőtársam valótlanságokat állított. Nem értettem pontosan, hogy a Jobbik kampányeszközeiről számolte be [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] amikor beszámolt arról, hogy milyen technikákat alkalmaznak a szavazás során [[Z. Kárpát Dániel: Ne légy cinikus! Csalók vagytok!]] és megismétlem, jogszabály-értelmezés és javaslatok helyett politikai expozét tartott [[Z. Kárpát Dániel közbeszól. Az elnök csenget.]] aminek az volt a lényege, hogy mindenért a Fidesz a felelős [[Z. Kárpát Dániel: Akciós a krumpli! Csalók vagytok!]] valószínűleg a vírusért is a Fidesz a felelős. Valószínűleg nem tudnak szabadulni a krumplifóbiájuktól, ez valahogy sakkban tartja őket, és azt gondolom, igen kellemetlen lehetett önöknek részvétem! , amikor Dúró Dóra elmondta, hogy mit is gondol a Jobbikról. Valóban nagyon nehéz lehetett végighallgatni azokat az állításokat [[Z. Kárpát Dániel: Utalják a prémiumot!]] , amelyeket Dúró Dóra képviselőtársunk mondott a Jobbik vonatkozásában. Harangozó Tamás képviselőtársunk ismételten azzal kezdte, hogy az a baj, hogy dolgozik a parlament, korábban meg azzal kürtölte tele a nemzetközi sajtót, hogy nem dolgozik a magyar parlament. Hivatkozott itt az NVI elnök asszonyának a korábbi javaslatára, ő azt mondta, hogy megszüntetné a regisztrációt azok vonatkozásában, akik kétszer nem éltek a szavazati jogukkal. Ez egy alaptörvény-ellenes javaslat, hiszen gyakorlatilag azt is mondhatnánk, hogy aki kétszer nem vett részt a szavazáson, annak a szavazati joga megszűnne, ez tehát hasonlóan alaptörvény-ellenes lenne, mint amit Dúró Dóra fogalmazott meg itt a cenzussal kapcsolatosan. Az Alaptörvényünk világosan kijelöli az utat, hogy mit lehet és mit nem lehet megtenni, ez egy alaptörvény-ellenes javaslat az én álláspontom szerint, szabad legyen megjegyezni. A fotók vonatkozásában ismételten azt kell mondanom, hogy végre kell hajtanunk az Európai Emberi Jogi Bíróság ítéletét az ellenzéki Kutya Párt kezdeményezte egyébként ezt az ügyet a nemzetközi bíróság előtt, az Emberi Jogi Bíróság előtt , azt kell nekünk végrehajtani, erről szól a jogszabály-módosítás. Az expozéja végén azt mondta, hogy a Fidesz becsapja az országot. Hát, önök voltak azok, akik átverték az országot, akik a pénzért és a hatalomért mindenre képesek voltak, és akik válságba vitték ezt az országot. [[Z. Kárpát Dániel: Köztévé!]] Ráadásul az expozéja végén innen a magaslatról még nem is fenyegetett bennünket, ami nem illő, azt gondolom, a tisztelt Ház szellemiségéhez. Arató képviselőtársunk hasonló hangnemben kezdte, talán még vehemensebben, mint Harangozó képviselő úr. Ő is elmondta, hogy az a baj, ha működünk, vagy az a baj, hogyha nem működünk nem pontosan értem időnként, hogy mi a baj, de Arató képviselőtársunk szerint is mindenért a Fidesz a felelős. Amerikára hivatkozott itt a fényképezés kapcsán. Picit úgy megállt bennem a szusz, hogy Amerikára sok vonatkozásban lehet hivatkozni, de talán a választási törvény működőképessége szempontjából most nem biztos hogy célszerű, hiszen látjuk, hogy mi történik ott, hogy micsoda viták, micsoda perek zajlanak, illetve hogy mi várható a következő időszakban a választási törvény vonatkozásában. Ő azt mondta, hogy az NVI elnöke azt mondta a levélszavazás-dimenzióban a határon túli magyarok szavazata kapcsán, hogy mások is szavazhatnak. Ilyet nem mondott az NVI elnök asszonya. Lehet, hogy megint Amerikára gondolt, hiszen ott hallunk olyan esetekről, amikor mások is szavaztak, tehát visszaéltek a szavazati joggal. És ismételten fel kell talán hívni a figyelmét arra, hogy nem jó, hogyha lenézi a határon túli magyarokat, és azt gondolja, hogy itt bárki félre akarja vezetni a határon túli magyarokat. Senki nem akarja őket félrevezetni. Talán Arató képviselő úr nem hiteles ebben a kérdésben. Az EBESZ-re is hivatkozott, hogy azt mondta az EBESZ, hogy az állami erőforrásokhoz nem jutnak hozzá a többiek. Ez sem igaz. Éppen azt célozza a pártfinanszírozás, az állami finanszírozás, hogy minden pártnak legyen esélye a választáson való részvételre. Ez egy demokratikus alapjog, amellyel azt célozza a jogalkotó, illetve a végrehajtó, hogy a pártok kapjanak támogatást ahhoz, hogy kampányolni tudjanak, hogy eséllyel el tudjanak indulni a választásokon. Azt is számonkérte, hogy nem nyilvános a határon túli magyarok névjegyzéke. Igen, ez egy érdekes nemzetbiztonsági kérdés. Én azt gondolom, hogy nem célszerű egyes országok, egyes szolgálatok tudtára adni, hogy kik is vannak ebben a névjegyzékben. Elég sok hátrány érte a határon túli magyarokat az elmúlt években, nem kéne ezzel is kiszolgáltatott helyzetbe hozni őket. Egyértelmű, hogy nem nyilvános ez a névjegyzék. Keresztes képviselő úr mindenről beszélt, talán mindenről is, ő is egy politikai vádbeszédet tartott a Fidesz ellen, és ő is az „alapvető módosítás” kifejezést használta. Ez nem alapvető módosítás. A választási törvény lényege, a választási eljárás lényege nem módosul. Részletszabályok módosulnak, technikai kérdések módosulnak. Ha meghallgatták volna Varga Szimeon képviselőtársunk expozéját, egy csomó minden kérdésről beszélt, ahogy az államtitkár úr az expozéjában, vagy a vezérszónokunk szintén az expozéban részletesen ismertette azokat a részletszabályokat akár az ismétlés, akár a nemzetiségi kérdés vonatkozásában, a fellebbezés vonatkozásában, iratok megsemmisítése, névjegyzékből törlés, kampányeszközök használata, szavazatszámláló bizottság, a lemondás, és sorolhatnám azokat az apró részletszabályokat, amelyek vonatkozásában én nem hallottam az önök részéről kritikát, hiszen politikai pamfleteket és politikai támadásokat hallottam, de a részletszabályok, a technikai szabályok vonatkozásában érdemi kritikát nem. Amit még mondott, abban viszont mondott egy fontos kérdést, amivel nem értek egyet, és szerintem gondolja át még egyszer, azt mondta, hogy aki külföldön él, az nem tud levélben szavazni. Dehogynem tud! Ha valaki külföldön él, és a lakóhelye külföldön van hiszen ha valaki életvitelszerűen él valahol, akkor az kell legyen a lakóhelye , abban a pillanatban a londoni magyar állampolgár is tud levélben szavazni. Amennyiben a lakóhelye Magyarországon van, akkor személyesen tud szavazni, és egyébként pedig személyesen… [[Dr. Keresztes László Lóránt közbeszól.]] [[Dr. Keresztes László Lóránt közbeszól.]] mondanám, ötvennel több képviselet van, mint ezelőtt négy évvel volt. (Dr. Keresztes László Lóránt közbeszól.) Számtalan lehetőség van tehát arra is, hogy ha valaki személyesen szeretne szavazni, akkor felkeresse valamelyik külképviseletet, ahol minden a rendelkezésére áll, és aki személyesen szavazhat, az szavazhat egy egyéni jelöltre és a listára is, aki meg levélben szavaz, az csak listára szavazhat, ismerjük a rendszert. [[15.40]] S az elvándorlás ma egyáltalán nem jellemző. Ha megnézzük, hogy milyen családtámogatási eszközöket vezetett be a magyar kormány, akár a CSOK-ot, akár a gépkocsivásárlást, akár az ingyenes oktatást, egészségügyet, étkeztetést, akkor ez a csomag így összességében, ha az életszínvonalat hasonlítjuk a nyugat-európai országokhoz s tekintettel az elmúlt időszakban bekövetkezett jelentős béremelésekre is , ez már mindenképpen összehasonlítható. Ezért is van az, hogy egyre többen jönnek haza, most már többen jönnek haza, mint ahányan elmennek. Azt gondolom, ez egy örvendetes jelenség. [[Derültség a Jobbik soraiban. Z. Kárpát Dániel: Mindenki röhög azon, amit mondasz!]] Én nem röhögök. Az elmúlt alkalommal az észtországi demográfiai adatokat hozta példának, azt az országot, ahol a lakosság száma a legnagyobb mértékben csökkent az elmúlt harminc évben. Ennyit az önök állításának a valóságtartalmáról. Szabó Timeára csak röviden reagálnék, hiszen ő vádaskodik, hazudozik. Ez nem újdonság Szabó Timea részéről. Érdeklődéssel hallom, hogy egy petíciót indítanak. Valószínűleg adatokat akarnak majd gyűjteni, ezzel is készülnek a választásokra, valószínűleg jogellenesen, ahogy azt szokták, kijátszva az adatvédelmi és egyéb jogszabályokat. Azt már megszoktuk, hogy a tények Szabó Timeát nem zavarják, és ők voltak azok, Jávor Benedekkel együtt, akik a vírustagadókat támogatták, nem mi. Olyan szavakat hallottunk, hogy „aljas, sunyi, gyáva, trükközés, rettegés”. Azt gondolom, ez mindent elmond arról, hogy egy jogi jellegű vita helyett micsoda politikai kamuzás folyt Szabó Timea részéről. Végezetül pedig Dúró Dórára szeretnék reagálni. Azért óvatosságra inteném Dúró Dórát, mert nem célszerű, és elutasítom azt, hogy a cigányság ellen hangoljon. Hál’ istennek, vége van a Gyurcsány-kormány alatti gárdás cigánygyilkosságos időszaknak. Nem szeretnénk, hogy azok az idők visszatérjenek. S azt se szeretném, ha kilépnénk az európai emberi jogi egyezmény hatálya alól, még akkor sem, ha én is aggodalommal figyelem mint az európai tanácsi delegáció tagja azt, hogy a bíróság a Soros-féle NGO-k hatása alá került. Ez ügyben én is több ízben kérdéssel fordultam a miniszteri bizottsághoz, hogy miért nem tesznek az ellen, hogy a Soros-féle NGO-k behálózták az Európai Emberi Jogi Bíróságot, és ez sérti a bíróság pártatlanságát és az igazságszolgáltatási alapelveket. Azt sem szeretném, ha átalakítanánk a választási rendszert és a cenzust bevezetnénk. Az általános és egyenlő választójogra alapul a magyar választási rendszer, a választási korhatár pedig országonként változik, az nem a választási cenzust jelenti, hanem egy objektív korlát. E tekintetben az egyes országoknak eltérő gyakorlata van. Összességében támogatom a javaslatot, és azt gondolom, ez a törvényjavaslat hozzájárul ahhoz, hogy a választási rendszerünk még hatékonyabb, még demokratikusabb legyen. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az írásban előre bejelentkezettek közül a következő felszólaló Nacsa Lőrinc képviselő úr, a KDNP képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Reagálnék egypár elhangzott, igen vad állításra és hazugságra, ha szabad erősebb szavakat is használnom, ami az ellenzéki térfélen az elmúlt másfél órában elhangzott. Önök általában úgy szoktak önmagukra hivatkozni a sajtóban, hogy a demokratikus ellenzék, aki kész a vitákra. Hát, Harangozó képviselő úr és Szabó Timea vitakészségét jól mutatja, hogy abban a pillanatban, amikor elmondták a felszólalásukat, kirohantak az ülésteremből, hogy még véletlenül se alakulhasson ki velük vita, miután a 15-15 perces felszólalásukban több olyan mondat hangzott el, hogy „kérdezném önöket, hogy”, meg „megkérdezném azt, hogy”. Hát, úgy tesznek fel kérdéseket, hogy a válaszokra nem kíváncsiak és kiviharzanak a teremből. Arató képviselő úr meg instruálta Szilágyi Györgyöt az előbb is, hogy majd mit mondjon, úgyhogy összeállt az egység, majd szépen meghallgatjuk, hogy mi fog történni. Értem én, tisztelt jobbikos képviselőtársaim, hogy az önökkel szembeni kritika, a Gyurcsány Ferenccel való összeállás, az ő hatalomba segítése fáj önöknek. Ebben a témában egyetértek Dúró Dóra képviselő asszonnyal sok mindenben nem, de ebben nagyon egyetértek , hogy önök kiabálnak itt, önöknek fáj, hogy ki van mondva a parlament nyilvánossága előtt sokszor és sokszor, hogy önök baloldali képviselőkké váltak, és Gyurcsány Ferencet segítik a hatalomba. De, képviselő urak, önök ott mind a ketten ennek a 6,5 százalékos pártnak az alelnökei, hát tegyenek valamit az elszabadult hajóágyú főnökükkel, hogy mégse menjenek bele a gyurcsányi paktumba, mégse kössenek szövetséget Gyurcsány Ferenccel. Miből vezetem le azt, hogy önök baloldali képviselők? Gyüre Csaba a vezérszónoki felszólalásában belerúgott a határon túli magyarokba, belerúgott az egyházi vezetőkbe, az egyházi közösségekbe, és elmondta, hogy mi megszüntettük a népszavazás intézményét. Képviselő úr korábban is hivatkozott nyugati államokra. Hát, Hollandia az, ahol beszüntették a népszavazás intézményét, mert zavarta a politikai elitet, hogy az emberek kétszer is velük ellentétes módon döntöttek. Ezért azt mondták, hogy egy zavaró tényező a népszavazás, és megszüntették törvényileg. Az önök szövetségesei egy hónappal ezelőtt akartak népszavazási kezdeményezést az ingyenes tesztelésről, tehát lehet Magyarországon népszavazást kezdeményezni, népszavazást kiírni és népszavazást bonyolítani is. Egyébként 2016-ban mi is tettünk egy hasonlót, amiből önök gyáva módon kihátráltak, de erre már nem emlékeznek annyira vissza. A kamupártok mikor kerültek a felszínre, és mikor jelent meg a kamupártjelenség? Nos, a 2006-os választáson. Önök arra nem emlékezhetnek, mert a MIÉP-pel indultak, akkor még voltak elveik és valamit képviseltek, de arra már biztos nem nyúlik vissza a kollektív emlékezet. 2006-ban 15 párt indult, 15 párt, tisztelt képviselő úr, azok közül volt négy, amelyik ezer szavazatot sem kapott, és volt még négy, amelyik nem érte el az 5 ezer szavazatos küszöböt. Kamupártok voltak, lesznek, azért kell szigorúbban fellépni velük szemben, hogy minél kevesebb mozgásterük legyen, és minél inkább visszaszorítsuk ezt a jelenséget. Még egyszer mondom, nyolc párt volt, amelyek az 5 ezer szavazatot sem érték el országosan, és abból négy az ezret sem érte el. Gyüre Csaba jogászemberként azt mondta, hogy törvényi visszásságok vannak a választási rendszerben, és példaként azt említette, hogy a miniszterelnök indule egyéniben vagy nem. Hol van az leírva a törvényben, hogy a miniszterelnöknek indulnia kell? Legalább jogászként fogalmazzon egy kicsit egzaktabb módon, mert ez így szerintem nem jó. Ön azért kritizál bennünket, mert a választási rendszer leegyszerűsödik Gyurcsány kontra Orbánra. Hát, ezt önök okozták, képviselő úr! Önök álltak be Gyurcsány Ferenc mögé, önök döntötték el azt, hogy hatalomba segítik azt az embert, aki ellen a Jobbik megerősödött és létrejött. Önök döntötték el, hogy beállnak mögé, és ezzel az eddigi jobbára három- vagy kicsit több pólusú politikát leegyszerűsítik. Hát, ezt önök döntötték el. Beszéljen a pártelnökével, beszéljen a pártvezetésével, ott ül az alelnök ön mellett hárommal, beszéljen vele, hogy változtassanak irányt. Azt mondja, hogy a pandémia alatt módosítjuk a választási törvényt. Képviselő úr, van egy rossz hírem, nem mi határozzuk meg, hogy a világjárvány mikor tör ki és mikor lesz vége. A választási törvényt márpedig úgy lehet módosítani, hogy a választást megelőző év január 1-jéig ez megtörténjen. Ebből logikusan kiderül, hogy mivel az Országgyűlésnek működnie kell, az országgyűlési képviselőknek dolgozniuk kell, innentől kezdve ön is logikusan levezetheti, hogy erre most van még lehetőség. Leszűrtem a baloldali képviselők felszólalásaiból, Gyüre Csabáéból, Keresztes László Lórántéból, főleg Szabó Timeáéból, Harangozó Tamáséból és Arató Gergely felszólalásából azt, hogy az önök problémája világos és egyszerű: haragszanak a szavazókra. Az a bajuk, hogy a szavazók nem önöket választották 2010-ben, 2014-ben és 2018-ban. Önök a szavazókon töltik ki a dühüket, és sosem magukban keresik a hibát. Ez nagyon jól látszik a szerencsi választás estéjén kiadott Jobbik-közleményből, amelyben azt írták le, képzeljék el, azt írták le a jobbikosok a közleményükben, hogy egy demokratikus választási rendszerben az ellenzék jelöltje nyert volna. Tehát a Jobbik számára az a demokratikus választási rendszer, ahol nem az kapja meg a mandátumot, aki a szavazatok több mint 50 százalékát kapja, hanem az, akire Jakab Péter rámutat. [[Szilágyi György: Krumpli!]] Tessék fölvenni a maszkot, majd utána meghallgatom. Önök szerint az a választási rendszer demokratikus, ahol Jakab Péter mondhatja meg, hogy ki nyert. Mi ebből a demokráciafelfogásból nem kérünk. Mi azt a képviselőt fogadjuk el, aki a választók többségének a szavazatát megkapta. Szerintünk ezt jelenti a demokrácia, még ha önök ebben nem is értenek egyet. Megértettem, hogy Gyüre Csaba fölsorolta a Jobbik szavazásszerzési technikáit. Nem ismertem ilyen vad technikákat, de hogy a képviselő úr elmondta, most már értem, hogy önök ilyen technikákkal élnek. Azt is értem, hogy lenézik a közmunkásokat, meg hogy szokták őket fenyegetni, és nem tudom, milyen szavakat használt még a képviselő úr. Örülök, hogy fölfedte a lapjait, így legalább nyíltabban játszunk, és tudjuk, hogy a Jobbik milyen választási machinációkra készül, mindenesetre elég riasztó volt az ön által felvázolt kép, hogy ilyenre készülnek, vagy ilyen tapasztalatuk van a múltból. [[15.50]] Az MSZP képviselőinek, Harangozó képviselő úrnak jelezném, aki roma szavazatokról, cigány szavazatokról beszélt meg választási csalásokról, hogy ha emlékszik 2002-2006-ra a tisztelt képviselő úr, és hogy milyen hangfelvételek kerültek nyilvánosságra. Juhász Ferencnek hogy kellett magyarázkodnia azért, mert irodát és miket ígértek egyébként cigány szavazóknak, és hogyan nyert ez bizonyítást hangfelvételek alapján is, hogy önök hogyan próbáltak machinálni ezekkel. Ön fölvetette azt, hogy a KDNP mióta létezik, meg itt elkezdett egy kicsit a pártommal csúfolódni. Hát, a KDNP egy 76 éves történelmi párt, önök meg majd mondják meg, hogy 1919-től vagy ’44-től számítsuke a pártjukat, hogy mennyire tekinthető történelmi távlatban, és majd melyik Kommunista Párttól, a ’19-estől vagy a ’44-estől számítsuke az MSZP-nek az ideológiáját és létezését. De ismerjük, önök profik, a kékcédulás választás is sikerült az önök szellemi elődeinek lebonyolítani. Elmondta egy vírustagadó doktornak a nevét, én nem mondom el, hogy ne csináljak neki reklámot, Harangozó Tamás ezzel jött. Ez az a vírustagadó doktor, akinek Jávor Benedek, az önök brüsszeli küldöttje ingyenreklámot csinált egy hónappal ezelőtt a közösségi médiában, amikor egy humorosnak szánt posztban több ezer, több tízezer embernek népszerűsítette ennek a veszélyes vírustagadó embernek a posztját. Ugyanez a Jávor Benedek, Szabó Timea párttársa mondta azt, hogy ez egy relatíve ártalmatlan járvány, amivel most szembenézünk. A DK-n nem is lepődünk meg, hogy megint a határon túli szavazókba és a határon túli magyarokba rúg bele. A Jobbiktól egy kicsit meglepőbb ez, de a DK-tól annyira nem. Tegyük tisztába, hogy mit is mondott az EBESZ 2018-ban! Hogy tiszta, átlátható, szakszerű választás volt, ez szerepel az EBESZ megállapításában, és annyit mondott, hogy egyébként a kampányban nem tetszett neki a retorika. De, tisztelt képviselőtársaim, abból a szempontból, hogy a kampányban a retorika kinek tetszik, kinek nem… nekem sem mindig tetszett, amit önök mondtak, de ez magánvélemény. Az nem a választási rendszer tisztaságára vonatkozik, hogy a kampányban a retorika mennyire éles vagy mennyire durva, vagy mennyire határozott, vagy milyen a közbeszédnek a szintje. Én is örülnék, hogyha ennél, amit itt Szabó Timeától és társaitól meghallgattunk, magasabb lenne a közbeszéd szintje. Úgyhogy még egyszer rögzítsük: az EBESZ azt mondta, hogy tiszta, átlátható és szakszerű volt a választás lebonyolítása, és egyenlő esélyek szerepeltek. A kamupártokról beszéltünk. Tessenek benyújtani módosító javaslatot ehhez a törvényhez! Holnap délutánig van idő, hogyha jól tudom, de az elnök úr a vita végén úgyis el fogja mondani. Tessenek benyújtani módosítót, ha önöknek van akár a választókerületek határaival kapcsolatban véleményük! Gulyás miniszter úr is azt mondta, hogy ebben szükséges a parlamenti egység. Várjuk szeretettel az önök módosítóját! A DK fölvetette a kampányfinanszírozást, választási csalásokat emlegetett. Arról nem beszélt Arató képviselő úr mert amikor ehhez a témához érkezett, én nagyon vártam, hogy majd elmondja , hogy hogyan tűntek el a leégett székházukból papírok, amiket az ÁSZ számonkért, hogy mire használták a bitcoinbányát Erzsébetvárosban, és az milyen jellegű kampányfinanszírozásra volt jó esetleg, hogy milyen módon van az, hogy több önkormányzatuk is szerződést köt egy bűnöző ügyvéddel, és azoknak a pénzeknek mi lesz a sorsa. Azt hittem, hogy erről is fog beszélni, amikor az átláthatóságról és a kampányfinanszírozásról beszélt, de erre sajnos nem került sor. Az LMP képviselőcsoportja vezetőjének, Keresztes László Lórántnak mondanám, itt többször vitatkoztunk már, hogy az ő elnöke milyen kijelentéseket tesz. De nem olyan régen megkérdezték tőle egy kérdésben, pont az ellenzéki listára vonatkozóan, és azt írta, azt mondta, hogy ha tényleg erre van igény, akkor ez lesz az irány. Hát, nem érdemes tagadni LMPsként sem, hogy önök egy listát szeretnének. Ezt írta, ez az igény, ez lesz az irány. Ilyen egyszerű! Ez az önök pártelnöke, ön választotta meg, nem én! Nem voltam ott a 78. kongresszusukon az elmúlt évek során. Úgyhogy, tisztelt képviselőtársak, ne minket okoljanak azért, hogy önök hogyan akarnak elindulni a választásokon, hogyan szeretnének részt venni a 2022-es országgyűlési választásokon! Szabó Timea azt kifogásolta, hogy éjjel lett benyújtva, este lett benyújtva ez a törvény. Tehát este, sötétedés után lehet a közmédia székházában randalírozni, lehet füstgránáttal rendőröket dobálni, lehet egyébként szánkókat gyújtogatni, ezeket választott képviselőként mind meg lehet csinálni, egyet nem lehet csinálni: élni egyébként a törvényt benyújtó jogával mind a kormánynak, mind egyébként a parlamenti képviselőknek. Önök szerint ezt nem lehet megtenni. Mindent meg lehet csinálni, gyújtogatni, randalírozni a közmédia székházában, a rendőröket dobálni, de törvényt nem lehet benyújtani. [[Folytatás 168/2-ben!]] 2018-2022. országgyűlési ciklus Budapest, 2020. november 18. szerda 168/2. szám Országgyűlési Napló Képviselő Urak, Asszonyok! Teljesen világosak az Országgyűlés ez irányú, jogszabályokban lévő rendelkezései: a 23 óra 59-ig, illetve 24 óráig beérkező törvényjavaslatokat, mivel elektronikus rendszerre állt át a parlament működése a törvénybenyújtás kapcsán, a ParLex-rendszerre, az egy érvényes benyújtás. Mindenki akkor nyújt be törvényjavaslatot, amikor szeretne. Nagyon károsnak tartom azt, hogy 2020 novemberében önök elkezdik felépíteni azt a narratívájukat, hogy vagy önök nyertek, vagy csalás történt. Nagyon-nagyon nem demokratikus az, hogy Harangozó képviselő úr rendszeresen most már ilyen és ehhez hasonló szavakat használ, és ezt próbálja felépíteni a baloldali narratívában, hogy vagy önök nyernek, vagy csalás történt. Az emberek jelentős többsége 2010-be, 2014-ben, 2018-ban is a Fidesz-KDNP-kormányt ruházta föl bizalommal és hatalommal, és önök most azt mondják, hogy ha nem önök nyernek, akkor csalás fog történni, hogy csak önök a hatalom letéteményesei. Egyébként pedig fejezzék be azt, hogy választói rétegeket folyamatosan sértegetnek, határon túliakat, egyházi közösségeket, közmunkásokat vagy bárki mást egyébként sértegetnek. Szerintem ez nem jó. Végezetül azt szeretném mondani, hogy, igenis, ez a törvénymódosítás segít a kamupártok elleni harcban, ami egyébként az elmúlt években is több alkalommal jogos ellenzéki kritika tárgya volt itt az Országgyűlésben, és egyébként kormánypárti kritika is volt. Hiszen eddig 27 jelölt indítása kellett az országos listához, ami 13 500 ajánlás összegyűjtését tette szükségessé, ez mostantól 50 lesz, ahol legalább 25 ezer ajánlás összegyűjtésére van szükség. Azt gondolom, hogy aki komolyan gondolja az indulást, 50 jelölt kilenc megyében plusz a fővárosban, azt gondolom, az már egy komoly jelöltszám, ez a határ, amit meghúztunk. Persze, lehet mást is javasolni. De azt gondolom, hogy ahogy ezt a határt felemeltük, ez segít abban, hogy azok a kamupártok, amelyek csak pár helyen vagy csak a minimumot tudták teljesíteni, azoknak most majdnem kétszer annyit kelljen majd teljesíteni, hogy gondolják komolyan az indulást azok, akik az országgyűlési választáson el akarnak indulni, legyen az a céljuk, hogy bejussanak a parlamentbe, és képviseljék az ő választóikat. Ha ez nem sikerül, az természetesen benne van a pakliban, a választók majd eldöntik, de aki elindul az országgyűlési választáson, az gondolja komolyan azt, hogy Magyarországért és a magyar emberek érdekéért akar dolgozni. A Fidesz-KDNP minden eddigi választáson így indult el, minden választáson így gondolta, hogy a magyar nemzeti érdeket és a magyar emberek érdekét akarja képviselni, és hála istennek, és a választók bizalmából az elmúlt években ezt sikerült kormányon is megvalósítani. Mi azt szeretnénk, hogyha ez a választási törvény is konszenzussal lenne elfogadva, és azt szeretnénk, hogyha a 2022-es választás után megtisztelnének minket az emberek a bizalmukkal, hogy tovább dolgozhatunk értük, tovább dolgozhatunk a nemzet felemelkedéséért. Mi ezt fogjuk tenni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Rendes felszólalásra következik az MSZP képviselőcsoportjából Szakács László képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr! Ezután lesz majd lehetőséget kettőperces körre.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, hogy ennyi hogyan kellene ezt udvariasan megfogalmazni? fröcsögés után kezdjük vagy folytassuk legalábbis a hozzászólásoknak a sorát szerintem valami magasztosabbal, ezzel is fenntartva egyébként az Országgyűlés és a történelmi címerek tekintélyét. Köszönjük meg mindenkinek, aki ma is dolgozik a koronavírus-járvány megfékezésén. Köszönjük meg nekik a kitartást, a kemény munkát, és köszönjük meg azoknak is, akiknek a koronavírus-járvány miatti intézkedések miatt most nélkülözniük kell, és nekik tűrniük kell nagyon sok mindent.Ezt azért is hoztam ide, hogy valahogyan tereljük vissza egy normális hangnembe a vitát, meg azért is hoztam ide, mert képzeljék el, hogy ma engem is sokan fölhívtak, hogy mivel foglalkozik az Országgyűlés ők a vendéglátásban dolgoznak, hotelekben , és hogy emeljek értük szót. Hiszen arról van szó, hogy önök maximum a fele fizetésüket akarják majd kifizetni valamikor egyszer, most már van hozzá űrlap, de még nincs hova benyújtsák, a másik felét nem tudja kifizetni egyébként a jelenlegi munkáltatójuk, aki, úgy tűnik, hogy tönkremegy, és megkérdezték: „És ti mit csináltok a parlamentben, Laci?” És akkor erre én azt tudtam nekik mondani, hogy hát, a választójogi törvényről fogunk ma vitatkozni. Hát, én is szégyelltem magam önök miatt, hogy erről fogunk ma vitatkozni, és miért nem arról vitatkozunk, hogy a járási hivatalokat hogyan teszik önök még jobban alkalmassá arra, hogy a kitöltött űrlapokat minél hamarabb be tudják vinni, és még csak ne is terjedjen az a hír, hogy lehet, hogy azokat a béreket, amiket önök bejelentettek, hogy csak 50 százalékban megfinanszíroznak fogalmuk sincs nekik, önöknek sem, de a vállalkozóknak sem, hogy a másik 50 honnan lesz , állítólag majd csak jövő júniusban fogják kifizetni. [[16.00]] Bízom benne, hogy nem igaz. Az emberek ettől rettegnek és nem a választójogi törvény érdekli őket. Éppen ezért azt gondolom, hogy azokat, akik dolgoznak a járvány megfékezésén, hatalmas köszönet illeti, meg azokat is, akik nélkülöznek amiatt, hogy ilyen intézkedések születtek, őket is hatalmas tisztelet illeti. Arról már beszéltem, hogy Vejkey Imre azt mondta, rendben ülésezik a parlament, és ez nem így van. Nem tudom megállni, hogy ne reagáljak arra, hogy Vejkey Imre elmondta, ők mindig a jog oldalán álltak. Tisztelt képviselőtársam, amikor a kopaszok vágták ki a Választási Irodából Nyakó Istvánt, akkor önök hol álltak? Hol voltak önök akkor a jog oldalán, amikor nem lehetett a magyar népképviseleti demokráciát rendesen gyakorolni, mert a kopaszok elállták az utat? [[Dr. Völner Pál: Beadta!]] Önök lapítottak, amíg haza nem ért Orbán Viktor és össze nem húzta a szemöldökét. Addig szépen lapítottak. Hát, ne vicceljenek már ezekkel a dolgokkal! Hol állnak maguk a jog pártján? Ugyan már! Kamupártok. Lehet, hogy volt nyolc másik párt, amely indult a 2006-os választásokon. 2014-ben saját élményt mondok el, azért emlékszem rá, mert én indultam az én választókörzetemben 104 centiméter hosszú volt a szavazólap, tisztelt képviselőtársam. Volt ott párt, szakajtónyi. Az egy olyan körzet, ami vagy-vagy körzet, tudja, ott nagy küzdelem szokott lenni, ezért ott önök elindítottak mindenkit, akit csak össze tudtak fogdosni. Adtak is nekik pénzt, vissza is követelték, és amikor nem adták, eltűntek, önök azt mondták: hát, ilyet! Mi történt azóta? Összefogdosták őket? Visszaszedték a pénzt? Hát, hogyan állnak önök a jog pártján? Maguk a saját pártjukon állnak végtelen egyszerű módon. Azt mondják, hallottam Vejkey Imrét, ahogyan elmondta, hogy az egy vitás kérdés, hogy most valaki lefotózhatja a szavazólapját vagy nem fotózhatja le, és ezt rendbe kell tenni. Soha nem gondoltam volna, hogy ma ezt fogom mondani, de ebben igaza van. De úgy, hogy megengedik? Ezzel egyébként teret engedve annak, ami ellen mindannyian küzdünk, hogy választási csalások ne legyenek?!. Úgy, hogy megengedi? Miért nem úgy, hogy betiltja? Miért nem úgy, hogy szankcionálja? Miért nem úgy? [[Nacsa Lőrinc: Strasbourg!]] Akkor vívják meg ezt a csatát, mert lehet, hogy a pálinka mellett ez is megérne egy kemény csatát Strasbourggal. Abban az ítéletben meg nem az van, önök is tudják, én is tudom, legalább ezt a süketek párbeszédét most már ne folytassuk tovább! Nem erről volt szó, arról volt szó, hogy nyilvánosságra hozhatja, vagy nem hozhatja nyilvánosságra. [[Dr. Völner Pál: Véleménynyilvánítás szabadsága! Közbeszólások a kormánypárti padsorokból. Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Még egy dolgot szeretnék elmondani. Miért fontos kérdés ez? Kicsit több mint egy éve múlott el, amikor önök csaltak Komlón. Bíróság állapította meg, hogy a Fidesz csalt, és ezért meg kellett szüntetni két szavazókörben a választás eredményét. Tudják, mit csináltak? Lefotóztatták a közmunkásokkal meg a szavazókkal, lefotóztatták a szavazólapokat. Erről bírósági ítélet volt. És október 19e után november 10-én fejeződött be Komló városában a választás azért, mert önök csaltak. Erre most mit tesznek? Megengedik? Ez egy tökéletes önleleplezés. Azt gondolom, ebben érdemes lenne azt tenni, hogy akkor tiltsák meg. Tiltsák meg, ezzel biztos, hogy tisztább lesz a magyar közélet. Ha valaki beperel bennünket, beperli a magyar államot, akkor járjanak el és védjék meg azt az álláspontot, hogy a közélet és a választás tisztasága megköveteli, hogy ne lehessen lefotózni a szavazólapot, nemhogy megengedni ezt. Levélszavazatok. Önök egyszer már keresztbe feküdtek egy kezdeményezés előtt. Még a vitanapra sem jöttek el, amikor elmondtuk, hogy önök az önöknek kedvező szavazók, a határon túli magyarok felé a végtelenségig megkönnyítik a szavazást, de a kivándorolt magyaroknak, akik önök szerint kalandvágyból mentek el, szerintünk meg azért, mert Magyarországon nem tudták fenntartani már az életüket önök miatt, nekik meg százkilométereket kell utazni, adott esetben munkaidőben, hogy be tudjanak menni egy magyar külképviseletre, hogy ott személyesen leadják a szavazatukat. Mi azt mondtuk, hogy nem lehet szavazat és szavazat között ilyen különbséget tenni, és nem lehet szavazó és szavazó között ilyen különbséget tenni. Miért nem szavazhat akkor legalább ugyanúgy levélben az, akinek Manchesterben meg Londonban, meg nem tudom én, hol kell még dolgozni, meg Németországban azért, hogy meg tudjon élni, aki egy jobb élet reményében elment külföldre. Önök ez elé a javaslat elé odafeküdtek, és a határon túli magyaroknak pedig újra még tovább könnyítenék a szavazását. Valójában most már, ha körbemegy a postás, és összegyűjti ezeket a leveleket, akkor már bárki ki is töltheti. Úgy gondoljuk, hogy például ezen a szabályon is érdemes volna változtatni. Érdemes volna változtatni, tehát mondom még egyszer, hogy könnyebben meg lehessen jegyezni, a fotózás szabályozásán, azt ne engedjék, tiltsák, ha úgy van, szankcionálják. Ha bíróságra kell érte menni, küzdjenek. A határokon kívül élő magyarok szavazatai ugyanúgy legyenek egyenlők. Nem lehet az egyiknek a végtelenségig megkönnyíteni azt, hogy a szavazatát leadja, a másiknak meg a végtelenségig megnehezíteni. Ez egy törekvést mutat az önök részéről. Önök nem hisznek abban, hogy a választópolgárokat nem lehet leváltani, és önök le akarják váltani a választópolgárokat. Van 600-700 ezer választó, aki nem Magyarországon él. Nekik, mert egy jobb élet reményében el kellett menniük Magyarországról vagy egyáltalán a megélhetés reményében, nekik a végtelenségig megnehezítik… [[Az ülésterem egyik bejáratánál beszélgető ellenzéki képviselőknek:]] Bocsánat, nem akarok megzavarni magánbeszélgetéseket a felszólalásommal! Tehát nekik a végtelenségig megnehezítik, másoknak, a határon túl élő magyaroknak pedig végtelenségig megkönnyítik a szavazást. Legyen ez egyforma! Hadd tudjon mindenki szavazni levélben! Biztos vagyok benne, hogy aki külföldön dolgozik, lakik valahol, tehát, ahogyan ezt a képviselőtársam elmondta, egészen biztosan ezt meg lehet tenni. Aztán mennyi minden hangzott még itt el! Megejtő volt, ahogy Nacsa képviselőtársam aggódott a Jobbikért. Azt mondta, hogy a népszavazás kiírását megtiltották Hollandiában. Kopaszokat se küldtek? Tényleg csak úgy, tehát törvényt hoztak róla, nem úgy, hogy odaküldtek kopaszokat, akik kivágták onnan azt, aki be akart oda nyújtani egy népszavazási kezdeményezést, hogy a népképviseleti demokrácia védelmében bármit lehessen, fogták, odaküldtek egy kupac kopaszt, hogy azok megakadályozzák, amit ők tettek. Tehát azt gondolom, hogy e tekintetben van önöknek mit behozni. Meg ne mondjanak olyanokat, hogy önök mindig a jog pártján álltak! Elmondtam a példát, elmondtam, hogy megnyertük. Tisztelt Vejkey képviselőtársam, kétszer meszelték el önöket egy évvel ezelőtt, hetente, ugyanabban a szavazókörben. Először azért, mert közmunkásokkal hordatták ki a Fidesz szórólapját, mert ha nem, akkor nem lesz aláírva az a napjuk. Bírósági ítélet van róla. Másodszor meg azért, mert le kellett fotózni a szavazólapot. Utána pedig ott állt egy ember, akinek az volt dolga, hogy kifizesse az adósságát, mert képzelje, pont aznap járt le; minden szavazópolgár felé. Ezt a bíróság ítéletében megállapította, és önöket elmarasztalta. Több szerénységet! [[Hende Csaba: Engem ugyan nem!]] Több szerénységet ebben az ügyben, azt gondolom. Ezért inkább olyan szabályokat hozzanak, amelyek azt segítik elő, hogy tiszta legyen a választás. Például ne legyen 104 centis szavazólap, hogy a saját példámnál maradjak! Ha pedig valakik elindulnak a választásokon, akkor azokat számoltassák el! Engem elszámoltattak. El is tudtam számolni minden egyes forintról meg fillérről. Abban nem vagyok biztos, hogy a másik harminc-egynéhány jelöltet ugyanúgy el tudták, sőt, mást mondok, biztos vagyok abban, hogy önök nem tudták elszámoltatni. Nem is akarták, nem is volt ilyen szándékuk. [[16.10]] Ne mondják már nekem, hogy 5-6 éve keresik ezeket az embereket, és pont maguk nem találják! 5-6 éve keresnek százmilliárdokat, és pont maguk nem találják?! Ne viccelődjünk már ezzel! A levélszavazatokat tegyék rendbe, mindenki szavazhasson egyformán! Ez már kettő olyan javaslat, amit szerintem érdemes megfontolni és érdemes bevezetni. Egy utolsó dolog, amiben talán egyetértünk, és a Jobbik mandátumával itt ülő Mi Hazánk képviselői viccelődnek, hogy cenzushoz azért tényleg ne kössük, a XXI. században cenzushoz ne kössük a választójogot. A választójog Magyarországon maradjon általános, maradjon egyenlő, maradjon titkos. Vejkey képviselőtársam, aki azt mondja, hogy a jog oldalán áll, tényleg álljon oda! Ne támogasson olyan pártot, amelyet elmarasztalnak a választásokon pont azért, ami ellen most ön itt küzd. Tényleg álljon ott, és tartsák be ezeket a szabályokat! Még egy utolsó dolog, ami picikét a politikai börleszk kategóriájába illett. Én örülök, ha arról az oldalról úgy látszik, hogy az elvándorlás Magyarországról megállt. Ha ez bármitől megállt volna, akkor az legfeljebb a pandémia lenne, tisztelt képviselőtársam, meg attól, hogy le vannak zárva a határok. Azzal együtt, ami mindig egy felfutó ág, az, hogy valaki kihordja, legalábbis tőlünk, Baranyából azokat, akik külföldön dolgoznak, hetente-kéthetente vagy havonta, ha megengedhetik maguknak, hogy hazajöjjenek; az, hogy a mi megyénk, Baranya megye lassan elveszítette a lakosságának a tizedét, nem a bejelentett lakosságának, hanem akik ott is laknak, azért, mert egy jobb élet reményében elmennek külföldre igen, ők le akarják önöket váltani. Ez egyébként az önkormányzati választásokon ki is derült. Le is váltották a fideszes önkormányzati vezetőket. Ők azért nem tudják önöket az országgyűlési választásokon leváltani, mert nekik a végtelenségig elnehezítik azt, hogy ők leadhassák a szavazatukat, hiszen nekik a munkából kellene elmenni valahova szavazni több száz kilométerre, hiszen nekik haza kellene utazni, a szavazókörbe bemenni, és ott kellene szavazni. Én azt gondolom, hogy ebben tegyenek egy egyenlőségjelet. Hadd szavazhassanak ők úgy, mint a határon túl élő magyarok, minden további nélkül! Én úgy gondolom, hogy ezt megtehetik. Éppen ezért azt gondoljuk, talán nem is időszerű ez a javaslat, de ha önök azt mondják, hogy időszerű, én meg azt mondom, hogy nem okszerű, nem jogszerű. Nem azokra a kérdésekre ad választ, amelyek a szavazópolgárnak fontosak; arra ad csak választ, ami önöknek fontos. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most van lehetőség kettőperces felszólalásokra. Elsőnek a DK képviselőcsoportjából Arató Gergely képviselő úr kért szót. Arató Gergely képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Őszintén szólva, Nacsa képviselő úr sértegetéseire ritkán szoktam válaszolni, mert egyébként ezzel tölthetném az egész napomat, és ennél vannak fontosabb dolgaim nekem is, talán a Háznak is, de azért egy dologra mégiscsak azt kell mondanom, hogy ön hazudik és rágalmaz, amikor eltűnt iratokról beszél. Ha az ön szomszédjának leég a háza, akkor azt is gazembernek nevezi? Szégyellje magát ezért, és kérem, ne hivatkozzanak az Állami Számvevőszékre, egyrészt mert az Állami Számvevőszék sem beszélt eltűnt iratokról, másrészt az Állami Számvevőszéket az önök volt képviselőtársa vezeti, és politikai számonkérő székként működteti, így aztán a legkevésbé sem hitelesek az állításai. De hozzá kell tennem, a Számvevőszék annyit állapított meg, hogy nem tudtuk bemutatni az iratokat tényleg nem tudtuk, mert ami elégett, azt nem tudjuk bemutatni, legalábbis mi még nem ismerjük ezt a módszert; ha a Számvevőszék ismeri, az csodálatos. Még egyet hadd tegyek hozzá: amit meg korábban leadtunk a Számvevőszéknek, azt nem volt hajlandó egyébként a rendelkezésünkre bocsátani, úgyhogy hagyjuk is ezt a dolgot, ez egy nagyon gyenge és lapos próbálkozás. Másrészt az ön emlékezete nem is tudom, az emlékezetee, az olvasmányélményei is hiányosak: 2006-ban 10 országos lista volt, jóval kevesebb, mint akár ’14-ben, akár ’18-ban, más volt a választási rendszer, nem mennék bele, országos listából jóval kevesebb volt, de volt egy nagyon fontos különbség, és ez a legfontosabb különbség az [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból. Az elnök csenget.]] hogy akkor nem adtunk pénzt ezeknek a pártoknak, önök meg tömik őket pénzzel. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportjából Harangozó Tamás képviselő úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Én is Nacsa képviselőtársamra szeretnék reagálni. Egyrészt bizonyára ön is tudja, sokat ül itt, a jelenlegi szabályok azok, hogy a felszólalásra váró képviselőknek kéne a teremben lennie. Nyugodjon meg, attól, hogy nem vagyok itt, az enyhén szórakoztató, de inkább fájdalmas felszólalásait mindig hallgatom. Olyanokat mondott a képviselőtársam, hogy Magyarországon mert tényleg néha szórakoztató lehet népszavazást tartani az önök kormányzása alatt. Ezeket leírják önnek, vagy ezt innen belülről mondja? [[Derültség a Jobbik soraiban.]] Mondjon már nekem egy népszavazást az elmúlt tíz évben, amit nem a Fidesz és nem a kormány kezdeményezett, és megtartották! Legyek kedves egyet mondani! Én egyre emlékszem, mert egy éven keresztül dolgoztam rajta jogászokkal: hogy az összes gazemberségüket megkerülve, a vasárnapi boltzár tekintetében kicsikarjuk, hogy népszavazást lehessen tartani. Emlékszik maga arra, hogy a Fidesz által vezérelt választási bizottság meg iroda időbélyegző intézményét vezette be, csak hogy szívathassa a kezdeményezést? És amikor még azt is a bíróságon gyakorlatilag megszüntettettük, akkor fizikai erőszakkal állták el az utat a bejáratnál kopasz verőlegények?! [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Szégyen!]] Mondjon már nekem valakit: kit vontak felelősségre? A Belügyminisztérium, a rendőrség kit vont felelősségre személyi szabadság korlátozása vagy garázdaság miatt azóta? Senkit! Semmilyen népszavazást nem lehet itt tartani Magyarországon, amíg önök vannak kormányon! És még most ezt is megnehezítik pontosan ezzel a törvényjavaslattal. És ráér, mert történelmi távlatokról meg összevissza hadoválásról beszélt itt a pártjaink összehasonlításában, de arra valamiért nem tért ki, még egyszer kérdezem: hány százalékon méri ön most a KDNP nevezetű híres kormánypártot? [[Dr. Völner Pál: És az MSZP-t?]] Hány tagja van, hány szervezete? Ha már kamupártoznak folyamatosan. Köszönöm.
Köszönöm szépen. A következő felszólaló Hende Csaba képviselő úr, az Országgyűlés alelnöke. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Kialakult itt egy vita Keresztes László Lóránt képviselő úr és köztem a tekintetben, hogy mit is hoztak nyilvánosságra e hét hétfőn az ellenzéki pártok közösen.Nos, én időközben előkerestem az MTI-közleményt, ez pedig így szól: a DK, a Jobbik, a Momentum, az MSZP, az LMP és a Párbeszéd vezetői megegyeztek abban, idézem: a pártelnökök kinyilvánították, hogy a felkészülési menetrend alapján a demokrata ellenzéki szövetség legkésőbb 2021. október 23-án, az előválasztások lebonyolítását követően közös miniszterelnök-jelölttel és 106 közös jelölttel áll a választók elé. Ez involválja nyilvánvalóan a közös listát is, tehát amit ön cáfolni próbált, az valóság. Ön azt mondta, hogy az önök közös nyilatkozatához igazítjuk a benyújtott törvényjavaslatot. Ez nem igaz. A törvényjavaslatot a múlt héten nyújtottuk be, önök mint pártvezetők meg e hét hétfőn tették ezt a nyilatkozatot. Hangsúlyozom azonban, hogy jelen formájában a törvényjavaslat azt sem zárja ki, hogy akár két listát állítsanak, bár ez 106 közös egyéni jelölt és egy közös miniszterelnök-jelölt esetén elég érdekes lenne, mert akkor melyik listát vezeti vajon a közös miniszterelnök-jelölt? A politikának van egy bizonyos logikája, képviselő úr. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, alelnök úr. A KDNP-ből Nacsa Lőrinc képviselő úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Visszavonom, hogy Harangozó képviselő úr nem figyel a vitára, akkor csak Szabó Timeára vonatkozik a megjegyzésem, nála fenntartottam. Köszönöm Szakács képviselő úrnak, hogy akkor megerősítette, hogy a kamupártok nem 2010 után kezdődtek, mert eddig ezt mondták, de most ön is megerősítette, hogy volt ilyen korábban is, számosságában vitatkozhatunk, de volt ilyen korábban is, csak ezt akartam kérdezni. A szavazólapok lefényképezésének az ügyében, tisztelt képviselőtársak, elmentünk a falig. A strasbourgi bíróság hozott egy ítéletet, nem hagytuk annyiban, fellebbezett a magyar állam, elmentünk a Nagykamarához, a per indításához képest két évvel később született döntés, a másodfokú bíróság, a Nagykamara súlyosbította a pénzbüntetést egyébként, és elmarasztalta a választási irodát és a magyar államot ezáltal a Kétfarkú Kutya Párt-ügyben. Mindent megtettünk, a strasbourgi emberi jogi bíróság Nagykamarája után nincs hova mennünk tovább, tisztelt képviselő úr, be kell tartanunk a bíróságnak a döntését. [[16.20]] Ne mondják, hogy nem mentünk el a falig! Ne mondják, hogy nem próbáltunk meg minden fellebbviteli fórumot, mert így történt. A Nagykamara hozta ezt az ítéletet, és a pénzbüntetést egyébként súlyosbította is. Köszönöm Arató képviselő úrnak, hogy egy kérdést tisztázott, a bitcoinbányászatra továbbra sincs semmilyen mód. Kérem, hagyják abba azt a narratívát ezt az előbb is kértem önöktől , hogy két lehetséges forgatókönyv van 2022-ben: vagy önök nyernek, vagy mi csaltunk. És egyébként attól még, hogy önök nem nyernek, attól még csalhattak is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az LMP képviselőcsoportjából Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr következik kettőperces felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Zsigmond Barna Pál képviselő úr szavaira szeretnék reagálni. Nagyon sokszor megfogalmaztam már itt az elmúlt két évben, amióta országgyűlési képviselő vagyok, hogy a legnagyobb tragédiának azt tartom, hogyha valaki kényszerűségből elhagyja az országot, beszéljünk az anyaországról vagy az elcsatolt területekről. Azt gondolom, a legnagyobb közös nemzeti kihívás most a szülőföldön való megmaradás, és ez közös felelősség a teljes Kárpát-medencében. Amikor ezekről a kérdésekről beszélgettem, akkor kormánytagoktól, kormánypárti politikusoktól olyan válaszokat kaptam, hogy nincs itt semmi probléma, egyszerűen csak az van, hogy működik a közös munkaerőpiac. Vagy éppen azt mondják, hogy nem olyan tragikus a helyzet, mert máshol nagyobb arányban mennek el az emberek. Azt gondolom, nyilván az is probléma, az is tragikus, és szomorúan látjuk, de nekünk a legfontosabb, hogy a magyar emberek a szülőföldjükön tudjanak boldogulni. Szeretném megkérdezni képviselő urat, egyetérte velem abban, hogy ez egy valódi nemzeti tragédia, ha tízezreknek, százezreknek kell kényszerűségből elmenni az országból, és emiatt családok ezrei szakadnak szét. Ön lenne az első kormánypárti képviselő, aki az elmúlt két évben erre a kérdésemre világos választ ad, hogy igen, valóban azért kell küzdenünk, hogy az embereknek, a magyar embereknek ne kelljen elmenni ebből az országból, és van közös munkaerőpiac, de nem lehet nemzeti érdek az, és nem mondhatja egy magát nemzetinek beállító kormány azt, hogy az normális dolog, hogy gazdasági okokból tízezrek, százezrek mennek el. Nacsa képviselő úr, nekem volt egy jelzésem, kérdésem Vejkey képviselő úr felé, szerintem félreértette. Én kérdeztem rá a KDNP-re, de senki nem illette… A KDNP kapcsán egyetlenegy dolgot kérdeztem, hogy mikor indult utoljára a KDNP önállóan a választáson, mikor állított egy-egy jelöltet az országgyűlési választáson önállóan. Erre kérdeztem rá a kamupártokkal összefüggésben. Hende Csaba képviselő úr, köszönöm, hogy megerősítette, hogy tévedett. Ön nézze vissza a jegyzőkönyvet! Azt állította, hogy megegyeztek az ellenzéki pártok és ezt kommunikálták közös listában. Ez nem igaz. [[Dr. Gyüre Csaba: Így van!]] Ha elolvasta az MTI közleményét, akkor láthatta, hogy ez tévedés. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Rendes felszólalások következnek. A Jobbik képviselőcsoportjából Szilágyi György képviselő úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Igazából rövid leszek, mert legfőképpen csak reagálni szeretnék egy-két dologra. Természetesen arra a sok hazugságra, amit Nacsa képviselő úr a felszólalásában elmondott, talán nem is kellene annyira reagálni, hiszen az a probléma és ezt nem értem a mai napig sem , hogy valaki itt ül, mondjuk, és meghallgatja a felszólalókat országgyűlési képviselőként, és szövegértési problémái vannak, hiszen olyan mondatokat ad a képviselőtársainak a szájába, amelyek nem voltak. Ön olyan mondatokra hivatkozik Gyüre Csaba képviselőtársam esetében, amiket ő nem mondott. Az ön fantáziájában, vagy esetleg lehet, hogy nem is az ön fantáziájában, hiszen mondtam már, nekem egyébként mindig Vas Imre képviselőtársam jut eszembe, aki az előző ciklusban ugyanazt a szerepet töltötte be, mint ön, leírták neki, hogy mit kell mondani, ő felállt, és felolvasta és elmondta. Azért mondom, lehet, hogy még nem is az ön mondatai ezek [[Nacsa Lőrinc felmutat egy papírt.]] amelyeket végiggondolt, de a szövegértéssel vannak problémák.Nacsa képviselő úr, két dologra szeretnék önnek válaszolni. [[Nacsa Lőrinc: Gyurcsány! Gyurcsány!]] Az egyik az, hogy ön baloldalizik, azt mondja, baloldal. Ön a KDNP-ben ül. Én már mondtam a múltkor is önnek, hogy a Fidesz-KDNP-frakcióban nézzen már, legyen szíves, körbe, keresse meg azokat az embereket, akik volt MSZMP-tagok voltak, KISZ-tagok voltak, akik volt kommunisták voltak. A legtöbb az önök szövetségében van [[Dr. Gyüre Csaba: Így van!]] ezek közül az emberek közül. Tehát hogy ön itt baloldalizik, mondja már meg nekik is, és magyarázza már el nekik is, kérdezze meg tőlük, hogy hogy volt a múltban az, hogy ők MSZMP-tagok és KISZ-titkárok voltak. A Soros-féle dologról már ne is beszéljünk, hogy hányan tanultak Soros pénzén, és a Fidesz fejlődésében Soros milyen szerepet játszott, vagy Orbán Viktor, mondjuk, adott esetben hogy volt a Liberális Internacionálé alelnöke, meg még beszélhetnék nagyon sok mindenről. Tehát az a probléma, hogy ön baloldalról beszél, pedig ebben a jelenlegi parlamentben az egyetlen valódi jobboldali szereplő a Jobbik [[Derültség a kormánypárti padsorokból.]] amely valódi nemzeti néppártként képviseli a jobboldali szavazókat, mert önök nem jobboldali párt, és jobb, ha ezt az eszébe is vési. [[Nacsa Lőrinc: Szerencsére 6 százalékos!]] Aztán azt mondta, hogy itt nem volt semmiféle csalás [[Zaj. Az elnök csenget.]] és önök teljes mértékben tisztán állnak neki a választásoknak. Persze, tudom, elfelejti, tudja, ilyen krumpliosztásokat felejt el, a krumpli nagyon fontos önöknél egy-egy választás során [[Nacsa Lőrinc: Jakab Péter!]] , a pénzt felejti el, azt a pénzt, amit folyamatosan adnak választópolgároknak törvénytelenül, és azokat a fenyegetéseket felejti el, amelyeket önök folyamatosan alkalmaznak. De hogy ezt ne én mondjam, mert gondolom, azt mondja majd, hogy dehogyis, itt nincs semmiféle kényszerítés, meg nem is így működik a NER-rendszer. Dehogynem! A NER-rendszer így működik. Felolvasom önnek, hogy mit mondott Szerencs polgármestere a legutóbbi időközi választás után, jó?, és akkor hátha esetleg úgy gondolja ön is, hogy talán ebben mégis van valami. Azt mondja Szerencs polgármestere, hogy „Én tudtam, hogy nagyon sok embernek nem fog tetszeni, hogy ajánlom Zsófit, de ’22-ig ez a hatalom fog fennállni” tehát önökről beszél , „akivel egy polgármester ha nem tud együttműködni, akkor duzzoghat a sarokban, és akkor nem haladnak az ügyek, mert egyszerűen másképp nem működik ez a rendszer”, mármint a NER-rendszerről beszél. Szintén ő mondja, figyeljen, most jön a baloldali rész, hátha ez egy kicsit megdöbbenti önt is. „Éltem a Kádár-rendszerben, akkor is úgy működött az uram-bátyám kijárás. Akinek jó kapcsolatai voltak Bodnár elvtárssal és felfelé, annak volt út, annak jutott ez is, meg az is.” Majd hozzátette: „Így lett az, hogy 42 település polgármestere közül, ha jól tudom, 38 támogatta ugyanilyen formában, mint én, mert ez a világ így működik” mondja Szerencs polgármestere. Na, innentől kezdjen el baloldalizni meg jobboldalizni, amikor ezt mondják önökről egy választás során! Aztán amire még reagálni szeretnék, igaz, csak nagyon röviden, az Dúró Dóra felszólalása volt, aki a felszólalásának nagy részében a Jobbikkal foglalkozott egész végig, pedig, nem tudom, elolvastae képviselő asszony, ezt a törvényt nem a Jobbik nyújtotta be, hanem a Fidesz. Egyetlenegy mondatára szeretnék még válaszolni, ami az elvtelenségről szólt. Ő elvtelennek nevezte a Jobbikot. Csak halkan jegyzem meg, hogy ezt a felszólalását úgy tudta elmondani itt, a parlamentben, hogy elvtelenül, az esküjét megszegve és mindenféle ígéretét megszegve, mandátumtolvajként felszólalt a Jobbik mandátumának birtokában. Egypár szó arról, hogy önök végül is ezzel a törvényjavaslattal mit kívánnak változtatni, mit nem. Nagyon sok mindenről beszélhetnénk. Vannak benne érthetetlen részek. Nem értem egyébként, hogy miért jó az, hogy a Nemzeti Választási Bizottság elnökének szinte kétszeres pénzt adnak, mint a bizottság tagjainak. Lehetne erről polemizálni vagy beszélgetni. Aztán idekapcsolódik a krumplihoz meg mindenhez, hogy önök ezt a fotózási dolgot megpróbálják megmagyarázni, de ez egyértelműen a Fidesz csalását segíti elő folyamatosan, hiszen eddig is ezt csinálták. Erről is beszélhetnénk. De ami nagyon aggályos ebben a törvényjavaslatban, az az, hogy a benyújtott tervezetből látszik, hogy a választási eljárásról szóló 2013. évi törvény módosításának a választási iratok megsemmisítésére vonatkozó részét is megváltoztatták, és a tervezet kimondja, hogy többek között a szavazólapokat, a választáshoz kapcsolódó valamennyi dokumentumot a szavazás napját követő 90. nap utáni napon meg kell semmisíteni. Viszont ami hiányzik ebből, hogy a tervezet nem rendelkezik arról az esetről, ha valaki valamilyen jogorvoslati eljárást kezdeményez valamilyen választási dokumentumot érintően, így például ha alkotmánybírósági eljárásig húzódna egy választási ügy, akkor a reparálhatóság gyakorlatilag kizárt, hiszen a dokumentumok megsemmisítésre kerülnek a 91. napon. [[16.30]] Ezt eléggé aggályosnak tartjuk ebben az esetben. Úgyis hiába nyújtanánk be bármilyen módosító javaslatot, önök nem fogadnák el ezeket a javaslatokat, úgyhogy kérem, hogy esetleg államtitkár úr ha figyelt, úgy láttam egyébként, hogy pont éppen figyelt , ha tudnak ezen változtatni, akkor szerintem ez megfelelő lehetne. Akkor beszélhetnénk arról, hogy megváltoztatták a pártlisták állítását. Nem számít! Nacsa képviselő úr, főleg önnek mondom: nem számít! Tudja mit? Nyújtsanak még be annyi változtatást, amennyit akarnak! Ezt a választási törvényt önök a saját képükre formálták már rég. Eddig is e szerint a torz választási rendszer szerint folyt a csata. De tudja mit? Jelen pillanatban önök bármit benyújthatnak, mi 2022-ben el fogjuk önöket zavarni. Le fogjuk győzni önöket és ezt a diktatórikus rendszert, amit maguk fölépítettek, amit NER-nek hívnak, ami csalásra épül, ami fenyegetésre épül, és mindenre épül, ebben a rendszerben bármilyen szabályokat állítanak fel, bármilyen szabályokat, le fogjuk önöket győzni! Mert nemcsak nekünk van ebből elegünk, hanem a magyar embereknek is, a magyar választópolgároknak is. Minden jóérzésű embernek elege van az önök zsarnokoskodásából, kiskirálykodásából, nagyképűségéből aminek ön a leginkább mutatója akár a parlamentben , abból a hazugságcunamiból, amit önök folyamatosan közvetítenek a választópolgárok felé a saját médiájukon keresztül. Ebből a zsarnokságból elég volt! Mert tudja, ahol zsarnokság van, ott zsarnokság van, mindenben zsarnokság van, a mondatokban is, az érzésekben is, a levegőben, mindenhol zsarnokság van. Kérem, képviselő úr, higgye el nekem, bármit változtatnak, bármit csinálnak, akkor is le fogjuk önöket győzni! Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló az MSZP képviselőcsoportjából Varga László képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon sok minden elhangzott már itt a vitában, és nagyon sok érv látott napvilágot már az elmúlt napokban is; hát, nagyon távol vannak az álláspontok. Elhangzott ellenzéki részről nagyon helyesen, hogy egyébként pont aznap éjszaka, éjfél előtt pár perccel volt a legfontosabb ezt a jogszabályt benyújtani, amelyik napon egyébként az ellenzéki frakciók támogatásával az Országgyűlés 90 nappal meghosszabbította a veszélyhelyzetet. Azt gondolom, mindenki érezte azt, hogy egy olyan helyzetben van az ország egy járvány kellős közepén, ahol az egészségügy nagyon nehéz helyzetben van, ahol a társadalmi és a gazdasági válság egyre mélyebb, magyar családok százezrei kerülnek nagyon nehéz szituációba. Na, önöknek ezen a napon éjszaka ez volt a legfontosabb! És lehet erre azt mondani, hogy éltek tulajdonképpen jogukkal, és az Országgyűlés működik, és menjen minden tovább, ahogy kell. Én ezt értem, és azt is, hogy határidők vannak, de az az igazság, hogy egy jogszabálytípust egészen biztosan nem lehet az ellenzékkel való előzetes egyeztetés nélkül elfogadni: ez a választásokkal kapcsolatos jogszabályok köre. Ez egy nagyon világos elv, hiszen a politikai küzdelem alapvető terepét, szabályait határozza meg. Az ilyen típusú jogszabályok egyoldalú módosítása nyilván diktatúrákban elfogadható, normális, demokratikus működésben pedig nem, de ennek a hiányosságait érzékeljük egyre jobban az elmúlt években. Tehát azt szeretném önöknek mondani, hogy nemcsak a veszélyhelyzetre tekintettel elfogadhatatlan ez a történet, amit önök csinálnak, hanem általános jogszokások, a politikai fair play tekintetében is, a demokratikus működés alapvető normái tekintetében is elfogadhatatlan. Úgyhogy önmagában ez a javaslat elutasítását eredményezi frakciónk részéről. Ugyanakkor az elmúlt hetekben nagyon sok mindent megtanulhattunk itt ellenzéki képviselőtársaimmal. Szakbizottságokban és végül is a Törvényalkotási bizottságban is a korábbi országgyűlési működés szerint egészen biztosan túlterjeszkedőnek mondható javaslatok érkeztek be. Tudom, hogy most már ez máshogy megy, tulajdonképpen, amiről a többség azt gondolja, hogy nem az, az nem az. Értjük. Értjük, de mégiscsak arról van szó, hogy egyre-másra kerülnek olyan javaslatok elő ha végül a TAB-on, ha előtte még a szakbizottságban , amelyek teljesen más területét szabályozzák az életnek, a konkrét jogszabályok meg nem nyitott részeit, és sorolhatnám. A jövő héten, kedden Igazságügyi bizottság van, csütörtökön meg itt van, ugye, elnök úr várhatóan Törvényalkotási bizottság van a magunk menetrendje szerint. [[Hende Csaba bólint.]] Azért jó lenne, ha hallanánk arról valamit, hogy tudnake arra garanciát vállalni, hogy ettől a szabályozástól alapvetően eltérő módosítások nem jönnek be. Nem jönnek be a választási szabályok egészen más körét, adott esetben a választókörzetek határait szabályozó, módosító javaslatok? Nem tudom, hogy ezt milyen értelemben vitatták itt ki maguk között, én nem lennék meglepődve, ha ez történne a jövő héten. Szeretném mondani, hogy csak erősíteni fogja az ellenzéki képviselők részéről az elutasítást és a magyar társadalom részéről is az elutasítást, ha ilyenekre sor kerül. Nemcsak miattunk fontos szerintem az, hogy egy ilyen jogszabályt az ellenzékkel közösen terjesszenek adott esetben a kormánypártok az Országgyűlés elé, a társadalom miatt is fontos, hogy az ellenzéki szavazók és a kormánypárti szavazók is higgyenek abban, mélyen hihessenek abban, hogy demokratikus és megfelelő körülmények között lebonyolítható választások lesznek 2022-ben ebben az országban. Mert ma ez a hit okkal-joggal ellenzéki szavazók millióiban remeg meg attól, amit látnak a hétköznapokban a kormánypártok részéről a kampányok során, akár időközi választások során de itt elhangzott sok minden és az önök gyakorlati praxisa során. Úgy hozzák be ezt a javaslatot, hogy egyébként a korábban felvetett problémák egy jelentős részét egyáltalán nem orvosolják, például a kampányolás szabályai kapcsán, egyébként meg, ami bejön, az főszabály szerint az önök részére kedvező. És én nagyon díjazom, például a szavazólap lefényképezése kapcsán ezt a hihetetlen gyorsaságot, ami a kormánypárti képviselők retorikájából előjött. Számtalan ügyet tudok mondani, például a rokkantnyugdíjasok ügyét, amikor egy mulasztásos törvénysértés ekkora problémát önöknek nem okozott. Tehát ebben a jogszabályban technikai jellegű dolgok vannak, meg olyanok, amik a Fidesznek jók, olyan módosítások. Sajnos a vidék Magyarországán élve, Borsod-Abaúj-Zemplén megyeiként azt tudom mondani önöknek, hogy én értem, hogy miért fontos önöknek, hogy le lehessen fényképezni a szavazólapot magáncélra. Én értem, és tudom, hogy mi van mögötte, és azt gondolom, hogy ebben a tekintetben a gyorsaság igenis kérdéseket vet föl, és tudjuk, hogy mi következik belőle. Azt gondolom, hogy az átjelentkezési kérelmekkel kapcsolatban az, hogy a határidő jóval a választás előttre kerül, a negyedik nap helyett a kilencedik napra, nyilván ez is egyfajta átrendeződés és korlát is lehet, de legalábbis vitatkozni lehetett volna róla, ha van egy ellenzékkel kapcsolatos egyeztetés előzőleg, nem pedig diktátumként érkezik meg a javaslatcsomag. A levélszavazatokról is sokan beszéltek előttem. Enyhítik az érvényesség kritériumait. Nagyon világos, az eddigi két országgyűlési választáson a levélszavazatok a kormánypártoknak kedveztek. Ennek nagyon sokféle oka van. De az is nagyon világos, hogy van egy olyan, szintén több százezres szavazócsoport magyar honfitársaink között, akik külföldön kénytelenek élni, de magyarországi lakcímmel rendelkeznek. Ezek azok az emberek, akik túlnyomórészben az elmúlt tíz évben túlnyomórészt az önök gazdaságpolitikája és társadalompolitikája miatt külföldön lettek kénytelenek munkát vállalni. Nagyon sok ilyen esetről tudok beszámolni Borsod megyéből és egyébként Miskolcról is. Rengeteg ilyen szétszakított család van, ahol bizony a család egyik tagja, adott esetben a családfenntartók közül valaki kénytelen külföldön munkát vállalni. Na, nekik nem lesz könnyebb ezek után sem a szavazás. [[16.40]] Nem szavazhatnak levélben, pedig számtalanszor javasoltuk ezt mi is itt az Országgyűlésben. Bármikor, amikor hoztak be ilyen javaslatot, nyújtottunk be módosítót, nyújtottunk be önálló indítványt is annak érdekében, hogy ezt a kérdést megoldjuk. Magyar állampolgár és magyar állampolgár között ebben a kérdésben ne legyen ne legyen! különbség! Álláspontom szerint egy nagyon fontos kérdés volna ennek a megoldása, és a nyugati világ számtalan pontján megfelelő demokratikus garanciákkal számtalan példát találnak ennek a kérdésnek a kezelésére. De önök tíz éve nem akarják kezelni ezt a kérdést, egyébként meg azt a kérdést villámgyorsan kezelik, hogy magáncélra le lehessen fényképezni a szavazólapot; mert az jó önöknek. Az meg, ha ez a több százezer ember könnyebben tudna dönteni arról, hogy elégedette az önök munkájával, az meg nem jó önöknek. Erre hivatkozok akkor, amikor azt mondom, hogy ez egy igencsak felemás, diszkriminatív és kifejezetten az önök érdekét szolgáló javaslat. Azt javaslom önöknek, hogy ezt vonják vissza. Semmiben nem kapcsolódik ez a veszélyhelyzethez, és ha a választási szabályokat módosítani szeretnék mi szeretnénk, tehát azt szeretném mondani, hogy szerintünk is nagyon sok mindent kell módosítani, de az NVI szerint is sok mindent kellene módosítani, ugye. Pálffy Ilona egyébként erről nyilatkozott is a távozása bejelentése előtt; szerintem akkor erről legyen egy konkrét megbeszélés, legyen világos egyeztetés. Nulladik pontként, én azt mondom, hogy ez az egyetlen olyan dolog, amit az ellenzékkel való egyeztetés nélkül sehol a világon, csak diktatúrákban hoznak be az Országgyűlés elé; mert ez bizony, a politikai küzdelem, a választási szabályok, a nemes verseny és a demokratikus minimumok alapja kell hogy legyen. És az ellenzéki szavazónak is, meg a kormánypárti szavazónak is bíznia kell abban, hogy ez a verseny demokratikus és jogszabályszerű. Úgyhogy a mélyebbjére nem is mennék a javaslatnak, mert az összes technikai: az, hogy hány jelöltet kell állítani az országos listához, meg minden, önök ezt egy boszorkánykonyhában kifőzték, végigbeszélték, kitalálták anélkül, hogy bárkivel a sajátjaikon kívül egyeztetettek volna. Ez elfogadhatatlan. Vonják vissza a javaslatot! Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló Varga-Damm Andrea képviselő asszony. Parancsoljon, öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Két okból tudtuk, hogy nagy valószínűséggel lassan megérkezik a választási törvény módosítása az Országgyűlésbe. Az egyik ok az volt, hogy Pálffy Ilona volt választási bizottsági elnök leköszönése előtt igen részletes jelentést adott mind a 2018-as országgyűlési választásokról, mind a 2019-es európai parlamenti választásokról, mind pedig a 2019-es önkormányzati választásokról a vonatkozásban, hogy mely problémák merültek fel mindhárom választás során akként, amelyek jogszabály-módosításokat igényelnek. Meg kell mondjam, ahhoz képest, hogy mennyi kritikám volt a volt elnök asszonnyal szemben, rendkívül gazdag és előremutató anyagot tett le nemcsak az Igazságügyi bizottság asztalára, hanem a kormány számára is. Tehát azt gondoltam, hogy akkor maguk a kormányzó pártok és a kormány is figyelembe veszi az általuk kinevezett és megbecsült vezetőt, és majd az ő ajánlásai alapján a választási törvény módosítása megérkezik a Házba. A másik ok, amiért gondoltuk nagyon sokan, sőt talán mindannyian, hogy a választási törvényt módosítani fogják, hogy szerintem nem helyes módon az ellenzék pártjai gyakorlatilag az egész leendő ’22-es választáson való indulásukat és politikai tevékenységeik összehangolását a közvélemény előtt csinálják. Néha az jut eszembe, mint hogyha a vívó az olimpiai döntő előtt meghívná a leendő ellenfelét, hogy megmutassa neki előző nap, hogy majd a következő bajnoki döntőn milyen trükkökkel fogja őt megpróbálni legyőzni. Tehát számomra egészen meglepő, hogy a legnagyobb ellenfél előtt játsszák politikusok az elképzeléseiket elképesztő transzparensen, és tulajdonképpen folyamatosan bemutatják, hogy majd mikor milyen egyesítő vagy közös indulást és programot fognak összehozni. Egy magára valamit adó ember általában az ellenfele előtt titkolni szokta a céljait. Én mindenesetre így szoktam. Szerintem másoknak is így kellene, ha hatékony kívánna lenni; úgyhogy miután az ellenzék pártjai elég erőteljesen mutatják a Fidesz-KDNP-nek, hogy mire készülnek, még jó, hogy kétharmados többség birtokában kétharmados törvény módosítását is idehozza a Házba, és alapvetően határozza meg a leendő választás feltételeit. Amit viszont felháborítónak tartok, az az, hogy Pálffy Ilona és a Nemzeti Választási Iroda és a Nemzeti Választási Bizottság által előterjesztett problémákra mind technikai, mind jogi problémákra sajnos ez a választásitörvény-módosítás nem ad választ. Nagyon sokat kihagytak azokból a javaslatokból; nem is nagyon értem, hogy miért, hiszen ott semmiképpen nem a kormányzó pártok ellenére való beszámolók voltak a hibákról, hanem pont azért, hogy a lebonyolításban minél kevesebb jogvita legyen. A javaslat részleteibe nem szeretnék belemenni, már csak azért sem, mert képviselőtársaim igen részletesen egy-egy új jogintézmény vonatkozásában mutatták be ezt, de azért egy dologra szeretném felhívni a figyelmet, ami jogalkotási kérdés, ez pedig a jogalkotási törvény 2. § (3) és (5) bekezdése. Ez mondja azt, hogy hatálybalépést úgy kell meghatározni egy törvénynél, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre arra való felkészülésre, hogy ezt a törvényt majd alkalmazni kell. Na most, egy választási törvényt egy négyéves ciklus fele után fél évvel módosítani ami gyakorlatilag másfél évvel a következő választás előtt van , azért nem helyénvaló, mert mindenki tudja, hogy a politikai pártok politikai tevékenységeiket a négyéves ciklusban ütemesen végzik; és félévkor vagy félidőkor már pontosan tudják, hogy majd a két év múlva sorra kerülő választáson miként szeretnének indulni, milyen politikai programmal, milyen üzenetekkel, milyen humán erőforrással, milyen képviselőkkel, és tulajdonképpen mára már mindenkinek kialakul az, hogy az adott, hatályos jogszabály alapján mit kíván tenni. Ehhez képest másfél évvel előtte, amikor már mindenki a tervezés nagy részén túl van hiszen most már majd a politikai üzenetek felépítése és a választópolgárok megszólítása kell hogy következzen , alapjaiban változtatják meg az indulás feltételrendszerét. Ezt kifejezetten károsnak tartom. Az (5) bekezdés a 2. §-ból pedig azt mondja, hogy akkor lehet változtatni egy jogi normán, ha a szabályozási cél eléréséhez feltétlenül szükséges; szabályozási cél eléréséhez feltétlenül szükséges. Hány éve van legalább 27 egyéni választókerületi indulási feltétel az országos listához? Harminc éve? Nagyon sok éve. Most, hirtelen, ennyi idő után a 27-et föl kell 50e emelni? Persze, mondják, a kamupártok kérdése. Na de, kérem szépen, ha egyszer csak valaki hajlandó beülni és megnézni én megtettem különösen a Dunától keletre, akár az országgyűlési választásokon, akár az önkormányzati választásokon, rendre ugyanazokon a pártlistákon, ugyanolyan nevű ember tíz-húsz-harminc fordul elő, merthogy nagy létszámú családok tagjai indulnak egy-egy listán. Bizony ám, tessenek majd megnézni! A pártok vagy civil szervezetek önkormányzati választáson alapvetően inkább civil szervezetek, országgyűlési választáson úgynevezett kamupártok ugyanolyan nevű családtagjai tömegestül indulnak a választáson. Tényleg azt tetszenek gondolni, hogy azok, akik ezt már az elmúlt húsz évben meg tudták szervezni, azokban a családokban nem lesz a 27 helyett 50 ember, akit lehet indítani? Tessenek már végiggondolni! Legalább azoknak ne mondják ezt, például azoknak a választáson részt vett szavazatszámlálóknak, megfigyelőknek, szervezőknek, más politikai pártoknak, azok személyzetének, az induló képviselőknek, legalább azoknak ne tessenek megmagyarázni, hogy ennek ez az oka, tekintve, hogy számukra ezután sem jelent majd semmiféle problémát, hogy a családból 27 helyett majd 50 embert állítsanak a listákra. A következő kérdés, amire szintén nem találok választ, ez pedig a lakcímbejelentések problémája. Az előző választás után az első javaslatom, amit benyújtottam, az volt a lakcímbejelentések akadályozása érdekében, hogy ne lehessen egy lakóhelyre tíznél több embert bejelenteni, kivéve akkor, ha valóban igazolják, hogy a család jóval nagyobb létszámú, és természetesen mindenki ott lakik. [[16.50]] Az Igazságügyi bizottság ülésén az egyik képviselőtársunk közölte velem, amikor az indokolást ismertettem, hogy ilyen jelenség nem is létezik az országban, hogy bejelentkeztek volna százszámra egy-egy ingatlanba, és azért tudtak volna szavazni. Benne van a jegyzőkönyvben. Nem mondom a képviselőtársam nevét, mert nem akarom megbántani. Majd két hét múlva a legfőbb ügyész kiadta a közleményt, hogy ebben a kérdésben hány darab büntetőeljárás van, amelyek éppen Kelet-Magyarországon a többszázas bejelentések miatt keletkeztek, és az a négy büntetőeljárás bizony vádemeléssel a bíróság előtt van. Tehát ha valakinek az a célja, hogy tiszta legyen a választás, és valóban célja, akkor például az ilyen anomáliákat rendkívül egyszerűen meg lehet oldani jogalkotással, és a joggyakorlatot, higgyék el, a jegyzők lennének a legboldogabbak, ha ezt követhetnék, és nem kellene ugyanabba a düledező ingatlanba már a 120. embert bejegyezni. De az is tény, hogy Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében volt egy darab jegyző, egy darab, aki azt mondta, hogy ellenáll ennek a rendszernek, és nem volt hajlandó bejegyezni a következő bejelentést anélkül, hogy ki ne ment volna helyszíni szemlére, és meg ne nézte volna, hogy alkalmase az az ingatlan, és meg ne nézte volna, hogy oda már hányan vannak bejelentkezve. Egy darab jegyző volt ilyen bátor. No, azon a településen abba is maradt ez a fajta szavazásturizmus. Tehát én csak azt szeretném kérni, hogy ha az a feltétel vagy feltevés, amellyel önök előadták ezt a javaslatot, valós, akkor bizonyára önöknek is legalább olyan fontos, hogy az ilyenfajta körülményeket 2022-ben ne lehessen megvalósítani. A következő kérdés az online szavazás kérdése. Koronavírus-járvány alatt önök meg tudták egy darab hétvége alatt szervezni, hogy az iskolákban péntekről hétfőre digitális oktatás legyen. Meg tudták szervezni. Önök bebizonyították… [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból: Köszönjük szépen! Az elnök csenget.]] , az más kérdés, hogy milyen minőségben itt arról van szó, hogy a rendszert jogilag létre tudták hozni , akkor már csak egyet tessenek megmagyarázni, hogy a választást miért nem tudják online rendszerrel létrehozni. És arról nem beszélek, hogy a Honvédelmi bizottságban a Belügyminisztérium havonta terjeszti elő azokat a közbeszerzés alóli felmentési kérelmeit százmilliárdos nagyságrend, ha egy fél évet összeszámolok informatikai fejlesztés érdekében. Irdatlan mennyiségű pénzt költ a kormányzat informatikai fejlesztésre. Akkor már csak azt az egyet tessenek megmondani, hogy ebbe a rengeteg milliárd forintnyi informatikai fejlesztésbe nem férne bele az az egyetlen informatikai fejlesztési stock, ami mondjuk, az online szavazást megteremtené. Mert akkor nem kellene levélben szavazgatni; nem kellene, hogy Londonban ugyanabban a lakásban élő határon túli magyarnak és belföldi kivándorolt magyarnak teljesen más szavazási lehetősége legyen, mert míg a határon túlról ott dolgozó magyar fogja, odamegy a postára és feladja a levélszavazatát, addig a szerencsétlen másik embernek, ha éppen nem Londonban, hanem messzebb lakik, és a konzulátustól messze van, akkor rengeteg pénzt kell azért fizetnie, és rengeteg időt eltöltenie azért, hogy a szavazatát le tudja adni. Amíg az Európai Uniónak azon tagjai, akik ’90-től szabadultak fel a kommunista hatalom alól, például a balti országok, meg tudták teremteni az online szavazás lehetőségét, akkor tényleg itt a nagy kérdés, hogy Magyarország miért nem tudja. Tudjuk, hogy azért nem tudja, mert azt akkor azt nem lehetne megcsinálni, amit különösen a kistelepüléseken csinálnak, hogy szépen nézegetik a kormánypárti szavazóköri megbízottak a jelenléti listát, hogy kik voltak, kik nem voltak, és akik nem voltak, azokat vagy telefonon hívják föl, vagy személyesen elmennek értük a kisbusszal, hogy Juli néni, ideje lenne már szavazni. Egyébiránt gondolom, hogy ezt majd ki fogja kérni Nacsa Lőrinc képviselőtársam, hogy én mivel vádolok embereket a helyzet a következő, hogy ezt a szituációt saját magam megéltem. 2019, önkormányzati választások napja. Délután öt óra előtt nem tudott az anyósom elmenni szavazni, tekintettel arra, hogy családi dolog volt egész nap. Én odaértem hozzá háromnegyed ötkor, és elvittem szavazni. Megyünk vissza a házába, ahol is ott van a férjem, aki később ért oda, és mondja a mamának, hogy mama, hívták magát, hogy nem volt még szavazni. Erre mondja a mama, hát azt honnan tudják, hogy még nem voltam szavazni. Úgy tudják, hogy szépen lefotózzák a már meglévő jelenléti ívet, megnézik szépen bizonyos emberek a saját nyilvántartásaikban, hogy ki nem volt ott [[Bányai Gábor közbeszól.]] és szépen elkezdenek telefonálgatni. [[Dr. Gyüre Csaba: Ilyet a KDNP nem csinál, á!]] Tehát ne tessék azt mondani, hogy ez nem igaz, mert én ezt saját magam éltem meg. Azt viszont nem tűröm el, hogy valaki meghazudtolja azt, amit én megéltem, tetszenek tudni? [[Bányai Gábor: Ez hazugság! Dr. Völner Pál: Lehet, hogy az MSZP volt!]] Tehát azért nem engedik az online szavazást, mert azzal nem lehetne embereknek a szavazási hajlandóságát figyelemmel kísérni; nem lehetne a Kubatov-listákat elővenni, és azzal összehasonlítani a már megjelent emberek személyét, tetszenek tudni? Ez itt a legnagyobb probléma. És akkor beszéljünk még egy kicsit a kamupártok kérdéséről. Ugye, ezt rendre mindegyik oldal használja, de én azért ezen a kérdésen abból az aspektusból szoktam elgondolkodni, hogy csak az a kamupárt, aki valamikor megalakult a ciklus során, semmilyen politikai üzenete nincs, semmilyen aktív politikai tevékenysége nincs, és csak a választáson indul, egyszer csak megjelennek ismeretlen emberek a listájukon, akár egyéni képviselőjelöltek, akár országosak, vagy az a párt kamue, amelynek az egész tevékenysége semmi másról nem szól, mint bizonyos embercsoportok egzisztenciális életének biztosítása, különösebb politikai üzenet nélkül. Merthogy őszinte legyek, képviselőtársaim, nekem az is kamupárt, ahol annak a pártnak emblematikus figurái akár évtizedek óta abból élnek, hogy a politikai pártban tevékenykednek, indulnak a választásokon, és egyébként a két választás között különösebb politikai üzeneteik nincsenek is az embereknek azon túl, hogy esetleg a többi politikai erőt kritizálja, esetleg néha megszólal, hogy akár egy konfliktust generáljon, akár a választópolgárokat megzavarja vagy zavarja. Tehát én csak azt szeretném önöktől kérni, hogy ezt a kamupártkérdést finomabban tessenek kezelni, mert ha nem teszünk mást, csak megnézzük, hogy kik azok az emberek, akik komolyabb teljesítmény nélkül évtizedek óta a politikából élnek, és az adófizetők pénzéből szervezik meg a politikai tevékenységüket, és egy forintjukat a saját zsebükből nem teszik hozzá, tessenek mondani, azok milyen pártok. Úgyhogy ezen egyszer tessenek elgondolkodni. És én azt gondolom egyébként, hogy a társadalom tagjai az utóbbi időben ezeken szívesen gondolkoznak el, és eléggé ellene vannak a politikai osztály viselkedésének. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Ismételt felszólalásra Zsigmond Barna Pál képviselő úr következik, a Fidesz képviselőcsoportjából.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Reagálnék azokra az ellenzéki vádakra, hogy a határon túli magyarok szavazáson való részvételét könnyíti, a külföldön dolgozó magyarok szavazási jogát pedig nehezíti a kormány. Akár Szakács képviselő úr vagy Varga-Damm Andrea képviselő asszony jogvégzett kollégaként, azt gondolom, vagy mellőzték a közjogi, alkotmányjogi előadásokat egyetemi éveik alatt [[Dr. Szakács László: Na! Dr. Varga-Damm Andrea: Tessék?]] , vagy félrevezetik a magyar közvéleményt, hiszen a magyar jogszabályok és az Alkotmánybíróság döntései, döntése egyértelműen szabályozzák a kérdést. És az ellenzék ismételten valótlan dolgokat állít évek óta. Vegyük sorra! A választójog megléte szempontjából a magyar állampolgárság a meghatározó tényező, ugyanakkor a szavazópolgárok többféle módon gyakorolhatják e jogukat. Azok a szavazásra jogosult magyar állampolgárok, akik rendelkeznek magyarországi lakóhellyel, a lakóhelyük szerinti szavazókörben személyesen adják le szavazatukat. Ha pedig a szavazás napján egyébként külföldön tartózkodnak, akkor számukra a törvény garantálja a külképviseleti szavazás lehetőségét. Ezen szavazók pártlistára is voksolnak, és a lakóhelyük szerinti választókerületben induló jelöltek közül is választanak. Ma egyébként 50-nel több külképviseleten lehet szavazni, mint 2010-ben. Tehát a személyes szavazás a magyar szabályozásban a főszabály, melyhez képest kisegítő szabály a levélben történő szavazás. Külföldi lakcím esetén azonban a szavazókör fogalma nem értelmezhető, így a külföldön élő állampolgárok levélben adhatják le szavazatukat, és mivel az ő esetükben nem értelmezhető a lakóhely szerinti egyéni jelölt, ezért csak listára szavazhatnak. További eltérés, hogy csak akkor vehetnek részt a választásokon, ha kérik a felvételüket a választói névjegyzékbe, azaz regisztrálnak. Tehát az eltérő szabályozás alapja kizárólag a belföldi lakcím megléte vagy éppen hiánya. Irreleváns tehát, hangsúlyozom, irreleváns, hogy egy magyar állampolgár lakcíme Londonban erre hivatkoztak vagy Kézdivásárhelyen vagy éppen Ausztráliában van, mivel valamennyi magyarországi lakcímmel nem rendelkező állampolgárra ugyanazok a szabályok vonatkoznak. [[Nacsa Lőrinc: Így van!]] [[17.00]] Amennyiben pedig egy választópolgár életvitelszerűen külföldön tartózkodik jogászok értik ezt a kategóriát , és számára nehézséget okoz a személyes szavazás, akkor lehetősége van arra, hogy a külföldi lakóhelyét bejelentse, illetve kérelmezze felvételét a választói névjegyzékbe, melynek alapján levélben szavazhat. Akinek állandó lakóhelye külföldön van tehát, az egyébként is köteles magyarországi állandó lakóhelyét megszüntetni, hiszen nem lehet egyszerre két állandó lakóhelye. Bejelentés hiányában a magyar állam nem tudja ellenőrizni azt, hogy kik azok a polgárai, akik életvitelszerűen külföldön tartózkodnak, akik esetében az állandó lakóhely hiánya miatt nehézséget okozhat a magyarországi vagy a külképviseleti személyes szavazás. A belföldi lakóhely megléte ugyanakkor számos szociális, családtámogatási, oktatási, egészségügyi juttatás feltétele. Éppen ezért minden polgárnak a saját egyéni felelősségi körébe tartozik, hogy a saját életkörülményeihez igazodó, legmegfelelőbb döntést hozza meg ezzel kapcsolatban, akár a választásokra is tekintettel. Összességében valótlanság az is, hogy a külföldi lakcímmel rendelkező állampolgárok számára a hatályos szabályozás aránytalanul megkönnyíti a szavazási jog gyakorlását – ugye, ezt hangsúlyozzák , hiszen a névjegyzékben történő regisztráció tekintetében éppen hogy többletkötelezettségük van. Ráadásul eltérő élethelyzetükből adódóan a belföldi lakcímmel rendelkező állampolgárok egyéni jelöltekre is szavazhatnak, ahogy ezt elmondtam, míg a külföldi lakcímmel rendelkezők kizárólag pártlistára. Ennyi. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kétperces felszólalások következnek. Az MSZP képviselőcsoportjából Szakács László képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A kioktatást köszönjük [[Dr. Zsigmond Barna Pál: Szívesen, máskor is.]] , igazán nem érdemeltük meg, a személyeskedő hangnemet sem, én azt gondolom, nem is való ebbe a Házba, lelke rajta, ön csinálja, csináljon, amit akar! Azt mondta Nacsa képviselőtársam, hogy bevallottam, hogy voltak kamupártok 2006-ban, ezt nem tudom, hogy mikor hallotta. Én azt mondtam, hogy 2006-ban is több párt indult, miután egy bekerült a parlamentbe, de 2014-ben 104 centiméter hosszú volt a szavazólap az én választókörzetemben, ahol rengeteg olyan párt volt, akiket nyilvánvalóan önök pénzeltek, és utána meg nem mentek az önök pénze után. Na de ennél fontosabb az, hogy szegény Fidesznek nincs hova menni a fényképek miatt, hiszen elmentek a falig. Ugye, ezt mondta, hogy elmentek önök a falig, és már nincs mit csinálni? És nem tud semmit sem megoldani az alkotmányozó kétharmaddal nem tudom én, micsoda, a bivalyerős Fidesz. Képzelje el, hogy azt csinálták, mondjuk, a devizahiteleseknek az ügyében, amikor ugyancsak kötelező ítélet született, amit a magyar bíróságoknak is, mindegyiknek darabra be kellene tartani, hogy önök létrehoztak mindenfajta konzultatív testületet, aminek semmifajta hatásköre nem volt. Aztán utána be is tiltották ezt a konzultatív testületet, törvényt hoztak arra, hogy mégsem kell alkalmazni a Luxemburgban székelő Európai Unió Bíróságának az ítéleteit, mégsem kell Magyarországon alkalmazni azért, mert akkor ez az önök érdekei ellen és a magyar emberek érdekeiért volt hiszen akkor a magyaroknak lehetett volna segíteni , akkor önök mégis a bankvilág mellé álltak, és találtak rá megoldást. Most meg ilyen eszköztelenek. Hát, én nagyon sajnálom önöket, de azért mégiscsak próbálják megoldani. [[Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Jó estét kívánok! Folytatjuk a munkánkat. Látom, lendületben vannak, próbálom felvenni a fordulatszámot majd. Nacsa Lőrinc képviselő úr, KDNP, két percben!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Szilágyi György képviselő úrra reagálnék gyorsan; a személyeskedő hangvételű, rám vonatkozó, sértegető megjegyzéseire nem, hanem azon kívül. Ugye, krumpliról beszélt, az utóbbi hetekben, akit krumplival láttunk, az egyedül Jakab Péter volt, de ez rájuk tartozik. Örülök, hogy képviselő úr idézte a szerencsi polgármestert, hiszen a jobbikos képviselőtársaim figyelmébe ajánlanám azt a mondatot, hogy „2022-ben lesz egy választás, amikor az emberek el fogják dönteni, hogy mi felé megy az irány, s ha itt váltás lesz, akkor nagyon nem mindegy, hogy kivel milyen viszonyt ápol.” Az önök alelnöke, Potocskáné Kőrösi Anita fenyegetett meg egy somogyi polgármestert azzal, hogy nagyon vigyázzon, hogy kivel barátkozik, mert ha itt irányváltás lesz, akkor, juj, de rossz dolga lesz. Azt is mondta Szilágyi képviselő úr, hogy minden jóérzésű embernek elege van a Fidesz-KDNP politikájából, hát, kikérem magamnak, hogy bangónéi szinteken sértegesse a Fidesz-KDNP választóit hogy ne lennének jóérzésű emberek , az egyébként a Jobbik választópolgárainál jóval népesebb tábort sértegesse itt, a magyar Országgyűlésben. Varga-Damm képviselő asszonynak az e-szavazás, az elektronikus szavazásra szeretnék válaszolni egypár másodpercben. Én ajánlom képviselő asszonynak, hogy olvassa el az erről szóló tanulmányokat, biztonságtechnikusok, kiberszakértők tanulmányait [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] szerte a világból. Értem én, hogy a szakértelem csak így… én is hallottam Csurka Pista bácsinak a mondását. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Meg lehet oldani!]] Nézze meg a regionális német példákat, ahol a teljes eredményt meg kellett semmisíteni azért, mert olyan visszaélések voltak! Nézze meg, milyen visszaélésekre adhat okot egy ilyen rendszer! Nézze meg, hogy a biztonsági, az anonimitási kérdésekről hogyan írnak neves biztonságpolitikai, biztonságtechnikai és kiberszakértők, és utána jöjjön vissza ilyen vehemensen ezzel a javaslattal! Szerintem érdemes megfogadni a szakértők tanácsait ebben, hogy mennyire sérülékeny és veszélyes tud lenni egy ilyen rendszer. Nem állunk még szerintem ott, lehet, hogy el fog jönni az idő, én remélem; majd hogyha odáig fejlődik a világ. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Bányai képviselő úr, Fidesz, két percben!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Varga-Damm Andreát akarom én is megszólítani. Az online szavazás, mint látható, Michiganben bemutatták az amerikai polgártársak, hogy ők sem bírják ezt megcsinálni normálisan. Emlékeznek rá, több ezer szavazatot veszített el a regnáló elnök, mert ez a szoftver vélhetően átírta. [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] Igen, lehet, hogy… mondom, tévedett a szoftver, a világ egyik legfontosabb technológiájával bíró és leggazdagabb országa is el tudta ezt rontani, én nem bízom az online technikában. Sőt, mi több, tudom, hogy ez a telefon lehallgatható, látják, hogy mit csinálnak a kamerán keresztül, én nem bízom az online szavazásban, de ha egyszer valaki garantálja önök közül, hogy meg lehet ezt csinálni, akkor rendben van. Viszont ön azt állította, hogy a szavazókörökben, mind a közel tízezerben, Magyarországon képesek lehet, hogy a mieink, lehet, hogy az önöké, lehet, hogy a másik baloldali pártoké vagy éppen a köztisztviselők lefotózni a szavazóköri névsort. Én az ő nevükben kikérem magamnak, nekik is, és kérjen tőlük bocsánatot, mert ön azt mondja, hogy csalnak a szavazóköri biztosok. Bármilyen pártállású, akár köztisztviselő, akár közalkalmazott, aki bent dolgozik ön helyett, énhelyettem, bennünket védve, ön azt állítja, hogy lefotózza, és kiküldi az információt. Tudja, hogy hány oldalas egy ilyen szavazóköri névsor? 800 és 1500 ember neve van rajta. Hát, fizikailag képtelenség elintézni azt, hogy hiányzik Bányai Gábor és a felesége, és odaszólnak, hogy lefotózzák azt a lapot láthatóan, és elkezdik elküldeni. Nem életszerű. Lehet, hogy egy egyfős-kétfős faluban meg lehet csinálni, de már rendszerszinten nem lehet. Kérjen tőlük bocsánatot, ön megvádolta Magyarország köztisztviselőit, akik lehet, hogy nem velünk vannak, lehet, hogy nem önökkel, lehet, hogy senkivel nincsenek! Ilyet nem szabad mondani, kérem, vonja vissza! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Most visszatérünk normál szót kérő képviselő felszólalásához, ez egyes szám volt. Varga László képviselő úr kért szót, MSZP, tessék!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Hát, a vita zajlik, és az az igazság, hogy mindig van új eleme, én őszintén csodálattal hallgattam itt Bányai Gábor felszólalását. Remélem, hogy naivitás az, amit a felszólalásában elmondott, azért nagyon sok visszaélésről hallani, ilyen jelenségekről is hallani. Nyilván nem lehet teljesen általánosítani, mert nagyon sokan tisztességgel, becsülettel végzik ezt a munkát, de azt is hallani, hogy vannak olyan politikai erők, vannak olyan szavazóköri megbízottak, akik bizony visszaélnek a helyzetükkel. Nem egy ilyen esetet tudnék mondani önnek.Zsigmond Barna Pál képviselőtársam elmondta, hogy hogyan van most ez a szabályozás, és hogy ez rendben van. Hát, értem, hogy önöknek rendben van, és hogy önöknek ez megfelelő, és úgy gondolják, hogy akkor ez itt meg van oldva. Én nagyon világosan beszéltem arról a folyamatról, hogy a világon bárhol, ahol demokratikus körülmények vannak, illetve fair play van a politikai versenyben legalább, ott azért a választásokat alapvetően szabályozó jogszabályokról egyeztetés van a politikai felek között. Az az egyik probléma, hogy itt veszélyhelyzet van, és akkor történik az önök diktátuma, a másik meg, hogy normál esetben sem lenne elfogadható az egyoldalú beterjesztés egy ilyen jogszabálycsomagba. [[17.10]] Én azt vetettem föl, hogy az önök szabályozása szerintem a politikai fair play-nek semmiképpen nem megfelelő. Értem, hogy ön szerint ez az Alaptörvénynek megfelelő, meg hogy ez alkotmányos, csak szerintem itt nem ez a kérdés. Az a kérdés, hogy tude konszenzus lenni, illetve, hogy a politikai fair play szerint működike a dolog. Bizonyára hallott képviselőtársam olyan magyarországi honfitársáról, legalább néhányról, aki egy adott településen lakik, de különböző okokból egy másik településen dolgozik. Vannak olyan honfitársaink nagyon-nagyon sokan, akik egy magyarországi településen élnek, ott van az ő családjuk, és egyébként kénytelenek egy külföldi településen dolgozni. Van, hogy közelebb van ez a külföldi település Magyarországhoz, van, hogy egy kicsit távolabb, ami nem teszi lehetővé azt, hogy mindennap hazamenjenek. Nagyon sokféle módon, nagyon sokféle életvitel mellett lehet ezt a kényszerű állapotot folytatni. Van, aki másfél hónapot kint van, úgy jön haza egy hétre vagy egy hosszú hétvégére, és előfordul velük, hogy akkor tudnak hazajönni, amikor nyilván erre lehetőséget ad nekik a munkáltatójuk. Ez a lehető legtöbbször így van egyébként, sajnos kevéssé tudják azt befolyásolni, hogy mikor jönnek haza. Ilyen emberek tízezreinek fordul elő az az életében, hogy amikor választások vannak, akkor nem tudnak hazajönni, nem tudnak élni a lakcímük szerinti szavazókörben a szavazati jogukkal. Mi van ilyenkor? Ezt nagyon helyesen elmondta a mai szabályozás szerint Zsigmond Barna Pál, tehát el tudnak menni külképviseletre, ott tudnak szavazni. Itt tömegjelenetek vannak. Sokszor Magyarország külképviselete egy nagyon távoli városban van ahhoz képest, ahol ők dolgoznak. Mi azt vetjük föl évek óta, hogy ugyanolyan fontos magyar állampolgároknak tartjuk őket is, mint azokat a honfitársainkat, akiknek nincs lakcíme Magyarországon. Tehát fontos volna számukra is megkönnyíteni azt, hogy éljenek a demokratikus jogukkal, hiszen ott, ahol ők laknak, ott, ahol ők a családjukat tudják, ahova hazamennek, hogyha nem dolgoznak, ahova hazamennének minden este, ha nem kellene távol dolgozniuk, na, ott nem tudnak feltétlenül pont azon a hétvégén szavazni. Számtalan nyugat-európai államban erre megfelelő alkotmányos, a konkrét állam szabályozásának megfelelő, az alaptörvényeknek megfelelő szabályozást találtak ki. Arról szól a mi javaslatunk, hogy találjunk ki ilyet itt, legyen ilyen szabályozás, a külföldre gazdasági és egyéb társadalmi okokból menekült magyarok tíz- meg százezreinek is tegyük könnyűvé, könnyebbé azt, hogy élhessenek szavazati jogukkal. Azt hiszem, most igyekeztem ezt többféleképpen megvilágítani. Értem én, hogy képviselő úr arra hivatkozott, hogy ma ez így van, és hogy ez alkotmányos. Én azt mondom, hogy lehet más alkotmányos szabályozást is találni, amely a magyar jogszabályoknak megfelelő, és egyébként ennek a társadalmi csoportnak is könnyebb. Látom államtitkár urat is, meg azt mondják, hogy ha külföldön vannak ennyit, akkor szüntessék meg a magyarországi lakcímet. [[Dr. Völner Pál: 2010 előtt se csinálták!]] Ezt akarják üzenni ezeknek az embereknek? Hogy nem elég, hogy egyébként ennyit kell külföldön lenniük, távol a családjuktól, még szüntessék meg a magyarországi lakcímüket is? Én nem tudom, milyen megoldásuk van akkor erre a problémára. Kérem, fogadják el, hogy ez az ellenzék álláspontja, és valójában próbálják már megkönnyíteni ezeknek a társadalmi csoportoknak is a szavazás lehetőségét. Látom, hogy nem szándékuk, de akkor meg az ellenzéknek hadd legyen lehetősége kikérni azt, hogy ha behoznak egy ilyen csomagot, ezt a kérdést nem kezelik megfelelően. Köszönöm, elnök úr.
Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíváne még valaki hozzászólni. [[Nincs jelentkező.]] Nemcsak hogy nem látok jelentkezőt, hanem nincs is. Minthogy további felszólalásra senki nem jelentkezett, ezért az általános vitát lezárom.Megkérdezem Völner államtitkár urat, kíváne reflektálni nyilván. Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Ilyen élénk vita után, azt hiszem, illik összefoglalni azt, hogy mit hallhattunk.Gyüre Csaba megszólalása az elején egy üde színfolt volt, mert kiderült, hogy a Jobbik egy regionális párt, mert ő annak a képviseletében van jelen, és hogy a jövőben ezt kizárja majd ez a fajta szabályozás; valóban megmosolyognivaló. Tehát gyakorlatilag ugyanúgy a pártok be tudnak jutni a parlamentbe. Azok, amelyek 2018-ban, ’14-ben, ’10-ben bejutottak, szerintem ugyanezt a küszöböt meg tudták ugrani, és képesek voltak rá, amelyek nem, azok pedig ugyanúgy nem tudtak bejutni, mint ahogy most sem. A pandémia többeknél előkerült, hogy miért most van a Ház előtt. Azért van itt a Ház előtt, mert most ülésezik a parlament, és ezt már többször tisztáztuk, akár napirend előtti vitákban, vagy más, tárgysorozatba vett vitáknál. Azzal, hogy a parlament 90 napra a kormányt megbízta azzal, hogy saját hatáskörben rendeleteket alkotva, operatív, gyors módon kezelje a járványt, gyakorlatilag elérte, hogy miután ezzel a kérdéskörrel operatív módon úgysem tudna foglalkozni, nem kell foglalkoznia, ugyanakkor pedig nem lenne egy helyes álláspont, hogy ezek után a parlament, mint aki jól végezte dolgát, mindenki hazamenne a saját otthonába, és nézné, hogy az ország többsége hogyan küzd, akár az egészségügyben dolgozók, akár a rendvédelmi szerveknél, szociális otthonokban, akiknek a munkáját nagyon örülök, hogy több képviselőtársam folyamatosan megdicséri. Mi is csak ehhez a körhöz tudunk csatlakozni innen is. Azért is jó, hogy itt vagyunk, mert ezt meg tudjuk tenni a nagy nyilvánosság előtt is. Többen kifogásolták a levélszavazatok rendszerét. Köszönöm, hogy képviselőtársam itt megválaszolta részben helyettem ezeket az ügyeket. De Varga Lászlónak is mondanám, hogy 2010 előtt önök, hogyha ennyire égető lett volna ez a kérdés, amikor, jól emlékezünk, hogy Gyurcsány Ferenc azt mondta azoknak, akiknek ilyen kényszerük volt főleg a gazdasági válság idején, hogy el kellett menniük külföldre, hogy el lehet menni. Ez a mondat beivódott a magyar emberek tudatába. Tehát kicsit álszent dolog utána azt mondani, hogy mi üldöztük el ezeket az embereket. A másik része, hogy valóban a szavazati lehetőségük biztosított, és az alkotmánybírósági döntés egyértelműen azt mondta, hogy a homogén szavazócsoportoknak kell azonos szabályozást adni. Az pedig nagyon furcsa, hogy, mondjuk, a belföldön tartózkodó magyar állampolgár nem szavazhat levélben, miközben a külföldön tartózkodó magyar állampolgár, akinek van belföldi lakhelye, az meg szavazhat levélben. Vagy gondoljunk arra, hogy ha azt mondanánk, hogy a belföldön szavazók is levélben szavazhatnak, akkor valóban egy ilyen amerikai helyzetet előidézhetnénk, ami felborzolja a kedélyeket éppen a napjainkban is. A világ vezető hatalma nem tudja kezelni azt a kérdéskört, hogy a postai szavazatokat hogyan kell beszámolni, mikor érkeznek, hol sikkadnak el, hova teszik őket. Hogyha önök egy ilyen káoszt akarnak előidézni, akkor mondják ki nyíltan. [[Nacsa Lőrinc: Így van!]] Tehát nyilvánvaló, hogy ez valószínűleg az önök érdekét szolgálná. Ugyancsak többen érintették a szavazólap fotózásának a kérdését. Miután valóban az Emberi Jogi Bíróság kimondta Strasbourgban, hogy ezt nem lehet szankcionálni, nem lehet tiltani, ezek után egyetlen lehetőségünk van, hogy ezt a törvényből kivesszük. Egyébként elhangzott olyan kritika is a jobbikos oldalról talán, ha nem, akkor elnézést kérek, hogy miért vesszük figyelembe, amikor nem fogadjuk el a strasbourgi bíróság döntését. Éppen a hivatkozott ügyben, ami az „Ahmed és Ilias”-ügy volt, ott is úgy emlékszem, hogy éppenséggel a Nagykamara nekünk adott igazat, amikor azt mondta, hogy a tranzitzónában való tartózkodás nem jelent fogva tartást. Tehát ab ovo nem lehet kijelenteni, hogy egy strasbourgi bírósági döntést nem lehet figyelembe venni, és ne kellene betartani, mint ahogy minden esetben ezeknek eleget is teszünk. Vejkey képviselőtársam mondta, hogy két listát is tud az ellenzék állítani. Húszat is tud, tehát gyakorlatilag nincsenek korlátozva. Amely irányba pedig éppen tartanak, hogy egy listát emlegetnek, és akkor azt hiszik egy csodafegyvernek, arra pedig kiválóan alkalmas, és semmiféle korlátozást nem jelenthet. Bár megjegyzem, hogy 2019-ben volt egy megye, legalább egy megye, ahonnan én is képviselő vagyok, Komárom-Esztergom megye, ahol az ellenzék, tehát mind a Jobbik, mind az MSZP, DK, Momentum, Párbeszéd, mindenki összeállt, és két lista volt, volt egy Fidesz-KDNP-s, és volt egy ilyen. És az arány: 57 százaléknál többet kapott a kormánypárti lista, és 43 százalék alatt kapott a másik lista. Tehát valóban állunk elébe egy ilyen megmérettetésnek is. Ez egy demokratikus joga mindenkinek, hogy milyen formában, hogyan mérkőzik meg. Szerintem mi ezt nem korlátozzuk ezzel a fajta módosítással. Az alapprobléma pedig, amiről beszéltünk, hogy a kamupártok hogyan álltak össze: a 2018-as 16, kamupártnak nevezhető alakulatból 13 nem tudta megugrani ezt a küszöböt, 3 akkor is meg tudta. Tehát teljes egészében nem lehet kizárni ezt a fajta jelenséget, de azt hiszem, hogy a prevencióra nagyszerűen alkalmas, hogy gyakorlatilag ne tudják megugrani ezt a fajta küszöböt. [[17.20]] Hátratett kézzel pedig nem üldögélhetünk egy ilyen esetben, hiszen éppen tudnám sorolni, hogyha akarnám a többiek idejét húzni, hogy a baloldali pártokból Molnár Csabától kezdve Szél Bernadetten át ki mindenki kifogásolta a kamupártoknak a jelenlétét a választásoknál. Bár, mondom, a baloldaliaknak azért megmondanám, hogy Zuschlag Jánossal is beszéljék meg ezt a dolgot mint ifjú szocialistával, tehát ezt ne tartsák egy kormánypárti jelenségnek [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] , mert hogy úgy mondjam az ilyen nevesíthető figurákat azért inkább az ő oldalukon lehet felfedezni. A határon túli szavazatok. Arató Gergely szintén a DK-nak ezt a zsigeri gyűlöletét vonultatta be a vitába, amely a határon túli magyarok ellenében nyilvánult meg. Úgy akarják feltüntetni, minthogyha a magyar országgyűlési választások sorsa ezen múlna. Én úgy emlékszem, hogy ’18-ban és ’14-ben is egy mandátum múlott a határon túli szavazatokon. Hát, hogy önök nem szerepelnek ott jól, és nincsen respektjük, az akár a kettős állampolgárságról szóló népszavazás idejéig visszavetíthető, tehát nagy bűnnek hosszú az árnyéka. Tessék talán vezekelni, és akkor ez a probléma nem jelentkezik. De nem ez a magyar választási rendszernek a döntő eleme, tehát aki ezt úgy állítja be, hogy ezért tudnak a kormánypártok nyerni, az matematikailag nem igaz. Az is elhangzott, hogy a Nemzeti Választási Iroda javaslatai nem köszönnek vissza ebben a javaslatban. Én csak azt mondom, hogy nézzük meg azokat az átjelentkezések vagy a szavazóköröknek a bővítése, albizottságok létrehozatala kapcsán, ezek mind-mind abba a körbe tartoznak, amilyen javaslatokat Pálffy Ilonáék letettek. A népszavazási döntésnél is az, hogy 30-ról 60 napra növekedik a népszavazási döntésnek az időtartama, miután több ügyet bírálnak el egyszerre, inkább éppen a minőségét szolgálja a döntésnek, és nem fogja megakadályozni semmifajta népszavazási kezdeményezésnek az elindítását vagy éppenséggel az engedélyezését. Hogy 2010-ben… ugye, itt emlegettek választási csalásokat, és éppen, mondom, a baloldali meg a DKs képviselők részéről. Én egyre emlékszem: amikor Gyurcsány Ferenc bejelentette a 2006-os választások után, hogy tulajdonképpen becsapták a választókat [[Nacsa Lőrinc: Úgy van!]] mert gyakorlatilag valótlan adatokat közöltek, és hazudtak reggel, éjjel meg este a déli időpontot mindig ki kell hagynunk [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] , ha pontosan akarom őt idézni, mert azt nem mondta. Az is elhangzott, hogy a kamupártoknál nem történt semmiféle szankció. Csak úgy érdekességképpen megnéztem az internetet, és van olyan férfi, aki felfüggesztett büntetést kapott, volt, aki pénzbüntetést kapott. Volt, aki a PKKB-n pénzbüntetést kapott, ott csepeli esetet hoztak, zalaegerszegi volt, ahol gyakorlatilag elzárásra ítéltek egy nőt. Vannak tehát futó ügyek, vannak lezárult ügyek, tehát a személyi következményei megvannak. Az Új Dimenzió Pártot nevesítették például mint az egyiket, amellyel kapcsolatban fellelhetők az adatok. De ha több időm lett volna, nyilván többet is elő tudtam volna önöknek keríteni ezen a területen. Gulyás Gergellyel kapcsolatban hangzott el, hogy 2019-ben olyan kijelentést tett, hogy nincs tervben a választási törvény meg a választási eljárásról szóló törvénynek a módosítása. Ha jól emlékszünk, akkor Pálffy Ilona 2020 augusztusában tette meg a javaslatait, tehát azt hiszem, hogy a három időpont, a mostani és az általam említett kettő szinkronját meg tudjuk teremteni, és a kijelentés, hogy abban az időpontban valóban így állt a dolog, nem kérdőjelezhető meg, csak utána a Nemzeti Választási Iroda vezetője megtette a maga javaslatait, amelyek nem maradtak visszhang nélkül. Szabó Timea kijelentéseit, mikor ilyeneket mondott, hogy a falvak oligarchái, meg ilyenek, nem is tudom értelmezni. Én gyakorlatilag nagyon örülnék, ha vidéken olyan jól menne, hogy oligarchákkal lennénk tele a falvaknál, és annyi gazdag embert köszönthetnénk a sorainkban. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Lehet, hogy Budapestről nézve így látszik, sajnos elszomorítóbb a vidéki helyzet, de ebből látszik, hogy a Párbeszédnek a támogatottsága hogy alakul, tehát gyakorlatilag a realitáshoz való viszonya, valószínűleg ebből eredhetett az egész. Varga Szimeon nemzetiségi szószóló felszólalása valóban egy nagyon üde színfolt volt. Ő megengedheti magának azt a luxust, hogy a politikán felülemelkedve gyakorlatilag valóban arról beszélt, ami itt áll a tisztelt Ház előtt, és nagyon örülök, hogy a nemzetiségi kérdésekben sikerült egy olyan javaslatot letennünk, amely nem sérelmes az ő részükről. Nem akarok mindenre kitérni, elnézést. Szerintem összességében megállapítható… Igen, még egy ilyen érdemi dolog, hogy Szilágyi György képviselő úr talán figyelmesebben tanulmányozhatná a magyar szabályozást. 90 nap után máskor, korábban is megsemmisítésre kerültek a szavazócédulák. Ő aggódott az elhúzódó jogi eljárások miatt. Még az Alkotmánybíróságnak is 3+3 napja van ezeknek az ügyeknek az elbírálásához, tehát hogy befogadja, és utána három nap alatt döntsön róla. A 90 napos határidőbe minden belefér. Remélem, hogy sikerült válaszolnom azokra a fennmaradó kérdésekre, amelyek a vita során nem tisztázódtak. Köszönöm a figyelmet, és kérem, hogy támogassák a javaslatot. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország Alaptörvényének kilencedik módosítása általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/13647. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A napirendi pont előterjesztője Varga Judit igazságügyi miniszter asszony. Megadom neki a szót. Onnan mondja el, miniszter asszony, vagy feljön? [[Dr. Varga Judit az emelvényre mutat.]] Tessék akkor felfáradni!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A kormány alaptörvény-módosításra vonatkozó javaslata hazánk, családjaink és gyermekeink biztonságát hivatott szolgálni. Az Alaptörvény Magyarország jogrendjének alapja, történelmi, társadalmi és politikai hagyományainak megtestesítője, egyben szövetség a múlt, a jelen és a jövő között. Magyarország Alaptörvénye élő keret, amely védelmezi a magyarság önazonosságát, kifejezi értékrendszerét, megtestesíti akaratát, illetve meghatározza létezésének legalapvetőbb közjogi formáit. Védendő értékként határozza meg többek között a családot mint együttélésünk legfontosabb keretét, utódainkat, akikért felelősséget viselünk, és nemzeti kultúránkat mint gazdag hozzájárulást az európai egység sokszínűségéhez. Azonban manapság ezek az értékek veszélybe kerültek. A két nem teremtettségét is viszonylagossá tevő, egyesek szerint progresszív gondolatkészlet növekvő aggodalomra ad okot. Az emberi közösségek formáira és tartalmára vonatkozó természeti törvényszerűségek, az azzal harmonizáló és a közösségek fennmaradását biztosító fogalmak relativizálása, felhígítása, folyamatos fenyegetettsége kétségeket támaszt azzal kapcsolatban, hogy megvédhetőke az eljövendő generációk érdekei, jogai és jóléte. Az alkotmányozónak ezért az eddigieknél is világosabban kell rögzítenie a gyermekek és az eljövendő generációk jogait biztosító garanciákat. Ilyen az anya nőként, az apa férfiként való teremtettsége; ilyen a gyermek születési nemének megfelelő önazonossághoz való joga; valamint ilyen garancia az állam azon törekvése, hogy biztosítsa a Magyarország alkotmányos önazonosságán és keresztény kultúráján alapuló értékrend szerinti nevelésben való részesülést. Ezek a gyermekek és az eljövendő generációk legfontosabb érdekeit szolgáló szempontok stabil alapot biztosítanak arra, hogy hazánk az eljövendőkben is biztonságot nyújtó, erős közösségként maradhasson fenn. Emellett a javaslat értelmében az alkotmányozó az Alaptörvény 38. cikkének kiegészítésével a hosszú távú társadalmi folyamatok stabilitása és a jogbiztonság érdekében hitet tesz a közjogi és a magánjogi viszonyok elválasztása mellett. Az új alaptörvényi rendelkezés a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványok mindenkori kormányzattól való intézményi függetlenségét erősíti azáltal, hogy legalapvetőbb szabályait sarkalatos törvényhez köti. Az alaptörvényi védelemmel az alkotmányozó elismeri a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványok kiemelkedő társadalmi értékteremtő szerepét különösen a felsőoktatás és a tehetséggondozás terén. A szabályozás célja ezen szervezeteknek, egyetemeknek és más intézményeknek a védelme. [[17.30]] Az Alaptörvény a korábbi alkotmányhoz képest önálló közpénzekről szóló résszel rendelkezik, az alkotmányozó a közpénz fogalmát eddig ugyanakkor nem határozta meg, a kormány által benyújtott javaslat ezt pótolná az átláthatóság és a jogbiztonság garantálása érdekében. Végül az Alaptörvény kilencedik módosításával megvalósuló védelmi és biztonsági reform nyomán a korábbi hat helyett három esetkörre hadiállapotra, szükségállapotra és veszélyhelyzetre módosul a különleges jogrendi esetkörök rendszere. Ez a fegyveres védelmi és biztonsági tevékenységekben érintett szervezetekre vonatkozó szabályokkal egy korszerűbb, a változó biztonsági környezethez jobban alkalmazkodó és az elmúlt évek válságkezeléseinek tapasztalataira épülő, hatékony rendszer kialakítását szolgálja. A módosítás a korszerűsítés és a rendszerszintű megújítás mellett számos ponton többletgaranciákat épít be a védelmi és biztonsági funkciók ellátásának szervezeti, működési és szabályozási keretei tekintetében is. Tisztelt Ház! A javaslat az Alaptörvény L) cikk (1) bekezdésében a Nemzeti hitvallásban rögzítettekkel összhangban egyértelműen kiemeli, hogy melyek azok a jogrendszert átható értékek, amelyek tiszteletben tartása a felnövekvő és az eljövendő generációknak a lehető legteljesebb méltóságban leélt életlehetőségét biztosítják. A jövő nemzedékek kiemelt alaptörvényi védelme eddig is megjelent, mások mellett ezt szolgálja például a P) cikk, amikor a természeti erőforrások, valamint a kulturális értékek kapcsán rögzíti, hogy annak védelme, fenntartása és a jövő nemzedékek számára való megőrzése az állam és mindenki kötelessége. Az eljövendő generációk védelme megköveteli, hogy törekedjünk minden szempontból a legmegfelelőbb környezetet kialakítani számukra. Minderre tekintettel szükséges a családi élettel, illetve a gyermekek nevelkedésével összefüggésben rögzíteni a születési nem természeti adottságán alapuló megállapítást, amely szerint az anya nő, az apa pedig férfi; hiszen nem válhatunk biológiatagadókká. A mai napon megjelent egy pszichológiai szakcikk a sajtóban, amely igen érzékletesen rámutat, hogy az egyén fejlődési folyamatának lehetnek az általánostól vagy a többségtől eltérő irányai. Az ezekhez való konfliktusmentes viszonyulás és a tolerancia a fejlett társadalmakban, így hazánkban is alapvető elvárás. Ugyanakkor nem fogadható el a biológiai törvényszerűségek és a társadalmi, kulturális tradíciók megtagadásával a gyermekek személyiségfejlődési folyamatába való külső beavatkozás. A cél tehát nem egyes társadalmi csoportok jogainak a csorbítása. Ellenkezőleg, célunk a legkiszolgáltatottabb korosztály védelmének az előmozdítása. Az Alaptörvény kifejezetten a gyermekek jogaként rögzítette eddig is a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez szükséges védelemre és gondoskodásra való jogot. Az Alaptörvény e rendelkezése alapján az államra kötelezettség hárul, vagyis az alkotmányozónak olyan jogszabályi környezetet és intézményrendszert kell kialakítania, amely garantálja a gyermek születésétől fogva fennálló önazonosságának a megőrzését, illetve megóvását. Ahhoz, hogy garantálható legyen a gyermekeknek ezen joga, biztosítani szükséges a gyermek születési nemének megfelelő önazonossághoz való jogát is. A születési nem ugyanis nem hit, nem ideológia, nem önmeggyőződés kérdése, hanem egy biológiai adottság, amelyet megváltoztatni nem lehet: az emberek férfinak vagy nőnek születnek. Ha ezt tagadjuk, a biológiát tagadjuk. Az emberi méltósághoz az is hozzátartozik, hogy minden gyermeknek joga van a születési nemének megfelelő önazonossághoz, melynek része, hogy védelmet élvezzen a testi-lelki integritása ellen ható szellemi vagy biológiai beavatkozásokkal szemben. A javaslat a fentiekhez illeszkedve biztosítja a gyermekek számára Magyarország alkotmányos identitásán és keresztény gyökerein alapuló értékrend szerinti nevelést, egyértelmű alapokat teremtve ahhoz, hogy a felnövekvő nemzedék valamennyi tagja az ország magyar identitását, szuverenitását, a keresztény kultúra nemzetmegtartó szerepét megismerhesse, megóvhassa, és azt továbbörökíthesse. Ez az alapvetés semmilyen módon nem befolyásolja a lelkiismeret és a vallás szabadságához való jog érvényesülését, amely magában foglalja a vallás vagy más meggyőződés szabad megválasztását, illetve annak megváltoztatását. Szeretném, ha mindenki megértené, hogy a sajtóvisszhangokkal szemben Magyarország Kormánya egyetlen társadalmi csoportot sem kíván megtámadni vagy meglévő jogait csorbítani. Sőt, szeretném leszögezni, hogy Magyarország számára minden társadalmi csoport fontos, hiszen minden magyar ember érték, értékes része az egésznek, amit magyar nemzetnek hívnak. Alaptörvényünk szerint az emberi méltóság sérthetetlen, és ezt mindenkinek tiszteletben kell tartania. De szeretném, ha mindenki megértené, hogy gyermekeink jogai sem csorbulhatnak egyes érdekcsoportok vagy ideológiai trendek nyomására. Tisztelt Ház! Szólnom kell a javaslat közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokat érintő rendelkezéseiről is. A javaslat 7. cikke értelmében az alaptörvény 38. cikkének új (6) bekezdésével az Országgyűlés kifejezésre juttatná a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítvány kiemelkedő társadalmi értékteremtő szerepét. Ezáltal az alaptörvényi védelemmel az alkotmányozó Országgyűlés egyfelől rögzíti e magánjogi szereplő bármely kormányzattól való intézményi függetlenségét. Másfelől elismerve az általa ellátott közfeladat Magyarországra és a jövő nemzedékére gyakorolt fontosságát a rendelkezésre álló közjogi eszközökkel, a sarkalatos törvények mögött megkövetelt politikai konszenzus erejével jogbiztonságot, hosszú távú jogi stabilitást biztosít például a közérdekű vagyonkezelő alapítványoknak, amelyek a megújuló felsőoktatás és a tehetséggondozás sarokkövei. Az említett védelem azonban csak akkor illeti meg a vagyonkezelő alapítványt, ha az alapító okirata szerint egyrészt közérdekű vagyonkezelő alapítványi minőséggel rendelkezik, másrészt az általa ellátott közfeladat jelentősége miatt a törvényhozó sarkalatos törvényben közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítvánnyá minősíti. Az alaptörvényi védelem tartalma kiterjed e jogalany létrehozására és megszüntetésére, a működés körében pedig a belső szervezeti szabályait érintő módosításokra. A megszüntetésre vonatkozóan azon szabályok esnek sarkalatosságot igénylő körbe, amelyek a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványok megszűnéséhez vezető jogi aktust szabályozzák. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Mindezeken túl a javaslat 8. cikke meghatározza a közpénz Alaptörvényből eddig hiányzó fogalmát is. Teszi ezt annak érdekében, hogy az Alaptörvény átláthatóságot garantáló rendelkezései feltétlenül érvényesülni tudjanak. A javaslat egyértelműen, világosan és az állami működés egészét átfogóan definiálja a közpénz fogalmát, amely az átlátható felhasználás garanciája. A meghatározással a fogalom valamennyi alkotmányos, állami és önkormányzati szervre, állami és önkormányzati intézményre kiterjed. A javaslat végül átfogóan módosítaná az Alaptörvény különleges jogrendre vonatkozó szabályait is. Rendszerszintű célja építve az elmúlt hónapok tapasztalataira , hogy a különleges jogrendi szabályozás átláthatóbb legyen, a normál jogrendi működés és válságkezelés szabályaihoz igazodva illeszkedjen a fokozatosság elvéhez, és ezáltal a legsúlyosabb kihívásokra és fenyegetésekre fókuszáljon. Mindezt korszerű módon, a változó biztonsági környezethez igazodva és a korábbi szabályozáshoz képest további garanciák beiktatásával valósítja meg. A javaslat egyik fő iránya számos külföldi példát is alapul véve az, hogy a különleges jogrendi rendeletalkotás címzettjévé valamennyi esetkörben a mindenkori kormányt teszi. Ennek oka, hogy a különleges jogrend kihirdetését követően gyors, hatékony és mind politikai, mind jogi értelemben felelős döntés születhessen. Az Alaptörvény tervezett 48. cikke a különleges jogrendi fejezet megnyitásával egyértelműen meghatározza, hogy melyek a különleges jogrend esetkörei; ahogy korábban is mondtam, a hadiállapot, a szükségállapot és a veszélyhelyzet. A tervezett 49. cikk a rendkívüli állapot helyébe lépő hadiállapot intézményét állapítja meg. A módosítás a korábbi szabályozás elemeit ötvözi a megelőző védelmi helyzet egyes szabályaival és a változó biztonsági környezet által támasztott követelményekkel. Ennek eredményeképpen a hadiállapot a katonai típusú különleges jogrendi esetként kezelhető, ideértve azoknak a nem fegyveres fenyegetéseknek a kezelését is, amelyek súlyosságuk és jellegük miatt Magyarország szuverenitása szempontjából egy fegyveres támadáshoz hasonló súlyúnak tekinthetők. A módosuló esetkörök egyrészről reagálnak az olyan nem fegyveres beavatkozásokra, mint például a kibertérből érkező fenyegetések vagy egyéb új típusú fenyegetések. Másrészről az új szabályozás a megelőző védelmi helyzet esetköreiből a konkrét kollektív védelmi kötelezettség teljesítését emeli át, ami azt jelenti, hogy az e körbe nem tartozó szövetségi együttműködést főszabály szerint normál jogrendi válságkezelés keretében törekszik előirányozni, másrészt pedig, hogy a hadiállapot kihirdethetőségét kifejezetten csak a kollektív védelmi kötelezettségre nézve teszi kötelezővé. Új szabályozásként jelenik meg, hogy hadiállapot idején a Honvédelmi Tanácsra vonatkozó korábbi felhatalmazáshoz hasonlóan az Alaptörvény a kormány számára lehetővé teszi az Országgyűlés által rá átruházott jogkörök gyakorlását és döntést minden releváns katonai mozgást érintő kérdésben. Ez a megoldás tehát fenntartja az Országgyűlés döntési autonómiájához kötött korábbi szigorú feltételrendszert. [[17.40]] Az Alaptörvény tervezett 50. cikke a szükségállapot új szabályanyagát határozza meg. Ebben jelentős változás, hogy a kihirdethetőség tekintetében az alkotmányos rend megdöntése mellett az annak felforgatására irányuló cselekmények is bekerülnek a szabályozásba. Az élet- és vagyonbiztonságot tömeges mértékben veszélyeztető cselekmények vonatkozásában pedig nemcsak a korábbi fegyveres és felfegyverkezett, hanem további jogellenes cselekmények is lehetővé teszik a tényállás felhívását. E módosításokat elsődlegesen a létfontosságú infrastruktúrákkal, illetve az információs technológiával összefüggő változások indokolják. A szabályozás fenntartja a 30 napos garanciális szabályozást. A javasolt 51. cikk a veszélyhelyzet szabályozását tartalmazza. A veszélyhelyzet kihirdetésére vonatkozó szabályok megegyeznek a hatályos alaptörvényi szöveggel, annyi eltéréssel, hogy a normaszöveg „az élet- és vagyonbiztonságot veszélyeztető súlyos esemény” fordulatot alkalmazza kihirdetési okként, ezáltal a veszélyhelyzet kihirdetését lehetővé teszi a jelenleg előre nem látható, de indokolt esetekben is. Fontos újítás ugyanakkor, hogy az Országgyűlés eddig a kormány veszélyhelyzettel összefüggő rendelete hatályának a meghosszabbítására adhatott felhatalmazást, ezzel szemben az új szabályozás alapján a hadiállapothoz és a szükségállapothoz hasonlóan az Országgyűlés már az eleve legfeljebb harminc napra kihirdethető veszélyhelyzet meghosszabbításához adhat felhatalmazást. A hadiállapottól és a szükségállapottól eltérően az Országgyűlés ezen döntéséhez a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges. A változtatás eredményeképpen az Országgyűlés rendelkezik a különleges jogrend fenntartása felett, hiszen felhatalmazás hiányában a különleges jogrend az Alaptörvény erejénél fogva fog megszűnni. Az Alaptörvény tervezett 53. cikkének egyik fő iránya számos külföldi példát is alapul véve az, hogy a szabályozás a különleges jogrendi rendeletalkotás címzettjévé minden esetkörben a kormányt teszi. Továbbra is lehetőség van a kormány által bevezetett különleges jogrendi rendeletek országgyűlési felülvizsgálatára és hatályon kívül helyezésére. A tervezett 54. cikk azokat a speciális szabályokat tartalmazza, melyek a hadiállapot vagy szükségállapot kihirdetésének kormány általi kezdeményezésétől a döntés megszületéséig terjedő időszakra vonatkoznak majd. Garanciális jelentőséggel bír, hogy a kormány ilyen időszakban hozott rendeleteinek a hatálya a különleges jogrend kihirdetésére vonatkozó döntésig, de legfeljebb a kihirdetés kormány általi kezdeményezésétől számított hatvan napig tart. Végezetül fontos kiemelnem, hogy a különleges jogrendre vonatkozó új rendelkezések csak 2023. július 1-jén lépnének hatályba a javaslat értelmében. Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm megtisztelő figyelmüket, és kérem, támogassák az Alaptörvény módosítását. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok és a nemzetiségi szószólók soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter asszony. Tisztelt Országgyűlés! Vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként a Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka, Dunai Mónika képviselő asszony mondja el véleményét a pulpitusról. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Igen tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Képviselő Urak! Napról napra azt tapasztaljuk, hogy szándékos, előre eltervezett támadás indult szerte a világban számos, korábban és ma is természetes evidencia ellen. Ezeket a sokszor provokációnak értékelhető támadásokat szűk, de globális szervezettségű csoportok indítják egyre gyakrabban és egyre hangosabban. Támadás indult azok ellen az értékek ellen, amelyek a világ természetes rendjét éltetik és mozgatják. Támadás indult minden ellen, ami az összetartozásra épül. Támadás indult a keresztény kultúra, a keresztény értékek ellen, majd támadás indult azok ellen a nemzetek ellen, amelyek ezen értékeket magukénak vallják. És itt nem állnak meg: mivel a nemzet a családokra épül, most azok kerültek célkeresztbe. A család alapja pedig a nő és a férfi. Most ezt az alapvetést támadják, relativizálni, atomizálni szeretnék, egészen kicsi alkotóelemeire bontani a családot, sőt még ennél is tovább mennek, a legeslegújabb célpontjaik a gyermekeink. Szervezett támadás indult azon értékek ellen, amelyeket a Fidesz-KDNP és a magyarok, sőt a világ többsége magáénak vall, és megdönthetetlen alapként kezeli. A mi feladatunk az, tisztelt képviselő hölgyek és képviselő urak, hogy ezeket az alapokat védelmezzük minden percben, minden lehetséges helyen és minden erőnkkel. Ezt várjuk el mi magunktól, és ezt várják el tőlünk a magyar emberek. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Képviselő Urak! Ezekre a globális kihívásokra nekünk, a magyar Országgyűlés képviselőinek is reagálnunk kell, ezért került a tisztelt Ház elé Magyarország Alaptörvényének kilencedik módosítása. Mi a Fidesz-KDNP-frakciószövetségben komolyan gondoljuk, hogy az Alaptörvény Magyarország jogrendjének alapja, szövetség a múlt, a jelen és a jövő között. Mi, az Országgyűlés képviselői mindannyian felelősséggel tartozunk nemcsak a ma élő generációknak, hanem a jövő gyermekeinek is. Ebben a szellemben kell ma megvitatnunk a javaslatban foglalt és alkotmányossági szempontból is kiemelkedő jelentőségű kérdésköröket felelősséggel. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Képviselő Urak! Felelősségteljes vitára hívjuk ma önöket. Magyarország Alaptörvénye élő keret, amely kifejezi a nemzet akaratát, vagyis azt a formát, amelyben élni szeretnénk. A Nemzeti hitvallásban kinyilvánított alkotmányozói akarat az alaptörvényi normáknak közös értékrendet kölcsönöz, amely szellemében értelmezhető és értelmezendő a már megszületett gyermekekre vonatkozó szabályozás mellett az eljövendő generációk érdekeit védő jogi szabályrendszer is. Az Alaptörvény 50. cikkének új (1) bekezdése a következőképpen fog hangzani az Alaptörvény kilencedik módosításának elfogadása után: „Magyarország védi a házasság intézményét mint egy férfi és egy nő között önkéntes elhatározás alapján létrejött életközösséget, valamint a családot mint a nemzet fennmaradásának alapját. A családi kapcsolat alapja a házasság, illetve a szülő-gyermek viszony. Az anya nő, az apa férfi.” [[Dr. Varga-Damm Andrea: Hú!]] bekezdése a következőképpen fog hangzani az Alaptörvény kilencedik módosításának elfogadása után: „Magyarország védi a házasság intézményét mint egy férfi és egy nő között önkéntes elhatározás alapján létrejött életközösséget, valamint a családot mint a nemzet fennmaradásának alapját. A családi kapcsolat alapja a házasság, illetve a szülő-gyermek viszony. Az anya nő, az apa férfi.” (Dr. Varga-Damm Andrea: Hú!) Tisztelt Képviselőtársaim! Az Alaptörvényben eddig is kiemelt figyelmet fordítottunk a gyermekek megfelelő testi-lelki nevelésére, fejlődésére. Az Alaptörvény családvédelmi módosítása azt a célt szolgálja, hogy garantálja a gyermek születési nemének megfelelő, háborítatlan fejlődését. Hangsúlyozni szeretném, mindez a gyermekek védelmében és a gyermekek érdekében történik. Alaptörvényünk jelen módosítása nem csorbítja a felnőttek személyes szabadságát, identitását, az azonos neműek vonatkozásában sem tartalmaz semmilyen korlátozást. A kérdést kizárólag a gyermeki jogok szempontjából közelítjük meg. Sajnos azt tapasztaljuk, hogy egyesek gyakran elfeledkeznek arról, hogy nemcsak a felnőtteknek, hanem a gyermekeknek is vannak jogaik. Aki esetlegesen támadja a mostani módosítást, az azt gondolom, nem alaptalan feltételezés nem ismeri el maradéktalanul a gyermekek jogait. Nem ismeri el a gyermekek jogait az egészséges testi és lelki fejlődéshez, és nem ismeri el azt sem, hogy az emberi méltóságból fakadóan a gyermekeknek joga van a születési nemük önazonosságához. Azt, hogy az anya nő és az apa férfi, tisztelt képviselő hölgyek és urak, nem a Fidesz találta ki. [[17.50]] Ha jól gondolom, ez az önök családjában, az önök szülei esetében is így volt, különben most nem ülnének itt. [[Derültség.]] Tisztelt Képviselő Hölgyek és Képviselő Urak! A Fidesz képviselőcsoportja támogatja az Alaptörvény jelen, kilencedik módosítását, mert az alapvetően gyermekközpontú. Támogatjuk a javaslatot, mert a gyermekvállalás tekintetében a természetes evidenciákat tartja követendőnek, és nem az ilyen-olyan kósza és változó ideológiákat. Támogatjuk a javaslatot, mert az megnevezi, hogy melyek azok a jogrendszert átható értékek, amelyek tiszteletben tartása a felnövekvő és az eljövendő generációknak a lehető legteljesebb méltóságban leélhető élet lehetőségét biztosítják, és ennek érdekében a családi élettel, illetve a gyermekek nevelkedésével összefüggésben rögzíti a születési nem természetes, megváltoztathatatlan adottságán alapuló felfogást, amely szerint az anya nő, az apa pedig férfi. Támogatjuk a benyújtott módosítást, mert az eddigi értelmezést egyértelműsítve az alkotmányozó az alábbi fordulatban megjeleníti, hogy az egy férfire és egy nőre vonatkozik. Idézet: Magyarország védi a házasság intézményét mint egy férfi és egy nő között. Támogatjuk a benyújtott alaptörvény-módosítást, mert a javaslat az azonos neműek vonatkozásában semmilyen új szabályt nem vezet be, semmilyen korlátozás nem jelenik meg benne, kizárólag a házasság fogalmában hajt végre pontosítást, továbbá a természetből származó alaptételeket rögzíti. Tisztelt Képviselő Hölgyek, Képviselő Urak! Támogatjuk a javaslatot azért is, mert az biztosítja a gyermekek számára a Magyarország alkotmányos identitásán és keresztény kultúráján alapuló értékrend szerinti nevelést, egyértelmű alapokat teremtve ahhoz, hogy a felnövekvő nemzedék valamennyi tagja Magyarország magyar identitását, szuverenitását, a kereszténység nemzetmegtartó szerepét megismerhesse és megóvhassa. Hangsúlyozandó, hogy ez utóbbi elemek nem újak az Alaptörvényben, ezek az R) cikkből lettek átemelve. A Magyarország keresztény kultúráján alapuló értékrend pedig nem egy vallás melletti elkötelezettséget jelent, hanem azt a történelmi-kulturális hagyományrendszert, amely hazánkban az elmúlt több mint ezer esztendőn át fejlődött ki. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Hölgyek, Képviselő Urak! A most tárgyalt alaptörvény-módosítás az elmondottakon túlmenően még számos nóvumot tartalmaz. Az Alaptörvény 38. cikke egy új (6) bekezdéssel egészül ki, amelynek következtében az alkotmányozó a hosszú távú társadalmi folyamatok stabilitása és a jogbiztonság érdekében hitet tesz a közjogi és a magánjogi viszonyok elválasztása mellett. Az alaptörvényi védelemmel ugyanis elismerné a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványok kiemelkedő társadalmiérték-teremtő szerepét és a mindenkori kormányzattól való függetlenségét azáltal, hogy létrehozásukról, működésükről, megszüntetésükről, valamint közfeladataik ellátásáról sarkalatos törvényben kell majd a jövőben rendelkezni. Eme szabályozás célja, hogy az említett alapítványoknak a felsőoktatás és a tehetséggondozás területén kifejtett értékteremtő tevékenysége biztosított legyen, azaz ezen egyetemeknek és más intézményeknek a működése erős és stabil védelmet élvezzen. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Képviselő Urak! Az Alaptörvény, szemben a régi alkotmánnyal még a szocialista alkotmánnyal , önálló közpénzekről szóló résszel is rendelkezik, már eddig is így volt ez. Az alkotmányos és egyéb jogalkalmazó feladatokat ellátó szervek gyakorlatában eddig eltérő értelmezések jelentek meg azzal kapcsolatban, hogy mit kell értenünk vajon igazából és pontosan közpénz címszó alatt. Ezen okból kifolyólag a 39. cikk új (3) bekezdése egyértelműen, világosan és az állami működés egészét átfogóan definiálja a közpénz fogalmát, amikor előírja, hogy idézem: közpénz az állam bevétele, kiadása és követelése. A fogalom egyértelmű rögzítése azért is indokolt, mert maga az Alaptörvény mondja ki, hogy a közpénzre vonatkozó adat közérdekű adat. Ezen szabályok megalkotásával lehetővé válik tehát a közpénzekről szóló viták lezárása és az Alaptörvény transzparenciát biztosító szabályainak teljes körű garantálása. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Hölgyek, Képviselő Urak! Emberpróbáló időszakot élünk át jelenleg a koronavírus-járvány jelentette kihívások miatt. Hétköznapi életünk a megszokottól eltérő mederben zajlik, így az élet tapasztalatai indokolják, hogy az Alaptörvény különleges jogrendre vonatkozó rendelkezéseit érintő módosításokról is szót ejtsünk, illetve, hogy ezek is meg legyenek vitatva, és ezek is pontosabban, hatékonyabban tudják az alkotmányban, vagyis az Alaptörvényben a magyarok biztonságát és érdekeit szolgálni. Az erre vonatkozó módosítások csak 2023. július 1-jén fognak hatályba lépni, így a jogállamiság kritériumaként meghatározott jogbiztonság elvéből fakadóan a kellő felkészülési idő követelménye egyértelműen biztosítva van. Az eddigi hat helyett három esetkörre csökkenne a különleges jogrendi esetkörök rendszere, melyek a következők: a hadiállapot, a szükségállapot és a veszélyhelyzet, és ezek egyes esetei is módosulnak. Mindhárom vonatkozásában kiemelendő, hogy a kormány jutna központi szerephez. Ennek oka egészen egyszerűen az, hogy a különleges jogrend kihirdetését követően gyors, operatív és mind politikai, mind jogi értelemben felelős döntésekre van szükség, amire a magyar alkotmányos rendszerben a végrehajtó hatalom, azaz a kormány mutatkozik a legalkalmasabbnak. Még mielőtt teljes felhatalmazásról szóló vitába elegyednénk baloldali képviselőtársaimmal, nyomatékosítani szeretném azt, hogy a rendeletalkotási jog kormányra telepítése egyúttal a kormányra telepíti a felhatalmazással járó felelősséget is, továbbá a felhatalmazás gyakorlását beilleszti a kormány Országgyűlésnek való felelősségi rendszerébe is. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek, tisztelt Képviselő Urak! Az Alaptörvény kilencedik módosítását a Fidesz képviselőcsoportja támogatja az általam ismertetett indokok alapján. Kérem baloldali képviselőtársaimat, hogy támogassák a javaslatot. Önök elvárják tőlünk, hogy fogadjuk el a másságot; mi is kérjük, hogy támogassák azt, ami természetes. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoki felszólalói következnek, ugyanis bejelentette a frakció, hogy két képviselőjük, Gyüre Csaba képviselő úr és Szilágyi György képviselő úr megosztva fogják elmondani a frakcióálláspontot. Elsőként megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Először is szeretnék köszönetet mondani a kormánynak azért, hogy megint úgy terjesztette be az Alaptörvény módosítását, hogy azt széles körű társadalmi vita előzte meg, ezt a társadalom számára idejekorán láthatóvá tették; megvitatták az emberekkel ennek a kérdését; kikérték az emberek véleményét; kikérték a szakmai szervezetek véleményét. Nyilván így kell Magyarországon alkotmányozni, ez a Fidesz módszere. Ezt már megszoktuk, hiszen 2010-ben ugyanezt a módszert követték, ugyanúgy lett elfogadva ennek a törvénynek az alapja, maga a gránitszilárdságú Alaptörvény, ugyanilyen módon. Önök eljátszottak egy hatalmas nagy színjátékot akkor még, ma már erre sem hajlandók; akkor még felállították azt a bizottságot, amelyik előkészítette a talajt az új alkotmánynak, ez volt az úgynevezett alkotmány-előkészítő eseti bizottság. [[18.00]] Ez komolyan dolgozott, letette a koncepciót az asztalra, ez meg lett hirdetve az emberek számára, ehhez az emberek, a szakszervezetek, civil és szakmai szervezetek véleményt mondhattak. És amikor ezt mind begyűjtötte a kormány, akkor mi történt? Ezt kidobták a kukába, és egyszer csak itt találtunk valami teljesen mást. Hát, ennyit a nemzeti együttműködés rendszeréről, ami sajnos egyáltalán nem működik. Hirtelen Rákosi Mátyás jut eszembe: „aki nincs velünk, az ellenünk”, mert körülbelül ez a Fidesz-KDNP-nek is a mottója Magyarországon. Sajnos. Önök nem kíváncsiak az emberek véleményére. Önök majd el fogják mondani, hogy dehogynem, kíváncsiak vagyunk, itt a nemzeti konzultáció, meg szoktuk kérdezni az embereket mindenről. Igen, nagyon komoly kérdéseket tesznek fel. Véletlenül itt volt a táskámban, előkerült a legutóbbi, a „Te országod, a te hangod” nemzeti konzultáció lapja, ahol nagyon komoly kérdéseket tesznek fel. Fenntartsuke a járványügyi készültséget mindaddig, amíg a járvány visszatérésének kockázata fennáll? Ki az, aki erre nemmel válaszolna Magyarországon? Vagy: erősítsüke az idősotthonok járványügyi védelmét? Ki az, aki erre a kérdésre nemmel válaszolna? Vagy: ön szerint szükség vane a járványügyi figyelőszolgálatra? Hát, hogyne! Ki akar beteg lenni, ki akarja azt, hogy megkapja? Nyilván senki. A bankok, a multinacionális vállalatok is járuljanak hozzá a védekezés költségeihez. Nyilván van egy-két bankigazgató, esetleg tulajdonos, aki erre nemmel válaszolna, de teljesen nyilvánvaló, hogy igennel válaszol mindenki. Vagy: fenntartsae a munkahelyvédő és -teremtő programokat? Vagy, hogy beláthatatlanul hosszú időre eladósítsuke hazánkat? Hát, ki az, aki ezekre a kérdésekre igennel fog válaszolni? Nem akarom mondani, hogy önök minek nézi a magyar társadalmat, inkább nem mondom ki azt a szót, hogy minek nézik a magyar társadalmat. Önök egy színjátékot játszanak folyamatosan itt, a Házban, 2010 óta folyamatosan csapják be a magyar állampolgárokat, és hihetetlenül nem kíváncsiak a magyar állampolgárok véleményére. Önök azt hiszik, hogy tudják a tutit, és ez megfellebbezhetetlen, önöknek kétharmaduk van, és majd szépen el fogják mondani, hogy megkapták rá a felhatalmazást. Itt jegyzem meg, hogy 2010-ben senkinek a programjában, egyetlenegy párt programjában nem szerepelt az alkotmányozás, egyedül a Jobbik Magyarországért Mozgalom volt az, aki a programját letette az asztalra, és a programban szerepelt, hogy új alkotmányt kell hozni, hiszen az 1949. évi XX. törvény idejétmúlt, és újra van szükség. Ezt egyértelműen leszögeztük, és mi voltunk az egyetlenek, akik ebben komolyan állást foglaltunk. Dunai Mónika sok mindent elmondott az Alaptörvénnyel kapcsolatban. Idézem szó szerint: „Az Alaptörvény szövetség a múlt, a jelen és a jövő között.” Csak nem a magyar emberek között. Lehet, hogy számukra a múlt, a jelen és a jövő között ez a szövetséget jelenti. „Élő keret, amely kifejezi a nemzet akaratát.” Egyértelmű, hogy mit fejez ki: a Fidesz akaratát, amelyet minden körülmények között rákényszerít a magyar társadalomra, a magyar emberekre. Itt jegyzem meg, hogy mi magunk annak idején száz módosítót adtunk be az Alaptörvényhez. Ezek közül önök nullát fogadtak el, ugyanúgy, mint ahogy a többi ellenzéki párttól sem fogadtak be egyetlenegy módosító javaslatot sem. Ez a vita is álságos, mert hiába teszünk hozzá bármit. Majd el fogja mondani államtitkár úr azt, hogy tessenek beadni módosítót, miért nem adnak be hozzá módosítót, majd akkor megvizsgáljuk és figyelembe vesszük. Csak azt nem mondja el, hogy úgyis kidobjuk a kukába anélkül, hogy érdemben foglalkoznánk vele, mert nem lesz senki, aki ezzel foglalkozna, mert soha nem veszik figyelembe. Itt is mi történt? Szájer József laptopjára kell csak utalni, mindenki tudja, hogyan készült az új alkotmány. Nagyon egyszerű azt mondani, Dunai Mónika képviselőtársam, leegyszerűsíteni, hogy aki ezt nem támogatja, nem támogatja a magyar társadalmat, a magyar gyermekek biztonságát, fejlődését, s a többi. Ezt nagyon egyszerű kimondani. Ráadásul ön egy pontra hivatkozik. De mit ne támogassunk vagy mit támogassunk? Milyen rendszert építettek önök ki? Miről szól? Közpénzről szól. Hát, ez az egyik legfontosabb fejezet. Önök bedobnak egy gumicsontot, rágódjon rajta mindenki, és tűnjön el a közpénz, mert mi el akarjuk tüntetni. Amikor én kezembe vettem, elolvastam ezt a módosítást, és odaértem a közpénzekhez, akkor az jutott eszembe, hogy a Fidesz-KDNP kormányváltásra készül? Mert el kell tüntetni a vagyont. Itt olyan pénzekről van szó, amit el kell dugni, hogy ne lássák, és meg kell szüntetni ezeknek a pénzeknek a közpénzjellegét. Azt látjuk, hogy az elmúlt tíz és fél évben egyértelmű volt a törekvés, a Fidesz-KDNP törekvése folyamatos volt: a közpénz átláthatóságának megszüntetése, illetve a korlátozása. A magyar állampolgár ne lásson bele, hogy a közpénzek hová folynak, hogy mi lesz a közpénzek sorsa. Önök minden szinten megakadályozták, hogy az ellenzéki politikusok, ellenzéki pártok vagy egyáltalán civil szervezetek is hozzájuthassanak a megfelelő adatokhoz. Ezeket önök folyamatosan megtagadták, állami szervek, az önök kinyújtott kezei, a végrehajtó hatalom kinyújtott keze folyamatosan tagadta meg az adatszolgáltatást. Ugyanúgy vitatták a taopénzek közpénzjellegét, és azt is igyekeztek úgy feltüntetni, hogy semmi köze nincs az embereknek ahhoz, hogy ezek a pénzek hová tűnnek. Ugyanez az alapítványok számára átadott közpénzek, most akarják ezzel eltüntetni, és megszüntetni a lehetőséget, hogy azt ezek után is ellenőrizni lehessen. De itt van az állami tulajdonban lévő vállalatok pénze, hogy azzal mi fog történni, mi lesz azzal is. Nagyon jól tudjuk, emlékszünk arra, amikor a CÖF 500 millió forintot kapott egyik pillanatról a másikra. De beszélhetünk folyamatosan milliárdokról, amelyek kifolynak ilyen módon az önök által támogatott szervezetekhez, ahova önök mondják, oda folynak el ezek a pénzek, és nem hajlandók kiadni erre vonatkozóan a legfontosabb adatokat sem, a legalapvetőbb adatokat sem. Azt látjuk, mintha a kormány egy árnyékállamot akarna felépíteni, amely rendelkezik a közvagyonnal, a közvagyonnak egy jó részével, és abban az esetben is, ha kormányváltás lesz Magyarországon, önök tudják a hatalmat gyakorolni a pénzügyek fölött bizonyos esetekben. Ezeket a vezetőket próbálják önök bebetonozni, leválthatatlanná tenni, és ezeket az alapítványokat igyekeznek teljes mértékben kistafírungozni. Azt mondják, hogy meg kell határozni a közpénz jellegét, mert nem tudjuk, mi is a közpénz. Hát, hogyne tudnánk, mi a közpénz! A bírósági gyakorlat is egyértelműen megmondta, hiszen éppen az a probléma, hogy számtalan bírósági pert kellett indítani az elmúlt tíz esztendőben arra vonatkozóan, hogy igenis bebizonyítsuk, itt közpénzről van szó, és igenis önök kötelesek elmondani, hogy hová tüntették el a közpénzt, mi lett annak a közpénznek a sorsa. Önök ezt sorban megtagadták, éppen ezért indult rengeteg bírósági per, amelyben egyértelműen kimondták, és a bírósági gyakorlat meghatározta, hogy ahol közpénzt használnak, ahol közpénzt költenek el, ott szükséges az átláthatóság és biztosítani kell az átláthatóságot. Önök ezt az átláthatóságot akarják megszüntetni. Úgy emlékszem, talán az SZDSZ volt, aki meghirdette azt az üvegzsebprogramot. Erről ma már nem beszélhetünk, de azt kell látni, hogy ez az üvegzseb nagyon homályos, tejüvegből van, amin nem lehet átlátni. Ez az önök filozófiája. Hová vezet ez az út, az önök útja hová vezet? Nézzük meg a korrupciós világranglistát, hogy Magyarország például az elmúlt tíz évben hová haladt ezen a korrupciós világranglistán! Döbbenetes, kérem! Döbbenetes, hogy Magyarország Európa szégyenpadján, illetve a világ szégyenpadján ül, és erről senki más nem tehet, egyedül és kizárólag a kétharmados többség és az Orbán-kormány. Ma ott tartunk, hogy ezen a ranglistán az Európai Unióban természetesen minden visegrádi ország előttünk van, tehát kevésbé korruptak. Mi vagyunk a legkorruptabb visegrádi ország, egész Európában pedig Bulgáriát megelőzve, holtversenyben Romániával az Európai Unió második legkorruptabb országa vagyunk. [[Nacsa Lőrinchez, Hollik Istvánhoz és dr. Vejkey Imréhez fordulva:]] Igen, ezen lehet nevetni, a KDNP-sek nyilván nagyon örülnek ennek, és nyilván mindent meg fognak tenni azért, hogy ez még rosszabb legyen, és nyilván ez a törvény is ebbe az irányba halad. 2012-ben még nyolc EU-s ország volt előkelőbb helyen, pedig akkor kevesebb tagja volt az Európai Uniónak, csak nyolc ország volt, de mára sikerült elérni, hogy már csak egy van tőlünk csúnyább helyen. A helyzet folyamatosan romlik, Magyarország egyre hátrébb csúszik ezen a ranglistán, és szerintem az Alaptörvény módosításával is ez a cél: megszerezni az első helyet az EU-ban, Magyarország legyen a legkorruptabb országa az Európai Uniónak. Az állami intézményrendszer feladata ma a kormánypárti szereplők és a NER-lovagok helyzetbe hozása, a Fidesz hatalomban tartása, a politikusok és a mellettük álló gazdasági emberek vagyonosodásának növelése. Kimondhatjuk, hogy intézményesített korrupció rendszere van ma Magyarországon. Én a NER rendszerét nem NER-nek nevezném ezentúl, hanem az IKR rendszerének, az intézményesített korrupció rendszerének. Tehát nem NER-rendszer, hanem IKR-rendszer a jövőben. A korrupciós jelentés szerint idézem „A jelenlegi hazai állami korrupció lényege a gazdasági erőforrásoknak különféle eszközökkel történő újraosztása, az új elit megteremtése, a kormányközeli szereplők jutalmazása, helyzetbe hozása. [[18.10]] A közpénzszivattyú révén a jogállami normák megsértésével az adófizetők pénze magánvagyonná lényegül át. A korrupció a rendszer része lett, és nem mellékhatása.” Hát, ennyit erről, amit önök elértek, és ez a módosítás is ezt fogja erősíteni. Én már látom azokat a válaszokat, hogy persze, ezeket Soros György íratta a saját civil szervezeteivel, és nyilván ők támadják a magyar kormányt, mert nem akarja befogadni a migránsokat, és majd halljuk azokat a sorokat, azokat a paneleket, amelyeket önök megkaptak, hogy erre mit kell válaszolni. De mit látunk? Azt látjuk, hogy ki az, akit Soros György taníttatott ki, hol ülnek azok. Egyedül Orbán Viktor és a Fidesz az, akik Soros György pénzén nevelkedtek. Ők azok, akik a politika tudományát Soros György intézményeiben vették át, úgyhogy nehezen hihető az, hogy ők nem részesei ennek a rendszernek, és ez ellen valóban kívánnak küzdeni. Mindezek alapján, illetve a módosítások alapján nyilván nem azon okból, amit Dunai Mónika képviselőtársam elmondott számunkra is rendkívül fontos az, hogy a magyar gyermekek egészséges környezetben, életük és testi épségük veszélyeztetése nélkül tudjanak fejlődni, és hogy hasznos tagjai legyenek a magyar hazának. Azt gondolom, ez minden parlamenti pártnak, minden frakciónak egyformán a legfontosabb érdeke. De azt gondolom, nem kellene egy ilyen törvényjavaslatba beletenni más olyan javaslatokat, amelyek nyilván semmiféle demokratikus párt számára nem lennének elfogadhatók, ilyen, amelyik arról szól, hogy megteremti annak a lehetőségét, hogy Magyarországon a közpénzeket továbbra is intézményesített formában, még nagyobb mértékben tudják kilapátolni. Mi nem ezért jöttünk ide. Természetesen emiatt ezt nem tudjuk támogatni, de a továbbiakban Szilágyi György képviselőtársam fogja folytatni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Ahogy képviselő úr be is harangozta, most frakciótársa, Szilágyi György képviselő úr folytatja a véleményük elmondását. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Elnök Úr! Először is nagyon szomorú, és egyben felháborító is, hogy amikor Magyarországon az egészségügyi dolgozók és az emberek naponta a túlélésért küzdenek, akkor önöknek a legfontosabb az, hogy a lopást biztosítsák, és a lopott pénz megvédését biztosítsák, és ezért hozták be az úgynevezett gránitszilárdságú Alaptörvény kilencedik módosítását, hiszen javarészt ez az egész erről szól. Önök előtt is jól ismert az egykori pénzügyminiszter, mára jegybankelnökké avanzsált Matolcsy György nevével fémjelzett mondás, amely szállóigévé vált, és így szólt: „elvesztette közpénzjellegét”. Hogy ez mennyire nem így van, azt mi sem igazolja jobban, mint a Fővárosi Törvényszék 2016-os ítélete, amely kimondja, hogy a Magyar Nemzeti Bank vagyona nemzeti vagyon, a Magyar Nemzeti Bank közpénzből is gazdálkodik, a bíróság szerint ebben nincs jelentősége annak, hogy a jegybank költségvetése szigorúan véve az államháztartás alrendszerei közé tartozik, azaz a költségvetési törvény hatálya alá tartozike, vagy a gazdálkodásáról saját maga dönt, mivel általában is minden kizárólagosan állami tulajdonban álló szervezethez az állam által juttatott vagy oda bármilyen más forrásból beérkező pénzeszköz közpénz.A kormányzati arrogancia azonban lényegében minden egyes jogalkotási aktusban tetten érhető. Nem volt ez másként 2016-ban sem. Alig pár nappal ugyanis az említett bírósági ítéletet követően módosító javaslat érkezett a kormánypárti padsorokból, Bánki Erik nyújtotta be, amely történetesen a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény módosítására irányult, a jogerős ítéletet követően volt bőr a képükön az indoklásban leírni idézem, ezt önök írták, Bánki Erik , hogy „alapítvány létesítése esetén tehát a vagyon olyan mértékű elkülönülésére kerül sor, amely alapján az is megállapítható, hogy az alapító által juttatott vagyon elveszíti közvagyon jellegét”. Annak ellenére tehát, hogy az alapító korábban közvagyonként gazdálkodott, az alapítvány javára juttatott vagyonnal ez a vagyontömeg, kikerülve az alapító vagyonából és annak felügyelete alól, egy újonnan létrejövő jogi személy tulajdonába kerül, ezáltal pedig köztulajdonjellegét is elveszíti. Magyarán fogalmazva, nem másra tettek itt erőltetett kísérletet, minthogy az önök kezében lévő törvényhozói hatalommal élve, azaz valójában visszaélve, egészen egyszerűen gátolják az igazságszolgáltatás hatalmi ágát. De nézzük, mi áll a mostani gránittörvény kilencedik felpuhításában! Azt írják: közpénz az állam bevétele, kiadása és követelése. Ennyi, nem több. Egy évtizede vannak kormányon. Egy évtizede várjuk, ahogyan az indoklásukban is kifejtik, hogy az alkotmányos szervek gyakorlatában megjelent eltérő helyett egységes gyakorlat alakulhasson ki. Hát, azt gondolom, tisztelt képviselőtársaim, Nacsa Lőrinc is, aki bőszen bólogat, hogy most megmutatom, mennyire egységes ez a gyakorlat ezzel, amit önök most ide elénk raktak, hogy ez alapján a definíció alapján egy jottányit sem kerültünk előrébb. Ha elolvassa a törvényt, és egy kicsit más törvényeket is megvizsgál, akkor majd rájön, hogy teljesen feleslegesen bólogatott, bár gondolom, önnek már a vérében van az állandó bólogatás vagy bekiabálás. A módosítással beemelt rendelkezéssel ugyanakkor a saját indoklásával is súlyos ellentmondásban van. Vegye elő, Nacsa képviselő úr csak a jegyzőkönyv számára mondom, hogy ő állandóan mutogat, bekiabál meg hasonlók , a törvényt, kövesse azt, amit mondok, és akkor rá fog jönni, hogy igazam van, ön pedig ehhez nem nagyon ért. De akkor mondom tovább, jó? Ezt írják, önök írják ugyanis az indoklás a második mondatában na, még egyszer mutogasson, olyan jólesik, tényleg , hogy a meghatározással a fogalom valamennyi alkotmányos, állami figyeljen! és önkormányzati szervre, állami és önkormányzati intézményre kiterjed. Igen, jól hallották, jól hallotta Nacsa képviselő úr. Tehát míg a konkrét jogszabályi szöveg kizárólag és kifejezetten az állam bevételeiről szól, az indoklásban már az önkormányzati szervek és önkormányzati intézmények is szerepelnek. Micsoda fércmunka ez, képviselőtársaim! Igen, micsoda fércmunka ez! Hogy rakhatták bele akkor, ha önök szerint ez így van, akkor miért rakták bele? Önök rakták bele, nem én mondom. Itt van benne az önök által leadott indoklásban. Erre kellett várni három kormányzati cikluson át. Nehezen hinném, hogy az önök apparátusában ne lenne számos olyan, magasan képzett jogász, aki ne tudta volna szabatosan megfogalmazni, hogy mi a közpénz. Minden bizonnyal nem is erről van itt szó, hanem arról, hogy zavarosban lehet jól halászni, tartja a mondás is, és önök éppen ezt követik. Sokadik példáját látjuk annak, hogy önök törvényesítik, azaz immár alaptörvényesítik a lopást. Sokkal közérthetőbb lenne a meghatározás, ha egyszerűen csak annyit írnának, hogy a közpénz az, amit önök ellopnak. Azt gondolom, ezzel a széles körű közvélemény amúgy is eleve tisztában van, nem lenne senkinek értelmezési nehézsége, még Nacsa Lőrincnek sem. Azzal ugyanis, hogy ilyen roppant primitív módon öt szóban leszűkítik azt, hogy mi az a közpénz, nem tesznek mást, mint hogy minden egyéb, önök által ide nem sorolt, de nyilvánosan idetartozó pénzeszközöket kvázi mentesítenek a közpénz mivolta alól. Ezzel persze csúfos gúnyt űznek a teljes magyar jogrendből és jogszabályi környezetből, hiszen olyan jogszabályok garmadát lehet sorolni, amelyek igen komoly rendelkezéseket tartalmaznak a közpénzek felhasználásáról, a felhasználás átláthatóságáról, nyilvános ellenőrzésének biztosításáról. Ezek a jogszabályok pedig egyáltalán nem csak az állami forrásokra vonatkoznak. Nézzük, mondjuk, az államháztartásról szóló törvényt, amely rögzíti például, hogy „az államháztartás központi és önkormányzati alrendszerből áll”. Hol marad akkor az Alaptörvényből az önkormányzati forrásokra való utalás? Hol marad? Miért csak az indoklásban emlékeznek erről? Miért csak az indoklásba tették bele? Vagy nézzük a közbeszerzésekről szóló törvényt, amely már a preambulumban kimondja, hogy a törvény célja „a közpénzek hatékony felhasználásának átláthatósága és nyilvános ellenőrizhetőségének biztosítása”, majd az 5. § c) pontjában azt olvashatjuk, hogy közbeszerzési eljárás lefolytatására kötelezett az államon és a költségvetési szerveken túl „közalapítvány, a helyi önkormányzat, a helyi és országos nemzetiségi önkormányzat, a helyi és nemzetiségi önkormányzatok társulása, a területfejlesztési önkormányzati társulás, a térségi fejlesztési tanács”. [[18.20]] Ha valóban így van, márpedig a közbeszerzési törvény így rendelkezik, akkor kérdezem én, ez utóbbi szervek és szervezetek által kezelt források miért nem jelennek meg az alaptörvény-módosítás szerinti felsorolásban. De említhetem a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló törvényt is. Tudják, mit mond? Azt, szintén a preambulum szerint, hogy „Az Országgyűlés ezért a közpénzekből nyújtott támogatások fokozottabb átláthatóságának megteremtése érdekében a következő törvényt alkotja.” Majd így folytatja: „E törvény hatálya az államháztartás alrendszereiből, az európai uniós forrásokból, a nemzetközi megállapodás alapján finanszírozott egyéb programokból, a százszázalékos állami tulajdonban álló szervezet által létrehozott alapítványtól származó, természetben vagy pénzben juttatott támogatásokra terjed ki.” Ugye, milyen érdekes? Tehát akkor a közpénz az Európai Unió költségvetéséből és minden egyéb nemzetközi megállapodás alapján finanszírozott egyéb programból származó valamennyi forrás is. De közpénz ezek szerint a százszázalékos állami tulajdonban álló szervezet által létrehozott alapítványtól származó forrás is. Nem is értem, hogy ezek a rendelkezések miként kerülték el az önök figyelmét, amikor úgy gondolták, hogy ismét alkotmányozni kezdenek. Ne menjünk el szó nélkül a nemzeti vagyonról szóló törvény mellett sem! Eszerint a nemzeti vagyonba tartoznak az állam vagy a helyi önkormányzat tulajdonában lévő pénzügyi eszközök, továbbá az államot vagy a helyi önkormányzatot megillető társasági részesedések. Igen, jól hallották, ismét állam és önkormányzat. A közpénzekkel kapcsolatosan azonban önök nem csak a Nemzeti Bank kapcsán léptek jégre, nézzük csak a taotámogatásokat! Ugye, ez is egy olyan téma volt, ahol önök úgy gondolták, hogy ezeket szépen a nyilvánosság elkerülésével szabadon szórhatják. Majd a Kúria rámutatott, idézem a Kúriát: „Az úgynevezett látványsportok támogatására nyújtott társaságiadó-kedvezmény közpénznek minősül, hiszen amennyiben a vállalkozások ezt nem ajánlják fel a meghatározott célra, azok közvetlenül a költségvetés adóbevételét képeznék.” Javaslom önöknek is az ítélkezési gyakorlat tanulmányozását, például Nacsa Lőrincnek is. Ennek megfelelően tehát közpénz valamennyi olyan forrás is, amely jogszabályon alapuló felajánlás hiányában egyébként adóbevétel lenne. Ilyen tehát a tao, de az 1-1 százalék, az egyházi és a civil szervezeti jövedelemfelajánlások is. Azt gondolom, ezek után bárki számára nyilvánvaló, hogy az Alaptörvénybe beilleszteni tervezett kurta mondat semennyiben nem koherens a hatályos jogszabályokkal, a kialakult bírói gyakorlatot pedig semmibe veszi. Egy ilyen rendelkezés nemhogy elősegíti, hanem még inkább megnehezíti a jogalkalmazó szervek és személyek munkáját, az egységes gyakorlatot pedig nemhogy nem teremti meg, hanem egyenesen ellehetetleníti. Ha már az előbb szóba kerültek az alapítványok, azt gondolom, érdemes erre a részre is kicsit részletesebben kitérni, a módosító javaslat ugyanis e tekintetben is hoz némi változást. Fontosnak tartják ugyanis, hogy a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítvány létrehozásáról, működéséről, megszüntetéséről, valamint közfeladata ellátásáról sarkalatos törvény rendelkezzék. Nagy hágónak nagy a lejtője. tartja a mondás. Nem az első alkalom, de vélhetően nem is az utolsó, hogy önök előre készülnek a bukásra. Mi másért lenne önöknek fontos az alapítványokba menekített vagyon ilyen szintű védelme? Összességében azt gondolom, hogy önök most, 2020 novemberében, ebben a súlyos, honfitársaink ezreinek életét követelő helyzetben sem hagynak fel azzal az eddigi gyakorlattal, melyben több mint tíz esztendeje sajnos önök következetesek. Nem a köz érdekében kormányoznak, csak azt nézik, hogy miként lehet legalizálni azt, ami egyébként egy normális jogrend szerint egészen egyszerűen köztörvényes lopásnak minősülne, illetve miként tudják biztosítani magukat arra a hamarosan elkövetkező időre, amikor már nem kormányon, hanem pellengéren lesznek, és ez az idő, higgyék el, nagyon hamar el fog jönni. [[Nacsa Lőrinc közbeszólására:]] Még ha ez Nacsa Lőrincnek ismételten nem is tetszik. Engedjék meg, hogy most ne menjek bele abba a módosító javaslatba, amit egyébként benyújtottunk, majd egy normál felszólalásban elmondom önöknek, hogy képviselőtársammal, Gyüre Csabával szeretnénk segíteni az önök munkáját, és a törvénymódosító javaslatunkat majd ajánlom az önök szíves figyelmébe, de erre most már nincs időm. Viszont arra még van, hogy válaszoljak egy-két felvetésre, amit Dunai Mónikától lehetett hallani. Legfőképpen egyetlenegy dologra szeretnék képviselő asszonytól választ kapni. A képviselő asszony azt mondta, hogy a gyermekeknek is vannak jogai, ezeket a jogokat védeni is kellene. Meg szeretném kérdezni képviselő asszonytól, hogy nagyjából egy hónappal ezelőtt felhívtam a figyelmét, hogy ön mint Rákosmente fideszes képviselője, tegyen meg mindent annak érdekében, hogy Rákosmente volt fideszes alpolgármestere, Fohsz Tivadar, aki pedofilbotrányba keveredett, ne tölthessen be olyan pozíciókat, amely pozíciókat a mai napig betölt, például a Rákoskerti Templom Alapítvány kuratóriumi tagja. Tudja, képviselő asszony, a Makovecz-templom építési kuratóriumának a tagja egy olyan ember, akit pedofíliával gyanúsítanak, a saját lányával kapcsolatosan történt szexuális tartalmú visszaéléssel gyanúsítanak. Kértem az ön közbenjárását, hogy ha már bocsánatot nem kér volt képviselőtársa nevében, aki ugye, mint említettem, a Fidesz alpolgármestere volt a XVII. kerületben, akkor tegyen meg mindent annak érdekében, hogy ez az ember ne tölthessen be a kerületünkben, Rákosmentén olyan pozíciókat, ami, úgy gondolom, hogy nem illeti meg az ő személyét. És arra is kértem, mivel nem zavarja önöket, hogy Fohsz Tivadar a Keresztúriak Alapítvány kuratóriumi elnöke is ráadásul, hogy próbáljon meg mindent megtenni ennek érdekében. Sajnos képviselő asszonytól azóta sem hallottam bocsánatkérést ezzel az üggyel kapcsolatban, és nem is tudok arról, hogy bármit is tettek volna a volt fideszes alpolgármesterükkel szemben, akit, még egyszer mondom, pedofília gyanújával vonnak remélhetőleg felelősségre. Ezt most csak azért mondtam el, mert ön fennen hangoztatta ismételten: a gyermekeknek is vannak jogai. Igen, vannak jogai, Fohsz Tivadar lányának is vannak jogai, őt is meg kellene védeni az olyan bestiális bűnözőktől, mint például a fideszes volt alpolgármester. Még egyszer mondom, amennyiben megengedik, akkor a módosító javaslatunkról Gyüre Csabával majd egy normál felszólalásban még beszélni fogok. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja jelezte, hogy két felszólaló ismerteti a frakció álláspontját, ami azóta megváltozott. Így aztán Vejkey Imre képviselő úr fogja elmondani a KDNP álláspontját. [[Derültség az ellenzéki pártok soraiban.]] Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A világjárvány közepette is fontos, hogy megőrizzük országunk működőképességét. [[Dr. Harangozó Tamás közbeszólására:]] Igen, az előbb is mondtam, de önök is állandóan ezzel ellentétes dolgokat mondtak, ezért kénytelen vagyok ezt hangsúlyozni. Fontos, hogy a parlament folyamatosan ülésezzen, és folytassa törvényalkotó munkáját. Ennek részeként terjesztette elő az igazságügyi miniszter a Magyarország Alaptörvényének kilencedik módosításáról szóló T/13647. számú törvényjavaslatot.Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Sajnos azt kell megállapítanom a mai vitában, sőt a tegnapi vitában is, hogy a baloldal hazugságkampánya és hazugság-hangulatkeltése egyre erősebben folyik nemcsak más törvényjavaslatok tekintetében, hanem magának az Alaptörvénynek a tekintetében, az Alaptörvény kilencedik módosítása tekintetében, pedig az Alaptörvény a jogrendszerünk piramisának a csúcsa. A baloldali pártok a parlament normál működését pedig szándékosan összemossák a járvány elleni védekezéssel, pedig számtalanszor elmondtuk ma is és a tegnapi nap során is, hogy mi tartozik a kormányra a felhatalmazás alapján 90 napra, és azt követően pedig mi tartozik a parlamentre. [[18.30]] És egyértelmű, hogy az Országgyűlés normális rendben működik, egyértelmű, hogy bármelyik országgyűlési képviselő, a kormány törvényjavaslatot nyújthat be, és teljesen egyértelmű, hogy mindettől független az, hogy a kormány rendkívüli felhatalmazást kapott az Országgyűléstől 90 napra a járvány elleni védekezéshez, de csak ehhez. Ezért nem lehet a két dolgot összekeverni, mint ahogy önök azt teszik, csak akkor, ha félre akarják vezetni az embereket. Kérem, ne tegyék! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Alaptörvény hazánk jogrendjének az alapja. Az Alaptörvényt úgy is definiálhatjuk, mint hogy az nem más, mint maga a szövetség a múlt, a jelen és a jövő magyarjai között. Az Alaptörvényben eddig is kiemelt figyelmet kapott a gyermekek megfelelő testi és lelki nevelése. Az Alaptörvény mostani családvédelmi módosítása pedig garantálja a gyermek születési nemének megfelelő háborítatlan fejlődését, valamint kimondja, hogy a családban a nő anya, a férfi pedig az apa. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Nem ezt mondja!]] Ugye, cinikus megjegyzéseik vannak, most is hallom Varga-Damm Andrea képviselőtársunkat [[Dr. Varga-Damm Andrea: De nem ezt mondja!]] pedig a helyzet az a helyzet az! , hogy sajnos ilyen alapvető igazságokat kell kimondanunk. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Nem ez van leírva!]] A kilencedik alaptörvény-módosítás kiterjed az egyetemek védelmére is, biztosítva ezen alapítványok hosszú távú, stabil működését, az egyetemek stabil hátterét. Az alaptörvény-módosítás egyértelműen és világosan az állami működés egészére vonatkozóan definiálja a közpénz fogalmát, garantálva annak átlátható felhasználását. Végül az alaptörvény-módosítás egyértelműbb helyzetet teremt a rendkívüli állapotok tekintetében. Azok számát a jelenlegi hatról háromra csökkenti, így a jövőben rendkívüli jogrendként csak hadiállapot, szükségállapot és veszélyhelyzet lenne. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A mai világban rendkívül szükséges a már megszületett gyermekekre vonatkozó szabályozás mellett az eljövendő generációk érdekeit is védő jogi szabályrendszer kialakítása. A magyar nemzet ezer éve szakadatlanul fejezi ki akaratát, hogy keresztény nemzeti formában szeretne élni. Keresztény nemzeti formában, és ezt az akaratot csak megszállás vagy totális diktatúra tudta felülírni. Mi, magyarok fontosnak tartjuk a hagyományos keresztény értékeket. Így fontosnak tartjuk a világ teremtettségét, továbbá azt is, hogy az ember férfinak és nőnek teremtetett. A férfi és nő misztériumát viszonylagossá tevő genderideológia pedig növekvő aggodalomra ad okot. Az emberi közösségek formáira és tartalmára vonatkozó természeti törvényszerűségek egyre agresszívabban vannak fenyegetve a nyitott társadalom és a LGBT-ideológia által. Ezért nagyon fontos, hogy a gyermekek jogait és az eljövendő generációk jogait alaptörvényi szinten védjük. Ki kell mondanunk a felnövekvő és az eljövendő generációk emberi méltósága érdekében azt, hogy a férfi az férfi, a nő pedig nő; továbbá azt is, hogy a születési nem természetes, és megváltoztathatatlan. Ki kell mondani, hogy az anya nő, az apa pedig férfi. Ki kell mondani, hogy a gyermek születési nemének megfelelően van önazonossága. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Nem így van leírva!]] [[Dr. Varga-Damm Andrea: Nem így van leírva!]] Ki kell mondani, hogy gyermekeinket… Lehet, hogy nem tetszik a képviselő asszonynak, de akkor is így van. (Dr. Varga-Damm Andrea: Nem így van leírva!) Ki kell mondani, hogy gyermekeinket a bölcsődétől az egyetemig hazánk alkotmányos önazonosságán és kultúráján alapuló értékrend szerint akarjuk nevelni, és eszerint akarunk eljárni, akár tetszik ez a baloldali képviselőknek, akár nem. [[Dr. Varga-Damm Andrea folyamatosan közbeszól.]]
Képviselő asszony!
Egyedül ugyanis ez biztosít stabil alapot arra, hogy Magyarország a jövőben is fennmaradjon biztonságot nyújtó, erős közösségként. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A Fidesz-KDNP kiáll az objektív igazság mellett. Kiállunk, kiállásunknak pedig olyannyira komoly látszata van, hogy a sötét oldal mindent megtesz ellenünk. Ránk ront imitált tolerancia által, hogy adjuk fel értékeinket. Ránk ront az aranyborjú által; ránk ront különböző NGOk és más hatalmak által, hogy a jövőben a bűnt ne bűnnek mondjuk, hanem jónak és követendőnek, a jót pedig ne jónak mondjuk, hanem rossznak és elutasítandónak. Ne feledjék, csak akkor őrizhetjük meg ezeréves hitünket és kultúránkat, ha ellene mondunk a ránk zúduló rontásoknak. Ebben a küzdelemben a győzelmet nem adják ingyen. A harcban fel kell vennünk a kesztyűt, és bátran ki kell állnunk az objektív igazság mellett. Ha nem vesszük fel a kesztyűt, akkor nem jámborak vagyunk, hanem olyanok, akik feladták keresztény hitüket, keresztény kultúrájukat, ez pedig azt jelentené, hogy a sötét oldal győzött. Ezt nem hagyhatjuk, nem is hagyjuk. Ezért kapjuk a támadásokat önöktől, ezért kapjuk a támadásokat az Európai Unióból, bármibe is csomagolják azokat. Szeretnék utalni az előttem szóló két Jobbik-vezérszónok felszólalására. Gyüre Csaba képviselőtársam felszólalása szürreális volt. Szürreális volt, hogy a mindenki által ismert Jobbik Soros György mögé bújva, az általa finanszírozott alapítványok narratíváit közvetítette itt a parlamentben. [[Közbeszólások és derültség az ellenzék soraiban.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az önök által előadott narratíva álságos és hamis. [[Derültség az ellenzék padsoraiban.]] És ugyanezt mondhatom el Szilágyi György képviselőtársunk vezérszónoklatára is. Közpénzről beszélt. [[Dr. Harangozó Tamás: Nem szégyelli magát!]] Miről is szól az Alaptörvény kilencedik módosítása a közpénz vonatkozásában? Az Alaptörvény a korábbi alkotmányhoz képest önálló közpénzekről szóló résszel rendelkezik, az alkotmányozó a közpénz fogalmát eddig ugyanakkor nem határozta meg. Ez a javaslat, a kilencedik számú alaptörvény-módosítás, ezt pótolná. [[Szilágyi György közbeszól.]] Pótolná úgy, hogy definiálná akként, hogy a közpénz az állam bevétele, kiadása és követelése. [[Szilágyi György: Rossz! Rossz!]] Azt hiszem, ez egy megfelelő definíció. A javaslat ezzel meghatározná a közpénz fogalmát amiatt, mert az alkotmányos szervek és az egyéb jogalkalmazók gyakorlatában eltérő értelmezések jelentek meg ezzel összefüggésben, ezért az egyértelműen, világosan és az állami működés egészét átfogóan került definiálásra. Nem tudom, miért nem tetszik ez képviselőtársaimnak, baloldali képviselőtársaimnak, hogy az állami működés egészét átfogóan kerül definiálásra a közpénz. [[Szilágyi György: Hát, ez rossz!]] A meghatározással a fogalom valamennyi alkotmányos állami, önkormányzati szervre, állami és önkormányzati intézményre kiterjedne. [[Szilágyi György: Nem igaz!]] Kapcsolódó indoklás szerint az egyértelműsítés azért is szükséges, mert az Alaptörvény szerint a közpénzre vonatkozó adat közérdekű adat. A szabályozással a jogalkotó célja a közpénzekről való viták lezárása, az Alaptörvény átláthatósági szabályai teljes körű garanciáinak a biztosítása. És igazából nem értettem képviselőtársamnak azokat az aggályait sem, mondhatni, szirénhangjait sem, amik a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványok vonatkozásában merültek fel. [[18.40]] Mert az Alaptörvény kilencedik módosítása azt rögzíti, hogy a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítvány létrehozásáról, működéséről, megszüntetéséről, valamint közfeladata ellátásáról sarkalatos törvénynek kell rendelkeznie. A parlament ezzel a kiegészítésével lényegében hosszú távú társadalmi folyamatok stabilitása és a jogbiztonság érdekében hitet tesz a közjogi és magánjogi viszonyok elválasztása mellett. Képviselőtársaim, mi nem tetszik ezen önöknek? Nem értem. Az új alaptörvényi rendelkezés közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványok mindenkori kormányzattól való függetlenségét is erősítené azáltal, hogy a sarkalatos törvényekhez köti a legalapvetőbb szabályait. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Én úgy gondolom, az elmondott példák egyértelműen azt bizonyítják, hogy ez az Alaptörvény axiome, azaz méltó és igazságos. Méltó Magyarországhoz, ezért kérem, hogy támogassák. A KDNP parlamenti frakciója támogatja. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Most az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka következik, Harangozó Tamás képviselő úr. A pulpitusról mondja el vezérszónoklatát. [[Dr. Harangozó Tamás a szónoki emelvényre lép.]] Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Hát, itt vagyunk, a gránitszilárdságú, Alaptörvénynek nevezett fideszes házirend kilencedik repedését tárgyaljuk. Azt gondolom, hogy a helyzet abszurditását leginkább az interneten terjengő, azon átszáguldó mém fejezi ki a legjobban, ebben az áll: az Alaptörvény olyan, mint a vásárlói panaszkönyv, aki éppen arra jár, az beleír valamit. Ezen és ezen keresztül magukon röhög a fél ország. Csak, tudják, ebben sajnos semmi vicces nincsen. [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Nem is.]] Főleg, ha a javaslat tartalmát és körülményeit is megnézzük. És igen, el fogom mondani még egyszer Vejkey képviselőtársamnak őszintén, végtelen felháborodással, hogy százak halnak meg, száz ember hal meg [[Dr. Völner Pál: Százak vagy száz?]] mindennap ma Magyarországon; hogy az elmúlt két hétben az önök által példának hozott Ausztriához képest kétszer annyi ember hal meg ebben az országban; hogy tegnap odáig süllyedtünk vagy jutottunk, hogy maga az egészségügyért felelős miniszter bejelentette, hogy valóban elképzelhető, hogy a közeljövőben orvosoknak kell majd dönteni életről és halálról, mert össze fog omolni vagy összeomolhat az egészségügyi ellátás. És akkor önök ilyen alaptörvény-módosítást hoznak be ide a Ház elé. Igazságügy-miniszter asszony beviharzott ide, elmondta gyorsan a beszédét, felolvasta, majd elviharzott. [[Nacsa Lőrinc Szabó Timea képviselői helyére mutatva: Szabó Timea!]] Azzal kezdte, fölírtam: ez a javaslat a magyar emberek érdekeit és biztonságát szolgálja. Dehogy szolgálja! Dehogy azt szolgálja! Ez a javaslat, tisztelt képviselőtársaim, kizárólag Orbán Viktor, a Fidesz, a szűk családi és baráti kör és az üzlettársak hatalmi és anyagi érdekeit szolgálja. Ennyi van benne, semmi több. [[Szilágyi György: Így van!]] Három fő téma van ebben a javaslatban. Az első, ami kifejezi, sőt kiteljesíti az önök homofób, rasszista politikai nézeteit. [[Dr. Völner Pál: Óvatosan! Nacsa Lőrinc: Milyen rasszista? Az elnök csenget.]] Nem óvatoskodom ebben, képviselőtársaim! Minden okot megadtak arra az eddigi felszólalásaikkal is, hogy semmi óvatoskodásnak nincs itt helye. [[Dr. Völner Pál: Akkor higgadtan.]] Beleírták ugyan szövegszerűen, hogy apu fiú, anyu lány. Remélem, hogy nem az elmúlt tíz évben gondolkoztak ezen. [[Derültség az ellenzék soraiban.]] De az a baj, hogy nem ez a két szó vagy ez a két mondat érdekes, hanem ami mögötte húzódik, és amiért ezt önök csinálják. Azt árulják el… [[Dr. Völner Pál: Nem hiszed el?]] Mondom is, hogy mit. Önök egyfolytában és rendszeresen kipécéznek egy kisebbséget, egy magát megvédeni nem képes embercsoportot ebben az országban, és ütik-vágják, megnyomorítják, bántják őket. [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból: Hogy?]] Erről van szó. Ebben a javaslatban is erről van szó. [[Nacsa Lőrinc: Mondjál konkrétumot!]] És csak egy érdekel engem, mondják meg nekem: jó érzés ez? Érzik a hatalmukat? Felcsillan a gyermekkori emlékkép, a hangyákat a nagyítóval égetgettük? Mire jó ez, képviselőtársaim? [[Dr. Völner Pál: Ne a saját gyerekkorodat idézd! Nacsa Lőrinc: Mit csináltál?]] Mire jó ez, képviselőtársaim, árulják el! Én értem, hogy ideológiai kérdésekkel is kell foglalkozni, de fideszes és KDNP-s képviselőtársaimat csak arra kérném, sőt szólítom föl, hogy mielőtt álszent, kereszténységre hivatkozó indoklást hoznak ehhez a javaslathoz, legyenek kedvesek tanulmányozni, hogy a pápa ebben a kérdésben nem is olyan régen, egy hónappal ezelőtt mit mondott. [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból: Na, mit mondott? Mit mondott? Nacsa Lőrinc: Férfi és nő. Az elnök csenget.]] Nézzék meg! A második része ennek a javaslatnak gyakorlatilag az intézményesített lopás alaptörvényi szintre emelése. Eddig sima törvényekben, kétharmados törvényekben volt, nyilván a bíróság ezt helyre tette, ezt nem tűrhették tovább, Alaptörvénybe kell rakniuk. Ez vonatkozik a közpénzek újradefiniálására vagy definiálására éppúgy, mint az alapítványi vagyon kimenekítésére. Az utóbbi semmi másról nem szól, mint arról, hogy a magyar állam, azaz a magyar nép közös tulajdonát önök az elmúlt kábé fél évben alapítványi formában és a jelenleg is a parlament előtt lévő törvényekben alapítványi formában egyszerűen hazaviszik. Kiveszik az állami tulajdonból, magántulajdonba teszik át, alapítványi formába. Iszonyatos milliárdokról beszélünk. Teleültették a kuratóriumot a saját embereikkel, és nagy valószínűséggel azért, mert tartanak attól, hogy 2022-ben ennek a dajdajnak vége lesz, most beleírják az Alaptörvénybe, hogy ezt senki utána ne tudja visszavenni. Teszem hozzá, ezzel nem fognak sikert elérni, abban biztosak lehetnek. Ami pedig azt illeti, hogy nem értik, mi a probléma a közpénzek fogalmával: pontosan tudják, hogy miért írták bele. Világosan megmondta már a nemzeti bankos próbálkozásoknál is a bíróság, hogy közpénzjellegét nem tudja elveszíteni, akkor sem, ha taopénzekről van szó, és megkerüli az állami rendszert, és akkor sem, ha a Nemzeti Bank pénzéről van szó, ami a költségvetést kerüli meg. Önök ezt teszik most világossá, igen. Azt teszik világossá, hogy például a taopénz vagy az államháztartáson kívül, mondjuk, lemondott adóbevételeket gyakorlatilag kivonják az ellenőrzés alól, azokat a pénzeket, amelyek Felcsútra mennek, Orbán Viktor háza tövébe, milliárdok; azok, amelyből stadion épül, ahelyett, hogy az emberek egészségére vagy megélhetésére költenék. Annyi lesz csak a jövőben a különbség, tisztelt képviselőtársaim, hogy még bírósággal sem lehet majd kikényszeríteni, hogy önök az elherdált pénzt meg az elherdált vagyont mire is költik pontosan. És ami a rendkívüli jogrend átírására vonatkozik: röviden a lényege tendenciózusan az, hogy ilyen helyzetekben önök ki kívánják iktatni a parlamentet. Háború esetén megszüntetik a honvédelmi tanácsot, ahol ott ülnek a parlamenti pártok vezetői, ott ül a köztársasági elnök, és ott ülnek a kormány tagjai is. Minden döntést a kormány fog meghozni, semmilyen parlamenti kontroll, semmilyen politikai kontroll a jövőben ilyen tekintetben nem lesz. De ugyanezt vezetik be azzal, hogy az Országgyűlés működőképtelenségének megállapítását gyakorlatilag három ember fogja megmondani, a miniszterelnök, a házelnök és az Alkotmánybíróság elnöke. És ezt kiterjesztik a veszélyhelyzet idejére is. És ha ez a három ember kimondja, hogy úgy van, akkor a magyar parlament nem ülésezik. És ebben a pillanatban például a veszélyhelyzet meghosszabbításáról is egy személyben a köztársasági elnök fog dönteni. Szívük joga, azt írogatnak bele, amit akarnak, de kérem, tessék már megérteni, hogy ebben az esetben, ezekben a szabályokban egy közös van: a mindenkori parlamenti többségtől veszik el a lehetőséget, hogy a kormánnyal kapcsolatban döntéseket hozzon, nem az ellenzéktől. [[18.50]] Aki ezt a javaslatot írta, már nem az ellenzéktől, hanem a kormánypártoktól, azaz a saját képviselőitől és a saját képviselőcsoportjától fél, és tőlük fogja elvenni a döntés lehetőségét. Tapsoljanak hozzá, érveljenek mellette, szavazzák meg kedvükre! Van egy olyan rész ebben, ami még szintén életveszélyes. Csak egy szó hiányzik a szükségállapot kihirdetésének lehetőségéből. Szó szerint úgy hangzik, hogy alkotmányos rend megdöntésére, felforgatásra vagy a hatalom kizárólagos megszerzésére irányuló cselekmény. Az az egy szó, ami kimaradt belőle, az erőszakos, az erőszakos cselekmény. Tessék már nekem megmondani, a Színház- és Filmművészeti Egyetem fiataljai mit csináltak. Az az önök megítélése szerint már felforgatás? Egy országos tömeges demonstráció majd felforgatás lehet? Egy országos sztrájk felforgatás lehet? Egy közös van bennük: ha a kormány majd úgy ítéli meg, akkor az is lehet, és nem erőszakos, hanem békés cselekmények. Az ember ilyenkor nem tud másra gondolni, mint hogy ezeknek a szabályoknak a változásai nem véletlenül kerülnek bele az Alaptörvénybe. A továbbiakban teljesen fölösleges jogi érveket vagy bármilyen más további érvet felhozni. Ez a javaslat, ahogy mondtam, ugyanis kizárólag a hatalomról és a pénzről szól. A Fidesz pedig, ha hatalomról és pénzről van szó, nem ismer tréfát. Egyáltalán nem tréfás ez a dolog, tisztelt képviselőtársaim. Csinálják csak, maguk alatt vágják a fát! Ha ezen az úton mennek tovább, az emberek el fogják önöket kergetni. Vonják vissza ezt a javaslatot, és legyenek kedvesek azzal foglalkozni, ami a dolguk! Mentsék az emberek életét, és segítsék a bajba jutott emberek életét! Foglalkozzanak azzal, hogy az embereknek ne kelljen választaniuk az egészségük és a megélhetésük között, és villámgyorsan vezessék be a százszázalékos táppénzt legalább a vírusjárvány alatt! Azt az őrületet, hogy január 1-jétől, a válság közepén megszüntetik a kataadózást, és adót emelnek 300 ezer embernek a vírusjárvány közepén, azonnal vonják vissza; hogy kapjanak az emberek bértámogatást, hogy ne veszítsék el a munkahelyüket, hogy a munkavállalók, a nyugdíjasok, a családok azonnali segítséget kaphassanak a kormánytól; hogy az egészségügy ne omoljon össze, hogy az emberek életét meg tudják menteni! Azt kérjük önöktől, hogy ezzel foglalkozzanak, ezt a javaslatot pedig vonják vissza. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Nagyon szépen köszönöm. Most a Demokratikus Koalíció vezérszónoka következik, Arató Gergely képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője. Tessék följönni, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Egy világjárvány és egy rendkívül súlyos magyarországi egészségügyi helyzet közepén vagyunk, amikor egészségügyi katasztrófa, gazdasági katasztrófa és társadalmi katasztrófa fenyegeti az országot.Olyan helyzetben vagyunk, amikor az egészségügy minden határon túlfeszítve működik, amikor rendkívüli, emberfeletti teljesítményt nyújtanak az egészségügyi dolgozók, amikor recseg-ropog ez a rendszer, amikor nem vagy alig lehet működésben tartani az oktatási rendszert, amikor rendkívüli áldozatot követel a járvány elleni védekezés számos honfitársunktól. És ebben a helyzetben önöknek mi a fontos? Az a fontos, hogy az Alaptörvénnyel szórakozzanak. Az a fontos, hogy politikai balhékat kreáljanak, és az a fontos, hogy bebetonozzák a saját lopásukat. Önöknek ez a fontos. Önök cserben hagyják ezt az országot. Ez az alaptörvény-módosítás lényegében arról szól, hogy egyrészt, amit önök elraktak maguknak, az elveszti közpénzjellegét, ezt az örökbecsű szabályt ím, most már az Alaptörvénybe írják. Ha a bíróság úgy döntött, hogy amit a taók címén lapátoltak ki a költségvetésből, az közpénz? Annál rosszabb a bíróságnak, megváltoztatják az Alaptörvényt. Mostantól majd nem közpénz. Ha önök azt gondolják, hogy kivehetik alapítványokba a közpénzt, és átadhatják a feladatokkal együtt a vagyont meg a finanszírozást is? Hát, majd akkor beírják az Alaptörvénybe, hogy ezt kétharmados törvény védi. Ez az egyik tartalma ennek az alaptörvény-módosításnak. Mi a másik tartalma? A legócskább, leggonoszabb gyűlöletkeltés. Merthogy ne legyen félreértés, amikor önök itt összeesküvésekről álmodoznak, meg ábrándoznak, meg előadnak hogy fogalmazzak nagyon óvatosan? , a lehető legkevésbé tisztességes és megalapozott összeesküvések arról, hogy a világhatalom, a gyíkemberek, Soros György és ki tudja, még kicsodák Magyarországra támadnak, és elveszik a családoktól az azonosságukat vagy a magyar néptől az azonosságukat, akkor ez a legócskább politikai gyűlöletkeltés. A magyar nép azonossága, hála istennek, túl fogja élni önöket is, pedig önök sokkal többet ártanak neki, mint ahogy hozzáteszem a kereszténység is túl fogja élni önöket is. Mert nem az a baj, hogy önök keresztények, sőt nagyon jót tenne, ha komolyabban vennék, mondjuk, a 7-8. parancsolatot vagy a „szeresd felebarátodat!” parancsolatát, az jót tenne önöknek is meg az országnak is. De önök csak politikai kereszténységet folytatnak, önök csak gyűlöletkeltésre használják mindezt. Lengyel mintára beleszerettek abba a típusú homofób kampányba, amelyiknek a célja az, hogy egyik vagy másik embercsoportot kipécézzék és megtámadják. És ne mondják azt, hogy nem erről van szó, jön majd a Fidesz őszinte énje, a mi hazánkos Dúró Dóra, és mindjárt el fogja mondani, hogy hogyan jutottunk el a könyvégetéstől, bocsánat, könyvdarálástól az alaptörvény-módosításig. Végül önök itt hivatkoztak a természetes állapotokra, szeretnék egy idézetet elmondani önöknek. Itt hangzott el ebben a Házban alig több mint száz évvel ezelőtt: „A nő természetes hivatásával ellenkezőnek tart minden olyan működést, amely az anyaság, a család gondozásának körén kívül esik.” mondta egy képviselőtársuk, egy önökhöz hasonló, fundamentalista konzervatív, amikor arról volt szó, hogy kapjanake a nők szavazati jogot. Na, önök most ezzel szórakoznak, vissza akarják forgatni az idő kerekét 100 évvel, 200 évvel, 300 évvel, vallási államot akarnak létrehozni. Egyébként meg ez az Alaptörvény egészében alkalmatlan akár a módosításra, akár arra, hogy komolyan vegyük. Önök se teszik, két és fél éven belül harmadszor módosítják, azt kell önöknek mondanom, hogy ez csak figyelemelterelés. Nem képesek megbirkózni a válsággal, nem képesek megbirkózni az érdemi feladatokkal, nem képesek kezelni a munkanélküliséget, a szegénységet, a családok helyzetét, nem képesek segíteni az egészségügynek és az oktatásnak, nem képesek gondoskodni azokról az emberekről, akiken hatalmas teher van ma. Helyette pótcselekvésként folyik ma itt ez a vita. Elég is ebből mára ennyi. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Most az LMP vezérszónoka következik, Keresztes László Lóránt képviselő úr, a párt frakcióvezetője. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Sokadik felszólalóként az Alaptörvény kilencedik módosításának a vitáján lehetőségem van reagálni azokra, amiket előttem elmondtak képviselőtársaim, lehetőségem van reagálni arra az expozéra, amit elmondott Varga Judit miniszter asszony. De én e fontos vita elején is azzal szeretném kezdeni a felszólalásomat, hogy tisztelettel megköszönöm mindenkinek a munkáját, aki a magyar emberek egészségének és biztonságának megőrzéséért dolgozik. Én azt gondolom erre utaltak már képviselőtársaim , hogy egy ilyen helyzetben, egy ilyen válsághelyzetben, mert azt gondolom, hogy ez a szó egyáltalán nem túlzás, méltatlan az a hangvétel, amit ebben a vitában a kormánypárti képviselőtársaim alkalmaznak, és méltatlan az a helyzet, amit teremtettek, hogy egy ilyen esetben, egy ilyen szörnyű krízis idején az Alaptörvénynek ezt a módosítását ilyen körülmények között ideterjesztették. Elmondta az előttem szóló Arató Gergely képviselőtársam, hogy ez gyakorlatilag figyelemelterelés. Én azt tudom mondani, hogy ez részben figyelemelterelés, de ennél sokkal rosszabb. Tehát ebben a módosításban nagyon-nagyon komoly támadások vannak a nemzeti érdekek ellen. No, de nézzük azt, hogy mit mondott miniszter asszony! Ugye, Varga Judit igazságügyi miniszter asszony tulajdonképpen egy hitvallással kezdte az expozéját, és azt mondta, hogy tulajdonképpen nem szó szerint idézem azért kell küzdenünk, hogy hazánk erős közösségként maradhasson fenn. Én azt gondolom, hogy ezzel tökéletesen egyetértünk itt mindannyian. Képviselőtársaim, talán Vejkey képviselő úr többször említette, hogy az eljövendő nemzedékek érdekeiért is ki kell állnunk. Én azt gondolom, hogy ezzel is tökéletesen egyetértünk. Tehát ezek a hitvallások, ezek a megfogalmazott, indító gondolatok helyénvalóak, és szerintem konszenzus tárgyát képezik. [[19.00]] Ugyanakkor a Fidesz vezérszónoka, Dunai Mónika pedig támadásról beszélt. Én azt gondolom, hogy még azzal is egyet lehet érteni, hogy valóban támadás van, mert hogyha az a feladatunk mindannyiunknak itt az Országgyűlésben, hogy megküzdjünk a nemzeti érdekekért, megküzdjünk a jövő generációért, és megküzdjünk azért, hogy valóban, ahogy fogalmazott igazságügy-miniszter asszony hazánk erős közösségként maradhasson fenn, ahhoz olyan kormányzásra van szükség. Olyan kormányzásra van szükség, amely minden körülmények között a nemzeti érdekeket tekinti alapvetésnek, és mindig a nemzeti érdekekért és az emberek érdekeiért dolgozik és küzd. És valóban, támadás van ezen célok kapcsán, hiszen hogyha föltesszük azt a kérdést, hogy vane ma Magyarországnak olyan kormánya, amely mindig következetesen és valóban a nemzeti érdekekért dolgozik, akkor azt kell mondanunk, hogy nincs, és ezért valóban föl kell szólalnunk e vita kapcsán. És hogy mit kell tennünk annak érdekében, ismétlem, hogy hazánk erős közösségként fenn tudjon maradni? Ahhoz valóban nemzeti kormányzás kell, olyan politika, olyan kormányzás, ami biztosítja a szülőföldön való megmaradás feltételeit, biztosítja a magyar embereknek a megélhetést. Hát, el tudom mondani, hogy ezen a téren a Fidesz-KDNP kormánya 2010 után nagyon-nagyon rosszul teljesített. Olyan kormányzásra van szükség, ami biztosítja, hogy ne kelljen százezreknek kényszerűségből elvándorolni ebből az országból, ne kelljen többé családok ezreinek szétszakadni. Ezt szintén nem tudták teljesíteni, ennek a feltételnek sem tudtak megfelelni, sőt, még ezt, mint az egyik, sőt a legnagyobb mai kihívást a nemzetünk előtt, önök még tagadták is. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Amikor számtalanszor vitatkoztunk erről a kérdésről, akkor önök olyan érveket hoztak föl, hogy nincs itt semmi probléma, hogy sok ezer, sok tízezer, sok százezer ember elvándorolt, hiszen semmi más nem történt, mint hogy működik a közös munkaerőpiac. Mára odáig eljutottunk, beszéltek a gyermekek védelméről, amivel szintén egyetértünk, már ott tartunk, hogy minden hatodik anyaországi magyar gyermek külföldön születik. Azt gondolom, hogy ez egy nemzeti tragédia, és ezért vállalniuk kell a felelősséget. Szintén, hogy ha a nemzet jövőjét biztosítani akarjuk, akkor olyan kormányzati politikát kell folytatni, ami megállítja a vidék leszakadását, ami a legkisebb faluban is biztosítja, hogy az ott élők meg tudják tervezni a jövőjüket. Ebben önök szintén kudarcot vallottak. Ugyanolyan faluromboló politikát folytatnak, mint az elődeik. A fejlesztéspolitika, amit önöktől láthattunk, teljes mértékben kudarc volt. Nemhogy ezt a leszakadást megállította volna, nemhogy felkészítette volna az országot a XXI. század kihívásaira, hanem eltékozolták ezeket a pénzeket. Ezeknek a fejlesztési forrásoknak jelentős részét önök elrabolták. Ha a nemzet érdekében akarunk cselekedni, akkor ezt minden pillanatban a szem előtt kell tartanunk, és el kell utasítani a nemzeti érdekekkel szemben a nagyhatalmi érdekek kiszolgálását, és el kell utasítanunk adott esetben a multinacionális cégek profitéhségének a kiszolgálását. Számtalan példát sorolhatnánk hosszan, amikor önök ezt elmulasztották. Láthatjuk, hogy önök bármikor képesek akár az orosz, akár a kínai nagyhatalmi érdekek előtt lefeküdni, vagy bármikor képesek a multinacionális cégek profitéhségét kiszolgálni, képesek ezért a magyar munkavállalókat is, az ő érdekeiket is kiszolgálni. Ha valóban a nemzet érdekében akarnak cselekedni, és szembe akarnak szállni a kihívásokkal, amelyek ez ellen hatnak, akkor meg kell őrizni a természeti kincseket, a termőföldet, a vizeket, az erdőket. Láthattuk az elmúlt tíz évben, hogy önök ennek sem feleltek meg, sőt, ezzel ellentétesen politizáltak. Szintén, hogyha a nemzet jövőjét akarjuk biztosítani, Vejkey képviselő úr a jövő nemzedékekről beszélt, akkor biztosítani kell gyermekeink számára az egészséges környezetet, meg kell állítani a természetpusztítást, és látni kell, fel kell ismerni azokat a döbbenetes kihívásokat, azokat a példátlan kihívásokat, amelyekkel szembesültünk. Önök ezt a problémakört még a legutóbbi időkig tagadták, erről a kérdésről még érdemi vitát sem voltak hajlandóak folytatni, és láthatjuk, hogy az elmúlt tíz évben mit tettek a természetvédelem intézményrendszerében. Gyakorlatilag szétverték azt. Ha valóban a nemzet érdekeiért akarunk küzdeni, akkor biztosítani kell egy jó, megalapozott kormányzással a legfontosabb közszolgáltatásokat a magyar emberek számára, beszélhetünk itt a közösségi közlekedésről, a vízszolgáltatásról, az egészségügyi ellátásról, a szociális ellátásról, és mi mindenről, a közoktatásról. Ebben önök szintén kudarcot vallottak. Tehát elmondhatjuk, önök sokszor verték a mellüket, hogy milyen jól tudnak kormányozni. Sajnos kiderülhetett mára mindenkinek, hogy önök rosszul kormányoznak, és évtizedek óta fennálló rendszerproblémákkal nem tudtak mit kezdeni, sőt, nagyon sok téren rontották azt a helyzetet, amit 2010-ben megörököltek. Valóban, ha a nemzet érdekeiért akarunk dolgozni, akkor olyan kormányra van szükség, ami felismeri a XXI. század kihívásait, és képes, hajlandó, tud ezek ellen fellépni, felismerni és megtenni azokat a kormányzati intézkedéseket, amelyek valóban szükségesek ehhez. És ehhez kevés a propaganda. Ehhez őszinte beszédre van szükség, és olyan területeken, ahol szükséges, együttműködésre, széles együttműködésre, hiszen most, a XXI. században számtalan olyan kihívással szembesülünk, amit nemzeti szinten nem tudunk megoldani. Önök kalandorpolitikával nemhogy felismerték ezeket a feladatokat, hanem sokszor ellene hatnak ezeknek az alapvető lépéseknek, amelyek megint csak szükségesek ahhoz, hogy biztosítsuk a magyar nemzetnek a megfelelő jövőt. Tehát én azt tudom mondani, hogy azok az érvek, amiket önök megfogalmaztak, álságosak, és az önök kormányzása pedig kudarcos, és ebben a helyzetben, hiszen most egy valódi válsághelyzettel szembesülünk, most nem délibábokkal kell, nem megfogalmazott virtuális ellenségekkel kell harcolni, most egy igen nehéz krízishelyzet van, látható, hogy a kommunikáció, a propaganda kevés lesz. Itt valódi, jó kormányzásra lenne szükség, amit önök viszont elmulasztottak. Tehát egyetértek a Fidesz vezérszónokával abban, hogy valóban támadás van, hiszen történelmi szintű korrupciót látok. Azt látom, hogy önök fölépítették az úgynevezett nemzeti nagytőkéseknek egy osztályát, akik megmutatták azt, hogy hiába a kilapátolt ezermilliárdok, amikor igazán baj van, rájuk nem számíthat a nemzet. És amikor erre felhívjuk a figyelmet, hogy igen, most vissza lehetne adni azt a pénzt, most felelősséget kell vállalni az önök „nemzeti” oligarcháinak és a nemzetit itt az önök esetében idézőjelben használom , akkor önök lesöprik ezt a javaslatot, és azt mondják, hogy nem, nekik nem kell a nemzetért felelősséget vállalni, egy ilyen nehéz helyzetben sem kell ahhoz a vagyonhoz hozzányúlni, amit összeharácsoltak az elmúlt időszakban. Igen, tehát támadás van a nemzeti érdekek ellen: a nemzeti vagyon lenyúlása, és ennek a része ez az alaptörvény-módosítás is. Önök elárulják a nemzeti érdekeket, és elzálogosítják a magyar nemzet jövőjét. Az a kalandorpolitika, aminek a legújabb megnyilvánulása volt, hogy itt az európai uniós költségvetést próbálják vétózni saját hatalomtechnikai szándékaik miatt, ez ennek a sornak a folytatása, ez egészen megdöbbentő. Azok után, hogy számtalanszor szolgálták már ki a nagyhatalmi érdekeket, és számtalanszor mondtak nemet olyan javaslatokra, amelyek valóban a nemzet érdekeit szolgálják, én azt gondolom, hogy ez gyalázatos, hiszen ebben a helyzetben mindent meg kell tenniük, és ez az önök felelőssége, hogy Magyarországra elérkezzenek azok a hatalmas források, azok a források, amelyek szükségesek a hatékony egészségügyi védekezéshez, szükségesek a gazdasági válság hatásainak csökkentéséhez, és szükségesek ahhoz, hogy vissza tudjuk építeni a gazdaságot már olyan elvek mentén, látva a jelenkor kihívásait, amelyek figyelembe veszik ezeket a hatásokat, és képesek lesznek, mondjuk, hasonló krízishelyzetben ellenállni. Ilyen patrióta gazdaságpolitikára lenne szükség, aminek a nyoma nincs az önök politikájában. Ezerszer beszéltünk már itt a Budapest-Belgrád vasútvonalról. Ez egy szimbólum. Önök 1000 milliárd forintot költenek el erre a soha meg nem indokolt, titkosított szerződésekkel alátámasztott projektre. Ez miről szól? Arról szól, hogy a kínai nagyhatalmi érdekeket kiszolgálják, és lehetetlenné tegyék, hogy egy olyan patrióta gazdaságpolitika épüljön föl, ami a legfontosabb javak előteremtését helyi vagy regionális együttműködésekre alapozná. Ez adna valódi munkahelyeket, szemben a nagyhatalmi érdekekkel. Önök ezt elmulasztották, és ez egy döbbenetes, szimbolikus lépés, hogy egy ilyen helyzetben 2020-ban, a krízis közepén, az első hullám idején az Országgyűlés ülését arra használták, hogy ezt a gyalázatos projektet, ennek a dokumentumait titkosították, és felgyorsították ezt a projektet. Csak ebben az évben és a jövő évben önök annyi pénzt költenek el erre a projektre, ami 175 ezer új magyar munkahely megteremtésével lenne egyenértékű. És önöknek erre mi volt a válasza? Titkosították a dokumentumokat. Most lehet pereskedni, hogy a magyar emberek megtudják, hogy egy ilyen válsághelyzetben, egy mély gazdasági válság idején önök mire költenek közel 1000 milliárd forintot az ő adójukból. És eközben azt mondják, hogy nincs lehetőség, hogy az alapvető élelmiszerek áfáját csökkentsék, és ezzel a legnehezebb helyzetbe került családokat támogassák, mert elfogytak a költségvetési források. Ez gyalázat, tisztelt képviselőtársaim! Sorra terjesztjük be azokat a javaslatokat, amelyek a nehéz helyzetbe került magyar családokat támogatják, és önök azt mondták, hogy kiürült a kassza. Hát, látjuk, hogy kiürült a kassza. Az első kellett volna hogy legyen, hogy ezeket az értelmetlen gigaberuházásokat önök eltörlik, és ezeket a forrásokat valódi gazdasági védelemre fordítják. Mit tartalmaz ez az alaptörvény-módosítás? Ideológiai vitákba nem fogok belemenni. Én azt gondolom, hogy itt a legfontosabb eleme ennek a törvényjavaslatnak a nemzeti vagyon lenyúlása, tisztelt Nacsa képviselő úr és tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, a vagyonkezelő alapítványok kétharmados törvénybe való bebetonozása. Közérdekű feladatokról beszélünk. Volt most az elmúlt időszakban néhány szimbolikus vita ezek kapcsán. Közfeladatokat önök kiszerveznek vagyonkezelői alapítványokba, és óriási, tehát a nemzeti vagyonnak hatalmas elemeit százmilliárdos nagyságrendben pumpálják ki ezekhez az alapítványokhoz, ahol valóban láthatjuk, hogy színtisztán az önök holdudvarához tartozó bizalmi emberek hozzák a döntéseket. [[19.10]] És miután ezeket a vagyontárgyakat oda kivezetik, a legtöbb esetben ezek az alapítványok még arra is jogosultak, hogy ezeket a vagyontárgyakat eladják utána, és ezen a rendszeren nem lehet változtatni, mert önök ezt egy kétharmados rendszerbe, kétharmados törvénybe betonozzák bele. Önök gyakorlatilag és erre már utalt Gyüre képviselő úr egy párhuzamos hatalmi rendszert dolgoznak ki. Ez egy rendkívül veszélyes dolog. Nemcsak hogy elárulják ezzel a magyar emberek érdekeit, hanem egy olyan hatalmi rendszert dolgoznak ki, amihez lehet, hogy később már önök sem fognak tudni hozzányúlni; de amikor eljutnának odáig, hogy mondjuk, hozzányúlnának, lehet, hogy ezek a vagyontárgyak már sehol nem lesznek. Ez elképesztő! Nem olyan régen folytattunk itt egy vitát konkrétan oktatási, tehetséggondozási feladatokról, amivel egyetértünk. Nem kaptam értelmezhető választ, hogy egy adott hatalmas értékű ingatlan, mondjuk, egy pécsi ingatlan miért ne kerülhetne ugyanezen feladatellátás miatt oda a pécsi emberekhez, a pécsi önkormányzathoz, vagy miért ne kerülhetne a Pécsi Tudományegyetemhez. Nem, ezt egy alapítványba kellett kiszervezni, amivel utána az alapítvány bármilyen módon tud gazdálkodni, akár dobra is tudja verni, el tudja adni. Ez egészen elképesztő! Az legyen világos mindenkinek, hogy önök ezt egy párhuzamos hatalmi rendszer építésére fogják fordítani! És hasonló problémának látom azt, amit önök az önkormányzatokkal művelnek. Egy ilyen súlyos válság idején, amikor az önkormányzatok a védekezés első számú bástyái, amikor kimondhatjuk, hogy erős önkormányzatok nélkül nincs hatékony védekezés, önök folyamatos megszorításokkal sújtják az önkormányzatokat, és ezzel próbálják a kézi vezérlést ebben a tekintetben is kialakítani. Én az elmúlt időszakban 130 polgármesternek írtam levelet, hogy mi a véleményük a következő időszakban sajnos várható intézkedések kapcsán, amit, ugye, a Kereskedelmi és Iparkamara elnöke fogalmazott meg a miniszterelnök úrnak és Rogán miniszter úrnak, és most láthatjuk egy tegnapelőtti interjúból, hogy most már két évre akarják gyakorlatilag a bevételek jelentős részéről megfosztani az önkormányzatokat. Sorra érkeznek be a polgármesterektől a levelek, ellenzéki és kormánypárti polgármesterektől is, és mindannyian egyöntetűen elutasítják ezt a fajta gyalázatos politikát, ami lehetetlenné teszi az önkormányzati működést, ezzel konkrétan megakadályozná, hogy az önkormányzat az alapvető közszolgáltatások mellett, mint az ivóvízellátás, a közösségi közlekedés, a közvilágítás, a védelem feladatát, nagyon fontos feladatát is ellássa. Talán találkoztak Cser-Palkovics Andrásnak, Székesfehérvár fideszes polgármesterének a nyilatkozatával, ő is elég világosan és határozottan elmondta, hogy szálljanak le az önkormányzatokról. Ez mind-mind ennek a rendszernek a része. Én azt tudom mondani önöknek, tisztelt képviselőtársaim, én egy családos ember vagyok, keresztény, hívő keresztény ember, erőteljesen nemzeti elkötelezettségű, és ha bármikor valaki a család fontosságát támadja, bármikor valaki a nemzeti érdekeket támadja, bármikor valaki a keresztény, az európai kultúra keresztény alapjait támadja, akkor rám számíthatnak. De amikor a nemzeti érdekek elárulásáról és a közvagyon lenyúlásáról van szó, akkor én mindig az önök ellenfele leszek. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Párbeszéd képviselőcsoportjának vezérszónoka Szabó Timea frakcióvezető asszony. A frakcióvezető asszony is innen az emelvényről mondja el beszédét. Megvárjuk, míg felér. Parancsoljon, frakcióvezető asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Folytatódik az a vita a mai napon, ami már a választási törvénnyel is elkezdődött, ami egy végtelenül aljas és szánalmas kísérlet a kormánypártok részéről arra, hogy eltereljék a figyelmet az elégtelen járványkezelésükről, és folytassák azt az elmúlt tízéves lopást és az emberek átverését, amit önöktől már megszoktunk. Szánalmas és becstelen az előttünk fekvő Alaptörvény, szánalmas a tartalma és szánalmas az a cél is és az az eszköz, ahogy önök benyújtották. Pontosan tudja mindenki, aki itt ül ebben a teremben és mindenki, aki a kormánypártok részéről asszisztált ehhez az úgynevezett gránitszilárdságú alaptörvény-módosításhoz ez annyira gránitszilárdságú, hogy sikerült néhány év alatt most már kilencedszerre módosítani [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] , pontosan tudja mindenki, aki ehhez asszisztált, hogy önök megpróbálták a módosító indítvány egyik felével elterelni az emberek figyelmét a másik részről, ami tulajdonképpen a lényeg. De térjük vissza még a tartalom előtt a benyújtás körülményeire! Igen, elképesztően aljas az, ahogy ezt a törvényt is benyújtották, tisztelt Fidesz-KDNP-s képviselőtársaink és tisztelt kormány. Megint sikerült egy, a járványhelyzethez, a járványkezeléshez egy fikarcnyit sem kapcsolódó törvénymódosítót benyújtani. Újra felteszem a kérdést: a gránitszilárdságú Alaptörvény módosítása hány emberéletet fog megmenteni? Hány olyan koronavírusos beteget fog meggyógyítani, aki most lélegeztetőgépen van? Hány olyan, a járvány miatt a munkáját veszített embernek fog segíteni a megélhetésében, akiken önök most nem segítenek? Tisztában vannak önök azzal, hogy hány százezer ember veszíti el a járvány miatt a munkáját, a megélhetését, hány tízezer család szorong most amiatt, mert nem tud vacsorát tenni a gyermeke asztalára? Tisztában vannak önök ezzel? Tisztában vannak önök azzal, hogy alaptörvény-módosítással, lopással, választási csalással törvény mögé bújva foglalkoznak ahelyett, hogy normálisan kezelnék a járványt, ahelyett, hogy olyan intézkedéseket hoznának, hogy mondjuk, Kásler Miklósnak ne kelljen bejelentenie azt, hogy már a szigorítások után is arra számít a kormány, hogy a jelenleg hétezer beteg, akik a kórházban vannak, a hétezer beteg száma fel fog menni egy hónap múlva 28 ezerre? Ezek szerint megbukott az önök járványkezelése, ezek szerint nem elégségesek azok az intézkedések, amelyeket önök hoztak, ezek szerint önök cserben hagyták az orvosokat, ápolókat, embereket, betegeket. Szégyelljék magukat! Térjünk rá a törvényre, amely nem sokkal jobb, mint a benyújtás maga. Ez az egész törvény egy nevetséges és szánalmas kísérlet arra, hogy eltereljék a figyelmet Orbán Viktor és Mészáros Lőrinc ezermilliárdos lopásairól. Önök tíz éve mindennap lopnak, de úgy tűnik, hogy a közeledő 2022-es választástól most már annyira rettegnek, annyira tudják azt, hogy az ellenzéknek komoly esélye van legyőzni a kormányt, hogy most már mindent beáldoznak, minden egyes emberéletet, egészséget, megélhetést, csak azért, hogy bebetonozzák az önök hatalmát. Tudjuk, hogy erről szól a törvény, mégis azt gondolták, hogy majd jön az ellenzék, bedobnak egy csalétket, és majd az ellenzék arról fog végig beszélni, hogy egy anya, az nő, egy apa meg férfi, és mondja ezt Dunai Mónika olyan pátosszal, hogy [[A szavakat tagolva:]] az anya nő, az apa férfi. [[Derültség az ellenzék és a függetlenek soraiban. Nacsa Lőrinc: Miért, nem?]] Köszönjük szépen Dunai Mónikának. Szerintem ne álljunk itt meg, menjünk tovább! A kutya állat, a tulipán meg növény. [[Derültség az ellenzék és a függetlenek soraiban. Z. Kárpát Dániel: Van benne valami!]] Tényleg azt hiszik, hogy ezekről kell ma beszélnünk? Ki az, aki megkérdőjelezte, hogy egy anya, az nő? Ezt önök azért csinálják, mert azt hiszik, hogy akkor erről fogunk beszélni, és nem arról, hogy éppen most akarják legalizálni azt, hogy ezermilliárdokat talicskáznak ki a közpénzekből. Tényleg, az ember esze megáll, hogy ezt a hülyének nézést ilyen szinten csúcsra járatják önök. De, tudják, én azt gondoltam, hogy tényleg nem szabad itt megállni, úgyhogy én benyújtottam egy olyan módosító indítványt ehhez az Alaptörvényhez, amely kimondja, hogy Orbán Viktor férfi [[Derültség az ellenzék és a függetlenek soraiban.]] [[Derültség az ellenzék és a függetlenek soraiban.]] [[Derültség az ellenzék és a függetlenek soraiban.]] és Mészáros Lőrinc is férfi. (Derültség az ellenzék és a függetlenek soraiban.) Szerintem ne álljunk meg, pontosítsuk, nehogy aztán jöjjön itt valami Soros-bérenc libernyák nekem, és megkérdőjelezze a mi nagyurunknak a nemét! (Derültség az ellenzék és a függetlenek soraiban.) Hát, a kutyafáját neki! Mondanám azt önöknek, hogy egyébként ez vicces, de sajnos nem az. Az a baj, hogy amikor önök úgy csinálnak, minthogyha ezeket bárki megkérdőjelezné, akkor azért benyújtottak egy nagyon aljas módosító indítványt is az igazságügyi tárgyú törvényekkel kapcsolatban, amikor a legelesettebb társadalmi csoportba tartozókba rúgnak bele, a gyermekotthonokban nevelt árvákba. [[19.20]] Az a helyzet, hogy azzal, hogy önök azt hiszik, hogy majd itt a meleg párokkal fognak egyébként kiszúrni, de azzal, hogy mondjuk, nem engedik meg, hogy élettársi kapcsolatban élők örökbe fogadhassanak gyereket, azzal több ezer gyermektől, kiszolgáltatott, szegény sorsú gyermektől veszik el annak az esélyét, hogy egy szeretetteljes közösségben, egy családban nőhessenek fel. Tudják, nagyon szép a házasság, de azért azt tudjuk, hogy ma Magyarországon a gyerekek 40 százaléka egyébként élettársi kapcsolatban születik. Akkor most megkérdőjelezik azt, hogy azok a családok legitimek-e? Megkérdőjelezik, hogy azoknak a pároknak joguk van, vagy tisztességgel nevelike a gyereküket? [[Nacsa Lőrinc: Nem erről van szó.]] De, pontosan ezt csinálják önök. Azzal, hogy nem engedik az egyedülállókat, az, hogy miniszteri engedélyhez kötik ezeknek a családoknak az örökbefogadását, ezzel az egyik legaljasabb dolgot követik el, képviselőtársaim. De nézzük meg azt, hogy miről is szól valójában ez az úgynevezett gránitszilárdságú alaptörvény-módosítás! A közpénzek újradefiniálása a célja a magyarázat szerint, amit nevezzünk nevén, ez az intézményesített lopás. Varga Judit azt mondta, hogy eddig az Alaptörvény nem határozta meg a közpénz fogalmát. Tudják, hogy miért nem határozta meg a közpénz fogalmát? Mert ezzel eddig mindenki tisztában volt, csak önök nem. Az egész ország pontosan tudja, hogy mit jelent a közpénz, csak a Fidesz-KDNP, Orbán Viktor, Mészáros Lőrinc és Tiborcz István nem tudják, hogy mi a közpénz. Szégyelljék magukat! Mi pontosan tudjuk, hogy mi a közpénz. A közpénz az, amit nem lopunk el. A közpénz az, ami a magyar embereké, ami mindenkié, amit az egészségügyre, az oktatásra, az emberek megélhetésére és a jólétre kell költeni. Nem Mészáros Lőrinc hoteljeire, Tiborcz Istvánnak a luxusingatlanjaira, Orbán Ráhelnek a divatcégeire és az egyebekre. Nem a Fidesz-KDNP sleppjére kell költeni a közpénzt. Ezt eddig mindenki tudta, de önöknek, úgy látszik, ezt definiálni kell. De nézzük is meg, hogy egyébként mennyi pénzről beszélünk, amikor így szeretnék kitalicskázni a közpénzeket! Nézzük meg, hogy melyek azok a vagyonkezelő alapítványok, amelyeknek vagyontárgyakat juttattak mostanában. Ott van a Mathias Corvinus Collegium. Nézzük csak a részvénypakettet: MOL-részvényből van 81 millió 942 ezer darab A-sorozatú törzsrészvény, ami a mai árfolyammal számolva 156 milliárd forint. Richter 18 millió 637 ezer darab törzsrészvény, mai árfolyamon 136 milliárd forint. Nézzünk néhány ingatlanjuttatást is ebből: Pécsen a tisztikaszinó épülete, Révfülöpön a kikötő, ami egy 10 hektáros terület egy kastéllyal, Szekszárdon a Hunyadi utcai iskola, Szombathelyen a Teleki Blanka középiskola kollégiuma, és még sorolhatnám. De nézzük akkor a másikat, a Millenáris Alapítvány Kulturális Nonprofit Kft.-t: annak 9,18 milliárd forintos törzstőkéje van. Aztán a Batthyány Lajos Alapítvány, aminél jelenleg Habony Árpádhoz, valamint Tombor Andráshoz közeli emberek irányítják az alapítvány 6 fős kuratóriumát. Ez is nagyon ígéretes, hogy akkor ezek a közalapítványok Habony Árpádhoz fognak kötődni. Aztán ott van a Polgári Művelődésért Oktatási, Kulturális és Tudományos Alapítvány, éppen most a II. kerületi Klebelsberg-kastélyt kapta meg, a Közép-európai Oktatási Alapítvány egy 2 milliárdos alapítói vagyonnal, a Közép-európai Épített Örökségmegőrző Alapítvány, ami most kapott egy 5 milliárd forintos tőkeemelést, aztán ott vannak persze az egyetemek alapítványai. [[Szilágyi György: Most bezzeg csöndben vannak.]] Igen, most nagyon csöndben vannak, ugye, a fidesz-KDNP-sek most hirtelen, biztos nézik a Bogyó és Babócát, vagy nem tudom. Pontosan tudjuk, hogy ha ezeket összeadjuk, a legpesszimistább becsléssel is itt több mint ezermilliárd forint közpénzről van szó. Ezt akarják önök most definiálni, azaz ezt akarják önök most ellopni. Azért álljon meg a menet! Az a helyzet, hogy maguk még ahhoz is ostobák, hogy ráadásul normálisan megfogalmazzák ezt a törvényt, ugyanis azért itt van egy kis zavar a megfogalmazásban. Ugye, azt mondták az önök definíciója szerint, hogy a közpénz az állam bevétele, kiadása, követelése. Csak szólok, hogy a települési önkormányzatok vagyona és pénze természetesen közvagyon, illetve közpénz, miközben az nem az államé, a közmédia minden vagyoni eszköze pedig szintén közvagyon, miközben az nem az állam vagyona. A bíróság már egyszer kimondta, hogy a közpénz nem veszítheti el közpénzjellegét, önök most ezért módosítják az Alaptörvényt, hogy legyen mire hivatkozni. Ez pofátlanság a köbön, kormánypárti képviselőtársaim! Önök azért ülnek itt úgynevezett honatyák, hogy ehhez asszisztáljanak. De segítek ebben is, hogy ne aprózzuk már itt megint definíciókkal, meg itt közalapítványokkal, úgyhogy benyújtottam egy másik módosító javaslatot is, amely kimondja, hogy Orbán Viktor strómanjai és házi oligarcháinak vagyona a Szent Korona oltalma alá helyeztetnek. Szerintem ne aprózzuk el itt mindenféle alapítványokkal meg áthelyezésekkel, hogy aztán itt mindenféle jogi vita alakuljon ki; mondjuk azt, hogy itt az ellopott fideszes vagyont a Szent Korona majd megvédi. Tudják, megint ez csak egy vicc, de azért értik azt, hogy ha tükröt tartunk… [[Nacsa Lőrinc: Elég ízléstelen!]] Hát, Nacsa képviselőtársamnak megint sikerült egy jót hozzászólnia. Ízléstelen az, amit önök benyújtottak. Nem az emberek felháborodása ízléstelen. Nem az ízléstelen, hogy itt százezreknek elege van ebből az ipari lopásból, amit önök művelnek. Az az ízléstelen, hogy önök kacagva nézik végig, hogy százezrek éheznek, hogy elveszítik a munkájukat, hogy naponta százan halnak meg kórházakban koronavírusban, mert önök inkább luxusjachtoztak nyáron ahelyett, hogy felkészültek volna valóban érdemben a koronavírus második hullámára, és erre áldoznák a közpénzt, nem Mészáros Lőrincre. Sokszor elmondtam, elmondom újra, az első tavaszi hullámban a kormány 200 milliárd forintot adott a kiesett bérek pótlására több mint 200 ezer embernek, és ezzel egy időben 186 milliárd forintot adott egyedül Mészáros Lőrincnek. Hát hol itt az igazság? Mészáros Lőrinc egyedül kap 186 milliárd forintot, miközben ugyanannyit kap 200 ezer munkáját veszített ember? Hát ki az a Mészáros Lőrinc, tényleg? Az a baj, hogy önök azt hiszik, hogy azzal, hogy Alaptörvénybe foglalják a lopást, azzal majd a kormányváltás után 2022-ben nem lehet visszaszerezni ezt a közpénzt. Hát, van egy rossz hírünk az önök számára. 2022-ben kormányváltás lesz, leváltjuk önöket, elkergetjük a közpénzkassza mellől magukat, és vissza fogjuk szerezni ezt a közpénzt. Hiába röhögcsélnek most, hogy majd ezt nem lehet jogi eszközökkel! Jogi eszközökkel fogjuk ezt visszaszerezni. És az a helyzet, hogy azok, akik ehhez asszisztáltak, azok közül nagyon sokan börtönbe fognak menni emiatt. Nagyon sokan. Önök most azt hiszik, hogy megússzák ezt az egészet. Önök azt hiszik, hogy ez valami játék, mert tíz éve ezt csinálják.
Képviselő asszony, frakcióvezető asszony, nagyon kérem, hogy ne fenyegetőzzön az Országgyűlésben!
A börtön az nem fenyegetés lesz, hanem egy ígéret, tisztelt levezető elnök úr, annak, aki lop. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Ha Nacsa képviselőtársam úgy gondolja, hogy ez nincs benne a büntető törvénykönyvben, hogy a lopásért börtön jár, hát, akkor javaslom, hogy lapozza át újra. [[19.30]] Azt hiszik, hogy nem lesz ezért büntetés! Azt hiszik, hogy ezt a végtelenségig megúszhatják! [[Bányai Gábor: Szégyelld magad!]] Még egyszer: van egy rossz hírünk! Az ország számára vissza fogjuk szerezni ezeket az ellopott ezermilliárdokat, és az új kormány arra fogja költeni, amire költenie kell: az emberek megélhetésére [[Nacsa Lőrinc: Czeglédy Csabára!]] a szegénység felszámolására, a romokban lévő egészségügy helyreállítására, az oktatásra. Magyarul: arra, hogy ez az ország és a magyar emberek végre azt kapják, amit megérdemelnek, boldogságot, jólétet, tiszta közéletet, és nem ezt az aljas kormányzást, amit maguk művelnek. [[Dr. Völner Pál: Úgy, mint 2010 előtt!]] Köszönöm. [[Bányai Gábor: El is hiszed, amit mondtál? Szégyelld magad! Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Tisztelt Ház! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most van lehetőség az elsőként bejelentkezett független képviselő felszólalására; megadom a szót Dúró Dóra képviselő asszonynak. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Felmerült a kérdés többször, hogy miért kell leírni evidenciákat az Alaptörvényben, hogy az csak figyelemelterelés lenne. De valójában az a helyzet, az a probléma, hogy odáig jutottunk, hogy ezeket le kell írni az Alaptörvényben, nincs mese. Az a probléma, hogy igen, olyan evidenciákat, amit egyébként soha nem gondoltunk volna, hogy bárki megkérdőjelez vagy megpróbál megkérdőjelezni, olyan evidenciákat, most már egyre többen… [[Nacsa Lőrinc a távozóban lévő Szabó Timea felé: A vita nem érdekli! Párbeszéd! Bányai Gábor: Párbeszéd!]] , olyan evidenciákat egyre többen megkérdőjeleznek a balliberális ellenzék részéről is. Tehát egyrészről azt mondják, hogy ezt nem is kéne leírni, másrészről pedig azt mondják, hogy ezt gyűlöletkeltő leírni, hogy ezt homofób dolog leírni, és megpróbálom szó szerint idézni Harangozó képviselő urat hogy egy olyan kisebbséget támadnak meg, akik nem tudják megvédeni magukat. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt, hogy ez egy olyan kisebbség lenne, amely nem tudja magát megvédeni, nemhogy a leghatározottabban vissza kell utasítani, hanem ennek épphogy az ellenkezője igaz. Egy olyan kisebbségről van szó, amely a közéletben senki mással össze nem hasonlítható agresszivitással nyomul, most már a gyerekeink irányába is. Az a mesekönyv, amely megjelent, az ennek az egyik legékesebb példája, és az az átverés, amelyet ennek kapcsán próbálnak az emberekkel elhitetni, az egészen felháborító. Nem arról van szó ugyanis, hogy érzékenyíteni szeretnék a gyerekeket. Nem véletlen, hogy éppen azt az időszakot választották ki, a 3-6 éves kor közötti időszakot, amikor az ilyen kérdésekben a legjobban lehet befolyásolni és irányítani a gyerekeket. Nem érzékenyítik, befolyásolni és irányítani akarják őket! [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Így van!]] Aki azt mondja, hogy egy mesekönyv ártalmatlan a gyereknevelésben, az hazudik! Teljesen tudatosan kell a szülőknek és a pedagógusoknak kiválasztani azokat a meséket, amiket a gyerekek elé tesznek, amiket nekik felolvasnak, mert ezzel formálják őket. És a meséknek az átírása a magyar kultúra elleni támadás is. Tegyük világossá: a magyar népmesék nem véletlenül olyanok, amilyenek! Nem véletlenül olyan hősök vannak benne, nem véletlenül olyan történetek vannak benne, nem véletlenül olyan értékek vannak benne, amilyenek, és ennek nem része az, hogy homoszexuális a királyfi, meg nem része, hogy egy négyéves gyerek a főhős, aki nemváltó műtétet szeretne magán végrehajtatni. Ez a magyar kultúra elleni támadás is, és hazugság is! Azért akarják éppen a gyerekeket érzékenyíteni hogyhogy nem nagymamákat?, érdekes, az valahogy semelyik ilyen szervezetnek nem jut eszébe, hogy a nagymamák milyen homofóbok , mert ők is nagyon-nagyon jól tudják, hogy a nevelésnek igenis fontos szerepe van. A homoszexualitás esetében a genetikai háttér megléte az nem végzetet jelent, hanem csak fokozott hajlamot, de a környezeti hatások befolyásolhatják ennek kifejeződését. Ezért nyomul ilyen agresszívan ez az egészen elképesztő lobbi. Nincs még egy olyan rendezvény Magyarországon, mint az úgynevezett Budapest Pride, amelyet ennyi nagykövetség támogatna. Nincs! Akkora elnyomásban élnek szegények Magyarországon, hogy a nagykövetségek a legfontosabb magyarországi rendezvénynek az úgynevezett Budapest Pride-ot tartják! Hogy emellett kiállnak a legtöbben, azt én magyar emberként is sértésnek tartom. Hogyha magyarországi nagykövetségek úgy gondolják, hogy a magyarság életében nincs más ennél fontosabb rendezvény, az sértés! De nem tudok más olyan rendezvényt mondani, ami mellett annyi cégvezető állna ki névvel, arccal. Felsorakoznak a homoszexuálisok deviáns felvonulása mellett a cégvezetők Magyarországon, és ők beszélnek arról, meg Harangozó képviselő úr beszél arról, hogy ők nem tudják magukat megvédeni. Amikor ledaráltam ezt a mesekönyvet, három nap alatt ötvenezer üzenetet kaptam a szegényektől, akik nem tudják magukat megvédeni. Míg megtanítottam a hétéves gyerekemnek A cinege cipőjét, azalatt háromezer üzenetet kaptam míg egy verset megtanítottam a gyerekemnek, mert szegények nem tudják magukat megvédeni. Itt hazudoznak összevissza arról, hogy gyakorlatilag mi folyik Magyarországon! És hogy miért kellett ledarálni ezt a mesekönyvet? ezt a kérdést is gyakran megkapom, Arató képviselő úr is volt olyan kedves, és most ismételten szóba hozta. Egyrészt maga a könyv az egy adathordozó, az papír és nyomdafesték, annak az értékét annak a tartalma adja meg. Régen azért égettek könyveket, mert az egy fontos adathordozó volt, az volt szinte a legfontosabb adathordozó. Ma sokkal fontosabb adathordozók az elektronikusan megjelenő felületek, mondjuk, a Facebook-bejegyzések, amelyeket egyébként a Mi Hazánk Mozgalom ellenében napi szinten darál le az a cenzúragépezet, amely Zuckerbergnek a vezetésével működik, és megpróbálja az egész világot a saját képére formálni azzal, hogy cenzúrázza a nemzeti keresztény tartalmakat világszerte. Érdekes, az sem fáj a balliberális oldalnak, hogy ez a cenzúra ilyen mértékben éri például a Mi Hazánk Mozgalmat, hogy már a pártunk oldala is eltűnt a Facebookról. De olyan kommentekért is kaptunk tiltást, hogy „kit érdekel a Momentum és az EU véleménye?” ha ezt megkérdőjelezzük, ha ezt leírjuk, ezért 30 napos tiltás jár a Facebookon. De azért a rendezvényplakátunkért is, amelyre azt írtuk, hogy mindenkit szeretettel várunk Mohácson, ahol egy meglepetésvendéggel is készülünk. Hogy ebben mi volt a gyűlöletkeltő, azt nem tudom. De hogy ez senkit nem zavar, hogy ezt a kommentet ledarálják, ezt a bejegyzést eltüntetik a Facebookról, az megint a hiteltelenséget és az egészen elképesztő kettős mércét mutatja. Az 1956-os forradalomban egyébként a forradalmárok a kommunista propagandakönyveket kihordták az utcára, óriási halomba összedobálták őket, és meggyújtották. Meggyújtották! Egy olyan ideológiát hirdettek ezek a könyvek, amely százmillió ember haláláért felelős! Ne tegyünk úgy, minthogyha ez az eszköz csak olyan vállalhatatlan diktatúrákhoz kapcsolódna, amelyeket mindenki elítél Magyarországon is! A Fidesznek a kettőslelkűsége miatt is meg kellett tenni ezt a radikális fellépést. Tavaly benyújtottam egy határozati javaslatot, amely arról szólt, hogy az iskolákban és az óvodákban a homoszexuális propagandatevékenységet korlátozzuk, és hogyha valaki általánosságban szexuális felvilágosítás témájában szeretne iskolákban előadást tartani, ahhoz kelljen egy miniszteri engedély, egy szakmai szűrőn menjen keresztül. A droghasználattal kapcsolatban egyébként van ilyen szabályozás Magyarországon. Nyilván a kábítószert sem lehet népszerűsíteni az iskolákban, tehát ha valaki drogról szeretne beszélni a fiataloknak iskolai keretek között, valamilyen civil szervezet, akkor előtte az ő programját akkreditálnia kell a minisztériumban. Ugyanezt szerettem volna elérni, hogy a szexuális felvilágosítással kapcsolatban is történjen meg. Még a kormánypárti képviselők is lesöpörték az asztalról ezt a javaslatot. [[Z. Kárpát Dániel: Miért söpörtétek le?]] Most már, hogy ez a darálás megtörtént, és olyan nagy társadalmi felháborodás alakult ki, még az Alaptörvényt is hajlandók módosítani. [[19.40]] De a kettőslelkűségüket nemcsak ez mutatja, hanem az is, amire egyébként egy gyanútlan édesanya hívta fel a figyelmemet a könyvdarálást követően, mégpedig az, hogy nemcsak a Soros Alapítvány támogat olyan mesekönyvet, amelyben homoszexuális propaganda található [[Z. Kárpát Dániel: A kormány is!]] , hanem a Nemzeti Kulturális Alap. A „Vagánybagoly és a harmadik Á avagy mindenki lehet más” című a könyvet a Nemzeti Kulturális Alap támogatta. [[Z. Kárpát Dániel: Hoppá!]] Ebben az szerepel, a főszereplője egy bagoly, aki fiúnak született, de örül neki, hogy nem kell fiúként élnie. Az egyik gyerek elmondja az iskolában, hogy őneki két anyukája van. A tanító néninek a reakciója erre az, hogy: de szuper, nagyon jó, hiszen mindenkinek másfajta a családja, és fogadjuk el egymást. De a migráns kislányt hogyan kell befogadni az osztályba című fejezet is van, nem ilyen című, de erről szóló fejezet is van benne, és ez a fekete bőrű migráns és a magyarországi fekete bőrű Lakatos Sanyika, amikor beszélnek arról, hogy hogyan kell kezelni azt, hogyha valakit a bőrszíne miatt csúfolnak, akkor erre Lakatos Sanyika azt mondja, hogy amikor őt csúfolják, idézem a mesekönyvet: Beverem a pofájukat! És ez a Nemzeti Kulturális Alap támogatásával jelent meg. Tehát egészen elképesztő, amit önök művelnek! És ha esetleg azt mondanák, hogy nem tudták a döntéshozók, hogy egyrészt ez a tartalom van benne, akkor másrészt fel kell hoznom, hogy az a Bán Zsófia írta ezt a könyvet, aki a 2013-as Pride megnyitóján beszédet mondott. [[Z. Kárpát Dániel: Soros!]] Ott végiggyalázta a hagyományos családmodellt, és ő maga is bevallotta, hogy ő egyébként nőként 20 éve egy másik nővel él együtt. És a Nemzeti Kulturális Alap az ő homoszexuális propagandakönyvét támogatja, a magyar adófizetők pénzéből. Szégyen! Szégyen, hogy ez megtörténhet. [[Dr. Keresztes László Lóránt: Ez így van!]] Arató képviselő úr arról is beszélt, illetve kigúnyolta azt, hogy a XXI. században az anyaság mint hivatás legyen egy nőnek a kizárólagos szerepe. [[Arató Gergely közbeszól a jegyzői pulpitusról.]] Úgy gondolom, hogy ezt nagyon nagy hiba megtenni; nagyon nagy hiba azt is bírálni, hogyha van olyan párt, vagy van olyan politikai közösség, amely egyébként erre ösztönözné akár a nőket. Magyarországon a Magyar Közgazdasági Társaság felmérése szerint a magyar fiataloknak a 25 százaléka azt mondja egyébként, hogy ha ő anyagilag megengedhetné magának, ő kifejezetten csak a családjának élne. Nyilván itt elsősorban nőkről van szó, édesanyákról van szó, tehát ez igenis egy olyan szerep, a XXI. században is, hála istennek, a magyar nők körében, amelyet nagyon sokan szeretnének választani. És hogyha ön ezt bírálja vagy azokat az ösztönzőket bírálja, amelyek lehetővé akarják ezt tenni, az hiba, sőt sértő az anyákra nézve egyébként is. Nem szabad megengednünk azt, hogy másodrendű állampolgárnak nézzük azt az édesanyát, aki otthon van a gyermekeivel és őket neveli, mert az az érték, amit ő nap mint nap a munkájával elvégez, az tiszteletreméltó. S minden egyes édesanya, aki gyermekneveléssel foglalkozik, tiszteletet érdemel minden egyes politikai oldaltól. És nagyon fontos, hogy így is érezzék magukat. Mert ahogyan Kodály Zoltán mondta: a gyerekeknek a legjobb is éppen csak jó. Tartsuk magunkat ehhez! Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a függetlenek padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Most a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi szószóló felszólalása következik. Megadom a szót Szuperák Brigitta ukrán nemzetiségi szószóló asszonynak, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatát, majd magyarra fordítja azokat, és vélhetőleg a nemzetiségi nyelvén fejezi is be a felszólalását. Parancsoljon, szószóló asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Шановний пане Голово! Шановні депутати, представники національних меншин! Шановні Державні Збори! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Tisztelt Szószólótársaim! Tisztelt Ház! Az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága 2020. november 16-ai ülésén tárgyalta az Alaptörvény kilencedik módosításának tervezetét. A törvényjavaslat nemzetiségi napirendi pontként történő tárgyalását azért kezdeményezte a bizottság, mert az Alaptörvény olyan általános alapvetése a hazai jogrendnek, amely egyrészről tartalmazza a valamennyi magyar állampolgárra vonatkozó jogok és kötelezettségek összességét, másodsorban és ez a mi szempontunkból a legfontosabb mind a Nemzeti hitvallás, mind pedig a jogszabály XXIX. cikke részletesen kitér a Magyarországon élő nemzetiségek jogaira. Az Alaptörvényből kerültek levezetésre azok a további jogszabályok, mint például a nemzetiségek jogairól szóló törvény, a nemzeti köznevelésről szóló törvény, a választójogi törvény, illetve most a tisztelt Ház előtt lévő módosítási kezdeményezésekben is megjelenő anyakönyvi törvény, amelyek azután részleteiben is kibontják a nemzetiségekre vonatkozó jogosultságokat. A Nemzeti hitvallás szerint a nemzetiségek a magyar politikai közösség részei és államalkotó tényezők. Magyarország vállalja egyebek mellett, hogy a magyarországi nemzetiségek nyelvét és kultúráját ápolja és megóvja. A XXIX. cikk tartalmazza a nemzetiségi alapjogokat. Ezek a következők: minden, valamely nemzetiséghez tartozó magyar állampolgárnak joga van önazonossága szabad vállalásához és megőrzéséhez. A Magyarországon élő nemzetiségeknek joguk van az anyanyelv-használatukhoz, a saját nyelven való egyéni és közösségi névhasználathoz, saját kultúrájuk ápolásához és az anyanyelvű oktatáshoz. A Magyarországon élő nemzetiségek helyi és országos önkormányzatokat hozhatnak létre. A Magyarországon élő nemzetiségek jogaira vonatkozó részletes szabályokat, a nemzetiségeket és a nemzetiségként való elismerés feltételeit, valamint a helyi és országos nemzetiségi önkormányzatok megválasztásának szabályait sarkalatos törvény határozza meg. A sarkalatos törvény a nemzetiségként való elismerést meghatározott idejű honossághoz és meghatározott számú, magát az adott nemzetiséghez tartozónak valló személy kezdeményezéséhez kötheti. A fent említett, a nemzetiségi jogok részletes kibontását tartalmazó sarkalatos törvény a nyári ülésszak utolsó ülésnapján módosította a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvényt. A bizottság álláspontja szerint az Alaptörvény és a sarkalatos nemzetiségi törvény szilárd jogi alapját biztosítja nemzetiségi létünknek. Bizottságunkban az elmúlt ülésszak során a nemzetiségi törvény módosításának előkészítésekor az a vélemény alakult ki, hogy előfordulhat, hogy egy jogszabály első pillantásra akár az adott kornak megfelelő tartalommal bír, azonban ahogy részletesebben megvizsgáljuk, kiderül, hogy szükség van apróbb-nagyobb változtatások megtételére. Ez annál is inkább így van, mert egyrészt tudjuk, hogy a jogszabályokat emberek alkotják és hogy a változó körülmények nemegyszer hoznak korábban nem ismert eseményeket, és ezek miatt szükségessé válhat egy-egy jogszabály módosítása. Tisztelt Ház! A mai vitában az Alaptörvény módosítása kapcsán kiemelem az Alaptörvénynek a keresztény kultúrára vonatkozó utalásait. A nemzetiségi identitás és kultúra megőrzésében és átörökítésében kiemelt szerepet töltenek be a történelmi egyházak. Több hazai nemzetiségi közösség saját nemzeti egyháza tagjaként juthat anyanyelvű oktatáshoz, az egyházi nyilvántartásoknak köszönhetően maradhat fenn a kapcsolat az ország különböző részein élő egyes nemzetiségi csoportok között. [[19.50]] A keresztény kulturális kötődés határozza meg ezen közösségek mindennapjait. Tekintettel arra a tényre, hogy közösségeink túlnyomórészt vidéki kistelepüléseken élnek, a helyi közéletben pótolhatatlan szerepet töltenek be az egyházi gyülekezetek, vallási felekezetek, amelyek bekapcsolódnak gyermekeink nevelésébe, oktatásába. Aktívak településeink kulturális életében, és nagyban segítik, részt vesznek nemzetségeink szociális ellátásában. Éppen ezért úgy gondolom, a fentiekben előadottak alapján helyes az Alaptörvényben is rögzíteni a keresztény gyökerek meglétét és fennmaradását. Az előttünk fekvő törvényjavaslatban megfogalmazott módosítási szándék részletes szabályokat tartalmaz a különleges jogrend kihirdetésére, fenntartására és megszüntetésére vonatkozóan. Álláspontunk szerint ezek a pontosítások a mai, korábban nem tapasztalt világjárvány kiváltotta helyzetben indokoltak és elfogadhatók. Az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága tagjaként kiemelt figyelemmel kísérjük ma is és a jövőben is azt, hogy adott esetben a különleges jogrend bevezetésével ne sérüljenek a nemzetiséghez tartozók jogai. Ugyanakkor fontosnak tartjuk megemlíteni, hogy a különleges jogrend következtében a tavaszi ülésszakban bevezetett távoktatás több esetben is eredményezte azt, hogy a legszegényebb településeken élők csak nehezen, esetenként egyáltalán nem tudtak bekapcsolódni az online oktatásba. Fontosnak tartjuk megemlíteni jelen törvényjavaslat általános vitájában, hogy amennyiben újra szükségessé válna a távoktatás teljes köznevelési rendszerben történő megszervezése, nagyobb figyelmet kell biztosítani arra, hogy a leghátrányosabb helyzetű fiatalok oktatási-nevelési jogai ne sérüljenek. A magyarországi nemzetiségek támogatásának tekintetében szükségesnek tartjuk, hogy a különleges jogrend bevezetésével további szabályozások szülessenek a költségvetési támogatások felhasználásának tekintetében, mivel a jelenlegi szabályozás mellett a nemzetiségi önkormányzatok a működésükre kapott állami támogatást nem használhatják fel a különleges jogrendben történő védekezésre, pedig erre szükség lenne. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a T/13647. számon benyújtott, a Magyarország Alaptörvényének kilencedik módosításáról szóló törvényjavaslatot elfogadásra javasolja. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Дякую за увагу! [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, szószóló asszony. Most van lehetőség, tisztelt képviselőtársaim, kétperces felszólalásokra. Meg is adom a szót Arató Gergely képviselőtársunknak, az Országgyűlés jegyzőjének. Parancsoljon!
Dúró Dóra képviselő asszony rossz néven vette, hogy negatívan értékeltem egy olyan múlt századi hozzászólást, vagy most már mondhatom, két évszázaddal előtti hozzászólást, amely arról szólt, hogy az a természetes, ha a nő kizárólag anya és kizárólag a családjával foglalkozik. Tudja, képviselő asszony, melyik vitában hangzott el ez a hozzászólás? Abban, amelyik arról szólt, hogy kaphassanake a nők választójogot. Ha ez a nézet érvényesült volna, amely önnek annyira tetszik, hogy a nők dolga kizárólag az anyaság és a gyereknevelés, akkor ön nemhogy nem ülhetne itt ebben a parlamentben, de még nem is szavazhatna. Ezt arra hoztam példának, hogy ha valamit egy korban a társadalom egy része természetesnek tart, attól az még nem biztos, hogy helyes. Mindössze csak erre akartam vele utalni.Amúgy az anyaság nagyszerű, csodálatos feladat, nagyra tartom az édesanyákat, csak tudja, képviselő asszony, az édesanyák nagyrésze nem képviselői fizetésből tartja el a családját és a gyerekeit, ezért aztán a szép szavakon túl sokkal több konkrét segítségre is szüksége lenne. De ez most nem ennek a vitának a tárgya, nem is folytatom ezért ebben az irányban. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Dúró Dóra képviselő asszony következik kétperces felszólalásra. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Értettem Arató képviselő úr felszólalását pontosan, de egyrészről a nők szavazati jogának idehozása meglehetősen anakronisztikus, hiszen ebben a korban ezt meg sem kérdőjelezte senki ebben a vitában sem és az elmúlt harminc évben sem Magyarországon. Tehát ez nem jó példa. Nem lehet párhuzamba állítani biológiai adottságokkal, mert most sajnos biológiai adottságokat kérdőjeleznek meg az önök elvbarátai. De most már az Európai Uniónak is, akikhez önök annyira szívesen szaladgálnak, ez a legfontosabb, hiszen ott, az Európai Bizottságban az egyenlőségi biztos már kezdeményezte, hogy a pandémiás helyrehozási alaphoz való hozzáférést is LMBTQ-jogokhoz kössék. Tehát az, hogy valaki ezzel foglalkozik tényleg ilyen szinten, és ilyen mértékben ki tudja lobbizni magának az LMBTQ meg még ki tudja, hány betű van mögötte , hogy az ő érdekeiket érvényesítsék, az egészen elképesztő.Igen, a XXI. században is fenntartom, hogy lehessen azt gondolni, hogy egy édesanya kizárólag a gyermekeivel foglalkozhasson, ha ezt szeretné. Erre utaltam, hogy a magyar társadalomban jelenleg is sokan, kimutatható százalékban jelen van az a közösség, aki kizárólag édesanya szeretne lenni. Azt én is súlyos problémának gondolom, és a magyar demográfiai helyzet egyik kerékkötőjének tartom, hogy ezt egyébként anyagi lehetőségek híján nem tudja megtenni. Egyébként, ha ön személyeskedett velem a képviselői fizetés kapcsán, hozzáteszem, hogy nagyon sokan ülnek ebben a parlamentben olyan hölgyek, akik szintén képviselői fizetést kapnak, és nem nevelnek gyermeket. Úgyhogy ezt a személyeskedést ezzel is egyrészt szeretném visszautasítani. Másrészt, ha megnézzük, hogy Magyarországon melyik régióban születik a legtöbb gyermek, meglátja, hogy a legszegényebb régiókban születik egyébként Magyarországon a legtöbb gyermek. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Ugyancsak kétperces felszólalásra a Fidesz-képviselőcsoportból Bányai Gábor képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Keresztes Lászlóval mindig találkozunk a viták során, amikor megtámad bizonyos nagy projekteket rendszeresen és leállítására kötelezi a kormányt. Először is a Budapest-Belgrád vasútvonalat, tájékoztatom most már ötvenedjére [[Z. Kárpát Dániel: Majd én is mondom!]] ezt nem a magyar költségvetésből fedezik, csak 15 százaléka mindösszesen, ami minket terhel jelen pillanatban. [[Z. Kárpát Dániel: Kétszázmilliárd!]] Ez egy hitelmegállapodás alapján, csak erre a célra felvehető forrásból megy. Csak annyit értsen meg belőle, hogy ezt a következő tíz-húsz évben kell visszafizetni. Ez az egyik része.Az, hogy ki építi, az egy másik fontos kérdés, amiről vitatkoznak, de ez nem a súlyponti kérdés. Egy jó projektről van szó, amely, ha hiszik, ha nem, jót tesz az országnak. [[Z. Kárpát Dániel: Kétszáznegyven év alatt fog megtérülni!]] Az áfacsökkentésről szeretnék egy alapvető információt önnek is elmondani. Csökkentsük le az áfát 5 százalékra, rendben van, de tudja, egy dolgot látni kell: a kereskedőket nem lehet befolyásolni [[Z. Kárpát Dániel: De lehet!]] , hogy a nettó árat ne vigye fel a bruttó árhoz. Máris, amit elvesztettünk, az nem jön vissza az életben sem, és a fogyasztó nem kapja soha az életben olcsóbban azt az élelmiszert, amit ön olcsóbbá akar tenni az áfacsökkentéssel. A másik, hogy Arató képviselő úr homofóbiával és rasszizmussal vádolt bennünket. Kérem szépen, mindenki úgy rontja az életét, ahogy akarja, mindenki úgy választ társat magának, ahogy akar. Mi csak egyet mondunk: ki kell mondani, hogy mi a természetes, mi az eleve embertől, Istentől rendelt emberi nem szokás, hanem egy ténykérdés, hogy az anya nő, az apa meg férfi. Nem akarjuk engedni, hogy ezt felborítsák, nem akarjuk engedni, hogy ránk kényszerítsenek olyat, amit nem akarunk, mert tudjuk, hogy nem természetes, hanem természetellenes. Amit a képviselő asszony korábban tett, le a kalappal a darálás előtt, bár sajnos nagy lett a népszerűsége annak a könyvnek. Egyet látni kell: igaza van abban is, hogy az anyákat meg kell becsülni, aminek ebben az országban van hagyománya, hisz mindannyian, akik itt vagyunk, valószínűleg tiszteljük az édesanyánkat, és ez Magyarországon általános helyzet. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak kétperces felszólalásra Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr következik az LMP-ből. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Bányai képviselő úr megszólított, és úgy gondolom, illendő válaszolni.Valóban, nagyon sokszor az önök szemére vetettem már a Budapest-Belgrád vasúti projekt ezermilliárdos költését, hiszen meggyőződésem szerint ez a magyar nemzeti érdekek elárulása. Mindennel együtt, kamatokkal együtt, képviselő úr, ez körülbelül ezermilliárd forintba fog kerülni. [[20.00]] Nagyon kérem, hogy fogalmazzon világosan, képviselő úr, amikor az Országgyűlésben beszél. Azt mondja, hogy ez egy hitelmegállapodás alapján egy erre a célra lehívható hitel. Valóban egy kínai hitel, amit a magyar embereknek kell majd visszafizetni. A magyar emberek zsebéből vettek ki önök közel ezermilliárd forintot, és ebben az évben, egy súlyos járvány és egy gazdasági krízis idején ezt a projektet önök felgyorsították, és minden csatlakozó dokumentumot titkosítottak. Tisztelt Képviselő Úr! Ne gondolja azt, hogy ha önök azt mondják, hogy ez egy jó projekt, az elég. Nem! Miért? Ha azt gondolják, hogy jó projekt, miért nem tették le az asztalra azokat a dokumentumokat, amelyek megalapozzák? Egyáltalán vane benne bármiféle olyan kötelezettségvállalás a kínai fél részéről, hogy ha ez a projekt megépül, és mondjuk, nyilván nemcsak a határig építjük, hanem valóban ez egy olyan vasútvonal lesz, amely eljut, mondjuk, a pireuszi kikötőig ilyen módon, akkor azt ki fogjae használni, fogjae használni a kínai fél? Még erre sem tudtunk választ kapni. Nem tudom, látotte dokumentumokat, de a képviselőtársai úgy nyomták meg a gombot, amikor ezt a projektet titkosították, hogy semmilyen ilyen dokumentumot nem tudtak felmutatni, és nem tudtak elmondani olyan információt, amit ezekben esetleg láttak volna. Én azt el tudom mondani, hogy én kértem, és nem kaptam ilyen dokumentumokat. Csak ebben az évben és a jövő évben önök annyit fordítanak erre a Budapest-Belgrád vasúti projektre, amelyből az önök számításai szerint 175 ezer új munkahelyet lehetne teremteni. Én azt gondolom, hogy ez önmagában is a nemzeti érdekeket egy súlyosan sértő döntés volt, de ez kifejezetten súlyos hiba az önök részéről, egy súlyos bűn, hogy ezt egy ilyen helyzetben, egy járvány idején, egy mély gazdasági válság közepette lépték meg. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony következik, ugyancsak kettőperces felszólalásra. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. A rendes felszólalásomban nem szeretnék Dúró Dórára reagálni, kettő perc pontosan elég, amit elmondott. Két mesét hoznék fel, magyar népmeséket, és nem is szeretnék mesékben vitákat nyitni. A malacon nyert királylány nagy vonalakban arról szól, hogy egy-egy malacért a királylány egyre több ruhát vesz le magáról, a harmadik malacnál már az összes ruhát leveti. A másik a Jávorfából furulyácska, ahol három testvérlány van, a királynak van három lánya, elmennek epret szedni az erdőbe, és amiért a legkisebb lány teleszedi a kosarat, a másik kettő meg lusta, nem… ezért a legidősebb lány javaslatára a két idősebbik lány agyonveri a legkisebbik testvérét, majd elássák az erdőben, és ezután hazamennek.Szóval, kedves képviselőtársam, mondom, nem akarok vitákat nyitni mesékben, mert nekem is megvan, és olvastam a gyerekeknek, ismerjük. De legyen szíves, lássa már reálisan, és úgy álljon fel, és úgy mondja el az igazságot, hogy az egyik mese miről szól. Tudjuk, hogy miről szólnak a mesék [[Közbeszólások a Fidesz soraiból: Miről?]] a gyerekek képzelőereje, ezt mindenki tudja, el tudja dönteni, hogy most egy mese jó, vagy nem jó, de ne vitatkozzunk, és legyen szíves, ezt hagyja abba. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Derültség a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Sajnos Bányai Gábornak sem tudok most szót adni, mert a kettőperces egy korlátozott műfaj, és egy frakcióból csak egy képviselő szólalhat fel, így kimerítettük, úgyhogy megyünk tovább. Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak mondom, hogy a parlamentben mégiscsak szabad a vélemény, hadd mondhassa el bárki azt, amit elmondott. Én is megengedtem önnek magától értetődően, hogy elmondja azt, amit el akart mondani. Hollik István képviselő úr következik rendes felszólalásra a KDNP képviselőcsoportjából. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Kezdeném egy jó hírrel. Kevés ilyennel tudok szolgálni a mai vita eddigi részét végighallgatva, de az mégiscsak jó hír, hogy a különleges jogrendekkel kapcsolatos alaptörvény-módosítással, ha jól értem, a baloldal is egyetért, mert érdemi kritika ezt nem érte. Ez végre jó hír. Ennek örvendek. De itt a jó hírek sorát sajnos be is lehet fejezni, és ha megengedik, még mielőtt konkrétan a törvényjavaslatra, az alaptörvény-módosításra rátérnék, néhány szóban reflektálnék az elhangzottakra sorrendben.Jobbik, Szilágyi képviselő úr. Ha jól értettem a hangulatkeltő megjegyzéseit, ebben egy tartalmi elemet sikerült felfedeznem, amely azt a kritikát rója fel az alaptörvény-módosításnak, miszerint a közpénzről szóló részben az állam szerepel, de az indoklásban az önkormányzat, és ön szerint ez hiba, és nem egyértelmű. Javaslom, képviselő úr, hogy az önkormányzati törvény preambulumát legyen szíves elolvasni, és akkor minden tisztává válik az ön számára, de segítségképpen felolvasom önnek. „A helyi önkormányzatok az egységes állami szervezetrendszer részeként hozzájárulnak az Alaptörvényben foglalt államcélok megvalósításához”. Tehát amikor az államról beszélünk, az önkormányzati törvényben is ez az értelmezés kapott helyett, és van már benne évek óta, akkor természetesen abba beleértjük az önkormányzatokat, ezért nem kell őket külön nevesíteni. [[Szilágyi György: Nem figyeltél eléggé! Közpénzek!]] Erről még szót fogok ejteni, úgyhogy megnyugodhat. Az MSZP képviselőcsoportjának hozzászólására mondom, hogy én is szeretnék egy olyan országban és egy olyan világban élni, ahol olyan evidenciákat, hogy az apa férfi és az anya nő, azt nem kell törvényi vagy hogy ne mondjam, alaptörvényi szinten garantálni, de sajnos mindannyiunk felismerése az, hogy nem ilyen időket élünk. Én nagyon mélyen sajnálom, hogy erre a legjobb bizonyítékot az MSZP-s képviselőtársunk, Harangozó Tamás szolgáltatta, aki szerint az az alaptörvény-módosítás, amely arról szól, hogy az apa férfi és az anya nő, az szerinte homofób, rasszista és kirekesztő. Na, éppen ezzel van a gond, és éppen emiatt kell ezt Alaptörvényben rögzíteni, mert egészen nonszensz, hogy valaki ilyen alapigazságot kimond, és erre egy baloldali azt mondja, hogy ez homofób és rasszista. Ő is beszélt, és ilyenkor jut az embernek egyébként eszébe az, hogy sok konzervatív mondja, hogy a normalitás forradalmára van szükség az abnormalitással szemben. Az ilyen hozzászólások esetében az ember ezekkel a konzervatív gondolkodókkal, akik így gondolják, mélyen egyet tud érteni. Bár a közpénzek tekintetében érdemi hozzászólása Harangozó képviselő úrnak nem volt, csak hangulatot keltett, és lopásokról beszélt, azért egy dolgot hadd idézzek mindannyiuk emlékezetébe! A szocialista kormány volt képes arra a bravúrra, hogy amikor az európai gazdaság igen jól muzsikált 2002 és a világgazdasági válság kitörése között, akkor egyedül Magyarország tudta azt a bravúrt végrehajtani, hogy felzárkózó közép-európai országként harmadakkora gazdasági növekedést ért el, mint az Európai Unió átlaga. Magyarán: Gyurcsányék olyan mennyiségű pénzt loptak el Magyarországon, az önök szövetségesei, tisztelt jobbikos képviselőtársam, olyan mennyiségű pénzt loptak el [[Z. Kárpát Dániel: Ne parázzatok! Mi nem leszünk olyanok veletek, mint ti! Mi úriemberek leszünk!]] Magyarországról, hogy amíg a gazdag országok átlagosan 3 százalékot fejlődtek, addig a magyar GDP 1 százalékos tudott lenni. Magyarul, nem közeledtünk a gazdag országokhoz, hanem távolodtunk tőlük, mindez azért, mert olyan mennyiségben lapátolták ki az önök szövetségesei a pénzt Magyarországról. Ennyit egyébként a közpénzekről. [[Dr. Gyüre Csaba: El is indították az eljárást. Z. Kárpát Dániel: Volt elszámoltatás! Ügyesek voltatok! Ja, nem! Zaj. Az elnök csenget.]] A jogállamiságnak vannak korlátai, tisztelt képviselő úr, ezt lehetőség szerint egyébként önök se felejtsék el, bár úgy látom, hogy néha ennek a feltételnek nem tudnak megfelelni, és mindenfajta elszámoltatással fenyegetnek itt, a magyar Országgyűlésben. [[Z. Kárpát Dániel: Én csak számonkértem, nem fenyegettem!]] A DK képviselőcsoportja nevében Arató Gergely emelkedett felszólalásra. Itt volt egy megjegyzése, amivel meglepő módon egyet tudok érteni. Ránk nézett, fideszes, KDNP-s képviselőkre, és azt mondta, hogy nyugodjanak meg, a kereszténység túl fogja élni magukat. Ebben, hála istennek, egyetértünk vele, ugyanakkor ez számunkra biztató, és mi egyébként ezért dolgozunk, hogy a keresztény kultúra túléljen bennünket. Viszont éppen a DK számára szomorú hír ez, merthogy ők egyébként Soros Györggyel és a nyílt társadalmat vallókkal összefogva éppen azon dolgoznak, hogy Európa meghaladja a keresztény kultúrát, Európa feladja a keresztény gyökereit, és Európa, az európai tagállamok feladják a nemzeti szuverenitásukat. [[20.10]] Tehát ez ebben a tekintetben számukra szomorú, számunkra viszont öröm. [[Közbeszólások az ellenzéki sorokból.]] Az LMP frakcióvezetőjére röviden reagálva: ő pedig azt mondta, úgy fejezte be a felszólalását, hogy ő egy keresztény, a nemzeti érdek védelmében mindig számíthatunk rá. Frakcióvezető úr, ezt nagy örömmel hallom, és nem is szeretném megkérdőjelezni ebbéli elkötelezettségét. Viszont, ha ez így van, akkor szeretném felhívni a figyelmét, hogy keresztényként egy olyan szövetséghez tartozik, amely európai egyesült államokat hirdet, amely meg akarja haladni a nemzeti hagyományokat [[Dr. Keresztes László Lóránt közbeszól.]] föl akarja számolni a népszuverenitást. Egy olyan szövetséghez tartozik, annak van egy olyan szélsőbaloldali tagja, aki folyamatosan támadja azt az egyházat, amelyhez ön is tartozik, és egy olyan szövetségnek a tagja egyébként, aki Magyarországon erőltetett módon be akarja vezetni a melegházasságot. [[Közbeszólások az ellenzéki sorokból. Az elnök csenget.]] Én értem egyébként, hogy a politikában vannak észszerű kompromisszumok, de azt gondolom, hogy keresztény emberként ez túl drága kompromisszum önnek. Erre szeretném felhívni a figyelmét. Méltatlanul kihagytam, pontosabban, nem sorrendben haladtam, így kihagytam a Párbeszéd-frakció vezetőjét, akinek az a parlamenti párbeszéd, hogy bejön ide, elmondja a hazugságait, és utána fogja a sátorfáját, és azonnal távozik is a Parlamentből. Ez a baloldali párbeszédkultúra, hát legyen, nekünk evvel semmi gondunk nincsen. Ugyanakkor az ő távollétében is szeretném felhívni Szabó Timea figyelmét és ismételten megkérni arra, hogy fejezze be a halálkampányt. Megint fölállt erre a pulpitusra és elkezdett rémisztgetni és hazugságokat terjeszteni. Nem először kezdte, nem most kezdte. Itt voltak mindannyian önök is, amikor itt fölállt és azt mondta, hogy a világon a legtöbben itt halnak meg Magyarországon a koronavírusban. Ezt a hazugságot volt képes mondani. Egyébként tegnapelőtt volt egy népjóléti bizottsági ülés, és ott a következőket mondta Szabó Timea: drasztikusan emelkedik a napi halálozások száma. Ezért mondom, hogy legyen szíves befejezni a hazugságok terjesztését. Én értem, nagyon sajnálom, de értem, hogy a baloldalnak az az érdeke, hogy a helyzet minél rosszabb legyen, és úgy látszik, hogy a vírusnak szurkol, de akkor is azért a valóságtól ne rugaszkodjunk már el ekkora mértékben! Mindennap mindannyian valószínűleg avval kelünk, hogy megnézzük a statisztikákat, és minden emberélet elvesztése szörnyű és pótolhatatlan, de olyat, hogy drasztikusan emelkedik az elmúlt időszakban a napi halálozások száma, legyen szíves, senki ne mondjon, mert ez egy ócska hangulatkeltés és hazugság! Önök is látják, mindennap nyilvánosságra hozza az operatív törzs a halálozások számát, és azt látjuk, hogy egyébként stagnál. Szeretném még egy dologra felhívni a képviselő asszony figyelmét, ez egy visszatérő, nagyon régi hazugság a baloldalon, amikor azt próbálják sugallni, hogy akik élettársi kapcsolatban nevelik a gyermekeiket, azokra a Fidesz-KDNP, illetve az általunk meghozott, elfogadott törvények nem tekintenek családként. Ezt ismét megismételte Szabó Timea a pulpitusról. Ezredszerre utasítjuk vissza, legyenek már szívesek a családok védelméről szóló törvénynek az első passzusait elolvasni, amelyben teljesen világosan benne van, hogy a család alapja a házasság és az egyenesági rokonság. Tehát magyarul, ha valaki gyermeket nevel, azt a törvények családnak tekintik. Tehát ebben a tekintetben is hagyja abba Szabó Timea a hazudozást! A másik, itt a közpénzek kapcsán elhangzott hazugságai között kritikával illette azt, hogy MOL-részvényeket biztosít a magyar kormány tehetséggondozásra és az egyetemeknek. Érdekes felvetés, de szeretném jelezni minden baloldali képviselőnek, hogy a Gyurcsány-kormány oroszoknak játszotta ki a MOL-részvényeket, mi pedig tehetséggondozásra és az egyetemek fejlesztésére fordítjuk. [[Folyamatos közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] Mindenki eldöntheti, hogy melyik a jobb cél, az oroszoknál van jobb kézben a MOL-részvény vagy egyébként a tehetséggondozás és az egyetemek fejlesztése érdekében használ inkább a MOL-részvény. A közpénzek tekintetében itt volt még egy tartalmi kritika, ami nemcsak a Jobbik képviselőinél, hanem másoknál is felmerült. Ez pedig úgy szól, hogy az a bevétel vagy az a pénz, ami például társaságinyereségadó-kedvezmények formájában soha nem jut el az államig, az bizony mégiscsak közpénz, és mi ezt el akarjuk rejteni. Csak szeretném jelezni, néhányan vannak olyanok itt, akiknek van gyermekük, gondolom, önök is igénybe veszik a családi adókedvezményt. Az pontosan ilyen típusú kedvezmény. Akkor önök azt mondják, hogy ha a taotámogatás is közpénz, és átláthatónak kell lenni úgy, hogy semmi köze nincs az államnak hozzá, hiszen erről a bevételről ő lemond, tehát nem válik soha állami bevétellé [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] tehát még egyszer mondom, nem kerül be az állami költségvetésbe, tehát nem állami bevétel [[Z. Kárpát Dániel folyamatosan közbeszól.]] tehát akkor ha jól értem, önök azt mondják, hogy a családi adókedvezmény tekintetében [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] ha lemond az állam arról a bevételről, akkor önök szerint az a bevétel, ami így az önök családjainál marad, akik gyermeket nevelnek, akkor az közpénz, és önnek el kell számolni arról, hogy a 10, 20, 30 ezer forintos adókedvezményből, családi adókedvezményből ön hány liter tejet és kenyeret vesz. Önök is érzik, ugye, hogy ez nonszensz? [[Folyamatos közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Tehát értem ezt a tartalmi érvet, csak ezt önök sem gondolták át megfelelően. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.- Az elnök csenget.]] Ami a konkrét módosításokat illeti, azt gondolom, hogy sajnos ez a vita is, ahogy már említettem, megerősít bennünket abban, hogy bizonyos alapvetéseket igenis, az Alaptörvénynek tartalmaznia kell. Én is úgy gondolom, hogy az elmúlt időszak bizonyíték arra, hogy igenis, garantálni kell a gyermek születési nemének megfelelő háborítatlan nevelését, merthogy vannak arra irányuló törekvések, hogy valakik ezt elbizonytalanítsák és megzavarják. Éppen ezért ennek az Alaptörvényben helye van, és csak szeretném jelezni, tisztelt képviselőtársaim, hogy a jövőben azzal kapcsolatban is munkát kell végeznünk, hogy egyébként ezt az alaptörvényi normát majd alacsonyabb szintű jogszabályokba is átültessük, és ott is érvényt szerezzünk ennek az alapelvnek. Ami az egyetemek védelméről szóló alaptörvény-módosítást illeti, az egészen egyértelmű, hogy arról szól, hogy a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványok a modellváltáson átesett megújuló felsőoktatás és a tehetséggondozás legfontosabb pillérei, és hogy ezek a vagyonkezelő alapítványok hosszú távon, kiszámítható módon, az államtól függetlenül, stabilan tudjanak működni. Ehhez kell ez az alaptörvényi védelem. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Szerintem a valódi vita nem ebben van, hogy kelle ezeknek a vagyonkezelő alapítványoknak alaptörvényi védelem, hanem az képezheti közöttünk vita tárgyát, hogy ezekre a modellváltásokra szükség van-e. Én azt gondolom határozottan [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] hogy szükségünk van, de akkor ezt majd később fogom folytatni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a Jobbik képviselőcsoportjából Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az egyszeri ellenzéki képviselő úgy jár, hogy felkészül, megírja a kis szövegéhez szánt vázlatot, aztán jön a Fidesz-KDNP és ezt felülírja. Hollik képviselőtársam figyelmét nagyon komolyan szeretném felhívni valamire. Ha önök folytatják ezt a gusztustalan, förtelmes, gyomorforgató kampányt ilyen kiszólásokkal, miszerint az ellenzék a vírusnak szurkol, polgárháborús helyzetet szítanak Magyarországon, és ennek meglesznek a következményei. Ön egy kommunikációs igazgató, egy frakció szóvivője volt, a kommunikáció, ha úgy tetszik, a szakmája. Nagyon jól tudja, hogy az ön által elmondott gyomorforgató förtelemmel hazudik. Képes ide bejönni, szemébe hazudni [[Közbeszólások a Fidesz soraiból, köztük Hollik István a szónoki emelvényre mutatva: Szabó Timea mondta!]] egész Magyarországnak és az összes választópolgárnak. [[Hollik István közbeszól.]] Lehet, hogy önnek a munkaadói ezt megkövetelik öntől. Ettől még gusztustalan, férfiatlan, és kérem, hogy fejezze be, mert elmebeteg az, aki úgy gondolja, hogy ebben az országban bárki a vírusnak szurkol, és azért szurkol, hogy emberek haljanak meg. [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból.]] Undorító, elmebeteg gondolat, fejezze be! [[20.20]] Ugyanennyire undorító az a halálkampány, amit önök folytatnak és kérem, ezt is fejezzék be , amikor a termelési jelentéseikben felsorolják, hogy melyik országban hányan haltak meg [[Hollik István: Tények!]] , és egy rangsor felállításával azt a látszatot igyekeznek kelteni, mintha Magyarország bármilyen tekintetben is idézőjelben jobb teljesítményt nyújtana ezen a téren, de engem a magyar áldozatok érdekelnek, képviselőtársaim, és az, hogy felkészülhettek volna a nyáron a mostani kataklizma elkerülésére. Én még most is szeretnék önöknek ebben segíteni, mert nem vagyok ellendrukker, de folyamatosan olyan politikai atombombákat dobálnak le ellenzéki pártok elé, amelyek a nemzeti konszenzust sajnos kizárják ebben a kérdésben. Én és a mögöttem álló frakció szeretnénk ebben segíteni, de ilyen undorító, gyomorforgató halálkampánnyal szemben ez fogalmilag lehetetlen. Az pedig, amivel a felszólalásom alaptémáját igyekeztem összerakni közpénzeket illető megerőszakoló módosítás , egészen elképesztő, hogy a hagyományos családmodell mögé bújva szeretnék a közpénzek kitalicskázását felgyorsítani. Szeretnék valamit tisztázni. Konzervatív és az önök jobboldali ellenzékéhez tartozó párt alelnökeként, többgyerekes családapaként én minden esetben a hagyományos családmodell védelme mellett fogok kiállni, és minden tekintetben ha családokat kell megvédeni akár az önök kilakoltatásaitól, akár attól az elképesztő szociokulturális katasztrófától és szociális kataklizmától, ami Magyarországon kialakult az önök regnálása alatt, én mindig ott leszek a családok mellett. De azt is szeretném elmondani, hogy ha önök benyújtanak olyan javaslatot, amely a magyar családokat védelemben részesíti, rám számíthatnak ezek megszavazásában, még a mostani politikai klíma és hangulat ellenére is. Viszont ha közpénzek ellopásáról van szó, akkor az önök kérlelhetetlen ellensége leszek és maradok. Ez a normális, csendes többség álláspontja. Mi ezt képviseljük nemzeti néppártként itt a parlamentben, amely jólétet szeretne elérni mindenkinek, az önök hazugságai és undorító kampányai ellenére is. Szeretném elmondani, hogy az, amit a közpénz fogalmával csinálnak az Alaptörvényben, értem én, hogy részben a rettegésükből ered, a félelmükből ered, hiszen nagyon jól tudják, hogy évtizedes távlatban olyan dolgokat csináltak a magyar nemzetgazdaságon belül, amelyek fogalmilag, közgazdaságilag és sokszor jogilag is védhetetlenek. A helyzet az, hogy azzal a módosítással, amelyet most a közpénz fogalmának újradefiniálásával készülnek megtenni, gyakorlatilag leszűkítenék a közpénz fogalmát, és számtalan, korábban a közpénz kategóriájába értendő összeg ellenőrzését tennék lehetetlenné. És el kell hogy mondjuk, amikor a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványok esetében előírnák azt, hogy csak kétharmados többséggel lehessen bolygatni ezeknek ügyeit, akkor érdemes visszamennünk egy másik vitához, ahol rögtön kiderül, hogyan játszottak át ezermilliárdos vagyontömeget ezen alapítványok részére. Úgy játsszák át ezeket a vagyontömegeket, hogy a nemzeti vagyonról szóló törvény bizonyos rendelkezései már nem fognak vonatkozni ezekre. Eddig tehát a meglévő állami, nemzeti vagyonra vonatkoztak, ezt követően nem fognak Nézzük meg, hogy mi az a három fő kötelezettség, amely eddig adott volt, innentől nem lesz adott! Egyrészt egy tájékoztatási kötelezettség, hogy hogyan kezelik azt az állami vagyontömeget, mi lesz annak a sorsa? Gyarapítják vagy károsítják? Másodsorban egy elállási jog adott minden nemzeti vagyontárgy esetén. Ha annak a megkapója nem tartja be a szerződéses feltételeket mondjuk, korrupciós csatornákat üzemeltet ezek segítségével , eddig az odaadó, tehát az állam vagy a nemzeti vagyont biztosító mondhatta azt, hogy barátaim, vissza az egész! In integrum restitutio, adjátok vissza a vagyontárgyat, és ha hiányzik belőle, akkor mentek a börtönbe, nyilván egy tisztességes jogállami eljárás végén. Azáltal, hogy az alapítványokba kiszervezett vagyontömegre már nem vonatkozik a nemzeti vagyonról szóló törvény ezen passzusa, erre már papíron nem lesz lehetőség. Ezt önök nagyon jól tudják. Ezért kívánják a janicsároknak, a jó barátoknak pár milliárdonként kiszervezni ezt a vagyont, és arra számítanak, hogy mindezt majd csak kétharmados többséggel lehet bolygatni. Az a rossz hírem van, hogy nem így van. Ez nem fenyegetőzés, ez egy egyszerű jogi kérdés. Lesz jogi lehetőség arra, hogy egy újonnan felálló ellenzéki kormány Magyarországon ellenőrizze ezen vagyontömegnek a sorsát, és ha bármilyen visszaélést tapasztal, akkor közbelépjen; nyilván tisztességes jogi keretek között, nem vérengző módon, de kemény, a jogszabályokat kiálló módon. Éppen ezt látjuk a taopénzek kapcsán is. Nagyon sajnálom Hollik képviselőtársamat, mi azért folytattunk már termékeny vitákat is, bizottsági szinten egészen biztosan. De amikor közgazdasági alapokig megyünk le, az első szemeszter első óráira és nem sikerül a feladvány teljesítése, én őszintén sajnálom önt. A tao tekintetében: a családi adókedvezménnyel összehasonlítani nemcsak szakmai blődli, de egészen elképesztő, hiszen a családi adókedvezmények összegét önök itt a termelési jelentésen minden héten háromszor fel szokták sorolni, és beszámítják a családtámogatások összegébe. Elmondják, hogy 1000 meg 2000 milliárd tartozik oda! Beszámolják a családtámogatások összegébe, meg a „Nők 40” nyugdíjtámogatását is! Nincs európai ország, egy költségvetés sincs, amely a családtámogatásokba nyugdíjösszegeket számol, csak az önöké! Nem létezik másik, értik? Ezt az unortodox univerzumot tudták létrehozni, arra hivatkoznak, most pedig azt mondják, hogy ez nem közpénz, de a termelési jelentésbe bekerül. A tao igenis közpénz, ezt a rendszert igenis felül kell vizsgálni, és azt látjuk, hogy... nézzük meg az arányokat, milyen Magyarországot hoztak össze önök? Nézzük meg, mit csinálnak a családokkal! Tavalyi költségvetés: több mint 4000 milliárdos áfabevétel, ugye? Ezt jellemzően a magyar családok, polgárok fizetik a túlárazott termékeken: 27 százalékos alapvetőélelmiszer-áfa a termékskála majd 90 százalékán; a gyermeknevelési cikkek egészén 27 százalékos áfa; 4000 milliárdot behajtanak a magyar embereken, ugye? Személyi jövedelemadó: több mint 2000 milliárdot behajtanak a magyar embereken; ugye, ebben sincs vita köztünk? Nézzük a társasági adót, mit fizetnek be a cégek! Hoppá! 390 milliárdot vártak, 303 milliárd jött be. A 4000 milliárdhoz meg a 2000 milliárdhoz képest van egy ilyen törpe kis 300 milliárdunk. Ennyit fizetnek be a cégek, mert önök, amikor a társasági adó kulcsát módosították, a magyar mikrocégek számára 1 százalékos kedvezményt biztosítottak, a multik számára pedig nagyon sok százalékos kedvezményt, tehát megint csak az álnemzeti, áljobboldali kormány a multicégeket kényeztette ahelyett, hogy stratégiai szerződést kötött volna a magyar mikro-, kis-, közepes méretű vállalkozásokkal. 300 milliárd forint! Ezzel szemben a taorendszeren keresztül nagyságrendileg 240 milliárd forint folyt el az érintett időszakban. Tehát az összes multibefizetéssel nagyságrendileg megegyező összeget önök átfolyatták ezeken a csatornákon, miközben ennek a tíz-hússzorosát a magyar emberek a zsebükből befizették, hogy az önök cicomaberuházásai meg piramisépítései forrásokhoz jussanak Ez az önök Magyarországa! Nemzeti? Jobboldali? Hagyjuk már! Kiszolgáltatják a nemzetközi hálózatoknak ezt az országot; eközben vegytiszta neoliberális gazdaság- és családpolitikát folytatnak. Több mint tízezer embert egyedül önök lakoltattak ki Magyarországon. Nincs másik kormány, amelynek a nevéhez ekkora társadalmi és szociális katasztrófahelyzet fűződhetne! Évtizedekre visszamenőleg nem tudnak még egy ilyen kormányt mutatni. Szégyen, gyalázat! Az önök bűnrészessége mellett! És ezek után ideállnak ezzel az alaptörvény-módosítással? Visszatérve a közpénz újradefiniálásához. Egészen elképesztő, hogy ezen vagyont kezelő alapítványok esetében 1000 milliárdot játszanak át nagysárendileg ezen kormányzati ciklus és ezen évek alatt. Egészen elképesztő, hogy azt hiszik, hogy ezt következmények nélkül megtehetik. És a közpénz új definíciója magából következteti a közvagyon, azon belül az állami nemzeti vagyon új definícióját is, hiszen ha ezeket a nemzeti vagyonelemeket önök kijátsszák, kicsatornázzák, akkor nyilvánvaló módon az amúgy most már értem, hogy miért hiányzó nemzeti vagyonleltár elképzelt elemei is fokozatosan csökkennek, apadni fognak. Azáltal, hogy a közérdekű vagyonkezelő alapítványok megszűnéséről, létrehozásáról, működéséről sarkalatos törvény dönt, nyilván az az önök prekoncepciója, hogy bár van rá esély, hogy elvesztik a 2022-es választást, azt hiszik, hogy majd helyén marad mindenki, akit önök kineveztek négy-hat-nyolc-kilenc évre. Azt hiszik, hogy az alapítványok vezetői is ott maradhatnak, a kijátszott vagyon is ott maradhat, aztán majd megbuktatnak valahogy egy új kormányt. Az a rossz hírünk, hogy ez nem fog sikerülni. És ha már az „elvesztette közpénzjellegét”-nél tartunk, talán emlékeznek, hogy az én csapatom tábora, a Kispest-tábor a felcsúti piramisban ezt skandálta, igen, elvesztette közpénzjellegét, mert már a Magyar Nemzeti Bankhoz kicsatornázott pénzeknél is megkérdőjelezték önök azt, hogy közpénzről van szó, vagy sem. Miután a devizahiteles átváltáson, a devizahitelesek kifosztásán keletkezett egy óriási, 1000 milliárdos nagyságrendű többlet a Magyar Nemzeti Banknál, Németország képes arra, hogy ezt a többletet befizettesse a mindenkori német költségvetésbe nem opcionális, hanem kötelező módon. Magyarország miért nem volt képes arra, hogy a Magyar Nemzeti Bank mindenkori nyereségét itt, a költségvetésben lássuk viszont, és mondjuk, a leszakadt néprétegeket tudjuk ebből támogatni? A helyzet az, hogy ezzel sem jártak sikerrel, és az MNB mintegy 260 milliárd forintot ruházott át alapítványainak. Ez a pénzt így kikerült a kormány látóköréből, és méltóztattak kijelenteni, hogy ez is elveszítette közpénzjellegét. Az önök regnálását tehát tízezrek otthonvesztése, leszakadása, százezrek szegény sorba kerülése és a közpénz folyamatos, ezermilliárdos nagyságrendű kicsatornázása követi. [[20.30]] És hogy még egy brutális dolgot említsünk: ezenközben az álnemzeti, áljobboldali kormány ezen nemzeti álarc mögül kibújva kimegy Brüsszelbe lobbizni. Miért? Magyar mikro-, kis és közepes méretű vállalkozásokért? Devizahitelesek érdekében a bankok ellen? Ja, nem, mert ott aláírtak egy EBRD-paktumot. 2015. február, fenn van a kormány honlapján angol nyelven. Azóta sem bontotta fel, ez a hú, de nagy nemzeti kormány. Hát, hogy van ez, kérem szépen? Kimentek Brüsszelbe a legfelsőbb szinten lobbizni, azért, hogy nagyvállalatoknak még több közpénzt adhassanak. Megint a közpénzhez jutunk vissza. Képesek voltak háborúzni az egész világgal, de azért kimennek pitizni, hogy a 800 ezer eurós értékhatárnál is nagyobb támogatással is ösztönözhessék a belföldi befektetéseket. Nagyvállalatokról van szó. És hogy önök hogy viselkednek ezen nagyvállalatokkal, azt mutatja az, ahogy az Audival járnak el. Aláírtak most egy szerződést velük, kétmilliárd forintos állami támogatásról szól ez a szerződés, amellyel a magyar leányvállalat vírus miatti leállásból fakadó teljes veszteségét kifizeti Orbán Viktor és csapata ennek a multicégnek, illetve az itteni leányának. A teljes veszteségét! Mutassanak nekem egy magyar közepes méretű vállalkozást, mutassanak nekem magyar kisvállalkozásokat, akik kopogtatás nélkül megkapták a teljes karanténból fakadó veszteségüket. Nem tudnak ilyeneket mutatni. Ez a nemzeti kormányzás, kérem szépen? Ez a patrióta gazdaságpolitika? Harminc év történelmi szemétdombra való elképesztő folyamatábrája van mögöttünk. És azt látjuk, hogy bár feltétel nélkül kiszolgálják az érintett és említett multi cégeket, a bankrendszert, nem képesek még arra sem, hogy itthon hitelesen eljátsszák a pozícióváltás utáni állítólagos nemzeti szerepüket. A letelepedésikötvény-biznisz, képviselőtársaim és majd fogok beszélni egy korábbi alaptörvény-módosításról , kinek a nevéhez köthető? Van még olyan kormány Magyarországon, amely az állampolgárságunk előszobáját pénzért piaci kofaként árusította? [[Csárdi Antal: Mmm!]] Mondják meg, miért volt erre szükség. Most fizet rá, ezekben az években a magyar költségvetés! A járványügyi veszélyhelyzet közepén ezeknek a kötvényeknek a kamatait meg az árát fizetik vissza a magyar adófizetők. Nem önök, a magyar adófizetők! Amikor a kieső munkabéreket nem pótolja emiatt senki. Önök jutottak el nemcsak odáig, hogy százezres nagyságrendben telepítik be az idegen munkásokat Magyarországra, de önök az egyetlen kormány, amely letelepedetteknek, bevándoroltaknak a CSOK-ról tart kiselőadást. Hogy van ez, kérem szépen? Ez a nemzeti kormányzás, államtitkár úr? Önök letelepedetteknek tartanak a CSOK felvételi lehetőségeiről kiselőadásokat. Volt még ilyen kormány Magyarországon? Nem, nem volt. Arra kérem tehát önöket, hogy az alaptörvény-módosítás mögé bújtatott közpénz-kitalicskázást el se kezdjék, mert bőven vannak olyan jogi lehetőségek, amelyek alapján ezek a folyamatok visszacsinálhatók; és én szeretném önöket megóvni attól, hogy bűncselekményeket kövessenek el közpénz ezermilliárdos nagyságrendű kicsatornázásával. Ezt nem tehetik meg következmények nélkül. És szerintem önök is belátják, hogy ezzel túllőttek a célon, nem lehet a magyar adófizetők pénzével ezt megcsinálni, önök is felelnek ezért, de mi is felelünk az ellenőrzésért, és nem fogjuk szó nélkül tűrni azt, amit ezen csomag alapján készülnek elkövetni. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony következik, az MSZP képviselőcsoportjából. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Döbbenten hallgattam a KDNP vezérszónokát, Vejkey Imrét és a Fidesz vezérszónokát, Dunai Mónikát és a kormány részéről miniszter asszonyt, aki nagyon gyorsan kiviharzott a teremből, miután elmondta a monológját. [[Hollik István: Mint Szabó Timea!]] agyon súlyos mondatok hangzottak el ezekben a felszólalásokban. Többször elhangzott, hogy vannak dolgok, amit ki kell mondani, és rögzíteni kell az Alaptörvényben. Engedjék meg, hogy egy poént elmondjak. Amikor az Alaptörvényben azt mondják, hogy az anya nő, az apa férfi, és hogy rögzíteni kell a gyermek született nemét, akkor most már rájöttem, hogy a szülőszobán, amikor megszületik a gyermek, az orvos, amikor átadja nekünk a gyermeket mert most már legtöbbször így van , akkor közli, hogy fiú vagy lány. Mert amúgy lehet, hogy nem tudnánk. Ezért is kell Alaptörvényben rögzíteni. [[Bányai Gábor: Vicces.]] De ez súlyosabb ennél. Önök ezt a témát arra használják fel, a gyűlöletkeltést ahogy elmondták már képviselőtársaim , hogy egészen mást leplezzenek vele. Egészen mást, ami benne van ebben a módosításban, vagy amit az elmúlt tíz évben műveltek, vagy még ettől rosszabb, és ezt is minden képviselőtársam elmondta, hogy a mostani helyzetről tereljék el a közvélemény figyelmét. És én is kikérem magamnak, ugyanúgy, mint Z. Kárpát Dániel képviselőtársam, amikor arról beszélnek, hogy mi, ellenzéki képviselők a vírusnak szurkolunk, meg hogy itt a halálhíreket, a halottakat bármire fel akarjuk használni. Tisztelt Képviselőtársaim! Egy állampolgár elvárhatja önöktől, a kormány tagjaitól, hogy hallja mindennap az igazságot. És ez nem azt jelenti, hogy játszani akar bárki a betegekkel, a járványhelyzettel vagy azzal, hogy hányan haltak meg. Csak szeretnék tudni, hogy mi az igazság. Mert joguk van hozzá. És ahhoz is joguk van, hogy amikor bekerül a hozzátartozójuk, a szerettük a kórházba, tudjanak arról, hogy mi van vele. Mert ma az a helyzet, hogy ha valaki bekerül a kórházba, annyira le van terhelve az egészségügyi személyzet, az orvosok, az ápolónők, a szakdolgozók, hogy nincs idejük felvenni a telefont, mert nem ez a dolguk. És otthon meg a betegek hozzátartozói rettegnek, mert még csak ennyi információt sem kapnak meg. Ne haragudjanak, a XXI. században az, hogy mindenről tudjanak a választópolgárok, az állampolgárok önök meg idejönnek, és azt mondják, hogy az ellenzék a vírusnak drukkol, meg ezekkel a hírekkel mi bármit el akarnánk érni, és torzítani akarnánk a valóságot. [[Hollik István: Ezt teszitek! Álmentős! Dr. Völner Pál: Korózs-kamu! Az elnök csenget.]] Hollik képviselőtársam, jobb lenne, ha egy kicsit visszafogná magát! [[Dr. Völner Pál: Vagy a Korózs!]] És én nyugodtan végighallgattam önt. Bár higgye el, hogy amikor nagyon sokat emlegették az előző felszólalók a kormány oldaláról, hogy ez mind-mind, Dunai Mónika, Vejkey Imre, magasztosan, a gyermekek védelmében, a gyermekek érdekében, tudja, mit vártam én, hogy mit hoznak ide? Hogy minden eszközzel meg fogják védeni a magyar gyermekeket a pedofilokkal szemben! [[Dr. Varga-Damm Andrea: Bizony!]] Hol van most itt a Ház előtt ez a mondat, hogy önök minden eszközzel védeni fogják a magyar gyermekeket, a családokat?! [[Dr. Völner Pál: A büntető törvénykönyvben. Dr. Varga-Damm Andrea: Jaj! Közbeszólás az ellenzék soraiból: Tudjuk! Az elnök csenget.]] Államtitkár úr, önök sunnyognak hónapok óta, évek óta sunnyognak ebben a témában! Tegnap volt itt az Egyenlő Bánásmód Hatóság átszervezése mert ugyebár már mindenben hazudunk és az igazságügyi tárgyú törvények módosítása, ahol korlátozzák az örökbefogadást Magyarországon, és tudják, itt is elhangzott, hogy a magyar gyermekek érdekében. És akkor arról is beszéljünk, hogy az állami gondozotti rendszerben ezek a gyermekek az anyák és az apák mellől kerülnek be állami gondozásba. [[Dr. Völner Pál: Vagy árvák.]] Az anyák és az apák. [[Szilágyi György a teremből távozni készülő Hollik Istvánhoz: Ne menj el! Válaszolunk neked! Az elnök csenget.]] Majd lehet válaszolni, igen, államtitkár úr. [[Szilágyi György: Ne futamodj meg!]]
Szilágyi képviselő úr, lesz lehetősége még beszélni. Ne rontsa el!
És önök ezt az alaptörvény-módosítást, ezeket a fogalmakat arra használják, hogy közben sokkal súlyosabb dolgokat kövessenek el. Gyermekek védelmében, a gyermekek érdekében önök módosítják az Alaptörvényt? És ellopják a magyar gyermekek jövőjét? Most lopják el! Tíz éve lopják a közpénzt! A magyar édesanyák, édesapák és gyermekek pénzét. Tíz éve rabolják ezt az országot! Azt gondolják, hogy mindenki hülye? Hogy ezt be fogják nyelni? Hogy meg kell fogalmazni, mert eddig… Államtitkár úr, ha ma megkérdez egy általános iskolás gyereket, hogy mi a közpénz, tudja, mit fog mondani? Az, amit Orbán Viktor és bandája ellop, az a közpénz. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] Ezt már a magyar gyermek is tudja. Jobban tudja, mint ahogy önök megfogalmazták. [[Nacsa Lőrinc: Mert hazudtok!]] És, tudják, szégyenletes, amikor a járványhelyzetet arra használják, hogy módosítsuk az Alaptörvényt. És igaza volt Szabó Timeának, ettől fog egy beteggel is több meggyógyulni? Ettől hatékonyabb lesz az egészségügyi védekezés? Ettől több orvos lesz a kórházainkban? Ettől több ápolónő vagy ápoló lesz a kórházainkban? Vagy több takarítónő, takarító személyzet? Egyetleneggyel se lesz több! Egyvalamire lesz jó: hogy még több közpénzt tudjanak ellopni. [[20.40]] A gyermekeink védelmében, meg a gyermekeink érdekeit védik! Hát nézzenek már tükörbe, és nézzék végig, hogy mit műveltek az oktatási rendszerrel, a szociális rendszerrel! Hogyan tettek különbséget gyermek meg gyermek között? Hogy ma az határozza meg egy gyermeknek a sorsát, hogy hova születik, és hogy mekkora esélye lesz a jövőre! Az határozza meg, és egyre kevesebb az esélye, ha egy hátrányos helyzetű, szegény sorsú településen egy szegény sorsú családba születik. [[Nacsa Lőrinc: Dehogyis!]] Képviselő úr! [[Dr. Varga-Damm Andrea: Jaj, Lőrinc, nem ismered a népet!]] Képviselő úr, néha, néha legalább hallgasson! [[Bányai Gábor: Szólásszabadság!]] Igen, igen, van még talán egy kevés. És higgyék el, amikor az ember ilyen törvénymódosításokat lát itt a Parlament falai között, akkor tényleg elgondolkodunk, hogy egyáltalán mi következik. Tegnap is elmondtam: nem tudjuk elképzelni hála a jó égnek, mert mi nem olyanok vagyunk, mint önök! , hogy mi járhat még a fejükben a következő másfél évvel kapcsolatban, hogy milyen törvényeket fognak majd még ide a Ház elé beterjeszteni. [[Dr. Völner Pál: A következő harmincban.]] Hála a jó égnek, nem tudjuk, de tudnak meglepetést okozni. És akkor már nagyon sok minden elhangzott már, csak annyit engedjenek meg, hogy azért a felszólalásomat egy felolvasással kezdjem, vagy fejezzem be. Néhány nevet szeretnék felolvasni: Batthyány Gyula festő, az első magyar miniszterelnök dédunokája, Benkő Krisztián irodalomtörténész, művész, Gobbi Hilda művésznő, színésznő, Karády Katalin színésznő, művésznő, Karinthy Márton színházi rendező, színiigazgató, Márkus László színművész, érdemes és kiváló művész, Mednyánszky László festő és grafikus, Pilinszky János költő, Nopcsa Ferenc paleontológus, geológus, Habsburg Rudolf magyar király. Köszönöm szépen elnök úr, hogy meghallgattak.
Képviselő asszony, ne haragudjon, ezt nem kellett volna felsorolni, ez ugyanis mégiscsak a személyiségekhez fűződő jog része, és úgy gondolom, hogy az lett volna a tisztességes, ha ez most elmarad. Varga-Damm Andrea képviselő asszony következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ez az alaptörvény-módosítás, amely előttünk fekszik, ahogy már korábban képviselőtársaim elmondták, három erőteljes részre bontható. Az egyik a nemek alaptörvényi bebetonozásának a része, a második a közpénzek eltüntetésének része és a harmadik pedig a honvédelem, illetőleg a rendkívüli helyzetekre és jogrendre vonatkozó új szabályok. A harmadikra nem kívánok rátérni, mert csak kérem a Jóistent, hogy ne hozza hazánkat olyan helyzetbe, hogy valaha is ezeket a szabályokat kelljen alkalmazni, mert egyet biztosan tudhatunk: ha a Fidesz-KDNP-kormány kényszerülne erre, ezt is csak olyan dilettánsan tudná csinálni, hogy biztos elvesztjük azt a háborút. Az első rész: az anya a nő, az apa a férfi. Ugye, azt mondták már itt miniszter asszonytól kezdve Dunai Mónikán keresztül, és megerősítette Dúró Dóra képviselőtársam, hogy az ország olyan helyzetben van vagy a közélet olyan helyzetben van, hogy ezt Alaptörvényben ki kell mondani. Én azt gondolom, hogy hála istennek, nincs az ország közélete olyan helyzetben, és a társadalmunk sincs olyan helyzetben, hogy ezt a természeti törvényszerűséget az Alaptörvénybe be kellene írni. Egyrészről kezdjük jogdogmatikai szempontból! Az Alaptörvénynek mi a célja? Az alapvető jogok és kötelezettségek vonatkozó szabályainak megteremtése. Alapvető jogok és kötelezettségek. Mi a törvény? A törvény magatartási szabályokat ír elő. Majd remélem, hogy lesz a kormánypárti padsorokban legalább egy darab képviselő, aki elmeséli azt, hogy a természet törvénye alapján a női és a férfilét mióta jog és kötelezettség, és mióta magatartási szabály? A természet törvénye mindenekfelett áll. Törvények felett áll, az ember cselekvőképessége felett áll, ily módon, ha ezt egy Alaptörvényben rögzíti egy kormánypárti közösség, tudják, mit csinálnak ezzel? Megalázzák a saját társadalmukat. 20-30 év múlva a következő nemzedék azt fogja mondani, hogy itt ezek szerint egy olyan ostoba társadalom élt, ahol Alaptörvénybe kell beírni az alapvető természeti törvényszerűséget, hogy a nő az anya és a férfi pedig az apa. És ez nem azért van, mert törvénybe lenne iktatva, hogy a nő az anya és a férfi az apa, hanem azért, mert a biológia, az élettan ezt így hozza létre. Az élővilág attól van, hogy kétféle nem egyesüléséből, sejtjei egyesüléséből létrejön az utódnemzedék. Ez független attól, hogy Magyarországon ki kormányoz. Abban a pillanatban, hogy egy női petesejtet egy hímivarsejt megtermékenyít, a természet hozza létre az utódot. És még mondok önöknek egy nagyon különleges dolgot, bár mondhatja Nacsa Lőrinc képviselőtársam, hogy ahhoz egy aktus kell egy nő és egy férfi közt, hogy ez a két sejt találkozzék, csak mondok egy nagyon érdekes dolgot: nem minden sejttalálkozásból lesz utód. És ez tudja, mit jelent? Azt jelenti, hogy kizárólagosan a természetre van bízva ez a sztori, és nem az emberi magatartás következménye akkor sem, ha aktus eredményeként jön létre. Mert nem minden aktus jár ezzel az eredménnyel. És innentől kezdve, ha maguk azt gondolják, hogy attól az anya nő és az apa férfi, mert maguk beírják egy Alaptörvénybe, akkor tagadják a természeti törvények mindenekfelett állóságát. Én tudom, és értem, hogy önök azt szerették volna, hogy ha egy gyermek olyan családba kerül, akár örökbefogadás útján, hogy két azonos nemű szülője van, akkor még véletlen se gondolhassa senki, hogy az anyakönyvbe beírhat egy férfit anyának vagy egy nőt apának. Na, de tisztelt képviselőtársam és az itt nem lévő Varga Judit! Hát akkor egyszerűen az anyakönyvezésről szóló törvénybe kellett volna beírni, hogy nem lehetséges anyának beírni nem nőt, és nem lehetséges beírni apának nem férfit! Ilyen nagyon egyszerű! Mert az már egy magatartási szabály. Az már a jogok és kötelezettségekről szóló szabály. Tehát ezért nem értem ezt a javaslatot. Mert önök is tudják, hogy ezzel csak gúnyolják a társadalmunkat, gúnyolják a jogrendszerünket, tagadják a természet mindenekfölött valóságát. És igen, mondok önöknek egy nagyon érdekeset! Egyetértek azzal a mondattal, amikor azt írja, hogy a gyermek nemisége alapján meghatározott identitását óvni kell. Egyetértek vele. Mert a gyermek megszületett egy természeti lénynek, egy lánynak vagy egy fiúnak, és senkinek nincs joga arra, hogy az ő nemiségét megkérdőjelezze addig, amíg saját maga nem dönt arról, amikor cselekvőképessé válik, hogy ő esetleg nem a saját biológiai neme szerint akar élni. És tudják, tisztelt képviselőtársaim, hogy mikor kerül egy gyermek ilyen helyzetbe? Amikor szembetalálkozik a genetika, az élettan annak fricskájával, hogy női testben nő fel, női testben él egy férfi, és férfi testben él egy nő. Önök egyszerűen nem hajlandók tudomásul venni, hogy a természet bizony, ha tetszik, ha nem, hibás géneket is generál. Hát annak is hibás a génje, aki fél karral születik! Annak is hibás a génje, akinek sajnos a szellemi képességei nem lesznek tökéletesek! Hát gondolják, hogy pont a nemiséggel kapcsolatban nem lehet olyan genetikai katasztrófa, hogy valami ellenkező nemű lélekkel nő fel? Ezt tudomásul kell venni, hogy ez így van, mert ezt a tudomány már meghatározta. [[20.50]] Én rendkívüli módon sajnálom azokat az embereket, akik ilyen módon kénytelenek élni. Találkoztam ilyen emberrel; nem tudják elhinni, hogy mekkora szenvedés, mekkora szenvedés már rájönnie, hogy vele mi történt, hogy neki a természet milyen gátlásokat, milyen nehézségeket adott. Majd ha ő felnőtt lesz, akkor igen, neki joga van arra, hogy úgy éljen, ahogy a lelki kiegyensúlyozottság a számára meg kell hogy teremtse azt az életformát. De amikor önök azt írják a 3. cikkben az Alaptörvény XVI. cikk (1) bekezdésébe, hogy a gyermekeknek a keresztény kultúrán alapuló értékrend szerinti nevelést kell biztosítani, akkor azért ezt egyszer magyarázza már meg nekem valaki. Ha Magyarországon egy gyerek magyar állampolgárként születik úgy, hogy, mondjuk, az anyukája hindu, az apukája pedig muszlim, akkor azt tessenek mondani, hogy ezek szerint ennek a magyar állampolgár gyereknek a saját szülei által megteremtett vallásos nevelés nem a joga? Ezt el tetszenének majd nekem magyarázni? Merthogy én eddig úgy tudtam, hogy szabad vallásgyakorlás van, úgy tudtam, hogy szabad ideológiaválasztás van, az Alaptörvény garantálja mindenki számára a gondolatok és a vallás szabadságát. El tetszenek mondani, hogy akkor hogy gondolják, hogy az összes gyermeket, aki a jövőben megszületik, keresztény kultúrán alapuló értékrend szerint kell nevelnie azoknak a szülőknek, akik éppen nem keresztények?! És akkor megkérdezném egyébként az ateizmust is, hogy arról azért mit gondolnak. Vagy ezek szerint az Alaptörvény az ateistákra nem vonatkozik? Nacsa Lőrinc képviselőtársam, alaposan gondolkodjon el ezeken a kérdéseken, és alapos válaszokat adjon nekem, és olyan válaszokat adjon nekem, amelyeket azok az emberek is megértenek, akik effektíve véletlenül úgy magyar emberek, hogy nem keresztények, mert én úgy tudtam, hogy ők is teljes jogú polgárai a magyar nemzetnek. A következő a vagyonkezelő alapítványok kérdése. Én naiv! Amikor ’19-ben idehozták a vagyonkezelő alapítványok létrehozataláról szóló törvényt, én naiv azt hittem, hogy a lopott vagyon, a lopott közpénz családi vagyonná alakulását szeretnék leplezni ezekkel a típusú alapítványokkal, ilyen jóindulatú voltam. Erre mi derül ki? Hogy ez az egész csak azért volt, hogy a nemzeti vagyont a vagyonkezelő alapítványok útján lopják ki. És tudom, most már rájöttem, hogy a Színművészeti Egyetem új kuratóriuma azért volt meglepődve, hogy a diákok tiltakoztak, mert nekik egyáltalán nem az volt a céljuk, és a kormánynak sem az volt a célja ezekkel a vagyonkezelő alapítványokkal az egyetemeknél, hogy majd az egyetemi tananyagot megváltoztassák, vagy az egyetemi oktatás struktúráját megváltoztassák, vagy az egyetem ideológiai szemlélete hassa át a teljes oktatást, mert mondjuk, azt egy fizika-matek szakon azért elég nehéz megvalósítani, hanem azért lepődtek meg rajta, mert ők tudták, hogy ők a vagyon kilopásának az eszközei, és nem értették, hogy a hallgatók meg miért az oktatás minőségi változását gondolják. Kérem szépen, sarkalatos törvényi feltétellé állítja ez az alaptörvény-módosítás, hogy ha ezeknek az alapítványoknak a jövőbeni létét valamely törvénnyel meg akarják változtatni, kétharmad kell hozzá. Mondok önöknek valamit: teljesen mindegy, hogy mit írnak ebbe bele. Ha kormányváltás lesz, higgyék el, fognak találni arra módot, ha ezek az alapítványok nem gondosan gazdálkodnak a rájuk bízott vagyonnal, akkor azok az emberek, akik azt elérték, úgyis, még ha benne maradnak az alapítvány kuratóriumában, lesz annyi ember még mellettük, aki kontrollt és korlátot fog tudni ennek szabni. Akármilyen alaptörvénybe beírhatja ezt, meg lehet változtatni, higgyék el, mert amíg ész van, amíg kreativitás van, és amíg jog van, addig, ha nem tisztességesen gazdálkodnak a közvagyonnal, mert ez, ha tetszik, ha nem, közvagyon, annak a körülményeit meg lehet változtatni. A következő az állam bevétele, kiadása, követelése, ez a közpénz. Ez valami elképesztő! Ezek szerint az önkormányzatok vagyona nem közpénz. Itt volt valaki, aki elkezdte nekem magyarázni, hogy az önkormányzat állami vagyon. Hát, az önkormányzat nem az. [[Nacsa Lőrinc: De az!]] Az önkormányzat önálló közhatalommal bír, az önkormányzat önálló szervezet, államtól független. Az más kérdés, hogy az állami költségvetésből normatíva és egyéb támogatás útján kap pénzt, de az önkormányzat pénze nem állami pénz. A demokráciának alapfeltétele, alapvetése az önkormányzatiság önálló jellege, azért van a különválasztásuk. Tessék már egyszer az Alaptörvénynek az önkormányzatokra vonatkozó rendelkezéseit elolvasni csak egyszer, és akkor meglátják, hogy nekem van igazam! De mondok még valamit ezzel kapcsolatban: ÁSZ-ellenőrzés. Amikor az állam a pártnak odaadja a támogatást, eszerint abban a pillanatban kikerült az állami vagyon rendszeréből. Ha pedig a pártnak adott állami támogatás már nem közpénz, az ÁSZ-nak az Alaptörvény szerint semmilyen joga nem lesz ellenőrizni. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Nem tudják elképzelni, hogy itt mennyi-mennyi diszkrepancia lesz az Alaptörvény és a különböző intézményeket szabályozó törvények között, amelyek a közpénzzel kapcsolatban bármilyen módon is érvényesülni vagy összefüggeni fognak. Én minden pártnak azt mondom, az első ÁSZ-ellenőrzésnél már mutassa föl az Alaptörvényt, és azt mondja, hogy barátom, idejött az a pénz, nincs visszafizetési kötelezettség, a feladataimra szabadon fölhasználhatom, nem fogod te ezt ellenőrizni, mert ez már nem közpénz az Alaptörvény rendelkezései alapján. Csakúgy jelzem önöknek ezt a problémát. Egyszerűen nem tudom felfogni, hogy miért kell ezeket a társadalmat irritáló szabályokat meghozni. Szebben kel föl a nap holnap, hogyha ezeket a szabályokat meghozzák? Lesz egy darab magyar polgárnak jobb az élete ezáltal? Lesz bármilyen módon minőségibben az állam szervezetében bármi működtetve? A koronavírus-járvány, ha csak ezt nézzük, óriási probléma, és tudjuk, hogy két hét múlva már mi vár ránk ebben az országban. Azt gondolják, hogy egy ilyen helyzetben ez, amit idehoznak elénk, bármilyen módon a hazánk jövőjét, helyzetét pozitívan fogja befolyásolni? Dehogyis! Ezek a szabályok ’22 utánra készülnek. Az „anya nő, apa férfi” sztori a Mi Hazánknak a vitorlalebontásáról szól, teljesen egyértelmű. És én azt tudom önöknek mondani, még soha nem hallottam egyetlen LMBTQ-szervezet részéről sem a következőt: hogy bármelyikük is, ha szülője lenne egy gyermeknek jogi értelemben, az azt akarta volna, hogy a férfit anyának, a nőt apának jegyezzék be. Én még soha az életben ilyet nem hallottam, soha! És nem hiszem, hogy tájékozatlan vagyok. [[Nacsa Lőrinc: De!]] És egyébként pedig, ha önöknek ez a problémája, és ne adja isten, vagy adja isten, egy azonos neművel együtt élő ember örökbe kap egy gyereket, akkor meg miért is kellene anyázni meg apázni? Hát, ott az a szép szó, amit használ a magyar jogi terminológia, úgy hívják, hogy gondozó. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Most van lehetőség kettőperces felszólalásra. Csárdi Antal képviselő úr jelentkezett kettőpercesre. Megvárom, míg fölteszi a mikrofonját, onnan indítjuk az időt. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Hollik képviselőtársam hozzászólása motiválta a felszólalásomat, merthogy az, amit a közpénzről mondott, és amit ő a közpénzről gondol, az egészen döbbenetes. Tehát amikor azt mondjuk, hogy a taopénz nem közpénz, holott, hogy is fogalmazott képviselőtársam, hogy a kormány lemondott erről a bevételéről, már ez a mondat önmagában tartalmazza, hogy ez a magyar állam bevétele, különben nem tudott volna róla lemondani. Ugyanígy lemondott egyébként minden támogatásról, amit megtalálunk a költségvetésben, és mégis közpénz marad.Értem én, és pontosan látjuk, hogy ezt játszották végig a taopénzekkel, és ezt igazolták bírósági ítéletek tucatjai, hogy márpedig, szemben az önök világképével, a tao közpénz, és ezt próbálják most megoldani alaptörvény-módosítással. Ez egészen kriminális! Szintén Hollik képviselőtársamnak, különösen mint kereszténydemokrata képviselőnek céloznám azt az idézetet, ami úgy hangzik, hogy a „homoszexuális embereknek joguk van arra, hogy családban éljenek”. És mielőtt hosszasan elgondolkodnának, hogy kitől idéztem: Ferenc pápától, az önök, illetve rosszul fogalmazok a mi közös lelki vezetőnktől származik ez az idézet. [[21.00]] És én azt gondolom, hogy ezt önöknek mint keresztény embereknek és nekem is mint keresztény embernek joggal el kell fogadnom, és valami egészen szemenszedett vagy egészen vérforraló az, hogy önök a saját hitüknek ellentmondva [[Az elnök csenget.]] a saját ideológiájuknak ellentmondva valami olyan módosítást kívánnak benyújtani, ami ezzel teljesen szembemegy. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik és az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kétperces felszólalásra Varga-Damm Andrea képviselő asszony következik. Parancsoljon!
Még egy dologról szeretnék beszélni képviselőtársaimnak. Dúró Dórának joga van könyvet darálni, Arató Gergelynek joga van azt követelni, hogy igenis a nőket ne szülőanyáknak, csakis háztartásbelieknek tekintsék, Nacsa Lőrinc képviselőtársamnak joga van nem érteni általában a szövegeket [[Derültség a Jobbik soraiban. Z. Kárpát Dániel: Na, ezt kikérem magamnak! Nacsa Lőrinc: Meg sem szólaltam!]] joga van Vejkey Imre képviselőtársamnak máshogy elmondani a törvény szövegét, mint ami le van írva. Mindenkinek joga van ebben a Házban kifejteni az álláspontját, joga van mindenkinek okosnak vagy butának, vagy érthetőnek, vagy érthetetlennek lenni. Mindenkinek joga van ahhoz a véleményéhez, amit elmond. Nekünk egy dologhoz nincs jogunk, hogy mi elítéljünk vagy megítéljünk valakit az ideológiai alapjaiért vagy a véleményéért. Mi és én is, bár gyakran kritizálom kormánypárti képviselőtársaimat, mégis kénytelen vagyok elfogadni, hogy neki az a véleménye, ő ezeken az ideológiai alapokon éli az életét, nem gyalázkodom miatta, és azt várom el, hogy ez fordítva is így legyen. Senki nem gyalázkodhat a másikért, mert nem ért vele egyet. Nagyon nehéz időket élünk, és a Fidesz-KDNP ebben a parlamentben még nehezebbé is teszi ezt az időszakot, mert nem arra tudunk koncentrálni, hogy együtt próbáljuk hazánk polgárait kihozni ebből a rettenetes bajból, hanem áltémákkal és álproblémákkal foglalkozunk, amelyek még súlyosítják, generálják a köztünk lévő különbséget, és óriási, már nemtelen vitákat eredményeznek, mert a vita, az helyes, ha van, a vita viszi előre a világot, csak önök minket abba a helyzetbe hoztak, hogy nemtelen vitáknak kell részese legyünk. De a nemtelen viták során is az az álláspontom, mindenkinek, bármit gondol ebben a Házban, joga van ahhoz, amit gondol [[Az elnök csenget.]] és senki nem tilthatja meg senkinek sem a gondolatait, sem a szándékait. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik és az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A következő kétperces felszólaló Mesterházy Attila képviselő úr, és az elnöklést átadom Hiller István alelnöktársamnak. Parancsoljon! [[Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Nagyon szépen köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a cserével még tovább javult az arány, hiszen ahogy nézem itt a Házban, annyira fontos a fideszes képviselőknek ez az alkotmánymódosítás, hogy összesen két olyan fideszes van, akinek nem kötelező itt lennie, illetve egy ezek közül a képviselők közül KDNP-s, a miniszter asszony itt hagyta az államtitkár urat túsznak, gondolom [[Bányai Gábor felnevet.]] és a levezető elnöknek meg kötelező itt lennie. Ehhez képest van hét-nyolc ellenzéki képviselő, tehát úgy tűnik, minthogyha bennünket jobban foglalkoztatna az önök alkotmánymódosítása, mint saját magukat, miközben amellett érvelnek, hogy ez mennyire fontos. De amiért szerettem volna most egy kétperces hozzászólást tenni, az az, hogy úgy látom, most az új fideszes kommunikációban az a varázsszó, hogy „hangulatkeltés”, mert azt látom, hogy tegnap Nacsa Lőrinc mondta ezt refrénként, ma Hollik István ismételgette folyamatosan, és hogy itt az ellenzéki képviselők hazugságokat mondanak és hangulatot keltenek. Hát, én elmondanám, hogy kik keltenek hangulatot. Kérem, önök keltenek hangulatot és az önök sajtója kelt hangulatot, és rögtön, hogy erről nagyon nagy vitát ne kezdjünk, négy darab számot említenék, ami alapján kiderül, hogy kik azok, akik alapvetően hamis híreket, fake newst, hazugságokat terjesztenek. 2018-ban - ugye, ez választási év , azt képzeljék el, hogy a Fideszhez köthető média 109 esetben vesztett el sajtópert, helyreigazítási pert [[Z. Kárpát Dániel: Hoppá!]] [[Z. Kárpát Dániel: Hoppá!]] tehát amikor olyat állított, amit nem tudott bizonyítani. (Z. Kárpát Dániel: Hoppá!) Ezzel szemben az ellenzékinek mondott sajtó csak hogy legyen egy összehasonlítási alap [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] 14 ilyen pert vesztett el, tehát 109 versus 14. Ez volt egy 2018-as adat. És egy 2019-es adat pedig: 61 sajtópert vesztett el a kormányközeli média, és négy darabot az úgymond ellenzékhez köthető média. Tehát ebből világosan látszik, hogy önök azok, akik hamis hírt terjesztenek, ráadásul még csak nem is szégyellik magukat ezért. Köszönöm szépen. [[Dr. Gyüre Csaba: Sőt, büszkék rá! Taps a Jobbik soraiban.]]
Jó estét kívánok! Folytatjuk munkánkat. Nacsa Lőrinc képviselő úr… Bocsánat, bocsánat! Most alkalmazkodom vissza itt a rendszerbe. Kétperces felszólalásra kap lehetőséget Z. Kárpát Dániel képviselő úr, és akkor jól felkészül Nacsa képviselő úr, addig legyen szíves! [[Nacsa Lőrinc: Négy órája ezt teszem!]] Jól van, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Szilágyi György barátom kérésére nyomtam gombot, mivel szóba került a migráció, bevándorlás, bevándoroltatás kérdésköre. Volt nekünk egy diskurzusunk korábban az emlékezetes alaptörvény-módosításról, amelyet a Jobbik nem szavazott meg, teljes joggal, hiszen meg kell említenünk, hogy előtte féltucatnyi alkalommal nyújtott be a Jobbik olyan alaptörvény-módosítást, amely teljes mértékben kizárta volna a bevándorlás, bevándoroltatás minden formáját, tehát gazdag migránsok és szegény migránsok esetében is. A helyzet az, hogy erre egyáltalán nem volt még akkoriban nyitott a Fidesz-KDNP, nem az volt a korszellem, nem volt még politikai termék a migráció kérdésköre. 2015 elején, amikor itt jeleztem a parlamentben Kontrát államtitkár úrnak, hogy azért vannak ilyen problémák és bizony összeütközések a különböző befogadóközpontok környékén, az államtitkár úr emlékeim szerint azt jelentette ki, hogy ilyen probléma nem is létezik, de aztán megerősítették ezt fideszes kollégái; néhány hónappal később, amikor a népnyelv közel-keleti pályaudvarrá keresztelte át a Keleti pályaudvart, akkor ez azért következett be, mert önök már politikai terméket csináltak ebből. És amikor jeleztük, hogy egy olyan alaptörvény-módosítást tudnánk támogatni, amely minden bevándoroltatási formát kizár, ezt pontosan azért tettük meg, mert előre sejtettük, hogy abból a letelepedésikötvény-konstrukcióból, amelyet csalárd módon ez a kormány kimunkált, mi következik. Ebből az következett, hogy a magyar állampolgárság előszobáját pénzért piaci kofaként árusította ez a kormányzat, a magyar adófizetők pedig a mai napig fizetik ennek kamatait. Ebben a költségvetésben és az előzőben is, amiből a járványügyi védekezést lehetne finanszírozni, tízmilliárdos nagyságrendben fizetnek rá az előfizetők az önök feltételezhetően korrupciós csatornájára. Tehát amikor a migráció kérdéskörét említjük, ez legyen az alapvetés: a letelepedésikötvény-konstrukció az elmúlt harminc év egyik legnagyobb feltételezhető korrupciós botránya. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik és az LMP soraiban.]]
Akkor most visszatérünk az előre bejelentett felszólalók véleményének meghallgatásához. Nacsa képviselő úr, ahogy azt már említettem, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Nem egyszerű mindarra reagálni, amit önök itt elmondtak, sokszor a valósággal semmilyen élő kapcsolatban nem álló dolgokat próbáltak itt a Ház előtt Mesterházy képviselő urat idézem hangulatkeltésből idehozni a Ház elé. Mesterházy képviselő úrnak csak jelezném a kétpercesére, hogy eddig úgy volt, hogy kormánypárti sajtó van meg független sajtó, de akkor ezek szerint mégiscsak igazunk volt, hogy van ellenzéki sajtó, mert eddig úgy tudtuk, hogy kormánypárti propagandasajtó és független objektív sajtó van, de 9 óra körül legalább ezt is helyre tudtuk itt rakni. Mennék sorban az elhangzott vélemények során, reagálnék egy-két dologra, ha megengedik. A Jobbik képviselője, Gyüre Csaba lesajnálóan és kicsúfolóan, csúfosan beszélt a nemzeti konzultációról. Arra azért jó volt, hogy önök ezt ellopják, és csináljanak egy Jobbik-konzultációt, valódi konzultációt, ahogy ők hívták [[Dr. Gyüre Csaba: Valós kérdésekben!]] tehát úgy néz ki, hogy akkor mégiscsak egy hasznos eszközről van szó az állampolgárok véleményének a kikérésére. [[Dr. Gyüre Csaba közbeszól.]] Nyilván a képviselő úr összezavarodott ebben, hogy most akkor jó vagy rossze a konzultáció, mert hát ők is használták. A korrupciólista, amit ön mondott, hát, nagyon hiteles lista lehet, ha Romániával állunk egy helyen. Azt gondolom, hogy ez mindent elmond ennek a listának a hitelességéről. [[Dr. Gyüre Csaba közbeszól.]] Ezt többen elrontották, szerintem itt Gyüre Csaba és Varga-Damm Andrea is: az önkormányzati rendszer az államrendszernek a része. [[Dr. Gyüre Csaba: Én egy szót sem szóltam róla!]] Szilágyi képviselő úr mondta, az ön vezérszónoktársa. Az önkormányzati rendszer az államrendszer része, mint ahogy az önkormányzati költségvetések is az állami költségvetési alrendszereknek a részei, és az önkormányzat… Például akkor az önkormányzati adósság nem számítana bele az államadósságba semmilyen módon, az önkormányzati vagyon nem számítana bele a nemzeti vagyonba. Tévednek, tisztelt képviselőtársak, pontosan ez a szabály, és az átláthatósági záradék, ami benne van az alaptörvény-módosításban, az az önkormányzati vagyonra is vonatkozik, természetesen nem maradtak ki. De megyek sorban. Z. Kárpát Dániel is mondta, hogy már a sokadik alaptörvény-módosítás. Hát, több volt, amit önök nem szavaztak meg, emlékezhetünk arra is, amely a betelepítést tiltotta, akkor önök azt nem szavazták meg. Akkor ezt politikai számításból tették, ma már ezt meggyőződésből tennék, hogy nem szavaznak meg egy ilyen alaptörvény-módosítást [[Dr. Gyüre Csaba felnevet.]] , ami tiltja a betelepítést. [[21.10]] Harangozó Tamásnak vissza kell utasítanom azt az állítását, miszerint rasszistának és homofóbnak tart minket azért, mert egy olyan alaptörvény-módosítást nyújtottunk be, amely az apát férfinak, az anyát pedig nőnek mondja a természet alapján, a normalitás alapján. Azt gondolom, hogy ezért minket rasszistának hívni minimum felháborító, és vissza is utasítom. De ha már az állami vagyon és a magánvagyon kapcsolatára Harangozó képviselő úr hosszabban kitért, akkor hadd mondjam el, hogy 2002 és 2010 között milyen rablóprivatizáció folyt itt a Medgyessy-, Gyurcsány- és Bajnai-kormányok vezetésével. Önök is emlékezhetnek arra, hogy 190 cég, többségében nyereséges állami cég vált egyszerűen magánvagyonná, külföldi strómanok, baloldali vörösbárók, MSZP-s oligarchák kezébe kerültek. S természetesen SZDSZ-esekébe is, de halottról jót vagy semmit. A Budapest Airport, a MÁV Cargo, a közművek, és folytathatnám azt a felsorolást, amit önök a nemzeti vagyonból egyszerűen kiárusítottak. Az volt ez az időszak. S Gyüre képviselő úr, Szilágyi képviselő úr, Keresztes frakcióvezető úr azon dolgozik, hogy ezek az emberek visszakapják a hatalmi pozíciójukat. Ezt a fővárosban már elérték. Szabó Timea itt helyből ügyészt és bírót is játszott, amikor elmondta, hogy mindenféle alap nélkül s én ezt nagyon-nagyon határozottan vissza szeretném utasítani hova küldene bennünket, azonnal az ítéletet is elmondta mint A tanú című filmben, hogy hoppá, ez az ítélet , hogy nekünk börtönbe kell mennünk. Ha tud valamilyen törvénytelenségről, tegyen feljelentést, de visszautasítom a vádjait. Kijelentem, hogy én soha egy fillér közpénzt sem tulajdonítottam el és nem loptam el. Bűnsegédléssel vádol bennünket, lopással vádol bennünket, és rögtön börtönbe akar küldeni. Remélem, ugyanilyen szigorú lesz azzal a Leisztingerrel, aki hét nappal az előtt alapított céget, mielőtt lezárták volna azt a BKK-tendert, amit Karácsony Gergely írt ki, és hogy, hogy nem, a buszbérlési tendert rögtön meg is nyerte. Karácsony az önök támogatásával megválasztott főpolgármester. Remélem, jelzik mert a közpénzre érzékeny képviselőknek kötelességük jelezni ezt az önök főpolgármestere és a főpolgármester-helyettesek felé. Arra kérem önöket, Keresztes képviselő urat is, hogy lépjen föl ebben az ügyben, hogy ne kaphasson az a baloldali vörösbáró Leisztinger ennyi pénzt úgy, hogy hét nappal a tender lejárta előtt alapít egy céget. De Szilágyi Györgyöt is arra kérem, hogy lobbizzon Karácsony Gergelynél azért, hogy ne Leisztingernek egy hét nappal a tender lejárta előtt alapított cége kapja a BKK buszbérlési tenderét. Ha a közpénzre olyan érzékeny, akkor ezt megteszi holnap vagy holnapután, hogy jelzi Karácsony Gergelynek, hogy ez nincs rendben. Szabó Timea, aki a Párbeszéd társelnöke, a párbeszéd nevében gyorsan elszaladt. Ő Karácsony Gergő társelnöke. Azt gondolom, minimum az a kötelessége, hogy jelezze a főpolgármester úrnak, hogy nagyon-nagyon visszás dolgok történnek budapesti közpénzekkel. Gyüre Csaba azt mondta, hogy ha az állam lemond az adóbevételéről, az rögtön a korrupció melegágya. Ezek szerint a magyar családok 95 százaléka a korrupció melegágya, hiszen a családi adókedvezménynél is arról van szó, hogy az állam lemond a személyijövedelemadó-, illetve járulékbevételeiről azért, hogy azt a gyermeket nevelő család megkaphassa, s képviselő úr, a családi pótlékra jogosult családok 95 százaléka él ezzel a lehetőséggel, a családi adókedvezménnyel. Ön ezzel azt állítja, hogy a családok is a korrupció melegágyai lennének. Én nem gondolnám, hogy ez így lenne, én sokkal jobb véleménnyel vagyok a magyar családokról, mint ön. Arató képviselő úrnak jelezném, minden erőnkkel azon dolgozunk, hogy a keresztény kultúra és a magyarság túléljen bennünket. Lehet, hogy ez neki rossz hír, mi mégis minden erőnkkel azon fogunk dolgozni, hogy túléljen bennünket a kereszténység és a magyarság. Ez a törvényjavaslat is éppen ezt szolgálja, s még számtalan olyan tettünk, cselekedetünk az elmúlt években és az elkövetkezendő években is azt szolgálja, hogy túléljen bennünket a kereszténység és a magyarság. Azt látom, hogy ön ebben nem érdekelt, ezért vagyunk ellenkező oldalon, de ez engem nem zavar, én ettől függetlenül ezen fogok dolgozni. Nagyon érdekes, ahogy a jobbikos és LMP-s képviselők óvatosan kerülik az ideológiai témákat ebből az alaptörvény-módosításból. Szilágyi György, Gyüre Csaba és Keresztes László Lóránt sem beszélt, még véletlenül sem az anya-apa, férfi-nő viszonyról. Gondolom, kör-sms-t kaptak az elején Gyurcsány Ferenctől, hogy ez most nem az a hely, ahol önök beleszálljanak ebbe az ideológiai vitába. Látszik, hogy próbálnák elmondani, hogy önök ezzel egyetértenek. Pár évvel ezelőtt még egyetértettek volna, és lehet, hogy a lelkük mélyén most is egyetértenek, csak ott van az a fránya lelkiismeret-furdalás, hogy az a listás hely mégiscsak kéne Gyurcsány Ferenctől, ugye, Szilágyi képviselő úr, nagyon kéne, úgyhogy lehet, hogy mégse erről kéne beszélni. De valljuk be, szomorú az a helyzet, hogy odáig érkeztünk a nyugat-európai politikában, az európai politikában, hogy a nyilvánvalót, a természetest és a normálist is ki kell mondani és bele kell írni az Alaptörvénybe: az anya nő, az apa pedig férfi. Ez a természet rendje. Mindenféle jogi kérdésekről kérdezett Varga-Damm Andrea, de hát természetjog is létezik, csak a képviselő asszony erről elfeledkezik. Hát a természetjog alapján van így. S pontosan azért kell beleírni, mert ő azt mondja, mutassuk be, hogy mióta van a férfi és a nő mint jogi fogalom jelen a jogrendszerünkben. Hát pontosan ott van az a törekvés most számos országban, nemzetközi szervezetekben és európai uniós elvárásokban, hogy genderkérdést ültessünk be a jogrendszerünkbe, hogy gender tematikájú jogszabályokat alkossunk. Ezért utasítottuk el az isztambuli egyezményt. S emlékezzenek vissza, tisztelt képviselőtársaim, 2010. szeptember 1-jén a magyar óvodáknak genderszemléletű oktatást kellett volna bevezetniük. Itt van az oktatási államtitkár, aki megalkotta ezt a szabályt Magyar Bálinték vezetésével. Ha nem kerül kormányra a Fidesz-KDNP 2010-ben, akkor szeptember 1-jétől a kislányok kaphatták volna kötelezően az autót, a kisfiúk meg a babát. Kötelezően. S nem azért, mert ők azt szerették volna, hanem mert ez az előírás állami módon. Azt gondolom, hogy ez nem helyes, és örülök, hogy 2010. szeptember 1-jével nem így indultak el az óvodai csoportok. Szabó Timeának szeretném mondani, hogy a Szent Koronát én nem viccnek gondolom, hogy vicces és ironikus módosító javaslatokat, illetve politikai hangulatkeltő szövegeket pufogtasson vele, de hát ez az ő kérdése. Tisztelt jobbikos és LMP-s képviselők, tegyék fel a kérdést maguknak, hogy azzal a bagázzsal, akikkel önök most hatalomra készülnek Szilágyi György ma is nagy hangon elmondta, hogy akármi lesz, ők hatalomra fognak kerülni, mindegy, milyen áron, mindegy, hogy mi fog történni, mindegy, hogy mi van beleírva a választási törvénybe, mindegy, hogy mit akarnak az emberek, önök hatalomra fognak kerülni [[Szilágyi György: Nem ezt mondtam! Ez hazugság!]] , gondoljon bele, és legalább egy pillanatig hallgasson a lelkiismeretére, hallgassanak egy picit a lelkiismeretükre , hogy milyen ország lesz az, ahol azokkal az emberekkel kell önöknek összefogni és végrehajtani az utasításaikat, akik föl szeretnék adni a nemzeti szuverenitást, akinek a férfi és nő nem elég, hanem még vagy hatvan darab másik társadalmilag kreált nemet szeretnének behozni. S hogy milyen lesz ez a világ, csak egy kis ízelítő. Az Egyesült Királyságban az egyik legnagyobb vezető méhnyakrákszűrő szervezet olyan kampányokat tett közzé, hogy mindenkit várnak szeretettel méhnyakrákszűrésre, függetlenül attól, hogy vane méhe vagy nincs. Ezt a világot szeretnék idehozni; vagy azt, ahol törvényileg a harmadik nemet hozzák be a közbeszédbe, a személyi igazolványokba, hogy harmadik nem, semlegesnem legyen; vagy az egyik skandináv parlament legfontosabb tevékenysége a mellékhelyiségek, a vécék gendersemleges jelzésének a kitalálása. Önök ehhez a kormányhoz fognak asszisztálni. Ha ez a kormány föláll, akkor ilyen kérdések elő fognak kerülni. Akkor viszont oldalt kell választani! Mert most az ellenzéki padsorokból lehet így belesimulni ebbe a gyurcsányi szövetbe, de akkor oldalt kell választani lelkiismeret alapján. Vagy amikor Kanadában a katonaságnak parancsba adják és jogszabályban írják elő, hogy csak semlegesnemen lehet egymást szólítani, férfit és nőt ismerjük, hogy az angol nyelv különbséget tesz csak semlegesnemen lehet szólítani. Vagy amikor ezek az érzékenyítések elérik az 1, 2, 3, 4, 5 éves gyerekeket úgynevezett érzékenyítés , ez a nyugat-európai és észak-amerikai mainstream irányzat. Azzal számoljanak el, hogy mit fognak akkor csinálni, ha ezek a kérdések itt napirendre kerülnek! Ezért kell kimondani, hogy az anya nő, az apa pedig férfi, és a gyermeknek joga van olyan neveléshez, ami a nemi identitásának megfelel, és ami Magyarország alkotmányos önazonosságán és keresztény kultúráján nyugszik. Bangóné képviselő asszony azt mondja, hogy le van terhelve az egészségügyi rendszer, és hozott példákat, hogy hányszor tudják fölvenni a telefont. Hát, pontosan azt mondjuk, hogy ezért nem kéne álhíreket terjeszteni, hogy a kórházi vezetőknek és a kórházi sajtóosztályoknak ne azzal kelljen küzdeniük nap mint nap, hogy önök elmondják, hogy itt fogyott el a lélegeztetőgép, meg ott nincs elég orvos, mert ezek nem igazak, ezek álhírek. És ezzel kell küzdeniük a kórházaknak, amikor nem ez lenne most a legfontosabb feladatuk. Az pedig teljesen felháborító, ahogy eltagadja szocialista képviselőtársam a szegénységi adatok javulását az elmúlt tíz évben. Egyharmadára csökkent a súlyos anyagi deprivációnak kitettek száma Magyarországon. Az egyharmadára csökkent. Az elmúlt tíz év eredménye ez. [[21.20]] Nem azt mondom, hogy ott vagyunk, ahol szeretnénk, nem azt mondom, hogy nincs több szegény ember Magyarországon, azt mondom, hogy soha ennyit tíz év alatt kormány nem haladt ebben az elmúlt harminc évben, mint a 2010 és 2020 közötti kormányok. A képviselő asszony itt színésznőket sorolt föl hát, a színészethez ért. Biztos ez is egy erős kép volt, ezt majd ő eldönti. Varga-Damm Andreával jogilag sem értek egyet abban, hogy a pártok támogatása vagy éppen bármilyen támogatás ne lenne közpénz. Az az állam követelése addig, amíg nem számolnak el vele. De tudjuk, hogy vannak itt pártok, amelyeknek problémájuk van az állami támogatás elszámolásával, de addig az az állam követelése. Amikor lezárult az elszámolás, amikor az illetékes hatóság, szerv, minisztérium, Állami Számvevőszék, a Közbeszerzési Hatóság rárakta a pecsétet, akkor onnantól kezdve természetesen megvalósul, mondjuk, egy alapítványnak, egy egyháznak, egy civil szervezetnek, bárkinek az a projektje, amit egyébként közpénzből meg tudott valósítani. Úgyhogy ez nem igaz, az mind követelés. És hogy ne lenne törekvés arra, azt mondta, hogy ön sosem hallott olyan törekvést, hogy ne apának meg anyának hívják a szülőket. Hát dehogynem! Franciaországban törvényjavaslat van, hogy 1-es meg 2-es szülőnek hívják, Németországban regionális törvényjavaslatok, jogszabályjavaslatok születtek arról, hogy 1-es meg 2-es szülőnek hívják, hogy ne tegyünk különbséget, hogy ne úgy hívják, hogy apa meg anya, hanem 1-es meg 2-es szülő. Hát, pontosan arról beszélünk, hogy az egész nyugati világ a foglya lett ennek a genderideológiának, és folyamatosan a hajmeresztőbbnél hajmeresztőbb gondolatokat hozzák be a közgondolkodásba, így próbálva érzékenyíteni! Hivatalos ENSZ-, hivatalos uniós, hivatalos kormányzati dokumentumokban és javaslatokban jelenik meg a genderkérdéshez kapcsolódó bújtatott jogszabályalkotással az úgynevezett társadalmi érzékenyítés. Erről beszéljenek, mert erről nagyon mélyen hallgatnak! Erről nagyon mélyen hallgatnak, tisztelt képviselő urak képviselő asszony már nincs közöttünk, úgyhogy képviselő urak , hogy hogyan van ez a természetjoggal, hogy miért nem tudják ezt elfogadni, hogy miért nem támogatják azt, ami normális, ami természetes, ami így van, mert ez a normalitás, és ne próbáljuk fölcserélni mert ez a nyugati törekvés az abnormalitást a normalitással! Helyet szeretnének cserélni, és aztán majd szépen elmondhatják, hogy hát mindig is ez volt a normalitás! Ez nem igaz! Az abnormalitás ellen mi harcolni fogunk továbbra is. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Előre bejelentett felszólalóként az MSZP képviselője, Mesterházy Attila képviselő úr következik. Tessék!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Figyelmesen végighallgattam Nacsa képviselő úrnak a hozzászólását. Végül is akkor megnyugodtam egy kicsit, mert úgy tűnik, hogy ez a hozzászólás is azt mutatja, hogy önök is tartanak attól, hogy elveszíthetik a következő választást. Mert különben miért akarnának bebetonozni az önök számára fontos ideológiai kérdéseket az Alaptörvénybe? Miért akarják átalakítani a közpénznek a fogalmát? Miért akarják az egyetemek modellváltását úgy alakítani, hogy utána ahhoz minél nehezebben nyúlhasson hozzá adott esetben egy új kormányzat?Egyébként maga a szándék, ahogy nézem, az egyébként biztató az ellenzéki képviselők számára. Mert ha önök ettől nem félnek, akkor miért kell a normalitást, ahogy ön fogalmazott, Alaptörvénybe iktatni? Hát, miért kell az evidenciákat törvénybe iktatni? Én nem tudom. Itt hallgattam a vitát, egyik képviselő sem folytatott parázs vitát arról, hogy vajon az apa férfie vagy az anya nő-e. Tehát valahogy erről nem alakult ki egyébként itt vita, nem tudom, észrevették-e. [[Nacsa Lőrinc: Mert félünk!]] Sok minden másról igen, de erről például nem. [[Szilágyi György: Nem bizony!]] Sőt, arról sem, hogy az ég kék, a fű meg zöld. Ezt is beleírhatnák egyébként az Alaptörvénybe, mert hátha valaki ezt is megkérdőjelezi. Sőt, azt képzeljék el, hogy azt is érdemes lenne beleírni az Alaptörvénybe, hogy a Föld kerek! Megmondom, miért: komoly követőtábora van a laposföld-hívőknek. Rendkívül sok magyar állampolgár, magyar választópolgár abban hisz, hogy a Föld lapos. Érdemes lenne megakadályozni ezt, nehogy valaki úgy gondolja, hogy leeshet a végéről! [[Dr. Gyüre Csaba: Na, ez az!]] Tehát ezért én azt gondolom, hogy vannak olyan alapigazságok, amik természetesen nem azért kerülnek be egy ilyen Alaptörvénybe, amiről önök beszélnek, hogy ezeket meg kell védeni, mert most már olyan támadás éri ezeket, olyan kihívás éri ezeket a fogalmakat, ami miatt erre szükség van. Szó sincs erről! Nacsa képviselő úr nem tudott egyetlen magyar példát sem hozni, beszélt Franciaországról, beszélt Németországról. A figyelmébe ajánlom Németországot, alapvetően keresztény-konzervatív kormány irányítja, a kancellár Merkel, a CDU, CSU a kormánynak a nagyobbik kormányzó pártjai. Magyarul: csak olyan példákat tudott hozni, hogy valahol máshol csinálnak valamit, ami önöknek nem tetszik. De kérdezem én: Magyarországon is tudnak ilyet csinálni? Önöknek kétharmaduk van! Mitől félnek? Hogy tudna itt bárki olyan támadást intézni törvényi szabályozási kötelezettségi szinten, amit önök ne tudnának megakadályozni? Hát, még azt is megakadályozzák, amit nem kéne megakadályozniuk! Tehát én azt gondolom, hogy ez teljesen világos, és ezt a tegnapi vitában is elmondtam, a mai vitában is el fogom mondani, hogy önök nem csinálnak mást ezzel, az Egyenlő Bánásmód Hatóság megszüntetésével, ezzel az alaptörvény-módosítással és az örökbefogadási szabályok átalakításával, mint egy újabb társadalmi csoportot akarnak kijelölni bűnbakként. [[Nacsa Lőrinc: Melyiket?]] Például az LMBTQ-közösséget, tisztelt képviselő úr! [[Dr. Völner Pál széttárja a karjait.]] És tárogathat, mint a pingvin, államtitkár úr, ettől még, képzelje el, nekem ez a véleményem! És hogyha magának az nem tetszik… Tegnap is kértem már, hogy ne túszként üljön itt, hanem nyomja már meg azt a gombot! Legyen már annyi bátorsága, hogy föláll és véletlenül megszólal, hogy lehessen magával vitatkozni! Mert az, hogy tárogat, még egyszer mondom, így, mint a pingvin [[Mutatja.]] , azzal nem sokra megyünk! Hát azért ül itt maga! Kérem, mondja el a véleményét! Vitatkozzon velem! Intézzen kihívást az ellen, amit itt a képviselők mondanak! Védje a saját ideológiáját, a saját értékrendjét, amiben hisz! Ne mint a sült hal! Szólaljon meg! Nacsa képviselő urat mindig megdicsérem, ő legalább kiáll ezért! Maga azért kapja a fizetését, nagyobbat is, mint ő, mert államtitkár! Szólaljon már meg! Hogyhogy nincs erről véleménye? Hogyhogy oda bújik, hogy a legvégén, amikor már nem tudnak az ellenzéki képviselők egy szót sem szólni, akkor majd jól elmondja, hogy itt mindenki hülye volt, csak maga az okos meg a kormánya?! Na? Tehát, tisztelt államtitkár úr, ideje van a kormányváltásnak, én azt gondolom. Ideje van annak, hogy önök megtanulják azt, hogy nem tehetnek meg bármit ebben az országban. Ideje van annak, hogy megértsék, hogy a fák nem nőnek az égig, mert úgy látom, hogy egyszerűen semmi nem szent, minden határt átlépnek. És igenis, Nacsa képviselő úr, az érzékenyítésnek van értelme egy társadalomban, függetlenül attól, hogy melyik társadalmi csoportról van szó. Igenis, van annak fontossága, hogy bizonyos kérdésekben érzékenyíteni kell az embereket, mert valószínűleg nem találkoznak az élethelyzetükből fakadóan esetleg olyan jelenséggel, ami miatt ez természetes módon megtörténne, hogy értsék, hogy az nem baj, hogy az létező, hogy az nem rosszabb vagy jobb, hanem egyszerűen csak más. Sok ilyen társadalmi csoport van. [[Nacsa Lőrinc: Igen.]] Tehát szerintem ez egyáltalán nem baj, hogyha van erre törekvés. Azzal lehet vitatkozni, hogy mi ennek a formája, módja, mi ennek a helyes szakmai megközelítése. De hozzáteszem: ebben a vitában én nem tudok részt venni, mert nem értek ehhez. De ön sem ért hozzá, tehát ezért önnek sem kéne részt venni ebben a vitában, már ami ezt illeti. Éppen ezért én azt gondolom, hogy ez a mostani három törvénymódosítás, ami itt van a Ház előtt, ez nem szól másról, mint a 2022-es választási kampányról. Valószínűleg a migránsok most már kevésbé motiválóak, valószínűleg most már Soros György is eléggé unalmas mindenkinek. Bár nem tudom, Szilágyi képviselő úr fölidézte a történelmet, de azért érdekes módon mindig el szoktam mondani, amikor Soros György szóba kerül én pályáztam Soros-ösztöndíjra, képzeljék el, én nem kaptam, maguk meg kaptak. De mégis én vagyok a Soros-bérenc, nem azok, akiket finanszírozott Soros György, amikor megalakult az önök liberális pártja, mert régen még liberális párt volt, önök voltak az SZDSZ fiókszervezete meg ifjúsági szervezete csak ha már itt a hazugságokat meg a köpönyegforgatást szokták emlegetni. Aztán egyszer úgy gondolták, hogy kifizetődőbb, hogyha egy ilyen konzervatív irányba váltanak, és akkor hirtelen onnét kezdve már az „Isten, haza, család” volt a fő pillére az önök politikájának, előtte meg még arról beszéltek itt a parlamentben, hogy „Csuhások, térdre!” Ezért én azt gondolom, hogy ez a mostani három javaslat semmi mást nem jelent, mint egy cinikus, álságos politikai kampánynak a részét. Itt talán Hollik képviselő úr mondta a hozzászólásában, hogy bizony lesznek még törvények, amik az Alaptörvényt aztán majd értelmezni és pontosítani fogják. Tehát valószínűleg ez volt a kampánymotornak a berúgása, hogy így fogalmazzak, és akkor mostantól kezdve lesznek majd még ilyen javaslatok, amivel még polírozni fogják ezt a mostani kezdeményezésüket. [[21.30]] De mégiscsak azért szerettem volna ezt leszögezni, hogy itt szó nincs semmi másról, mint ugyanarról az ótvaros politikai, pártpolitikai kampányról, semmilyen értékrendről meg egyebekről. Egyszerűen a felméréseik alapján azt gondolják, hogy ez egy helyes irány, mert szavazatokat lehet rajta nyerni. Mindegy, hogy ennek egyébként mi a következménye a magyar társadalomra, hogy milyen károkat okoznak ezzel a magyar társadalomban, ez mindegy, csak egy centit is, vagy egy millimétert is segítse önöket ahhoz, hogy szavazatokat tudjanak szerezni. Éppen ezért ugyanúgy ezekkel a témákkal is a társadalom megosztására törekednek, és keresik azokat a témákat, amikkel ezt a megosztást különböző ügyekben el lehet érni. Régi technika ez, sajnos sokszor működő technika is, ezt mutatja az önök kormányzása és politizálása, ettől függetlenül én mégiscsak azzal szeretném zárni, amivel kezdtem, hogy valószínűleg nem kezdtek volna ebbe bele, ha nem éreznék azt, hogy az, hogyha az ellenzék összeáll egy közös listára, hogyha minden egyes körzetben egy jelölttel szemben egy ellenzéki jelölt fog szemben állni, hogyha minden egyes kampánycsapatot egy miniszterelnök-irányítása mellett szerveznek, akkor bizony nagyon jelentős esélye van annak, hogy önök elvesztik ezt a következő választást [[Dr. Völner Pál közbeszól.]] , és úgy látom, hogy nem fogják könnyen adni a hatalmukat, az egészen biztos. De ettől függetlenül szerintem Magyarország megérett arra, és talán nemzeti érdek is, hogy ne önök kormányozzanak tovább. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik és az MSZP padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kétperces felszólalások következnek. Elsőként a Jobbik képviselője, Gyüre Csaba képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Nacsa Lőrinc ihletett meg, nem kívántam már hozzászólni a vitához, de meg lettünk vádolva azzal, hogy a Jobbik volt az, amelyik a korábbi alaptörvény-módosítást nem szavazta meg a betelepítések kérdésében, és mi odaálltunk a betelepítők mellé. [[Közbeszólások a kormánypártok padsoraiból: Így volt! Ez tény!]] Hát, akkor hadd jegyezzem már meg Nacsa úrnak, hogy önök voltak azok, akik hét alkalommal úgy szavaztak nemmel arra a jobbikos javaslatra, hogy nulla megoldás legyen migránskérdésben, csak önök soha nem voltak hajlandók beletörődni abba, hogy Magyarországra ne legyenek beengedve a migránsok, hiszen önök ebből is üzletet csináltak, és nemzetbiztonsági kockázatot… [[A terembe érkező Z. Kárpát Dániel: Úgy van!]] Nemzet…. igen… munkásokat telepítettek be [[Nacsa Lőrinc: Összezavartak!]] és olyanokat, akik bizony nemzetbiztonsági kockázatot jelentettek. És önök tízezreket engedtek be pénzért, üzletet csináltak belőle, milliárdos üzletet csináltak belőle. Mi ezt akartuk megakadályozni, önök azonban végig ragaszkodtak ahhoz, hogy ezek az emberek jöhessenek Magyarországra, mert önök ebből százmilliárdokat és százmilliárdokat akasztottak le. [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiból.]] Az önök számára a hatalomgyakorlás nem jelent mást, csak üzletet jelent, pénzt jelent, amit önök kihasználtak, és a migránskérdésben is csak ezt használták ki, csak biznisz volt. 2015-ig igenis önök is támogatták a migránsok bejövetelét Magyarországra [[Z. Kárpát Dániel: Így igaz!]] hiába mondta a Jobbik folyamatosan [[Bányai Gábor közbeszól. Z. Kárpát Dániel: Nem tetszik? Szilágyi György: Pénzről…]] rendszeresen, hogy ezt le kell állítani, önök azt mondták, és a nagy vezérük is azt mondta, hogy ehhez hozzá kell szokni, Európának ezt meg kell szoknia, hogy a migránsok jönnek ebbe az országba. [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] Mi voltunk az egyetlen, akik kiálltunk ez ellen, és most önök emelnek szót? Amikor mi voltunk, akik következetesen végig, mind a mai napig kiálltunk mellette, és önök hozzák ma is [[Szilágyi György: Ki kellett volna vezetni a letelepedési kötvényt is…]] telepítik be tízezrével a vendégmunkásokat ebbe az országba? Hát, hogy néz ez ki?! [[Szilágyi György: A kötvényről beszél! Arról a bizniszről beszél…]] Amit támogattak mindannyian, a Fidesz-KDNP, mindannyian támogatták! Igen, hogy nemzetbiztonsági kockázat... [[Z. Kárpát Dániel a kormánypárti padsorok felé: Ne vigyorogjál…]] Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Nacsa Lőrinc képviselő úr, két percben. [[Z. Kárpát Dániel: Akciós a kötvény, akciós a burgonya!]]
Azért, mert hangosan mondja Gyüre Csaba, még nem lesz igaz! [[Z. Kárpát Dániel közbeszól. Az elnök csenget.]] Tehát önök, amikor a kettőharmadunk nem volt meg, és szükség lett volna rá, nem támogatták a betelepítést megtiltó alkotmánymódosítást, amikor már megvolt a kettőharmadunk [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiból.]] akkor hogy, hogy nem, támogatták. Na, ez a politikai üzletelés! És azt mondja, hogy nekünk mit jelent a politika. Nekem a politika kizárólag elveket és értékeket jelent, csak ezek a szavak [[Derültség és közbeszólások a Jobbik padsoraiból. Az elnök csenget.]] csak ezek a szavak önöknek már nem ismerősek, mert útközben elhagyták. Amikor odacsapódtak Gyurcsány Ferenc mellé, akkor elhagyták ezeket a szavakat, mert olyan, hogy elv, és olyan hogy érték, a Jobbikban már nem található meg. [[Z. Kárpát Dániel: Akciós a burgonya!]] Egyszer volt ilyen, én nagyon sajnálom, hogy nem… Mesterházy képviselő úrnak mondanám, hogy minden választás egy ki-ki meccs, és minden választásnál benne van a pakliban, hogy valaki megnyeri, vagy elveszti. És mi minden választásnak úgy futunk neki, hogy a legjobb tudásunk és a lehető legjobb teljesítményünk mellett szeretnénk megnyerni az emberek bizalmát. Ezért nem félnivalónk van, vagy nem félnivalónk van, hanem minden választás egy ki-ki meccs, és el kell nyerni az emberek bizalmát. Mi így tekintünk a választásra. Ha önök valamiféle lezsírozott alkunak tekintik, vagy korábban, nem tudom, 2002-ben meg 2006-ban hogy intézték, akkor azt nem csodálom. Számunkra az emberek bizalmának a megnyerése a fontos ebben a kérdésben. És igaza van, van olyan téma, én azért nem szeretem, mert a nyugati liberálisok tönkretették ezt a szót, hogy érzékenyítés, de van olyan, ami az igazi, eredeti jelentése ennek a szónak. Van szükség érzékenyítésre bizonyos témákban, csak ez nem ugyanaz, mint mondjuk, a genderpropaganda, ezt szerintem véssük az eszünkbe. És azért van szükség például ilyen alapvető értékeket Alaptörvénybe írni, hogy ez hosszú távú, kiszámítható és stabil jövőképet adjon Magyarországnak, és erős közösségként tudjunk megmaradni nemcsak most, hanem majd tíz, húsz, ötven, száz év múlva, amikor ezekről a kérdésekről már nem mi fogunk itt vitatkozni. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Dr. Gyüre Csaba: Beengedjük a fizetős migránsokat, igen!]]
Köszönöm szépen. Arató Gergely képviselő úr, DK!
Hát, azt hiszem, ez a vita és ez az időpont épp alkalmas arra, hogy megvitassuk az óvodai alapprogram kérdését. Tíz éve cipeljük magunkkal ezt a félreértést, de mindig nyitott vagyok arra, én afféle pedagógusember vagyok, hogy segítsek okítani, tanítani és eloszlatni az ilyenfajta meg nem értéseket. Tudja, mi volt az a botrányos mondat az alapprogramban, amit önök sürgősen kitöröltek belőle? Felolvasom: az óvodai nevelés gyermekközpontú, befogadó, ennek megfelelően a gyermeki személyiség kibontakoztatására törekszik, biztosítva minden gyermek számára az egyenlő hozzáférést. Tudatosan kerüli a nemi sztereotípiák erősítését, elősegíti a nemek társadalmi egyenlőségével kapcsolatos előítéletek lebontását. És ezt önök mivel helyettesítették? Nem ad helyet az előítéletek kibontakozásának sem társadalmi, sem nemi, sem egyéb értelemben. Hát, ez hatalmas különbség! [[Nacsa Lőrinc: Ez nagy különbség!]] Ettől a változtatástól kicsavarták a gyerekek kezéből a kisautót, és babát adtak bele, vagy fordítva. Képviselő úr, az óvópedagógusok, szemben egynémely képviselőkkel, nem akarok itt személyeskedni, értenek a szakmájukhoz, ennek következtében teljesen értik azt, hogy ez a mondat pontosan ugyanazt jelenti, bármiről van szó: azt, hogy nem erősítünk előítéleteket; hogy nem mondjuk azt, hogy a nőknek csak a konyhában van a helye; nem mondjuk azt, hogy a nők alsóbbrendűek, mint a férfiak, mert ezek a sztereotípiák meg az előítéletek. [[Nacsa Lőrinc: Öregecskedő feleségek!]] Ennek aztán semmi köze nincsen a játékokhoz, drága képviselő úr. Másrészt, ugyanakkor szeretném Mesterházy képviselő urat kérni arra, hogy ne adjon ötleteket a KDNP-nek, mert ahogy én látom ezt az időutazási sebességet, meg azt, hogy semmi nem drága akkor, hogyha ebből politikai hasznot remélnek, nem szeretném megélni azt, hogy a tizedik alaptörvény-módosításba beírják azt is, hogy a Föld lapos, hogyha úgy gondolják. [[Derültség a Jobbik padsoraiból.]] Énszerintem azért nem árt óvatosnak lenni ezzel, hátha még ennyit visszaforgatjuk az időnek a kerekét, és kiderül, hogy az önök által elképzelt világ rendjébe nem fér bele a gömbölyű Föld sem. Köszönöm szépen. [[Nacsa Lőrinc: Csak nem gömbölyű, hanem Föld alakú…]]
Na, akkor ezt jól megvitattuk! Mesterházy képviselő úr, MSZP, két percben!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Csak azt akartam megjegyezni Nacsa képviselő úrnak, hogy valóban igaz az, hogy önök értékalapon gondolkodnak, amennyiben ezt forintnak hívják, ez biztos. És tudja, hogyha attól leszünk erős közösség, majd még ezer év múlva is, mert beleírták most az Alaptörvénybe, hogy az apa a férfi, az anya meg nő, hát akkor elég nagy bajban lesz a magyarság ezer év múlva [[Nacsa Lőrinc: A másik oldal…]] , még akkor is, ha önök az önök politikájáról gondolják azt, hogy ilyen pozitív hatása lesz. Nézze, képviselő úr, én mindig csodálkozom azon, amikor ön az ellenzéket vádolja ezzel a harciassággal, meg a ki-ki meccs, meg az egész politikájuk… A miniszterelnökük maga mondta el, hogy a fideszes politikai kultúra mindig a konfliktusok kereséséről szól, az erő demonstrálásáról szól, hogy a Fidesz karakterébe nem passzol bele a kompromisszumkeresés. Ha ezt nem mondta volna el a miniszterelnök, akkor is tudnánk, mert látjuk napi szinten, hogy mást se csinálnak, mint hogy konfliktust keresnek, mint hogy megpróbálnak mindig valamilyen bűnbakokat képezni, hol az elmúlt nyolc év, hol Soros György, hol a cigányok, hol a migránsok, hol a melegek. Mindegy, hogy ki, csak valamilyen ellenség ellen tudjanak harcolni. Ebből áll a politikájuk tulajdonképpen, és most is ez a törvénytervezet, ahogy az imént is mondtam, ez se szól másról, mint ellenségkeresésről, újabb és újabb ellenségek kereséséről és kreálásáról. Köszönöm, elnök úr. [[21.40]]
Most visszatérünk a normál szót kérő felszólalók felszólalásaihoz. Nacsa képviselő úr, látom, hogy jelentkezett két percre, ez majd a következő körre vonatkozik. Varga László képviselő úr! [[Jelzésre:]] Nem! Ne haragudjon, Szakács képviselő úr, a másik oszlopban olyan sokan sorakoznak, hogy alig bírtam a tekintetemet elvinni. Így van, Szakács László képviselő úr következik, MSZP, normál felszólaló előre bejelentettként. Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Igazán vártam már a lehetőséget. Nem fogom kihagyni, én is elmondom önöknek, hogy azt gondolom, sőt teljesen biztos vagyok benne, hogy a pandémia kellős közepén, amikor sok ezer honfitársunk betegszik meg hetente, akkor azért lenne ennél előrébb való dolgunk. [[Bányai Gábor távozik az ülésteremből. Nacsa Lőrinc a helyét elhagyva dr. Völner Pállal beszélget.]] Most éppen azt várom, hogy minden fideszes kimegye, és akkor meggyőzöm az ellenzéki képviselőket az igazamról. De talán akkor maradnak ketten, jól van. [[Nacsa Lőrinc távozni készül.]] Mégiscsak kimegy. Akkor államtitkár urat fogom meggyőzni. [[Nacsa Lőrinc: Nem, itt vagyok!]] Meghallgattuk Vejkey képviselő úr hogy mondjam? eléggé kenetteljes, inkább a török Baath Párt vezérszónokához jobban illő felszólalását a keresztény Európáról. Szerintem a történelemtudáson még van mit felfrissíteni, úgy gondolom. Ennél Európa mindig kicsit sokszínűbb volt. Ambiciózus terv egyébként, amit a kormány most maga elé tűzött, hogy Európának ezt a fajta sokszínűségét meg fogja állítani és úgymond kivont szablyája lesz majd ennek a törekvésnek. Ebben hisznek, tegyék. Nem ez lesz jövő. Nem errefelé halad soha sem Európa, ezután sem errefelé fog haladni Európa, de ezt a vitát hagyjuk meg a jövőnek, meg azoknak, akik majd ezt a későbbiekben fogják értékelni. Azt is hallottuk Vejkey képviselő úrtól megint, hogy hódító támadja a keresztény közösséget. Hát, dehogy támadja! Önöket mindig valaki meg kell hogy támadja, akitől meg kell védeni az országot, a keresztény entitásunkat. Higgyék el, mi általában ugyanazon az oldalon vagyunk, én ugyanabban hiszek, amiben önök. Egy dologgal viszont, úgy érzem, több vagyok, mint önök: én el tudom fogadni, ha valaki mást hisz. El tudom fogadni, ha valaki másként gondolja egészen addig, amíg ezt békésen teszi. Önök ott is harcot, harcost látnak, ahol nincs. Aztán azon is elgondolkodtam, hogy ebben a felszólalásomban megtegyeme önöknek azt a szívességet, hogy arról a paravánról beszéljek, amit elénk felhúznak, hogy az apa a férfi, az anya a nő. Gondolkodtam is rajta, mondtam a feleségemnek, mielőtt eljöttem, hogy szerintem ezt meg kellett volna mondani a gyereknek, mert előbb-utóbb ki fog ez derülni, na. Most meg aztán látszik, bele is írják az Alaptörvénybe. Lehet, hogy ebben hibát vétettünk a családban, de szerintem a gyerek már rájött. Ami ennél sokkal jobban zavar és látszik ez a folyamat, ahogy megszüntetik az Egyenlő Bánásmód Hatóságot, ahogyan bizonyos gondolatok, bizonyos értékrendek primátusát önök kijelölik, ami persze önöknek belefér esetleg a saját agendájukba, a saját narratívájukba, nekünk nem , az az, hogy önök azt próbálják velünk elfogadtatni és ezt próbálja itt mindenki megfogalmazni, hogy vannak olyanok, akik státuszuknál fogva mindig maguknak vindikálhatják az igazságot. Akik, csak azért, mert bizonyos státuszuk van, földrajzi elhelyezkedésük, vallásuk, bőrszínük, bármijük, ezek miatt maguknak vindikálhatják az igazságot, és ahogyan a természet rendje adja, valójában vannak olyanok is, akik a státuszuknál fogva soha nem vindikálhatják maguknak az igazságot. Mi meg ebben nem fogunk hinni, akkor is, ha ugyanabban az istenben hiszünk, akkor is, ha ugyanaz a vallásunk. Mi ebben nem fogunk hinni, hogy vannak olyanok, akiknek eleve nem lehet igazuk, mert önök szerint olyan a státuszuk és vannak olyanok, akiknek eleve igazuk van, hiszen a státuszuk teljesen más. Mielőtt ingatják a fejüket, idecitálhatom az összes vezető politikusuktól az összes idézetet, a vak komondortól, a nők princípiumán keresztül egészen addig, hogy hol van a nők helye, ide lehet citálni mindent, ez az önök elképzelése erről. Mi meg úgy gondoljuk, hogy ez helytelen, ez nem igaz. Valakinek a státuszát, az igazát, a valódi helyét, elfoglalt szerepét a világban és a saját közösségében a saját bátorsága, tehetsége, kockázatvállaló képessége az, ami meg kell hogy alapozza. Mi ebben hiszünk és nem abban, amiben önök hisznek. Persze, értjük, hogy ezek miért vannak, miért akarják most nagyon nagy erővel tolni ezt a konzervatív ideológiát ebbe az irányba. Nyilvánvalóan arról van szó, hogy erről az ellenzéki oldalon arra számítanak, hogy a pártok majd mást fognak gondolni, és ebben majd lehet feszültséget generálni és elmondani, hogy ki kinek mikor a szövetségese, és ki mikor mit mondott. Higgyék el, ezen túl van már mindenki! Amit önök az elmúlt tíz évben tettek… [[Nacsa Lőrinchez fordulva:]] Ön nincs túl rajta, nem számítunk Nacsa képviselő úr szavazatára. De ha kívánja, majd meggyőzzük. Amit az elmúlt tíz évben tettek, hogy mondjam, az képes volt ideológiai árkokat betemetni. Ezen, úgy gondolom, nagyrészt az ellenzék túl van, ez az, amit önök is látnak maguk előtt és ez az, amit láttak az önkormányzati választásokon. Ez az, amit láttak, hogy ahol a közélet iránt jobban érdeklődő választópolgárok vannak, ott önök általában alulmaradtak. Ahol nem jön át az egybites kommunikáció [[Bányai Gábor: Ez nem igaz!]] , ott általában nem jól szerepeltek. Azt gondolom, hogy ebben önöknek persze van része. Ez a paraván, amit feltettek ez elé, ez az ideológiai politikacsinálás, van ezzel egy céljuk, szerintem nem fogják elérni. Aztán van még egy rendelkezés, ez pedig a közpénz, az állam bevétele. Megint el fogja veszíteni a közpénz a közpénzjellegét, csak most megpróbálják egy kicsit ügyesebben csinálni, mint Kósa Lajos és Bánki Erik, amikor kicsit sután próbálta elmagyarázni egy sajtótájékoztatón, hogy ami a jegybanknál lecsapódik pénz, az hogyan kerülhet ki az alapítványokba és azzal miért nem kell elszámolni. Ebben még lehet vitánk is itt, az ellenzéki oldalon, hogy melyik ebből a nagyobb summantás, hogy így mondjam, a tao vagy a jegybank. A jegybanknál lecsapódott csak a devizaárfolyam-nyereségből 208 milliárd forint; halkan mondom, hogy amit be is vallanak. Ezenkívül meghallgattuk Matolcsy jegybankelnököt, aki elmondta, hogy ezentúl a kamatnyereségből, minden egyéb köcölékből, eredménytartalékból ez valahol olyan 700 és 1000 milliárd között lesz. Tudom, hogy valamennyit majd előírnak, hogy fizessenek be majd a költségvetésbe osztalékként. De a többi? Az meg el fogja veszíteni a közpénzjellegét, mert nem lesz az államnak a bevétele. Ott marad a Matolcsynál, aki kalandos úton, ámbár alapított alapítványokat, még kalandosabban üzemelteti őket. Most nem is láttam, hogy ingatnák a fejüket, hiszen kipereltük ezeket a papírokat. Láttuk, hogy abban mi van. Kalandosan üzemelteti ezeket az alapítványokat, de ebből önök nem tanultak, hanem létrehoztak még több alapítványt. Oda be lehet tenni vagyont, közpénzt és akkor ezzel át lehet menteni, és így tényleg most már az alkotmány erejénél fogva vagy Alaptörvény, miket mondok , az Alaptörvény erejénél fogva el fogja majd veszíteni a közpénzjellegét. Azt gondolom, hogy ez a nagyobb baj. Itt sok pénzt vesznek el a magyaroktól. Nagyon sok pénzt vesznek el a magyaroktól. [[21.50]] Nem fogok kitérni az idő rövidsége miatt most a devizahitelesek problémájára, akiket úgy megmentettek, hogy szerintem soha többet nem kívánják ők, hogy önök mentsék meg őket, mint ahogyan a Quaestor károsultjait is megmentették. De a jegybank akkor így fog működni, el fogja vinni a pénzt; a taónak majd Polt Péter fogja esetleg bottal ütni a nyomát, ahogyan ő ezt szokta csinálni ezekben az ügyekben, és úgy gondolják, hogy ezt bele kell tenni az Alaptörvénybe. Szerintem ez ennek az egésznek a veleje. Le van öntve, persze, ezzel a konzervatív, hagymázas résszel, amivel nagyjában-egészében szerintem mindenki egyet is ért, hogy az apa férfi, az anya meg nő ebben a kérdésben, de azért a pénzcsinálást önök ebből nem felejtik el, na meg, ugye, a politikacsinálást sem. Tegnap is elmondtam, ma is elmondom: amit önök valószínűleg a Rogán-féle minisztérium mérései alapján megnéztek, megmértek, arra alapítják a politikájukat. Nagyon egyszerű: az előítéletesség most jól fizet. Erre alapítanak. Önök beszélnek arról, hogy Európai Egyesült Államok meg szuverenitás? Önök szuverenitásról beszélnek? Hát kiárusították az országot, az oroszoknak Paks II.-t, a kínaiaknak tartozunk, a német multiknak odaadták a munkavállalóinkat. Hát miről dönt még ez a kormány? Hát ez már akkora kitettség duplán egyébként, nem is a partnereinknek, nem is a szövetségi rendszereinkbe tartozó államok felé akkora kitettség, ami alapvetően szuverenitási kérdéseket is felvet. Én azt gondolom, hogy ezekkel érdemes foglalkozni. [[Nacsa Lőrinc: 190 céget adtatok el!]] [[Nacsa Lőrinc: 190 céget adtatok el!]] Ezekkel érdemes foglalkozni a szövetségi rendszereken kívül. Hát, ha most nem tankkal jönnek, hanem rubellel, akkor az jobb? (Nacsa Lőrinc: 190 céget adtatok el!) Biztos párbeszédes műfaj is van, akkor majd azt is le fogjuk folytatni [[Szilágyi György: Harminc évvel ezelőtt!]] , de én azt gondolom, hogy ebben egészen biztosan van igazunk. Nem olyan régen végigültem a Gazdasági bizottság ülését, ahol végighallgattuk az önök miniszterét, Süli Jánost. Elmondta a miniszter úr, amikor rákérdeztem egy-két közbeszerzésre, hogy például a Mészáros csemeték már megint hogy kerültek oda Paks közelébe, nem sok, egy szerény, ámbár nem sértő 7 milliárddal. Hogy kerültek oda? Végül is, ha jól értettük a miniszter válaszát és miért ne értettük volna jól, hát magyarul mondta , azt mondta, hogy valójában itt ők már szinte semmivel sem foglalkoznak, nem ők döntik el, az orosz partner folytatja le a közbeszerzést, az orosz partner választja ki a partnereket, végül is erről van szó. Na most, ha ezt elhisszük, nem feltétlenül tartozom ezek közé, akik ezt elhiszik, hogy semmi közük nincsen a paksi fejlesztéshez, akkor ez tényleg felvet már szuverenitási kérdéseket is. Azt hiszem, azon túlmenően, hogy nincs itt az ideje, azon túlmenően, összefoglalóan, hogy önök csak rá akarják erőltetni erre az országra azt a fajta konzervatív világnézetet, hogy vannak, akik státuszuknál fogva mindig magukhoz vindikálhatják az igazat, és vannak, akik státuszuknál fogva soha nem vindikálhatják maguknak az igazságot, ezzel mi nem fogunk tudni egyetérteni. Legyen itt szó arról, hogy az Egyenlő Bánásmód Hatóságot szüntetik meg, legyen itt szó arról, hogy majd önök leírják, hogy önök szerint mi a család, meg mi nem a család, legyen itt szó bármi ilyesmiről, vagy éppen arról, hogy kivont szablyával hogyan őrzik a keresztény Európa értékeit, mi azt gondoljuk, hogy attól még csak az lehet a sikeres, és csak annak lehet igaza, aki tényleg helyesen érvel, meg aki tényleg helyesen gondolkozik. Ahogyan látjuk, ebbe a harcos, úgymond harcos narratívába, amely önöknek megvan, ebbe ez nem fér bele. Ebben kijelentések vannak, eleve elrendelt dolgok vannak, na meg rengeteg közpénz. Ott a tao, az MNB százmilliárdjai ha szerencséjük van a Matolcsyval, akkor még ezer is lehet , amit valamire majd el fognak költeni. Erről szól ez az alaptörvény-módosítás. Hogy visszatérjek az eredeti gondolatomhoz, ahonnan elindultam, végül is ez ráérhetett volna a pandémia után is. Most más dolgunk van, sok dolgunk van. Köszönjük meg mindenkinek a munkáját, aki a mai napon is azért dolgozott, hogy ezrek életben maradhassanak, mások meggyógyulhassanak, mások pedig ne kapják el ezt a vírust, ami miatt most igazából nagyon sok dolgunk lenne, nem ez, más. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen. Kétperces felszólalás következik. Nacsa képviselő úr, KDNP, két percben, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Az ideológiai árkok betemetése megtörtént. Ha átváltjuk, akkor az ideológiai árkok betemetését a pénz oldotta meg, bedobáltak ilyen pénzeszsákokat az ideológiai árkokba, és most már az antiszemitizmus is rendben van. Szerencsen például rendben van az antiszemitizmus, és értjük, hogy önök hogyan temetnek be ideológiai árkokat, de ez az önök felelőssége. Mesterházy képviselő úr azt mondta, hogy az erős közösségeket szeretnénk, hogy 10-20-50-100 év múlva is itt legyenek. Nemcsak ez az egyetlen alaptörvény-módosítás az, amely ezt fogja segíteni. Én a második mondatra gondoltam az alaptörvény-módosításban, egyébként a gyermekek nevelésére, egészséges fizikai, szellemi, lelki nevelésére gondoltam. De az, amit az elmúlt tíz évben a családok segítésére, a nemzeti szuverenitás megerősítésére, a gazdaság fejlesztésére, a „merjünk kicsik lenni!” önök által hangoztatott szlogen meghaladására vagy éppen a hazaszeretetre gondoltam, ezek fogják megerősíteni ezt a közösséget, amit mi nemzetnek hívunk, ez lesz majd Magyarország jövője. Hogy mi mindig ellenségképet keresünk, vagy valaki ellen, vagy valami ellen harcolnunk kell, önnek teljesen igaza van ebben. 2010-ben nem kellett keresnünk, ott voltak az ellenségek, a maguk mögött itt hagyott óriási munkanélküliség, az államadósság, a devizahitelesek kérdése, és az az óriási szegénység mértéke, amit önök mind itt hagytak, ezek voltak az ellenségeink. A jelentős részén egyébként sikeresen túl is jutottunk, bár van még az előttünk álló időszakban is munka, és majd pontosan azért, mert marad még ebben munka, ezért fogjuk kérni 2022-ben is a választók bizalmát. Ezek a mi igazi ellenségeink, ezeket önök hagyták itt a nyakunkon. Köszönöm. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Szakács képviselő úr, MSZP, két percben.
Köszönöm a szót, elnök úr. A devizahiteleseket megmentették, aztán a kormány, jelesül egyébként Orbán Viktor, 2015. február 9-én aláírta az EBRD-vel azt a paktumot, amivel el is adta őket kilóra forintért, bocsánat, euróért. Azt vállalta ez a kormány, hogy a kilakoltatásokkal szemben nem fog semmilyen akadályt gördíteni. Azt vállalta ez a kormány, hogy a forintosítás egy fillérjébe nem fog kerülni a magyarországi bankoknak. Azt vállalta ez a kormány, hogy a bankokkal szemben nem hoz olyan szabályozást, amely azoknak a jövedelmezőségét bármiben is csökkenti. Ezt még a kormány honlapjára is csak angolul merték kitenni, nehogy valaki megértse. Egy olyan jogügylet kapcsán tették ezt, amikor megvásárolták az Erste Bank 15 százalékát, amire egyébként semmi szüksége nem volt a kormánynak. Ezt nevezem én harcnak! Ez aztán a harc! Ezt nevezem én annak, amikor megvédenek valakit! Sőt, még maguknak sem kívánom, hogy valaki ennyire megvédje önöket! És mi lett ennek a következménye? Évi 4-7 ezer kilakoltatás. Ez az, amiről tudunk, amikor rendőrt hívnak. Na, nem ők kerültek be az alkotmány védelmébe, nem a magyar emberek lakhatási joga, nem az került bele. Mi került bele? A közpénz elveszti a közpénzjellegét. Ez került bele. Ez az önök gondolkodása. Én ezért mondtam azt a devizahitelesek kapcsán is, hogy szerintem ők majd megbánják azt, hogy ennyire megmentették őket, és én ezért gondolom azt, hogy ebben nem feltétlenül jó úton járnak. Ami önöket összeforrasztja, az a pénz, az a közpénz, amely most majd elveszti a közpénzjellegét. Valójában erről szól ez a módosítás. Köszönöm a figyelmet.
Szilágyi György képviselő úr, Jobbik, két percben.
Köszönöm szépen, elnök úr. Nacsa képviselő úr abnormalitásról beszél. Tudja, mi az abnormalitás csimborasszója, képviselő úr? [[Nacsa Lőrinc: A Jobbik!]] Az, hogy önöket kereszténydemokratáknak hívják ilyen fröcsögő és gyűlölködő felszólalásokkal, mint amiket önök tesznek. Az meg végképp abnormalitás, hogy önöket egyáltalán pártnak hívják, alapszervezetek meg tagok nélkül. Na, ez az abnormalitás körülbelül, amit önök előadnak! Az, hogy ideológiákról beszél folyamatosan, hogy ki milyen ideológiát adott el pénzért hát önök, önök beszélnek ilyenről? [[22.00]] Elindultak egy liberális pártból és folyamatosan változtatgatták magukat folyamatosan, ahol a hatalom meg a pénz volt?! Ön beszél pénzeladásról, ideológiai változtatásról, mikor azzal kürtölték tele az országot, hogy megvédik a migránsoktól?! Majd amikor megjelent a pénz, és letelepedési kötvény formájában önök pénzhez tudtak jutni, abban a pillanatban nem számított az ország védelme?! Nem számítottak a migránsok? Nem számított semmi? Beengedtek akárkit, és veszélyeztették ennek az országnak a biztonságát, mert letelepedési kötvényekkel tudtak pénzt keresni? Ön folyamatosan visszafelé mutogat a múltba? [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Nacsa képviselő úr, mondtam már önnek egypárszor, hogy ne kommunistázzon, mert a legtöbb kommunista az önök soraiban van, volt MSZMP-tagok, KISZ-titkárok. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Menjen oda majd egyszer, Kövér elvtárstól kérdezze meg, hogy milyen volt dolgozni az MSZMP-pártnak és bizottságának! Nacsa képviselő úr, még egyszer mondom, ezek tények. Ezek a tények! Ezeket a tényeket ön itt megpróbálja a szemére vetni az Országgyűlésnek, amikor pont maguk azok, akik pénzért mindenre hajlandóak? Pénzért mindenre hajlandóak, még most, a járvány kellős közepén is a lopáson jár az eszük [[Folyamatos közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] és hogy hogy védjék meg a rablott vagyont. Szégyellje magát az ilyen felszólalásokkal!
Normál szót kérő felszólalók véleményének meghallgatásához térünk vissza. Varga László képviselő úr, MSZP. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Hát, itt vagyunk, a gránitszilárdságú Alaptörvény évi rendes felülvizsgálata vitája zajlik. Kilenc év, kilenc módosítás, tehát azt gondolom, hogy ismert ez az általános vita mindannyiunk számára. Minden évben gyakorlatilag módosítják ezt a jogszabályt, ezt az Alaptörvényt.Különösen felháborító egyébként az idei, már a körülmények is. Hiszen aznap hozták be, aznap nyújtották be éjszaka ezt az alaptörvény-módosítást, amikor egyébként az Országgyűlés szinte egyhangúlag, minden ellenzéki frakció támogatásával 90 napra meghosszabbította a kormány által kihirdetett veszélyhelyzetet; akkor, amikor napi szinten 4-5 ezer újabb koronavírusos megbetegedést diagnosztizálnak az országban; akkor, amikor egyébként rengeteg egészségügyi dolgozó áldozatkész munkája során a hétköznapokban próbál küzdeni azzal a járvánnyal, ami a hétköznapok valósága Magyarországon. Százezrek pedig a társadalmi és a gazdasági hatásaival küzdenek ennek a járványnak. Mivel államtitkár úr lelkesen jegyzetel, ezért hadd mondjam el, hogy az a fajta politikai konszenzus, ami ennek a 90 napos meghosszabbításnak a során kialakult, némi reménnyel töltött el, hogy talán nem fognak egyoldalú módon az időközben működő parlamenten diktátumjelleggel bizonyos jogszabályokat áterőltetni. Ez egy nagyfokú idealizmus volt. Már aznap este számtalan elfogadhatatlan jogszabályt nyújtottak be és szükségtelen jogszabálytervezeteket. Ilyen volt egyébként előzőleg a választási törvény, amikor egyoldalúan ilyen módon megfogalmazni választási jogszabályok módosítását felháborító, és ilyen ez az alaptörvény-módosítás is. Azt meg, hogy ennek a környékén milyen ideológiai csaták vannak, egyébként önmaguknak köszönhetik ilyen értelemben. Hát, maguk tették ilyenné ezt a vitát. Vejkey képviselőtársam kiment vezérszónokként, és gyakorlatilag nem a szöveg szó szerinti értelméről vagy azt elemezve, a sötét oldal és az objektív igazság küzdelméről beszélt, az ellenzéket és az ellenzéki képviselőket a sötét oldal embereinek beállítva. Tényleg nonszensz volt ezeket a típusú kormánypárti megnyilatkozásokat hallgatni. Tehát szükségtelen ez a javaslat, egyoldalú diktátumjellegű ez a javaslat, nem szerencsés ilyen alaptörvény-módosításokat behozni, és akkor nagyon finoman fogalmaztam, mert ez valójában felháborító és elutasítandó. Azt gondolom, hogy nem is kell ezeknek annyira már a mélyére menni itt egy többórás, este tízkor tartó vita során. Három csoportra oszthatóak a javaslataik. Az első csoport a kormánypártok közvetlen hatalmi érdekét szolgáló módosítások. Nagyon helyesen mutattak rá ellenzéki képviselőtársaim arra, hogy a közérdekű vagyonkezelő alapítványok kapcsán ez miért stratégiai kérdés önöknek, milyen módon készülnek arra, hogy esetleg a választást elveszítve itt hatalmas vagyonok álljanak rendelkezésre ilyen alapítványokban az önök klientúrája számára; felháborító módon hogy definiálják a közpénz fogalmát, amit ért minden magyar ember, a hétköznapokban nagyon világos, hogy mi a közpénz. Önök a lehető legszűkebb definíciót fogalmazzák meg. Nagyon jól tudjuk, hogy az elmúlt évek küzdelmei átláthatósággal, nyilvánossággal kapcsolatban vagy a taopénzek felhasználásának átláthatósága kapcsán, ezek vannak emögött. Én ezt egy csoportba rendezném, ezek a Fidesz közvetlen hatalmi érdekét szolgáló módosítások csoportja. Hoztam két példát, nem meglepő, ellenzéki képviselőként azt tudom mondani, hogy őszintén felháborít, hogy ilyeneket beleraknak egy alaptörvény-módosítási csomagba. Másodikként azt tudom mondani, hogy vannak igazából szükségtelen elemek. Itt sokan hozták példaként, hogy az a kiegészítés, hogy az anya nő, az apa férfi, és ennek a trivialitása teljesen világos minden képviselő számára és a teljes magyar társadalom számára. És nem az kirekesztő, hogy ez szó szerint értelmezésre kerül általunk, vagy megvizsgáljuk, ennek a banalitása vagy trivialitása, hanem az, amit az elmúlt hetekben eköré építettek; az önök megfogalmazásai a saját médiájukban, az önök versenye a Mi Hazánkkal ebben a történetben. Nem tudom eldönteni, hogy ez egy verseny vagy egy szövetség ebben a sztoriban. Ezt majd eldönti az élet, hogy melyik, de azt látom, hogy gondolom, mértek, mindig szoktak, és ez a bizonyos könyvdarálás úgy tűnik, hogy eljutott egy olyan választói réteghez, ami most már önöknek is fáj, és valamifajta szimbolikus lépést tettek, és eköré egy kifejezetten kirekesztő médiakampányt építettek föl. És ami a legtragikusabb, és ezért, ha évek múlva vagy tíz-húsz év múlva gyerekeink vagy unokáink fogják olvasni ezeket a jegyzőkönyveket, én előre elnézést kérek tőlük, hogy ez így elhangozhatott itt néhány kormánypárti képviselő szájából, ami elhangzott. Azt szeretném mondani, hogy nagyon világos, hogy az önök által felépített NER rendszere ellen akkor miért kell küzdeni 2022-ben az ellenzéki együttműködésnek. Nagyon világos, hogy ebből mindenféle szempontból elég volt, a közpénzekkel kapcsolatos történetekből és ebből a kirekesztő, elfogadhatatlan dologból, amit önök itt felépítenek, még akkor is, ha triviális mondatok mögé ágyazzák be ezt a kérdést. Nagyon világos, hogy miért teszik azt, de sejthető, hogy akkor valószínűleg a Mi Hazánk-képviselők szavazataival megerősítve gondolják elfogadni majd ezt a csomagot. Hát, el fog válni, hogy ki az ellenzéki, azt gondolom. Van egy harmadik csomag, amire, ha mondjuk, próbálok nagyon igazságos lenni, akkor azt mondom, hogy időszerűtlen, bár ennek is vannak egyébként felháborító elemei. Azt gondolom, hogy a különleges jogrend szabályainak felülvizsgálata lehet indokolt, nem volt a gyakorlatban használva, tehát végig lehet gondolni, hogy a veszélyhelyzettel kapcsolatban és különböző speciális tényállásokkal kapcsolatban milyen változtatásokra van szükség. De itt elmondanám, hogy ’23. július 1-jétől lépnek hatályba ezek a rendelkezések, tehát itt meg az időszerűtlenséget mondanám, hogy akkor meg ebben a helyzetben, amiben van az ország, biztos nem ez a legfontosabb, hogy ezt most azonnal döntsük el. Ráadásul ide is sikerült egy felháborító módosítást becsempészni, mert a szükségállapot fogalmának felhígítása világosan veszélyes irány lehet, és erre utalt Harangozó képviselőtársam is, aki a vezérszónoka volt az MSZP-frakciónak ebben, hogy az erőszakos fellépés mint kritérium, a szükségállapot kapcsán a jelenlegi szabályozásban benne van. Tulajdonképpen ennek a kivétele azért a felhígításról szól és arról, hogy az önök kétharmada értelmezheti a későbbiek során akár további jogszabályok elfogadásán keresztül, hogy mit jelent a felforgatás, mi minősül felforgatásnak az önök értelmezése szerint. Úgyhogy úgy gondolom, hogy ebben a csomagban a Fidesz hatalmi érdekét szolgáló, valójában szükségtelen és időszerűtlen javaslatok vannak. [[22.10]] Ezért ennek a javaslatnak a tárgyalása teljesen szükségtelen itt a Házban ebben a pillanatban. És egyébként tényleg felháborító, mert sokkal fontosabb dolgai is vannak, úgy ítélem meg, az Országgyűlésnek és minden országgyűlési képviselőnek is; sokkal fontosabb, a védekezés szempontjából fontos javaslatokat is tárgyalhatnánk most, de mégsem ezt tesszük, mert az önök Alaptörvényének, az önök által gránitszilárdságúnak mondott Alaptörvénynek az évi rendes felülvizsgálatán kell hogy itt üljünk kilencedjére. Azt mondom, önöknek, hogy ennek a javaslatnak a kapcsán egyetlen helyes magatartás lehet ebben a formában az önök részéről: vonják vissza ezt a javaslatot! Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen. A Fidesz képviselője, Bányai Gábor képviselő úr a következő. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Késő van már, de mégiscsak olyan vita van közöttünk, amit ki kell beszélni, illetve ameddig lehet, beszéljünk róla, de mielőtt az alaptörvény-módosításhoz hozzászólnék, szeretném… már nincs itt Z. Kárpát Dániel, de átkozta a beszédében sok minden mellett a Külügyminisztérium által dedikált 800 ezer eurós támogatások rendszerét. Nemcsak a jegyzőkönyv kedvéért, de mindenkinek elmondanám, hogy ebből a támogatásból száz esetben több mint kilencvenszer hazai, magyar tulajdonú cégek részesültek. A saját választókerületemben csak magyar tulajdonú, helyi cégek részesültek, és máshol is ezt tapasztaltam, tehát nem a külföldi multikhoz kerül ez a hazai, 800 ezer eurós, durván 250-260-270 millió forintos támogatás. Tehát kérem, hogy ne ilyen híreket terjesszenek róla, hisz ez nagyon nagy segítség a munkahelymegtartásban, a munkahelyvédelemben és új munkahely teremtésében, és abban is, hogy a válságból, a pandémia okozta válságból visszapattanhasson a magyar gazdaság, amihez jó hír az, hogy az utolsó negyedévi adatok szerint majdnem annyit nőtt a magyar gazdaság, amennyit csökkent a GDP is, illetve a gazdaság is a második negyedév utáni időszakban. Tehát ahhoz képest, amit jósoltak nekünk itt sokan, hogy a világvége jön, ahhoz képest nem ott tartunk egyrészt, másrészt ez nem 2008, hanem egy sokkal erősebb legitimációjú, és mondjuk azt, hogy az országért többet tevő kormányzat van az ország élén, amely nem engedte, hogy az a válság, amit éppen itt több felszólaló is említett, hogy hogy hagytunk mi szegénységet, meg hátra emberek millióit, százezreit ahogy mondotta talán Szabó Timea , ez mind hazugság volt, de hát megszoktuk már ezt. Azt is elhangzott talán Szakács képviselő úrtól, és itt van még: gyakorlatilag gyalázta a választóinkat. Én sosem vetemedtem arra sem a 2002-es vereségkor, de 2006-ban sem, hogy átkoztam volna a szocialista vagy liberális szavazókat, hogy megnyerték a választást az akkori kormányoknak. Ez távol álljon tőlem. Nem minősítem, elfogadom. Nehéz elfogadni, de az ember megemészti. [[Dr. Szakács Lászlóhoz:]] De azt mondani, hogy a mi szavazóink egybites szavazók, kedves Laci, engedd meg, hogy így mondjam most, a jegyzőkönyvben is, ez durva. [[Dr. Szakács László közbeszól.]] Tehát így nem szabad ledegradálni egymás szavazóit. Szerintem ez politikushoz méltatlan, egy Facebook-bejegyzésben még elfér, ott is undorító. [[Dr. Szakács László és Mesterházy Attila közbeszól.]] De hogy a mi szavazóink általában nem olvasottak, nem annyira érdeklődnek a közélet iránt, nem igaz. Nagyon érdeklődnek. Ez az egybites dolog nekem fájt, és sok millió ember nevében mondom ezt. Úgyhogy ezt legyen szíves, ne alkalmazzuk egymással szemben, hogy a szavazóinkat minősítjük. Ez nem méltó. Próbálom én is így megélni a nehézséget, ha éppen olyan van egy választás alkalmából. Meg egyébként azért azt se felejtsük el, hogy a múlt évi budapesti választást, a helyi önkormányzati választást, a fővárosi választás mindenesetre a 105 ezer külföldi szavazó hozta meg a jelenleg uralkodó főpolgármester úrnak. Szóba jött az MNB, hogy hogy gazdálkodik, ezt is fölhozta a képviselő úr. Megnéztem: 2002-2010 között az MNB-nek nem volt nyeresége. A 2002-03. évre ki kellett pótolni, tőkeemelést kellett csinálni sok-sok száz milliárd forint értékben, mert az akkori szocialista kormány alatt olyan rosszul mentek már a dolgok, hiszen a forintnak a lebegtetett árfolyamsávja miatt veszteséget termelt a kormány az MNB-nek. Tehát ki kellett segíteni. Utána pedig nyereség sem volt, de már fellendülés idején voltunk 2006-ig, állítólag; ahhoz képest hova süllyedtünk, tudjuk. A kiárusításról megint szó volt. A tegnap délutáni vitában is fölmerült már, talán Mesterházy Attila is fölhozta ezeket a témákat. Tényleg, 196 céget engedtek el potom pénzért, tizedértékén. Az a kiárusítás. Ha az, hogy mi partnereket találunk Keletről szégyenszemre Keletről , akik befektetnek [[Mesterházy Attila és dr. Szakács László közbeszól.]] Magyarországon… Jönnek nyugatiak, befektetnek Magyarországon. Ebben mi a baj? Miért baj az, hogy Korea most már a fő befektető Magyarországon Németország után? Ez miért bűn? A legtöbbünknek Samsung telefonja van, a tévénk is az, az autók nagy része koreai Magyarországon; jelentős része koreai. Az miért baj? A kínaiak: nem veszem elő elment Keresztes képviselő úr a kínai vasútfejlesztést, mert elővehetnénk azt is, amiben benne vagyunk. Azt megkérdezhetnénk egyébként a francia barátainktól, hogy ők miért nem hoztak egy ilyen konstrukciót Magyarországnak. Volt róla szó, 2002-ben, annak idején még bejelentette Medgyessy Péter, hogy Párizstól Budapestig, majd Bukarestig fog érni a TGV. Azóta is szeretnék utazni rajta, mert az egy jó konstrukció lett volna. Nem érkezett meg, nem jöttek. Az, hogy ez milyen lesz, önök azt mondják, hogy ez rossz üzlet lesz, majd meglátjuk. Egy biztos: maga a költség, az építés költségének közel 40 százaléka adók formájában vissza fog térülni a megépítés során, tehát ha így vesszük, ez egy másik konstrukció. De az miért nem zavarta sosem önöket, amikor itt mindig mészárosoznak, meg tiborczoznak: a hozzánk köthető vállalkozók mindösszesen a közbeszerzéseknek a 7 százalékát nyerik el. A Strabag kit nem zavart eddig önök közül? Soha nem zavart. [[Mesterházy Attila közbeszól.]] Hát, megnyerik! De az önöket már nem zavarja! De bocsánat! Zavarja önöket? Hát, nem zavarja. A Swietelsky? Nem zavarja önöket. Csak mindig a magyar tulajdonú cégek zavarják önöket. Ez nekem… Tudom én, értem, ez egy nagyon jól bevált formula, mészárosozni, tiborczozni, de mondjuk el a magyar embereknek, hogy a közbeszerzések nagyon nagy részét osztrák, német cégek viszik el. Ó, a szocialista kormányok alatt még több volt, úgyhogy hagyjuk ezt a kérdést, és zárjuk is le ezt a részét, mert ez így nem igaz. A kiárusítás gyakorlatilag nem nálunk történt meg, ezt sose felejtsék el; és többségében 30-as telefonnal rohangálunk vagy telefonálgatunk, az akkor Matávot elég olcsón juttatták oda német állami telefontársaság javára. Az volt a kiárusítás, amikor odaadták ezek a baloldali kormányok, az összes magyar állami infrastruktúrát lényegében odaadták. Vissza kell menni, de csak a kiárusításról volt szó. Vissza kell menni. Menjünk vissza! Odaadták külföldi, francia, német, olasz állami cégek részére. [[Mesterházy Attila közbeszól.]] Ez a kiárusítás! [[Mesterházy Attila: Vissza kell venni!]] Vásároljuk is vissza, jól mondja a képviselő úr, vissza kell vásárolni. Kicsit drágábban, mint ahogy eladták sajnos nekik, de ez a sorsunk. De térjünk vissza egy kicsit az alaptörvény-módosításra! Az első része, miután Arató képviselő úr bennünket homofóbnak meg fajgyűlölőnek, rasszistának is nevezett, azért ezt tisztázzuk, hogy ki micsoda. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokban.]] Kérem szépen, az emberiség történetének az a része, ami a mediterrán térségben és Európában lezajlott levezető elnök úr ehhez jobban ért , az a kultúrkör, ami itt kialakult az elmúlt 5-6 ezer évben, amióta írva vagyon a történelme ezen népeknek még akkor messze voltunk , mindenki tudja, hogy ennek a kultúrkörnek a fő írásának a legelején még az van benne a teremtés adott napján, hogy a Jóisten megteremté az embert saját képmására, férfivá és nővé teremtette. Az a vád ért bennünket korábban az alkotmányozáskor külföldről, hogy hogy merjük beletenni Isten nevét az alkotmányba. A magyar alkotmányban keresztény, katolikus, református, bármilyen alkotmányt csináltunk, bár az lett volna , csak annyi volt benne, amit nem tudtak a külföldiek, egy külföldi konferenciára vittem magammal három-négy nyelven kinyomtatva; a parlamenttől kaptam az alkotmány kis, kemény kötésű füzeteit; megmutattam a franciáknak, hogy itt az van benne reklamáltak, de reklamáltak az olaszok is, a németek is , tény és való, hogy benne volt az Isten neve. [[22.20]] Mert úgy kezdődik az alkotmány, hogy Isten, áldd meg a magyart. És ebből olyan hecckampányt csináltak az önök európai képviselői meg az ellenfeleink, hogy erre alapozva gyakorlatilag szinte csak atomtámadást nem vizionáltak a fejünkre, hogy mi bele mertük tenni az Isten nevét. Ne felejtsük el, Giscard d’Estaing volt francia elnök ezért bukott ki az alkotmányozás egy részéből, mert ő a kereszténységre utaló szövegeket akart betenni, hogy Európa múltja honnan is származik. De ez nem egy keresztény kérdés alapvetően, amikor azt mondjuk, hogy az Alaptörvény ezen módosításával megmondjuk, hogy ki az anya és az apa. De miért mondjuk meg? Tehát ez nem evidencia, ahogy elmondotta egyébként Varga-Damm képviselő asszony is, lehetne ezt más törvénybe is beleírni így, de, ha hiszik, ha nem és elmondta Nacsa képviselő úr is, önök is tudják ezt jól, nem tagadják, önöket is zavarja egyébként, mert önök sem ilyen fából vannak faragva, ezt tudom olyan lobbi indult el először a tengerentúlról, aztán visszakozva, és most Európában úgy megragadt ez a genderlobbi. És ez nem LMBTQ-lobbi, mert a legtöbb, saját nemét szerető honfitársunk nem exhibicionista beállítottságú, nem szereti magát mutogatni, a Budapest Pride-on nem ők vannak többségben, hanem nagyrésze külföldi. Van ilyen barátom nekem is, nem jó erről beszélni, de ők nem szeretik ezt a nyilvánosságot. Tehát nem róluk szól ez az alaptörvény-módosítás, nem az azonos neműek kapcsolatairól, hanem arról, hogy ez a lobbi, amely szét fogja zúzni Európa közösségeit, és lehet, hogy persze bennünket majd a szokásnak megfelelően letámadnak külföldről, Nyugat-Európából elsősorban, de ez a genderlobbi megállításának első lépcsőfoka. Azt én sem engedném a legkisebb gyerekem miatt sem, a nagyok már szerencsére tudják, hogy mi fán terem az ember, hogy elkezdjük érzékenyíteni akár egy ledarált könyvvel, sajnos sokan megvették, vagy bármilyen más írással, hogy ennek természetesen így kell lenni. Mert ennek a következménye nem az lesz, hogy tegyük föl, lesz több saját nemét szerető nő vagy férfi képviselő a parlamentben, lesz egy ilyen kvóta előbb-utóbb, hanem amit ez magával hoz. És nem a homoszexuálisokról van szó, ez egy módszeres leépítése lesz az európai kultúrának. Ez megtörtént már az elmúlt évezredekben, hogy szétverték az európai kultúrnépeket, ennek van nyoma. Ez egy lépcső, ez egy próba. Nyugat-Európában bukásra vannak ítélve, hiszen már a nemváltó műtétek engedélyezése, a Svédországban élő unokahúgom is mesél az ottani toalettek elrendezéséről, meg milyen őrület van ott is. De az összes országban ez szinte kötelezővé vált, hogy meg kell lépni ezeket a genderlobbi által sugallt és kierőszakolt, nem adminisztrációs, most már életvitelt befolyásoló döntéseket. Ránk fogják kényszeríteni, ebben biztos vagyok. Ezek a döntések, amellyel most önök teleszajkózták az európai sajtót, pontosabban inkább az európai parlamenti képviselőjük, árulással megvádolva Magyarország miniszterelnökét meg bennünket de persze a lengyeleket ugyanígy támadják , ez a vétó miről szól? Épp arról szól, hogy ne lehessen ránk kényszeríteni. Nincs más lehetőség a kezünkben, mint megvédeni magunkat az ilyen eszközökkel. És higgyék el, ez a genderlobbik, és nem az LMBTQ-lobbi, mert az szerintem csak elszenvedője lesz a későbbiekben, mert sokkal rosszabb dolgok fognak történni Európában, ez szinte már biztos, ha így haladunk tovább, tehát nagy a valószínűsége annak, hogy ez így fog történni, szét fogják verni Európa összes régi eresztékét, kötelékét. A keresztény Európa, amit mi mondunk, önök ettől rettegnek, ez nem azt jelenti, hogy kereszténnyé kell válni egy ateistának, egy baloldalinak vagy egy liberálisnak, ez nem erről szól, egyszerűen a gyökerek, hogy miből származott, Platóntól Jézus Krisztuson keresztül bármelyik nagy európai gondolkodó, aki ezt a világot megalkotta, ennek a halálát nézzük, ha ezt mi nem kezdjük megállítani. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] De amit talán mondanék zárszóként, hiszen mindenki, aki felszólalt a túloldalról, azzal vádolt bennünket, hogy a pandémia idején, amikor ezrek fertőződnek meg és százak betegszenek meg, és átlagban százan meghalnak a honfitársaink közül a kórházainkban nekünk is barátaink édesanyjai, édesapjai fekszenek lélegeztetőgépen, úgy, hogy nem is találkoztak egyébként senkivel sem az elmúlt hetekben, tehát a franc tudja, hogy kaptak fertőzést , hogy ezek a törvények, amit behozott a kormány a múlt héten meg előtte, hogy ekkor nem kell tárgyalni. De ha a parlament nem ülésezne, mert nem lenne miről tárgyalni, mivel lenne tele a nyugat-európai sajtó? Azzal, hogy a magyar parlament nem működik, hogy Orbán Viktor elérte, amit akart, kihirdette a diktatúráját. Ha behozunk törvényeket, persze a vitában mindenki számára itt a lehetőség, hogy hozzászóljon most is, holnap is, holnapután is. Ezekkel a vitákkal egy baj van csak, és engedje meg, Szilágyi képviselő úr, a stílus, szokták mondani, maga az ember. Én nem szoktam olyan hangon beszélni sem önnel, sem más képviselőtársammal, ahogy önök szoktak beszélni velünk, ön is, a pártelnöke is. Szerintem az a fröcsögés. Figyeltem, amit Nacsa képviselő úr mondott, egyszer sem volt önre nézve sértő, olyan hangnemben, ahogy ön beszélt. Az más, hogy a Jobbikot sértegette, megmondta a magáét, abban még volt is igazság, de nem önnek szólt, ön meg személyes vitának veszi ezt. A lényege az zárszóképpen a pandémia idején is kell dolgozni. Ha viszont önök azt mondják, hogy nem kell dolgoznunk bármilyen törvényekkel, akkor menjünk el önkéntesként bármelyik covidos kórházba, öltözzünk be rendes öltözékbe, és önkéntesként segítsük a munkát. [[Szilágyi György: Rig Lajos képviselőtársam! Az elnök csenget.]] Jó, Rig Lajos bemehet, mert neki megvan a lehetősége mint egészségügyi dolgozó, nem adta fel ezt az állását, neki egyszerűbb. Zárszóként, megköszönve a figyelmüket, én csak azt kérem önöktől, hogy jól gondolják át, főleg a gender esetében hogy gondolnak a jövőnkre, mert ezen fog múlni szerintem, és nem nemzeti vagyon meg a közpénz, illetve az alapítványi vagyonok átadása, a jövőnkre ez sokkal fontosabb lesz a végén. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Köszöntöm újra képviselőtársaimat. A következő felszólaló Volner János képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Engem a jelenlegi alaptörvény-módosításból leginkább a családot és a családi életet érintő rész foglalkoztat, ezt tartom a legfontosabbnak, hiszen a család az egy nemzeti alapegység, amire a jövőnket építhetjük. Nagyon fontosnak tartom megvilágítani annak a hátterét, hogy mi zajlott itt az elmúlt órákban, mi adta a vita alapját a jobboldal és a baloldal között, már ha ez a felosztás egyáltalán érvényes lehet az itteni parlamenti pártokra. A baloldal nemzetközi szinten válságba jutott, méghozzá azért, mert a korábbi társadalmi rétegek, amelyre a politikáját alapozta, a kékgalléros, azaz munkásréteg, az gyakorlatilag Nyugat-Európában, az Egyesült Államokban, a fejlett világon eltűnt, meggyengült a termelés Kínába és a Távol-Keletre történő kiszervezésével. Ez a csoport mint olyan, számottevően visszaszorult. Magyarországon és a perifériaállamaiban az Európai Uniónak még jelen van, de alapvetően a baloldali politika ezért ürült ki, veszítette el társadalmi bázisát, és kellett nekik valami, amit felkarolhatnak. A jelenlegi alaptörvény-módosításnál ezt az új harcot, amit alapvetően a liberális érdekek befolyásoltak, láthatjuk itt megtestesülni. A baloldal soha véget nem érő identitáspolitikai küzdelmekbe kezdett, folyamatosan általa vélt hátrányos helyzetű társadalmi csoportokért folytatott emancipációs identitáspolitikai küzdelmeket. Néhányat itt összeírtam magamnak csak emlékeztetőként, idetartoznak a bántalmazott nők, a homoszexuálisok, a migránsok, a Black Lives Matter-aktivisták és hasonló társadalmi csoportok. Az ő érdekükben folytatnak folyamatosan politikai kampányokat. Amit most itt látunk az Országgyűlésben, az az, hogy a jobboldalinak mondható képviselők lokális, helyi, azaz, ha a globális szintet nézzük, akkor országos érdekek, nemzeti érdekek mentén politizálva foglalnak állást. Míg a baloldali képviselők gyakorlatilag nem csinálnak egyebet, mint egy nemzetközi politikai franchise keretén belül működtetik a saját pártjukat. Nem találtak ki semmi újat. Ha megnézik képviselőtársaim, ami ebben a témában, a családot érintő alaptörvény-módosításban elhangzott ebben a Házban, abban a baloldali képviselők részéről semmi új nem volt, egyetlen gondolat nem volt, ami új lett volna, vagy ne illett volna tökéletesen bele abba a nemzetközi trendbe, ami most bontakozik ki előttünk. Ki kell mondanunk, képviselőtársaim, olyan társadalmi modellt szeretnének ránk erőltetni, amelynek a csődjével a tévéhíradók Nyugat-Európával és Észak-Amerikával foglalkozó adásait nézve nap mint nap szembesülhet bárki. [[22.30]] Olyan társadalmi modelleket szeretnének ránk erőltetni, aminek a csődjével naponta találkozhatunk, ha kinyitjuk az újságokat, és megnézzük, mi zajlik azokban az országokban, amelyeket korábban Magyarországról és Kelet-Európából mintaországoknak tekintettünk. Nagyon fontosnak tartom azt elmondani, hogy amikor a baloldali képviselők a családi jogállást érintő alaptörvény-módosításokat kritizálják, akkor tulajdonképpen elhallgatnak, ferdítenek, és hazudnak folyamatosan arról, hogy Magyarország elindított a homoszexuálisok ellen egy propagandát, holott éppen az ellenkezője zajlik. Képviselőtársaim! Érdemes felmenni az Európai Bizottság honlapjára, november 12-én jelent meg, néhány nappal ezelőtt az Európai Bizottság új, homoszexuálisokat és különböző nemi identitászavarokban szenvedő embereket érintő stratégiája. Ez 2020-25 között konkrét intézkedéseket irányoz elő. A nemzetközi trend jelenleg az, hogy Magyarországra a jogállamisági eljárások keretein belül ezeket az intézkedéseket rákényszerítsék, és az Európai Unió vezető, legnagyobb hatalmú tisztségviselői ezt naponta bizonyítják a nyilatkozataikkal. Itt tehát arról van szó, hogy vagy elébe megyünk Magyarországon az Alaptörvény módosításával a ránk erőltetendő brüsszeli diktátumoknak, és megálljt parancsolunk ezeknek a perverz nemzetközi törekvéseknek, vagy pedig meg fog velünk történni gond nélkül, hiszen nincs törvényi védelmünk ezek ellen a törekvések ellen. Konkrétan mi is szerepel ebben az anyagban? Az Európai Bizottság az LMBTQ-csoportok teljes jogegyenlőségére vonatkozó stratégiát terjesztett elő. Teljes jogegyenlőségére vonatkozó stratégiát, képviselőtársaim! Ez azt jelenti, hogy ha egy férfiből és nőből álló pár, házaspár különböző adókedvezményekben részesülhet, akkor a homoszexuális párok, sőt az európai szándékok szerint házaspárok is hasonló adókedvezményekben részesülhetnének, holott egyébként a normálisnak mondható, heteroszexuális kapcsolatban élő pároknál ez a támogatás nyilvánvaló társadalompolitikai célokat szolgál: a demográfiai görbe helyreállítását. Nagyon fontos, hogy ennek az Európai Bizottság által bemutatott homoszexuális csoportokra vonatkozó stratégiának a céljaként megjelölték ennek a rétegnek a diszkriminációja felszámolását, emberi jogaik védelmét. Bevallottan a befogadó társadalmak kiépítését célozza ez a stratégia szerte Európában, és hogy konkrétan miről is beszélnek: célzott jogi és pénzügyi intézkedéseket irányzott elő néhány napja az Európai Bizottság erre vonatkozó munkaanyaga szerte Európában, az Európai Unió teljes területén. Büntetné az általuk homofóbnak tartott beszédet, képviselőtársaim. Aki a szólásszabadságért kiált, és Magyarországon a szólásszabadságot kárhoztatja, annak fel szeretném hívni még egyszer a figyelmét: a jövőben azt a beszédet, amit az Európai Unió liberálisai homofóbnak tartanak, büntetőjogi eszközökkel az egész Európai Unió területén szankcionálni szeretnék. Még egyszer mondom: a néhány napja, 12-én bemutatott, homoszexuálisokra vonatkozó stratégia ezt teljesen egyértelműen leírja, és a szivárványcsaládokat, magyarul, az olyan családokat, ahol, mondjuk, két férfi nevel egy kisfiút, ezeket jogi védelem alá helyezné. Kérdés, hogy a baloldali képviselők erről vajon miért nem beszélnek. Nem azért kelle megvédenünk a magyar családokat, és nem azért kelle kimondanunk, hogy egy család férfiből és nőből áll, az apa férfi, az anya nő, azért, mert ilyen törekvések vannak nemzetközi szinten? Egyébként konkrétan, aki ezt a munkaanyagot előterjesztette, az az Európai Bizottság elnöke, Ursula von der Leyen, aki ezt az anyagot folyamatosan képviseli a nyilvánosság előtt, az Helena Dalli, az Unió egyenlőségi biztosa, még egyszer mondom, kifejezetten nagy hatalmú politikusokról van szó. Ő pedig csak annyit tett hozzá tessék hegyezni a fülüket, képviselőtársaim, itt különösen a baloldali képviselőkre lesz ez érvényes, tehát Helena Dalli, az uniós egyenlőségi biztos annyit mondott el , hogy a jelenleg is napirenden lévő jogállamisági mechanizmus éppen azt teszi majd lehetővé, hogy ne jussanak uniós források olyan helyekre, ahol nem tartják tiszteletben az uniós jogot, például ezt a most elfogadott LMBTQ-stratégiát. Na most, én minden idegszálammal tiltakozom az ellen, hogy Európa a baloldali pártok segítségével megpróbáljon hasonló perverz közjogi változásokat elérni Magyarországon, tiltakozom az ellen, hogy megpróbálják a családi viszonyokat ilyen módon felszámolni, és természetesen nekem nincs mit takargatnom ebben a kérdésben. Én nagyon őszintén el tudom önöknek mondani, anélkül, hogy Gyurcsány Ferenc haragjától kéne tartanom, mint itt többeknek az Országgyűlés baloldali pártjai között, hogy én nem tartom jó ötletnek, sőt egyenesen bűnnek tartom azt, ha az állam hozzájárul ahhoz, hogy két homoszexuális férfinak adjon örökbe egy kisfiút. Meggyőződésem szerint nem ez szolgálja a gyermekek egészséges testi és lelki fejlődését. A baloldali képviselőket pedig arra kérem, hogy ne viselkedjenek a homoszexuálisok kijáróembereiként Magyarországon, mert ezzel nem az ország javát, hanem csak a saját internacionalista törekvéseiket szolgálják, azzal, hogy szélsőséges homoszexuális csoportok politikai szintre emelt törekvéseinek a gátlástalan kiszolgálóivá válnak. Nagyon fontos levernünk a szükséges alapokat, nagyon fontos meghatároznunk azt, hogy meddig terjednek a tolerancia határai Magyarországon. A homoszexualitás mindenkinek magánügye. Egyetértek azzal természetesen, hogy senki nem üldözheti ezeket a csoportokat, azonban nagyon fontosnak tartom azt is, hogy a társadalom átalakítására tett kísérleteket egyértelműen, mindannyiunk érdekében, a nemzetünk védelmében vissza kell utasítanunk, és ezt alaptörvényi védelem alá kell helyeznünk. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló ismételt felszólalásra a Jobbik-képviselőcsoportból Szilágyi György képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Hosszú órák óta vitatkozunk, a legszomorúbb pillanata egyébként ennek a vitának már rég volt, de azért én feleleveníteném, mert egy tényleg szomorú esemény volt. Ez Vejkey Imre felszólalása volt, hiszen Vejkey Imre a normálisabb képviselők közé tartozik, tehát nem is lehet egy szinten említeni Nacsa Lőrinccel. Számomra nagyon szomorú volt, hogy a képviselő urat egy olyan méltatlan helyzetbe kényszeríti a NER és Orbán Viktor, amikor fel kell menni a pulpitusra, és ott hazugságokat kell felolvasnia. De ez, gondolom, hozzátartozik ahhoz, ami az önök rendszerének a sajátossága. Aztán, amiről még beszélni szeretnék, és reagálni szeretnék, az Hollik István felszólalása volt. Nacsa képviselő úr, ugye, itt a szemére vetette Szabó Timeának meg mindenkinek, hogy elszaladt, én szóltam Hollik Istvánnak, hogy válaszolni szeretnék az ő felszólalására, várja meg; hát ő, mivel férfiakról van szó, férfiasan elszaladt, vagy lehet, hogy fontosabb volt neki a meccs, mint hogy itt megvitassuk, de gondolom, itt hagyta Nacsa képviselő urat [[Nacsa Lőrinc: Nyertünk!]] , aki most levette a maszkot, és bekiabál. Válaszoljon majd inkább a kérdésemre, egyszerű kérdést fogok majd feltenni. Kérem, ha van erre lehetősége, vagy tud rá válaszolni, akkor válaszoljon rá. A kérdés roppant egyszerű, képviselő úr, hiszen Hollik István itt megint elkezdett visszafelé mutogatni meg sorosozni, meg minden egyéb. Soros György volt megint a fő téma. Szeretném kérni öntől, hogy mondja már meg nekem, legyen szíves, név szerint biztos tudja, hogy az ellenzék soraiból kik voltak Soros-ösztöndíjasok! Mondja a neveket! Én mondom önnek, hogy kik azok, akik az önök padsoraiban Soros-ösztöndíjasok, és akkor így tudunk egy vitát generálni, hogy akkor Soros kit fizetett le, vagy kit nem fizetett le. Tehát ön nyugodtan álljon fel, mondja el, hogy az ellenzék soraiban kik voltak Soros-ösztöndíjasok, én mondom önnek, hogy kik voltak a Fidesznél. Jó? Csak egypárat, mert nehéz lenne az összeset felsorolni: Orbán Viktor, tudja az ön miniszterelnöke; Kövér László, tudja, a házelnök; Szájer József, Stumpf István, Deutsch Tamás, Habony Árpád, Kovács Zoltán. Ugye, nem kell sorolni tovább az egészet? [[22.40]] Csak hogy tudja, mit jelentett akkor, mondjuk, vegyük Orbán Viktort, az ön miniszterelnökét, aki a Soros Alapítvány támogatásával működő közép-európai kutatócsoport munkatársa volt. Majd utána szintén Soros György támogatásával Oxfordban az angol liberális filozófia történetét tanulmányozta. Majd szintén Soros György támogatásával a Liberális Internacionálé alelnöke lett. Ezek a tények, képviselő úr. Most majd sorolja föl azt, hogy az ellenzék soraiban hány ilyen Soros-ösztöndíjast talált, amikor sorosoznak! Mondok önnek még egy adatot. Jó? Mai értéken a Fidesz maga 125 millió forintot kapott Soros Györgytől, tehát Soros György a Fideszt is támogatta. Majd mondja már meg, hogy melyik pártnál kit támogatott! Ezek a tények. Majd erre, gondolom, ön tud válaszolni legjobb tudása szerint. A másik, hogy itt beszélnek a családok védelméről, Dunai Mónika mondta, hogy a gyermekeknek is vannak jogai. És akkor már szóba került egyébként a fideszes volt alpolgármester, Fohsz Tivadar, aki tudtommal ma is Fidesz-tag, és aki egy pedofilbotrányba keveredett. Tudja, nem azzal kellene megvédeni a családokat és a gyermekeket, mert fontos a gyermekek védelme, nem azzal fogják megvédeni, hogy azt mondják, hogy az anya nő, az apa meg férfi. Tudja, hogy mivel tudnák megvédeni a családokat? Hogyha kiüldöznék maguk közül a pedofilokat, ha kiüldöznék a Fidesz-KDNP soraiból… [[Dr. Völner Pál közbeszól.]] Képviselő úr, soroljam? Soroljam a Kaletákat? Soroljam a Fohsz Tivadarokat? Meg mondjuk még tovább a neveket? Hát, ön is pontosan tudja azokat, akiket önök folyamatosan védenek. Így kellene elkezdeni a családok védelmét! Aztán a családok védelme valóban fontos, de arra nem megoldás az, hogy kimondjuk, hogy az anya nő, az apa meg férfi. Sőt, még az se megoldás, hogyha hozzátesszük, hogy nem a gólya hozza a gyereket, mert ezt is hozzá lehetne tenni. Képviselő úr, ez a probléma, hogy önök megpróbálnak ilyen gumicsontokat bedobni, és azt mondani, hogy támadások vannak az evidencia ellen, mondta ugyanúgy Dunai Mónika a vezérszónoki felszólalásában. De rendben van, hogy ha önök azt mondják, hogy támadások vannak az evidencia ellen, és ezt Alaptörvénybe kell foglalni, akkor mi úgy gondoltuk Gyüre Csaba képviselőtársammal, hogy segítünk önöknek, beadunk egy módosító javaslatot, hogy min kellene még akkor esetleg változtatni. Be is nyújtottuk ezt a módosító javaslatot. Adnánk még pár ötletet a Fidesznek a gránitszilárdságú alkotmány farigcsálásához a járványügyi védekezés helyett. Ha már a járványt nem képesek kezelni, és úgy tűnik, hogy azt az utat választották, hogy helyette majd beleírnak pár izgalmas dolgot az Alaptörvénybe, hátha addig sem, mondjuk, a halálozási adatokkal, a fertőzöttek számával vagy a szétrohadó egészségüggyel foglalkozik mindenki; így kerülne bele az alkotmányba az a kitétel, mely szerint az anya nő, az apa pedig férfi, a Fidesz szerint ugyanis egyesek ezt újabban hajlamosak megkérdőjelezni. Jó hazafiként Gyüre képviselőtársammal úgy gondoljuk, hogy kötelességünk jelezni további pár anomáliát, nehogy a járvány ideje alatt egyesek valami, a magyar nemzet karakterétől merőben eltérő dolgot próbáljanak hazánkban elterjeszteni. Ezért kérjük Orbán Viktort és Varga Juditot, hogy az alábbiakat vegyék figyelembe, és kérjük önöket is, államtitkár urat is, hogy fontolják meg javaslatunkat, fontolják meg a módosító javaslatunkat. Először is, egyes internetes fórumokon olyan kommentek terjednek, miszerint a közlekedési szabályokat nem is kell betartani. Kérjük miniszterelnök urat, hogy írja bele az Alaptörvénybe: a piros lámpánál meg kell állni, a zöldnél pedig el lehet indulni. Ez egy alapvetés lehetne. Egyre növekszik a laposföld-hívők tábora. Szerintünk veszélyes volna, ha Magyarország alkotmányos védelem nélkül maradna az ilyen tanokkal szemben. Kérjük miniszterelnök urat, hogy írja bele az Alaptörvénybe: a Föld gömbölyű. Rengeteg embert hallunk viccelődni azon, hogy Müller Cecília azt mondta, hogy ha valaki érettségizni viszi a gyermekét, akkor az autóban a vezető üljön előre, a gyerek pedig hátra. Szerintünk ilyennel ne viccelődjünk, hiszen a hátsó ülésről vezetni nagyon balesetveszélyes. Írják inkább bele az alkotmányba, hogy az autóban a vezető elöl ül; ez fontos lenne. Egyes zenerajongók olyan, a világ rendjét felforgató nézeteket hangoztatnak, miszerint, ami kint, az van bent, ami fent, az van lent. [[Derültség az ellenzéki sorokból.]] [[Derültség az ellenzéki sorokból.]] Mi ezt veszélyesnek tartjuk. Ezért mindenképpen fontos volna az Alaptörvényben is leszögezni, hogy ami kint van, az kint van, ami bent, az bent, ami fent, az fent, és ami lent, az lent, nem pedig fordítva. (Derültség az ellenzéki sorokból.) Úgyhogy, kérem, ezt is fontolják meg, hogy esetleg elfogadják. Több helyen tapasztaltuk az elmúlt időszakban, hogy egyesek a szomszédjaiktól terveznek kutyákat kölcsönkérni azért, hogy sétáltatás címén este 8 után is az utcán tartózkodjanak. Mások más fajtájú állatokat szeretnének az éj leple alatt sétáltatni. [[Derültség az ellenzéki sorokból.]] Ez pedig miniszterelnök úr bölcs rendeletének kijátszása, így nem is kérdés, hogy azonnali alkotmányos szintű rendezést igényel. Szögezzük le: a kutya először is nem macska, és nem is vadászgörény. A kutya csak kutya lehet, a kutya gazdája pedig az állat tulajdonosa, és nem annak szomszédja. Reméljük, hogy javaslatainkkal segítünk majd Orbán Viktor járványügyi küzdelmében, hiszen, úgy gondolom, hogy ma ebben a nehéz helyzetben, és ezt teljes komolysággal mondom, amikor a magyar emberek, a magyar egészségügyi dolgozók és az orvosok mindennap azért küzdenek, hogy ebben az országban túléljünk, hogy minél kevesebb embert veszítsünk el a járványhelyzetben, akkor nem ilyen törvényeket kellene tárgyalnunk, ahol önök a lopást és az ellopott pénz megőrzését kívánják Alaptörvénybe foglalni, hanem azzal kellene foglalkozniuk minden idegszálukkal, hogy segítsenek a magyar embereknek a járványhelyzetben, segítsenek az embereknek túlélni ezt a helyzetet, nemcsak egészségügyileg, hanem gazdaságilag is, hogy ne hagyják magukra a családokat, mint ahogy az első hullám idején magukra hagyták a családokat. Ehhez kívánunk önöknek nagyon jó munkát, és nem az ilyen törvényjavaslatokhoz. A módosító javaslatainkat pedig, kérem, hogy vegyék figyelembe. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Dr. Gyüre Csaba tapsol.]]
Kettőperces felszólalásra Nacsa Lőrinc képviselő úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Értem, hogy Szilágyi képviselő úr feszültebb, amióta betiltottuk a szerencsejáték-automatákat, így már nem tud belőle a családja üzletet csinálni. [[Derültség az ellenzéki sorokból. Dr. Varga-Damm Andrea: Ez már annyira elkopott! Az elnök csenget.]] épviselő úr itt pálfordulásról, Liberális Internacionáléról, Soros-ösztöndíjról beszél. De hát, képviselő úr, ön egy év alatt próbált náciból egyébként kommunistává vedleni! [[Dr. Gyüre Csaba: Hoppá!]] Önök itt zsidó képviselőket akartak listázni a parlamentben! Önök cipőkbe köptek a Duna-parton! Önök voltak az a párt, amelyik a nyugdíjasokról úgy beszélt, hogy szennyvíz folyik ki a szájukból! [[Dr. Gyüre Csaba: Ez nem igaz!]] Önök voltak az a párt, amelynek a tagja úgy beszélt a határon túli magyarokról, hogy üveggyönggyel megvesztegethetők, megvehetők! Hát, önök ezeket mind végigcsinálták! És önök lecserélték a gárdamellényt szivárványos zászlóra. Hát, mit képzelnek, tisztelt képviselőtársak? Önök beszélnek pálfordulásról, önök, amikor ezeket hajtották végre? Ön volt az, országgyűlési képviselő volt akkor, amikor kasztrálásról szóló javaslatot nyújtottak be a Házhoz, amikor átnevelőtáborról szóló javaslatot nyújtottak be a tisztelt Házhoz itt az Országgyűlésben. Emlékszik erre az időre, tisztelt Szilágyi képviselő úr? Ön ezeket aláírta, támogatta a frakcióülésen. Önök ilyen javaslatokat nyújtottak be. Hát, milyen pálfordulásról beszél maga, tisztelt képviselő úr? Értem én, hogy akkor elkezdte támadni a kormányt, amikor a szerencsejátékgépeket betiltottuk, hogy egyébként a magyar emberek keményen megkeresett pénzét ne vigyék el holmi szerencsejáték-szervezők. Értem én, hogy ön ideges lett ekkor, és azóta is ilyen feszült. De nehogy már ön beszéljen pálfordulásról itt nekünk, amikor önök itt listázni szerették volna a zsidó származású képviselőket, és utána pedig összeálltak a baloldallal, mert a baloldal pedig elkezdte legitimizálni a rasszizmust meg az antiszemitizmust az önök személyében! Hát, önök egy antiszemita embert indítottak még a legutóbbi választáson is! Miről beszél, tisztelt képviselő úr?
Köszönöm szépen. Szilágyi György képviselő úr, parancsoljon!
Eszembe jutnak Bányai Gábor szavai, aki a stílusról beszélt, de azóta már nincs a teremben. Szóval, én úgy gondolom, hogy az Országgyűlés egyik leggerinctelenebb, leghazudozóbb képviselője engem ne nevezzen nácinak. Tehát maga engem ne nevezzen… [[Az elnök kikapcsolja a mikrofont.]]
Képviselő úr, megvonom a szót öntől, figyelmeztetem, és kizárom a mai ülésből! Képviselő úr, ön úgy megsértette a képviselőtársát… [[Szilágyi György: Ez a pártatlan ülésvezetés ékes példája! Gratulálok!]] Erre vonatkozó… Képviselő úr, van lehetősége eljárni az én ülésvezetési stílusommal... Kizártam a mai ülésből! [[Szilágyi György: Ez meg a pártatlan ülésvezetés ékes példája! Gratulálok, elnök úr!]] Pártatlan az ülésvezetés, képviselő úr.Az, aki személyében így megsérti a képviselőtársát, az alkalmatlan arra, hogy ebben a Házban szót kapjon. [[Szilágyi György: Nácinak nevezett, és nem szólt rá! Nácinak nevezett, és nem szólt rá!]] Képviselő úr, ott kint kiabáljon! Ott! Önnek már itt nincs lehetősége erre. Ott kint, kívül! [[Szilágyi György: Dehogynem! Nyugodtan itt maradok! Nacsa Lőrinc közbeszól.]] A következő kétperces hozzászóló Arató Gergely képviselő úr. [[22.50]]
Szeretném kérni Nacsa képviselő urat, aki immár tizenötször osztotta meg a mai este kapcsán a Jobbikkal kapcsolatos fóbiáit, hogy ha szükségét érzi ennek a fajta feldolgozó munkának biztosan van ennek oka, nem vették fel annak idején, vagy nem tudom [[Dr. Gyüre Csaba felnevet.]] mi a problémája ezzel, nem fért önre a gárdaegyenruha , szóval azt szeretném kérni, hogy egy dolgot döntsön el, merthogy ugyanis felváltva hol az a baja a Jobbikkal, hogy régen magyar gárdás, szélsőséges párt volt, hol meg az a baja, hogy most már nem az, és visszasírja a régi Jobbikot, elmondta számos alkalommal, hogy régen voltak a Jobbiknak elvei, hogy melyiket szeretné, azt szeretném megkérdezni. Az a Jobbik tetszene önnek, ami régen volt, vagy az, ami most van? Mert az nem lehet, hogy egyszerre baja az a Jobbikkal, hogy régen szélsőséges volt valóban az volt , meg az a baj vele, hogy most már nem szélsőséges [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] , mert ezt panaszolta egyébként számos alkalommal, hogy micsoda botrány az, hogy a Jobbik most már nem szélsőséges párt, már nincsenek elvei. Egyébként meg hogyha ez a hiánya önnek, akkor szerencsére a Mi Hazánk rendelkezésére áll, tehát akkor oda is csatlakozhat, csak döntse már el, képviselő úr! Vagy ha nem tudja eldönteni, akkor ezt a dilemmát ne ossza már meg velünk tizenöt kétperces hozzászólásban, egyébként abszolút nem illeszkedve ahhoz, ami ennek a vitának a témája, és amiről most éppen beszélünk.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Varga-Damm Andrea képviselő asszony következik rendes felszólalásra. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Még pár gondolat felmerült itt bennem az elmúlt órák különösen kormánypárti felszólalói kapcsán. Hát, először is, én azért nem nagyon szívesen lennék ma gránitkereskedő [[Dr. Gyüre Csaba felnevet.]] mert hogyha a polgárok azt az anyagot is olyan lágynak és hajlíthatónak látnák, mint amennyire a mi Alaptörvényünk ezt megerősíti bennük, szerintem tönkre fog menni az összes gránitkereskedő, mert félnek az emberek, hogy az a gránit is, amit Magyarországon lehet kapni, olyan hajlítható és hajlékony, mint a mi gránitszilárdságú Alaptörvényünk. Folyamatosan a hazaszeretetről és a jövő nemzedékről és a jövő nemzedék nemzettudatú neveléséről hallunk itt különböző nagy ívű előadásokat, csak, tudják, én azért egy dolgot olyan szerényen hadd jegyezzek meg: azért az eléggé sajátságos, hogy a rendszerváltás után harminc évvel Románia a mi legnagyobb, leggyászosabb nemzettragédiánkat, Trianont ünnepnappá tudta nyilvánítani. Tudják, ez kinek a nagy kudarca? Az önök külügyi és diplomáciai munkájának a kudarca. [[Dr. Gyüre Csaba: Úgy van!]] Száz év alatt, sem a kommunista rendszer alatt, sem utána, a szélsőséges román kormányok alatt egy sem merte megtenni azt, hogy ezt a gyalázatot létrehozza, meggyalázva nemzettestvéreink legnagyobb tragédiáját; és önök, persze egy-két Potápi által elmondott nyavalygó szöveggel kommentálták, de gyakorlatilag az égadta világon semmit nem tettek azért a nagy nemzettudattal és a nemzet megvédésével teletűzdelt gondolatiságuk mellett, hogy elérjék a románoknál, hogy ezt ne csinálják meg. Tehát alaptörvényezhetünk, meg beírhatunk ilyen védelmi rendszereket meg olyan védelmi rendszereket meg családvédelem meg gyerekvédelem, amikor a mindennapokban a mi nemzetünk legalapvetőbb érdekeit, azt, amitől minket megcsonkítottak, és még legalább tíz generáció fogja megszenvedni azokat az elszakított gyökereket, amiket száz évvel ezelőtt kihúztak a mi nemzetünk testéből, hogy a románok így, ilyen módon tudjanak minket arcul ütni. Na, ez az önök kudarca. És tudják, mit mondanék még önöknek? Hogy lehetséges, hogy a románok ezt is fricskának szánták nekünk, azért, mert látják, hogy önök mennyire álszent módon teszik mind a belpolitikában, mind a külpolitikában a dolgukat. Semmi mást nem hozok ide, csak migráns, letelepedési kötvény, csak ezt a kettős dolgot, csak ezt a kettős dolgot. Gyakorlatilag összevesztek az egész világgal, belpolitikai zűrzavart és szinte válságot idéztek elő, közben 22 ezer iszlám ember úgy jöhetett ide be, minthogyha itt született volna, csak azért, mert fizetett. És utána a politikai ellenfelükre sütötték rá, hogy támogatja a migrációt, csak azért, mert feltételnek állította, hogy pénzért se. Aztán azt tessenek nekem elmondani, tisztelt kormánypárti, most már csak egy darab képviselőtársam [[Nacsa Lőrinc a padsorok mögött sétáló dr. Völner Pál felé mutat.]] , hogy az hogy van önöknél, hogy amikor a nemzet érdekeiről papolnak, akkor a legdurvábban és a legszemérmetlenebbül tudják bármely multival megkötni azt a megállapodást, amely a nemzetünk tagjait zsigereli ki filléres bérekkel, azt, aki ugyanolyan értéket termel, mint a nyugat-európai anyavállalatnál dolgozó emberek, és ezt azért tudja megtenni, mert önök ezt megengedik neki, mert a stratégiai partneri szerződések alapján fillérekért eladják neki nemzetünk tagjait. Akkor azt tessék megmondani, hol van ebben a helyzetben az önök nagy nemzettudata és a nagy óvó-védő hálója a magyar nemzet tagjait illetően! Kereszténységről papol, de azt még eddig nem tudta elérni, hogy aki tisztességesen munkát végez, az tisztességes bért is kapjon érte. A nagy keresztényi elveket hallom nap mint nap, de azt egész jól eltűri, hogy negyvenévi munka után 65 ezer forint legyen egy takarítónéni nyugdíja, ugye? Holott tudjuk jól, hogy az az éhenhaláshoz elég körülbelül. Tehát tessenek már, legyenek szívesek, a lelkükből a kettős mércét tereljék ki, mert addig nem lesznek hitelesek. Lehet, hogy a saját szavazóbázisukban mindig meg tudják erősíteni a hitet és a ragaszkodást az önök személyéhez meg az önök elveihez, de higgyék el, minden áldott nappal eggyel több gyerek lesz 18 éves és egy napos, minden áldott nap, és az új nemzedék ezt nem fogja elviselni, mert az új nemzedék racionális, mert az új nemzedék egy olyan világban nő fel, ahol sajnos a technikai fejlődéssel rengeteg-rengeteg attitűd veszett ki a lelki nevelésből, és nem azért, mert a szülők nem szeretik a gyereküket, hanem azért, mert a szülők is egy felgyorsult, technikai eszközökkel teletűzdelt életet élnek, és ebben sajnos gyakran elvész a lélek. És hogyha az új nemzedék racionális alapokon nő fel, akkor ki fogja önöket nevetni, mert önöknek nincs az új nemzedék felé semmilyen olyan üzenete, amivel meg lehet őket fogni. Mert, már bocsánatot kérek, drága Nacsa Lőrinc képviselőtársam, azt ne tessék elhitetni saját magával, hogy ezek a keresztény szavakba öntött, lelkizős, álszent megnyilvánulások bármely mai fiatalhoz elérnek; hát kiröhögik magukat. Elmondok önnek valamit. Két hete vagy pár hete volt itt a Házban egy nagyon kedves, nagytiszteletű és általam nagyon szeretett kormánypárti képviselő, mesélte, itt voltak gimnazisták, és néztek minket, és azt mondta a tanár, hogy nem hoz ide többet gyerekeket. És biztos vagyok benne, hogy nemcsak az ellenzéki, hanem a kormánypárti képviselők stílusa és szóhasználata is indokolta ezt, hogy azt mondja, hogy távol marad, tehát ebben együtt vagyunk bűnösök, és együtt vagyunk felelősek. És higgyék el, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, nincs az ellenzék soraiban, a jobboldali ellenzéki képviselők között nincs egyetlenegy sem, akinek nem a nemzeti érdek a legfontosabb. Önök ne vindikálják maguknak a hazaszeretet egyedülvalóságát! Önök ne sajátítsák ki a hazaszeretetet! [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Egyelőre szerintem az énkörülöttem lévő sorokban többen vannak, akiknek amikor Hegyeshalmon átmennek, akkor a könny kicsordul a szemükből. Én azt gondolom, hogy többen vagyunk olyanok, akik mikor megszólal a Himnusz, akkor nem tudunk nem könnyezni, csak mi nem beszélünk róla, mert a lelkünkben érezzük, nekünk ezt nem kell igazolni, nekünk nem kell igazolást keresni, nekünk nem kell magyarázkodni, nekünk nem kell visszaigazolást kapni a néptől, hogy ugye látjátok, hogy mi mennyire szeretjük a hazánkat. Mi azért szeretjük a hazánkat, mert annak születtünk, magyarnak születtünk, és számunkra ez a föld a legfontosabb a világon, és mi meg akarjuk ezt védeni de nem álszent módon, meg nem hazugságokkal, meg nem alaptörvényi manipulációkkal, meg nem a közpénz eltüntetésével, meg nem a vagyonkimentési szervezetek bebetonozásával, meg nem azzal, hogy becsapom, becsapok egy egész szakmát! [[23.00]] Idehozták a nagy nemzettudatukkal az egészségügyi törvényt úgy, hogy fölemeli a fizetést bizonyos egészségügyi dolgozóknak, mert nem is mindenkinek, majd mindjárt azt mondja, hogy gyere, azért rakok rád egy pórázt, hogy a mozgáslehetőségedet beszűkítsem. Majd persze kapkodtak, amikor azt hallották, hogy a 70 százalék nem írja alá az új szerződést. Ha már arról beszélnek, hogy önök óvják a nemzetet és a jövő nemzedéket, nem lehetne, hogy úgy is viselkedjenek? Higgyék el, az ellenzéki képviselőnek nem az az álma, hogy mindennap ellentmondjon. Nem hiszik el, hogy én milyen boldog vagyok, amikor azt látom a kijelzőn egy törvénynél, hogy minden szavazat igen, s nulla nem és nulla tartózkodás. Önök nem hiszik el, hogy az nekünk mennyire jólesik, mert legalább van egy-két dolog, amiben nemzeti konszenzus van, amiben nem vitázunk. Egyet tessenek megtenni: hozzanak ide olyan szabályokat, amiket az ember a legnagyobb jó szívvel megszavaz, és azt lehet mondani, hogy legalább a nemzet legfontosabb értékeiben és legfontosabb jövőbeni túlélését szolgáló kérdésekben teljesen egybehangzó a kormánypárt és az ellenzék gondolatvilága és szándékai. S még egyet hadd mondjak, kormánypárti képviselőtársaim. Az egyszerű választó nem szereti ezt a veszekedést. Mi, önök például a Facebookon csak azokkal a kommentelőkkel találkozunk leginkább, akik valamelyik tábornak erős, durva szószólói. De nem találkozunk azokkal az emberekkel, mert nem írnak, akik meg azt szeretnék, hogy legalább alapvető kérdésekben ne legyen veszekedés. Csak apró dolgokban vitatkozzunk, hogy bizonyos eljárásrendet innen közelítünk meg, vagy onnan közelítünk meg. Vagy egy közigazgatási eljárásban így kezdődik az eljárás, vagy úgy kezdődik. De abban, hogy mi a nemzetünk érdeke, s nekünk miért kell itt lennünk ebben a Házban, hogy tegyük a dolgunkat. Ne kényszerítsenek arra, hogy ilyen iszonyatos ellenállást és ellentétet kell kifejeznünk, mert higgyék el, attól, hogy valaki ellenzéki képviselő, még nem az ellenkezés a legfontosabb életelixíre, hanem azt szeretné, hogy úgy menjen ki mindennap ebből a Házból, hogy a népének tett valami jót. Ezt pedig csak pozitív dolgokkal lehet megtenni, mert a nemből még nem sarjad semmi. A nemből még nem jött létre semmi. A nemből legfeljebb leállíthatok egy folyamatot, amit nem tudok befolyásolni, hogy jó vagy rossz irányba menjen. Úgyhogy nagy tisztelettel a rendkívül nagy önérzetességüket, nagyképűségüket, fennhéjázásukat, a felsőbbrendűséget éreztető attitűdjüket legyenek szívesek, kezdjék el, ha másért nem, a járvány miatti alázatukban vetkőzzék le, és jöjjenek be úgy, mint szerény, valóban a nemzet érdekeit képviselő politikusok, és ne a minősítés, a mások megalázása, meggyalázása legyen az eszköztáruk, hanem legyen az értelmes meggyőzés. Mert én azt gondolom, hogy mindenkit meg lehet győzni a jóról. Nincs olyan ember, akire nem hat a jó. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Kérdezem tisztelt képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki felszólalni a vitában. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Völner Pál államtitkár urat mint előterjesztőt, hogy kíváne a vitában elhangzottakra válaszolni. [[Dr. Völner Pál: Igen.]] Parancsoljon! 30 perces az időkerete, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Sok minden elhangzott ezen a mai estén, talán több, ami nem az Alaptörvényről szólt. Nagyon örültem, hogy néhány képviselőtársam azért higgadtan a törvényről is tudott tárgyilagosan beszélni. Köszönöm nemzetiségi szószóló asszonynak a felszólalását, aki a politikán kívüli mezőket is meg tudta érinteni. Volner János képviselő úr az uniós összefüggéseket összefoglalta, úgyhogy ezzel nem fárasztom a jelenlévőket. Bányai Gábor képviselőtársam fel tudta vonultatni azt a fajta elkötelezettséget, amely ennek a módosításnak a megalapozottságát alátámasztja, és azt az elkötelezettséget, hogy a kormánypártok mindenképpen szeretnék a hagyományos értékrendet megvédeni az új progresszívnek, haladónak és nem tudom, minek feltüntetett olyan törekvésekkel szemben, amelyek a hagyományos kultúrkör lerombolására törekednek. Tehát szó sincs arról, hogy a konzervatív értékrend megtámadná a különböző kisebbségeket. Harangozó képviselőtársam említette, hogy homofób és rasszista az előterjesztés. Egy dologgal adós maradt, hogy hol homofób és hol rasszista. Gyüre Csaba képviselőtársam is érintette az Alaptörvény főbb pontjait. A közcélokat ellátó közérdekű vagyonkezelő volt az egyik olyan téma, amit sarkalatos törvény fog szabályozni, amely körül kibontakozott egyfajta vita. Érdekes megközelítés volt egyébként az, amikor a baloldali képviselők kifogásolták, hogy éppenséggel MOL- és egyéb részvények adják a bázisát annak a függetlenségnek, amik ezeknek a lehetőleg autonóm oktatási intézményeknek a jövőjét biztosítják. Biztosan az fáj nekik, hogy ha a MOL-vagyon kikerül ebbe a körbe, akkor nem tudják ismét eladni azokat a részvényeket, mint korábban, amit aztán busás áron az oroszoktól kellett 2010 után visszavásárolnunk. Ezen azért el kellene gondolkodniuk. A dolog másik része, amikor szintén a közpénzekkel kapcsolatos bánásmódról beszéltek, hogy abban a nyolc évben, amikor kormányoztak, vagy akár a megelőző négy évben, a Horn-kormány idején is, amikor az energiaszektort eladták, meg a szolgáltató ágazatokat, amelyek monopolhelyzetben voltak, a PPP-szerződésekkel sok száz milliárdos kötelezettségeket hagytak örökül, s emellett aztán az adósságállományt is emelték; el akarták adni a lábunk alól az ivóvizünket, a termőföldet, be akarták engedni a GMO-t, az egészségügyet privatizálni akarták. Ha pedig az erőszakról beszélnek, akkor 2006 mindig felvillog a szemünk előtt, hogy ők hogyan kezelték ezt a kérdést. A válságkezelésről papolnak nekünk, amikor 2008-2009-ben a válság idején éppen a legelesettebb nyugdíjasoktól és közalkalmazottaktól vették el a 13. havi juttatásukat. Nekik ez a válságkezelés, és keveslik, hogy 200 milliárd forint az, ami a tavaszi időszakban jutott bérkiegészítésekre. Összemossák a magyar vállalkozók által gyakorlatilag szerződéses alapon elvégzett munka ellenében kapott vállalkozói díjakat az ingyenes juttatásokkal. Tehát csúsztatások sorozatával találkozhattunk, akár anélkül, hogy érdemben érintették volna az Alaptörvénynek ezeket a fajta módosításait. Arra nem is térnék ki, hogy a fogalmakkal is alapvető problémák vannak, hiszen az Alaptörvényt rendszeresen törvény néven emlegették, ami a törvényfolyamban lehet, hogy érthető, de azért egy kicsit nagyobb szakmaiságot kívánna meg az Alaptörvény tisztelete, amikor erről vitatkozunk. Néhányan a miniszter asszony távollétét kifogásolták. Miniszter asszony az egész napi munkájából kiszakadva jött be, megadva a tiszteletet a Háznak, hogy legalább az expozét el tudja előttünk mondani. Szerintem a tények ismeretének a hiánya nem ment fel a rosszindulat vádja alól, az, ha nem is kérdeznek utána, hanem egyszerűen csak kijelentéseket tesznek. Pandémia. Több képviselőtől elhangzott, hogy miért most van a Ház előtt. Mindig meg kell ismételnünk, mert ezek szerint nem tudják, mert ugyanannál a képviselőnél többször is előfordulnak ezek a felszólalások. Gyakorlatilag azzal, hogy a védekezés terhét a kormányra áttette a parlament a veszélyhelyzet kihirdetésével, az operatív intézkedések ott vannak. Elhangzott a kérdés, hogy a parlament hány ember életét mentette meg a mai napon, vagy mi, képviselők. Nem, az emberek életét az orvosok, az ott dolgozó ápolók, a mentőszolgálat dolgozói mentik meg. Tehát ne keverjük össze a fogalmakat! Nekünk az a dolgunk, hogy a kormánynak megadtuk a szükséges kereteket, a kormány biztosítja az anyagi erőforrásokat, védőeszközöket, a lélegeztetőgépeket, amelyeket annyira hiányoltak a tavasszal, majd utána kijelentették, hogy sok. Úgy látom, hogy ez a vita most egy kicsit áll, nem tudjuk, hogy most éppen mi az ellenzék véleménye ezekről. Itt van Arató képviselőtársam, aki egyfajta vallási kötelezettségként akarta feltüntetni azt, hogy a keresztény kultúrkörnek megfelelő nevelést kell a fiatalságnak, a gyerekeknek biztosítani. Ez nem azt jelenti. Ez azt jelenti, hogy egy kultúrkörben élünk, és az ennek a kultúrkörnek megfelelő oktatást és nevelést az államnak biztosítania kell. [[23.10]] Ez nem a tilalma annak, hogy mások másképp neveljék a gyerekeiket; éppen, azt hiszem, talán a hindukat emlegette. Tehát senkit nem, egyszerűen nem egy térítésről van szó, egyszerűen arról, hogy mi ezt a kultúrkört meg akarjuk védeni. Kaptunk onnan is kritikát a jelenlegi helyzet kezelésével kapcsolatban. Azért felhívnám arra a figyelmet, hogy a 2008-as válság után 3,6 millió ember dolgozott Magyarországon, most, a válság ellenére is 4,5 millióan dolgoznak. Elég markáns a különbség, csak ha összevetjük a 12 százalékos munkanélküliségi adatot a 4 százalékossal. Szerintem ezt a vitát addig, amíg nem érjük utol az önök negatív csúcsait, önöknek nem illene megkezdeni. Az igazságügyi tárgyú törvényekkel kapcsolatban tett megjegyzéseket Szabó Timea képviselő asszony, úgy, hogy nem is volt itt a tegnapi parlamenti vitán. Tehát ez nekem egy kicsit szintén furcsa, hogy ha annyira érdeklődik a dolog iránt, és ott kitárgyaltuk, akkor miért másnap hozza elő, egy másik javaslatnak a vitájánál. Dúró Dóra képviselő asszonnyal nagyon sok dologban egyet lehet érteni azzal kapcsolatban, amikor itt a gyerekek védelméről, a családok védelméről beszélt. Bár ő is mondta, hogy az NKA-nak volt egy támogatott könyve, nyilván a szerzőt kifogásolta. Azért Magyarországon nincsen cenzúra és nincsen index, tehát azt azért tudomásul kell venni, hogy van egyfajta pluralizmus. Ebből is látszik, ha mondjuk, személy szerint képviselőtársaimtól is elhangzott, hogy ezt helytelenítik, hogy egy ilyen támogatás megszülethetett, de ez is igaz, hogy nem a politikusok döntenek ezeknek a kérdéseknek a tekintetében. Nyilvánvaló, hogy bár nem örülünk neki, de ugyanakkor ez igazolja azt, hogy önmaga a támogatási rendszer gyakorlatilag más hangokat is hagy megszólalni. Z. Kárpát Dániel úr megint előjött az örök vesszőparipájával, a banki végrehajtásoknak a kérdésével. Korábban is említettük, hogy van önöknek Vácott egy jobbikos elnöke, akit Fehér Zsoltnak hívnak, aki az ottani önkormányzati bizottságnak az élén kilakoltatásokat vezényel az önkormányzati lakásokban lakó bérlők ellen. Talán egy kicsit meg kellene vele beszélni ezt a dolgot, mert jelenleg nem értjük ezt a jelenséget. Ugyanis nálunk nem a politikusok rendelik el a végrehajtásokat, azok az ügyek, amelyek zajlanak, a bíróságok döntése alapján vagy éppenséggel közjegyzői okiratok alapján, a bíróságok rendelkezésre folytán, jogorvoslati lehetőségekkel bővítve kerülnek abba a fázisba, hogy akkor esetleg az ingatlanok kiürítésére kerül sor. És akkor még egy csúsztatás, ami talán Mesterházy Attila volt, de ha nem ő, akkor megkövetem, tehát négyezer kilakoltatásról beszélt, hogy azt rendőri segédlettel hajtják végre nem, Szakács László lehetett, bocsánat, a kettőjük közül. Tehát a kilakoltatásoknak a számáról külön statisztikát vezetünk, évente néhány darab fordul elő, amikor karhatalom igénybevételére kerül sor. Ezek általában lehet, hogy céges lakások, tehát a „lakás”-ban benne van minden, az is benne van, amibe gyakorlatilag még esetleg be sem költöztek, nem készült el, kiköltöztek belőle önként, cserelakást kaptak, van, akinek több lakása van, és úgy kerül végrehajtásra a dolog. Önök pedig mindig össze akarják mosni, minthogyha éppen a rendőrök állandóan a nagycsaládosokat vegzálnák, és kiraknák őket az utcára, megspékelve azzal, hogy nem vesznek tudomást arról a szociális hálóról, ami működik egyébként, hogy ezeknek a gyerekeknek adott esetben a védelme, lakhatása akkor is biztosított legyen, ha ilyen helyzetbe kerül a család. Kifogásolták a 800 ezer eurós támogatást. Én a választókerületemben láttam, hogy gyakorlatilag azok a cégek, amelyek kapták, azok ott működő, komoly vállalkozások, amelyeknek az alkalmazottaikat így sikerül megtartani, beruházásokat végrehajtani, hogy amikor vége van a pandémiának, akkor még erősebben tudjanak jelen lenni a piacon. Hozzátenném, hogy a másik 50 százalékot ezeknek a cégeknek kell kitermelnie és befektetnie, tehát ez egy komoly gazdaságfejlesztési program. Itt Bangóné Borbély Ildikó is az elmúlt tíz évnek a szörnyűségeiről beszélt, meg hogy hova jut a nemzet. Részben Nacsa Lőrinc képviselőtársam is válaszolt ezekre, tehát hogy a szegénységet az egyharmadára sikerült csökkenteni. De hogyha az ő ténykedését is nézzük, 2002 és 2010 között például a kettős állampolgárság kapcsán kifejtett intézkedéseiket, vagy éppen gyakorlatilag azt a gazdasági zuhanást, amibe taszították az országot, akkor én is csak azt mondom, hogy ezek a kritikák egy az egyben visszautasíthatók. Mesterházy Attila a jelenlétet kifogásolta. Tegnap pont az ő részükről hangzott el az, hogy egyébként a parlamenti előírások is azt írják elő, hogy a felszólaló lehet a teremben, egyébként pedig minél ritkább jelenlétet biztosítsanak a frakciók, pontosan azért, merthogy járványhelyzet van. Z. Kárpát Dániel szintén a migráció kérdéseiről beszélt, amit Varga-Damm Andrea is szóba hozott. Gyakorlatilag annál az alaptörvény-módosításnál, ahogy Nacsa Lőrinc képviselőtársam is említette, a Jobbikkal leegyeztettünk egy szöveget, kitárgyaltuk, és az utolsó pillanatban kihátráltak belőle, amikor nem volt a kormánypártoknak kétharmada. 2018-ban, amikor ismét kétharmadunk lett, akkor pedig begörbültek és megszavazták, holott a helyzet semmit nem változott. Azért az elvszerűséget ne kérjék rajtunk számon, amikor ilyen esetekkel találkozunk! Arról nem is beszélve, hogy mondjanak egyetlen esetet, amikor mondjuk, a Magyarországon letelepedési kötvénnyel beutazható emberek terrorcselekményt követtek el, bűncselekményt követtek el [[Dr. Gyüre Csaba: Várjuk ki a végét!]] , vagy bármilyen olyan… És a másik pedig, hogy azt visszautasítjuk, tehát azoknak az elbírálásánál egyrészt van nemzetbiztonsági vizsgálat, ezt önök is nagyon jól tudják. A másik része a dolognak pedig az, hogy úgy állítják be, mintha valami muszlim tömegnek a befogadásáról lett volna szó, holott nem vallási alapon történt a kiválasztás, hanem gyakorlatilag tehetős emberek, akik itt fektették be a pénzüket, kaphattak ilyenfajta elbírálást. Mesterházy Attilánál itt szintén a kormánypártok részéről legaktívabb tag, Nacsa Lőrinc mondta, hogy minden választás sokesélyes. Tehát mi mindig úgy megyünk neki, amikor itt az ellenzék egy olyan narratívát állít föl, hogy ha a kormánypártok nyernek, akkor csaltak, de ha az önkormányzati választásokon értek el eredményeket, akkor ez fel sem merült, hogy esetleg ők csaltak volna, hogy ők nyertek. Tehát ez kicsit furcsa megközelítése a dolgoknak. Hogy mi minden kerülhet veszélybe, amiről beszélnek, hogy a választások után itt a normalitást és egyebeket követeli Mesterházy Attila. Gondoljunk csak bele, hogy 2002 után hogyan pörgették fel a privatizációt, hogyan szüntették meg a családtámogatási rendszert, az otthonteremtési támogatásokat. Tehát gyakorlatilag ezeken kellene nekik elgondolkodniuk, amikor a jelenlegi helyzetben kritizálnak bennünket. Összességében ennyit szerettem volna elmondani, mert nagyon sok minden elhangzott a vitában. Köszönöm szépen a figyelmet, és kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa az alaptörvény-módosítást. Köszönöm. [[Nacsa Lőrinc tapsol.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön délután 16 óráig van lehetőség. Most napirend utáni felszólalásokra nem kerül sor, mert időközben azokat visszavonták. Úgyhogy megköszönöm munkájukat, az Országgyűlés reggel 8 óra 30 perckor folytatja ülését. Az ülésnapot lezárom. Mindenkinek jó éjszakát, szerencsés hazatérést kívánok!