[[A teremben lévők felállva köszöntik a választópolgárok közösségét.]] Jó napot kívánok! Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretettel köszöntöm mindannyiukat és azokat is, akik a tévé és a rádió híradásain keresztül követik műsorunkat. Az Országgyűlés őszi ülésszakának 8. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Földi László és Gúr Nándor jegyző urak lesznek a segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket is. A mai napon a kormány nevében felszólalásra jelentkezett Varga Mihály nemzetgazdasági miniszter úr: „Az áfacsalások elleni intézkedések” címmel. Megkérdezem a képviselőcsoportok vezetőit, hogy jelen vannak-e mindannyian, mert a házszabályi rendelkezések majd lehetővé teszik a miniszteri felszólalásra való választ. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen. Megadom a szót miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A múlt héten több alkalommal felmerült, hogy az amerikai követség ügyvivője által felvetett eljárások összefüggésben vannak a Nemzeti Adó- és Vámhivatal tevékenységével, ebben a kérdésben kívánom tájékoztatni a tisztelt Országgyűlést. Mielőtt azonban ezt megtenném, engedjék meg, hogy egy megjegyzést tegyek a tegnapi eseményekkel kapcsolatban. A magyar kormány beterjesztette az adótörvény-módosításokat ? az Országgyűlés asztalán fekszenek ezek a módosítások ?, ezek tárgyalását az Országgyűlés hamarosan megkezdi. Nyilván vitatkozni fogunk nagyon sok kérdésben, a kormány nevében jelzem, hogy készek vagyunk az egyeztetésre, és készek vagyunk azoknak az ellenvéleményeknek is az értékelésére, amelyeket önök majd a parlamenti vita során felvetnek. Ezt követően tud majd az Országgyűlés döntéseket hozni. A távközlési adó kiterjesztése ügyében támogathatónak véljük azt a Fidesz-frakció általi felvetést, hogy adófizetési felső korlát kerüljön majd be a jogszabályba, amely 700 forintban maximálja ennek az adónak a felső korlátját. Abban továbbra is sincs változás, hogy ez a típusú adó nem az előfizetőket, hanem azokat a távközlési szolgáltatókat terheli, amelyek egyébként ezt a szolgáltatást ellátják. Itt jegyzem meg, hogy a vita az elmúlt napokban nagyon sokszor össze is keveredett, hiszen, még egyszer mondom, nem az előfizetőkről van szó, hanem azokról a szolgáltatókról, amelyek közül a négy legnagyobb 2013-ban 75 milliárd, 2012-ben pedig 72 milliárd forint nyereséget ért el. Egyeztetni, vitatkozni tehát kell, és fogunk is itt a parlament üléstermében. Az erőszak használata viszont, amelyre tegnap este került sor, teljes mértékben elfogadhatatlan. Megdöbbentő volt az a vandalizmus, amelybe a tegnap esti demonstráció torkollott. Az erőszak, a vandalizmus semmire sem lehet megoldás, ez nem a viták rendezési módja. Még egyszer hangsúlyozom: parlament előtt fekszik ez a törvényjavaslat, készek vagyunk ennek a megvitatására. Ami az élelmiszer-kereskedelmi és áfacsalásokat illeti: a 2010-es kormányváltás óta a kormány minden lehetséges eszközzel fellép, hogy az áfacsalásokat visszaszorítsa, és megkímélje az adófizetőket ezektől a típusú csalásoktól. A következőkben kívánom tájékoztatni a tisztelt Házat. Az egyik étolajgyártó amerikai cég vezetősége 2011 szeptemberében jelezte a NAV-nak, hogy milyen jelenséget tapasztal az élelmiszerpiacon. A NAV ezt követően két alkalommal fogadta az amerikai cég képviselőit. Az adóhivatal komolyan vette a társaság jelzéseit, és annak alapján nyomozást kezdett az adó- és bűnügyi terület bevonásával. A nyomozás kiderítette, hogy a gyanúsítottak szervezetten működtettek egy kört, amely magyarországi székhelyű társaságok nevében élelmiszer-ipari termékeket hozott be az Európai Unió különböző országaiból, ennek során nem tettek eleget az áfabevallási kötelezettségüknek. A bűnszervezetben 12 gazdasági társaságot használtak fel az elkövetők. Az elkövetési érték ebben a vizsgálati szakaszban 2 milliárd 96 millió 169 ezer forint volt. Újabb egyeztetésre 2013 novemberében került sor a társaság vezetőivel. Ekkor két dolog történt: egyrészt a társaság vezetői egy tanulmányt adtak át az adóhivatal képviselőinek, amelyben az élelmiszerek áfatartalmára vonatkozó javaslataikat foglalták össze, másrészt jelezték, hogy az étolaj-kereskedelemben zajló áfacsalások visszaszorítása érdekében készek együttműködni az adóhivatallal. Ezt követően is nyomozások indultak, amelyek kiegészültek a NAV saját felderítő tevékenységével. Itt szeretném megemlíteni, 2011 óta már három amerikai cég, a Glencore, a Cargill és a Bunge Zrt. bevonásával folyik egy ilyen gabonakereskedelmi vizsgálat. Ennek eredményeként idén februárban 50 helyszínen volt házkutatás az érintett cégeknél, könyvelőknél és ügyvezetőknél. 4 ezer helyszínen zajlott le összehangolt akció, a NAV munkatársai 3 ezer ehhez kapcsolódó vizsgálatot végeztek el. Ennek eredményeként sikerült azonosítani ezt a bűnszervezetet; 14 gyanúsított van, ebből a bűnszervezetből 8 fő került vizsgálati fogságba, 4 fő pedig előzetes letartóztatásban van, lakhelyelhagyási tilalommal érintve. A NAV 800 millió forint értékben rendelt el vagyonlefoglalást, nemzetközi együttműködésben, a szlovák és a cseh hatóságokkal együttműködve. A nyomozás jelenleg is zajlik, számítástechnikai szakértők, könyvelők, fuvarozók és fuvarozási szakemberek bevonásával. Ha az amerikai nagykövetségnek további információja van erre vonatkozóan, akkor kérjük, hogy ezekkel a vizsgálatokkal, ezekkel az információkkal segítsék a NAV vizsgálatát, hogy eredményesebb legyen ez a felderítés. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] [[13.10]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Mint ahogy már miniszter úr felszólalását megelőzően tájékoztattam a tisztelt Házat, a határozati házszabály lehetővé teszi, hogy 2-2 percben az egyes frakciók vezetői vagy az általuk megbízott személyek felszólalhassanak. Ennek során elsőnek megadom a szót Tóth Bertalan képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Érdeklődve hallgattuk ezt a beszámolót erről a nagyon súlyos bűncselekményről, és örülünk neki, hogy ebben ilyen előrelépéseket tudtak elérni. Sajnos arról viszont nem hallottunk, hogy itt ezermilliárdok tűntek el az elmúlt években az áfacsalások miatt; arról nem hallottunk, hogy ki az a hat magyar állampolgár, kormánytisztviselő és magánszemély, akinek a beutazását megtiltották a gyanú szerint ezek miatt az ügyek miatt az Egyesült Államokba; arról nem hallottunk, hogy a NAV elnöke egy ilyen helyzetben, amikor akár ilyen súlyos bűncselekményt tárnak fel, hogyan képzeli azt, hogy szabadságra utazik, együtt az elnökhelyettesével, hogy nem tesz nyilatkozatot a saját főnökének arról, hogy az Egyesült Államokba beutazhat vagy sem; nem hallottunk arról, hogy kik lopnak a magyar költségvetésből, nem hallottunk arról, hogy mennyit lopnak a magyar költségvetésből, és arról sem, hogy kik segítik ezt a lopást, amelyre ez az ügy világított rá; és azt sem értjük, hogyan lehetséges az, hogy az Egyesült Államoknak a beutazási tilalom bevezetésével kell a figyelmet ráirányítani erre a bűncselekmény-sorozatra. Tehát semmit nem tudunk. Önöknek van lehetőségük, önöknek van apparátusuk, van belügyminiszterük és mindenféle szervezetük, hogy kiderítsék és feltárják végre a magyar nyilvánosság, a magyar állampolgárok előtt, hogy mi zajlik itt, és azonnal szüntessék meg ezeket a cselekményeket. És szeretnék még egy dologra rávilágítani. Együttműködésről, párbeszédről beszél a miniszter úr. Mi nyitottak vagyunk az együttműködésre, nyitottak vagyunk a párbeszédre, de azt kérjük, hogy azonnali hatállyal vonják vissza az internetadóra vonatkozó javaslatukat, mert ez semmiképpen nem támogatható, és minden párbeszédet ez alapoz meg. S végezetül engedje meg, hogy figyelemfelhívásként egy üveg étolajat átadjak önnek. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. A következő felszólaló a Jobbik képviselőcsoportjából Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Látható módon a kormány az azonnali piros lapot sárgává próbálja váltani, és az is látható, hogy megértette azt az üzenetet, hogy lehetetlenség a harmadik évezredben egy internetadóhoz hasonló őrületet bevezetni. Az MSZP-től kicsit farizeus, hogy 2008-ban még be kívánta ezt vezetni, s akkor teljesen jogosan háborgott az akkori ellenzék ezzel szemben [[Zaj az MSZP soraiban. ? Lukács Zoltán: Nem igaz! Ha akarta volna, akkor bevezette volna!]] , de a harmadik évezredben, bármekkora is a kórus, be kell látni, hogy ez nemhogy nem járható út, hanem egy tudásalapúnak szánt társadalom esetében minimum elkerülendő, de legalábbis bűn lenne nemcsak a magyar gazdasággal, de a magyar polgárokkal szemben is. Az, hogy önök most egy kalapot húznak erre, és mindig egy, a távközlési adó mértékéig kiható adóterhet próbálnak minden egyes magyar emberre és minden egyes magyar kisvállalkozásra nyomni, ez még mindig egészen elképesztő; annak adja tanújelét, hogy még mindig nem értik, micsoda probléma áll előttünk. S azt sem értik, hogy ha 25-30 milliárd forintot a költségvetésbe megpróbálnak behozni egy új típusú adónemmel, akkor talán fel kéne mérni a járulékos társadalmi károkat is, amit ezáltal okoznak, és amiből kifolyólag sokkal nagyobb veszteség éri a magyar nemzetgazdaságot és a magyar polgárokat is. Az pedig már az arcátlanság kategóriája, amikor leírják papírra és megpróbálják velünk elhitetni, hogy a szolgáltatók nem fogják áthárítani ezt a terhet. Önök csődöt mondtak a tranzakciós illeték esetében, csődöt mondtak a banki különadó áthárítása esetében, s csődöt mondtak majdnem minden különadótípusnál, amikor az merült fel, hogy azok áthárításra kerülnek vagy beépítésre kerülnek a szolgáltatói árakba. Szinte minden esetben a magyar állampolgárok fizettek, és most sem látjuk a garanciáját annak, hogy ne a magyar állampolgárok fizessék meg azt a terhet, ami lehet, hogy önöknek csak 20-30 milliárd forintnyi követelési igény a költségvetés tekintetében, de a magyar fiatalokat, a magyar polgárokat, a magyar kisvállalkozókat vállalhatatlan módon érinti az, amit önöknek most haladéktalanul vissza kellene vonniuk. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjából Hargitai János képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Miniszter úr két dologról beszélt a napirend előtti megszólalásában, az egyik a tegnapi sajnálatos események. Azt gondolom, ezt a helyén kell értékelni. A beterjesztett adótörvény csak ürügy volt a tegnapi eseményre, valójában egy kormányellenes tüntetésről volt szó, és ezt nekünk így is kell értékelnünk. Persze ezek lehetnek akár legitim eszközök is, fel kell készülnünk nekünk, kormánypárti képviselőknek és a kormánynak is arra, hogy itt a parlamentben az erőtlen ellenzék egyre többször fogja vinni az utcára a kérdések rendezését, és egyre többször fogja vinni nemzetközi fórumok elé, akár az Európai Parlament elé belügyek intézését, ami nyilvánvalóan sikerre soha nem vezethet, mert a magyar nép képviseletében, felhatalmazásával, azt gondolom, mi töretlenül tenni fogjuk azt, amiben hiszünk és amire felhatalmazást kaptunk. A másik kérdés már egy sokkal nehezebben kezelhető kérdés: a sorozatos és a költségvetést jócskán érintő adócsalások kérdése. A kormánynak számtalan erőfeszítése volt arra vonatkozóan, hogy akár európai szinten úgy változtassunk meg adózási szabályokat, hogy az európai tagországok egységesen és eredményesebben léphessenek fel adócsalások ellenében. Nem mindig jártunk sikerrel. Arra kérem az ellenzéki képviselőket, ha újra ilyen felvetéseink lesznek, akkor támogassanak minket, akár az Európai Parlamentben is ezeknek a törekvéseknek a sikerre vitelében. Ugyanakkor azt gondolom, a kormánynak is és mindannyiunknak érdeke, hogy sikerrel lépjen fel az adócsalások ellen, megrendelésre azonban nem lehet eljárni. Tehát egyszerre kell könyörtelenül fellépni az adócsalók ellen, és be kell tartani a jogállami normákat is. Ugyanis ha ezt nem tennénk, akkor ezért támadnának minket. Mi a kormányt erőteljes fellépésre és a jogállami normák betartására biztatjuk. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Az LMP képviselőcsoportjából Schmuck Erzsébet képviselő asszony következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! Örvendetes, amikor ön azt mondta, hogy készek az egyeztetésre az internetadó kapcsán, de sajnálatos az, hogy akkor fejezik ki ezt a készségüket, amikor létrejött egy olyan tüntetés, mint a tegnap esti. Az LMP sajnálatos módon nem ért egyet azzal, hogy egy szűk csoport a végén megzavarta a demonstrációt, de önöknek is le kell vonni a tanulságot a tegnapi demonstrációból. Az LMP azt gondolja, hogy az internetadó bevezetése nagyon széles rétegeket sújt az országban, nagyon sokan vannak vidéken és Budapesten is szegény családok, akiknek a gyerekei másképpen nem jutnak információhoz. A mai világunkban globális információk, európai uniós információk nélkül nem lehetnek olyan felkészültek a mostani fiatalok, hogy valóban kezelni tudják ezt a problémát. Egyetlenegy megoldás létezhet: ha a kormány visszavonja az internetadóra vonatkozó elképzelését. A másik téma, amiről ön szólt, hogy a NAV az elmúlt években már sokat tett az áfacsalások feltérképezésére. Mi azt gondoljuk, hogy ami most történt és hat személynek a kitiltása az Egyesült Államokból, az nem más, mint a jéghegy csúcsa. Korrupció áll mögötte, és mi azt kérdezzük újra meg újra, milyen lépéseket tesz a kormány annak érdekében, hogy ne csak keveset, de a korrupció széles körét feltérképezze a kormány, és megtegye a szükséges lépéseket. Ezért kérjük minden képviselőtársunkat, hogy támogassák az LMP-nek azt a kezdeményezését, hogy álljon fel a NAV-vizsgálóbizottság. Köszönöm szépen. [[13.20]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A Fidesz képviselőcsoportjából Rogán Antal frakcióvezető úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm szépen miniszter úrnak a konkrét tájékoztatást. Azt gondolom, hogy szükség volt erre a tisztelt Ház előtt, mert be kell bizonyítani és be is kell mutatni, hogy minden olyan elhangzó vád ügyében, amely mögé bármilyen konkrétumot oda tudnak tenni, a magyar hatóságok lefolytatják a szükséges vizsgálatokat. Arra szeretném kérni a tisztelt miniszter urat, hogy ha ezt a jogszabályok lehetővé teszik, akkor a minisztérium vagy az illetékes hatóságok hozzák nyilvánosságra azoknak a cégeknek a nevét, amelyek érintettnek bizonyultak, akik egyébként az adócsalásokat elkövették, és akik ellen most pillanatnyilag az eljárások zajlanak. Tudom, hogy ez még nem ítélet, hanem mindössze egy megállapított tény a hatóságok részéről, de azt gondolom, hogy a jelenleg zajló vizsgálatok és viták ezt egyaránt indokolttá teszik. Tisztelt Képviselőtársaim! A másik oldalról pedig azt gondolom, hogy bárkit, aki úgy vádaskodik, hogy azt konkrétumok hiányában teszi, azt arra szeretném kérni, hogy ha bármi olyan tény van a birtokában, aminek az alapján akár egyes emberekkel szemben vádat meg tud fogalmazni, akkor azt hozza nyilvánosságra vagy juttassa el a megfelelő hatóságokhoz. A hatóságok több vizsgálatot is folytatnak, és azt gondolom, hogy van módjuk arra, hogy ezekben az ügyekben konkrét és határozott lépéseket is tegyenek. Ami pedig a másik témát illeti, tisztelt miniszter úr, a Fidesz országgyűlési képviselőcsoportja a mai napon a távközlési adó adatforgalomra való kiterjesztésével kapcsolatban benyújtja azt a módosító indítványt, amely 700 forintos havi felső limitet szab meg a távközlési adónál, hasonlóan a beszédcélú beszélgetéseknél már két éve létező adóhoz. Arra szeretnénk kérni a kormányt, hogy a miniszter úr szavainak megfelelően ezt a módosító indítványt támogassa, a jelen lévő képviselőtársaimat pedig minden frakcióból arra szeretném kérni, hogy járjanak el úgy, ahogy azt az amerikai ügyvivő megtette a tegnap este folyamán, és ők is ítéljék el a vandalizmust és az erőszakot. Mert a vandalizmus és az erőszak sehová nem vezet, tisztelt képviselőtársaim. Önök elveszítettek három választást. Három választás után nem az a módja a dolgok rendezésének, hogy vandálok lesznek, és erőszakosan cselekszenek. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Úgy van! ? Dr. BárándyGergely: Akik kint voltak az utcán, azok nem veszítettek választást! ? Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk a napirend előtti felszólalásokat. Az MSZP képviselőcsoportjából Lukács Zoltán képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra: „Struccok a betonon”címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Lassan két hete áll a botrány kitiltási ügyben, és lassan két hete nem hajlandóak válaszolni a kérdésekre, amelyeket egyre többen és egyre hangosabban kérdeznek: kiket tiltottak ki az Egyesült Államokból korrupció miatt, és milyen korrupciós ügyek vannak ennek a hátterében? A kormány ebben az ügyben is megpróbál struccpolitikát folytatni, és még arról is elfeledkezik, hogy a nemzeti együttműködés rendszerének betontalapzatán áll, ezért aztán ahányszor homokba akarja dugni a fejét, annyiszor fejeli le ezt a betont, és most már egészen érdekesen kezdett ő kinézni. [[Derültség az MSZP soraiban.]] Önök két hete próbálnak hülyének nézni egy egész országot, de amint ez tegnap is kiderült, nem nagyon fog ez önöknek menni. Önök két hete mondják, hogy fogalmuk sincs semmiről, nem tudják, hogy kik az érintettek, nem tudják, hogy milyen ügyekről van szó, miközben pontosan lehet látni és tudni, hogy önöknek birtokukban vannak ezek az információk. Amikor kiszivárgott, hogy a NAV elnöke is érintett lehet ebben az ügyben, akkor önök azt mondták, hogy biztos, hogy nem az, mert nem szólt, hogy érintett az ügyben. Aztán amikor sokan, én magam is itt a Házban azt mondtam az államtitkár úrnak, hogy talán meg kéne kérdezni a NAV elnökét, hogy érintett-e ebben az ügyben, akkor azt mondták, hogy nem lehet megkérdezni a NAV elnökét ebben az ügyben, és az államtitkár úr úgy csinált, mint aki nem nagyon ért magyarul. Tudják, mit mondanak az emberek, amikor önök hiányolják az amerikaiaktól a bizonyítékokat, és hogy majd akkor kezdenek el önök utánajárni ennek? Azt mondják az emberek, hogy ez egy rossz duma, és ebben az embereknek igazuk is van. Ugyanis önöknek kétharmaduk van, önöknek minden lehetőségük megvan, hogy nyilvánosan elszámoljanak ezzel az üggyel, hogy nyilvánosan feltárják ezeket a kérdéseket, és végre megnevezzék azokat a kormányhoz kötődő embereket, akiket kitiltottak az Egyesült Államokból. De mivelhogy ezt nem teszik, ezért azt gondolhatják az emberek, hogy önöknek ebben érintettségük van. Mivel úgy látják az emberek, hogy önök nem tesznek meg mindent, úgy gondolhatják, hogy önök pontosan tudják, hogy miről van szó, és azért nem nyitják ki azokat a szekrényeket, mert olyan csontvázak hullanának ki, amelyek esetleg az egész rendszerüket maga alá temetik. Miközben önök nem tudják, vagy nem akarják megkérdezni a NAV elnökét, hogy érintett-e ebben az ügyben, az egyik kereskedelmi csatorna mégiscsak meg tudja őt kérdezni, nem máshol, mint a bécsi repülőtéren, ahogy éppen óvatosan kihátrál az országból, nagy csomagokkal a kezében. De még ekkor sem válaszol a kérdésre, márpedig egy ilyen szintű tisztségviselőnek válaszolnia kell a nyilvánosság kérdéseire. Nem azért, hogy őt magát érinti-e ez az ügy, azért kell válaszolnia, mert nem a NAV elnöke a lényeg, hanem a NAV a lényeg. Az a lényeg, hogy ha a NAV elnöke nem tisztázza magát, akkor az egész hatóság az, ami illegitim lesz; az egész hatóság az, ami nem fogja a polgárok érdekeit képviselni, és az lesz az a hatóság, aminek a polgárok nem fognak engedelmeskedni. Azt mondják, hogy nyaralni ment a NAV elnöke. Remélem, hogy nem túl hosszú nyaralás lesz ez, visszatér és elmondja, hogy érintett-e ebben az ügyben vagy nem. És ebben a helyzetben, amikor milliárdos áfacsalások eltussolásáról van szó, amikor nem tisztázza magát a NAV elnöke, amikor nem kapunk választ arra, hogy kiket tiltottak ki az Egyesült Államokból, önök új adókat vezetnek be. Nem tudom egyébként, hogy milyen erkölcsi alapon teszik ezt ebben a helyzetben, de mégis új adókat kívánnak bevezetni, köztük például az internetadót. Azt az internetadót, amelyet nem toldozni-foldozni kéne, meg nem azt kéne mondani, hogy egyeztessünk ? miközben már most hallom, hogy benyújtanak egy új javaslatot, akkor nem tudom, hogy mit akarnak egyeztetni ?, hanem egyszerűen vissza kéne vonni az egész javaslatot úgy, ahogy van, mert nem normális és nem európai, és persze a legkevésbé sem a pénzről szól, hanem arról szól, hogy az embereket elzárják az információtól; arról szól, hogy egyre kevesebben jussanak olyan információhoz, amit nem az önök rendszere ellenőriz és manipulál. Erről szól gyakorlatilag az internetadó, és ezért tiltakoztak az emberek, és ezért kell mindezt visszavonni. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Úgy áll a helyzet, hogy nemhogy új adók kivetésére nincs önöknek erkölcsi alapjuk ma, amíg nem tisztázzák ezeket az ügyeket, hanem lassan már a mostani adók beszedésére sincs erkölcsi alapjuk, és az a probléma ebben az országban, hogy pontosan azért, mert nem tisztázzák ezeket az ügyeket, egyre kevesebben hisznek ezekben az intézményekben, és egyre nagyobb az elégedetlenség, és egyre nagyobb a bizalomhiány. Márpedig, ha egy nemzeti adóhatósággal szemben megszűnik a bizalom egy országban, akkor annak beláthatatlan következményei vannak, és ez ellen csak önök tehetnek, mégpedig a teljes tisztázással, és erre biztatom önöket. Hölgyeim és Uraim! Azt kiabálják az emberek az utcán, hogy bűnözőknek nem fizetünk adót. Ezt gondolják ma a kormányról, és ezt gondolják ma az adóhatóságról. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból.]] Hogy ez megváltozzon, ebben csak önök tehetnek. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Csüccs!]] Hölgyeim és Uraim! Vonják vissza az internetadót, nevezzék meg azokat, akiket kitiltottak az Egyesült Államokból, a 27 százalékos áfát csökkentsék 5 százalékra, és akkor nem lesz ekkora áfacsalás. Ebben az ügyben van bent törvényjavaslatunk. Hölgyeim és Uraim! [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ne verjék a fejüket a betonba, hanem válaszoljanak a kérdésekre. Köszönjük szépen. [[Taps az MSZP soraiban. ? Novák Előd: Simon Gábor vezesse az éhségmenetet! ? Lukács Zoltán Novák Előd felé: Megjött az utalás?]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Az elhangzottakra a kormány nevében Lázár János miniszter úr fog válaszolni. Parancsoljon!
[[Nem működik a mikrofonja. Hordozható mikrofonba:]] Elnök úr, köszönöm a segítségét.
Megvan a mozgó mikrofon. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen a segítségét, elnök úr, és köszönöm a képviselőtársaim türelmét. Képviselőtársunk a napirend előtti felszólalásában a Magyar Szocialista Párt képviseletében egy egészen új hangot ütött meg [[Közbeszólás az MSZP soraiból: És ez így lesz négy évig!]] , egy új stílust képvisel, amikor azt mondja, hogy bűnözőknek nem fizetnek adót. Azt gondolom, hogy a bűnözők nem fizetnek adót, kedves képviselő úr. Ha jól figyelte Varga Mihály miniszter úr felszólalását, abból az derül ki, hogy ebben az országban vannak olyanok, akik nem fizetnek adót, és a jelek arra mutatnak az adóhatóság vizsgálata alapján, hogy ők bűncselekményeket követtek el, ők bűnözők. Azt gondolom, hogy a mai parlamenti ülés egyik fontos, ha nem a legfontosabb bejelentése volt ennek a miniszteri felszólalásnak az üzenete és lényege. Én is azt remélem, hogy megtaláljuk a jogi lehetőségét annak, hogy az érintett cégek neve nyilvánosságra kerül, ami, azt hiszem, hogy a jelenleg folyó viták tisztázásában nagy segítség lehet. Másrészről pedig szeretnék kitérni az Amerikai Egyesült Államok és Magyarország kapcsolatát könnyebbé semmiféleképpen nem tevő kitiltási ügyre. Engedje meg, hogy figyelmébe ajánljam azt a sajtótájékoztatót, amit nem a magyar kormány tartott ? hiszen mi nem tiltottunk ki senkit sem az országból [[Novák Előd: Hogy is volt az a konferencia?]] ?, hanem az Amerikai Egyesült Államok ügyvivője tartott itt Budapesten, péntek délután, ha jól emlékszem. [[13.30]] Ennek a sajtótájékoztatónak a lényege nem kevesebb volt, mint hogy az Amerikai Egyesült Államok kormánya nem tekinti közügynek ezt a kitiltási ügyet. Ha nem közügy az Amerikai Egyesült Államok kormánya szerint, akkor könnyen lehet, hogy nekünk sem kell ezzel foglalkoznunk. Csak megjegyzem, hogy a NAV elnöke lehet, hogy azért nem válaszolt az RTL Klub kérdésére, mert nem érintett. Tehát könnyen lehet, hogy az érintettségét azért nem tudta tisztázni, mert nem érintett. [[Közbeszólások az MSZP soraiból.]] Bocsánat… Azért, mert önök vagy a magyar sajtó egy része valakit megvádol, az az ember attól még nem tartozik önöknek semmivel sem. Szeretném erre a figyelmüket fölhívni. A másik, talán fontos és lényeges megjegyzés az amerikai ügyvivő kijelentéssorozata, amelyet szintén ajánlok az önök alapos figyelmébe. Az Amerikai Egyesült Államok kormánya a kitiltást jogszerűen lépte meg. Ennek a kitiltásnak a magyar kormány és az amerikai kormány viszonyrendszeréhez döntő köze nincs. Ez elhangzott a sajtótájékoztatón. Nem közügy, nem tartozik a politika nyilvánosságára, hanem az érintett személyek és az amerikai kormány ügye. Ha az érintett személyek nem hozzák nyilvánosságra a saját kitiltásukat, akkor a magyar kormánynak nincs lehetősége arra, hogy ezt helyettük megtegye. Szeretném fölhívni arra a figyelmüket, hogy azért kérünk segítséget az Amerikai Egyesült Államok kormányától mint baráttól, mert szeretnénk ebben az ügyben a leghatározottabban és a legkeményebben föllépni. Varga miniszter úr fölszólalása ékes bizonyítéka annak, hogy a NAV különösképpen nagy hatékonysággal, szigorral és fegyelemmel lép föl minden ilyen típusú bejelentéssel kapcsolatban. Még a névtelen bejelentésekkel kapcsolatban is. Az Amerikai Egyesült Államok kormánya jó szövetségesünk. Abban kérjük segítségét, hogy könnyítse a helyzetünket, ha másként nem, jogsegély formájában vagy bűnügyi együttműködés formájában. A miniszterelnök úr azt kérte az igazságügyi minisztertől, vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy a kormányzat vagy az igazságszolgáltatás a kormánytól függetlenül, milyen formában kérhet jogsegélyt az Amerikai Egyesült Államok kormányától, és lehetőség szerint ezt minél hamarabb tegyük meg. Ugyanakkor az is egy adottság, hogy az Amerikai Egyesült Államok kormánya, ha állít valamit, akkor tegyen büntetőföljelentést Magyarországon. Akár az érintett cég, akár az Amerikai Egyesült Államok ügyvivője fáradjon be az ügyészségre, és tegyen egy följelentést a konkrét információk birtokában. Ha ezt nem teszi meg Magyarországon, tegye meg az Amerikai Egyesült Államokban, hiszen erre is lehetősége van az amerikai jogrendszer alapján. Arra azonban jó szövetségesként, az én megítélésem szerint, az Amerikai Egyesült Államoknak nincs lehetősége, nem bölcs és nem helyes eljárás, hogy állít valamit, és az állítással kapcsolatos bizonyítékokat nem tárja a magyar nyilvánosság elé. Ez megrongálja, alapjaiban rongálja meg a magyar társadalom bizalmát az Amerikai Egyesült Államokkal szemben, egy olyan ország esetében, amely a világ legfontosabb országa, és amellyel kapcsolatban a magyar társadalom támogatást, szimpátiát és együttműködést érez folyamatosan. Ehhez képest van egy állítás: az amerikai kormány állít valamit, és nincs bizonyíték. A magyar kormánynak ebben a helyzetben az a kötelessége, hogy minden magyar állampolgárt megvédjen. Mi egyetlenegy magyar állampolgárt sem szolgáltathatunk ki azért, mert egy másik állam megvádolja. Ha a másik állam előterjeszti a bizonyítékokat, akkor természetesen, a bizonyítékok megalapozottsága esetén, bűncselekmény alapos gyanúja esetén el fogjuk indítani a szükséges eljárást. Erre szeretném nyomatékkal fölhívni mindannyiójuk figyelmét, abban bízva, hogy az Amerikai Egyesült Államok gyorsan és hatékonyan segíti a helyzet tisztázását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. A KDNP képviselőcsoportjából Rubovszky György képviselő úr kért szót napirend előtt: „Mindenszentek ünnepe előtt.” Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A mai napirend előtti felszólalásomban egy közelgő ünnep apropóján olyan fontos értékekre szeretném felhívni a figyelmüket, amelyek segítségünkre lehetnek abban, hogy munkánk jó mederben haladjon. E hétvégén lesz november 1-je, mindenszentek ünnepe, majd azt követően halottak napja. Ezt a két ünnepet gyakran össze szoktuk keverni, pedig jelentős és szemléletformáló a különbség, persze az egymásmellettiségük is.Talán nem mindenki tudja, hogy november 1-je kora középkori egyházi ünnep, maga az ünnep mégis hordoz sok praktikumot. Róma egyik meghatározó antik épületének profanitását próbálták a pápák megkeresztelni. A minden istenek tiszteletére állított fürdő lett Róma keresztény korszakában templommá. Persze ezt lehet úgy is értelmezni, hogy a katolikus egyház elvett valamit. Én sokkal inkább azt a jelenséget vélem benne fölfedezni, hogy egy megváltozott kor nem eltörölt valami megelőző, korábbi értéket, hanem befogadta, helyet adott neki az új világrendben. Sőt, még a nevét sem változtatta meg, hiszen a mai napig Panteon néven közismert és éli keresztény templomi életét. Szóval, a minden istenek fürdője segítette a keresztény közösséget abban, hogy a már korábban is fontos hittétel szerint az összes korábban élt és üdvözült elődei, tehát a szentek helyet kaphassanak az anyagi világban is. Immáron templomuk legyen, hiszen ezáltal a látható világban is szembesülünk egy olyan igazsággal, amit jó szüntelen szem előtt tartanunk. Az emberiség egy, elválaszthatatlanul összetartozik. Nem pusztán a ma élők, hanem a valaha élt és a majdan születendő generációk egyaránt. Ez az összetartozás a kereszténység lényegi és mindig korszerű üzenete. Ebből következik maga a szeretetparancs is. Sőt, ebben a totális összetartozásban nem is csak a szentekre figyelünk, hanem minden ősünkre, elődünkre, őrájuk emlékezünk november 2-án, halottak napján. Arról beszéltem, hogyan vált a profán világi jelenség szakrális üzenet hordozójává, hogyan vált a minden istenek antik fürdője a minden szentek keresztény templomává. Hasonló utat szeretnék most bejárni, a keresztény összetartozást lefordítani a mai nap, a tisztelt Ház mai életének síkjára. A keresztény összetartozás hite jelenik meg a társadalmi felelősségvállalás központi üzenetében is. A nemzet ránk bízta négy évre, hogy viseljük gondját. Tehát akkor gondját kell viselnünk minden ma élőnek, határokon innen és túl, de felelősök vagyunk az ősök tiszteletéért is, és mindezt úgy kell tennünk, hogy az utánunk jövő generációk is helyet találjanak még ezen a földgolyón.Alaptörvényünk a Nemzeti hitvallásban rögzíti: „Büszkék vagyunk országunk megmaradásáért, szabadságáért és függetlenségéért küzdő őseinkre.” A teljesség igénye nélkül, de aktualitásuk okán ki kívánom emelni az első világháború és az 1956-os forradalom és szabadságharc hősi halottait. Elkezdhetném sorolni mindazokat a politikai eredményeket és a felelősségvállalást mutató próbálkozásokat, amelyek által érvelhetnék saját kormányom ez irányú elkötelezettsége mellett, de nem teszem. És leginkább azért nem, mert attól tartok, hogy abban a pillanatban ez a tisztelt Ház megosztottá válna, és egy része nem értene velem egyet. Magyarán az összetartozás ünnepén sajnálatos megosztottságunkat erősíteném ? ezt semmiképp nem szeretném.A tökéletes egyetértés nem emberi jelenség, de az egyetértésre, az egymás megértésére való törekvés mindenképpen lehet célunk, sőt kötelességünk kell hogy legyen. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a kormány nem kíván válaszolni az elhangzottakra.Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Jobbik képviselőcsoportjából: „Mi is történt a tegnapi napon?” címmel Farkas Gergely képviselő úr. Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Mielőtt a tegnapi nap eseményeire rátérnék, azért engedjék meg, hogy ismételten itt a Házban is leszögezzem az internetadóval kapcsolatos jobbikos álláspontot. Mi jelenleg is és hosszú távon is arra kérjük a kormányt, hogy mondjon le az internetadó bevezetésének tervéről. Ne a 700 forintos maximalizáláson gondolkodjon, hanem teljes egészében törölje el ezt az újfajta adónemet! Arra is szeretnék emlékeztetni, hogy ebben a kérdésben is egyedül a Jobbik volt következetes. Ugye, önök 2008-ban még hevesen tiltakoztak, teljesen logikus érvekkel egyébként, az internetadó bevezetése ellen. Az MSZP is most hevesen tiltakozik, 2008-ban még, ugye, ők voltak az élharcosai ennek az újfajta adónemnek a bevezetésében. [[Közbeszólások az MSZP soraiból: Nem igaz.]] Mi pedig következetesen kiállunk az internetadó eltörlése mellett és az ingyenes, mindenki számára alapvető szolgáltatásokat lehetővé tevő internet bevezetése mellett. Ezt egyébként mi a programunkba is belefoglaltuk, régóta szajkózzuk, nem úgy, mint egyes pártok, nem a napokban vettük elő ezt az ötletet, régóta szeretnénk ezt megvalósítani. [[13.40]] Nem csoda tehát, hogy ilyenfajta köpönyegforgatás után tegnap ilyen nagyszámú tüntető vett részen ezen a tüntetésen, mert jogosan háborítja fel az embereket, a választópolgárokat az a módszer, amiből tényleg elegük van a választópolgároknak, hogy kormánypárton és ellenzékben mást képviselnek, mint ahogy az internetadó kapcsán ezt láthattuk. Felháborítja az újabb sarc is az embereket, teljesen jogosan, mint ahogy az adótörvény más részei, ez is újabb terhet róna a magyar társadalomra. Az is felháborítja a társadalmat, hogy önök ugyan közleményeikben, illetve itt a parlamentben is a kommunikáció fontosságáról, a konzultációról beszélnek, ugyanakkor gyakorlatilag nem adnak teret a valódi párbeszédre, nem adnak erre lehetőséget, úgyhogy ne csodálkozzanak azon, hogy az utcán próbálnak az emberek az igazukért harcolni, és hát ezt láthattuk tegnap is. Mindegy is, hogy milyen okból, a köpönyegforgatás miatt, az újabb sarc miatt vagy a kommunikáció és a valóság közti ellentétek miatt, de tegnap rég nem látott számú tüntető vett részt ezen a tüntetésen, 99 százalékban jó szándékú, tisztességes, az internetadó ellen tüntető emberekről van szó. Azért fontos ezt kihangsúlyozni, mert ugyanakkor a tegnapi tüntetés komoly kérdéseket is felvetett. Felvetett például kérdéseket a pártsemlegesség szempontjából, hiszen nagyon helyesen a résztvevők ? akár jobbikos résztvevők, akár mások is ? betartották a szervezők azon kérését, miszerint a pártjelvényeket, zászlókat mellőzzék ezen az eseményen. Ugyanakkor kérdés, hogy a szervezők is tudják-e tartani, akarják-e tartani magukat ahhoz, hogy pártsemleges mederben tartsák ezt a tüntetést, hiszen tudjuk nagyon jól, hogy ugye a rendezvény fő szervezője Gulyás Balázs, egy MSZP-s politikusnak, Gurmai Zitának a fia. Régen MSZP-s tisztségviselő volt, tehát [[Lukács Zoltán: A keresztapja is MSZP-s]] számos ilyen szálat bele lehet vinni ebbe a történetbe, és lehet látni, hogy azt, amit az MSZP nemrégiben, az önkormányzati választások kapcsán eljátszott, miszerint civil színekbe bújt el, és úgy próbált a lejáratott imidzséhez képest egy jobb eredményt elérni, lehet, hogy itt is egy hasonló folyamatnak vagyunk részesei, miszerint civilek mögé bújva próbálnak a baloldalhoz köthető emberek tömegeket manipulálni. A másik pedig, ami szintén kérdéseket vet fel, az az euroatlanti nyomás, aminek több apró jele is megmutatkozott a tegnapi tüntetésen. Tudjuk nagyon jól, több hírportál is beszámolt arról, hogy igenis az amerikai ügyvivő ? az előbb, ugye, Lázár János barátjaként emlegette ezt az ügyvivőt ? jelen volt ezen az eseményen. És úgy gondolom, hogy ez nagyon sokakat jogosan háborít fel, hogy milyen alapon szól bele egy más országnak az idedelegált képviselője. Ugye, tudjuk nagyon jól, hogy jelen pillanatban ő a legmagasabb képviselője az Egyesült Államoknak nagykövet híján ? milyen alapon szól bele egy tüntetésbe? De ugyanakkor az Európai Bizottság alelnöke is a twitteres oldalán szólította fel az embereket, hogy igenis vegyenek részt ezen a tüntetésen, és hát az európai uniós zászló is többször előkerült. Mindezek alapján mi nagyon komolyan felvetjük annak a lehetőségét, hogy igenis, itt egy euroatlanti nyomásgyakorlás is megjelent a tegnapi tüntetésen, akár titkosszolgálati szálakon keresztül is, amit mi határozottan szeretnénk visszautasítani. A Jobbik ugyanis mindig annak a pártján volt, hogy Magyarország szuverenitása az elsődleges, akármennyire is kritikusak vagyunk a Fidesz kormányával, az önök tevékenységével kapcsolatban, mi itt szeretnénk megoldani a problémákat, a belpolitikát eddig sem és ezután sem fogjuk az európai uniós vagy más országok intézményei elé vinni. Mindezek alapján szeretnénk jelezni, hogy kezdeményezésekkel is élünk, szeretnénk megvalósítani annak a párbeszédnek a lehetőségét, amit önök is felvetettek tegnap a közleményükben: egy ötpárti kezdeményezéssel szeretnénk élni, a következő napokban szeretnénk leültetni a parlamenti frakcióval rendelkező pártokat, hogy egyeztessenek az internetes adóról, illetve az ingyenes internetről, és aláírásgyűjtést is fogunk indítani a társadalmi nyomás kifejezése érdekében, hogy ezzel is kifejezhessék az emberek az egyet nem értésüket ezzel a sarccal. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az elhangzottakra a kormány nevében Varga Mihály miniszter úr válaszol. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! Az ön napirend előtti hozzászólásában három dolog keveredett össze, most engedje meg, hogy most röviden ezekre reagáljak és válaszoljak. Az egyik, amiről már volt szó itt napirend előtt, ez az amerikai követség által felvetett eljárásoknak az ügye. Ebben csak ismételni tudom a bevezetőmben elmondottakat: amennyiben az áfacsalások vagy akár a korrupciót érintő ügyekben az amerikai követségnek további információja van, azt kérjük, hogy ezt bocsássa rendelkezésünkre. A NAV az elmúlt években mindent megtett azért, hogy ezeket az ügyeket feltárja. Szeretném tájékoztatni a Házat, hogy valóban 12 cég érintett ezekben az ügyekben, elsősorban budapesti és szegedi központú cégekről van szó, de van néhány Budapest környéki is. Meg fogjuk keresni azt a megoldási lehetőséget, hogy ezeknek a cégeknek nyilvánosságra tudjuk hozni a nevét. Amiben az amerikai követség tud bennünket segíteni: adatok és információk átadása, hogy a NAV munkája ebben az ügyben alaposabb legyen. A másik kérdés az adómódosítások ügye, ez előtt van a parlament, a tisztelt Ház, erről hosszan fogunk még valószínűleg vitatkozni. Azt szeretném megerősíteni, hogy adót fizetni senki nem szeret, de ennek a kormánynak volt egy nagyon világos üzenete 2010-ben: hosszú távon a munkát, a jövedelmet terhelő adókat csökkenteni szeretnénk, hogy támogassuk a munkából élőket és a munkából jövedelmet szerzőket, és a forgalmi, valamint a fogyasztási típusú adóbevételek lesznek azok, amelyek az állam szolgáltatásait, az egészségügyet, a közbiztonságot, az oktatást elsősorban kell hogy fedezzék. Ez a kormányzat adózási elképzelése, és azok az adómódosítások, amelyeket most benyújtottunk, ezek ebbe illeszkednek bele. Az elmúlt években a távközlési adót elfogadták az emberek, ez a fajta adó, amelyet már az elmúlt két évben működtettünk, beváltotta a hozzá fűzött reményeket, azonban jól lehet látni, hogy változnak a fogyasztói szokások, változnak a forgalmazói szokások, ezért szükségünk van arra, hogy azok a távközlési szolgáltatók, amelyek internetszolgáltatást végeznek, ezt az adót a jövőben fizessék meg. Nem a magánszemélyt terheli, nem az előfizetőt terheli, szeretném itt még egyszer hangsúlyozni, hanem azokat a szolgáltatókat, amelyek az elmúlt két esztendőben több mint 70 milliárd forint adózott nyereséget értek el. És végül a képviselő úr által említett harmadik terület, ez ennek a rendezvénynek az ügye. Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy az előbb is mondtam, az erőszak, a vandalizmus nem lehet formája egy vitatott kérdés megtárgyalásának, megbeszélésének. Márpedig a tegnapi nap folyamán az a demonstráció, amelyért a szervezőknek kell elsősorban felelősséget vállalnia, vandalizmusba és erőszakba torkollott. Kérdezem én: hol voltak a szervezők, hol voltak azok a rendezők [[Lukács Zoltán: Hol volt a rendőrség?]] , akiknek kutya kötelessége biztosítani egy ilyen demonstrációt, és kötelessége biztosítani azt, hogy egyébként más magánszemélyeknek vagy közösségeknek a vagyontárgyában ne essen semmiféle kár. Hol voltak ezek a szervezők? Képviselő úr teljesen világosan elmondta, és meg tudom erősíteni, hogy ebben a szervezésben olyan személyek vettek részt, akik párthoz kötődnek. A tegnapi demonstráció tehát nem elsősorban egy adó elleni tiltakozás volt, hanem egy olyan kormányellenes rendezvény, amelyet a szervezők nem tudtak kordában tartani, amely vandalizmusba, erőszakba torkollott. Igen, ahogy képviselő úr is elmondta, ennek a rendezvénynek a fő szervezője néhány héttel ezelőtt még a józsefvárosi MSZP alelnöke volt, aki nem mellékesen egy volt MSZP-képviselő gyermeke. Azt gondolom, hogy a szervezőknek ilyenkor vállalni kell a felelősséget, és vállalni kell azokat a következményeket is, amelyek majd ezekből a kártérítésekből következnek. Köszönöm a szót. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Az LMP képviselőcsoportjából „Amiről csak a kormány nem tud” címmel Szél Bernadett képviselő asszony jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Megadom a szót. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Miniszter Úr! A kormány láthatóan meglepődött, amikor hozzá közeli személyek a korrupció gyanújába keveredtek ebben az országban. A miniszterelnök pedig annyira megdöbbent, hogy egy hétig szóhoz sem jutott. Az adóhivatal vezetője pedig azt a korántsem nemes és frappáns megoldást választotta, hogy Schwechaton keresztül elhagyta az országot az alelnöke társaságában. Ha a média ott nem éri utol, akkor még mindig hallgathatnánk a meséket arról, hogy különböző ceremóniákon kitüntetéseket ad át. Én azt gondolom, hogy ez egy nagyon nehezen félreérthető reakció Vida Ildikó részéről. A legtöbben azonban a kormány részéről meglehetősen zavartan mosolyogtak, és azt ismételgették, hogy nincsen hiteles információjuk, vagy fogalmuk sincs arról, hogy miről van szó, de szívesen fogadnak minden segítséget. Hát akkor engedjék meg, hogy én itt segítsek önöknek, hogy egy kicsit rendbe tegyük ezt az egész helyzetet, hogy ne kelljen önöknek az amerikaiakra támaszkodni. A Lehet Más a Politika ugyanis szólt. Szóltunk akkor, amikor egy adóhivatali dolgozó arról számolt be, hogy a NAV asszisztálásával évente akár ezermilliárdos közpénz tűnik el ebből az országból. Mondtuk önöknek, hogy lépni kell, mert miközben az átlagos adófizető vállalkozásokkal olyan pénztárgépeket vetettek, amik a NAV-hoz vannak bekötve, egyébként gondosan kiválasztott cégen keresztül, addig a másik oldalon nagyüzemben lapátolják ki a pénzt abból a hivatalból. És én nem kétmilliárd forintról beszélek, tisztelt miniszter úr! Én arról beszélek, hogy itt ezermilliárdos összegek tűnnek el, és azt mondom önnek, hogy a korrupciós hálózatot a velejéig meg kell vizsgálni, a velejéig hatoló vizsgálatok kellenek, és ezeket a vizsgálatokat önök nem végezték el. Önök ebben hibáztak. [[13.50]] Szóltunk akkor is, amikor a földpályázatokat rendre olyanok nyerték meg, akiknek az volt a legfőbb érdeme, hogy közel állnak különböző fideszes Döbrögikhez. Önök a helyi gazdák alól kihúzták a talajt, tönkretették Kishantost, olyanok nyerhettek, akiknek csak a területalapú támogatás megszerzése volt a céljuk, a többi nem érdekelte őket. Önök ebben is hibáztak. De szóltunk akkor is, amikor kiírták a trafikpályázatokat, tönkretettek rengeteg kisboltot, családi vállalkozásokat, és odaadták a boltokat ? na, kinek adták oda a boltokat? Hát már megint azoknak adták, akik jó fideszes kapcsolatokkal rendelkeztek. Hadházy Ákos jóvoltából erre közvetlen bizonyíték is van, de ha valakinek ez nem lenne elég, hogy a törvényt nem is a kormányon belül írták, hanem az egyik kedvezményezett számítógépén, bár Lázár úr biztosan emlékezik erre a történetre ? na, ez is az önök hibája volt. Szóltunk, folyamatosan szóltunk, hogy Magyarországon a közbeszerzéseken keresztül talicskával tolják ki a pénzt ebből az országból, hogy néhány kivételezett párt közeli oligarcha szívja a vérét ennek az országnak, és pofátlanul nyer meg minden megbízást. Ez is az önök hibája. Szóltunk, sőt törvényjavaslatokon keresztül figyelmeztettük önöket, hogy nincs szükség több kormányzati propagandára, ami semmi másról nem szólt, mint arról, hogy a kormány saját barátainak adott megbízásokat arra, hogy a saját nagyszerűségét hirdesse. Ez nyilván jó volt a kormánynak, jó volt a cimboráknak, de rossz volt Magyarországnak. Itt is önök hibáztak. És szóltunk az önkormányzatokban is, hogy talán a helyi vállalkozók sorsáról mégsem aszerint kellene dönteni, hogy mennyire készségesek a helyi politikai vezetés igényeivel szemben. Tisztelt Országgyűlés! Aki ebben az országban élt az elmúlt években, azoknak az embereknek nincsen szüksége az amerikai nagykövetségre ahhoz, hogy megtudja, itt mindent ellep a korrupció. Lehet, hogy a rendőrségnek, mondjuk, azért nincsen ideje, hogy kivizsgálja ezeket az eseteket, mert a BRFK korrupciós és gazdasági bűnözés elleni főosztálya éppen tüntetések kivizsgálásával van elfoglalva. Azt nem egészen értjük, hogy miért pont ez a főosztály csinálja ezt, de lehet, hogy önök ezt jobban tudják. Ugyanis mi a saját két szemünkkel pontosan látjuk, hogy ez a helyzet, ez a korrupciós fertő itt most már a nemzeti érdekeinket veszélyezteti. Mi itt voltunk, és mi mindig szóltunk önöknek, folyamatosan adtuk be a törvényjavaslatokat, folyamatosan kerestük önökkel a kapcsolatot, hogy végre megváltozzon ez a helyzet, de önök egy cinikus félmosollyal mindig oldalra néztek, és nyomtak egy nagy kövér „nem” gombot. Ez a korszak, tisztelt képviselőtársaim, tisztelt miniszter úr, véget ért. A kormány egyedül maradt. Az utolsó utáni pillanatban vannak, és ha most nem állnak le, az ország is egyedül fog maradni. Tisztelt Miniszter Úr! Ezt akarják elérni? Mi most egy NAV-vizsgálóbizottságot kezdeményeztünk újra, újfent, arra támaszkodva, hogy Varga Mihály miniszter úr azt mondta, hogy önök mindent megtesznek a korrupció üldözése ellen. Na, most itt gyűjtöttük az aláírásokat az elmúlt órában az ülésterem környékén, és én sajnálattal mondom, hogy 0, azaz nulla darab aláírást tudtunk kapni a kormánypárti frakcióktól, és ez máris cáfolja, amit a miniszter úr mondott, hogy önök mindent megtesznek a korrupció üldözése ellen. Mert ha önök tényleg azt gondolják, hogy a korrupciót üldöznék, akkor aláírták volna ezeket az íveket. Kifogásokra nem vagyunk kíváncsiak. Én most már csak arra vagyok kíváncsi [[Lázár János: Lassabban! Lassabban, nem győzöm leírni! ? Derültség a kormánypárti padsorokból.]] hogy Varga Mihály miniszter úr tartja-e a szavát, és aláírja-e ezt [[Lázár János: Lassabban, olyan gyors, hogy nem tudom leírni! ? Derültség a kormánypárti padsorokból.]] a vizsgálóbizottsági kezdeményezést, vagy mondjuk, beviszi-e a Fidesz-frakcióba, és megvitatja a többiekkel, hogy vajon a kormánypárti frakciónak van-e bátorsága ahhoz, hogy ezt aláírja, úgyhogy én akkor fogom, és odaviszem ezt a miniszter úrnak. [[Dr. Szél Bernadett átad egy lapot Varga Mihálynak. ? Varga Mihály: Köszönöm szépen. ? Taps az LMP soraiból.]]
Köszönöm szépen. Megvárom, amíg a képviselő asszony a helyére fárad, hogy a választ is meg tudja hallgatni.Tisztelt Országgyűlés! Az elhangzottakra a kormány nevében Lázár János miniszter úr válaszol. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen. Igen tisztelt Képviselőtársam! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Azt állítja képviselőtársam, hogy a kormány egyedül maradt. Csak a mondat végén nem pont van, hanem vessző: egyedül maradt az emberekkel meg a választókkal, merthogy az idén három választást nyertünk meg. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] Ezt azért fontos lenne tisztázni, hogy ha politikailag értelmezzük a helyzetet, akkor az ön kampánybeszédre hajazó felszólalása az eredményt nézve, ha a politikában a választások megnyerése eredménynek számít ? nem tudom, az LMP így tervezi-e vagy így méri-e a politikai eredményt ?, de ha a választási eredménynek köze van a politikai sikerhez, akkor a Fidesz az idén három választás alkalmával elnyerve a választópolgárok bizalmát, mégiscsak sikeres volt, és nem hiszem, hogy egyedül maradt volna. Ami az Amerikai Egyesült Államokat illeti, én nagyon remélem, képviselőtársam, ez csak egy szubtrópusi tévedés, hogy ezen ügyek lennének egy kitiltás okai. Azt nem gondolhatja képviselőtársam komolyan, hogy kishantosi földügyek miatt tiltanak ki kormánytisztviselőket az Amerikai Egyesült Államokból! Azt nem gondolhatja komolyan, hogy egy kétezer fős falu trafikpályázata miatt kitiltanak valakit az Amerikai Egyesült Államokból! Kérem, ne járassa le az Amerikai Egyesült Államokat itt, ebben a parlamentben [[Derültség és taps a kormánypárti padsorokban.]] , mert úgy gondolom, hogy ez súlyos hiba lenne! Nekem az a véleményem és az a meggyőződésem, hogy az Amerikai Egyesült Államok kormánya valószínűleg olyan cselekménysorozatról vagy konkrét cselekményről tudhat, amely akár fölvetheti a bűncselekmény elkövetésének az alapos gyanúját is [[Korózs Lajos: Rajta vagy a listán, Jani?]] , amely esetén a magyar kormány és a magyar hatóságok, a nyomozó hatóságok készek és képesek is intézkedni. Készek vagyunk intézkedni. Erről mindannyian beszéltünk már a kormány nevében, és képesek is vagyunk intézkedni, hiszen Varga Mihály minisztertársam az előbb egy konkrét ügyet említett. Ami a NAV-ot illeti, hadd mondjam azt önnek, hogy látom, önök a NAV-ot céltáblájukra tűzték ? tessék már megnézni, hogy a NAV mennyi adót szed be az idén, és mennyi adót szedett be az elmúlt években! Rekordbevételek vannak az adóbeszedés hatékonyságának a javítása miatt. Lehet, hogy ezért támadják a NAV-ot? És lehet, hogy ezért mennek önökhöz néhányan, mert sérelmet szenvednek, mert be kell fizetniük az adót? Lehet, hogy ez a probléma gyökere? [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Maffiamódszerek!]] Ami pedig a NAV elnökét illeti, azt kell mondjam önöknek, hogy ahhoz, hogy egy kormánytisztviselő vagy egy állami vezető munkaszüneti napon mit csinál, ahhoz önnek semmi köze nincsen. [[Novák Előd: Rogán vagyonosodásával van probléma!]] hhoz önnek semmi köze nincsen, sőt nincs a magyar sajtónak sem köze, sőt azt állítom, hogy kifejezetten ízléstelennek gondolom azt, hogy ha a magyar sajtó abból űz sportot [[Novák Előd: 23 milliós fácánvadászat!]] , hogy kormánytisztviselők vagy állami vezetők szabadságát követik, vagy éppen azt nézik, hogy a szabadidejüket hogyan töltik el. Azt szeretném kérni, hogy ön a képviselőtársaival együtt és másokkal együtt tartsa tiszteletben azt, hogy attól, hogy valaki kormánytisztviselő vagy állami tisztviselő, van a magánélethez joga, van joga utaznia például, és van joga a szabadnapján, főleg ha az munkaszüneti nap egyébként mindenki számára az országban, netán elutazni az országból vagy szabadidejét eltölteni. Ez kijár minden kormánytisztviselőnek, és kijár mind a 925 ezer állami alkalmazottnak is. Ráadásul a NAV-nak nincs szégyellnivaló teljesítménye, tekintettel az adóbevételek nagyságára. Még valamit. Horváth András ügyében büntetőeljárás zajlik. [[Lukács Zoltán: Akinek nincs pénze fácánra!]] Nyomozás van, amely előrehaladott állapotban van. [[Dr. Schiffer András: Horváth András ellen!]] A trafikügyben nyomozás van, előrehaladott állapotban. A földpályázatok ügyében nyomozás van, előrehaladott állapotban. Mi kéne még, képviselő asszony? [[Novák Előd: Vagyonosodási vizsgálat!]] Miért nem várja meg a büntetőeljárás végét és eredményét? Miért nem ad annak lehetőséget, hogy ezeknek a felvetéseknek egy része üres vádaskodás, a másik része pedig lehet, hogy igaz, azért pedig a magyar törvények alapján az igazságszolgáltatásnak kell kimérnie a megfelelő büntetést? Az ártatlanság vélelme mindenkit megillet. Schiffer András sokszor hangoztatta ezt az elvet ebben a Házban. Szeretném azt is elmondani, elképzelhetetlennek tartom azt, hogy az Amerikai Egyesült Államok kormánya egy általános kritika miatt mondta volna ezt. Az Amerikai Egyesült Államok ügyvivője, aki valóban nagyon aktív Magyarországon, képviselőtársaimnak jelzem, de tőle ez nem szokatlan, miután barátunktól ? talán ennyit elmondhatok róla ? ez nem szokatlan, tekintettel arra, hogy ha valaki az előmenetelét megnézi vagy ismeri az ő tevékenységét, más országokban is komoly aktivitást fejtett ki; néhol ez nem is maradt következmények nélkül. Szeretném azt mondani, amit ő mondott: a beutazási tilalmat nem a magyar kormány intézkedései, hanem az érintettek tevékenysége miatt rendelték el ? mondta André Goodfriend úr, az Amerikai Egyesült Államok ügyvivője, Magyarország nagy barátja, épp itt, Budapesten, október 24-én a sajtótájékoztatón, mint ahogy azt is elmondta, hogy a magyar kormánytól éppen ezért nem várnak semmilyen lépést ebben az ügyben. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. A Fidesz képviselőcsoportjából „Közös dolgainkról” címmel Rogán Antal frakcióvezető úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Megadom a szót. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Azt vártam, hogy ma az ellenzéki képviselők közül az ellenzéki frakciók legalábbis azt minimálisan szóvá teszik, hogy ami tegnap a budapesti utcákon, pontosabban a Lendvay utcában történt, az erőszak és a vandalizmus elfogadhatatlan. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezt megtehették volna itt, a parlament épületében, ahogy egyébként az Amerikai Egyesült Államok ügyvivője a tegnapi nap folyamán ezt megtette a nyilvánosság előtt is, és ő maga is elmondta, hogy természetesen sem az Amerikai Egyesült Államokban, sem máshol a világon nem elfogadott sem az erőszak, sem a vandalizmus. Az a baj, tisztelt képviselőtársaim, hogy ezek a mondatok itt nem hangzottak el, de ez még önmagában a kisebbik probléma. Az a baj, hogy úgy látom, takargatni próbálják azt is, hogy önöknek van-e közük ehhez az erőszakhoz és ehhez a vandalizmushoz. [[14.00]] Tisztelt Képviselőtársaim! Ha valaki egyszer egy demonstrációt szervez, akkor azt gondolom, felelősséget visel azért, hogy az a demonstráció hogyan és milyen körülmények között zajlik le; felelősséget visel azért, hogy azon a demonstráción történnek-e olyan dolgok, amelyek egyébként ellentétesek a magyar jogszabályokkal, és amelyek súlyosan sértik a jó ízlést, és egyáltalán nem tartoznak a politikai viták rendezésének bevett módjai közé. [[Közbeszólások az MSZP soraiból, köztük: Hol voltak a rendőrök?]] Tisztelt Képviselőtársaim! Persze erre lehetne mondani azt, hogy a tegnapi demonstrációt civilek szervezték. Az a baj, hogy önök közül nagyon sokan még időt sem hagytak arra, hogy ezt gondolhassák az emberek, mert a tojáshéjból rögtön előbújtak egyébként kivétel nélkül a politikusok. [[Közbeszólások az MSZP soraiból: Holnap is ott leszünk! ? Ki bontott kordont? ? Korózs Lajos: Ki fosztotta ki az automatákat? Ezt írjátok bele a jegyzőkönyvbe! Korózs Lajos, MSZP.]] Előbújt maga Demszky Gábor, aki a sajátos módján ezen a rendezvényen a Demokratikus Koalíció Ifjúsági Szervezetének elnökével együtt tartott egy táblát azzal a felirattal, hogy „No korrupció!” Az a Demszky Gábor, akinek Hagyó Miklós ügyében, azt gondolom, még mindig lenne néhány mondandója, különösen azért, mert ez a per még most is el fog kezdődni, és zajlik is a továbbiakban. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] De még érdekesebb maga a demonstráció szervezője, tisztelt képviselőtársaim. [[Korózs Lajos: Ügyes gyerek!]] Nehéz lenne azt mondani, hogy annak az embernek, aki még néhány héttel ezelőtt is, sőt jelenleg is a Magyar Szocialista Pártot képviseli a VIII. kerületi önkormányzat egyik intézményének felügyelőbizottságában, annak semmilyen politikai kötődése nincsen. [[Közbeszólások az MSZP soraiból. ? Köztük: Hűha! ? Lukács László: Micsoda leleplezés!]] Természetesen az a kérdés is felmerül, tisztelt képviselőtársaim, hogy ha ilyen nincsen, akkor kitől kapta meg [[Az elnök csenget.]] azt a technikai segítséget, ami ennek a rendezvénynek a lebonyolításához kellett. [[Lukács László: Most akkor ki van tiltva… ? Bangóné Borbély Ildikó: Fideszesek is voltak! ? Közbeszólás az MSZP soraiból: Csalódott fideszesek!]] Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, hogy itt a magyarázat sajnos elég egyértelmű: három elveszített választás után a civilek hátán önök próbálkoznak a politikában érvényesülni, és önök azok, akik sajnos rögtön erőszakhoz és vandalizmushoz nyúlnak. A Fidesz országgyűlési képviselőcsoportja természetesen nyitott az adótörvények kapcsán is minden vitára. Mi azt gondoljuk, mi továbbra is ugyanazokat az elveket képviseljük, számunkra az adótörvényekben az a legfontosabb, tisztelt képviselőtársaim, hogy a következő években is meglegyen a gyerekek után járó adókedvezmény, amit a baloldali kormányok vettek el Magyarországon; több mint 230 milliárd forintot kapnak a családok adókedvezményként, ennyi marad ott a magyar családoknál. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Számunkra a következő évben a költségvetésben fontos az, hogy folytatódjon a köztisztviselői életpályaprogram, számunkra fontos az, hogy megtörténjen egyébként akár a fegyveres szervek életpályaprogramjának elindítása, illetve a későbbiekben a köztisztviselői életpályaprogram elindítása, mert, tisztelt képviselőtársaim, ezek fontos kérdések, amelyek emberek százezreit, Magyarországon munkavállalókat körülbelül egymilliós nagyságrendben érintenek. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, hogy annál a távközlési adónál, amit egyébként két évvel ezelőtt vezetett be a Magyar Országgyűlés, ugyanezeket az érveket egyszer már végighallgattuk, hogy ugyan a szolgáltatók fizetik, de természetesen tovább fogják terhelni. Érdekes módon önök ugyanezt mondták el minden alkalommal, a távközlési adónál, a bankadónál. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból. ? Bangóné Borbély Ildikó: Mi fizetjük!]] Két dolgot hadd mondjak, tisztelt képviselőtársaim! Miért nem azért küzdenek velünk, hogy azok a távközlési szolgáltatók ? ahogy azt Varga miniszter úr is elmondta itt az előbbiekben ?, akik 72-75 milliárd forintos nyereséget tesznek zsebre egy évben [[Tukacs István: Azért dolgoznak, hogy nyereséget csináljanak…]] , egyébként ennek a nyereségnek egy részét adóként befizethessék a költségvetésbe? Küzdjenek velünk ezért, tisztelt képviselőtársaim, és akkor azt gondolom, el tudunk érni egy olyan célt, ami egyébként jó a magánszemélyek számára, jó a magyar vállalkozások számára is, és azt gondolom, hogy egyébként az adózásnak azt a kiterjesztését jelenti a közteherviselés jegyében, amit a nagy multinacionális cégekkel elkezdtünk évekkel ezelőtt. És tisztelt képviselőtársaim, igen, a Fidesz képviselőcsoportja ? amellett, hogy javasol egy felső korlátot ? ebben a törvényben azt kéri a kormánytól, hogy ahhoz a több száz milliárd forintos programhoz [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] amit elindít az internet mindenkihez való eljuttatása érdekében a kormány, az ott felhasználható uniós forrásoknál [[Az elnök ismét csenget. ? Tukacs István: Stratégiai partnerek…]] ezeket a bevételeket önrészként vegye figyelembe, mert azt gondolom, hogy ezzel nemcsak az internetet juttatjuk el mindenhová, hanem ezeknek a cégeknek piacot csinálnunk [[Az elnök folyamatosan csenget.]] akik ebből még nagyobb nyereségre tesznek szert. Ennek a nyereségnek egy részét igazán befizethetnék a költségvetésbe. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Megkérdezem, hogy a kormány nevében kíván-e valaki válaszolni. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót Varga Mihály miniszter úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Valóban, ezek a legfontosabb közös dolgaink, ennek jegyében készültek el az adótörvények módosításai, ennek jegyében készültek el a 2015-ös költségvetés előterjesztései, ennek megfelelően fogunk cselekedni 2015-ben is. Ha tudomásul vesszük azt, hogy vannak közösségi szolgáltatásaink, van egészségügy, van oktatás, van kultúra, van közbiztonság, van honvédelem és vannak olyan közösségi funkciók, amelyeket el kell látnunk, akkor el kell fogadnunk azt, hogy ezekre a közösségünk részéről bevételekre van szükség. Szeretném megvédeni a NAV dolgozóit. A NAV dolgozói biztosítják azt, hogy a tervezett bevételek 94 százaléka egy adott esztendőben befolyjon, tehát azok az ellenzéki felvetések, amelyek itt permanensen támadták napirend előtti hozzászólásban a NAV dolgozóit, tulajdonképpen azon cégek mögé bújtatott hozzászólások, amelyeknek az érdeke az elmúlt években a hatékonyabb adóbeszedéssel, a korrupció feltárásával sérült. Mondjuk ki nyíltan: az ellenzéki képviselők semmilyen olyan NAV-os intézkedést nem támogattak, amelynek a révén sikerült elérnünk azt, hogy a parlament által elfogadott és tervezett költségvetési bevételek 2012-ben és 2013-ban is befolytak. Ezekből volt lehetőség az elmúlt évek bérintézkedéseire, ezekből az intézkedésekből volt lehetőség arra, hogy 2013-ban elinduljon a pedagógusok béremelése, az idén ezt 10 százalékkal növelni fogjuk. Ahogy már arról értesültek képviselőtársaim, az idei esztendőben a hivatásos állományúak bérrendezése fog elindulni, 2015 második félévétől tehát jelentős béremelés lesz a fegyveres ágazatban dolgozók számára. Ahhoz, hogy ez megteremtődjön és hogy ez létrejöjjön, az adóbevételre mindenképpen szükség volt. A képviselő asszony felvetésére azért hadd emlékeztessek arra, hogy napirend előtt itt hosszan szóltam azokról a feltárt adóvisszaélésekről, amelyeket a NAV munkatársai tártak fel. A képviselő asszony talán lekéste a parlament kezdetét, ezért nem értesült róla; engedje meg, hogy akkor megismételjem néhány rövid mondatban! Az ön által is felvetett gabonakereskedelmi visszaélések tekintetében már 2011-ben eljárások indultak. Az önök által favorizált és támogatott Horváth András pont ezeken a megbeszéléseken vett részt, csak sajnos nem várta már meg a vizsgálatok végét, mert akkor konstatálhatta volna, hogy ezekben az eljárásokban több mint 14 milliárd forint elkövetési értéket tártak fel a NAV bűnüldözői; konstatálta volna akkor, hogy ezekben az esetekben, ezeknél az ügyeknél a vagyoni biztosíték tekintetében 100 millió forint lefoglalására került sor, 177 ellenőrzés történt meg, és több mint 1 milliárd forint adó biztosítására teremtettek lehetőséget a NAV munkatársai. Tehát igenis, ezekben is elindult az eljárás, és ahogy a miniszter úr az előbb utalt már rá, ügyészségi és rendőrségi eljárások vannak folyamatban. Tisztelt Képviselő Asszony! Öntől is azt kérem és a frakciótársaitól, hogy várják meg a magyar igazságszolgáltatás működését, és várják meg azt, hogy ezek a vizsgálatok lezáruljanak, és hivatalos szakaszba érjenek ezek a vizsgálatok. Ha ezt önök nem hajlandók megvárni, hanem önök folyamatosan bombázzák az adóhivatal munkatársait mindenféle ál-, megalapozatlan felvetésekkel, akkor azt kell még egyszer feltételeznem, hogy önök nem abban érdekeltek, hogy az adóhivatal hatékonyan működjön, nem abban érdekeltek, hogy ezek a visszásságok napvilágra kerüljenek, hanem éppen az ellenkezőjében, ezeknek az eltussolásában érdekeltek. Remélem, hogy ez nincs így, képviselő asszony. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Gúr Nándor jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat. [[Zaj.]]
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varju László, független; Demeter Márta, MSZP; Bangóné Borbély Ildikó, MSZP; Lukács László György, Jobbik; Ander Balázs, Jobbik; Magyar Zoltán, Jobbik; Schmuck Erzsébet, LMP; Ikotity István, LMP; Sallai R. Benedek, LMP. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra [[Az elnök csenget.]] jelentkeztek a következő képviselők: Burány Sándor, MSZP; Firtl Mátyás, KDNP; Dúró Dóra, Jobbik; Schmuck Erzsébet, LMP; Selmeczi Gabriella, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Demeter Márta, MSZP; Bangóné Borbély Ildikó, MSZP; Ikotity István, LMP.
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a mandátumigazolás és a képviselői eskütétel következik. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Botka László István képviselő úr lemondásával megüresedett helyre a Magyar Szocialista Párt, az Együtt ? a Korszakváltók Pártja, a Demokratikus Koalíció, a Párbeszéd Magyarországért párt és a Magyar Liberális Párt közös listájáról Gőgös Zoltán urat jelölte. A Mandátumvizsgáló bizottság az ülést megelőzően tanácskozott, és a választási iratok alapján Gőgös Zoltán úr megbízólevelének szabályszerűségét megvizsgálta. [[14.10]] Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vejkey Imre elnök úrnak, aki a mandátumvizsgálat eredményéről, az egyes házszabályi rendelkezések 9. § (2) bekezdésének megfelelően jelentést tesz az Országgyűlésnek.
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Botka László országgyűlési képviselő 2014. október 16-án lemondott az MSZP, Együtt, DK, PM, LMP jelölő szervezetek által az országgyűlési képviselők 2014. évi általános választásán állított közös pártlistájáról szerzett mandátumáról. A megüresedett mandátumot a Nemzeti Választási Bizottság 1439/2014. számú, 2014. október 22-én kelt határozatával Gőgös Zoltán részére kiadta. A határozat 2014. október 25-én 16 órakor jogerőre emelkedett. A képviselő részére a megbízólevelet dr. Patyi András, a Nemzeti Választási Bizottság elnöke 2014. október 25-én adta át. Az Országgyűlés működésére vonatkozó 2012. évi XXXVI. törvény alapján az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat 9. § (2) bekezdése szerint a Mentelmi bizottság a mai ülésen megvizsgálta a Gőgös Zoltán mandátumigazolásához szükséges iratokat, amelyek alapján egyhangúlag, tartózkodás és ellenszavazat nélkül a következő határozatot hozta: a Mentelmi bizottság javasolja a Magyar Országgyűlésnek, hogy igazolja Gőgös Zoltán mandátumát. A képviselő úr nyilatkozatában jelezte, hogy vele szemben összeférhetetlenségi ok nem áll fenn, tehát képviselői jogait gyakorolhatja. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, bizottsági elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Felhívom figyelmüket, hogy a mandátumvizsgálat eredményéről szóló jelentéshez módosító javaslatot nem lehet benyújtani. A mandátumot az Országgyűlés vita nélkül igazolja. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, igazolja-e Gőgös Zoltán úr mandátumát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 155 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül Gőgös Zoltán úr mandátumát igazolta. Tisztelt Országgyűlés! Megkérem Gőgös Zoltán képviselő urat, fáradjon a terem közepére, és tegye le az esküt. Felkérem Gúr Nándor jegyző urat, olvassa elő az eskü szövegét, a tisztelt Országgyűlést pedig kérem, álljanak fel. [[A teremben lévők felállnak. ? Gőgös Zoltán a terem közepére lép. ? Gúr Nándor jegyző előolvassa az eskü szövegét.]]
Én, Gőgös Zoltán fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek, jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom, országgyűlési képviselői tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. Isten engem úgy segéljen!
Tisztelt Országgyűlés! Az eskütételt követően felkérem Móring József Attila jegyző urat, aláírásra készítse elő az esküokmányokat, a megválasztott képviselő urat pedig, hogy kézjegyével lássa el azokat. [[Megtörténik. ? Az esküokmányt aláírató Móring József Attila gratulál Gőgös Zoltánnak, és átadja az aláírt esküokmány egyik példányát. ? Gőgös Zoltánnak elsőként Tóbiás József, majd dr. Schiffer András, Harrach Péter, Rogán Antal és Volner János gratulál.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés új képviselőjének az Országgyűlés és a magam nevében eredményes munkát és sok sikert kívánok. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy az országgyűlési képviselők létszáma 198 fő. Tájékoztatom önöket, hogy Simon Miklós fideszes országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére vonatkozó pótmagánvádas indítvány érkezett a Nyíregyházi Járásbíróságtól pótmagánvádas ügyben. Ezt az Országgyűlés elnöke megvizsgálásra kiadta a Mentelmi bizottságnak. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre, a vezérszónoki felszólalásokra az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Először az előterjesztés időkeretben történő tárgyalásáról határozunk. A napirendi ajánlás tartalmazza az egyes adótörvények és azokkal összefüggő más adótörvények, valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény módosításáról szóló T/1705. sorszámú előterjesztést, az Országgyűlés elnöke által előterjesztett időkereteivel. Az MSZP az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló országgyűlési határozat 37. § (4) bekezdése értelmében kezdeményezte, hogy a frakció rendelkezésére álló időkeret kétszeresére emelkedjen. Erről értelemszerűen nem kell határoznunk, az időkeretek elfogadását követően az MSZP időkerete további 69 perccel emelkedik. Tisztelt Országgyűlés! Felkérem Földi László jegyző urat, hogy ismertesse az időkeret felosztására vonatkozó indítványt.
Tisztelt Országgyűlés! A javasolt 6 órás időkeret megoszlása a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 124 perc, az MSZP képviselőcsoportjának 69 perc ? amelynek duplázását kezdeményezte, tehát összesen 138 perc ?, a Jobbik képviselőcsoportjának 62 perc, a KDNP képviselőcsoportjának 56 perc, az LMP képviselőcsoportjának 37 perc, a független képviselőknek pedig 12 perc áll rendelkezésükre. A frakciók részére biztosított időkeretek magukban foglalják a 20-20 perces vezérszónoki felszólalások idejét is.
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, egyetért-e azzal, hogy az előterjesztést a jegyző úr által előterjesztett és az MSZP kérése alapján módosított időkeretben tárgyaljuk. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 113 igen szavazattal, 8 nem ellenében, 18 tartózkodás mellett az előterjesztés időkeretben történő tárgyalását elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi ajánlásról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm szépen. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most, 14 óra 20 perckor áttérünk az interpellációk, azonnali kérdések és kérdések tárgyalására. [[14.20]] Tisztelt Országgyűlés! Heringes Anita, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Szociális kiadásokra alig van pénz, de egyre nő az államtitkárok és helyettes államtitkárok létszáma és fizetése” címmel. Heringes Anita képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, alelnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! A mai interpellációm témája a kormány pénzszórásáról szól, szólna. Mert ugye, zajlik az élet, s emiatt nem lehet sok kérdés mellett elmenni. Ezért a miniszter urat most meg szeretném kérdezni: kik azok a kormányzati vezetők, akik a korrupciós listán szerepelnek? Igaz-e, hogy azért terjesztik ki a termékdíjat, mert Európa legmagasabb áfáját nem merik tovább emelni? Önök támogatják-e az internetadót? Felszólítom a kormányt, hogy ne csak módosítsa, vonja is vissza az internetadót! Hozzák nyilvánosságra a korrupciós listán szereplő személyeket! Szüntessék meg a korrupció okát, a 27 százalékos élelmiszeráfát! Ha ezt nem teszik meg, olyan állampolgári engedetlenségi mozgalommal láthatják majd szembe magukat, amibe önök bele fognak bukni. Várom válaszát. [[Moraj a kormánypártok, taps az MSZP padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Megadom a szót Lázár János miniszter úrnak, és egyben kérem a képviselő asszonyt, ügyeljen arra, hogy az előre beadott szöveget kell ilyenkor felolvasni. Lázár János miniszter úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen. Azt nem mondom, hogy a házszabály könnyű helyzetbe hozott, mert a házszabály szerint nekem az írásban előre leadott interpellációra kell válaszolnom. [[Dr. Bárándy Gergely: Megteheted!]] A képviselői hozzászólástól vagy a képviselői szóbeli kiegészítéstől függetlenül annyit szeretnék a megjegyzésére mondani, hogy ha mi úgyis meg fogunk bukni, akkor az jó hír önnek, elégedett lehet. Tehát el kell fogadnia majd a válaszomat az interpelláció vonatkozásában, mert a három győzelmünk után a rögvest megbukás opciójának előrevetítése, azt gondolom, erős túlzás talán öntől, kedves képviselőtársam. De ez egy ilyen szakma, az ember így kezdi. A kezdő képviselőkkel még ez előfordul, hogy tanulják a házszabályt, és a helyzethez is próbálnak igazodni. [[Dr. Bárándy Gergely: Kik ezek az emberek?]] Még egy megjegyzésem volna csak. Nagyon fontos dolog nemcsak a tegnapi, hanem minden tüntetés. Nekem is volt részem abban, hogy ellenem személy szerint is tüntettek már, ez nagyon nagy megtiszteltetés, mert az embereknek legalább van véleménye arról, amit az ember csinál. A tüntetéshez való hozzáállása a kormánynak teljes egészében egy nyitott testtartás a szónak abban az értelmében, hogy azt kérte a miniszterelnök úr a frakcióvezető úrtól, hogy mérlegelje azokat a szempontokat, amelyeket a tüntetésen részt vevők és a tüntetésen részt nem vevők felvetettek. A Fidesz tegnap este jelezte, hogy kész minden konzultációra, nyitott minden egyeztetésre. A kormány alaposan mérlegelte azokat a szempontokat, amelyek elhangoztak. Már a vita előtt szakértői egyeztetések voltak, még mielőtt a Költségvetési Tanácsnak átküldtük volna a költségvetés idevonatkozó részét, és a kormány meghozta a szükséges döntését, úgy gondolom, alapos és körültekintő mérlegelés után. A legfontosabb kérdés, képviselőtársam, akarja-e, hogy az extraprofitot termelő nagy telekommunikációs vállalkozásokat, nagy távközlési vállalkozásokat megadóztassa különböző formákban a magyar állam. Ez a fő kérdés. Minden más kérdésben, ha jól értem, a parlamentnek lehetősége van a vitát lefolytatni. Ez egy olyan hely, ahol bármi megtörténhet, én ezt tanultam meg az elmúlt több mint tíz esztendőben, amióta itt vagyok. Tehát a parlamenti vita lehetőséget ad arra, hogy önök többségi döntést és bölcs döntést hozzanak. A kormány minden tüntetéssel kapcsolatban egyébként mérlegeli az ott elhangzottakat, és tiszteletben tartja az egyébként jogszerűen lefolytatott és jogszerűen kinyilvánított demokratikus tiltakozást vagy demokratikus véleményt. Nagyon izgalmas lenne az írásban feltett kérdése, ugyanis a helyettes államtitkárok és államtitkárok fizetésével kapcsolatos volt a megjegyzése. A számokkal kapcsolatban, ha van időm, néhány mondatot mondanék meg. Ez pedig az volna, ha a képviselő asszony megengedi, elmondom, hogy mit kérdezett, így segítek önnek a viszonválaszt illetően is. Elvégzem a munkát ön helyett is, ha már bérről és fizetésről van szó. [[Zaj az MSZP padsoraiból. ? Dr. Szakács László: Jaj de csípős! Kicsit cinikus!]] Magyarország, Lengyelország, Csehország, Szlovákia összehasonlításában Magyarországon van a legkevesebb minisztérium, a legkevesebb miniszter. Csehországhoz képest az államtitkárok száma fele és a helyettes államtitkárok száma is fele a V4-es átlagnak. Tehát vagy V4-es átlag vagyunk, vagy Csehországhoz képest sokkal kevesebb államtitkár és helyettes államtitkár van, egy nálunk egyébként kisebb ország, Csehország létszámához képest. De nyilván ott az ügyek úgy mennek, hogy több államtitkárra és helyettes államtitkárra van szükség. Itt a helyzet ezt nem indokolja. A béreket illetően: államtitkár és helyettes államtitkár kollégáim elégedetlensége is indokolja azt, hogy elmondjam a bér vonatkozásában, hogy 949 400 forint volt 2006-ban egy államtitkár fizetése, és egy helyettes államtitkár fizetése pedig 712 100 forint. Most 997 200 forint, és 747 900 forint a helyettes államtitkár fizetése. Az önök kormányzása idején az állami vállalatok vezetői, akik ma 2 millió forintot kereshetnek, ha már turkálunk egymás zsebében, akkor ezt tegyük alaposan [[Derültség a kormánypártok padsoraiban.]] az önök kormányzása idején minden állami vállalat vezetője körülbelül havi 6 millió forintot keresett. [[Dr. Bárándy Gergely: Most hozzálopják például a NAV-ban!]] Amit ott visszavettünk, azt mind az állam szociális jóléti kiadásaira fordítottuk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Nem illik egy nőt így megalázni!]]
Köszönöm szépen Megkérdezem a képviselő asszonyt, elfogadja-e a miniszteri választ.
Addig, ameddig a miniszter úrék nem válaszolnak a feltett kérdéseinkre, természetesen nem tudom elfogadni a válaszát. [[Felzúdulás, derültség a kormánypárti padsorokból.]] Tudják, én 30 évesen egy európai demokráciában nőttem fel. Maguk meg nem ismerik az európai demokrácia szabályait. [[Nagy zaj a kormánypártok padsoraiból.]] Nekem természetes a demokrácia, a maguk számára csak egy nyűg. [[Nagy zaj. ? Az elnök csenget.]] Ezért nem tudom elfogadni a válaszát. [[Lázár János: Mi ilyen provinciálisak vagyunk! ? Taps az MSZP padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. A képviselő asszony nem fogadta el a miniszteri választ. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadja-e a miniszteri választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a miniszteri választ 100 szavazattal, 29 ellenében, 9 tartózkodással elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Staudt Gábor, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az igazságügyi miniszterhez: „Mikor számoltatja el végre a kormány a bírósági végrehajtókat, és mikor veszi állami kézbe a végrehajtási eljárásokat?” címmel. Staudt Gábor képviselő urat illeti a szó. [[Gúr Nándort a jegyzői székben Schmuck Erzsébet,Földi Lászlót Móring József Attila váltja fel.]]
Köszönöm szépen Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A Jobbik országgyűlési jelenléte óta folyamatosan szóvá teszi az önálló bírósági végrehajtási rendszer visszaélésszerű működését, több törvénymódosítást és országgyűlési határozati javaslatot is benyújtottunk a helyzet rendezése érdekében. Látható, hogy a jelenlegi végrehajtási rendszer gazdasági vágóhídként működik, amelynek legfőbb haszonélvezői a profitorientált vállalkozásként működő végrehajtók. Meggyőződésünk, hogy nonprofit, állami kézben működő rendszerre lenne szükség, amely szigorú felügyelet és garanciák mellett láthatná el feladatát. A sajtóban megjelent hírek alapján a kormány is érzékeli a problémát. Miután a július 26-án hatályba lépett devizahiteles törvény ellenére több végrehajtó sem állította le az adósokkal szembeni eljárást, Patyi Gergely államtitkár szigorú lépéseket ígért. Ennek ellenére érdekes híreket hallottunk a Végrehajtói Kamara háza tájáról. Sajtóhírek alapján az elmúlt időszakban fényűző körülmények között tartották meg a kamara közgyűlését egy ötcsillagos szállodában Sárváron, ahol az egész szállodát kibérelték a mintegy 200 végrehajtónak és kísérőiknek, szórakoztatásukról pedig neves énekesek és zenészek gondoskodtak. A sajtóban megjelentek szerint a közgyűlést egyébként nem is sikerült szabályosan lebonyolítani, így az sem zárható ki, hogy csupán egy méregdrága mulatságot tartott a köztestület. A luxushotel honlapja alapján a találkozó nem lehetett olcsó, hiszen egy kétszemélyes szobáért csaknem 150 ezer forintot kérnek két éjszakára. A kamara akkori elnöke erre úgy reagált, hogy tulajdonképpen nem közgyűlést tartottak, hanem ünnepeltek. Van is mit ? tehetnénk hozzá. Az interneten megjelent egy levél, amelyben a kamara új elnöke október 14-én egyenesen Gyurcsány Ferenchez fordult, segítséget és konzultációs lehetőséget kérve tőle, mert veszélyben érzi a végrehajtók egzisztenciáját és munkahelyeit. A levélben a kamara elnöke a szociális értékek védelmezőjének nevezi Gyurcsányt, és hivatkozik korábbi jó kapcsolatukra annak miniszterelnöksége idején. Tisztelt Államtitkár Úr! A Jobbik nem a végrehajtók egzisztenciájával foglalkozik, hanem a végrehajtás alá került, reménytelen helyzetben lévő embereken szeretne segíteni. Az önálló bírósági végrehajtás rendszere megbukott, visszaélésszerűen működik és véleményünk szerint nem megreformálható. [[14.30]] Új, nonprofit állami rendszerre van szükség. Kérdezem ezért, hogy mikor kívánják elszámoltatni a végrehajtókat is, és mikor kívánják bevezetni az állami feladatként működő, visszaélésektől mentes végrehajtási rendszert. Várom érdemi válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselő Úr! A bírósági végrehajtókkal szembeni kritikájának jelentős részével az Igazságügyi Minisztérium egyetért. Valóban tapasztalhatók rendellenességek a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara működésében és az önálló bírósági végrehajtók működésében is. A végrehajtói szervezetrendszerrel szembeni közbizalom érezhetően megingott, ezt helyre kell állítani. Éppen ezért az Igazságügyi Minisztérium hónapok óta foglalkozik a problémák feltérképezésével, ennek érdekében a minisztérium már össze is állított egy problématérképet, továbbá az Igazságügyi Minisztérium határozott lépésekre készül. Az ezzel kapcsolatos előterjesztésünket, javaslatainkat még ebben az évben a kormány elé terjesztjük, várhatóan ez után kerülhet az Országgyűlés elé.Ami az államosítás kérdését illeti. Szeretném leszögezni, hogy az önálló bírósági végrehajtók közhatalmat gyakorló hivatalos személyek, akik a működésük során az állam nevében járnak el és állami feladatot látnak el. Ilyen értelemben tehát a bírósági végrehajtás ma is állami feladat, és állami szervezetrendszer biztosítja a végrehajtást. Ettől teljesen független, de jogos kérdés a bírósági végrehajtók díjazása és az érdekeltségi rendszerük. A magyar végrehajtás rendszerében az állam jelöli ki jogszabályban a végrehajtó hatóság tagját, munkavégzésének nemcsak a kereteit, hanem az összes elemét jogszabályban rögzíti, és ennek eredményét a jogszabályoknak megfelelő eljárásban számon is kéri a hatóságtól. Ezek mind közfeladatok, tehát az állami végrehajtás ilyen értelemben megvalósul. Szeretném önt emlékeztetni arra, hogy 2010 óta a hivatalban lévő kormány szigorította jelentősen a bírósági végrehajtók szakmai és etikai követelményeit. Így szigorítottuk 2011 februárjában az összeférhetetlenségi szabályokat, a végrehajtói álláspályázatok elbírálásának szakmai szempontrendszerét. 2013. január 1-jétől jogi végzettséghez kötöttük a végrehajtói kinevezést és a végrehajtói működést, továbbá előírtunk továbbképzési kötelezettségeket is a végrehajtók számára. A 2013 júniusában kiadott rendeletben az igazságügy-miniszter a végrehajtói díjazás átstrukturálását célozta különböző ügyekben, ahol a rendelet alapvető célja a végrehajtási költségek csökkentése és ésszerűbb elosztása révén az adósok terheinek csökkentése volt. A képviselő úr által említett levélről, amely az ön interpellációjában a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara elnökétől származna, tájékoztatást kért a tárcánk, és a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara elnöke arról tájékoztatta a tárcát, hogy nem tőle származik ez a levél, és ezért büntetőfeljelentést tett a kamara elnöke. Tisztelt Képviselő Úr! Nagyon fontosnak tartom, hogy amikor a magyar bírósági végrehajtókat vagy önálló bírósági végrehajtókat bírálja, akkor tartsuk szem előtt, hogy a bírósági végrehajtás rendkívül fontos része a jogállami eljárásoknak, a magyar jogállami bírósági eljárás csak akkor lesz teljes, ha a bírósági végrehajtást önök nem vonják kétségbe. A Magyar Bírósági Végrehajtói Kamarát és a Bírósági Végrehajtói Kamara tagjait érhetik jogos kritikák, de a bírósági végrehajtásra szükség van. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Kérem válaszomat elfogadni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Megkérdezem a képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm, elnök úr. Azért nem tudom elfogadni a választ, államtitkár úr, mert a jelenlegi rendszert nem tartjuk megreformálhatónak. Az, hogy nem felmenő rendszerben vezették be például a jogi végzettség előírását, ez sem elfogadható számunkra. És gondoljon bele: a legtöbb esetben, amikor már az adós és a hitelező megállapodna, le tudnák zárni az eljárást, sokszor a végrehajtó munkadíja az, ami a megállapodás gátja, és sokszor azért nem tud a helyzet rendeződni, mert ott van a végrehajtó, aki mindenekelőtt a saját díját be szeretné vasalni. Nem a végrehajtások rendszerét vonjuk természetesen kétségbe. Bírósági végrehajtásra szükség van. Szükség van arra, hogy a bíróság ítéleteit megfelelő módon végrehajtsák, de nem olyan módon, hogy ahogy említettem, egy gazdasági vágóhíd legyen a végrehajtások rendszere, ahol ha a végrehajtás megindul, akkor onnan már nem lehet kikerülni, és ha az adós és ha a hitelező is megegyezne, akkor már kiutat nem találnak, pont a jelenlegi végrehajtói rendszer miatt. Köszönöm szépen. Nem tudom elfogadni. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 107 igen szavazattal, 28 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett az államtitkári választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Sallai R. Benedek, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a földművelésügyi miniszterhez: „Maszekolhatnak-e a jövőben is pénzéhes hivatalnokok az MVH-nál?” címmel. Sallai Benedek képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ez a „pénzéhes hivatalnokok” kifejezés egy olyan retorika, amit én nem használnék magamtól, viszont ez idézet Hoppál Péter úrtól, aki egy évvel ezelőtt azt mondta, a kirobbant MVH-s botrány kapcsán ? amikor jogosulatlanul vettek igénybe, illetve szándékoztak sokan igénybe venni területalapú támogatást ? a szóvivő azt hangsúlyozta, hogy az ügynek nincs semmilyen politikai szála, arról van csupán szó, hogy bizonyos pénzéhes hivatalnokok maszekolni próbáltak. Ezt az ügyet sikerült felderíteni, az urak ráfáztak, és minden eljárás rendben van. Ez egy éve hangzott el, és egy éve történt az is, amikor Gőgös Zoltán szocialista politikus 1 milliárd forintot emlegetett, hogy annyit érinthet ez a botrány, ami Budai Gyula úr szerint blődség, amit Gőgös Zoltán úr mondott, és maximum 24 cégről és 400 millió forintról van szó. Na most, nekem a meglepő az volt, hogy a Magyar Nemzet hasábjain, ami legtöbb esetben jobban van tájékoztatva, mint az ellenzéki országgyűlési képviselők, azt írta a közelmúltban a lap, hogy október közepére 60 főre bővült a gyanúsítottak száma a területalapú támogatásokkal kapcsolatos csalás ügyében, és 14 ezer hektárnyi területet vontak be titkosszolgálati módszerekkel zajló nyomozásba. Ebből kiderült, hogy a fehérgalléros bűnözők által immár 60 céget és több mint 1 milliárd forintot érintett ezen bűnözői csoport tevékenysége. Összességében az látható, hogy az egy évvel ezelőtti jóslat az 1 milliárd forintra és a folyamatosan bővülő háttérre vonatkozóan megvalósult. Arra lennénk most már kíváncsiak, hogy mi zajlik az MVH-nál. Mi az, ami ott történik?Fazekas miniszter úr nevezte ki az MVH előzetes letartóztatásba helyezett elnökhelyettesét, továbbá Palkovics Péter urat is, az MVH korábbi elnökét, aki nemrégen, eléggé gyanús körülmények között mondott le, és nem tudtuk, hogy mi is zajlik ebben. Azt mondta Hoppál úr egy évvel ezelőtt, hogy semmiféle politikai szála nincs. Azóta a nyomozás kiterjedt egy fideszes dunántúli önkormányzati képviselőre, aki 400 millió forintos agrártámogatást akart jogosulatlanul felvenni. És még nincs vége a nyomozásnak. Egy év telt el. Nem látjuk azt, hogy a vádemelések elkezdődtek volna. Azt látjuk, hogy duzzad, duzzad a botrány, és nem látjuk, hogy az MVH-nál mi is zajlik. Látjuk a leépítéseket, elküldéseket, indokolatlan, gyors lemondásokat, ugyanakkor azt látjuk, hogy ez a botrány is, csakúgy, mint a játszóteres és jó néhány más, folyamatosan csak duzzad, és nem látjuk azt, hogy a miniszter úr, a kormány ezen úrrá próbálna lenni. Azt kérem, hogy a tisztelt miniszter úr képviseletében államtitkár úr nyugtasson meg bennünket, hogy az MVH-nál ez az évi több száz milliárd forint, ami átfut a kezén, jó kezekben van, és tudják felügyelni és kontrollálni ennek az egésznek a rendszerét, és nincsenek veszélyben szervezett bűnözők és pénzéhes hivatalnokok által ezek a források. Köszönöm szépen a válaszát. [[14.40]]
Köszönöm szépen. Mielőtt megadom a szót az államtitkár úrnak, szeretném emlékeztetni képviselő urat is arra, hogy a beadott interpelláció szövege legyen azonos az itt elhangzó szöveggel. Ugyan tartalmilag a nagy része azonos, de olyan nevek, olyan adatok szerepelnek az ön felszólalásában, amelyek viszont nincsenek benne a szövegben, ezért nagyon nehéz pontos választ adni. Megadom a szót válaszadásra az államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Kedves Képviselőtársam! A kérdésére válaszolva szeretném legelőször is megnyugtatni önt, hogy jó kezekben van a gazdák pénze az MVH-nál, és semmi olyan ok és indok nincs, amiért önnek izgulnia kellene. Már a válaszom elején szeretném leszögezni a legfontosabb tényt, mégpedig azt, hogy a közvagyont kár nem érte, kifizetések nem történtek a visszaélni szándékozók számára. Politikai hangulatkeltésnek tartom azt, hogy ön úgy állítja be ezt az ügyet, mint amely veszélyeztette volna a tisztességesen pályázó gazdák pénzeinek a kifizetését. Az ügy napvilágra kerülését követően az MVH által bevezetett szigorúbb ellenőrzések ugyan lelassították a folyamatot, de azok a gazdák, akik a jogszabályoknak megfelelően nyújtották be a kérelmeiket és igazolni tudták a földhasználatot, az ellenőrzést követően megkapták hiánytalanul a támogatást. Tájékoztatom továbbá, hogy a hetekben zárult le a területalapú támogatások kifizetésének auditja Brüsszel és Luxembourg részéről. Az ellenőrzések során a hivatal működését és működési eredményeit az EU rendben találta. A hivatal a hazai és az EU-s jogszabályoknak megfelelően saját kezdeményezésre és bejelentésekre reagálva egyaránt vizsgálja a kockázatosnak tartott igénybejelentéseket. Erre tekintettel is kérem képviselő urat, hogy ha olyan információ birtokában van, amely szerint valakik ismételten visszaéléseket próbálnak elkövetni, ezt mint felelős állampolgár, kérem, jelezze az MVH, illetve az illetékes nyomozó hatóságok felé is. Tisztelt Képviselő Úr! Az interpellációjában ön megpróbál összemosni több, egymástól független információt annak érdekében, hogy igazolni tudja az állításait. Ön úgy fogalmaz, hogy az MVH korábbi elnöke meglehetősen gyanús indokkal távozott a hivatal éléről. Nem tudom, mit lehet gyanúsnak vélni abban, hogy az elnök úr a 2007-től 2013-ig tartó EU-s költségvetési ciklus végével jelezte, hogy a következő új ciklus feladataiban nem kíván részt venni. Az ön által benyújtott írásbeli kérdésekre adott válaszainkban tájékoztattuk már arról, hogy az MVH és a minisztérium együttes erővel, a NAV, illetve a rendőrség közreműködésével időben fellépett a támogatásokat jogtalanul lehívni szándékozó ügyeskedők ellen. Jelenleg a nyomozati szakasz tart, a nyomozást a rendőrség és a NAV végzi. Tekintettel arra, hogy az ügyben büntetőeljárás van folyamatban, így további adatokkal, információkkal ebben a konkrét ügyben nem szolgálhatok. Tisztelt Országgyűlés! Válaszom végén jelezni szeretném a gazdák számára, hogy 2014. október 16-án elindult a területalapú támogatások kifizetése. Ennek keretében az első ütemben 102 ezer kérelmező számára 47 milliárd forintot meghaladó összeg került utalásra, míg néhány héten belül a második ütemben további 50 ezer ügyfél kapja meg a támogatást, közel 80 milliárd forint értékben. Ebből is látható, hogy a kormány eddig is és a jövőben is mindent meg fog tenni annak érdekében, hogy a gazdák kellő időben és hiánytalanul részesüljenek a támogatásokban, még akkor is, ha néha olyan kérdések és kételyek merülnek fel, amelyeket ön megfogalmazott. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Sallai képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Mondom, hogy miért nem tudom elfogadni. Hát ön ellentétes információkat mond! Azt mondta felszólalásának elején, hogy nem érte kár a kasszát, mert lefülelték. Utána meg azt mondta, hogy még zajlik a nyomozás, nem tudják még, hogy mik az eredményei. Akkor honnét tudja előre, hogy nem érte kár a kasszát? Fogalmunk nincs, hogy ezt hányszor próbálták meg! 2013-ban kiderült, de tudjuk azt, hogy 2012-ben, 2011-ben, 2010-ben, 2009-ben próbálták-e ezt és hányszor vették igénybe? Hát fogalmunk nincs. Zajlik a nyomozás, és ön előre kijelenti, hogy nem érte kár a közkasszát. A közkasszára összességében úgy tekintenek, hogy azt mondja, nem érte kár a gazdálkodókat sem. Dehogynem érte! Minden egyes jogosulatlan támogatásnál a rendes, tisztességes gazdálkodók összege csökken a visszaosztás miatt. Ha mindenki csak egy hektárra is igénybe vesz jogosulatlanul, azt minden esetben az összes többi gazdálkodó kárára teszi. És nem összemosni próbálom az információkat, hanem megpróbálom kirakni a képet, hogy mi zajlik. Információk vannak, de nincs elég információ arról, hogy tudjuk, mi is zajlik. Ezért próbálok kérdezni. Köszönöm szépen, nem tudom elfogadni az interpellációra adott válaszát. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 99 igen szavazattal, 33 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Szatmáry Kristóf képviselő úr, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzetgazdasági miniszterhez: „Hogyan vált Magyarország az európai gépjárműgyártás egyik központjává?” címmel. Szatmáry Kristóf képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A 2013. év Magyarországon jelentős fordulatot hozott a gazdaság életében, mégpedig szerencsés fordulatot: 2013-ban a magyar gazdaság a hosszú távon is fenntartható növekedés útjára állt. Ezt mi sem bizonyítja jobban, mint hogy a tavalyi másfél százalékos GDP-növekedést követően az idén most már a legóvatosabb becslések is 3-3,5 százalékos bővülést jeleznek előre, illetve a jövő évire is hasonló mértékűt. Eközben szerencsére tartósan 4 millió fölé emelkedett a foglalkoztatottak száma, úgy, hogy egyébként a munkanélküliségi ráta az elmúlt egy évben Magyarországon csökkent egész Európában a legnagyobb mértékben, 2,3 ponttal. A gazdasági növekedés mellett a tavalyi év a járműgyártásban is hozott jelentős pozitív eredményeket. Egy év alatt 32 százalékkal bővült az ágazat, mindeközben a becslések szerint közel 2 ezer új magyar munkahely jött létre. Tavaly az autóipar 18 milliárd euró termelési értéket állított elő, ami a teljes magyar feldolgozóipari teljesítmény ugyancsak 18 százaléka, a GDP 10 százaléka és a teljes export 18 százaléka. Ráadásul a járműgyártásban egyre nagyobb szerepet kapnak a beszállítóként dolgozó hazai kis- és közepes vállalkozások. Jelenleg 726 járműipari vállalat működik Magyarországon, amelyek közvetlenül több mint 120 ezer embernek adnak munkát. Államtitkár Úr! Magyarország az elmúlt évben Európa járműgyártásának egyik központjává vált, hiszen az összehasonlító adatok alapján Szlovákia és Csehország mögött a magyar gazdaságban a legnagyobb a járműgyártás szerepe. A magyarországi járműgyártás további kiegyensúlyozott fejlődése szempontjából fontos, hogy az előttünk álló 2014-2020-as uniós időszakra szóló következő költségvetési ciklus mit tartogat számukra, amely számos lehetőséget kell hogy kínáljon a fejlesztési források hatékony vállalkozásfejlesztési célra történő felhasználására. Bízunk benne, hogy a rendelkezésre álló forrásokból a jelenlegi vagy a korábbi 24 százalék helyett az a 60 százalék, ami gazdaságfejlesztésre jut, ezen belül is a kis- és közepes vállalkozások számára, kellő lehetőséget kínál a járműgyártás további fejlesztésére. Egy ország gazdasága csak akkor lehet sikeres, ha támogatja a munkát, és segíti, hogy polgárai minél nagyobb számban dolgozhassanak. A célunk tehát nem lehet más, mint hogy a magyar vállalkozások erősödjenek, bővítsék kapacitásaikat, újítsanak, és segédkezzenek abban, hogy elérhessük azt az ambiciózus célt, hogy valóban 5 millió magyar munkahely legyen ebben az országban. Államtitkár urat kérdezem, hogy hogyan tudtuk ezeket a sikereket elérni, és mik azok a lehetőségek az előttünk álló időszakban, amelyekben a kormány az uniós fejlesztéseken keresztül továbbra is tudja segíteni a hazai járműgyártást. Köszönöm szépen a válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Válaszadásra megadom a szót Glattfelder Béla államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Köszönöm szépen képviselő úrnak, hogy kérdésével a magyar ipar egyik legfontosabb ágazatára, az autógyártásra irányítja a figyelmet. 2008-ban a gazdasági válság kirobbanásakor az Európai Unió autóipara gyakorlatilag összeomlott, és a legtöbb tagállamban az autóipar rendkívül nehéz helyzetbe került. Valójában Magyarországon is hasonló helyzet alakult ki, Magyarországon is az új autók értékesítése jelentős mértékben csökkent, és az autógyártók jelentős része leépítette a kapacitásait, és munkaerőt is kénytelen volt elbocsátani. Ugyanakkor viszont 2012-től kezdődően a magyar autóipar folyamatosan magára talált, sokkal gyorsabban, mint az uniós versenytársak ? nagyon sok helyen ez egyébként nem is történik meg, képtelenek felemelkedni a 2008 utáni szintről ?, és úgy tűnik, hogy mára már a magyar autóipar teljesítménye meghaladja a válság előtti szintet, Európában egyébként egyedülálló módon. [[14.50]] Éppen ennek köszönhető, hogy Magyarország az Európai Unió egyik gépjárműgyártási központjává vált az elmúlt időszakban. Úgy tűnik, a magyar ipar egészséges szerkezete, a munkaalapú társadalom támogatása jelentős mértékben hozzájárult az eredményekhez, és a magyar gazdaság versenyképessége bizonyított ezen a téren is. A termelés növekedése mögött nemcsak a kapacitások jobb kihasználása áll ? vagyis, hogy ahol korábban, mondjuk, egy műszakban dolgoztak, ott most újra 2-3 műszakban képesek termelni ?, hanem új kapacitások is létrejöttek, például éppen a Mercedes gyára, illetve a hozzá kapcsolódó beszállítói vállalkozások. Ma Magyarországon a gépjárműgyártás az ipari termelésnek már több mint az egynegyedét adja, és ez tovább bővül. A bővülés hátterében nemcsak a nagy autógyártók vannak, akiket elsősorban az összeszerelő tevékenységükről ismerünk, mint a Suzuki, az Opel, az Audi vagy újabban a Mercedes, hanem olyan gyártók is, akiknek alapvetően a beszállítói vannak Magyarországon, például egész Európában a legtöbb beszállítója a BMW-nek éppen Magyarországon van, vagy hadd említsem példaként a Toyota egyik leányvállalatát, a Densót, amelyik Székesfehérváron gyárt több mint ötezer munkahely teremtésével különböző alkatrészeket, főegységeket a Toyota számára. Ahhoz, hogy a lehetőségeinket jobban kihasználjuk, sok mindent kell tennünk. Először is az Európai Unió célkitűzése, hogy 2020-ra 20 százalék legyen az ipari termelés aránya az Unión belül a GDP-hez viszonyítva; Magyarországon ez, reméljük, 30 százalék lesz akkorra. Az újraiparosítás keretében elsősorban a kkv-k kapacitásbővítő beruházásait, beszállítóvá válását kívánjuk támogatni, a bürokratikus akadályokat le fogjuk bontani, támogatni fogjuk a kutatást, a fejlesztést és az innovációt, hogy megfelelő mennyiségű munkaerő is rendelkezésre álljon, mert ez az autógyártás szempontjából egyre több helyen akadályt jelent. Meg kell változtatnunk a szakképzés rendszerét, és javítanunk kell ezen a területen is a lehetőségeinket, hogy megfelelő mennyiségű és képzettségű munkaerő álljon rendelkezésre. Reméljük, hogy az Unió által megkötendő külkereskedelmi megállapodások ? például az Amerikai Egyesült Államokkal ? jelentős mértékű piacteremtő hatással fognak bírni a magyar autóipar számára is. Végezetül hadd mondjam el a Jedlik Ányos-tervet, az elektromos autózást. Ma még a világon alig néhány elektromos autó, hibrid autó fut, ugyanakkor a Nemzetközi Energiaügynökség szerint 2050-re az új eladott gépkocsik száma összességében 2,5-szeresére fog nőni, tehát egy jelentős mértékű növekedés lesz az új autók piacán, viszont 2050-re a világban eladott összes új autónak már a 70 százaléka [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hibrid, elektromos és plug-in gépkocsi lesz. Márpedig új technológiák, új technológiájú gépkocsik gyártásához új kapacitásokra van szükség [[Az elnök ismét csenget.]] , ami Magyarország számára további lehetőségeket fog teremteni. Kérem válaszom elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm szépen, elnök úr. Természetesen a választ elfogadom, már csak azért is, mert úgy gondolom, hogy amikor arról beszélünk, hogy a magyar gazdaságot hosszú távú, fönntartható pályára kell állítani, akkor, mint minden ilyen gazdaságnak, szüksége van zászlóshajókra, szükség van olyan iparágakra, amely kiemelkedő, amit a kormányzat kiemelten tud támogatni, és amely egyben jelzi a magyar gazdaság potenciálját is. Erre a járműgyártás tökéletesen alkalmas, már csak azért is, mert itt egy olyan iparágról van szó, ahol nagy nemzetközi cégek jelen vannak, de ami nagyon fontos, hogy erre a beszállítói tier-listára is egyre több hazai kis- és középvállalkozás tud fölkerülni, közvetlen beszállítóvá válni. Tehát egy olyan iparágról van szó, amelyet érdemes támogatni, és ahogy itt elhangzott, valóban olyan új technológiák, olyan új kihívások vannak a járműgyártás előtt, amibe érdemes időben bekapcsolódni ahhoz, hogy Magyarország pozíciókat tudjon teremteni. Közös siker lesz az, ha a kormányzat ezt a szektort továbbra is tudja támogatni. A választ elfogadom. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Szatmáry képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Korózs Lajos, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Két hónap és indul a szociális temetés?” címmel. Az interpellációra miniszterelnök úr megbízásáról a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Pintér Sándor belügyminiszter úr helyett Pogácsás Tibor államtitkár úr fog válaszolni. Megadom a szót képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Hát, szociális temetésről szerettem volna beszélni, de azt gondolom, államtitkár úr, van itt fontosabb kérdés is. Kéne válaszolni arra, hogy kik azok a kormányzati tisztségviselők, akiket kitiltottak az Amerikai Egyesült Államokból. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiban.]] Kéne arra válaszolni, államtitkár úr [[Az elnök kikapcsolja a képviselő mikrofonját.]] , kik azok a személyek, akik itt a korrupcióval vádolva vannak.
Kedves képviselő úr, leállítottam a mikrofonját. [[Korózs Lajos: Ki engedélyezte Vida Ildikó szabadságát? Kéne válaszolni arra is… Ön személy szerint az internetadót… ? Az elnök csenget.]] Képviselő úr, leállítottam. Képviselő úr, egy kis figyelmet kérek, tisztelettel. [[Korózs Lajos: Négy egyszerű kérdésre szeretném… ? Taps az MSZP soraiban.]] Nagyon sajnálom, és engem hoz kellemetlen helyzetbe, mert a házszabály rendelkezése szerint az interpelláció ? ön jól tudja ? olyan műfaj, ahol az előre beadott szöveget kell felolvasni. Ön nem ezt tette. Nem tudok ezzel a felszólalással mit kezdeni. Éppen ezért, amennyiben kíván válaszolni államtitkár úr, önnek van lehetősége, de mondhatja azt is, hogy legközelebb majd az interpellációs időkeretben hangozzon el az eredeti interpelláció. [[Pogácsás Tibor: Igen.]] Tehát majd később akkor. Köszönöm szépen. Akkor a frakció kimerítette az interpellációs lehetőségét. Megadom a szót Szávay István képviselő úrnak, a Jobbik képviselőjének, aki interpellációt nyújtott be a nemzetgazdasági miniszterhez: „Az állam akarja lenyúlni a NAV-károsultakká vált, egykori ScienNet-esek pénzét?” címmel. Szávay István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Államtitkár Úr! Immár fél évtizede tart a nyomozás a ScienNet törzsvásárlói rendszer ügyében, amelyet 2009 novemberében 800 millió forintos adócsalás gyanújával döntött be az egykori Vám- és Pénzügyőrség. A hatóság már e nyomozati szakasz kezdetén befagyasztotta a mintegy 442 ezer törzsvásárló ScienNet-rendszerben keletkezett, még adózatlan, ámde jövedelemként addig fel nem használt jutalékait, illetve karácsony előtt az olcsóbb vásárlás reményében beutalt, már adózott jövedelmét, azaz mintegy 1,8 milliárd forintot. A 2009 óta semmivel meg nem vádolt, ám pénzükhöz lassan fél évtizede hozzáférni nem tudó, így esetleges adófizetési kötelezettségeiket teljesíteni sem tudó törzsvásárlókat ezt követően a NAV bírságolni kezdte, vagyontárgyaikat lefoglalta, kilakoltatásokat kezdeményezett, számos ember életét téve tönkre így. Magam eddig már két alkalommal hoztam a Ház elé ezt a kérdést, legutóbb konkrét eseteket is felsoroltam, olyanokét, akik már az otthonukat is elveszítették az önkényes hatósági eljárás következtében. Az így immár mintegy félmillió NAV-károsulttá vált ScienNet-károsult ügyében a kormány a nyomozás érdekeire hivatkozva egyik alkalommal sem akart beszámolni arról, hogy egyáltalán pénzükhöz juthatnak-e valamikor is az egykori törzsvásárlók, ezzel párhuzamosan pedig senki illetékes nem lépett fel a bírságolások és a végrehajtások leállításával kapcsolatban sem. Nemrégiben megjelent sajtóhírek szerint az egyik károsult a Szegedi Ítélőtábla jogerős döntése értelmében visszakaphatja a több éve zárolt pénzét, többi sorstársa azonban elveszítheti azt, ha a nyomozás hamarabb fejeződik be, mint a már megindított vagy a szegedi döntés nyomán a jövőben megindítandó perek. Nagyon úgy tűnik tehát, hogy az állam akarja rátenni a kezét a mintegy félmillió törzsvásárló befizetéseire, akiknek most a NAV-val kell versenyezniük annak érdekében, hogy egyáltalán hozzájuthassanak pénzükhöz. Mindezek alapján kérdezem önt: mikor várható az immár fél évtizede folyó nyomozás lezárulása a ScienNettel szemben? Jogszerűnek és igazságosnak tartja-e a kormány, hogy a ScienNet egykori ügyfeleinek a NAV-val kell versenyt futniuk annak érdekében, hogy egykori befizetéseikhez hozzájussanak, amely befizetések miatt egyébként most bírságolja őket a NAV, adott esetben ingó és ingatlan vagyonukat is elveszi? Valójában arról szól-e tehát a hosszúra nyúlt történet, hogy az állam vehesse el a károsultak befizetéseit? Ha a nyomozás hamarabb lezárul, és ez megtörténik, akkor kárpótolják-e, és ha igen, akkor milyen mértékig az egykori törzsvásárlókat? Közel félmillió törzsvásárló nevében várom végre, harmadik alkalommal érdemi válaszukat az ügyben. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[15.00]]
Köszönöm szépen. Megadom a szót a válaszadásra Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Volt szerencsém nekem már az ön interpellációjára június 30-án válaszolni. Mivel az elmúlt időszakban semmi új fejlemény nem történt, ezért engedje meg nekem, hogy segítségül az akkori válaszomat vegyem elő, hallgassa meg ezt. [[Dr. Staudt Gábor: Miért nem történt semmi? ? Szávay István: Most említettem, hogy milyen fejlemények voltak! ? Az elnök csenget.]] Amint azt ön is tudja, legalábbis remélem, az adóhatóság eljárásait, azok pontos szabályait a jogszabályok bizony szigorú keretek közé zárják, ezért a Nemzeti Adó- és Vámhivatal ezeknek megfelelően végezheti munkáját, vizsgálhatja vagy éppen mellőzheti egy-egy eljárás lefolytatását. Amint azt ön is tudja és interpellációjában kérdezi, egy folyamatban lévő büntetőügyre irányul megszólalása. A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény rendelkezései szerint azonban ezekről az ügyekről felvilágosítást adni, illetve a nyilvánosságot tájékoztatni kizárólag az ügyészség engedélyével lehet. Engedélyt az kérhet, akinek jogi ? tehát jogi ? és nem politikai érdeke fűződik hozzá, és ezt bizonyítani is tudja. [[Dr. Schiffer András: Tavaly elfogadtuk.]] Az idén hangzott el, június 30-án. Ami az eljárás lefolytatásának időtartamát illeti, a ScienNet ügyében jelenleg a NAV Bűnügyi Főigazgatóságának központi nyomozó főosztálya folytatja a nyomozást. A NAV szerint Magyarországon már nincs mit nyomozni, arra várnak, hogy a külföldi hatóságok teljesítsék a magyar jogsegélykérelmet, és megadják az ügy lezárásához szükséges adatokat. Amíg erre várnak, az eljárást felfüggesztették, és ez az idő nem számít bele abba a két évbe, ameddig a törvény szerint nyomozhatnak. A nyomozás időtartama jelenleg is a törvényesen rendelkezésre álló időn belül van. Az eddigi adataink szerint az okozott adóhiány összesen mintegy 800 millió forint, amelyet az államnak okozott ez a cég, de ez az összeg módosulhat, ha további részletekre derül fény a külföldről származó információk alapján.Tisztelt Képviselő Úr! Természetes, hogy egy országgyűlési képviselő védeni próbálja azon állampolgárok jogait, akik ha jóhiszeműen is, de mégis szembekerülnek a törvénnyel. Mindeközben azonban nem lehet megfeledkezni arról, hogy az ellenőrzési végrehajtás, illetve a büntetőeljárások okkal indulnak. Azokba nem lehet kormányzati oldalról egy-egy írásbeli kérdés vagy interpelláció kapcsán beavatkozni, akkor sem, ha ezt egy ellenzéki vagy éppen egy jobbikos képviselő megteszi vagy éppen kéri. Az eljárások akkor zárhatók le, amikor az ügyet teljeskörűen és bizonyíthatóan felderítik. Önnek is meg kell várnia a büntetőügy nemzetközi hatóságok általi lezárását és az információk Magyarországra történő átadását. Tisztelettel kérem, illetve köszönöm, hogy válaszomat meghallgatta. Azt nem várom öntől, hogy fogadja el, mert ez rendkívüli eseményt jelentene a parlamentben, nem hiszem, hogy ön ezt megteszi. [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Kérdezem Szávay képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Ahhoz, hogy önök az ellenzéket vagy egy ellenzéki képviselőt hülyének néznek, hozzászoktunk már az elmúlt években. Itt nem rólam van szó, aki önhöz fordultam, hanem 440 ezer emberről, akiknek a befizetései ebben a rendszerben bent maradtak, akiket a NAV jogtalanul bírságol ebben a kérdésben. Én elfogadnám az ön válaszát, ha érdemben válaszolt volna, államtitkár úr, de nem válaszolt. Hát ne haragudjon, mi az, hogy nincs új fejlemény, államtitkár úr?! Ön elolvasta egyáltalán az interpellációmat? Meghallgatta, amiről itt az elmúlt 3 percben beszéltem? Az az új fejlemény, akkor elmondom önnek még egyszer, államtitkár úr, vagy akkor a munkatársait kellene lecserélni egyébként, hogy a Szegedi Ítélőtábla hozott egy jogerős döntést egy idejében, korán elindult perben, amelynek alapján egy károsult visszakaphatja ezt az összeget. A többiek azért nem fogják tudni visszakapni, mert jó eséllyel az állam akarja ezt a pénzt lenyúlni, államtitkár úr ? önök. Én azt kérdeztem öntől, hogy ezek a károsultak hozzájuthatnak-e a pénzükhöz, erre nem válaszolt, igaz-e, hogy az állam akarja ezt a pénzt lenyúlni, erre sem válaszolt, és arra sem, hogy ha az állam ezt a pénzt lenyúlja, akkor azok, akik kárt szenvedtek, bármilyen kártérítésben fognak-e részesülni. Persze, hogy nem tudom elfogadni a válaszát, államtitkár úr. Szégyen és gyalázat az egész ügy! Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Képviselő úr az államtitkári választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 98 igen szavazattal, 40 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Lukács Zoltán képviselő úr nyilván jól ismeri a házszabályt, hogy csak a napirend után tudok szót adni ügyrendi ügyben. Köszönöm megértését. Tisztelt Országgyűlés! Elnézést kérek az MSZP-frakciótól, az előbb tévedtem. Miután mentesítettem államtitkár urat a válaszadás alól, meg kellett volna adnom a szót a következő MSZP-s képviselőnek, amit most pótolni fogok. Tehát Tóth Bertalan, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Mennyi is az annyi?” címmel. Tóth Bertalan képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr, és köszönöm szépen a lehetőséget, hogy az MSZP-frakció még meg tud szólalni az interpellációs időszakban. Tisztelt miniszter úrnak szeretném címezni az interpellációt ? mint kezdő képviselő a rutinos vén rókának. Nyilván fog arra válaszolni, amit írásban benyújtottam a bicikliutak kapcsán, hogy miért épülnek többszörös áron Magyarországon a bicikliutak. De mégis azt szeretném megkérdezni öntől, miniszter úr, hogy kik azok a kormányzati vezetők, akik a korrupciós listán szerepelnek. [[Kikapcsolják a mikrofonját.]]
Tisztelt Képviselő Úr! Képviselő Úr! Megvonom öntől a szót. Az interpellációs műfaj nem ad lehetőséget számomra, hogy végighallgassam. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]] Megkérdezem Lázár János miniszter urat, hogy kíván-e válaszolni, mert van rá lehetősége. [[Jelzésre:]] Öné a szó, hiszen az interpelláció megérkezett.
Köszönöm szépen a lehetőséget, elnök úr. Ha megengedi, egy mondat erejéig reagálnék a föltett kérdésre. Azt nem értem, ha ezt akarják kérdezni, akkor miért nem adták ezt be házszabályszerűen. Ezekre a kérdésekre szívesen válaszolunk, de miért nem adták be házszabályszerűen? Az MSZP-frakció egy halom költségvetési támogatást kap az adófizetők pénzéből. [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] Alkalmaznak szakértőket. Miért nem dolgoznak tisztességesen az MSZP-frakcióban az interpellációt írók, és miért nem ezt írták interpellációban, amit kérdezni akarnak? Hát hogy hozhatják magukat ilyen helyzetbe, hogy úgy csinálnak, mintha nem lenne elég pénzük, idejük, emberük meg lehetőségük arra, hogy ezt az interpellációt beadják? [[Lukács Zoltán: A miniszter úr válaszolhat, de nem lehet elmondani az interpellációt?]] Bocsánat, az interpellációt beadhatták volna. Frakcióvezető úr, elnök úr, azt javaslom, hogy a működési zavarok, amelyek mostanában az MSZP-re jellemzők, mert a szétesés jelét mutatják valóban, tehát szétesőben van az MSZP a választási eredmény szerint is, most itt a parlamentben sem számíthatunk már arra, hogy valami rendszerezett működés van; tehát, ha ilyen kérdés van, és azt interpelláció formájában benyújtják, a kormány kész rá válaszolni természetesen. Azonban azt gondolom, hogy Tóth Bertalan képviselőtársam őszinte érdeklődéstől vezérelve tette föl a kérdését. A kérdés lényege az volt, hogy drágábban épülnek-e a kerékpárutak, mint épültek az ő kormányzásuk idején. A válaszom az, hogy ön téved, képviselő úr. Ön azt állítja, hogy 36,5 millió forintért épül egy kilométer kerékpárút az önök kormánya alatt, és azt állítja a benyújtott írásbeli interpellációjában, hogy 74,3 millió forintért építjük mi. Ezzel szemben a valóság az, lekértem a nyilvántartásokból, hogy 20 milliárdot költöttünk kerékpárút-építésre, 530 kilométer kerékpárutat építettünk, és a kerékpárút-építés a közlekedési operatív programban, tehát az általános útfejlesztésnél 35,7 millió forint, a regionális programokban pedig 36,3 millió forint/kilométer volt. Ön pedig 36,5 millió forint/kilométerre hivatkozott. Miből jön a különbség? A különbség abból jön, illetve az ön által vélelmezett különbség abból jön, hogy sajnos egy programon belül az önök rendszere 2007-2013 között lehetőséget biztosított arra, hogy egy megnyert 100 forintnyi európai uniós támogatás 47 százalékát ne a programra költsék, hanem ellopják. [[15.10]] Ugyanis ezek a soft költségek, ezek az úgynevezett könnyen hozzáférhető költségek ? ilyen például a marketingkommunikáció-költség, projektmenedzser, pályázatírás, tanácsadás, műszaki tanácsadás, közbeszerzési tanácsadás [[Németh Szilárd István: Lovas bandérium!]] ? 47 százalékot is elvihetnek az egész programból. Ehhez képest a kormány elfogadta azt az új rendeletét, amelyben 12,5 százalékban maximáljuk a programon belül terület-előkészítésre, program-előkészítésre, projektmenedzsmentre, közbeszerzési eljárások lefolytatására, műszaki ellenőrzésre, könyvvizsgálatra és tájékoztatásra költhető összeget. 12,5 százalék a korábbi 47 százalékkal szemben. A 12,5 százalékot is lehetőség szerint lokálisan, helyben kell elkölteni. Korábban ? csak jelzem, hogy az autópálya-építések miért nem zárultak le ? az önök jogszabályai 10 százalék ingatlanvásárlási lehetőséget írtak elő a programon belül. Most képzeljék el, hogy van egy jogszabály arról, hogy 10 százalékot területvásárlásra lehet költeni ? vajon mennyiért fogja tudni a magyar állam megszerezni a területet? Természetesen hirtelen megjelentek ügyvédek, és 6-7 éve lezáratlan, autópálya-építéshez szükséges területkisajátítások zajlanak, mert mindenki a 10 százalékot szeretné. Mi a következőkben nagyvonalúan 2 százalékban maximáltuk ezt a költséget, ha már be kell írni valamit, és [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] ennek a rezsijét pedig 1 százalékban. Köszönöm szépen, hogy ezt elmondhattam. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Megkérdezem Tóth Bertalan képviselő urat, elfogadja-e az interpellációra adott választ.
Köszönöm a szót, alelnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Ha jól értelmeztem, akkor a fideszes önkormányzatok a bicikliútra szánt pénzeknek a negyvenvalahány százalékát ellopták. Ugye, ha jól…? [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból: Nem!]] De, ő mondta! És a bicikliutak nagy részét önkormányzatok építették meg, ők nyújtottak be pályázatot, és a fideszes önkormányzatokhoz közel álló, amúgy országosan koordinált tanácsadói hálózat lenyúlta ezt a pénzt. [[Lázár János: Több szakértőt!]] Ön a felelős miniszter, legyen szíves, tegye meg az intézkedéseket! [[Lázár János: Megteszem.]] Az előbb önök mondták azt, hogy ha mi tudunk valami olyan konkrét ügyről, tegyünk bejelentést. Ha ön tud ilyen konkrét ügyről, azonnal indítson vizsgálatot! Ott van a Kehi, amely ugye a civilekkel van elfoglalva; ha most lesz egy kis ideje, vizsgálja ki, hogy a fideszes önkormányzatok hogyan lopták el ezt a negyvenvalahány százalékot, akkor ön szerint több milliárd forintot. Köszönöm szépen. Nem fogadom el a válaszát.
Köszönöm szépen. Tóth Bertalan képviselő úr nem fogadta el a miniszteri választ. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadják-e a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a miniszteri választ 103 igen szavazattal, 40 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Szilágyi György, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Egyet előre, kettőt hátra európai uniós forrásból?” címmel. Szilágyi György képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! Az előző négy év során több területen is önök által forradalminak beállított változásokat hajtott végre az önök kormánya. Az egyik kiemelten jelentős terület a közigazgatás volt, ahol szinte kizárólag az Európai Unió által fejlesztési célokra biztosított forrásokból igyekeztek megvalósítani a Magyary-programot. A Magyary-program kiemelt célja volt a kormányablakok rendszerének kialakítása, az úgynevezett egyablakos ügyintézési modell meghonosítása és kiterjesztése. A program célkitűzése volt, hogy 2014. évre összesen több mint 300 kormányablak működjön, mintegy 3 ezer ügyintézési ablakkal. A nagy ívű változások és fejlesztések forrásául az államreform operatív program ? ÁROP ? és az elektronikus közigazgatás operatív program ? EKOP ? strukturális alapokból származó támogatásai szolgáltak. Valamennyi támogatott projekt megvalósítását követően az úgynevezett fenntartási időszakban rendszeresen be kell számolni a kedvezményezetteknek a támogatásokból létrehozott eredmények fenntartásáról. Abban az esetben, ha a támogatott projekt eredményei valami oknál fogva nem maradandóak, a fenntartási időszakban valamiért elenyésznek, úgy a kapott támogatás részben vagy egészben történő visszafizetésével kell számolni. Tehát nagyon fontos: ha nem valósulnak meg vagy visszafelé fejlődés tapasztalható, vissza kell fizetni az államnak a pénzt az Európai Uniónak, amit erre fordítottak. Tisztelt Miniszter Úr! Az október 14-én megtartott kormányülésen a kormányablakok számának csökkentését, valamint az egyablakos ügyintézés rendszerének túlburjánzása miatt a bürokráciacsökkentés jegyében az erőforrások átcsoportosítását vetette fel. Kérdezem tisztelt miniszter urat, hogy milyen további forradalmi változásokat terveznek a közigazgatás területén; milyen forrásokból tervezik finanszírozni az újabb módosításokat; miként tervezik összeegyeztetni a korábban EU-pénzből finanszírozott vívmányok fenntartására vállalt kötelezettséget az újabb változtatásokkal. És végül nyugtasson meg, tisztelt miniszter úr, azzal kapcsolatosan, hogy a tervezett változások eredménye nem az előző években elköltött támogatások visszafizetése lesz, mint azt láthattuk néhány korábbi sajnálatos esetben, és nem fog ismét kárt szenvedni a magyar adófizetők pénze, és azok az átalakítások, amit esetlegesen önök… [[Lázár János feláll.]] Köszönöm szépen, hogy ilyen gyorsan szeretne válaszolni, már abba is hagytam. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót miniszter úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársam! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A 2010-ben elkezdett Magyary-programmal meginduló államreformnak valóban lesz folytatása a szándékaink szerint, én azonban polgármesteri munkám során azt tapasztaltam meg, hogy ha az ember valamit meg akar változtatni, akkor lehetőség szerint ne nagy általánosságokról beszéljen, hanem konkrét, egyértelmű, világos változás legyen, inkább kevesebb helyen, de „a kevesebb több” elvét megvalósítva minél konkrétabb dolog történjen. Ezzel együtt szeretném azt elmondani, hogy az egésznek mi lesz majd a célja. Holnap kezdődik Patyi András elnök úr, professzor úr vezetésével az Államreform Bizottság munkája. Az egésznek a célja az lesz, hogy megvizsgáljuk, vajon a magyar állam működése előnyt jelent az adófizetők szempontjából vagy inkább hátrányt. Nagyon sok olyan vállalkozóval találkozhatnak a képviselői munkájuk során, akik elmondják, hogy számukra az állam megnehezíti és nem megkönnyíti a boldogulást, a piacra jutást, a gazdasági eredmény elérését. A magyar választópolgárok magánemberként, amikor az állammal találkoznak, szintén sokszor érzik azt, hogy az állam beleszól az életükbe, nem hagyja békén őket, és adott esetben nem segíti, hanem megnehezíti az életüket. Olyan államreformba, bürokráciacsökkentésbe érdemes csak belekezdeni, ami segíti az embereket, hozzájárul ahhoz, hogy rendezettebben lehessen az ügyeket elintézni, és az ország versenyképességét jelentősen javítja. Hogy kik és hogyan vezetik az államot, hogy kik és hogyan szervezik meg az országot, az nagyban járul hozzá ahhoz, hogy egy ország versenyképes vagy sem. Szerintem az, hogy a kétezres évek közepén Magyarország a versenyképességi rangsorban a közép-európai országok utolsó helyére küzdötte le magát, az nagyban összefüggésben volt az államot vezetőkkel, az állam vezetési modelljével és azzal, hogy az állam segítette vagy könnyítette a gazdasági növekedés feltételeit. Meggyőződésünk szerint abszolút gazdasági versenyképességi kérdés az, és a gazdasági növekedésben súlyos százalékokat jelenthet, hogy hogyan működik az ország, milyen a bürokrácia, milyen a szabályozás, milyen a szabályozottság. Ennek jegyében próbáljuk egyszerűbbé és világosabbá tenni a helyzetet. 198 járás működik az országban, azt tudom mondani önnek, hogy terveink szerint a következő évtizedekben ? és ezt örömmel nyugtázhatjuk, hogy az önkormányzati választási kampányban egyetlen politikai erő sem kérdőjelezte meg a járások legitimitását, a járások létezését ?, talán, mondhatjuk azt, hogy járásalapú lesz a magyar közigazgatás. Ez azt jelenti, hogy az állam szolgáltatásait, amit az adónkért cserébe kapunk mindannyian állampolgárként, legyen az közoktatás, közbiztonság és más egyéb közjuttatások ? ilyen a közigazgatás is ?, azt alapvetően járási bázisból kell megszervezni. Ezért az a meggyőződésünk, hogy a legmodernebb infokommunikációs technológiával felszerelt szolgáltató részlegeket és a legszínvonalasabb, ügyfeleket kiszolgálni igyekvő részeket is járási alapon, úgynevezett kormányablakokba kell szervezni. Európai uniós pénzből fogjuk ezt megvalósítani, 2015 végére fogjuk lezárni a programot. 198 járásban körülbelül 260 kormányablak lesz. Ez valóban kevesebb annál, mint amit eredetileg ígértünk, de látjuk három év után az ügyfélforgalmat, az ügyfélterhet, hogy mennyi ügyet kell elintézni. A megvalósuló kormányablakokban szeretnénk azonban, ha nem csak az állam szolgáltatna, hanem adott esetben postai szolgáltatások, banki szolgáltatások lennének összekapcsolva, és a szolgáltató állam jelleg, hogy egy helyen, egy időpontban minél több mindent az állampolgár el tudjon intézni, ez volna a legnagyobb kihívás. Emellett, ezzel párhuzamosan kell megvizsgálni a jogszabályokat, amelyek az életünket általában megnehezítik. Egy nagy bürokráciacsökkentést tervezünk, ott, ahol ennek értelme és szüksége van, a társadalom bevonásával, egy nagy vitára kívánjuk bocsátani. Szívesen beszélek erről legközelebb is, ha kérdez. Nem fogjuk csökkenteni és nem fogjuk visszakérni a már működő kormányablakok számát és a már működő kormányablakok támogatását. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] [[15.20]]
Megkérdezem Szilágyi képviselő urat, elfogadja-e a miniszteri választ.
Miniszter Úr! Köszönöm szépen a válaszát, de azért az sokat elmond, hogy öntől négy év után, négy év kétharmados kormányzás után most még mindig arról hallhatunk, hogy milyen terveket kívánnak megvalósítani ebben az országban. [[Lázár János: 39 évesen még vannak terveim!]] Én konkrét kérdést tettem fel önnek, ebben a konkrét kérdésben az is szerepelt, hogy a Magyary-programra elköltött európai uniós forrásokat vajon vissza kell-e fizetnünk azért, mert önök jelen pillanatban csökkenteni kívánják azt a tervet, ami volt. Tehát ez lenne az egyik legfontosabb kérdés. A másik, azért azt ne felejtse el, miniszter úr, hogy a közigazgatás működése és a szolgáltatás színvonala országunk valamennyi polgárát érinti. Azt se felejtse el, hogy ha a rendszerben bárminemű változást megpróbálunk véghezvinni, a korábbi évek gyakorlati tapasztalatai alapján az a rendszer hosszabb-rövidebb ideig tartó lassulását, a szolgáltatási színvonal csökkenését eredményezi. Tehát négy év után arról beszélni, hogy milyen terveket akarunk végrehajtani, vagy pedig már ott tartanánk, hogy mit tudunk levonni ezekből a dolgokból… ? úgy érzem, hogy a válaszát nem tudom elfogadni, és még mindig nem kaptam arra sem választ, hogy vajon mennyi pénzt kell majd visszafizetnünk. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. A választ nem fogadta el a képviselő úr. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a miniszteri választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 104 igen szavazattal, 35 nem ellenében, tartózkodás nélkül a miniszteri választ elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Ügyrendi kérdésben jelentkezett Lukács Zoltán képviselő úr, MSZP. Öné a szó, egyperces időkeretben.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Magyar Szocialista Párt frakciója úgy ítéli meg, hogy Korózs Lajos úr interpellációjakor nem a hatályos házszabály szerint járt el a Ház, ezért azt indítványozom, hogy kapja meg a szót Korózs Lajos, és hadd mondja el az interpellációját. Ezt arra alapozom, hogy a házszabály 123. § alapján 10-12 másodperc után elvették tőle a szót, és utána kérdezték meg az államtitkár urat, hogy kíván-e válaszolni az interpellációra [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] tíz másodperc után nem ítélhető meg, hogy egy háromperces interpelláció második percében a témára tér-e a képviselő vagy nem. Ebből adódóan, ha tíz másodperc után elvették tőle a szót, akkor egyrészt nem ítélhető meg, hogy ezt az interpellációt ő a szabályok alapján elmondja-e, másfelől pedig az államtitkár úr nagy valószínűséggel, mivel tíz másodperc után elvették a szót a képviselőtől, nem tudta eldönteni, hogy ő arra az interpellációra tud-e vagy akar-e válaszolni. [[Folyamatos zaj. ? Az elnök csenget. ? Balla Mihály: Vond már meg tőle a szót! ? Lázár János: Szakértőket az MSZP-be!]] Ezért azt kérjük, hogy Korózs Lajos úrnak adják meg az interpellációra a szót. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Arra kérem tisztelt képviselő urat, és kérem tisztelettel az MSZP frakcióját, hogy… [[Lukács Zoltán a Jobbik sorai felé: Kivel vagytok ti, fiúk? ? Dúró Dóra: A házszabállyal vagyunk. ? Az elnök csenget. ? Közbeszólás a Fidesz soraiból: …hozzád beszélnek!]] Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném elmondani, ha idefigyel, köszönöm szépen. Tehát arra kérem képviselő urat, hogy forduljon az ügyrendi bizottsághoz, és majd ők eldöntik, hogy mi a teendő. [[Lukács Zoltán: Úgy lesz!]] Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Áttérünk az azonnali kérdésekre. Bárándy Gergely, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Tervez-e vizsgálatot, miniszter úr?” címmel. [[Folyamatos zaj. ? Az elnök csenget.]] Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat-ellátása miatt válaszadásra Kontrát Károly államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszter úrtól kéri a választ.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Mivel Kontrát államtitkár úr vagy nem tud, vagy nem akar, nem képes válaszolni, ezért inkább megvárom miniszter urat. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. A miniszter úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Gábor, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „A falusi embereknek csak a szavazata kell?” címmel. Harangozó Gábor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Az elmúlt négy évben az aprófalvas térségekben az állam gyakorlatilag felszámolta önmagát. [[Folyamatos zaj. ? Az elnök csenget.]] Nem lehet ügyeket intézni, az idősgondozás nincs megoldva, egyáltalán a közszolgáltatások nagy része megszűnt. Nincs munka, és tisztelt miniszter úr, ha van is munka, azért olyan szánalmasan alacsony bért fizetnek ezekben a falvakban, hogy a létminimum megteremtésére nem elég a falvakban megkereshető fizetés. Mi az elmúlt időszakban nyújtottunk be javaslatot az alapvető élelmiszerek áfájának a csökkentésére. Ennek a lényege az volt, hogy legalább a legszegényebbeknél hagyjunk több pénzt azzal, hogy az ő fogyasztói kosarukban igen nagy szerepet kitöltő alapvető élelmiszereknek csökkenjen az ára, és ugyanakkor az élelmiszeripart is ki lehetett volna fehéríteni ezen termékkör áfájának az 5 százalékra csökkentésével. A Fidesz-frakció vita nélkül szavazta le itt a parlamentben ezt a javaslatot, aztán később azt látjuk, hogy kormányzati tisztviselőket tiltanak ki az Egyesült Államokból azért, mert vélhetően áfacsalásban érintettek, és korrupciós cselekedetekkel viszik el a közpénzeket. [[Mirkóczki Ádám elfoglalja a jegyzői széket.]] Önök kialakították a földbérletnek azt a rendszerét, amikor nem helyi gazdaság fejlesztésére használják a földbérleti rendszert, hanem kiszemelt kiskirályok kapnak földet, miközben a helyben lakó emberek pedig elmehetnek cselédnek, ehhez tartják fenn a közmunkarendszert, amelyben költségvetési pénzből 200 milliárd forintot fordítanak a közmunka finanszírozására, miközben az új uniós költségvetési ciklusban lehetőség lenne arra, hogy szociális gazdaság fejlesztésére mind a béreket, mind az intézményrendszer kialakítását megfinanszírozzák uniós forrásból. Miniszter Úr! Önök a szavazat beszedésének a rendszerét, úgy látszik, fontosnak tartották, ezt ki is építették megfelelően. A kérdésem az lenne, hogy miért nem hajlandók is tenni azokért a szavazókért, akiknek a szavazatát ezzel a kiszolgáltatott rendszerrel begyűjtötték. Kérem, válaszoljon.
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Lázár János miniszter úrnak.
Köszönöm szépen. Nagyon fontos az a bizalom, amit a kérdésben szóba hozott, képviselőtársam. Én például húsz év után most nyertem el, a helyi Fidesz-csoporttal közösen a választók bizalmát Makó városában, amit húsz évig szocialista polgármester vezetett, és most a fideszes jelölt elnyerte a választók bizalmát, és a választókörzetem 19 településéből 18-ban Fidesz által támogatott faluban induló polgármesterek, fideszes polgármesterjelöltek nyerték el a bizalmat. [[Dr. Bárándy Gergely: Nem úgy Szegeden!]] Tehát valóban fontos, hogy ne csak a szavazat kelljen, hanem a tett is szükségeltetik az életminőség javítására. Kicsit zavarosak lehetnek az MSZP-frakcióban a viszonyok ? biztos szétesőben van ez a frakció ?, mert Kunhalmi Ágnes képviselőtársam néhány héttel ezelőtt engem azért kért számon, hogy miért a vidéket támogatom, és miért nem Budapestet. Most ön azért kér számon, hogy miért nem támogatom a vidéket. Jó lenne egyeztetniük, ha engem kérdeznek, hogy egyfélét próbáljanak kérdezni tőlem, már így vidék-főváros vonatkozásában. Egyikőjük számon kéri a fővárost, másik a vidék ügyét. [[Folyamatos közbeszólások az MSZP soraiból. ? Dr. Bárándy Gergely: Egy miniszter csak megért két témát is.]] Élelmiszeráfa-ügyben hadd hívjam fel a figyelmét, hogy hogyan alakult ki ez az élelmiszeráfa. Ki fogadta el 2004-2006-ban, illetve 2008-ban, három alkalommal a 27 százalékos áfát? Kinek az ötlete volt ez? Melyik politikai párt… [[Dr. Schiffer András: Utána visszacsinálták!]] Valóban, Schiffer képviselőtársam, 2005-ben volt áfacsökkentés, és 2006-ban visszaemelték. Valóban volt ilyen. 2004-2006-2008-ban, a Magyar Szocialista Párt fénykorában, virágkorában ? szerencsére ezen már túl van az ország, és túlélte szerencsére ?, akkor találták ki a 27 százalékos áfát. [[Dr. Bárándy Gergely: Soha nem volt 27 százalék!]] Hol volt ön, kedves képviselőtársam, abban az időszakban? Miért nem állította ezt meg az MSZP-ben? Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket arról, hogy 1200 milliárd forint áll rendelkezésre a következő hét évben vidékfejlesztésre, ami alapvetően az agráriumban, a képviselő úr által számon kért munkahely-teremtési céllal fog megvalósulni. [[Taps a kormánypártok soraiban. ? Lukács Zoltán: Hú, mekkora lopás lesz megint!]]
Viszonválaszra megadom a szót Harangozó képviselő úrnak.
Miniszter Úr! Ez a mellébeszélés, amit itt elmondott, a vidéki emberek semmibevétele. Tudja, miniszter úr, 750 ezer gyermek él szegénységben és kirekesztettségben. Az elmúlt 25 év bebizonyította, hogy ha az állam itt nem avatkozik be direktben, akkor ezeknek az embereknek a problémáját nem fogjuk tudni megoldani. Miniszter Úr! Igaz-e, hogy önök azért nem akarják a 27 százalékos áfát csökkenteni, mert így tudják a legtöbbet lopni az ebben érdekelt szereplők? Miniszter Úr! Önök 200 milliárdot költségvetési forrásból költenek a közmunkára, ahelyett, hogy ezt az uniós pénzekből tennék meg, miközben meg akarják adóztatni az internetet, mert nincs elég költségvetési bevételük. [[15.30]] Felszólítom önöket arra, hogy vonják vissza az internetadóról szóló javaslatot [[Hangos derültség a kormánypártok soraiból.]] mert nincs rá ok, hogy ezt bevezessék! Hozzák nyilvánosságra a korrupciós listán szereplő személyeket! Miniszter úr, új adók és a vidék további leépítése helyett tegyenek valamit a falvakért!
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz megilleti miniszter urat.
Tisztelt Képviselőtársam! Ha megkaphatnánk azt a papírt, amiből fel tetszenek olvasni, akkor esetleg mi is tudnánk rá válaszolni. Legalább a papírt adják ide, ha már az interpellációt nem adták be. [[Közbeszólások az MSZP soraiból.]] Mert látom, hogy nem sikerült megjegyezni ezt a három bonyolult kérdést, ezért mindenki papírból olvassa önöknél. Akkor talán érdemes volna közkinccsé tenni ezt a fantasztikus irományt. [[Heringes Anita: Válaszolsz?]] Tisztelt Képviselőtársaim! Ha megengedik, akkor természetesen válaszolok. 130 milliárd forint értékű megállapodást kötöttünk a Deutsche Telekommal annak érdekében, hogy 3 millió 600 ezer háztartáshoz 2018-ban szélessávú internet-hozzáférési lehetőség legyen, ezeknek a háztartásoknak lehetőségük lesz arra, hogy igénybe vegyenek szolgáltatásokat, most sokaknak közülük egyáltalán nincs lehetőségük. Tehát ez a kormány ezzel a tettel is bizonyítja, hogy megteremti a vidéki emberek számára azt a lehetőséget, hogy ne kelljen elvándorolniuk, boldoguljanak abban a faluban, ahol születtek, és megpróbáljanak ott élni, és ne legyen elvándorlási kényszer. A vidék számára a helymegtartó képesség lesz a következő 4-5 esztendő legnagyobb kihívása. Ennek érdekében tevékenykedünk önökkel is szívesen együtt. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Szilágyi György, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Melyik a Fidesz igazi arca?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt a válaszadásra Lázár János urat, a Miniszterelnökséget vezető minisztert jelölte ki. Megkérdezem, elfogadja-e a válaszadó személyét.
Elnök úr, az ügy fontosságára való tekintettel megvárnám miniszterelnök urat, hogy ő válaszoljon erre a kérdésre. [[Lázár János: Helyes, helyes! Fontos ügy!]] Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. A miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Novák Előd, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszter úrnak: „Keleti nyitás vagy inkább keleti bankszámlanyitás a miniszter úr célja?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra Magyar Levente államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét.
Hát hogy milyen idegen érdekek kiszolgálásából származhat Szijjártó Péter százmilliós nagyságrendű vagyongyarapodása, arról miniszter úrnak szerintem személyesen kellene vallomást tennie, így megvárnám, míg halaszthatatlan közfeladatait itt tervezi ellátni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. A miniszter úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell majd válaszolni. Tisztelt Országgyűlés! Ugyancsak Novák Előd, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „A világháló kínai típusú cenzúrája után minden internetezőnek hadat üzennek?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra SemjénZsolt miniszterelnök-helyettes urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét.
Köszönöm, elnök úr. Mivel a rezsinöveléssel nem vár a kormány, így azt gondolom, mi sem várhatjuk meg Orbán Viktort, ezért elfogadnám. [[Derültség a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen. Öné a szó, Novák Előd képviselő úr.
Tisztelt Miniszterelnök-helyettes Úr! Két fideszes képviselőtársának egy-egy pikáns nyilatkozatával kapcsolatban szeretném az ön, illetve a kormány álláspontját megtudakolni. Az első mindjárt Kubatov Gábor, bár ebben a ciklusban nem szólalt még fel, sőt az előző négy évben sem vette a fáradságot, hogy itt akár egyetlenegyszer is felszólaljon. [[Lázár János: És ez rossz vagy jó?]] Ha már bérről és fizetésről beszélünk, tisztelt miniszterelnök-helyettes úr, ezért hadd idézzem legismertebb, legelhíresültebb beszédét, ami a legolvasottabb jobboldali hírportálról szivárgott ki, itt ugyebár elérhetetlenné tette azt a házelnök, de gondosan kijegyzeteltem előre ezt az egy mondatot, amit Kubatov Gábor mondott tehát elhíresült, kiszivárgott hangfelvételén: Orbán Viktor nem igazán ért a számítástechnikához, most már sokat léptünk előre, mert például SMS-t tud fogadni, küldeni, és tudja, mi a fax és az e-mail közti különbség ? mondja Kubatov Gábor, a Fidesz pártigazgatója a 2010-ben napvilágot látott hangfelvételen. Azonban mi, jobbikosok nem tekintjük elegendő előrelépésnek, hogy mondjuk, Orbán Viktor már tud faxot vagy e-mailt fogadni. Érdekelne, hogy mit mond ön, aki azért jobban ismeri: van Orbán Viktornak okostelefonja? Meg tud nyitni egyáltalán egy böngészőben egy internetes oldalt? Tudja, mi az az internetezés? Hogy miért kíván hadat üzenni Orbán Viktor? Hiszen a kiszivárgott információk szerint személyesen az ő ötlete volt, hogy ezt a tőle távol álló világot egy ilyen büntetéssel sújtsa. A másik Nyitrai Zsolt elhíresült 2008-as nyilatkozata, amivel messzemenőkig egyet tudok érteni. Az internet a szabadság műfaja, nem ezek az uralkodó trendek a világban, hogy megadóztassuk az internetet, hanem pont az, hogy sokkal inkább szabadabbá tegyük, sokkal inkább elérhetővé tegyük minden honfitársunk számára. Ezt mondta 2008-ban még ellenzékben, amikor az MSZP akarta bevezetni az internet megadóztatását, ezt mondta akkor a Fidesz. És mit mond ma? Mit mondanak ma Nyitrai Zsoltnak, vagy esetleg etikai eljárást indítanak vele szemben pártján belül, hogy ilyen álláspontot mert ? vagy esetleg még ma is ? képviselni? Ezzel kapcsolatban várnám véleményét, és különösen a Jobbik által felvetett ingyenes alapszintű internet bevezetésével kapcsolatban. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Képviselő úr, hogy őszinte legyek, nem gondolom, hogy Orbán Viktor okostelefonja az Országgyűlés tárgykörébe tartozik, hogy milyen mértékben használ, vagy nem használ okostelefont, vagy SMS-ezik, vagy nem SMS-ezik. Ezért inkább a közérdeklődésre számot tartó részével foglalkoznék a kérdésével kapcsolatban. Ennek a lényege az, hogy a kormánynak elhatározott szándéka az, hogy a fogyasztási típusú adók szerepének növelésével párhuzamosan a jövedelemtípusú adók csökkentését tűztük ki célul. És miután a hagyományos telefonszolgáltatáshoz képest az utóbbi években az elektronikus kommunikáció szerepe megnövekedett, ezért szükséges ennek az átgondolása, hogy az internetes típusú kommunikációt is bevonjuk a közteherviselésbe. Látható, hogy ezt a tendenciát vetíti előre, hogy az adózott hangalapú szolgáltatás utáni adóalap, a hagyományos úton folytatott beszélgetések időtartama hosszabb távon még tovább fog csökkenni, ez az internetszolgáltatások igénybevételének a növekedésével fog járni. Következésképpen indokolt az, hogy ami a telekommunikációból kiesik, az az internetszolgáltatás tekintetében a költségvetésbe bevonásra kerüljön. Fontos szempont, hogy a távközlési adó egyszerű adóztatást tesz lehetővé, kevés számú adóalanyról van szó, ezek a távközlési szolgáltatók, és így az adóztatásnak a költsége is alacsony. Ez az intézkedés tehát szorosan illeszkedik a kormányzat eddig folytatott adópolitikájába, a távközlési adó kiterjesztésének jelenlegi célcsoportja részben átfedi a közteherviselésbe [[Lukács Zoltán: Mi meg ezt a papírt kérjük.]] már korábban bevont távközlési szektort, amely profitképessége és versenypozíciója képessé teszi, hogy nagyobb részben járuljon hozzá Magyarország költségvetési egyensúlyának a fenntartásához. [[Lázár János: Papírcserét javaslok a felek között.]] Ebből következik egyébként, hogy ha az ország költségvetési szempontjait nézem [[Lukács Zoltán: Azt sem tudja, mit beszél.]] ,akkor nehéz elgondolni, hogy miért gondolják azt, hogy nem inkább a fogyasztási típusú adókat szedjük be, és ehelyett önök azt javasolják, hogy a jövedelemtípusú adókat szedjük be. Én azt gondolom, hogy ez az intézkedés pontosan azt készíti elő [[Zaj, az elnök csenget.]] hogy minél alacsonyabb jövedelemadók lehessenek Magyarországon. [[Dr. Schiffer András: Ez nem fogyasztás. ? Taps a kormánypártok soraiból.]] Hát micsoda?
Köszönjük szépen, miniszterelnök-helyettes úr. Viszonválaszra megadom a szót Novák Előd képviselő úrnak.
Hát én nagyon sajnálom, hogy egy előre le nem adott, itt szóban megfogalmazott azonnali kérdésemre előre megírt választ olvas fel miniszterelnök-helyettes úr. Egyszerűbb lett volna, ha ideadja nekem, és egyébként válaszol arra a kérdésre, amit csak itt fogalmaztam meg, és amit ön előre nem tudhatott. Én nem tartom ördögtől való gondolatnak azt, hogy igen, a XXI. században egy miniszterelnöknek legyen okostelefonja, vagy tudja azt kezelni. Vagy ha nem tudja, és megrekedt azon a szinten, amit a Fidesz pártigazgatója mondott, miszerint Orbán Viktor annyit tud, hogy mi a fax és az e-mail közti különbség, ha tényleg ezen a szinten áll a számítástechnika terén, akkor ne alkosson véleményt, ne akarja elítélni az internetezőket, ne akarja megadóztatni ezt a világot. [[15.40]] Nagyon örülnék, ha Nyitrai Zsolt rendkívül precízen kifejtett álláspontjával kapcsolatban is elmondaná a véleményét, mert úgy tűnik, hogy amit 2008-ban megfogalmaztak, arról önök már nem szívesen beszélnek. És örülnék, ha akár írásban is, de választ kaphatnánk végre arra, hogy az ingyenes alapszintű internetet, amire a Jobbik többször javaslatot tett már az elmúlt évek folyamán, azt végre hajlandóak-e valamilyen formában figyelembe venni és megvalósítani úgy, ahogy azt a reklámadó esetében is tették, amelynek bevételéből egyébként megvalósítható lenne az alapszintű ingyenes internetszolgáltatás. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Így van! ? Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz megilleti a miniszterelnök-helyettes urat is.
Képviselő úr, még egyszer: a helyzet az, hogy attól, hogy valaki nem tud énekelni, még lehet egy nagyszerű zenekritikus, aki tud az operaházról és az opera műfajról és az áriák tekintetében szakvéleményt írni. Tehát attól, hogy egy miniszterelnök SMS-el vagy nem SMS-el, ettől még mint az ország irányítója, a gazdasági minisztériummal remekül meg tudja állapítani, és jogszabályokat tud javasolni a tekintetben, hogy a költségvetés szerepe hogy alakuljon. Az ön kérdésfeltevésében az a probléma, hogy elszakítja ezt a kérdést a költségvetési egyensúlytól. Márpedig a helyzet az, hogy ha a telekommunikációs adókat támogatják, akkor azt a telekommunikációt, azt a kommunikációt, ami a telekommunikációról az internetre tevődik, miért nem támogatják. Ráadásul teljesen egyértelmű, hogy ez a jövedelemtípusú adók csökkentésével jár együtt. Ezért azt gondolom, hogy önöknek, akik mindig a különböző multi- és egyéb szolgáltatók megadóztatása [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] mellett voltak, támogatniuk kellene ezt a javaslatot, hogy senki se vonhassa ki magát [[Dr. Schiffer András: Akkor tessék csökkenteni, és ne vessenek ki több adót! Köz­beszólás az MSZP soraiból: Áthárítják a fogyasztóra!]] a fogyasztási típusú adók alól. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök-helyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Sallai Róbert Benedek, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek, „Hová vezetnek az étolajmutyi szálai?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat-ellátása miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat jelölte ki. Megkérdezem a képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét.
A legjobb! Köszönöm szépen.
Igen, akkor öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Megmondom őszintén, megint csak egy ilyen szakmai kérdés merül fel bennem, amiben szeretnék tisztábban látni, és semmiféle politikai provokációt nem látok ebben. Egy évvel ezelőtt a Lehet Más a Politika arra figyelmeztette a magyar kormányt, hogy a kirobbant adó-, illetve áfa-visszaigényléssel kapcsolatos botrányt jobban át kellene nézni, jobban oda kellene figyelni, és utána kellene járni annak a ténynek, hogy az elmúlt kormányok pártállástól függetlenül szemet hunytak több ezer milliárdos áfacsalások fölött. Ma már teljesen közismert ténnyé vált a közvélemény számára, hogy kereskedőcégek papíron utaztatnak élelmiszereket szlovák vagy román határon keresztül, miközben áfát nem fizetnek utána, és az áruházláncok áfacsalásban érintett termékeket forgalmaznak. Ha nem is olyan magas színvonalú politikai vezetőkkel, mint Magyarországon, de azt mondják, hogy számottevő tényező a világpolitikában az Egyesült Államok nevezetű állam is. Azt állítja, amit korábban Horváth András, azt mondja, hogy Magyarországon a hatóságok és a kormány nem tesz eleget a közpénzek ellopása ellen. Ha jól értem, azt mondják, hogy a NAV kormányzati körök tudtával több mint ezermilliárd forintos áfacsalás fölött huny szemet egy kivételezett helyzetben lévő kör adói hátterében. Megértem, hogy a kormány is egyelőre tájékozódni próbál az ügyben, hogy mi is ez az amerikai botrány, de ezért baj a sok korrupció, mert ilyenkor mindig felmerül, hogy melyik ügyről van szó, melyik korrupciós ügy ez. Nem is tudom, hogy mi lehet az ügy hátterében, miközben nem nagyon értem, hogy a NAV-vezető hölgy merre van, hogy nincs itt válaszokat adni, hogy nincs a sajtó előtt. Ezek az áfacsalási ügyek most átgyűrűznek világpolitikai színtérre, Magyarország megint nem kedvező színben van feltüntetve, miközben közpénzek sokasága, ezermilliárdok, közös célunk lenne, hogy ez ne így történjen, de nem értjük, hogy most abban bízunk egy kicsit, hogy a Kehinek most hogy szabadul fel kapacitása a norvégok átvilágítása után, hátha esetleg [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] a NAV tevékenységét is átvilágítaná. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Ha jól értem a szavait, ön kész tényként kezeli, hogy ennek a bizonyos hat személynek a kitiltása, akiről azt sem tudjuk, hogy ki, azt sem tudjuk igazából, hogy miért. [[Dr. Schiffer András: Ki nem tudja?]] , összefüggésbe hozható bizonyos áfacsalással. Ehhez képest ez az amerikai ügyvivő, aki most már naponta nyilatkozott talán többször is, egészen mást mond. Először is azt mondja, hogy a kitiltás az Amerikai Egyesült Államokban nem közügy. Másodszor pedig azt mondja, hogy ha ez megtörténik, az Amerika belügye, de ha ez megtörténik, akkor nem biztos, hogy olyan dologért történik meg, ami esetleg Magyarországon törvényekkel ütköző, netán bűncselekmény. Amerikában az, de Magyarországon nem az. [[Dr. Schiffer András: Mi az? ? Közbeszólások a Jobbik soraiból: Csak egy példát!]] Azt gondolom, hogy ön egy kicsit túlment ezzel az áfacsalásüggyel, mert az is elképzelhető, hogy például ezek a személyek, tegyük fel ? mint ahogy ön a gondolatokkal játszik, én is játszom a gondolatokkal ?, a tevékenységük során Magyarország érdekeit védték, ami egyébként sérti az Egyesült Államok érdekeit, és az Egyesült Államok azért nem ad erről információt, mert teljesen tisztában van ezzel a ténnyel, hogy egyébként ezek az emberek, akiket most névtelenül emlegetünk, akiken akárhogy gúnyolódnak és bekiabálnak az ellenzéki képviselők, egyébként Magyarország érdekében végezték ezt a tevékenységét [[Dr. Staudt Gábor: Jézusom!]] és ezt kapta az Egyesült Államoktól. [[Lukács Zoltán: Súlyos szavak ezek! ? Közbeszólások a Jobbik soraiból: Hőstett!]] Tehát én nem mennék ilyen messzire ezekben a kérdésekben [[Gúr Nándor: Ne támadd Amerikát! Várj egy kicsit!]] addig, amíg az Egyesült Államok hivatalosan nem fogja tájékoztatni Magyarország kormányát. Ha tájékoztatja, onnantól kezdve indul el az ügy kivizsgálása. [[Taps a kormánypárti padsorokból. ? Dr. Schiffer András: Rendeljünk el zárt ülést, és tessék mondani!]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Sallai képviselő úrnak egy perce van a viszonválaszra.
Köszönöm szépen, államtitkár úr, a válaszát. Nem fogja tájékoztatni? Hát nem is fogadják a külügyminiszterünket, annyira nem vesznek bennünket, hogy szóba álljanak velünk! Azt mondják, hogy ez ő belügyük, derítsük ki mi. Azt mondják, hogy lehet, hogy ez Magyarországon hőstett? Erre utalok szavaival, egy hét alatt sokat változott a politikai helyzet, de akkor tudjuk meg, kik ezek a személyek és mit követtek el, és a Jobbikkal és az MSZP-vel együtt különböző köztársasági érdemkereszteket fognak nekik javasolni, ha ilyen hőn képviselik a haza érdekeit. De ha nem mondják el, hogyan tudjuk ezt? Hogyan tegyük meg azt, hogy tiszteljük a tisztségviselőiket, ha nem tudjuk, hogy mi van az ügy hátterében? Nyilvánvalóan a sajtóból próbáljuk összerakni az értesüléseket. Ha önök egyenes válaszokat adnának, és világosan elmondanák, hogy miről van szó, akkor nem kellene találgatnom, és nem kellene kérdéseket feltennem és feltartanom az ön drága idejében. Azért vagyok erre kényszerítve, mert nem látjuk tisztán, nem kapunk világos válaszokat. Eltelt a második hét, és szeretnénk látni, hogy mi ennek az ügynek a háttere. Egy biztos: a Horváth András által kiborított áfacsalásos ügy nagyon erősen összhangban van ezzel az állítással, miszerint magyarországi vezető köztisztviselők kedvezményeket akartak adni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] jogtalanul amerikai szereplőknek. Ebben szeretnénk tisztán látni. Köszönöm szépen.
Köszönjük szépen. Államtitkár úrnak egy perce van viszonválaszra.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! Jól értem önt? Az előbb azt mondta, hogy nem tud semmit. Az egyperces válaszának az elején azt mondta, hogy ön sem tud semmit, segítsünk, adjunk információt. [[Dr. Schiffer András: Mi nem, de ti igen!]] Közös a célunk, hogy tudjunk valamit. Majd a végén mégis azt állítja, hogy de az áfacsalásnak akkor is köze van hozzá. Döntse el, hogy most melyik platformra áll, hogy tud valamit, és akkor mondja el ezt nekünk [[Dr. Schiffer András: Ti tudjátok! Te tudod! ? Dr. Szél Bernadett: Ne beszéljünk mellé! ? Dr. Schiffer András: Tessék válaszolni! Neveket akarunk!]] ossza meg velünk bizonyítékokkal, vagy nem tud. Ha viszont nem tud, akkor ne vádaskodjon se a kormányt illetően, se a NAV-ot illetően, se személyeket illetően. Erre kérem önt. [[Dr. Schiffer András: Akkor tessék aláírni!]] Ami pedig az áfacsalást illeti, ha valaki tett az elmúlt húsz évben azért, hogy kiderüljenek az áfacsalások és hogy ez csökkenthető legyen, akkor ez pontosan ez a kormány. Mondok két példát röviden. Fordított áfa, a fordított áfa intézményének a kiterjesztése és a pénztárgép bevezetése [[Moraj az ellenzéki pártok soraiból.]] tehát itt ezt a kormányt, ezt a NAV-ot ne tessék áfacsalással vádolni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Cseresnyés Péter, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Emelkednek a reálbérek. Hogyan erősíti a gazdasági növekedést a javuló munkaerőpiac?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat-ellátása miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat jelölte ki. [[Jelzésre:]] Bólint a képviselő úr, elfogadja a válaszadó személyét. Öné a szó, Cseresnyés képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A foglalkoztatás 2010-től megfigyelhető bővülése erősödött, ami arra utal, hogy a kormányzati intézkedések egyre inkább kifejtik kedvező hatásukat a munkaerő-piaci folyamatokra is. Hogy csak egy példát mondjak, a tavalyi évet tekintve, a tavalyi évhez viszonyítva közel 170 ezerrel növekedett a foglalkoztatottak száma, aminek jelentős része a versenyszférában tudott elhelyezkedni. Azonban nemcsak a dolgozó, adót fizető emberek száma nőtt, hanem a keresetük is. A KSH legfrissebb adatai szerint az átlagos fogyasztói árszínvonal változatlansága mellett a reálkeresetek 2,9 százalékkal, a közfoglalkoztatás nélkül 5,3 százalékkal voltak magasabbak, mint egy évvel ezelőtt. [[15.50]] A vállalkozásoknál ez 4,7 százalékot jelent, a költségvetés területén 6,8 százalékos, nonprofit szervezeteknél pedig 7,2 százalékos reálkereset-emelkedést jelent. A keresetek reálértéke augusztusban 2 százalékkal emelkedett a rezsicsökkentés és a harmincéves rekordot döntögetően alacsony inflációnak köszönhetően. Az elmúlt egy évben a közfoglalkoztatásban részt vevők keresete is nőtt. Erre egy példa a pedagógusbér-emelés, amelyet tavaly közel 170 milliárd forintban lehet megállapítani, a kormány a pedagógusok bérének emelésére közel ennyi pénzt fordított, ami azt jelenti, hogy 18,7 százalékkal növekedett az oktatásban a reálkereset. A munkahelyek számának növekedése, illetve a reálkeresetek folyamatos emelkedése kedvezően hat a lakosság jövedelmi helyzetének stabilizálására, és hozzájárul a belső fogyasztási kereslet növekedéséhez is. Azt szeretném kérdezni, tisztelt államtitkár úr, hogyan erősíti a gazdasági növekedést a javuló munkaerőpiac. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban igaz, hogy a foglalkoztatottak száma Magyarországon immár tíz hónapja folyamatosan meghaladja a 4 milliót. A legutolsó rendelkezésre álló adat szerint 4 millió 158 ezer ember dolgozik Magyarországon, ez a kormányváltás óta több mint 400 ezer fős növekedésnek felel meg. Ennyivel élnek többen jelenleg munkából, mint 2010-ben a kormányváltáskor, és ezek az emberek nem segélyből élnek, hanem munkajövedelmet szereznek, ami lényegesen magasabb a segélynél. Ez természetszerűleg hat a belső kereslet élénkülésére, ösztönzőleg hat a gazdaságra. [[Dr. Schiffer András felállva közbeszól.]] Legyen szíves rendre utasítani, elnök úr, mert most már tűrhetetlen, hogy folyamatosan próbálnak megzavarni a válaszomban, mert nem tetszik esetleg nekik a kormány eredménye, és ezt így akarják kifejezni.
Folytassa, államtitkár úr! Schiffer frakcióvezető úr, tisztelettel kérem, hogy... [[Dr. Schiffer András leül.]] Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Úgy gondolom, mindenképpen örvendetes, ami a versenyszférában ment végbe, hiszen az Eurostat legfrissebb adatai szerint a 28 tagállam közül Magyarországnak sikerült a legnagyobb mértékben csökkentenie a munkanélküliséget. Az elmúlt egy év alatt 100 ezerrel lett kevesebb a munkát keresők száma, a munkanélküliségi ráta pedig mélyen az uniós átlag alatt van, ez 7,6 százalék, és való igaz, hogy a 2013. évi 2,6 százalékos reálkereset-növekedés is felülmúlja a várakozásokat, ezáltal nyilván hat a keresletre, ahogy mondtam, így visszahat a gazdasági növekedés ösztönzésére. Összességében tehát mind a foglalkoztatás, mind a reáljövedelem növekedése pozitívan hat vissza a gazdasági növekedés eredményeire.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Cseresnyés képviselő úrnak egyperces viszonválaszra van lehetősége.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Azért tettem fel a kérdést önnek, mert a személyes tapasztalataim azt mutatják, amit azután a KSH számai is alátámasztották, míg a kérdésre készültem fel, és amit ön mondott, azok a számok is alátámasztják azt a személyes tapasztalatot, amit az emberekkel folytatott beszélgetések során én szereztem. A kiskereskedelemben dolgozók azt mondják, hogy stabilizálódott a kiskereskedelmi forgalom, vagy jelentősen növekedett sok esetben, főként az élelmiszeriparban, és azok a vállalkozók, akikkel személyesen beszéltem, azt mondták és azt tervezik, hogy valamiféle fejlesztést fognak a közeljövőben véghezvinni. Ez pedig azt jelenti, hogy a foglalkoztatottak száma is növekedni fog, és azok a statisztikai adatok, amelyeket ön mondott, és amelyeket én találtam, ezeket a véleményeket támasztják alá. Köszönöm szépen a válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tállai képviselő úrnak egyperces viszonválaszra van lehetősége.
Köszönöm szépen, elnök úr. Valóban, egyértelműen a foglalkoztatás bővítése, a fenntartható növekedés elérése a cél, és ebben Magyarország 2014 első félévében kiemelkedő eredményt tud felmutatni az Európai Unióban. A második negyedévi növekedési adat 3,9 százalék. Több közgazdasági folyamat egymásra ható hatásaként lehet elérni a fenntartható gazdasági növekedést, ezért a kormány mindent megtesz, foglalkoztatásbővítő eszközöket, támogatásokat nyújt, és az európai uniós forrásokat is annak rendeli alá, hogy a gazdaság teljesítménye növekedjen, hiszen a források 60 százaléka fogja ezt szolgálni. Mi úgy gondoljuk, hogy ebben a ciklusban el lehet azt érni, hogy Magyarország sokkal jobb teljesítményt tudjon felmutatni a gazdasági növekedés terén. Köszönöm.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Gúr Nándor, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Kevesebb kafetéria, magasabb adó” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem, elfogadja-e az államtitkár úr személyét.
Igen, elfogadom.
Öné a szó, Gúr Nándor képviselő úr.
Köszönöm szépen, alelnök úr. Figyelve a folyamatokat, azt látom, hogy a munkabéren kívüli juttatások tekintetében bár szerkezetileg változások, olybá tűnik, nem következnek be, tartalmilag, közteherkivetés tekintetében viszont igen, és ez a legfontosabb, mármint az, hogy emelkedik a juttatások után fizetendő közteher. A juttatások értékének az 1,19 százaléka után 16 százalékos szja-t meg 27 százalékos ehót fizetnek meg a munkáltatók. A béren kívüli juttatások után így 51 százalékot meghaladó az a teher, amit fizetni kell majd a jövőben. A béren kívüli juttatásoknak nem minősülő egyéb juttatások tekintetében ez viszont már 66 százalék, ilyenek mondjuk, a szolgálati autó, a szolgálati telefon, a csoportos életbiztosítás, és még lehetne példákat sorakoztatni e tekintetben. A kafetéria tehát, olybá tűnik, a jövőben úgy fog megjelenni, hogy a munkaadóknak több terhet, a munkavállalóknak meg kevesebb hozamot fog jelenteni, kvázi bércsökkenéssel párosul a történet. Aközben, miközben itt szép meséket mond az államtitkár úr, hogy milyen folyamatok zajlanak, csúsztatott statisztikákkal párosítva; aközben, miközben 4,5 millió a létminimum alatt élők száma Magyarországon; aközben, miközben beszélhet ön arról, hogy a bruttó meg a nettó átlagkeresetek hogyan alakultak, amikor az emberek, a dolgozó emberek messze döntő többsége kevesebb pénzhez jut hozzá, mint amennyihez egyébként a korábbiakban hozzájutott. No, szóval, a dolog lényege az, hogy például azolyan esetekben, mint az Erzsébet-utalvány, a Széchenyi-pihenőkártya vagy épp az iskolakezdési támogatások, 2014-ben 35-36 százalékos közterhet kellett megfizetni, most majd az elkövetkezendő időszakban 51 százalékot. Hogyan néz ki ez a helyzet, államtitkár úr? Hogyan tudnak önök ezzel szembenézni? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban változott az adózási filozófia. 2010-től a Fidesz-KDNP-kormány egész mást követ, mint annak elődjei, az önök kormánya, hiszen az önök ideje alatt az volt az adózás elmélete, hogy minden adó legyen magasan. De a mi kormányunk mást mond. Azt mondja, hogy a megszerzett jövedelem adója csökkenjen, legyen az magánszemély, személyi jövedelemadót szerző, vagy legyen az társaság, a társasági adó mértékének csökkennie kell. Ugyanakkor pedig a magasabb fogyasztással kell, a fogyasztás és a forgalmi adók tekintetében azzal kell elérni magasabb adóbevételt, hogy a költségvetés egyensúlyát fenn lehessen tartani. Való igaz, ez egy filozófia, hogy a munkabérterhek mellett a munkabéren kívüli juttatások terhe hogyan arányuljon egymáshoz. A kormánynak az az elve, hogy közelítsen egymáshoz a két adóteher. Nem lehet leválasztani egymástól a bérként megszerzett jövedelmek terheit és a béren kívüli juttatásokét. A mostani beterjesztett változásban is egyébként még mindig jóval kedvezményesebb a béren kívüli juttatás, tehát a kafetéria, a juttatások rendszere, mint hogyha azt egyébként bérként kapnák meg. Tehát egyértelmű cél az egymáshoz való közelítés, és összességében pedig az embereknek való juttatás, a bér vagy a béren kívüli pedig összességében legyen alacsony, tehát legyen egykulcsos rendszer, és legyen alacsonyabb a társadalombiztosítási járulék mértéke. Errefelé törekszik a kormány. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[16.00]]
Köszönöm szépen Viszonválaszra adom meg a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm szépen, alelnök úr. Államtitkár úr, az a politika, amelyet önök folytatnak, vezet oda, hogy a korrupció elmélyül Magyarországon, szélesedik, korrupciós listák születnek, kitiltanak embereket innen-onnan-amonnan. Önök meg ezzel még szembe sem akarnak nézni. Az a politika, amely az általános fogyasztási adó tekintetében gyakorlatilag világcsúcsot hívott életre, 27 százalékos, ez hozza, hogy megéri azoknak, akik versenyelőnyt akarnak szerezni a tisztességes vállalkozásokkal szemben, hogy olyan csalási folyamatokban vegyenek részt, amelynek önök nem állnak gátjaként ott, ahol kellene, isten ne adj’, még talán részesei is valahol ennek a folyamatnak, legalábbis elmulasztják mindazt, amit tenni kellene e tekintetben. Ezt a folyamatot erősíti az is, ami ? nem akarok elmélyedni benne ? az internetadó tekintetében is látható. Ez az önök politikája, hadoválnak összevissza, egyébként meg nem az emberek javát szolgálják. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Viszonválasz megilleti az államtitkár urat is.
Ha jól értem, eljutottunk a kafetéria magasabb adójától az áfacsalásokig [[Közbeszólás a Fidesz padsoraiból: Komoly intellektuális teljesítmény! ? Lázár János: Jól csináltad!]] , sőt azon keresztül egészen az internetadóig. Azt tudom önnek mondani, hogy azon kellene inkább elgondolkodni, hogy 2010 óta a költségvetés áfabevétele miért növekedett minden évben. Ön szerint azért, mert nem fehéredett a gazdaság? [[Gúr Nándor: Mert sehol a világon nincs olyan magas, mint Magyarországon!]] Egyébként a számok ezt nem igazolták volna, mert akkor vagy stagnált, vagy csökkent volna a bevétel. Önnek is elmondok egy intézkedést. Az, hogy a 172 ezer online pénztárgépet bevezettük, ami ellen önök akkor is tiltakoztak, hozza már az eredményeit, és ennek is eredménye, hogy tisztul a kereskedelem, tisztul a gazdaság. [[Gúr Nándor: Az ellen tiltakozunk, ahogyan csináltátok!]] Egyértelműen ez a cél. Hiába akarják azt a közvélemény elé állítani, hogy itt valami áfacsalásos rendszer van. Nincs, képviselő úr! A számok pont az ellenkezőjét mutatják! [[Gúr Nándor közbeszól.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Meddig tart az adócunami?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e az államtitkár úr személyét. [[Z. Kárpát Dániel jelzésére:]] Elfogadja. Öné a szó, Z. Kárpát Dániel képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A mai nap, mondhatjuk, az internetadóként elkeresztelt újabb sarc vitte a prímet. Látható, hogy egy nagyon gyalázatos kijelentés is elhangzott ezzel kapcsolatban, miszerint ezt nem fogják áthárítani a szolgáltatók, ezt önök a szolgáltatókra vetették ki. Állították ezt különböző adófajtákkal kapcsolatban is korábban. Nézzünk kicsit a számok mögé és egyáltalán a számok szintjén vizsgáljuk meg ezt a kérdést! Látható, hogy másfél év alatt a tranzakciós illeték miatt 55 százalékkal növekedtek a bankolási költségek, a bankhasználók költségei. Az is látható, hogy miközben az önök óriásplakátjain az szerepel, hogy elszámoltatjuk a bankrendszert, 2013 egészében 121 milliárd forinttal emelkedtek 2012-höz képest a pénzügyi szolgáltatásokból származó bevételek. Tehát valami nem sikerült az önök rendszerében, vagy pedig szimplán nem igaz az, amit az óriásplakátjaikra írtak. Én az utóbbira tippelek, de valószínűleg mindkettő igaz. Látható, hogy ez még lehetne ellenzéki vádaskodás, de az önök által sokszor piedesztálra emelt Magyar Nemzeti Bank elemzőjét szeretném idézni. A Magyar Nemzeti Bank elemzéséből derül ki, hogy a 11 legnagyobb forgalmú hazai bank teljes mértékben áthárította a tranzakciós illetéket, a háztartásoknál az áthárítás mértéke pedig nemhogy elérte, de meg is haladta a tranzakciós illeték szintjét, mégpedig a készpénzfelvételnél, az átutalásnál és a bankkártyás fizetéseknél is. Ezt nem mi mondjuk, ezt olyan vezető elemzők mondják, akik véleményére önök szokták alapozni az állítólagos gazdaságpolitikájukat. Látható, hogy mindeközben különadók tömegét vetették ki, mint amilyen a teljesen értelmetlen elsőkörös telefonadó volt, amit aztán a második Varga-csomagban tovább emeltek. Most itt van előttünk az az internetadó, ami piacpusztító hatással bír a magyar fiatalok, a magyar munkavállalók, és ami nagyon komoly, a magyar kisvállalkozók számára is bezárja a növekedési kilátásokat. Adódik tehát a kérdés: hol van a vége ennek az adócunaminak, és egyáltalán felmérték-e ennek lehetséges kárait. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Először is le kell szögezni, hogy az internetadót nem a fogyasztó fogja fizetni, hanem a szolgáltató. [[Bangóné Borbély Ildikó: Istenem, ezt magatok sem hiszitek el! ? Gúr Nándor közbeszól.]] Tehát a szolgáltató fogja fizetni a távközlési adó bővítéséből eredő terheket. Ennek felső határa lesz, amelynek a módosító javaslatát talán a Fidesz-frakció már be is nyújtotta. Ez 700 forint lesz havonta magánszemély esetén, bármennyi gigabájtot vesz majd igénybe. A jogi személyek, illetve a gazdasági társaságok, tehát nem magánszemélyek esetén ennek a felső korlátja 5 ezer forint/hó. Tehát ha ezt egy részvénytársaságra, amelynek több milliárdos bevétele van, ráterhelik, azért el lehet képzelni, hogy ebből talán nagy problémája, nagy gondja nem lesz. Azt szeretném mondani, hogy ugyanez a hisztéria volt egyébként az SMS-adó és a telefonadó tekintetében is. Nem tudom, ön érzi, hogy például ilyen adót önnek kell-e fizetnie? Nem hiszem, hogy bárki is érzi az országban, hogy ilyen adó egyáltalán létezik. Ebből az adónemből összesen 2013-ban 47 milliárd forint érkezett be a költségvetésbe; a távközlési adó bővítéséből befolyó adóból pedig összesen 25 milliárd forint fog. Azaz a telefonadónak a fele. Azt gondolom, hogy igenis szükséges és fontos döntése a kormánynak, illetve majdan az Országgyűlésnek, hogy a távközlésre vonatkozó szolgáltatási adót bővítse. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra van lehetősége a képviselő úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az államtitkár szerint szükséges és fontos egy újabb adótípust, egy újabb sarcot kivetni, mert azt állítja, hogy ezt nem hárítják át. Azért azt meg kell jegyeznünk, hogy önök az adócunami során a következőkre vetettek ki adót, vagy a kivetéséről most a héten, holnap kívánnak vitatkozni. Példának okáért az Erzsébet-utalvány, a Széchenyi-kártya, a helyi bérlet, az iskolakezdési támogatás és a munkahelyi étkeztetés közterhét is emelni kívánják, most itt a héten, a holnapi napon. Ezek után ön merészel arról beszélni, hogy egy országgyűlési képviselő megérzi-e ezt a terhet?! Nem az ön bérszínvonalából kell kiindulni, nem az itt ülők bérszínvonalából kell kiindulni. Abból kellene kiindulni, hogy tételesen az utolsó fillérig mindent áthárítanak a telefonos szolgáltatók, a bankok, a pénzintézetek, ahogy a banki ágazati különadóval és a tranzakciós illetékkel is tették. Önök pedig álszent módon nem is árulják el az embereknek, hogy ezt a több tucatnyi adófajtát, amit behoztak a köztudatba és a magyar emberekre zúdítanak, ők fogják fizetni, hanem különböző szolgáltatókra hivatkoznak. De látható [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeretét leteltét.]] hogy eközben valódi polgárokkal, az érintettekkel nemhogy nem konzultáltak, nemhogy nem beszéltek, de nem is értik az ő problémáikat és mindennapjaikat. [[Gúr Nándor: Nem is érdekli őket! ? Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra van lehetősége, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Úgy gondoljuk, hogy ezek a szolgáltatók, amelyek az elmúlt évben 70-75 milliárd forintos adózott nyereséget könyvelhettek el, az ő árbevételük ezt az igen alacsony szintű távközlési adót el fogja viselni és el tudja majd bírni; úgy, ahogy egyébként más ágazatokban, vegyük akár a bankadó esetében a bankokat, is ki tudták fizetni és ki tudták gazdálkodni, hiszen emiatt az ország elhagyására nem került sor. [[16.10]] Úgy gondolom, a Jobbiknak el kellene dönteni, hogy most akkor mi mellett állnak. Amikor azt mondjuk, hogy bankadó, akkor mellettünk áll, vagyis megszavazza. Amikor azt mondjuk, hogy szektorális adó, ágazati adó, azt is megszavazza. Amikor azt mondjuk, tranzakciós illeték, azt is megszavazza. Itt arról van szó, hogy elvárjuk, hogy ez az ágazat a profitjából 15 százalékkal [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeretét leteltét.]] vegye ki a részét a közteher viseléséből és fizessék be az államnak. Kérjük, hogy ezt önök is támogassák. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszter úrnak: „Van-e információja arról, hogy a stratégiai megállapodások vagy azok egy része azt a célt szolgálta, hogy kevesebb adó folyjon be a költségvetésbe magánérdekek támogatásáért cserébe?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra Magyar Levente államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Dr. Szél Bernadett jelzésére:]] Jelzi, hogy igen. Megadom a szót Szél Bernadett képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt években legtöbbször a jelenlegi külügyminiszter úr, Szijjártó Péter volt az, aki az arcát adta a kormány által kötött stratégiai megállapodásokhoz, ő volt az, aki tárgyalt a kiszemelt cégekkel, megállapodott velük e különös vagy különleges feltételekben, és végül bejelentette azt, hogy ezek a stratégiai megállapodások megköttettek. Mostanra azonban újabb hírekkel és újabb információkkal gazdagodhatott a tudásunk a stratégiai partnerségi megállapodásokkal kapcsolatban. Ennek keretében viszont igen súlyos vádak érték a magyar kormányt. Ha ezek a vádak igazak, akkor úgy ajánlottak egyesek támogatásokat külföldi befektetőknek, hogyha cserébe stratégiai megállapodást kötnek a kormánnyal, és a megszerzett támogatások egy részét kenőpénz gyanánt visszacsorgatják egy kijelölt alapítványnak. A kiválasztott cégekből így lehettek kivételezettek, ha ezek a hírek igazak. De engedjék meg, hogy lefordítsam egy kicsit egyszerűbb szavakra. Itt arról van szó, hogy a hírek szerint az adókedvezményekért és még rosszabb esetben az adóellenőrzés felületességéért cserébe kormány közeli szervezeteket kellett volna támogatni [[Lázár János: Hol jelentek meg ezek a hírek?]] , de hogy még egyszerűbben fogalmazzak, a hírek arról szólnak, hogy kevesebbet kellett volna befizetni a közösbe, ha cserébe több vándorol a magánzsebekbe. Államtitkár úr, én szeretném azt hinni, hogy ilyen dolgok nem fordulhatnak elő a XXI. századi Magyarországon, viszont más magyarázatot nagyon kevéssé tudok találni, ugyanis legutóbb már pert kellett indítania a Lehet Más a Politikának azért, hogy pontosan megtudjuk, mennyi kedvezményt kaptak ezek a cégek, hogy megtudjuk, mi a valós mérlege a stratégiai megállapodásoknak. Önök és a minisztériumok ? nem egyet kerestem fel és nem kettőt ? egyszerűen sorra elhárították azt a megkeresést, amely arról szólt volna, hogy önök tisztázni tudják magukat például ezekkel a hírekkel kapcsolatban. Államtitkár úr, kérdezem önt, van-e információja arról, hogy a megállapodások vagy azok egy része ezt a célt szolgálta volna, vagyis azt, hogy kevesebb adó folyjon be a költségvetésbe magánérdek-támogatásért cserébe. Elárulja végre, hogy mennyivel kevesebb adó folyt be a megállapodások következtében? S kérdezem, ezek után is kiállnak-e önök a stratégiai partnerségi megállapodások mellett. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Magyar Levente államtitkár úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Azt gondolom, hogy ebben a teremben, de talán az országban is kevesen vannak, akik többet tudnának a stratégiai megállapodásokról, mint a képviselő asszony. Ezt már csak azért is gondolom, mert az elmúlt hetekben kiterjedt levelezést volt alkalmam folytatni a képviselő asszonnyal ebben a témakörben, és azt gondolom, hogy töviről hegyire végigjártuk a téma minden részletét. Tisztelt Képviselő Asszony! Szeretném leszögezni, hogy műfajilag a stratégiai megállapodások szándéknyilatkozatok, ergo semmiféle jogi kötelezettséggel nem járnak, semmiféle jogkövetkezményt nem generálnak, ilyen módon nincs is alkalom a stratégiai megállapodásokba olyan passzusokat, olyan tételeket beemelni, amelyek arról szólnának, hogy a szerződő felek ? akár az állam, akár a kormány, akár a stratégiai partnerséget kötő vállalat ? bármiféle jogilag kötelező kedvezményre vagy cselekvésre kötelezhetné a másikat. Tisztelt Képviselő Asszony! Ezek a megállapodások teljes mértékben transzparensek, ezek a megállapodások egytől egyig elérhetők a Külgazdasági és Külügyminisztérium honlapján. Azt gondolom, hogy azok a ? mondjuk így, hogy ? puha eredmények, amelyek a jogi kötelezettségekkel szemben fakadnak ezen megállapodásokból, tehát hogy rendre beleírjuk ezekbe a megállapodásokba, hogy az érintett cégek több munkahelyet hoznak létre Magyarországon, és e tekintetben a mérleg viszonylag jó, azt tudom mondani, hogy nagyságrenddel több munkahely keletkezett e megállapodások nyomán, mint amennyi megszűnt; az, hogy a nyereséget visszaforgatják a magyarországi tevékenységükbe; az, hogy bővítik a magyar beszállítói hálózatukat, mind-mind olyan körülmény, olyan következménye ezeknek a megállapodásoknak, amelyek nyomán azt tudjuk mondani, hogy a stratégiai megállapodások rendszere igazi sikertörténet. Tisztelettel kérem képviselő asszonyt, hogy vegye figyelembe a számokat. Mintegy 6 ezer azoknak a munkahelyeknek a száma, amelyek a stratégiai megállapodások nyomán jöttek létre, szemben a megszűntekkel. Képviselő asszony, köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. A képviselő asszonyt viszonválasz illeti meg.
Államtitkár úr, két problémám van. Az egyik az, hogy ön nem válaszolt a kérdésre. Van-e tudomása vagy nincs tudomása olyan esetekről, amelyeket az újságban lehetett olvasni? Itt a magyar parlamentben vagyunk, önnek van egy megbízatása, nekem is van egy megbízatásom. Feltettem önnek egy egyértelmű kérdést, és szeretném, ha megismerhetném az ön álláspontját ezzel kapcsolatban. A másik: nézze, én nem tudok valamit azért sikertörténetnek nevezni, mert a kormány most már hosszú ideje egyetlenegy esetben sem tud egy épkézláb mondatot mondani arról, hogy miért éri meg az országnak ez egész pontosan. Önök erre nem tudnak válaszolni. Teljesen átláthatatlan a folyamat, onnantól kezdve, hogy mely cégeket választanak ki arra, hogy stratégiai megállapodásnak a tárgyát képezzék. Nem lehet tudni, hogy az önök szemében ki minősül jó multinak vagy rossz multinak. Én nem tudom ezt megmondani. A másik pedig az, hogy ne haragudjon, de ne beszéljen nekem itt transzparenciáról. Adótitokra hivatkozva megtagadták azt, hogy az adókedvezményeket megismerhessük, holott egy korábbi ÁSZ-állásfoglalás is kimondja, hogy ez nem adótitok. Ezért a bíróságon fogjuk folytatni ezt a beszélgetést. De van egy másik része is: van-e tudomása önnek vagy nincsen tudomása önnek olyan praktikáról, amiről az előbb beszámoltam? Köszönöm.
Köszönöm. Az államtitkár urat is megilleti az egyperces viszonválasz.
Tisztelt Képviselő Asszony! Úgy tűnik, hogy az ellenzék azt az általános találgatást, amivel az amerikai kitiltási ügyet körülveszi, további területekre is kiterjeszti. Nem tudok ilyen általános vélelmek alapján véleményt nyilvánítani. Arról természetesen semmiféle tudomásunk nincs, hogy ilyen cselekmények történtek volna. Amennyiben volna azokról tudomásunk, akkor kivizsgáltatnánk; ahogyan az amerikai kitiltási ügyek kapcsán is számtalanszor leszögeztük, hogy megalapozott ténybeli információk híján nem tud a kormány lépni, és az illetékes hatóságok nem tudnak az állítólagos korrupciós ügyekben eljárni. Ezeknek a megállapodásoknak az a hozadéka, hogy tökéletesen biztosítja a versenysemlegesség alapvető uniós követelményét, minden állítással szemben. Még egyszer mondom, ezek a szövegek nyilvánosak, megismerhetők, mind az 51 megállapodás fent van a honlapunkon, ezeket képviselő asszony figyelmébe is ajánlottuk több ízben. S ami szintén fontos hozadéka ezeknek a megállapodásoknak, az az, hogy felálltak azok a munkacsoportok, amelyek hatékonyan képesek kezelni a kormányzat, illetve ezen cégek között a felmerülő problémákat. Ez egy olyan kerete az együttműködésnek, ami korábban nem létezett a munkahelyek megtartása céljából. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselő asszonya, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Bűzlik az egész ország” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Bangóné Borbély Ildikó jelzésére:]] Elfogadja. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen, elnök úr. Sok mindenről esett ma itt szó, de jó néhány adónemről, amit a jövő évben terveznek bevezetni, nem beszéltünk még. Az eddigi gyakorlattal ellentétben semmiféle szakmai egyeztetést nem előzte meg az új adótörvény-javaslatot, amely tartalmazza az egyéb vegyipari termékekre kiterjesztett termékdíjat. Itt alapvető tisztálkodási és tisztítószerekről, valamint alapvető kozmetikai termékekről beszélünk. Egy család rezsiköltsége nemcsak az élelmiszerből és a közműszámlákból áll, hanem jelentős hányadát teszik ki ezek a termékek. Hétköznapi termékekről beszélünk. Közben minden tanulmány, felmérés azt mutatja, hogy Magyarországon brutálisan nő és mélyül a családokban a szegénység, miközben a kormány ilyenfajta adónemet kíván bevezetni. Minden egyes felszólalásomban el fogom mondani azokat a számokat, amiket most is. Több mint 170 ezer 0-17 éves korú gyermek él olyan lakásban, ahol nincs vécé, közel 136 ezren élnek olyan lakásban, amelyben nincs zuhany vagy fürdőkád, 197 ezer gyerek él és tanul sötét lakásban, ahol nincs villany, és 620 ezer gyerek él olyan lakásban, ahol nap mint nap beázás történik, és amely penészes. Közben meg azzal szembesülünk, hogy bűzlik az ország a korrupciótól. Jó néhányan feltették már előttem is azt a kérdést ? én is fel fogom tenni ?, mikor akarnak arra válaszolni, hogy kik azok az emberek, akik a korrupciós listán szerepelnek. Igaz-e, hogy azért vezetik be az egyéb vegyipari termékekre a termékdíjat, mert a 27 százalékos áfát már nem merik emelni, ami az EU-ban a legmagasabb? Várom megtisztelő válaszát, államtitkár úr. [[16.20]]
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Önnek kérdést kellett volna föltennie, ehelyett ön kijelentette, hogy bűzlik az egész ország. Ha ezt kérdezi, akkor a válaszom az, hogy nem. Nem bűzlik, viszont valami bűzlik az MSZP-ben [[Korózs Lajos közbeszól.]] , mert a nyolcadik vagy a tizedik elvesztett választás után nyilván van némi kis zűrzavar, de úgy látszik, erre nem igazán tudnak rájönni. Ez a kérdés is mutatta, hogy egészen a gyermekszegénységtől eljutottunk a korrupcióig, a termékdíjon át a korrupcióig. [[Lázár János: Termékdíj! ? Korózs Lajos: Ellopjátok a gyerekektől a pénzt.]] Azt gondolom, hogy ha ön érdemben követi és értékeli a kormányzat munkáját, és figyeli azt, hogy ez az ország 2010-ben honnan indult, mennyi volt a munkanélküliek száma, a foglalkoztatottság aránya, a növekedés aránya, hogy mennyi ember jutott adózott jövedelemhez, hogy mennyi volt az adó mértéke, és hogy a családi adókedvezmény hogyan alakult át [[Bangóné Borbély Ildikó: Becsapták a gyerekeket.]] hogy azok részesülnek adókedvezményben, akik gyermeket nevelnek és gyermeket vállalnak; ha figyelembe veszi és valóban értékeli azt, hogy ez a kormány milyen erőfeszítéseket tesz azért, hogy valóban az embereknek jobb legyen a rezsicsökkentéssel vagy éppen a devizahitelek kérdésének megoldásával, ha ezeket valóban értékeli, és az MSZP végre olyan politikát fog folytatni, hogy reálisan fogja értékelni a kormány munkáját, és úgy fogalmaz meg valós kritikákat, bizonyos vagyok benne, hogy ilyen kijelentések és kérdések nem fognak elhangozni az Országgyűlésben. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége a képviselő asszonynak.
Tudja, államtitkár úr, olyan, mintha ön nem is ebben az országban élne, de jó néhányan a Fidesz padsoraiból ? elmondhatjuk ezt. [[Lázár János: Hol tetszik lakni?]] Érdekes, hogy maguk nem szembesülnek azzal a szegénységgel, amivel mi nap mint nap. Ezt az adónemet azért hoztam fel, mert igenis ez az adónem rettenetesen fogja érinteni a magyar családokat. Igen! Közben azért mondom azt, hogy bűzlik a korrupciótól, mert nap mint nap azzal szembesülünk, hogy önök milliárdokat lopnak el ? közpénzt! ?, a magyar adófizetők pénzéből milliárdokat. [[Lázár János: Hohó! Lassabban! Lassabban! Lassabban! ? Zaj.]] Itt, ebben a parlamentben közel három-négy óra után sem kaptunk válaszokat azokra a kérdésekre, amikre a választók legjobban kíváncsiak ma. Jobb lett volna, ha odafigyeltek volna tegnap, mert ennek még lesz folytatása. Köszönöm szépen.
Köszönjük szépen. Tállai András válasza következik egy percben.
Tisztelt Elnök Úr! Válaszomban inkább egy példát szeretnék elmondani a választókörzetemből. [[Zaj. ? Az elnök csenget.]] Köröm nevű településen nagyon sok roma lakos él, a település több mint 80 százaléka roma lakosság. A település 82 százalékban szavazott a Fideszre. Ennek egyetlenegy oka van: a településen valós szegénység elleni programok indultak el. 150 millió forintot nyert Köröm önkormányzata arra, hogy például 80 embernek szakmát adjon a kezébe, 15 szociális gondozó segíti a település, illetve az ott élő emberek mindennapos gondjainak megoldását. Ha ön odafigyelne és tudná, hogy az elmúlt négy évben milyen programok indultak és a megvalósulásuk most van folyamatban, akkor nem vádaskodna, hanem a valós problémát kezdené el boncolgatni. [[Bangóné Borbély Ildikó: Nem vádaskodtam, államtitkár úr!]] Vádaskodott, mert azt mondta, hogy milliárdokat lopott el ez a kormány. Ezt kikérem magamnak és visszautasítom. [[Taps a kormánypárti padsorokban. ? Lázár János: Becsült adat!]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Áttérünk a sima kérdésekre. Gúr Nándor, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „A Nemzeti Munkaügyi Hivatal megszüntetése miatt a munkaügyi és munkabiztonsági felügyelők is az utcára kerülnek?” címmel. Gúr Nándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, alelnök úr. A Magyar Közlöny 79. számában ? csak hogy ne kelljen keresnie államtitkár úrnak ? sem ön, sem a minisztere, sem más államtitkár a környezetében egyetlenegy szót nem ejtett arról, hogy mi is lesz ezekkel az emberekkel, a munkaügyi, munkabiztonsági felügyelőkkel meg egyéb más, a munkaerő-piaci szolgáltatás keretei között dolgozó emberekkel, miközben önök megszüntetik a Nemzeti Munkaügyi Hivatalt. Az a baj, államtitkár úr, előre mondom önnek, hogy az új munka törvénykönyve ? tudja, amit önök 2012-ben szültek meg ? számtalan olyan helyzetet teremt, ami burjánzó jelleggel hozza magával a szabálysértések sokaságét. Ha csak most, ez év első negyedévét nézem, akkor is messze 50 százalék feletti azon munkáltatók, munkaadók aránya, akiknél ha vizsgálat van, szabálytalanságok feltárására kerül sor. Mindegy, hogy miről beszélünk, feketemunkáról, a munkabérek kifizetésének mikéntjéről vagy épp a szabadság kiadásáról, vagy a munkaidővel és a munkabérrel kapcsolatos kérdésekről.A szabálytalanságok feltárását nem mások, a munkaügyi és a munkabiztonsági felügyelők tudják megtenni, nyilván akkor, ha ehhez megvan az eszközük, meg ha vannak, ha léteznek egyáltalán. Önöknek, úgy látom, ez nem tűnik fontosnak, mert abszolút nem foglalkoznak azzal, hogy mi lesz ezekkel az emberekkel, miközben ? szeretném jelezni ? mintegy 40 százalékkal csökkent ezeknek az embereknek vidéken ? mármint a munkaügyi, munkabiztonsági felügyelőknek ? a részaránya az elmúlt években. 40 százalékkal!Tudják, ennek az is az eredménye, hogy ebben az esztendőben például 60 százalékkal nőtt a halálos balesetek száma. Önöknek nem számít, semmi nem számít, ez sem számít. Azt szeretném csak kérdezni, hogy azon átszervezések, ha lehet ennek nevezni, amelyek zajlanak ? vagy megszüntetések ?, hova vezetnek. Milyen segítséget nyújtanak, ha kell [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , ezeknek az embereknek? Mikor fogják végre elmondani nekik, hogy mi lesz velük? Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Czomba Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Mindenekelőtt szeretném megnyugtatni önt: a munkaügyi felügyelőket nem kell, de önt mindenképpen szeretném megnyugtatni arról, hogy ez a szakma, amit ön most említ, fontos a magyar kormány számára, mint ahogy az elmúlt négy esztendőben is fontos volt. Valóban történtek átalakítások a rendszerben, és a legnagyobb átalakítás talán ott érhető tetten, hogy a megyei munkaügyi felügyelők és az országos központi felügyelők száma hogyan alakult. Az önök idejében valóban 600 volt a központi állományi létszám, és 400-an dolgoztak a terepen ? idézőjelben ?, éles üzemmenetben. Mi ezt az arányt valóban megfordítottuk, és a megyei szervezetekre helyeztük a hangsúlyt, hiszen ott kell a munkát alapvetően elvégezni. Tehát nagyon fontos az a munka, amit végeznek, és a következő időszakban is fontos lesz. Az, hogy az országos központi szerv elhelyezése hol valósul meg, gyakorlatilag egy technikai kérdés. A legfontosabb kérdés az, hogy a munkaügyi felügyelők tudják-e és megfelelő szakképzettséggel, rátermettséggel akarják-e végezni a munkájukat. Szerintem erre a válasz egyértelmű igen. Nekünk, a kormányzatnak az a dolgunk, hogy az ehhez szükséges infrastrukturális feltételeket és szerkezeti átalakításokat hajtsuk végre úgy, hogy a következő időszakban ? amit egyébként ön is említett ?, például a halálos kimenetelű balesetek száma a következő időszakban lényegesen csökkenjen, és sok olyan szabálytalanság, amely akár a feketefoglalkoztatás területén valóban nyomon követhető, számon tartható, nem az elmúlt négy évben, hanem az elmúlt évtizedekben, azokban eredményes harcot tudjunk a felügyelőkkel együtt vívni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Lukács László György, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Újabb bástyája eshet el a pszichiátriai ellátásnak?” címmel. Lukács László György képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Gálfi Béla Nonprofit Kft. működteti a 462 ágyas, az ország egyik legnagyobb pszichiátriai fekvőbeteg-intézményét pomázi székhellyel. Az országosan megszokott működéssel ellentétben az intézetnek nem a Gyemszi, hanem a tulajdonosi és felügyeleti jogokat gyakorló Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. a fenntartója. De még furcsább, hogy a nonprofit kft. vezetője az a Kamarás Zoltán, akit korábban a Malév privatizációjával kapcsolatosan többször hallgattak meg, illetve akinek a neve az MNV Zrt.-vel már a Posta-székház ügyében is összefonódott. Talán a vagyonkezelési szemléletű gazdálkodás vagy csak a hozzá nem értés vezetett oda, hogy bizonyos osztályok vagy talán az egész intézmény bezárásra vár? [[16.30]] Történt ugyanis 2014 májusában, hogy a tisztiorvosi szolgálat végzett közigazgatási hatósági vizsgálatot több szervezeti egységnél, és olyan hiányosságokat állapított meg, amelyek eredménye a kapacitások megszüntetése, csökkentése, végső soron az intézmény ellátásának megszűnése várható. A hiányosságok megszüntetésére az intézmény kérte a tiszti főorvost, hogy 6 hónapra szüneteltessék az eljárást, amit a tiszti főorvos meg is tett, azonban ez a határidő rövidesen lejár. A dolgozók egyöntetű véleménye, hogy az intézmény vezetése mind ez idáig nem orvosolta a problémákat, amelyek következtében 3 héten belül bezárhat vagy csökkentett kapacitással dolgozhat az intézmény. Ennek következménye a betegek utcára kerülése százas nagyságrendekben, illetve az ott dolgozók hirtelen munkanélkülivé válása. Úgy tűnik, ismét leszerepelt az egészségügyi kormányzat, hiszen megengedhetetlen, hogy egy vagyonkezelői szervezet felügyeljen egy egészségügyi intézményt. Itt már, ha nem tesz azonnali lépést a kormány a Gálfi Béla pszichiátriai intézmény életben tartása érdekében, annak emberek százai mentális egészségével, a lakosság biztonságával játszik, és ki tudja, milyen vagyoni érdekekből. Ezúton szólítom fel a Gálfi Béla intézmény dolgozóival egybehangzóan a minisztert, a nemzeti vagyon kezeléséért felelős vezetőket, hogy parancsoljanak megálljt az intézmény tönkretételének, és ne veszélyeztessék a betegek ellátását és az ott dolgozók megélhetését. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Szeretném önt is és a közvéleményt is megnyugtatni, hogy az ön állításával ellentétben az intézmény jövőbeni működése semmilyen módon nincs veszélyben. Csökkentett kapacitással sem kell számolni, és egyetlen beteg utcára kerülésétől sem kell tartani. Mindezen túl az MNV Zrt.-nél is az előkészítés szakaszában vannak olyan fenntartói intézkedések, amelyek középtávon hozzájárulnak a működés fenntarthatóságának biztosításához.Ahogy ön is említette, a Gálfi Bála Gyógyító és Rehabilitációs Nonprofit Kft. járó- és fekvőbeteg-ellátást, valamint szociális ellátást nyújt már több évtizede. Az intézmény nem került az EMMI, illetőleg a GYEMSZI által fenntartott intézmények közé, nem került itt átvételre. A kórház a vagyonkezelő szervezete, ahogy ön is mondta, az MNV Zrt., ugyanakkor a szakmai felügyeletet természetesen az EMMI látja el. Az intézmény a jelenlegi ügyvezető igazgató megbízása óta eltelt három évben jelentősen csökkentette működési költségeit, a kórház üzemeltetését emellett is változatlanul tudta biztosítani, és nincsenek adósságai. Az egészségügyi és szociális ellátást nyújtó intézmények működését, szakmai tevékenységét a szektorsemlegesség jegyében ellenőrzik az arra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szervek, hatósági eszközökkel is biztosítva a közszolgáltatások megfelelőségét. Így a nonprofit kft. által működtetett egészségügyi és szociális szolgáltatás is a megfelelő hatóságok felügyelete, nem pedig a vagyonkezelő, tehát az MNV Zrt. felügyelete alatt áll, ahogy ön ezt sugallta felszólalásában. A Tisztifőorvosi Hivatal 2014 áprilisában, ahogy ön is említette, az ország összes egyéb pszichiátriai és addiktológiai rehabilitációval foglalkozó egészségügyi intézményével együtt itt is vizsgálatot végzett, de ez nem egy speciális, hanem egy általános vizsgálat, a minimumfeltételeket vizsgálta. Az OTH az általa folytatott ellenőrzési eljárást a kórház kérelmére felfüggesztette, a felfüggesztés 6 hónapja alatt a kórház vezetésének alkalma nyílt a hiányosságok orvoslására. Szeretném még egyszer leszögezni, az OTH által az ellenőrzési eljárás során megállapított hiányosságokkal kapcsolatban nem merült föl szankcióként a kórház bezárása. Mindez azt jelenti, hogy a szolgáltató továbbműködése nem került veszélybe, a betegek nem kerülnek más szolgáltatóhoz, az ellátás biztonsága nincs veszélyben. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett és Ikotity István, az LMP képviselői, kérdést kívánnak feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Kinek az érdekei szerint alakítja át a kormány a szakképzést?” címmel. A látvány alapján Ikotity István kívánja föltenni a kérdést. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Egyre jobban körvonalazódik az, hogy milyen szerepet szán a kormány a szakképzésnek az orbáni munkaalapú gazdaságban. A célja nyilvánvalóan az, hogy az egész szakképzési, szakoktatási rendszert az országba csábított multik igényeinek megfelelően alakítsák át, kiszolgálva azokat egyszer használatos, olcsó, betanított munkaerővel. A munkanélküliek fele hosszú idő óta a szakképzettséggel rendelkezők közül kerül ki. De nem talál magának munkát, mert sem korszerű tudással, sem a megfelelő készségekkel nem rendelkezik. A szakképzésben és a szakiskolákban tanulók évről évre a legrosszabb tanulmányi eredményeket produkálják, és körükben a legmagasabb az iskolaelhagyók aránya is. A szakmát tanulók tudásszintje messze elmarad más iskolatípusokban tanulókétól. A szakképzés ideje három évre, a közismereti tárgyak óraszámának az összes tanóra egyharmadára csökkentése még tovább rontott a szakoktatásban részt vevők esélyein. A tanulmányaik befejezése után ugyan el tudnak helyezkedni gyakorlati képzést adó cégeknél, de nagy bajban vannak, ha munkahelyet kell váltaniuk. Láttuk, akár csak az elmúlt évet nézve, hogy hány multicég az, amelyik odébb állt olcsóbb munkaerőt keresve. Lehet, hogy a kormánynál lobbizó nagyvállalatok legnagyobb problémája az, hogy a több milliárdos állami támogatásuk mellé nem kapnak egy csomagban azonnal bevethető, adott munkafázisra betanított munkaerőt is, de nem biztos, hogy az egész képzési rendszert az ő igényeikre kellene alapozni. Tényleg ezt jelenti a kormánynak a munkaalapú gazdaság? Egyszer használatos, lecserélhető munkaerővel ellátni a kormánynak kedves cégeket? A munkaerő-piaci igényeket jobban kiszolgáló képzés megteremtése mellett, mondják meg, hogy akarják megoldani a szakképzés legfőbb problémáját. Hogy lesz jobb minőségű a képzés, és hogyan akarják megteremteni a feltételeket ahhoz, hogy a kkv-k is fogadhassanak fiatal szakmunkástanulókat? Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Czomba Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Bizonyára ön is észrevette, hogy a munkaerőpiac, a magyar munkaerőpiac lényeges átalakuláson ment át az elmúlt időszakban. Ma már és főleg a következő években nem az lesz a fő kérdés, hogy munkaerő rendelkezésre áll-e, hanem megfelelő számban és minőségben rendelkezésre áll-e. Tehát a kérdés az, a gazdasági növekedés egyik legnagyobb lehetősége és gátja lehet az, hogy erre a kérdésre adekvát választ tudunk-e adni. Szakképzettséggel sokkal jobbak az esélyek az elhelyezkedésre, mint anélkül. Nézze meg a statisztikát: most nagyjából 400 ezer regisztrált álláskereső van a regiszterben, ebből több mint 200 ezer embernek semmilyen szakképesítése nincs, ráadásul hosszú évek óta nincs. Tehát ha az a kérdés, hogy szükség van-e a szakképzett, jól felkészült szakemberekre vagy sem, erre a válasz egyértelműen igen. És a szakképzés egyik legfontosabb dolga, hogy a munkanélküliség újratermelődését akadályozza meg. Ezért kell a hiányszakmákat oktatni, ezért van szükség a duális képzésre. Azt, amit a németek, osztrákok hosszú évtizedek óta csinálnak, nekünk nyilván magyar viszonyokra ültetve meg kell valósítanunk. Tettünk is ezzel kapcsolatban lépéseket, ösztönözzük a tanulószerződéseket, emeltük a gyakorlatigényes szakmák normatíváját, egyszerűsítettük a visszaigényléseket. Az LMP-től gyakran halljuk, és szeretném itt fölhívni a figyelmüket, az nagy tévedés, hogy a nemzetközi nagyvállalatok képzetlen, olcsó munkaerőt keresnek Magyarországon. Lehet, hogy ez egy évtizeddel ezelőtt így volt, de hogy manapság nem így van, abban egészen biztos lehet. Modern, a termelésbe bevonható, jól képzett és megbízható munkavállalókat keresnek a multinacionális cégek is. Tehát ha az a kérdés, hogy mit tesz a kormány, vagy mit akar a kormány, a szakképzést a gazdaság, a fiatalok, a magyar családok érdekei szerint kívánjuk alakítani. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Manninger Jenő, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszter úrnak: „Mikorra készülhet el a 74-es út felújítása?” címmel. Manninger Jenő képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! A 74-es út, amely Nagykanizsától Zalaegerszegen át a 8-as útig tart, nagy teher- és személyforgalmat bonyolít, az egyik legnagyobb, legfontosabb nyugat-magyarországi összeköttetés a 7-es és a 8-as főút között, észak-déli irányban bekapcsolja a megyeszékhelyet, Zalaegerszeget a Dunántúl vérkeringésébe. Az útvonal jelentőségét mutatja, hogy a nemzetközi TEN-T hálózat elemei közé is került. A Dunántúl déli-délnyugati térsége messze esik a nagyobb, gyorsan fejlődő ipari központoktól, így nagyon fontos, hogy az infrastruktúra javuljon, fejlődjön, elérhetők legyenek ezek a nagyvárosok is, mint Nagykanizsa és Zalaegerszeg. Különösen fontos a két város közötti kapcsolat.A két város között a 74-es út burkolata számos helyen felújításra szorul, igen jelentősen megrongálódott, főleg a nagy tehergépjármű-forgalomnak köszönhetően. Olyan felújítási technológia szükséges, tehát olyan útfelújítás, amely nemcsak ideiglenesen, hanem hosszabb időre elviseli a teherforgalom által okozott igénybevételt, és segíti a városok elérhetőségét. Kérdezem államtitkár urat, milyen lehetőséget lát a felújítási munkák elvégzésére. Köszönöm válaszát. [[16.40]]
Köszönöm szépen. A kérdésére Fónagy János államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A 74-es számú főút Nagykanizsa és Zalaegerszeg közötti szakaszának burkolata valóban számos helyen kifogásolható, mint ön előtt is ismert, az országos közúthálózat számos pontján küzdenek hasonló gondokkal. Ennek felszámolása érdekében a kormány komoly erőfeszítéseket tett és tesz. 2013-ban az országos közúthálózat rendbehozatala érdekében megteremtettük a finanszírozási feltételeit egy mellékutakra és főutakra egyaránt kiterjedő, nagy felületű útfelújítási programnak. Ennek keretében eddig mintegy 550 kilométer hosszan újítottuk fel a mellék- és főútvonalakat. Mint ön is említette, a 74-es számú főút nyomvonala az európai közúthálózat, a TEN-T része, ezért a 2014-2020-as uniós költségvetési időszakban reális esély mutatkozik ennek felújítására. Az ügy fontosságára tekintettel mindent megteszünk annak érdekében, hogy a felújítás 2015 végéig megtörténhessen. A felújítás műszaki tartalmának meghatározása a forgalomnagyság függvényében történik, így nemcsak rövid, hanem hosszabb távon is megfelelő közlekedési feltételeket biztosít a közlekedők számára. A leromlott burkolatminőségű, nyomvájatos útszakaszok rendbetételétől a balesetek és torlódások csökkenését, az egyéni és közösségi közlekedés, így az áruszállítás színvonalának növekedését is várjuk. Köszönöm kérdését és figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Kiss László, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetpolitikáért felelős tárca nélküli miniszternek: „Kettős mérce Kárpátalján?” címmel. Kiss László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! Nyilvánvalóan örömteli és támogatandó, ha az ukrán törvényhozás soraiban magyar képviselő foglalhat helyet, ahogyan ez jelenleg is van, hiszen Gajdos István, az Ukrajnai Magyar Demokrata Szövetség volt elnöke, Janukovics volt formációjának, a Régiók Pártjának listáján nyert mandátumot korábban. Az UMDSZ-szel versengő és a Fidesz stratégiai partnereként ismert Kárpátaljai Magyar Kulturális Szövetség azonban épp ezért nem tekinti Gajdost a magyarság képviselőjének, sőt korábban károsnak minősítette a tevékenységét. Ugyanerre az álláspontra helyezkedett az Orbán-kormány is, egyenesen nemzetbiztonsági kockázatnak nyilvánította Gajdost, az UMDSZ pedig kizárta a magyar-magyar együttműködés rendszeréből és ezekből a támogatásokból, amiket kaphattak. Még egy álvizsgálatot is kreáltak az UMDSZ ellen, aminek az eredményét a szocialista képviselők minden követelése ellenére sem hozták nyilvánosságra a mai napig sem. Érdekes fordulat azonban, hogy a vasárnapi ukrán választások eredményeképpen ? remélhetőleg Petro Porosenko ukrán elnök ígéretének megfelelően ? vélhetőleg egy magyar képviselő is mandátumot fog kapni az ukrán parlamentben; Brenzovics Lászlóról, a KMKSZ képviselőjéről beszélünk. Ha azonban Gajdos és az UMDSZ nem volt magyar - idézőjelben ? a Régiók Pártjával való együttműködés miatt, akkor kérdezhetjük, felmerülhet a kérdés, hogy vajon Brenzovics, aki szintén egy ukrán párt képviselőjeként, színeiben szerez mandátumot, vajon e szerint a logika szerint magyarnak nevezhető-e. Az MSZP álláspontja az, hogy támogatható az, ha az ukrán törvényhozásban magyar képviselő foglal helyet, ezért jó ötletnek tartottuk az előző és a mostani megoldást is. De ennek fényében felmerül a kérdés, hogy mikor revideálja a kormány ezt az álláspontját, mikor kér bocsánatot az Ukrajnai Magyar Demokrata Szövetségtől. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Köszönöm szépen a szót. Várom válaszát.
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes úrnak.
Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Mindenekelőtt a tények tekintetében: Németh Zsolt képviselő úr akkor külügyi államtitkárként 2012. május 22-én a Nemzeti összetartozás bizottsága zárt ülésén részletesen beszámolt, hogy mire alapozta az említett állításokat. A Szocialista Pártnak is van képviselője az említett bizottságban, aki minden további nélkül bele tud tekinteni a zárt ülés irataiba. A tartalmi részről, ha megenged egy gondolatot: azért a helyzet az, hogy Gajdos István a Régiók Pártjának az összeomlását követően eltűnt a közéletből, mégpedig voltaképpen elég dicstelen módon tűnt el a közéletből. Nos, a képviselő úr pontosan ugyanúgy tudja, mint én, hogy az ukrán helyzet nem fekete-fehér, de azért mégiscsak az a helyzet, hogy az UMDSZ a Janukovics-párt mellett exponálta magát Gajdos István személyében, a KMKSZ pedig a Porosenko-párt listáján indult, mondhatnám, exponálta magát a Porosenko-párt mellett Brenzovics elnök úr személyében. A politikai józan ész alapján azért annyit megkockáztatunk, hogy úgy tűnik, a történelem a KMKSZ-t igazolta. A megoldás az ? és egyébként ebben teljes konszenzus van a parlamenti pártok között ?, hogy a hatályos ukrán törvényeknek megfelelően jöjjön létre egy magyar választási körzet, ez a politikai célunk. Ez pedig akkor lesz eredményes, hogy onnan be is hozzuk a mandátumot, ha minél inkább sikerül egybeterelni ? hogy úgy mondjam ? a magyarságot, hogy egységes fellépés legyen, és ez a megosztottság megszűnjön. És azt gondolom, az, hogy Gajdos István eltűnt vagy eltűnőben van ? talán inkább eltűnt ? a közéletből, lehetővé teszi azt, hogy a régi sérelmeken túllépve a magyarság egységesen jelenjen meg, mert ez teszi lehetővé, hogy ha megvan a magyar körzet, azt a körzetet meg is tudjuk nyerni. És ebben kérem a képviselő úr segítségét is. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Vágó Sebestyén, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Választás után már nem számítanak az ígéretek?” címmel. Vágó Sebestyén képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A szociális munkás annyira rosszul fizetett, hogy anyagi szempontból alig különbözik attól a klienstől, akit elvileg segítenie kéne. Ez folyamatos megalázottságot, kilátástalanságot jelent a szférában dolgozóknak.Ez már csak azért is tarthatatlan, mert a közalkalmazotti illetménytábla befagyasztása, a 13. havi illetmény elvonása, a továbbképzés után járó egyhavi illetmény elvétele, valamint az egykulcsos adó bevezetése miatt az amúgy is alacsony keresetű szociális dolgozók hatalmas reálkereset-vesztést szenvedtek el az elmúlt öt évben, miközben mindennapos feladataik folyamatosan emelkedtek. Megdöbbenéssel tapasztaltam, hogy az október 6-ára tervezett megállapodás aláírása, amely a Bölcsődei Dolgozók Demokratikus Szakszervezete és a kormány között jött volna létre, elmaradt, helyette maradt a hitegetés és az ígérgetés. A sztrájkbizottság tevékenysége eddig sikeresnek bizonyult, hiszen az ágazatban érezhető forrongás hatására kezdő lépésként bevezették a szociális ágazati pótlékot, és megkezdődött az ágazat életpályamodelljének kidolgozása. Az új kormány megalakítása ugyan megakasztotta a folyamatot, de végül szeptemberben a miniszter úr kinevezte az új kormányzati tárgyalót Nyitrai Imre szociálpolitikáért felelős helyettes államtitkár személyében. Ki is tűzték az időpontot a megállapodás aláírására, de érdekes módon pont az önkormányzati választás előtti hétfőre, ami aztán később elmaradt. Népszerűségi elemként amúgy ezt az osztályvezetők, államtitkárok, sőt maga a miniszter úr is bevetették a szakmai konferenciákon, előadásokon. Azóta eltelt pár hét, lezajlottak az önkormányzati választások, és a kijelentés okozta öröm ürömmé, az üdvrivalgás felháborodott, csalódott felhördüléssé változott. Megint azt kellett tapasztalniuk a szféra dolgozóinak, hogy csak mézesmadzagot húztak el az orruk előtt, a megállapodás lebegtetése nem volt más, mint olcsó kampányfogás. Tisztelt Államtitkár Úr! Mielőtt az ágazat végleg összeomlik, megjelölne egy végső dátumot az életpálya bevezetésére? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Szerintem azt mindenki elismeri, hogy azok az emberek, akik a szociális ágazatban dolgoznak, ezen öt szakszervezet által képviselt területeken tevékenykednek, embert próbáló munkát végeznek, és ehhez képest olyan alacsony bért kapnak, ami méltatlan, és jobb lenne, mindnyájan azt szeretnénk, ha többet kaphatnának. [[Móring József Attilát a jegyzői székben Földi László váltja fel.]] Itt évtizedes bérhátránya van ezeknek az embereknek, nagyon régóta nem emelték az ő fizetésüket, márpedig a munka megterhelése, az embert próbáló mivolta mindenki számára egyértelmű. Éppen ezért kellett ebben a kérdésben lépni, mi is úgy gondoljuk, hogy kellett lépni, és kellett valamit elkezdeni, elindítani abból az életpályából, amit a szociális területen dolgozóknak mi elterveznénk, szánnánk. [[16.50]] Éppen ezért vezettük be általánosan a szociális bérpótlékot idén január 1-jétől, ami egy komoly, több tíz milliárdos nagyságrendű plusztétel volt a költségvetésben, és 5-11 százalékos béremelést jelentett azoknak, akik ebben az ágazatban dolgoznak.Ahogy korábban a tárgyalásokon is a felek leszögezték, ezt egyfajta első lépésnek tartjuk a szociális életpálya bevezetésében. Tehát mi úgy gondoljuk, hogy ezt nem majd elkezdjük, tisztelt képviselő úr, hanem 2014. január 1-jén elkezdődött. De nem ért véget azzal az egyszeri bérpótlékkal, amit a szereplők kaptak.Folyamatos a tárgyalás. Ahogy ön is utalt rá, Nyitrai Imre helyettes államtitkár úr került kijelölésre a tárgyalások lebonyolítására, aki ? mint ön is tudja ? korábban a másik oldalon ült, tehát az ágazati szakszervezeteknek az oldalán, ott volt képviselő, jött át a túloldalra most már helyettes államtitkárként tárgyalni. Tehát a jó szándéka és a nyitottsága megvan nyilvánvalóan a kormányzatnak. Az anyagi lehetőségeink fokozatosak. Ahogy az egészségügyben, a pedagógusoknál fokozatosan elindítottuk a béremelések politikáját, úgy fogjuk ezt további ágazatokra is kiterjeszteni, így itt is szeretnénk folytatni. Ön is tudja, hogy a tárgyalások azért akadtak meg, mert egyrészről formai hibák voltak, másrészt egy másik szakszervezet is bejelentkezett, hogy ő is ebben az ágazatban képviselettel rendelkezik, ő is kéri a bevonását a tárgyalásokba. Mi ezt meg fogjuk tenni, folytatni fogjuk, a béremelést pedig idén január 1-jén már elkezdtük. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ander Balázs, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszternek: „Lesz-e még valaha Barcs a Dráva fővárosa, avagy mit tesz a kormány Dél-Somogy rohamos pusztulásának megállítása érdekében?” címmel. Ander Balázs képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Objektív vélemények szerint, hogy ha az Isten hátranézne, akkor az Ormánságot látná, hazánk egyik legelmaradottabb kistérségét, ami gazdasági és társadalmi értelemben mind rohamosabban nyeli el Dél-Somogy szebb jövőre érdemes vidékeit is.A dél-somogyi térség és központja, Barcs számára nem sok kitörési lehetőség maradt, a városka lakossága a rendszerváltás óta mintegy 1500 fővel, tehát 12 százalékkal csökkent, és ebbe még nem is számítottuk bele a szociális krízis elől Nyugatra tántorgók óriási hadát. A megmaradás érdekében Barcs vissza kell hogy szerezze az egy évszázaddal ezelőtt betöltött kulcsfontosságú szerepkörét a horvát-magyar gazdasági kapcsolatok területén. De ez önerőből vagy éppen az állandóan emlegetett területfejlesztő megyei pénzekből nem fog működni. Önök tavaly a kémesi kormányülésen üdvözlendő módon ígéretet tettek az M6-os sztráda Barcsig történő elvezetésére. Ez jó alapot jelentene a munkahelyteremtő beruházásokat vonzó csomóponti, intermodális logisztikai szerep megerősítéséhez. Ehhez azonban olyan további alapvető dolgok kellenek, mint a Nagykanizsa-Barcs-Pécs vasútvonal rendbetétele, a drávai hajózáshoz elengedhetetlen kikötőfejlesztés, és még hosszasan lehetne sorolni; valamint a fejlesztési tervek közötti koherencia. A somogyi közgyűlés vezetői nem is olyan rég még fogadták a horvátországi Verőce megye küldöttségét, és elvi támogatásukról biztosították a 10 kilométeres Barcs-Verőce vasútvonal és a forgalom megindításához szükséges, de a második világháborúban lerombolt vasúti híd újjáépítését szorgalmazó együttműködési javaslatukat. Viszont a nemzeti közlekedési stratégia mindezt már lesöpörte az asztalról, pedig a tervezet jól alátámasztott, hiszen a szükségességéről szóló érvelésben többek között arra is rámutat, hogy Közép-Európából az Adriáig pont erre vezetne a legrövidebb útvonal. Miért hiányzik mégis a nemzeti szintű hozzáállás? Miért hagyják, hogy Dél-Somogy menthetetlenül leszakadjon? Hol vannak a felvetett kérdéssel kapcsolatos konkrét, számon kérhető, komplex tervezetek? Köszönöm a figyelmet. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik, szórványos taps az LMP padsoraiból.]]
Köszönöm, Ander képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány az infrastrukturális fejlesztéseken keresztül is támogatja hátrányos helyzetű térségek felzárkózását. A közúti infrastruktúra területén ? Dél-Somogy elérhetőségének javítása érdekében ? a közlekedésfejlesztési stratégia keretében folyamatban van az M60-as Pécs-Barcs-országhatár közúti szakaszának előkészítése, amely várhatóan 2018-ig befejeződik. Ezt követően kezdődhet meg a mintegy 70 kilométer hosszú gyorsforgalmi út kiépítése, mintegy 120-150 milliárd forint értékben. Jelenleg folyamatban van a 68-as számú főút Nagyatád és Marcali városokat elkerülő szakaszainak kiépítése; tervek között szerepel a főút M7-es autópálya és Barcs közötti mintegy 84 kilométeres szakaszának rekonstrukciója is. Tehát két irányból fejlesztjük az utat. Dél-Somogy térségében a mellékúthálózat felújítása keretében több helyen valósulnak meg fejlesztések. A regionális operatív programból elkészült a Kaposfő-Lábod összekötő út 15 kilométer hosszan és a szilvásszentmártoni bekötőút 6 kilométer hosszan. A közlekedési operatív program keretében Babócsa külterületén 3 kilométer, Harkány-Darány összekötő út megyei szakaszán 6 kilométer, míg a Tótújfalu bekötőút szakaszán 1 kilométer hosszú szakaszon történt felújítás. A vasútvonalak fejlesztésére alapvetően uniós forrásból, a nemzetközi vasúti korridorokon van lehetőség. A stratégia alapján több ütemben megvalósítjuk a Somogy megyét átszelő Budapest-Dombóvár-Kaposvár-Gyékényes vonal felújítását, emellett Pécs és Szombathely között távlati célunk az InterRégió vonatok kétórás ütemben történő közlekedtetése is, amely jelentősen javítja majd Pécs és Barcs, valamint a Barcs-Nagykanizsa-Szombathely közötti eljutást. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Köszönöm a türelmét, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel befejeződött a kérdések sora is. Új napirendre térünk át. Soron következik a mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló 2011. évi CLXVIII. törvény és az ahhoz kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/1273. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Mezőgazdasági bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitáról szóló jelentését T/1273/4. sorszámon megkapták. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/1273/6. sorszámon, a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatról szóló összegző jelentése pedig T/1273/7. sorszámon a honlapon elérhető.Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Vécsey Lászlónak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy tájékoztassam az Országgyűlést arról, hogy a Törvényalkotási bizottság 2014. október 20-ai ülésén a T/1273. számon benyújtott, a mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló 2011. évi CLXVIII. törvényt és az ahhoz kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot megtárgyalta, és ahhoz ellenszavazat nélkül, azaz egyhangú szavazással összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. A törvényjavaslat egyébként a mezőgazdasági kockázatkezelésről szóló törvényt három alapvető cél érdekében módosítja. A módosítások egy jelentős részét az elektronikus közigazgatás operatív program keretein belül megvalósuló „Komplex mezőgazdasági kockázatkezelési rendszer” című projekt végrehajtása indokolja. A változtatások másik csoportjára a 2014. január 1-jétől hatályba lépett, állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályoknak való megfelelés miatt volt szükség. Végül a rendszer eddigi működésének tapasztalatai alapján néhány egyszerűsítés és pontosítás képezi a szükséges módosítások harmadik csoportját.A javaslat elfogadásával ? a komplex mezőgazdasági kockázati rendszer létrehozásával összefüggésben ? pontosításra kerül a jogszabály néhány definíciója, így például az elemikár-esemény, a mezőgazdasági káresemény vagy a kármegállapítást támogató szerv. [[17.00]] Új fogalomként az átlaghozam kerül meghatározásra, amely a megfelelő adatokkal nem rendelkező gazdálkodók esetében teszi lehetővé a kárenyhítő juttatás mértékének meghatározását. Ezek a fogalmi módosítások a parcellaszintű kárbejelentési rendszer megteremtéséhez is szükségesek, ami a gazdálkodók számára az egyik nagyon hasznos újdonság lesz. Az összegző módosító javaslatban csupán egy technikai módosítás szerepel. Tekintettel arra, hogy a benyújtott törvényjavaslatban hivatkozott uniós jogi aktus ez idáig nem került kihirdetésre, így annak a törvényjavaslatban történő hivatkozása sem indokolt. A Törvényalkotási bizottság nevében kérem, hogy támogassák a javaslatot. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem Czerván György államtitkár urat, hogy kíván-e hozzászólni. [[Jelzésre:]] Nem. Megköszönöm az előterjesztő felszólalását, s megadom a szót Dankó Bélának, a kijelölt bizottság előadójának, hatperces időkeretben. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az Országgyűlés Mezőgazdasági bizottsága 2014. október 15-i ülésén lefolytatta a mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló 2011. évi CLXVIII. törvény és az ahhoz kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló T/1273. számú törvényjavaslat részletes vitáját. A bizottság a törvényjavaslatot megvizsgálva megállapította, hogy az megfelel a házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, tehát megfelel az Alaptörvényből fakadó tartalmi és formai követelményeknek, illeszkedik a jogrendszer egységébe, megfelel a nemzetközi és európai uniós jogból eredő kötelezettségeknek és a jogalkotás szakmai követelményeinek is.A bizottság a részletes vita során megvizsgálta az indítványhoz benyújtott módosító javaslatot, és megállapította, hogy az nem minősül túlterjeszkedőnek. Ugyanakkor a módosító javaslat tartalmi vizsgálata során kiderült, hogy a kért változtatást az előterjesztő csak egy későbbi időpontban tudja elvégezni, mivel az ahhoz szükséges európai uniós jóváhagyás még nem érkezett meg. A módosító javaslat így elutasításra került. A bizottság a házszabály 45. § (3) bekezdésének c) pontja alapján saját módosító indítványt fogalmazott meg, amely egy még nem jogerőre lépett jogszabályra való hivatkozást vesz ki a törvényjavaslat szövegéből. Erre a módosításra is a már említett európai uniós jóváhagyás hiánya miatt van szükség. A módosítást a bizottság, miután rövid tanácskozás keretében meggyőződött annak szükségességéről, egyhangúlag támogatta. Ennek megfelelően ez a módosítás szerepel a házszabály 45. § (5) bekezdésének megfelelően megfogalmazott, részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatban is. Köszönöm, elnök úr. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Köszöntöm képviselőtársaimat. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség.Megadom a szót Pócs János képviselő úrnak, aki írásban előre jelezte felszólalási szándékát.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! Ahogyan az előttem szólók is elmondták, az Országgyűlés Mezőgazdasági bizottsága által 2014. október 15-én benyújtott, részletes vitát lezáró módosító javaslat és a vele tartalmát tekintve gyakorlatilag megegyező, Törvényalkotási bizottság által 2014. október 20-án benyújtott összegző jelentés egy kisebb, de szükséges módosítást eszközöl a T/1273. számú törvényjavaslaton.A mezőgazdasági termelést érintő kockázatok kezeléséről szóló törvény módosítása eredetileg magában foglalt egy készülő európai uniós végrehajtási rendeletre való hivatkozást is, ami eddig sajnos nem került kihirdetésre. Így a jogszabályban való szerepeltetése nem indokolt.Az előttem szólókhoz hasonlóan én is külön szeretném kiemelni, hogy Magyar Zoltán képviselőtársam által a javaslathoz benyújtott módosító indítvány tartalmi részével a Fidesz-frakció képviselői is egyetértenek. A javaslat szerint az egyéb feltételek mellett 30 százalékos hozam-, illetve üzemi szintű hozammérték-csökkenés felett lehetnek jogosultak a gazdálkodók a különféle kárenyhítő juttatásokra. A képviselőtársam módosító indítványa ezt a mértéket szeretné 15 százalékra csökkenteni. Az általános és a részletes vitaszakaszban egyértelműen kiderült, ez a kezdeményezést előterjesztő részéről is felmerült, ám az európai uniós jóváhagyás híján egyelőre nem lehet törvénybe emelni. A Fidesz-frakció képviselői is mindenképpen szorgalmazzák, hogy az európai uniós jóváhagyás után is a tárca módosítsa a törvény ezen rendelkezéseit. Elnök úr, köszönöm a szót.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Sallai Róbert Benedek képviselő úr, LMP-képviselőcsoport. Megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Összességében több alkalommal volt módom kifejteni a véleményt a Mezőgazdasági bizottság ülésén is, illetve itt a parlament keretei között is, és sajnos nem nagyon sikerült meggyőződnöm arról, hogy összességében ez a fajta jogszabály-alkotási tevékenység számomra szimpatikus lenne. Összességében a kormányzati célkitűzésekkel egyet lehet érteni, hiszen gyakorlatilag egy 2011-ben elfogadott jogszabály hibáinak az orvoslására és pontosítására kerül most sor, és mi szívesen működünk együtt a kormánypárttal abban, hogy elkövetett hibáikat segítsünk kijavítani. Emiatt szívesen támogatnánk ezt összességében, de néhány szakmai ok miatt ezt nem tudjuk megtenni. Mondanám a konkrét szakmai gondjainkat. Elsősorban a jogszabály nevéből adódóan: a mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló. A természeti kockázatok kezelésében az idei év rámutatott arra, hogy mind a kormányzat, mind pedig a szakmai szervezetek nem tudták kellően felkészíteni a gazdálkodókat, mondjuk, a nagymérvű rágcsálógradációs év tekintetében a kármegelőzésre, és ilyen esetekben, ha egyszer más természeti kockázatokról is beszélünk, nehéz elfogadnunk azt a tényezőt, hogy mondjuk, a pockok megjelenését nem tekintik természeti tényezőnek. Teljes mértékben kihagyja ezt a jogszabály, és nem kezeli ezt a problémát, és semmilyen intézkedést nem is kíván tenni annak érdekében, hogy az ilyen jellegű gradációs nyomást a mezőgazdasági termelők számára valamilyen szinten enyhítsék. A másik nagy problémánk pedig az, hogy az időjárási tényezők és szélsőségek növekedése nagyon nagy mértékben érinti a szálastakarmány-betakarítással foglalkozó gazdálkodókat. A gyepszéna-betakarításnak nagyon nagy az évenkénti változása, és nagyon nagy ebből adódóan a nyereségességi lehetősége is, és ebből adódóan az, hogy teljes mértékben kívül marad a jogszabályalkotáson a szálastakarmány-, a gyep- és legelőművelési ágban lévő területeknél a kár kezelésének a kérdése, ez összességében azért elfogadhatatlan, mert az egyik legveszteségesebb ágazatot, az állattartást nem segíti meg érdemben ez az intézkedés. De a legfőbb probléma, ami miatt fenntartásaink vannak ezzel a jogszabályalkotással, azt Lázár miniszter úr szokta megfogalmazni. Lázár miniszter úr többször elmondta már itt a parlament falai között csakúgy, mint a sajtóban, hogy a polgári kormány célkitűzése az, hogy a kicsiket segíteni, és minél többet tenni annak érdekében, hogy a kicsiket felemeljék és segítsék.A százalékos kártérítési tevékenység, illetve kockázati térítés nem arányosan segít. Hiába mondják azt, hogy a százalék arányaiban mindenkinek ugyanannyira segít, valójában egy kisebb termelőt sokkal jobban sújt egy 10-20 százalékos terméskiesés, mint egy több ezer hektáron gazdálkodó nagytermelőt. A pénzügyi lehetőségei sokkal kisebbek a kistermelőnek, ezért itt is egy olyan degresszív rendszerre lenne szükség, amikor az üzemmérettől függően, a minél nagyobb gazdasági üzemekben csökkenne a kárenyhítés, míg a kisebb mezőgazdasági termelőknél növekedne ez, és jobban segítené ezeknek a problémáknak a megelőzését. A jobbikos képviselőtársam által benyújtott módosító indítványokkal egyetértünk, ezért ennek megfelelően a módosító javaslatot támogatjuk és megszavazzuk, viszont a zárószavazásnál tartózkodni fogunk, éppen azon hiányosságokból adódóan, amelyekre nem reagál a jogszabály, és amely hiányosságai megmaradtak, és arra kérjük a tisztelt kormánypártot, hogy törekedjen ezen hiányosságok pótlására is, hogy minél inkább segítse a mezőgazdasági termelőket ez a jogszabály. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[17.10]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra következik Turi-Kovács Béla képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Nagyjából egészében ott szeretném folytatni, ahol Sallai bizottsági elnök úr befejezte. Nevezetesen, hogy magam is aggályokat szeretnék kifejezni a tekintetben, hogy vajon az, amit oly gyakran arányosnak mondunk, és arányosnak nevezünk, az a méretekre tekintettel lehet-e arányos, avagy valahol mégiscsak egyszer már a jogalkotás területén is az igazságosság területét is el kellene érnünk, és e tekintetben is lépéseket kellene tenni. Át kellene tehát gondolni azt, hogy az, amit mi arányosnak nevezünk, az feltétlenül igazságos-e. Nem az. Ezért azt gondolom, hogy e tekintetben érdemes a törvényen gondolkodni.Amivel kapcsolatban további aggályom van, az a következő. A projekt keretén belül került sor ugyebár a mezőgazdasági kockázatkezelési rendszer elektronizálására, és e terület miatt a kárenyhített juttatás iránti kérelmek benyújtására kizárólag elektronikus úton lesz majd lehetőség. Erőteljesen felmerül a kérdés, hogy miután mi többször meghirdettük, a kormánynak programja is a kis- és középbirtok támogatása, melyik az a határ, ahol még ez az elektronikus lehetőség rendelkezésre áll, és melyik az, amelyiknél nem. Ennek a felmérése és az itteni segítség meggyőződésem szerint szükségszerű. Itt kellene belépjen, azt gondolom, az agrárkamara. Itt valamilyen rendszerbeli beiktatásra szükség van, ellenkező esetben pont azok fognak elesni… ? itt határidők lesznek, itt határidőket kell betartani. Arra a határidőre kell benyújtani ezeket az igényeket és kérelmeket. Azok, akik kezelni sem tudják az egyébként nem létező gépeiket, meggyőződésem szerint igen gyakran egyszerűen le fognak maradni a lehetőségekről. E tekintetben tehát én arra szeretném felhívni a kormány igen tisztelt képviselőinek a figyelmét, hogy ezen a területen kell valamilyen konkrét megoldást találni, hogy azok a legkisebb se essenek ki a lehetőségekből, akiknek egyébként a legnagyobb szüksége lesz ezekre a kárenyhítésekre. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Felszólalásra jelentkezett Magyar Zoltán képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Hát, nem várt meglepetést hozott ez az elsőre kissé unalmasnak ígérkező vita, hiszen kormánypárti részről érkezett a legkomolyabb kritika eddig a javaslattal kapcsolatban. Maximálisan egyetértek ezekkel a felvetett problémákkal, hiszen az, hogy csak elektronikus bevallást fognak majd elfogadni, az már jelen állapotban sem mindig elvárható egy-egy kisebb gazdálkodótól. Ha bevezetik az internetadót, akkor pedig ez, azt hiszem, még többeket fog negatívan érinteni, és még kevesebb gazdálkodó fogja tudni ezt maradéktalanul teljesíteni. Kivéve persze, ha az agrárkamara végre ellátná a feladatát, és tudna segíteni ezen gazdálkodóknak az ilyen bejelentésekkel kapcsolatban is, és nem csak a haverjaik kiszolgálására szólna ez az intézmény. Egyébként magát a jogszabályt fogjuk tudni támogatni, ezt elmondtam már a vitában is, hogy mik a fő érveink emellett. Azt nagyon sajnálom, hogy ezek a pontosítások végül nem mentek át, és azt is, hogy a módosító indítványomat nem fogadták be, miközben mind bizottsági ülésen, mind itt a parlamentben is elmondták, hogy egyébként jónak tartják és támogatandónak. De hát ismét kiderült, hogy önöknek az EU-s jóváhagyásnak a megléte sokkal fontosabb, mint a magyar gazdálkodóknak a valós érdeke. Ezt roppant mód sajnálom. Azt hiszem, hogy egy sokkal karakánabb, a magyar gazdákat sokkal inkább védő és az ő érdekeiket figyelembe vevő hozzáállás lett volna az, ha most elfogadják a módosító indítványomat, amelyről ? még egyszer mondom - elmondták itt többen is, hogy egyetértenek vele, és aztán majd később, ha Brüsszelnek ez esetleg nem tetszik, akkor lehetett volna módosítani. Mi persze ezt se tettük volna meg, de ha önök ennyire figyelnek folyamatosan az EU-s jóváhagyásokra, akkor szerintem a sorrendet itt érdemes lett volna módosítani, és sokkal inkább a magyar gazdálkodók érdekeit első körben figyelembe venni. Az, hogy a jogszabály pontosít és egyszerűsít a kárenyhítés területén, azt mindenképpen üdvözlendőnek tartjuk. Az ilyen irányú egyszerűsítések, azt hiszem, mindenkinek már rövid távon is komoly előnyöket szolgáltatnak, hiszen jól látható volt, hogy az ilyen kárenyhítéses hasonló rendszerekben is bizony azok az üzemek jártak jól, és azok az üzemek voltak a nagy haszonélvezői, akik képesek voltak erre szakembereket alkalmazni, akik képesek voltak olyan embereket alkalmazni saját cégeiknél, akik jól átlátták ezt a rendszert, és jó kapcsolati tőkével rendelkeztek a megfelelő szerveknél. Úgyhogy ezt mindenképpen szeretném aláhúzni, hogy ezt támogatjuk, és a továbbiakban még hasonló lépésekre biztatjuk önöket. Tehát összességében csak ismételni tudom magamat, hogy a Jobbik fogja tudni támogatni ezt a javaslatot, azonban egy utolsó lehetőségként én is szeretném felhívni a kormány figyelmét arra, hogy mind az én módosító indítványomat, mind pedig Turi-Kovács Béla képviselőtársunk kritikáit vegyék figyelembe. Olvasszuk be ebbe a javaslatba, és azt hiszem, hogy minden magyar gazdának a megelégedésére válna ez a hozzáállás, és végre önök is tudnák bizonyítani azt, hogy az EU-s jóváhagyás várása helyett képesek megtenni előre olyan lépéseket, ami minden érintettnek az érdekét szolgálja. Köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíván-e még valaki felszólalni az adott napirend keretében. Jelentkezőt nem látok. Pardon, időközben jelentkezett Legény Zsolt képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogyan azt már az általános vitában is elmondtuk, a Magyar Szocialista Párt támogatni fogja a javaslatban megfogalmazott technikai módosításokat, hiszen úgy ítéljük meg, hogy ezzel lehetőséget ad arra, hogy a gazdák könnyebben és jobban tudjanak csatlakozni ehhez a bizonyos kárenyhítési rendszerhez, éppen ezért tehát támogatni fogjuk ezen technikai módosításokat. Ahogyan azt már a Mezőgazdasági bizottsági ülés keretein belül is kifejtettük, azonban még csiszolásra szorul ez a módosító javaslat, hiszen azon gazdáknak, akik kis területen gazdálkodnak, és nagyobb kárt szenvednek el, nekik azért ez még mindig kevésbé tud majd segítséget nyújtani. Ugyanakkor ismételten felhívnám a figyelmüket arra a tényre, hogy minden intézkedés csak akkor ér valamit, ha a kormány az ahhoz megfelelő forrásokat biztosítja is, és miközben Varga Mihály nemzetgazdasági miniszter úr egy 1700 milliárd forintos megszorítást jelent be, miközben kiderül, hogy talán bevezetik az internetadót, esetlegesen a szappanadót is, akkor félő, hogy az Orbán-kormány nem biztos, hogy fel fogja tölteni elégséges módon ezt a bizonyos, költségvetési forrásokból nyújtható kárenyhítési támogatási keretet. Éppen ezért arra szeretnénk önöket kérni, hogy még pontosítsanak ezen a törvényjavaslaton, és mindezek mellett engedjék meg, hogy még egy dologra felhívjam a figyelmüket. Egy felelős politikát folytató kormány nemcsak a természeti problémákra figyel, hanem a világban zajló folyamatokra is, amelyek például érintették most a nyírségi almatermelőket, hogy ne menjünk túlságosan messzire. A legnagyobb probléma, ami fenyegeti a magyar mezőgazdaságot talán, az bizony az a 27 százalékos áfa, amely jelenleg Magyarországon hatályos. Többször felhívtuk már arra a figyelmet, és többször tettünk arra javaslatot, hogy amennyiben ezt 5 százalékra levinnék, akkor talán a legnagyobb kárenyhítést tudnánk megvalósítani a magyar mezőgazdaságban. Végezetül még egy dolgot engedjenek meg nekem: arra szeretném kérni a kormányt, vagy azt javasolnám a kormánynak, hogy alkothatunk itt mi a Házban bármilyen kárenyhítési rendszert, ha abban nem bíznak a magyar gazdálkodók, a magyar mezőgazdaságban szereplők, akkor nem fognak csatlakozni ehhez a bizonyos kárenyhítési rendszerhez. És ahhoz, hogy bízzanak ebben, ahhoz viszont az is kellene, hogy önök feltárják azt, hogy kik azok a magyar kormányzati szereplők, akik éppen most ebben a bizonyos diplomáciai botrányban érintettek. Kik azok a magyar kormányzati szereplők, akik …
Képviselő úr, a tárgyra legyen kedves térni.
Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Magyar Zoltán képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport. Öné a szó ismételten.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Csak azért kértem még egyszer szót, hogy nagy tisztelettel arra kérjem államtitkár urat, hogy a felvetődött problémákra, ha megtenné, hogy a vitában még reagál, az nagyon jó lenne, hiszen minden frakciónak még bőven maradt ideje, így azt hiszem, hogy egy érdemi párbeszéd tudna kialakulni, ha nem csak a viszonválaszban kapnánk meg a válaszokat. Úgyhogy erre szeretném nagy tisztelettel megkérni államtitkár urat. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Sallai RóbertBenedek képviselő úr, LMP-képviselőcsoport. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Én is csak egy nagyon rövid kiegészítést tennék. Legény képviselő úr felhozta az internetadó kérdését, és teljes mértékben aláhúzva és támogatva a fideszes Turi-Kovács Béla képviselő úr által elmondottakat, és teljes mértékben egyetértve a véleményével, ugye, a mókás helyzetre csak annyiban szeretném felhívni a figyelmet, hogy kötelezővé tesszük az online rendszert, majd megadóztatjuk azt; tehát hogy ennél jobb és biztosabb bevételt nem lehet teremteni. Tehát van itt erre keret, és van erre azért háttér, hogy hogyan is teremtsenek forrásokat a kormánypárti képviselők. [[17.20]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Mivel az frakciók részéről további felszólalók nem jelentkeztek, a vitát lezárom. Megadom a szót Czerván György államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Kicsivel aktívabbak voltak most, mint az általános vitában. Akkor elég nagy volt az egyetértés. Többek között egyetértettünk azzal, hogy az Európai Unió egyik legjobb kárenyhítési ? és nem kártérítési, a kettő nem ugyanaz ? törvényéről van szó. Aztán most persze itt összehoztak hetet-havat. Az almával az a probléma, hogy több termett, mint szokott, mintegy 40 százalékkal. A kárenyhítési rendszerhez nem sok köze van ennek a dolognak. Most piaci problémák vannak. Én úgy gondolom, hogy az általános vitában minden felvetésre [[Zaj. ? Az elnök csenget.]] reagáltam. Nem akarom ezt megismételni, de néhány dologra szeretnék reagálni, amit Legény képviselő úr mondott. A Kárenyhítési Alapban 14,9 milliárd forint van. Mondja meg, hogy mikor volt az önök idejében ekkora pénz kárenyhítésre egy adott évben. Nem volt egyszer sem. Az elektronikus dolgokkalkapcsolatban szeretném jelezni, hogy a Nemzeti Agrárkamara megkezdte a falugazdászok felkészítését, illetve megtörtént már a felkészítésük, tehát a gazdákat nem fogjuk magukra hagyni, segíteni fognak az új rendszerben nekik dolgozni és bejelentkezni, és pontosan a hozamérték-számítást, ami meglehetősen bonyolult része ennek az egész kárenyhítési rendszernek, ezt a számítást fogja helyre tenni majd az elektronikus rendszer. Szintén elmondta Sallai Benedek képviselő úr, amit az általános vitában, a szálastakarmány kérdését. Akkor is elmondtam, képviselő úr, hogy ha ön tud egy egzakt módszert arra, hogy hogyan lehet hozamérték-csökkenést számolni szálastakarmánynál, szeretettel és tisztelettel várjuk a javaslatát.Szintén elhangzott az állattartók hátrányos helyzete. Szeretném itt, a tisztelt Ház előtt megismételni, hogy a kormány néhány héttel ezelőtt döntött arról, hogy 212 milliárd forinttal több támogatást fog adni az eddigiekhez képest az állattartóknak, mint korábban, és ennek a pénznek a nagy része, 180 milliárd forint a nemzeti költségvetésből, többletpénzként már a jövő évi költségvetésben szerepelni fog.Magyar Zoltán képviselő úr problémája ezzel a módosító javaslattal, elmondták kormánypárti képviselőtársaim is, a tartalmi részében egyetértünk, itt jogi, eljárástechnikai probléma van, tehát a 30 százalékos hozamérték-kiesést szeretnénk levinni 15-re, de ehhez előzetesen kell Brüsszel engedélye. Ezek az egyeztetések folyamatban vannak, és bízom benne, hogy néhány héten belül ez meg fog történni, és ezáltal ez a kárenyhítési törvénymódosítás végleg a helyére fog kerülni. Addig is köszönöm szépen mindenkinek a támogató hozzászólását, és várjuk a törvényjavaslat megszavazását. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Határozathozatalokra a tárgysorozatba-vételi kérelmek tárgyalását követően kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Most előterjesztések tárgysorozatba-vételi kérelmének tárgyalása következik. Az MSZP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön az Európai Unió és a NATO értékei melletti kiállásról szóló H/1208. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Európai ügyek bizottsága utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót Tóth Bertalan képviselő úrnak, ötperces időkeretben. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Amikor benyújtottuk ezt a határozati javaslatot, még nem gondoltuk, hogy ilyen aktualitása lesz, mint a mai napokban. Hiszen amikor benyújtottuk, akkor az orosz-ukrán válság miatt gondoltuk úgy, hogy a kormány kétkulacsos politikája mellett az Országgyűlés tegye le a szavazatát, egy országgyűlési határozatban fogalmazza meg, hogy kiáll az euroatlanti és az európai uniós értékek, értékrendszer mellett, illetve azokat a szövetségi megállapodásokat megerősíti, amelyeket korábban akár népszavazással is a magyar társadalom és a magyar emberek megerősítettek. Most pedig azt látjuk, hogy egy újabb aktualitása van, hiszen a magyar külpolitika romokban van. Olvashatjuk az újságokat, a kormány részéről vagy a kormány megbízásából megszólalókat, hogy az Egyesült Államokkal való kapcsolatunk milyen mélypontra került. Olvashatunk, láthatunk olyan sajtómegjelenéseket, amelyek újfent megerősítik, hogy az Országgyűlés igenis egy határozatban álljon ki ezek mellett az értékek mellett. Hiszen amikor kitört ez a botrány, ugye, magyar állampolgárokat, kormány közeli embereket, kormánytisztviselőket kitiltottak az Egyesült Államokból, illetve megtiltották a beutazásukat, ezekben az időkben Latorcai János Iránban járt, és ott az ottani nemzetbiztonsági bizottság elnökével sajtótájékoztató keretében a keleti nyitás és a keleti kapcsolatok fontossága mellett tette le a voksát, miközben meghallgatta a bizottsági elnököt, aki az Egyesült Államokra tett komoly kritikai megjegyzéseket. Miközben ez a botrány kitört, aközben Rogán Antal frakcióvezető úr beterjeszt egy olyan módosító indítványt a gáztörvénnyel kapcsolatban, amely lehetővé teszi, hogy az Európai Uniót megkerülve, az orosz érdekeknek kedvezve és a Gazpromnak kedvezve megépülhessen a Déli Áramlat-vezeték. Ezt nyilván nem ismeri el, majd mai hír, hogy az MVM megerősítette, hogy az elkövetkezendő években megkezdődik ez a beruházás. Majd telik-múlik az idő, és Kövér László házelnök egy televíziós műsorban tesz egy olyan kijelentést, hogy érdemes megfontolni, hogy kihátráljunk abból a közösségből, amelynek ma tagjai vagyunk [[Németh Szilárd István: Nem ezt mondta, ez a baj! Utána volt egy mondat! ? Moraj a Fidesz soraiból.]] , majd utána olvassuk a békemenetet szervező, ugye, teljesen rendben lévő civil szervezet vezetőjét, aki újabb békemenet szervezésébe kíván belekezdeni, hogy Keleten van az élettér ? szó szerint ezt mondja ? és az energia átvitt és szó szerinti értelemben is. Éppen ezért fontosnak tartjuk, hogy ez a határozati javaslat napirendre kerüljön, tárgysorozatba vegyük, és az Országgyűlés ezt a határozati javaslatot fogadja is el, hiszen maga a javaslat arról szól, hogy Magyarország népszavazással megerősítette csatlakozását az Európai Unióhoz és a NATO-hoz, tudatos értékválasztás és felelősségvállalás mellett, és ezt népszavazással megerősítette. Arról szól a határozati javaslat, hogy az Európai Unió és a NATO tagjaként Magyarország célja a béke, a biztonság, a stabilitás, az állampolgárok jólétének, a gazdaság fejlődésének és az európai értékék érvényesülésének előmozdítása. A határozati javaslat szól arról, hogy Magyarország uniós és atlanti partnereivel együtt a továbbiakban is részt vesz a térség stabilizálásában, a válságkezelő műveletekben, a demokratikus, jogállami intézmények fejlesztésében. Szól még arról, hogy Magyarország tevőlegesen támogatja az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitikáját, illetve megőrzi a NATO-nak az euroatlanti biztonsági rendszerben betöltött központi szerepét, kollektív védelmi funkcióját. Szól még arról, hogy Magyarország a jövőben is részt vesz nemzetközi biztonság erősítésére irányuló erőfeszítésekben, ennek érdekében növeli védelmi költségvetését, valamint hogy Magyarország az Európai Unió és a NATO értékközösségének tagjaként a stabilitáshoz, a fenntartható fejlődéshez és a kölcsönös gazdasági előnyökhöz fűződő közös érdekek alapján fejleszti együttműködését és partneri viszonyát más országokkal. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy támogassák, hogy ez a határozati javaslat napirendre kerüljön, és nyilvánítsa ki az Országgyűlés, hogy igenis elkötelezett az euroatlanti értékek és az Európai Unió demokratikus értékei mellett, és egyszer s mindenkorra tegyünk pontot, hogy Kelet vagy Nyugat, az Országgyűlés hozza meg ezt a döntést. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő 2-2 perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Elsőként megadom a szót Németh Zsolt képviselő úrnak, a Külügyi bizottság elnökének, Fidesz-képviselőcsoport, 2 perces időkeretben. Öné a szó, elnök úr. [[17.30]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Nem látjuk sem az aktualitását, sem pedig az értelmét ennek a határozati javaslatnak. Az Európai Unió és a NATO melletti kiállásról szóló határozattervezet teljességgel indokolatlan és felesleges. Az európai uniós, illetőleg NATO-tagságunk ugyanis tény, olyan tény, amit semmilyen veszély, komolyan vehető veszély nem fenyeget, és a határozattervezet minden egyes paragrafusa egyenesen következik a tagságunkból, tehát nem túlzok, ha azt mondom, hogy egy teljességgel semmitmondó határozattervezettel van dolgunk. A határozat indoklása már némileg eltér ettől. Szeretném felhívni a figyelmet ugyanakkor arra, hogy az indoklás nem része ennek a határozattervezetnek, ez egy pártpolitikai jellegű indoklás, mint ahogy itt is hallhattunk egy nagyon hangzatos pártpolitikai jellegű indoklást. Szó volt itt mindenről, Iránról, békemenetről, Déli Áramlatról, de semmi nincs ebből a problémaegyüttesből a határozattervezetben. Szeretném felhívni a szocialista képviselők figyelmét, hogy helyes az, hogy ha egyszer van egy fő szöveg és annak van egy indokolása, akkor a kettő valamilyen viszonyban van egymással, erre szeretném kérni őket. Politikai, jogi trükköktől próbáljanak megkímélni bennünket, tisztelt képviselőtársaim. Azt egyébként üdvözöljük, hogy végre a Szocialista Párt az euroatlanti együttműködés elkötelezett híve lett, de azt gondolom, ez egyáltalán nem elegendő indok ahhoz, hogy erről határozatot fogadjunk el ? adják ki esetleg pártnyilatkozatként! Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Demeter Márta, MSZP-képviselőcsoport. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A bizottsági elnök úrnak mondanám, hogy nagyon örülnénk, ha annyira tiszta lenne a helyzet, hogy nem lenne szükség ilyen határozati javaslat elfogadására. Sajnos a kormány olyan nyilatkozatot tesz és közjogi méltóságok is olyan nyilatkozatokat tesznek az utóbbi időben, ami igenis indokolja egyébként, hogy ez megtörténjen. Tehát erre tekintettel én is szeretném önöket arra kérni, hogy támogassák ennek a tárgysorozatba vételét, és támogassák majd szavazatukkal a határozati javaslatot is, hiszen az Európai Unió és a NATO nemcsak gazdasági és védelmi együttműködést és szövetséget jelent, hanem stabil helyet biztosít Magyarország számára a világban, és egy nagyon komoly értékválasztás, hiszen lehetőséget kaptunk arra, hogy szervesen fejlődhessen a demokrácia Magyarországon ezek által. Viszont ezt a fejlődést veti vissza hihetetlen módon az a kormányzati nyilatkozat, közjogi méltóságtól elhangzott nyilatkozat, amit hallhattunk, az EU-ból való kihátrálásnak a gondolata. Szeretnék pontosan idézni Kövér Lászlótól: „Nem önmagában az Unióhoz és a NATO-hoz való csatlakozással, hanem azzal van ma gond, hogy az euroatlanti világ morális értelemben megrendült.” Szeretném felhívni arra a figyelmet, hogy nem az euroatlanti világ gyengült meg morálisan, hanem a magyar kormány. [[Felzúdulás a kormánypártok soraiban.]] Szijjártó Péter amerikai útján nem tudott találkozni John Kerry külügyminiszterrel [[Zaj a kormánypártok soraiban. ? Az elnök csenget.]] , ami egyébként példátlan. Itt szeretném Kövér László figyelmét egyébként felhívni az amerikai külügyminiszter nevére is. Azt gondolom, mielőbb tisztázniuk kell a kitiltási botránnyal kapcsolatos ügyeket, azért, hogy EU-tagságunk és NATO-tagságunk a jövőben semmilyen csorbát ne szenvedhessen. Nagyon sokszor hallottuk önöktől, hogy itt az idő. Hát itt az idő, kedves fideszes képviselőtársaim, hogy végre kiálljanak azok mellett az értékek mellett [[Az elnök csengetéssel jelzi a hozzászólási idő leteltét.]] amelyeket önmaguk erodálnak az utóbbi időben. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Latorcai János képviselő úr, az Országgyűlés alelnöke. Öné a szó, alelnök úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A KDNP nem támogatja a határozati javaslatot, mert nincs változás az európai uniós és NATO-tagságunkból következő elkötelezettségünkben, minden változatlan. Amit pedig Tóth Bertalan képviselő úr itt elmondott az indokolásokban, tisztelettel szeretném jelezni, hogy ez őszintén meglepett, mert az a Harangozó Tamás frakcióvezető-helyettes úr, aki ön mellett ül, ma a házbizottsági ülésen meghallgathatta mind a sajtóosztály felőli közleményt, mind az én magyarázatomat, hogy mi is történt valójában Iránban. Szeretném jelezni: az, hogy egy internetes portálon megjelenik egy hír egy cikk címében, és köszönő viszonyban nincs a cikk címe önmagában a cikk tartalmával, az szerintem döbbenetes. Az, hogy ezt helyreigazítják Teheránból, amelyet a mai napig nem tettek helyre, az még döbbenetesebb. Az pedig, hogy egy házbizottsági ülés után ez még ilyen formában terítéken van, az pedig tájékozatlanság. Tehát el szeretném önnek mondani, ez a mondat így nem hangzott el, egészen más összefüggésben és más szövetségi rendszer keretében hangzott el. Ez az egyik. A másik. Semmiféle sajtótájékoztatóra nem került sor, hiszen teljességgel ismeretlen fogalom az, hogy ha parlamenti delegáció utazik egy másik parlamentbe, akkor egy tárgyalást követően bármilyen formában sajtótájékoztatót adtak volna. Mi nem is tartottunk, a sajtót sem tájékoztattuk, és az még szomorúbb, hogyha egy ilyen helyreigazítást követően a képviselő úr ugyanott van, ahol egy héttel ezelőtt voltunk. Megkérem, hogy kérjen tőlem elnézést. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Bana Tibor képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport. Öné a szó, kétperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. A Jobbik nem támogatja az Európai Unió és a NATO értékei melletti kiállásról szóló MSZP-s határozati javaslat tárgysorozatba vételét. A hagyományos, valódi értelemben vett európai értékek számunkra is irányadóak, de nem tudjuk elfogadni azt az utat, amelyet az Európai Unió az elmúlt évek során felvett, és határozottan nemet mondunk a szakállas nők Európájára. A szocialisták javaslatukban hivatkoznak a népszavazásokra, amelyek megtörténtek mind a NATO-csatlakozásunkkal, mind az EU-csatlakozásunkkal összefüggésben. Én ezzel azért szembeállítanám azt a tényt, hogy tíz évvel uniós csatlakozásunkat követően közvélemény-kutatási adatok alapján többen tartják hátrányosnak, mint előnyösnek Magyarország EU-tagságát, a további mélyítést pedig egyértelműen elutasítják a magyar választópolgárok. Ezzel szemben azt láthatjuk, hogy a Közösség öles léptekkel halad az európai egyesült államok megteremtésének útján egy föderatív berendezkedés irányába. Mi kizárólag a nemzetek Európája koncepcióján alapuló, a nemzetállamok önrendelkezését szem előtt tartó közösséget tudnánk elfogadni. Hogy egy aktuális példát is hozzak: ma az Európai ügyek bizottságának terítékén volt az EU-USA szabadkereskedelmi megállapodás, és szomorúan hallottuk azt, hogy kormányzati oldalról ezt az egyezményt egyértelműen támogatják, mert egy szépen csomagolt, de a szuverenitásunkat jó néhány ponton sértő és a GMO-veszélyt is egyértelműen felvető megállapodásról van szó. A NATO-val összefüggésben hasonló közvélemény-kutatási adatokat nem tudok idehozni, viszont ha visszatekintünk az elmúlt évtizedekre, akkor láthatjuk azt, hogy nem volt kifizetődő hazánk számára az egyoldalú euroatlanti függés e téren sem. Aktuális példákat is lehetne hozni ez ügyben. A nemzeti érdekeinket csakis úgy tudnánk érvényesíteni, hogyha egy kiegyensúlyozottabb kapcsolatrendszert tudnánk kialakítani. Ezek a fő indokok, amelyek miatt nem tudjuk támogatni a tárgysorozatba vételt. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Mivel további felszólaló nem jelentkezett, ezért megkérdezem Tóth Bertalan képviselő urat, kíván-e két percben válaszolni az elhangzottakra. [[Dr. Tóth Bertalan jelzésére:]] Igen, öné a szó.
Igen, köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Bizottsági Elnök Úr! Pont az ön hozzászólása erősített meg abban, hogy igenis van aktualitása a határozati javaslat mai tárgysorozatba vételének, hiszen megszólaltak ebben az ügyben. Eddig ahány ilyen kérelmünk volt, mind a Fidesz-, mind a KDNP-frakció csendben maradt. Tehát amit ön elmond, amit a kormány tagjai mondanak, amit különböző közszereplők nyilatkoznak most már összevissza, hol így, hol úgy, azt gondolom, hogy a parlament igenis pontot tud tenni ennek a végére ezzel a határozati javaslattal. Azt pedig felettébb furcsállom, hogy az MSZP euroatlanti elkötelezettségét ön megkérdőjelezi. Latorcai János alelnök úrnak pedig azt tudom mondani, hogy a házbizottsági ülés egy zárt ülés, én nem tudom, hogy ott mi hangzott el. Erről a helyreigazítást a sajtóban egyelőre még nem láttam. Nyilván, hogyha ez így van, akkor önt megkövetem, de kérem, szavazza meg a határozati javaslatot, és ezzel megerősíti ön is az elköteleződését ezek mellett az értékek mellett, és nyilván akkor ön is tudja tisztázni az ön által állított félreértést. Még egyszer kérem a tisztelt Országgyűlést, tisztelt képviselőtársaimat, támogassák, hogy ez a határozati javaslat napirendre kerüljön, és szavazza meg a parlament. Köszönöm szépen. [[17.40]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A döntéshozatalra a határozathozatalok között kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a Déli Áramlat nemzetközi földgázvezeték magyarországi szakaszának megépítésével kapcsolatos megállapodás megkötésének folyamatát felügyelő eseti bizottság létrehozását kezdeményező H/492. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Gazdasági bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót Gyöngyösi Márton képviselő úrnak, 5 perces időkeretben. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik Magyarországért Mozgalom egy országgyűlési határozati javaslattal fordul a parlamenthez egy paritásos eseti bizottság létrehozásának céljából, amelynek az lenne a feladata és a célja, hogy a Déli Áramlat nemzetközi földgázvezeték magyarországi szakaszának a megépítését szorosan figyelemmel kísérje és felügyelje. A cél az, hogy a kormányközi tárgyalásokat nyomon kövesse a megállapodás megkötéséig és a törvényben történő kihirdetéséig bezárólag. Miért fontos ez, tisztelt képviselőtársaim? Nyilvánvalóan mondhatják azt, mint amit a bizottságban is mondtak, hogy a Gazdasági bizottság ellenőrző albizottsága, vagy valamilyen más típusú albizottsága megfelelő ehhez a feladathoz, és miért nem végzi el a parlament ebben az albizottságban a Déli Áramlattal kapcsolatos szerződés felügyeletét. Szeretnék felhívni a figyelmüket ennek a kérdésnek a súlyára és fontosságára, amelynek nemcsak energetikai, hanem gazdasági, kereskedelmi, külpolitikai aspektusai is vannak, ezért tartjuk azt nagyon fontosnak, hogy ne egy albizottságban, hanem egy külön eseti bizottságban folyjon ennek a kérdésnek a nyomon követése. Sajnos, Magyarországon az ilyen típusú kérdések nem szakmai mederben folynak, hanem politikai jellegű vitáknak lesznek az áldozatai. Általában úgy néz ki a képlet, hogy az egymást követő kormányok egy reális képet követnek és realista módon viszonyulnak a kérdéshez, a politikai ellenzék pedig mindig próbál egy politikai vitát felkorbácsolni ezekből a kérdésekből. Ezt a típusú rossz hagyományt szeretné a Jobbik Magyarországért Mozgalom megtörni ezzel a kezdeményezésével, amikor ellenzékből szeretnénk egy konstruktív és szakmai vitát kezdeményezni, amelyben azt a típusú rövidlátást és önsorsrontást szeretnénk megtörni, amit a korábbi ellenzéki pártok folytattak. Talán emlékeztethetek arra, hogy amikor 2008-ban Gyurcsány Ferenc kötötte meg a Déli Áramlattal kapcsolatos szerződést, akkor önök, kormánypárti képviselőtársaim, akik akkor ellenzékben voltak, jöttek elő azzal, hogy Gyurcsány Ferenc akkor elárulja a magyar nemzeti érdekeket, a háttérben lepaktál Oroszországgal, és önök szólítottak fel arra, hogy az Országgyűlés kísérje figyelemmel ezt a tárgyalást, és legyen egy országgyűlési eseti bizottság összehíva ennek a kérdésnek a felülvizsgálatára és rendezésére. Most fordult a kocka, és nyilvánvalóan önök, nagyon helyesen, előállnak a Déli Áramlat megépítésének a szükségességével és fontosságával. Most mi szeretnénk kérni azt, hogy járuljanak hozzá ennek az eseti bizottságnak a felállításához. A diverzifikálás kérdése természetesen két dolgot jelenthet, alapvetően jelentheti a forrás helyének a diverzifikálását és jelentheti az útvonal diverzifikálását. Az elmúlt tíz évben nagyon sok idő eltelt azzal, hogy a forrás diverzifikálásának a kérdéskörében teljes vakvágányra jutottunk akkor, amikor a Nabucco-gázvezeték kérdésköréről tárgyaltunk. A Nabucco-gázvezetéknek se pénzügyi háttere nem volt, se gáz nem állt rendelkezésre ehhez a csővezetékhez. Elfecséreltünk tíz évet ezzel a projekttel, egy illuzórikus terv volt. Oroszország egyértelműen a földrajzi közelsége és az adottságai okán is stratégiai fontosságú mind Magyarország, mind az Európai Unió tekintetében az energiaellátásunk szempontjából. Ezért mondjuk azt, hogy amíg nem sikerül a forráshely diverzifikálását megoldani ? márpedig úgy tűnik, hogy nem sikerült ?, legalább az útvonal terén sikerüljön diverzifikálni a gázellátásunkat, ebben pedig Ukrajna megkerülésével, egy Fekete-tenger alatt vezető gázvezeték megépítésével kell Magyarország gázellátását diverzifikálni. Ez az országunk és a kontinensünk gázellátása szempontjából is stratégiai fontosságú kérdés. Természetesen próbálják a különböző országokat politikailag zsarolni, mint ahogy az Bulgária esetében is megtörtént, hogy hátráljanak ki a Déli Áramlat megépítéséből, Magyarország irányában is történik ilyen zsarolás az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok részéről. Nagyon fontos a nemzeti érdekünket szem előtt tartani, és azt, hogy Magyarország gázellátása teljesen zavartalan legyen. Ez az indítványunk is ezt a célt szolgálja. Ezért kérem az önök támogatását a határozati javaslatunkhoz. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most az írásban előre felszólalásra jelentkezett képviselők következnek. Megadom a szót Kepli Lajos képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Arra szeretném kérni a jelen lévő parlamenti frakciókat, a parlamentben helyet foglaló frakciók képviselőit, akik majd remélhetőleg felszólalnak még utánam ebben a vitában, hogy amennyiben ez a bizottsági üléshez hasonlóan elutasításra kerül majd, vagy olyan szándékuk van, hogy elutasítják ezt a javaslatot, akkor egyetlen reális indokot mondjanak erre, mert a bizottsági ülésen sajnos ilyet nem hallottunk. Mert az, hogy a Gazdasági bizottság Energetikai albizottsága megfelelő fórum az ezzel a kérdéssel történő foglalkozásra, nem reális indok, hiszen tudjuk, hogy a Déli Áramlat földgázvezeték nem pusztán gazdasági kérdés, jó néhány más aspektusa is van, külpolitikai, energetikai, környezetvédelmi, és még sorolhatnám tovább. Tehát mindenképpen egy eseti bizottságnak kellene a parlamentben foglalkoznia ezzel, teljesen függetlenül attól ? most az LMP-re, az MSZP-re vagy valamelyik más ellenzéki frakcióra nézek ?, hogy támogatják-e önmagában azt, hogy a Déli Áramlat-földgázvezeték megvalósuljon, hiszen ebben mi, ellenzéki pártok jelen pillanatban nem vagyunk döntési helyzetben. Azonban az, hogy ennek a beruházásnak a felügyeletére, amelyet a kormány támogat, s egyébként a Jobbik Magyarországért Mozgalom is támogat, egy eseti bizottság álljon fel, szerintem ideológiától függetlenül minden parlamenti pártnak és frakciónak érdeke, tehát hogy ellenőrizzük ennek a beruházásnak a menetét. Ugyanilyen alapon támogattuk legutóbb az MSZP-nek a Paksi Atomerőmű bővítésével kapcsolatos bizottsági kezdeményezését, holott szöges ellentétben állunk azt illetően, hogy szükség van-e vagy nincs szükség erre a beruházásra. Mégis támogattuk, mert azt mondjuk, hogy a parlamentnek mint legfőbb népképviseleti szervnek minden ilyen beruházást felügyelnie kell azért, hogy ott ne történhessenek olyan visszaélések, amelyekre az elmúlt 25 évben már jó néhány példát láttunk Magyarországon. Úgyhogy arra szeretném felszólítani tisztelt képviselőtársaimat, hogy tegyük félre az aktuálpolitikai nézetkülönbségeket, és támogassuk ennek a bizottságnak a létrehozását. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Szelényi Zsuzsanna képviselő asszony, független képviselő. Öné a szó kettőperces időkeretben.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Magyarország a paksi megállapodás megkötése óta lépésről lépésre és egyre nyilvánvalóbb módon távolodik el az euroatlanti szövetségesi rendszertől ahhoz képest, ahogy azt a rendszerváltáskor Magyarország konszenzusosan eldöntötte. Legutóbb az orosz hatalmi érdekek érvényesítése került Magyarországon is előtérbe, míg Ukrajnában fegyverekkel, Magyarországon a Fidesz és a Jobbik megvásárlásával történik mindez. [[Dr. Staudt Gábor: Szégyelld magad!]] Nyilvánvaló, hogy a Déli Áramlat építése Oroszország európai befolyásának kiterjesztését szolgálja. Miközben az Orbán-kormány nagy vehemenciával támadja az Egyesült Államokat, álszent háborút vív a Nyugattal és az országunkat milliárdokkal támogató Európai Unióval szemben, önként és dalolva veti magát Putyin karjaiba. A Jobbiknak nem kellene annyira aggódnia, hogy a kormány nem tesz meg mindent az orosz függőség kiépítéséért, hiszen mostanában bőséggel megszaporodtak az oroszokat helyzetbe hozó magyar lépések. [[17.50]] A történet Pakssal indult. Aztán a kormány pár hete leállította az ukrán gázszállítást, majd a Gazprom töltötte magyar gáztárolókba a gázát olcsón. Rogán Antal legutóbbi módosító indítványa pedig lehetővé fogja tenni, ha elfogadja az Országgyűlés, hogy belekezdjen Magyarország a Déli Áramlat építésébe, annak ellenére, hogy ez nyilvánvaló módon szembemegy az európai uniós joggal. A putyini Oroszország szeretetében összeállt végre a Fidesz-Jobbik koalíció. Mi egyértelműen látjuk Magyarország helyét a nyugati világban. Ahogy elutasítjuk a Déli Áramlatot, úgy elutasítjuk az eseti bizottság [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeretét leteltét.]] felállítását is. Nem fogjuk támogatni természetesen. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Tóth Bertalan képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport. Öné a szó, kétperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Itt egy tárgysorozatba vételről fog szavazni az Országgyűlés és a képviselők. [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Tényleg?]] Ahogy a Paksi Atomerőmű-beruházás kapcsán, itt is egy eseti bizottság felállításáról van szó. A tárgysorozatba vételt a Magyar Szocialista Párt frakciója támogatja, holott nagyon sok tartalmi kérdésben, amelyet a határozati javaslat tartalmaz, nem ért egyet, például hogy jobbikos elnöke legyen az eseti bizottságnak, ismerve a Jobbik orosz kapcsolatrendszerét. Azt gondolom, nem mindenben tudunk egyetérteni, de hogy az Országgyűlés erről és a Déli Áramlatról, a magyar energiapolitikáról, a jelenlegi helyzetről tárgyaljon, azt fontosnak tartjuk, ezért a tárgysorozatba vételt támogatjuk. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Aradszki András képviselő úr, KDNP-képviselőcsoport. Megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A határozati javaslat, illetve az ad hoc bizottság létrehozásáról szóló indítvány arról szól, hogy a Déli Áramlat nemzetközi földgázvezeték magyarországi szakaszának megépítésével kapcsolatos megállapodás megkötésének folyamatát felügyelő eseti bizottságot hozzuk létre.Tisztelt Ház! A Déli Áramlat létesítésére a szocialista kormány 2008 januárjában kötött egy államközi szerződést. Tehát fogalmilag kizárt az, hogy a földgázvezeték magyarországi szakaszának megépítésével kapcsolatos megállapodás megkötését felügyeljük, mert ez a megállapodás, mint említettem volt, 2008 januárjában megszületett az MSZP kormányzásának idején. Ugyanez a határozat, hasonlóan a többi ország, Bulgária és Szerbia döntéséhez, arról is rendelkezett, hogy a Déli Áramlat magyarországi szakaszának a létesítésére egy vegyes vállalatot hoznak létre a felek. Ez is megtörtént. Ezek után, úgy gondolom, a tények alapján és a tények ismeretében nyilvánvaló és világos az, hogy az ilyen megállapodás megkötésének folyamatát felügyelő bizottság létjogosultsága nincs meg, mert amit felügyelnének, azt a megkötési folyamatot már lezártuk, helyesebben a szocialista kormány lezárta, a megállapodás már létrejött. Úgyhogy semmilyen indokát nem látom annak, hogy e tekintetben egy ad hoc bizottság jöjjön létre. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Szél Bernadett képviselő asszony, LMP-képviselőcsoport. Öné a szó, kétperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ha a Jobbik-frakciónak az a kívánsága, hogy az aktuálpolitikát háttérbe szorítsuk, amikor egy ilyen javaslatról tárgyalunk, akkor nekik is háttérbe kellett volna szorítani a pártálláspontot, amikor az eseti bizottság indoklását megadják. Ugyanis az hemzseg olyan pártálláspontoktól, amelyeket az LMP egyáltalán nem tud elfogadni és támogatni, merthogy erről a helyzetről mi szögesen másféleképpen vélekedünk, mint a Jobbik. Ugyanis mi azt látjuk, hogy Magyarországon megint elkezdődött egy nagyon csúnya játék, amely a Mengyi-féle gáztörvény-módosítással indult nem is olyan rég. Az arról szólt, hogy a Gazprom használhassa a magyar gáztárolókat, amelyeket mi elég sok pénzért vásároltunk meg azért, mert önök azt mondták nekünk, hogy ezek azért kellenek, hogy télen ne fagyjon meg az ország. Ennek, ha a Gazprom használja ezt gáztározásra, semmi köze nincs ahhoz, hogy Magyarország megfagy-e vagy nem fagy. Ez tehát nyilván egy újabb szívesség volt az amúgy is önöktől sok szívességet kapó Vlagyimir Putyinnak és kollégáinak. A másik pedig a Gazdasági bizottság módosítója, amely teljes mértékben felháborító, hiszen ennek nyomán olyanok is építhetnek gázvezetéket ebben az országban, akik nem rendelkeznek gázszállítási engedéllyel. Ez megint a Gazprom érdekeit és megint Oroszország érdekeit szolgálja és nem a magyar emberek érdekeit. Ráadásul egy újabb frontot nyit az Európai Unió és Magyarország között, hiszen tudvalevő, hogy az Unió megpróbálja a Déli Áramlat megépítését elkerülni. Egyébként pedig Magyarországnak is az lenne az érdeke, hogy végre leszigeteljék ezt az országot, és megújuló energiaforrásokat állítsanak csatasorba, és nem az, hogy újabb és újabb és újabb szívességet tegyenek Vlagyimir Putyinnak. Úgyhogy erről röviden az a véleményem, hogy úgy látszik, a paksi bővítésnek és az ezért kapott hitelnek nemcsak azok az ezermilliárdok lesznek az ellentételezései, amikről szó volt a Házban, hanem ilyen szívességek formájában is ki kell önöknek fizetni Vlagyimir Putyin szívességét. Ehhez a piszkos üzlethez mi nem kívánunk semmilyen módon asszisztálni. Jó lenne ezt a folyamatot ellenőrizni, viszont az is jó lenne [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeretét leteltét.]] ha a Jobbik-frakció egy olyan indítvánnyal élne, ami támogatható lenne, pártállásponttól függetlenül. [[Az elnök ismét csenget.]] Ez így most nem az.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíván-e még valaki felszólalni az adott napirend keretében. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Megadom a szót Gyöngyösi Márton képviselő úrnak, aki kétperces időkeretben válaszolni kíván az elhangzottakra. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Első körben hadd reagáljak Szelényi Zsuzsanna felvetéseire. Felettébb mulatságos az, amikor ön arról beszél, hogy a Jobbikot és a Fideszt megvásárolta Oroszország. Ön, aki egy olyan pártnak a színeiben került be ebbe a parlamentbe, amely több mint egymilliárd forint támogatást kapott ? Bajnai Gordon Haza és Haladás Alapítványára célzok ? az Amerikai Egyesült Államokból, a Center for American Progresstől, ki tudja, milyen feladatoknak a végrehajtására. [[Közbekiáltások a Jobbik padsoraiból: Így van! Így van! ? Taps.]] Tisztelt Képviselő Asszony! Arra is szeretném felhívni a figyelmét, hogy Európától nem az távolodik el, aki gázszerződéseket köt Oroszországgal. Ezzel a fajta logikával, amelyet ön itt felvonultatott, azt lehet mondani, hogy Németország, igen, Németország messze eltávolodott Európától akkor, amikor a saját érdekeit és energetikai szempontjait figyelembe véve megépítette az Északi Áramlatot, amely Oroszországból közvetlenül Németországba szállítja a gázt. Kérem, hogy ezt is vegye figyelembe. Ugyanezzel a logikával Németország is igen messze eltávolodott Európától, és szeretném ezeket a felvetéseket visszautasítani.Az, amit Aradszki András képviselőtársam felvetett, hogy miért nem éppen időszerű ennek a határozati javaslatnak a felvetése és az eseti bizottság megalakulása, szeretném a figyelmét felhívni arra, hogy nem a szerződés megkötését szeretnénk felügyelni, hanem a szerződés végrehajtásának a felügyeletét szeretnénk ezzel az eseti bizottsággal létrehozni és megvalósítani. Szél Bernadettnek pedig szeretném arra felhívni a figyelmét, hogy az indoklás nyilvánvalóan mindig a határozatot benyújtó képviselők véleményét tükrözi, tehát ilyen értelemben tekinthet arra úgy, mint egy politikai nyilatkozatra. De önöknek nem erről kell dönteni, hanem magának az eseti bizottságnak az összehívásáról és a Déli Áramlat megépítésének a felügyeletére létrehozott eseti bizottságnak a létrehozásáról. Úgyhogy, ha jól értettem, ezt önök tudják támogatni; az indoklást [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeretét leteltét.]] itt szóban kiegészítették, hogy milyen indoklással tudnák elfogadni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A döntéshozatalra a most következő határozathozatalok között kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Kérem, foglalják el helyüket, ellenőrizzék, hogy a kártyájukat elhelyezték-e a szavazógépben. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló 2011. évi CLXVIII. törvény és az ahhoz kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/1273. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/1273/6. számon, összegző jelentését pedig T/1273/7. számon terjesztette elő. Tisztelt Országgyűlés! Most az összegző módosító javaslatról egy szavazással döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/1273/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 156 igen szavazattal, nem szavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett elfogadta. [[18.00]] Tisztelt Országgyűlés! Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/1273/8. számon benyújtott egységes javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 152 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az autópályák, autóutak, főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló 2013. évi LXVII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és zárószavazás. Az előterjesztés T/1124. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/1124/6. számon, összegző jelentését pedig T/1124/7. számon terjesztette elő. Tisztelt Országgyűlés! Most az összegző módosító javaslatról egy szavazással döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/1124/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 158, egyhangú igen szavazattal elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/1124/8. számon benyújtott egységes javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 156, egyhangú igen szavazattal elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most a Hungarikum Bizottság két tagjának választása következik. Az Országgyűlés elnöke S/1752. számon terjesztette elő javaslatát. A magyar nemzeti értékekről és a hungarikumokról szóló 2012. évi XXX. törvény 14. § (2) bekezdés 1) pontja alapján a Hungarikum Bizottság két tagját az Országgyűlés delegálja. Az Országgyűlés elnöke a Hungarikum Bizottságba Lezsák Sándort és Simicskó Istvánt javasolja megválasztani. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 129 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 20 tartózkodás mellett Lezsák Sándort és Simicskó Istvánt a Hungarikum Bizottságba megválasztotta. [[Szórványos taps.]] Tisztelt Országgyűlés! Most a Hungarikum Bizottság két tagjának ünnepélyes eskütétele és az esküokmányok aláírása következik. Kérem Lezsák Sándor és Simicskó István képviselő urakat, hogy eskütételhez fáradjanak az ülésterem közepére. Felkérem Földi László jegyző urat, hogy olvassa elő az esküszöveget, az Országgyűlés tagjait pedig, hogy szokásunknak megfelelően felállva hallgassa meg azt. [[A teremben lévők felállnak. ? Lezsák Sándor és dr. Simicskó István a terem közepére lép. ? Földi László előolvassa az eskü szövegét.]]
Én, Lezsák Sándor/Simicskó István fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek, jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom; hungarikum bizottsági tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. Isten engem úgy segéljen!
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Most felkérem Móring József Attila jegyző urat, hogy aláírásra készítse elő az esküokmányokat, a Hungarikum Bizottság két megválasztott tagját pedig, hogy kézjegyükkel lássák el azokat. [[Megtörténik. ? Az esküokmányt aláírató Móring József Attila gratulál Lezsák Sándornak és dr. Simicskó Istvánnak, és átadja az aláírt esküokmány egyik példányát. ? Lezsák Sándornak és dr. Simicskó Istvánnak elsőként dr. Semjén Zsolt, majd Tóbiás József, Harrach Péter, Volner János, dr. Schiffer András és Rogán Antal gratulál.]] Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Lezsák Sándor és Simicskó István uraknak megválasztásukhoz az Országgyűlés és a magam nevében gratulálok, munkájuk folytatásához sok sikert kívánok. Tisztelt Országgyűlés! Arra figyelemmel, hogy a frakciók bizottsági tagcserékre nem tettek javaslatot, személyi döntésekre a mai napon nem kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Most tárgysorozatba vételről történő döntésekre kerül sor. Emlékeztetem önöket, hogy az MSZP képviselőcsoportjának kérelme alapján az Országgyűlés már lefolytatta az Európai Unió és a NATO értékei melletti kiállásról szóló H/1208. számú határozati javaslat tárgysorozatba-vételi vitáját. Most a szavazás következik. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e Tóbiás József és más képviselők, MSZP, H/1208. számmal előterjesztett határozati javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 27 igen szavazattal, 127 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem vette tárgysorozatba. Tisztelt Országgyűlés! Emlékeztetem önöket, hogy a Jobbik képviselőcsoportjának kérelme alapján az Országgyűlés már lefolytatta a Déli Áramlat nemzetközi földgázvezeték magyarországi szakaszának megépítésével kapcsolatos megállapodás megkötésének folyamatát felügyelő eseti bizottság létrehozását kezdeményező H/492. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételének vitáját. Most a szavazás következik. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Vona Gábor és más képviselők, Jobbik, H/492. számon előterjesztett határozati javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 38 igen szavazattal, 109 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett nem vette tárgysorozatba. Tisztelt Országgyűlés! Határozathozatali eljárásunk végére értünk. Most általános vitákkal folytatjuk munkánkat. [[Rövid szünet. ? Mozgás.]] Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, akik halaszthatatlan közfeladatuk ellátása miatt a további vitában nem vesznek részt, az üléstermet csendben hagyják el. [[18.10]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Az előterjesztés T/53. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztés részletes vitáját kijelölt bizottságként a Külügyi bizottság folytatja le. Megkérdezem, hogy a Belügyminisztérium részéről ki kívánja az expozét ismertetni. [[Jelzésre:]] Megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! [[Zaj. ? Az elnök csenget.]] Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló kétoldalú megállapodás aláírására 2014. január 29-én Budapesten került sor. Az egyezmény célja, hogy védelmet biztosítson a két ország közötti együttműködés során keletkezett vagy kicserélt minősített adatok számára. Ennek keretében szabályozza a felek közötti biztonsági együttműködést, kijelöli a hatáskörrel rendelkező hatóságokat, és rendelkezik az egyes nemzeti minősítési szintek egymásnak történő megfeleltethetőségéről. Tartalmazza a felek jogait és kötelezettségeit, valamint azokat a biztonsági alapelveket, amelyeket a feleknek maradéktalanul követniük kell. A fenti megállapodás kihirdetéséhez szükséges jelen törvényjavaslat elfogadása, ezért kérem, hogy azt támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Első körben a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Demeter Márta képviselő asszonynak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az Országgyűlés 2009. december 14-én fogadta el a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvényt. Ez megteremtette a kétoldalú titokvédelmi megállapodások [[Zaj. ? Az elnök csenget.]] megkötéséhez és alkalmazásához szükséges jogi alapokat. Jelen egyezmény célja, hogy védelmet biztosítson a szerződő felek, valamint a joghatóságuk alá tartozó jogi személyek és természetes személyek közötti együttműködés során kicserélt vagy keletkezett minősített adatok számára. Ennek keretében szabályozza a felek közötti biztonsági együttműködést, kijelöli a hatáskörrel rendelkező hatóságokat. Rendelkezik egyes nemzeti minősítési szintek egymásnak történő megfeleltethetőségéről, valamint a minősített adat biztonságának megsértése esetén alkalmazandó eljárásról. Tisztelt Ház! A Magyar Szocialista Párt támogatja a törvényjavaslat elfogadását, ugyanakkor ennek apropóján érdemes áttekinteni a lengyel-magyar kapcsolatok aktuális helyzetét is. Különösen fontos ez, hiszen a magyar-lengyel kapcsolatokat, barátságot történelmi távlatokban emlegetjük. Egyértelműen üdvözlendő, hogy Orbán Viktor miniszterelnök 2010-es és 2014-es választási győzelmét követően első külföldi látogatása Varsóba vezetett.A második Orbán-kormány megalakulása óta öt alkalommal került sor kétoldalú miniszterelnöki találkozóra, ennek részeként idén januárban magyar-lengyel kormányzati csúcstalálkozóra is. A V4-es együttműködés keretében három alkalommal találkoztak a kormányfők, valamint nyolc külügyminiszteri találkozó is lezajlott az elmúlt közel négy és fél évben. Egy írásbeli kérdésemre adott válaszában Navracsics Tibor külügyminiszter augusztus 25-én kifejtette, hogy Magyarország és Lengyelország között nincs kétoldalú vitás kérdés. Mielőtt az elhangzott mondatot örömmel nyugtázhatnánk, a miniszteri válasz így folytatódik: „Célunk az EU reformja, a visegrádi együttműködés és az ukrán-orosz konfliktus terén való szoros koordináció.” Itt álljunk is meg egy pillanatra! Az orosz-ukrán konfliktusban és az energetikában megnyilvánuló oroszpártiságot ugyanis egyre keményebben marasztalja el a lengyel politikai közvélemény. A lengyel politikusok pedig egyre bírálóbbak és elutasítóbbak az Orbán-kormánnyal szemben. A magyar-lengyel kapcsolatokat döntően befolyásoló lehallgatási anyagokból is az vált nyilvánvalóvá, hogy a lengyel politikusok nagy keménységgel mondják ki ugyanazt, mint amit a közvéleményük. Lényegtelen ebből a szempontból, hogy a lengyel állami olajtársaság vezérének mi a véleménye a magyar miniszterelnök és az orosz államfő intim kapcsolatáról. [[Apáti István: Nana! ? Zaj.]] Látnunk kell, hogy a lengyel neheztelések fő oka, hogy a magyar kormány az ukrán-orosz konfliktusban és az energetikai kérdésekben nem azt a stratégiát követi, amit Lengyelország helyesnek tart. [[Dr. Kontrát Károly: Elnök Úr! Nem a napirendről beszél!]] És hogy Lengyelország mit tart helyesnek? Sokatmondó, hogy Donald Tusk korábbi lengyel kormányfő az orosz-ukrán konfliktus kapcsán arra figyelmeztette a csakis üzleti érdekeket hangoztató kollégáit, hogy a szabadságnak ára van és ezt meg kell fizetnünk. Szemlesütve kell hozzátennünk, hogy a magyar kormányfő hazánk nagyköveteit azzal küldte vissza a fogadó országokba, hogy csak a gyengék és ostobák követnek értékalapú politikát. Ha már Navracsics miniszter úr a visegrádi együttműködést is emlegette írásbeli válaszában, hadd térjek ki erre is egy gondolat erejéig! Az elmúlt időszakban ugyanis a visegrádi keretekben való egyeztetések is formálissá váltak. [[Dr. Fónagy János: Rossz papírt vett elő!]] A két stratégiai kérdésben, mint az orosz-ukrán konfliktus, az emiatti uniós fellépés és egyébként az energetikai egyeztetés is idetartozik, eddig sem volt teljesen egységes a négy kormány álláspontja. [[Dr. Kontrát Károly: Elnök Úr! Elnök Úr!]] A májusi visegrádi miniszterelnöki találkozó azonban lényegében egy Tusk-Orbán-vitává vált. A magyar miniszterelnök ugyanis beiktatási beszédében talán nem a megfelelő helyet, időt és formát választva az éppen orosz szakadárokkal harcoló Ukrajna számára szabott feltételeket. Az akkori lengyel miniszterelnök diplomatikusan fogalmazott, és nem tartotta szerencsésnek ezt az orbáni kijelentést. A publicisták azonban szimplán hullarablásnak minősítették azt.
Képviselő Asszony! Vezérszónoki felszólalása van. A házszabály alapján nem szívesen emlékeztetem önt arra, hogy itt egy konkrét egyezménnyel kapcsolatos frakcióálláspontot fejt ki, nem a napi aktualitásokat. [[Dr. Kontrát Károly: Így van! ? Apáti István: És? Miért nem mondhatja el? ? Dr. Bárándy Gergely: Erről beszél. Köz­beszólások az ellenzéki padsorokban.]] Kénytelen vagyok ezt jelezni önnek. Köszönöm.
Köszönöm, elnök úr.
Legyen szíves ezt figyelembe véve folytatni. [[Nagy zaj az ellenzéki padsorokban. ? Dr. Bárándy Gergely: Eddig is ezt tette! ? Az elnök csenget.]]
Köszönöm szépen. Azt fontosnak tartom, hogy vizsgáljuk meg azt a környezetet, amiben…
Képviselő asszony, nem kívánok vitát nyitni. Kérem, szíveskedjen figyelembe venni: konkrét egyezményről van szó! Folytassa! [[Apáti István: Hihetetlen! ? Dr. Bárándy Gergely: Arról beszél, elnök úr! ? Apáti István: Tiszteletet a felszólalónak!]]
Végül a gazdasági kapcsolatok vonatkozásában alapvetően fontos a magyar-lengyel stratégiai együttműködés továbberősítése: az energiapolitika, a közlekedési folyosók, gáz-, illetve villamosáram-vezetékek kiépítése és összekapcsolása. Ezzel kapcsolatban viszont szeretném kiemelni, hogy Navracsics miniszter úr idézett válaszában azt írja, hogy Lengyelország hazánk nyolcadik legfontosabb exportpartnere. Egy korábbi parlamenti felszólalásomban megemlítettem, hogy Áder János államfő egy nemrég rendezett lengyel-magyar üzleti fórumon leszögezte, hogy akár büszkék is lehetnénk a két ország közötti kereskedelmi forgalomra, de a számok mögé tekintve az látszik, hogy a csaknem 40 milliós lakosú Lengyelországba kevesebb magyar áru jut el, mint az 5 milliós Szlovákiába és ugyanannyi, mint a 10 milliós Csehországba. Ahogy a köztársasági elnök is megjegyezte: a befektetések terén van még tennivaló. Tisztelt Képviselőtársaim! A hivatalos politikai nyilatkozatok mögött látszik, hogy nem teljesen felhőtlen a magyar-lengyel kétoldalú kapcsolatrendszer. Martonyi János volt külügyminiszter idén márciusban kiemelte, hogy konkrét lépésekre van szükség a magyar-lengyel kapcsolatok megerősítéséért, a kétoldalú gazdasági együttműködésben is szintén sok lehetőség rejlik. [[18.20]] A Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslat kapcsán is ezt tartsuk mindenféleképpen szem előtt, rendezzük végre a vitás kérdéseket, és a magyar-lengyel kapcsolatokat töltsük meg végre tartalommal! Erre szerettem volna felhívni a tisztelt Ház és a képviselők figyelmét. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem a frakciókat, hogy a frakciók részéről van-e további vezérszónoki felszólalás. [[Senki sem jelentkezik.]] Nincs. Kérdezem, hogy a vezérszónoki felszólalásokon kívül van-e más hozzászóló. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Mivel további felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Megkérdezem Kontrát Károly államtitkár urat, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Kontrát Károly jelzésére:]] Igen. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Demeter Márta képviselő asszony hozzászólásával kapcsolatban a következőt szeretném elmondani. Tisztelt Képviselőtársam! A jelen egyezmény, amelyet most tárgyal a parlament a Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről, ez önmagában cáfolja azokat a kitételeket, amelyeket ön a hozzászólásában elmondott. A magyar-lengyel kapcsolatok kitűnő állapotát bizonyítja, hogy ilyen szerződés megkötésére sor került. Ezért kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjék. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország Kormánya és az Osztrák Szövetségi Kormány között a közös államhatáron lévő határátkelőhelyekről és határátlépési pontokról, valamint a közúti és a vízi közlekedésben a határforgalom ellenőrzésében történő együttműködésről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Az előterjesztés T/929. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztés részletes vitáját kijelölt bizottságként a Külügyi bizottság folytatja le. Megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak, aki a Belügyminisztérium részéről kívánja az expozét ismertetni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Magyarország schengeni csatlakozása óta a magyar-osztrák államhatár szabadon átjárható. Az átlépéskor határellenőrzésre fő szabály szerint nem kerül sor, a schengeni határ-ellenőrzési kódex azonban lehetőséget biztosít arra, hogy a tagállamok a közrendet vagy a belső biztonságot fenyegető komoly veszély esetén átmeneti jelleggel, kivételesen visszaállíthatják a határellenőrzést. Erről az uniós tagállamok önállóan dönthetnek és határozathatják meg az intézkedés feltételeit. Magyarországon a határellenőrzés ideiglenes visszaállítása feltételeinek szabályairól szóló 333/ 2007. kormányrendelet értelmében az ellenőrzés ideiglenes visszaállításának elrendelése a kormány hatáskörébe tartozik. A Magyarország és Ausztria között 2014. június 19-én aláírt, közös államhatáron levő határátkelőhelyekről és határátlépési pontokról, valamint a közúti és vízi közlekedésben a határforgalom ellenőrzésében történő együttműködésről szóló megállapodás értelmében a két ország kölcsönösen segíti egymást abban az esetben, ha valamelyikük elrendeli az ellenőrzés ideiglenes visszaállítását. Tisztelt Országgyűlés! A visszaállítást elrendelőnek haladéktalanul értesíteni kell a másik felet azzal, hogy tájékoztatást ad a megállapodásban meghatározott, Magyarország schengeni csatlakozása előtt határátkelőhelyként vagy határátlépési pontként üzemelő átlépési pontok nyitvatartási idejéről és használati köréről. A határellenőrzés ideiglenes visszaállítása esetén a felek kölcsönösen egymás rendelkezésére bocsátják a Hegyeshalom-Miklóshalma/ Nickelsdorf I., volt autópálya-határátkelőhelyen megmaradt épületeket, a magyar területen levő buszterminált, valamint az osztrák területen levő teherforgalmi terminált. A többi helyszínen a visszaállításra saját államterületen kerül sor. A fenti megállapodás kihirdetésének feltétele a jelen törvényjavaslat elfogadása, ezért kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, ezek első körében a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Tilki Attila képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának, 15 perces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a törvénnyel garantálja a kormány a biztonságot és a szabadságot egyaránt. A schengeni szerződés nagy ajándék minden tagállami polgár számára, ezáltal lehet szabadon utazni, és szabadnak érezhetjük magunkat. A szabad utazás lehetővé teszi a szabad mozgást, a szabad gazdaságot, így jönnek létre jó emberi és baráti kapcsolatok is, de emellett továbbra is fő feladata a nemzetállamoknak, hogy a biztonságot is garantálják a polgároknak. Magyarország gondoskodik arról, hogy a szabad határátlépés mellett a biztonság is megmaradjon, ehhez szükséges ez a törvény: amennyiben a közrendet vagy a belső biztonságot komoly veszély fenyegeti, legyen lehetőség visszaállítani a határellenőrzést a schengeni belső határokon. Tisztelt Képviselőtársaim! A felsorolt elvek alapján támogatja a Fidesz a törvényjavaslat elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Kiss László képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának, 15 perces időkeretben.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Eleve megnyugtat engem az, hogy a vergődő, haldokló Nyugat egyik országával így megkötjük ezt a szerződést, és ezzel talán sikerül ennek a dekadens nyugati kultúrának ezt a vergődését és haldoklását egy kicsit megállítani. A kedélyeket azért megnyugtatnám, nem fogom megkérdezni azt, hogy kik azok a kormányzati tisztviselők, akiket kitiltottak az USA-ból, mert akkor nyilván nem az előterjesztésről beszélnék, hanem nézzük azt, hogy mi is van itt éppen előttünk.Maga az egyezmény valóban ? ahogy azt az előterjesztő is ismertette ? arról szól, hogy abban az esetben, ha a közrendet vagy belső biztonságot fenyegető komoly veszély fennáll, akkor átmeneti jelleggel vissza lehet állítani az osztrák-magyar határon a határellenőrzést az előterjesztésben meghatározott módon és helyeken. Érdemes azonban áttekinteni, hogy mennyiben időszerű ez a szerződés, amely előttünk áll, melyek azok a körülmények, amelyek felvethetik egyáltalán az ilyen visszaállítás lehetőségét. Melyik félnek állhat érdekében ezt kérni? Illetve ez a visszaállítás egyáltalán az osztrák-magyar kapcsolatok viszonylatában érdekes lehet-e?Annál is inkább, merthogy október 15-én Budapesten járt az osztrák elnök, Heinz Fischer, aki a magyar kormány szokásával ellentétben sokkal nagyobb, sokkal jelentőségteljesebb témákat is szóba hozott, például a földhasználati törvény ügyét vagy például a bankadó kérdését a magyar kollégának. Hangsúlyozta az elnök úr, hogy szem előtt tartják az osztrákok azt is, hogy milyen egy országban a jogbiztonság, és hogy mindent megtesz-e az adott ország a gazdasági környezete jobbá tételéért, valamint azt, hogy ezeket a vitákat, amelyeket esetleg lefolytatnak az országok között, milyen módon lehetett volna korábban megelőzni.Néhány napja Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter látogatott el Ausztriába. Érdekes módon itt is felmerültek ilyen vitás pontok, de nagy részét az tette ki ennek a látogatásnak, hogy erről az egyezményről is szó volt. Alapvetően azonban érdekesnek találtuk azt is, hogy Szijjártó Péter elmondta, Magyarország és Ausztria között nem határellenőrzés lesz, hanem újabb utak nyílnak meg. [[18.30]] Ez azért érdekes, mert ugye, előttünk van egy szerződés, amelynek pont az ellenkezője igaz, az van előttünk, hogy közrendet vagy belső biztonságot fenyegető komoly veszély esetén visszaállíthatják a határellenőrzést. Most sem értjük azt, hogy ennek miaz indoka, bár nyilván rendészeti okból nem vitatjukannak az értelmét, hogy ez előttünk van, de az, hogyennek a konkrétumát mi alapozza meg, azt nem tudjuk. Szijjártó Péter nyilatkozatára válaszul Sebastian Kurz osztrák külügyminiszter ? érdekes, hogy ő se hölgy, ahogy Kövér elnök úr az amerikai kollégát nem találta el ? negatívan értékelte a jelenlegi magyar helyzetet az osztrák befektetők és a bankok szempontjából. Ez csak azért érdekes adalék, mert nem feltétlenül nyilvánvalóan az osztrákoknak kell nekünk megfelelni, de jelezte az osztrák fél, hogy komoly fenntartásaik vannak, és azt is jelezte, hogy kötelezettségszegési eljárást indít az Unió Magyarország ellen osztrák támogatással is néhány ügyben. [[Dr. Kontrát Károly: Elnök úr, miről beszél?]] Ez csak azért érdekes, hogyha megnézzük, hogy melyek azok a feltételek, amelyek alapján ez az egyezmény ésszerű és időszerű. Nem csoda, hogy idejutott ez az ügy, hiszen Fazekas Sándor miniszter tárgyalni sem volt hajlandó az osztrák partnerével, ahogyan ezt egyébként az osztrákok meg is jegyezték. Nem kisebb horderejű téma a bankadó kérdése [[Dr. Kontrát Károly: Elnök úr, térjen a tárgyra!]] , ahol az osztrákok többször is jelezték azt, hogy túlzottnak tartják ezt a mértéket. Hasonlóan a T/929. törvényjavaslatról szeretnék beszélni akkor, amikor arról szólok, hogy meredek az, amikor a kormányzati kommunikációban azt mondják önök, hogy a vitás kapcsolatok ellenére jó a viszony a két ország között, miközben egyetlen vitás kérdésben sem sikerült önöknek megállapodniuk. Azonban fontos lehet az is, hogy ez a megállapodás, ez a tervezet mit jelent a magyar-osztrák viszony kapcsán az egyik nemzetpolitikai kérdésben, az Ausztriában élő magyarság kapcsán. Itt, ha megengednek egy kis kitérőt, érdekes lenne arról elmélkedni, hogy Ausztriában két magyar közösség is él nagyjából, az egyik az úgynevezett burgenlandi őshonos közösség, akik ismerten nagyjából ezer éve élnek ezen a területen, másik része pedig a Bécsbe kivándorolt gazdasági emigránsok csoportja. Az utolsó feldolgozott cenzus alapján 6641 főt számlál a burgenlandi magyarság, azonban azt lehet látni, hogy ez a létszám időnként még akár túlzó is lehet, hiszen a Felsőőrség három településén, Felsőőrben, Alsóőrben és Őrszigeten élnek leginkább magyarok, Közép-Burgenlandban Felsőpulyán, valamint szétszórva 156 településen. Ez csak azért érdekes, mert ezek azok a csoportok, amelyeket őshonos magyarként ismer el, kisebbségként az osztrák kormányzat, és a magyart 2000 óta második hivatalos nyelvvé is tették. Hivatalosan azonban Bécsben és környékén még nagyobb magyar közösség él, nekik is érdekes lehet ez a megállapodás, 15 435 főt számol ez a csoport a 2001-es cenzus alapján. Ez a megállapodás nemzetpolitikai szempontból lehet érdekes, és nemzetpolitikai szempontból az is fontos lehet, hogy a burgenlandi magyarság megőrizhesse ezt az őshonos státust. Valamint az is fontos lehet, hogy az ide bevándorolt gazdasági menekültekkel mi fog történni. Azt kell hogy mondjam, hogy ebből a szempontból nem megnyugtató a helyzet. Ausztriában az itt élő magyar gazdasági menekültek száma folyamatosan nő. 2012-ben volt a legnagyobb növekedés. Hogy érzékeltetni lehessen ezt a problémát: 2001 és 2008 között 1-4 százalékkal, 2011 és ’12 között 9,4 százalékkal emelkedett az itt élő gazdasági menekültek száma. 1995-ben mintegy 9400 bejelentett magyar munkavállaló szerepel Ausztriában. Ez a szám 2013 januárjában 42 846 volt. Tehát azt lehet mondani, hogy ez jól mutatja, hogy ez a megállapodás milyen környezetben jön létre, hiszen körülbelül megötszöröződött az Ausztriában tartózkodó gazdasági menekültek száma. A számok mögött emberek, sorsok vannak, olyan emberek, akik elmenekültek ebből az országból, mert itt nem találták meg a megélhetésüket, és ezekkel valamit kezdeni kell. [[Dr. Kontrát Károly: Elnök úr, nem a tárgyról beszél!]] A Szocialista Párt meggyőződése, hogy az, amikor határátkelőket nyitunk, az, amikor kinyitjuk Európát, az mindenképpen fontos és támogatható irány, akár a Fidesz, akár más párt mondja ezt, azonban a Magyarországról elmenekülő fiatalok számára inkább azokat a lehetőségeket kellene keresni, amikor visszajöhetnek ebbe az országba, hogy itt találják meg a boldogulásukat. Természetesen abban az esetben, hogyha ezt a szerződést egy elméleti lehetőségnek tekintjük, amellyel jobb nem élni, ha olyan lehetőségnek tekintjük, ami potenciálisan nehezen elképzelhető szituációkra ad magyarázatot, abban az esetben az MSZP támogatja ezt a javaslatot. Azonban fontos aláhúzni azt, hogy mindenképpen azt gondoljuk, hogy sokkal erősebb tettekre van szükség az osztrák-magyar viszony normalizálására, mint amit a kormány eddig tett, nem ilyen megállapodásokat, hanem valóban tartalommal feltöltött megállapodásokat kell kötni a két félnek. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm, képviselő úr. Kénytelen vagyok tájékoztatni, hogy ez a megállapodás egészen konkrét normaszöveget tartalmaz. Tehát úgy gondolom, hogy jó, ha alaposan tanulmányozza.Tisztelt Országgyűlés! Most további képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Bana Tibor képviselő úrnak, a Jobbik-képviselőcsoport vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik támogatja a megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslatot, mindössze néhány rövid, de fontos megjegyzésem lenne a javaslattal kapcsolatban.Ausztria keleti tartományaiban politikusok részéről egyre többször merül fel az utóbbi időben, hogy vissza kellene állítani a határellenőrzést. Érvelésük során elsősorban a migrációra, az illegális bevándorlás problémájára, a csempészetre és a növekvő bűnözésre szoktak hivatkozni. Tudjuk, hogy az Afrika és a Közel-Kelet felől érkező menekültek Magyarországon át sokszor Ausztria felé indulnak el, ezért lenne az fontos, hogy érdemi lépéseket tegyünk annak érdekében, hogy megerősítsük déli és keleti határaink ellenőrzését, hogy ezáltal minél kevesebb illegális bevándorló juthasson át hazánkon keresztül Ausztriába.A magyar-szerb határszakasz a legfertőzöttebb ebből a szempontból. Néhány számadatot hadd hozzak ide: idén szeptemberig több mint 8 ezer határsértőt fogtak el, és a közel-keleti helyzetet látva egyértelmű, hogy ez a szám tovább fog növekedni. Nem Magyarország a célpont ebben az esetben, továbbhaladnak az illegális bevándorlók nyugatra, és egypár napos hír az, hogy egyetlen nap leforgása alatt 171 illegális bevándorlót fogtak el, akik szintén a magyar-szerb határszakaszon keltek át. Fontos lenne tehát, hogy további forrásokat biztosítson a kormány e határszakasz védelmének a megerősítésére, már csak azért is, hogy ne nehezítsük meg annak a több ezer embernek, több ezer magyarnak a helyzetét, akik napi szinten ingáznak Magyarország és Ausztria között. Erre tehát mindenképpen figyelemmel kell lennie a kormánynak. Összességében magát a javaslatot támogatni tudjuk, mint jeleztem. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, hogy a frakciók részéről kíván-e még valaki felszólalni. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kérdezem, hogy kíván-e még valaki az adott napirend keretében akár kétperces, akár normál időkeretben felszólalni. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Kontrát Károly államtitkár urat, kíván-e válaszolni az elhangzottakra. [[Dr. Kontrát Károly: Igen.]] Igen. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az általános vitában elhangzott képviselői hozzászólásokra szeretnék reagálni. Kiss László hozzászólásával kapcsolatban szeretném elmondani, hogy az egyezmény létrejöttének a ténye is cáfolja azokat az állításokat, amelyeket ő a hozzászólásában elmondott. A magyar-osztrák kapcsolatok kitűnőek, ezért kötötte a két ország ezt a megállapodást, amely a két ország érdekeinek megfelel, így megfelel Magyarország érdekeinek is. Ezért úgy gondolom, hogy világosan szól a megállapodás arról, hogy ez egy lehetőség arra, hogy a két ország kölcsönösen segíti egymást abban az esetben, ha valamelyik elrendeli az ellenőrzés ideiglenes visszaállítását. Bana Tibor képviselő úr hozzászólásával kapcsolatban szeretném megköszönni a támogató hozzáállást. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjék. Köszönöm szépen. [[18.40]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Európa Tanács Korrupcióról szóló Büntetőjogi Egyezményének Strasbourgban, 2003. május 15-én kelt kiegészítő jegyzőkönyve kihirdetéséről és az Európa Tanács Strasbourgban, 1999. január 27-én kelt korrupcióról szóló Büntetőjogi Egyezményének kihirdetéséről szóló 2002. évi XLIX. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Az előterjesztés T/58. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztés részletes vitáját kijelölt bizottságként a Külügyi bizottság folytatja le. Megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak, aki a Belügyminisztérium részéről kívánja az expozét ismertetni. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Magyarország az Európa Tanács Korrupció Elleni Államok Csoportja, a GRECO tagjaként elkötelezett abban, hogy a korrupció megelőzésével, illetve felszámolásával kapcsolatos intézkedéseket az e téren elérhető hosszú távú hatások és eredmények érdekében megtegye. A korrupció elleni harc jegyében a jogalkotásra is komoly feladat hárul, hiszen ez teremti meg az alapokat a korrupciós bűncselekmények üldözéséhez, amely hatékonyabbá teszi a bűnüldöző hatóságok munkáját. A tisztelt Ház előtt fekvő törvényjavaslat célja az Európa Tanács Korrupcióról szóló Büntetőjogi Egyezményének kiegészítő jegyzőkönyve kötelező hatályának elismerése és a kiegészítő jegyzőkönyv kihirdetése. Az Európa Tanács 173. számú, Korrupcióról szóló Büntetőjogi Egyezményét Magyarország 1999. április 26-án írta alá, majd 2000. november 22-én ratifikálta. Az egyezményt hazánkban a 2002. évi XLIX. törvény hirdette ki, az egyezmény rendelkezései 2002. július 1-jétől alkalmazandók. Az egyezmény kiegészítő jegyzőkönyvét az Európa Tanács 2003. május 15-én fogadta el. Ez a hazai és a külföldi választottbírák aktív és passzív vesztegetésére vonatkozóan állapít meg szabályokat. A korábbi magyar szabályozás azonban nem tette lehetővé a hazai választottbírák vesztegetésének büntetését, mivel a választottbírák nem minősültek hivatalos személynek. A kötelező hatály elismerése azonban mindaddig nem történhetett meg, amíg a hazai jogszabályi környezet nem biztosította az ehhez szükséges hátteret. Azzal, hogy az egyes büntető tárgyú törvények módosításáról szóló törvény beiktatta a korábbi Btk. hivatalos személy fogalmába a választottbírát, a kiegészítő jegyzőkönyv kötelező hatálya elismerésének és kihirdetésének már nincs akadálya. A kiegészítő jegyzőkönyv kihirdetése mellett a törvényjavaslat második részében a Korrupcióról szóló Büntetőjogi Egyezményhez korábban fűzött fenntartás visszavonása szerepel. Tisztelt Országgyűlés! Az egyezmény 8. cikkével kapcsolatos fenntartást Magyarország azért tette, mert a Btk. korábban nem rendelte büntetni a külföldi magánszektorban elkövetett passzív vesztegetést. Ezt a problémát megszüntettük, tekintettel arra, hogy 2012. január 1-jei hatállyal két új bekezdéssel egészült ki a korábbi Btk. nemzetközi vesztegetéssel foglalkozó rendelkezése. Erre tekintettel a külföldi magánszektorban elkövetett passzív vesztegetést kifejezetten büntetni rendelte, így lehetővé vált Magyarország számára a fenntartás visszavonása. Mivel a belső jogunk már megfelel az egyezmény rendelkezéseinek, a visszavonás az ehhez szükséges törvény elfogadását követően megtörténik. Ennek megfelelően kerül rögzítésre a kihirdető törvényben az Országgyűlés azon döntése, hogy a fenntartást a továbbiakban nem újítja meg. Tisztelt Országgyűlés! A kiegészítő jegyzőkönyv kihirdetésével, illetve az egyezményhez fűzött fenntartás visszavonásával Magyarország a GRECO ajánlásainak teljes mértékben meg fog felelni. A fentiekre tekintettel kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Ezek első körében a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Tilki Attila képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy az Európa Tanács Korrupcióról szóló Büntetőjogi Egyezménye kiegészítő jegyzőkönyvének tárgyalása kapcsán röviden felelevenítsem, mit tartalmaz az egyezmény nemzetközi együttműködéssel foglalkozó IV. fejezete. A fejezet szerint a szerződő felek a lehető legszélesebb körben együttműködnek egymással a korrupciós bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozás, illetve eljárás során. Ennek keretében kölcsönös jogsegélyt nyújtanak egymásnak, és az ilyen jogsegélyre irányuló megkereséseket, néhány kivételtől eltekintve, nem utasíthatják vissza. Sőt, amennyiben a felek úgy ítélik meg, hogy egy másik fél számára segítséget nyújthatnak a korrupciós nyomozások vagy eljárások elrendelésében vagy lefolytatásában, ilyen megkeresés hiányában is közölhetnek egymással információkat. Az egyezménynek ezen rendelkezései a világ minden olyan állama számára példaértékűek, amelyek őszintén érdekeltek a korrupció visszaszorításában. Joggal várhatjuk el barátainktól, hogy amennyiben érdemi információval rendelkeznek bármilyen korrupciós gyanúval kapcsolatban, ezt olyan formában közöljék a magyar hatóságokkal, hogy azok megtehessék a szükséges lépéseket. A józan ész szerint ez minimálisan magában foglalja azt, hogy kikkel kapcsolatban, illetve milyen ügyben merült fel a korrupció gyanúja.Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz-Magyar Polgári Szövetség a legmesszebbmenőkig elkötelezett a korrupció elleni küzdelem mellett, és mivel az előttünk fekvő kiegészítő jegyzőkönyv hozzájárul az egyezmény teljesebbé tételéhez, ezért természetesen támogatjuk annak elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bárándy Gergely képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Először is azt tudom mondani, hogy minden olyan törvényjavaslatot, határozati javaslatot, vagy legyen az bármi más, ami a korrupció elleni fellépést szolgálja, azt a frakciónk támogatja és támogatni is fogja. Így az előttünk fekvő törvényjavaslattal is ez a helyzet, természetesen támogatjuk annak az elfogadását. Szeretném persze megemlíteni azt, hogy érdekes, hogy miért csak most kerül sor arra, hogy az Országgyűlés tárgyalja ezt a javaslatot, hiszen az előttem szólók is elmondták azt, hogy valóban két olyan fenntartás volt, ami miatt nem lehetett ezt eddig megtárgyalni és ratifikálni, de mind a kettő 2012-ben már elhárult. Tehát mindkét olyan probléma, amiről beszélt akár az államtitkár úr, akár, ha jól emlékszem, képviselőtársam, az már elhárult évekkel ezelőtt. Az is jelzi ezt, hogy a törvényjavaslatot még az előző kormány hivatali ideje alatt terjesztették be, utána átkerült ez a mostani Országgyűléshez, de ennek ellenére csak most tárgyaljuk az előttünk fekvő törvényjavaslatot. Én ennek a késlekedésnek egyébként okát nem látom. Persze mondhatnánk azt, hogy soha jobbkor, mert az biztos, hogy az elmúlt időszak eseményei aktualitást adnak ennek az ügynek. Erre próbált Tilki képviselőtársam is kitérni, és próbálta elejét venni azoknak a kritikáknak, amelyek nyilvánvalóan minden ellenzéki párt részéről el fognak hangozni. Nagyon érdekes magának a törvényjavaslatnak az indokolása, és talán erre utalt képviselőtársam is. Hadd olvassak ebből egy bekezdést. A 8. cikkel kapcsolatban Magyarország az egyezmény 37. cikk (1) bekezdése alapján azért tett fenntartást, mert a korábbi Btk. nem rendelte büntetni a külföldi magánszektorban elkövetett passzív vesztegetést. Ez a probléma azonban megszűnt, tekintettel arra ? és itt utal az új büntető törvénykönyvre, hogy ezt beillesztette a 258/C. §-ba ?, hogy az új rendelkezések értelmében a fent megjelölt időponttól kezdődően a Btk. külföldön magánszektorban elkövetett passzív vesztegetést is kifejezetten büntetni rendelte. Gondolom, hogy nem csak én érzem azt az áthallást ebben az új tényállásban, amelyet megfogalmaznak, ami egy Magyarországon amerikai kézben lévő céggel kapcsolatban merült fel. Tisztelt Képviselőtársaim! Két gondolat ebben a körben. Az egyik, hogy lehet törvényeket alkotni, és ezekről a törvényekről, amelyek a korrupció megelőzését szolgálják, szép veretes mondatokban megemlékezni itt az Országgyűlés plenáris ülésén. Csak tudják, akkor kerülnek helyükre a dolgok, ha nemcsak törvényeket alkotunk, hanem azokat következetesen alkalmazza is a hatóság, alkalmazza is az az ország, amely elfogadta. [[18.50]] bekezdése alapján azért tett fenntartást, mert a korábbi Btk. nem rendelte büntetni a külföldi magánszektorban elkövetett passzív vesztegetést. Ez a probléma azonban megszűnt, tekintettel arra ? és itt utal az új büntető törvénykönyvre, hogy ezt beillesztette a 258/C. §-ba ?, hogy az új rendelkezések értelmében a fent megjelölt időponttól kezdődően a Btk. külföldön magánszektorban elkövetett passzív vesztegetést is kifejezetten büntetni rendelte. Gondolom, hogy nem csak én érzem azt az áthallást ebben az új tényállásban, amelyet megfogalmaznak, ami egy Magyarországon amerikai kézben lévő céggel kapcsolatban merült fel. Tisztelt Képviselőtársaim! Két gondolat ebben a körben. Az egyik, hogy lehet törvényeket alkotni, és ezekről a törvényekről, amelyek a korrupció megelőzését szolgálják, szép veretes mondatokban megemlékezni itt az Országgyűlés plenáris ülésén. Csak tudják, akkor kerülnek helyükre a dolgok, ha nemcsak törvényeket alkotunk, hanem azokat következetesen alkalmazza is a hatóság, alkalmazza is az az ország, amely elfogadta. (18.50)Van egy jó könyv, tisztelt képviselőtársaim, az a címe, ajánlom figyelmükbe, hogy Diktatúra 2.0. Ez még nem Magyarországról szól, hanem például Oroszországról, de ebben a könyvben meglepő, hogy milyen és mennyi párhuzamot lehet találni, ami az orosz rendszer kialakítását szolgáló közjogi intézkedéseket illeti, és ami egyébként a második Orbán-kormány idején hatályba lépett közjogi rendelkezéseket és egyébként gazdasági folyamatokat illeti. Az egyik ilyen elem, tisztelt képviselőtársaim, hogy szigorú, lehetőség szerint kétértelmű törvényeket kell hozni, és ezt a politikai ellenfelekkel szemben konzekvensen alkalmazni kell. A saját emberekkel szemben pedig következetesen nem kell alkalmazni. Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy most is ennek a szituációnak vagyunk tanúi. Látjuk azt, hogy behoznak önök egy törvényjavaslatot, amelyik a korrupció elleni fellépést szolgálja, ugyanakkor, amikor az amerikai ügyvivő intézményesített állami korrupcióról beszél Magyarországon, akkor széttárják a kezüket, hogy önöknek ezzel semmi dolga. Én azt gondolom, hogy ez nincs így rendben.Az, amit Tilki képviselőtársam mondott, hogy hát majd, hogyha az amerikai fél a mi tudomásunkra hozza, hogy melyek ezek az ügyek, akkor lehet lépni. Tisztelt Képviselőtársaim! Én azt gondolom, hogy nagy baj van azzal az ügyészséggel, amelyik nem tudja vagy nem akarja feltárni azokat az eseményeket és korrupciós cselekményeket Magyarországon, amelyeket egyébként az amerikaiak fel tudnak tárni. Talán az ügyészségnek kéne, hogy Magyarországon annyi kompetenciája legyen a korrupciós ügyek vonatkozásában, mint amennyi az amerikai hatósági szerveknek van a magyar ügyekkel kapcsolatban Amerikában. Szóval, nekem az az érv, hogy azért nem kívánnak hasonló törvényeknek érvényt szerezni, amely például most itt fekszik előttünk, mert önök majd a megváltást egy külföldi információtól várják, ne haragudjanak, de ez elfogadhatatlan. Arról van szó, tisztelt képviselőtársaim, amiről az általam idézett könyv is ír, hogy önök az államapparátust, a törvény szigorát alkalmazzák mindazokkal szemben, akik az önök ellenfelei, és következetesen nem alkalmazzák azokkal szemben, akik viszont az önök barátai, az önök szövetségesei. Tisztelt Képviselőtársaim! Ha már államtitkár úr itt van, azt gondolom, hogy joggal várjuk azt, hogy legalább azt mondja meg nekünk, hogy van-e olyan érintett a Belügyminisztérium állományában, akit kitiltottak az Egyesült Államokból. Azt gondolom, hogy joggal várjuk, főleg akkor joggal várjuk, és hiába nem tetszik államtitkár úrnak, és arra kéri az elnököt, hogy figyelmeztessen engem is, ahogy az előző két szocialista felszólalót, akkor is, tisztelt államtitkár úr, azt tudnia és látnia kell, hogy ez az ügy, ez összefügg. Tudja, amikor korrupcióellenes törvénycsomagról tárgyalunk, akkor én úgy gondolom, hogy az általános vitában, amikor egy képviselő a magyarországi korrupciós helyzetről beszél, akkor ez bizony szoros összefüggés. Akár tetszik önnek, államtitkár úr, akár nem tetszik, ez a helyzet. Én egyet kérek csak a mai felszólalásomban is, hogy legyenek olyan szívesek nemcsak hangzatos törvényeket előterjeszteni a Ház elé, hanem ezeknek a törvényeknek akkor is érvényt szerezni, amikor az önök politikusait, az önök állami vezetőit érintik a korrupciós ügyek. Legyenek szívesek akkor is kiállni, amikor a NAV-elnököt érinti az ügy, legyenek szívesek akkor is kiállni, amikor kormányzati érdekekről beszélnek korrupciós ügyekkel összefüggésben. Semmi mást nem kérünk. És azt hiszem, tisztelt képviselőtársaim, hogy ezek a kérések itt a plenáris ülésen, az Országgyűlésben nemcsak ellenzéki képviselők felé, de kormánypárti képviselők felé is ? ha ezt megtennék ? nem elfogadhatatlanok, sőt ez a dolgunk, szeretném mondani. Úgyhogy azt tudom mondani összefoglalásként, tisztelt képviselőtársaim, hogy ezt a törvényt természetesen támogatjuk, hiszen lehetőséget ad a korrupció elleni fellépésre, önöket pedig, tisztelt kormánypárti képviselők és főleg a kormány képviselőjét arra kérjük, sőt szólítjuk fel, hogy ezeknek a törvényeknek akkor is szerezzen érvényt, ha az éppen kormányzati embereket vagy éppen a NAV elnökét, vagy annak helyettesét érinti. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra következik Staudt Gábor képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Lelövöm a hozzászólásom elején a poént, hogy mi is természetesen támogatjuk a javaslatot. Nem is tehetnénk máshogy, hiszen egy régi kötelezettségének tesz eleget a Magyar Országgyűlés, amikor ezt a javaslatot törvénybe iktatja. Azért néhány kiegészítő hozzáfűznivalónk is van, és sok tekintetben ? bármennyire is furcsa ?, de Bárándy Gergely képviselőtársammal egyet kell értenem. És főleg abban a tekintetben, hogy miért kellett várni ennyit, amíg idehozzák ezt a törvényt az Országgyűlés elé. Nem tudom, hogy van-e ennek ? és államtitkár úr erre tud-e válaszolni itt a plenáris ülésen ? valamiféle politikai, szakmai oka vagy valaki elaludt a minisztériumban, akinek az lett volna a dolga, hogy áttekintse ezeket a nemzetközi szerződéseket. Vagy most találták meg, ahogy Schiffer képviselőtársam mondja, de egyébként ez nem csak a Fidesz-kormány irányába egy kritika, mert pont az általános indokolás szól arról, hogy azt a kiegészítő jegyzőkönyvet, aminek most az átültetését megteszi a tisztelt Ház, ezt 2003. május 15-én fogadta el az Európa Tanács. Tehát azért az nem most volt, konkrétan több mint tíz éve. Tehát ez a kötelezettség azóta fennállt, és Magyarország annak idején aláírta, ezt is megtudhatjuk, de elmaradt a ratifikálása. Tehát tulajdonképpen nem lépett hatályba, így is fogalmazhatunk, és 2010 júniusában felszólították Magyarországot, illetve a Magyarországról szóló jelentésben az Európa Tanács korrupció elleni államok csoportjának a plenáris ülésén a Magyarországról szóló jelentésben felhívták külön is hazánkat, hogy a büntető törvénykönyv megfelelő módosításával biztosítsák, hogy a hazai választottbírák megvesztegetésének passzív és aktív alakzata is büntetendő legyen. Még ekkor sem történt semmi, pedig jó néhány év eltelt 2010-ig is, és 2010 óta is jelen pillanatig, amíg önök ezt beterjesztették. Ezért mondom egyébként, hogy ez a korábbi kormányzatok irányába is egy súlyos mulasztás. 2002-ig Fidesz-kormány volt, tehát majdnem hogy Fidesz-kormánytól Fidesz-kormányig haladt ennek a problémának a fennállása. És az általános indokolásban, mert én próbáltam ezt segítségül hívni, hogy mi lehet az oka ennek, amit itt találunk, az egészen egyszerűen röhejes, nem tudok mást mondani, mert az, hogy azért nem ratifikáltuk, azért nem módosítottuk megfelelő módon a magyar büntetőtörvényeket, mert a korábbi magyar szabályozás nem tette lehetővé… ? hát pont erre vállaltunk kötelezettséget, hogy büntetőtörvényeinket ennek megfelelővé tesszük. Tehát erre nem lehet hivatkozni, ez egy ilyen fából vaskarika. Pont azt kellett volna megtenni, hogy a büntető törvénykönyvet oly módon módosítsa az Országgyűlés, hogy a választottbírák is hivatalos személyek legyenek, és az ő megvesztegetésük, aktív vagy passzív megvesztegetésük, tehát tulajdonképpen az is, ha valaki megpróbálja vagy megvesztegeti a választottbírákat, ő is büntethető legyen, ugye ez az aktív alakzat, és maga a választottbíra is, aki elfogadja ezt az összeget vagy ezeket az előnyöket, ők is, ezt nevezzük passzív alakzatnak. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Úgyhogy teljesen nagy csodálkozással álltunk ezt a folyamatot látva, és amellett, hogy elmondtam, hogy támogatjuk ezt, komoly aggályaink vannak. Reméljük, hogy az összes többi nemzetközi szerződést vagy kötelezettségvállalást nem ilyen formában próbálják ratifikálni, mert ez egy jogalkotási szégyen. Több mint tízéves jogalkotási és nemzetközi kötelezettségünknek való megfelelési szégyen, ami itt történt kormányról kormányra, vagy akkor tényleg a minisztériumban kell egy kicsit megnézni, hogy akik ezzel foglalkoznak, miért nem látják el a feladatukat, és miért nem mondják azt a vezetőiknek, hogy itt jogalkotási kötelezettség áll fenn. A végére még azt is el szeretném mondani… ? és itt nem szeretnék oly mértékben az aktuálpolitikai eseményekbe belemenni, mint azt, mondjuk, Bárándy Gergely megtette előttem, bár valóban elég pikáns, hogy pont most kerül az Országgyűlés elé a korrupcióról szóló javaslat, és főleg a gazdasági szektorra vonatkozóan, amikor itt az amerikai kitiltásokkal kapcsolatosan a kormány, amit csinált, az minden, csak nem elfogadható magyarázat. [[19.00]] Itt a korábbi és a NAV-nál tapasztalható gyakorlatra is gondolhatunk, amit mi is tapasztaltunk, amikor beszéltünk olyan ellenőrökkel vagy akár vám- és pénzügyőrökkel, akik tökéletesen elmondták, hogy a multikhoz nem lehet bemenni; amelyik pénzügyőr bement, és mondjuk, árut szeretett volna lefoglalni, mert annak az eredete nem volt meghatározható, akkor majdnem őt rúgták ki, és nyomatékkal felhívták a főnökei, hogy ezt nem lehet megtenni, mert bizonyos helyekre nem lehet az ellenőrzést kiterjeszteni. Ilyen országban élünk. Ezt persze lehet tagadni, de ezt tudják a kisvállalkozók, tudják a multicégeknél dolgozók, tudja mindenki. És ne legyünk álságosak, tudja a kormányzat is. A legfőbb probléma, hogy nemcsak hogy tudja, hanem az elmúlt napok eseményei is arra világítanak rá, hogy ennek a fő haszonélvezői a kormányzati körökhöz közel álló üzletemberek vagy akár a kormányban magas pozíciót vagy a kormányzati szisztémában magas pozíciót betöltő közalkalmazottak vagy kormányzati tagok. Ez az igazi probléma, nemcsak a korrupció léte, hanem az, ha ez állami szintre van emelve.Zárásként még annyit elmondanék itt, hogy lehet, hogy a Budapesti Rendőr-főkapitányság korrupciós és gazdasági bűnözés elleni főosztályának nincs elég feladata, ezt nem gondolom, hogy azért lehet, mert nincsenek korrupciós ügyek, de azt látjuk ? megszűnt a korrupció ezek szerint, nincs elég feladatuk ?, hogy garázdasággal kapcsolatos nyomozást kell lefolytatniuk. Szerintem ez önmagában is egy jogi kuriózum. Itt jelezném államtitkár úrnak is, hogy nem tudom, az európai példák vagy a nemzetközi példák milyen módon állnak rendelkezésre, de hogy egy korrupciós és gazdasági bűnözés elleni főosztálynak kell egy garázdasági ügyet nyomoznia, hát ez egészen egyszerűen horribilis. Az ember nem látja, hogy itt ki hibázott ekkorát, ki rakta oda, vagy valóban valaki odahelyezte ezt az ügyet, de hogy miért, azt nem tudjuk, vagy egyáltalán tényleg ott volt szabad kapacitás, mert úgy tűnik, hogy tényleg a korrupció elleni küzdelmet ennyire veszik komolyan; ez legalább annyira kellemetlen kellene hogy legyen, mint egyébként ez az általános indoklásban megfogalmazott és több mint tíz éve húzódó ratifikáció.Egyébként azt is hozzáteszem, hogy ezt nem volt olyan nehéz kideríteni, már ami a garázdaság kapcsán eljáró bűnüldöző szervet illeti, hiszen a rendőrség ezt felrakta a honlapjára, tehát a hivatalos honlapon megismerhető. Tehát nemhogy a szégyent elrejteni igyekeznének, hanem még ki is rakják az ablakba. Ez már egy következő fokozata a szakmai hozzáértésnek; ezt legalább egy kicsit elrejtve kellene csinálni.Úgyhogy ezzel a hozzáfűznivalóval tudjuk támogatni a javaslatot. Természetesen az alapcélkitűzéssel egyetértünk, de ami korrupció elleni küzdelemként folyik ma Magyarországon, azzal teljes mértékben elégedetlenek vagyunk, és nemcsak mi, hanem egyébként a választópolgároknak is az egyre nagyobb százaléka. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az LMP képviselőcsoportjából a vezérszónoki felszólalásra Schiffer András frakcióvezető úrnak adok szót. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Kétharmados Többség! Azt gondolom, hogy a jelenlegi számarányok pontosan mutatják azt, hogy a Fidesznek ? nem is mondom, hogy a KDNP-nek, mert elnök urat leszámítva az a frakció üres ? mi a hozzáállása a korrupció elleni küzdelemhez. Bocsánat, a jegyző még KDNP-s. Itt ülnek a patkóban öten, abból egy telefonál, ketten beszélgetnek. Nagyjából szerintem ezek a számarányok pontosan jellemzik azt, hogy mennyire kezelik súlyán a korrupció elleni fellépést. Tulajdonképpen már az is csoda, hogy erről az előterjesztésről a Ház tárgyal. Nemcsak az van, amit itt Staudt képviselőtársam elmondott, hogy 2003-as egyezményről van szó, és mint tudjuk, 2003 óta csupa tiszta kezű kormány irányította ezt az országot ? gondolom, nem tartották fontosnak ezt az egyezményt idehozni ?, de maga a T/58. törvényjavaslat ? korábban, leánykori nevén T/tizennégyezer, nem is tudom pontosan, hányas számú törvényjavaslatként futott, még az előző ciklusban ? előterjesztője Navracsics Tibor közigazgatási és igazságügyi miniszter, aki, mint tudjuk, már nem az, mert már a minisztériumot sem úgy hívják. Most nagy hirtelen az elmúlt héten önök kezdeményezték ennek az egyezménynek a napirendre vételét. Most itt van a belügyi államtitkár, annak idején ezt még az igazságügyi tárca kezelte. Tényleg érdekes kérdések tolulnak fel az emberben, hogy miért van az, hogy az előző kormányok is halogatták ezt a ratifikációt, önök számára sem volt fontos ez az egyezmény. Az elmúlt héten mégiscsak valahogy mint a kalapból a nyulat előhúzták ezt az egyezményt, hogy itt most erről beszélgessünk, ha nem is annyira önökkel, de így legalább egymással a három ellenzéki frakció. Vajon miért? Ki akartak valamit pipálni? Azért is csodálkozom ezen, mert a mai nap után tulajdonképpen én arra készültem, hogy az államtitkár úr vagy a fideszes vezérszónok el fogja mondani azt, hogy Magyarországon a korrupció megszűnt. A mai államtitkári válaszok után, illetve amit Staudt képviselőtársam elmondott, hogy a BRFK gazdaságvédelmi és korrupcióellenes osztályának jó dolgában annyira nincsen már felderítendő esete, hogy huligánokat kerget, én arra készültem, hogy bejelentik ünnepélyesen, hogy ha már ennyire ütik a fejünket, hogy ratifikáljuk ezt az egyezményt, ám legyen, de Magyarországon nincsen korrupciós probléma. Ezt látom. Amit itt Tállai államtitkár úr levágott válasz címén délután az azonnali kérdések órájában, ebbőlez következik. Önök szerint ez nem probléma valójában. Tisztelt Országgyűlés! A helyzet úgy áll, hogy Magyarországra az Európai Tanács korrupció elleni államok csoportjának harmadik körös, Magyarországot értékelő jelentése szólt rá úgymond, született egy ajánlás azzal kapcsolatban, hogy biztosítani kellene, hogy a Btk. rendelkezései a hazai választottbírók vesztegetését is lefedjék, valamint minél gyorsabban ratifikálnia kellene a Korrupcióról szóló Büntetőjogi Egyezmény kiegészítő jegyzőkönyvét. Magyarul 2010-ig semmi nem történt ebben az ügyben Magyarországon. Ez mulasztása az álbaloldali kormányoknak, mulasztása az első Orbán-kormánynak is. 2010-ben megszületett ez a jelentés. Valamit az előző kormány összerakott, betolt a Ház elé, de egészen a múlt hétig önöknek nem volt fontos, hogy ez a ratifikáció idekerüljön a Ház elé. Tehát a dicshimnuszokkal ezért kéne egy picit szerényebben bánni. Még valami, reagálva arra, amit Bárándy képviselőtársam elmondott. Én nem vagyok abban a szerencsés helyzetben, hogy tudjam, hogy az Egyesült Államok kormánya pontosan mit sejt, mit tud, kit miért tiltott ki. Az LMP pontosan azt tartja veszélyesnek ebben az egész kitiltási ügyben, hogy olyan szintre emelkedett az intézményesített korrupció Magyarországon, hogy megvan a veszélye annak, hogy olyan országok, amelyek mondjuk, a magyarnál fejlettebb titkosszolgálatokkal rendelkeznek, esetleg birtokában lehetnek olyan információknak, olyan ügyekről lehet tudásuk, amiről mondjuk, az egyszerű magyar parlamenti képviselőnek sincsen. Innentől kezdve az a helyzet, hogy ez nem pusztán a közélet tisztaságát jelentő kérdés, nem önmagában az ország megítéléséről szól.Arról van szó, hogy ha egy országban egyszerűen ilyen intézményesített korrupcióról lehet beszélni, megvan a veszélye annak, hogy külföldi államok adott esetben olyan információkkal rendelkeznek, amivel sakkban lehet tartani egy ország kormányát. Ez az igazán veszélyes ebben az egész kitiltási ügyben. Egész egyszerűen egy ilyen helyzetben egy ország szuverenitása, önrendelkezése forog kockán. Persze beszélni kell arról is, hogy Magyarországon már nem az a helyzet az elmúlt négy év után, hogy itt bizonyos korrupciós ügyek vannak, még hatályba léptetünk néhány nemzetközi egyezményt egy-két évtizedes késéssel, és akkor megoldottunk mindent. Önök egy új szintre emelték a politikai korrupciót, tudniillik intézményesítették. Nagyon sok esetben teljesen felesleges a vesztegetés alkalmazási körét bővíteni, hiszen amiről az elmúlt évek szólnak, az, hogy tulajdonképpen amit a szó hétköznapi értelmében vett korrupciónak hívunk, az sok esetben már büntetőjogilag nem is megfogható. Egész egyszerűen önök fogták és azt csinálták, hogy a saját gazdasági érdekköreik igényeihez szabtak jogszabályokat, illetve különböző intézményeket.Azt látjuk, hogy különböző gazdasági érdekkörök a saját üzleti érdekeik szerint tudják irányítani a jogalkotást. Egy olyan rendszert alakítottak ki, ahol már nem az történik, mint az elmúlt két évtizedben, hogy különböző gazdasági megfejtők lefizetnek, befolyásolnak, sustorognak mindenféle minisztériumi embereknek vagy képviselőknek, hogy egy kicsit jusson nekik is. [[19.10]] Önök fordítottak ezen az egész játékon, egy olyan rendszert alakítottak ki, ahol önök, a Fidesz-KDNP-pártszövetség, annak a csúcsvezetése egész egyszerűen kijelöli azt hatalmi szóval, teljesen törvényesen és jogszerűen ? azt nem mondanám, hogy tisztességesen ?, hogy kik lehetnek például az állami pénzköltések legnagyobb nyertesei. Erre mondjuk azt, hogy ez a korrupció intézményesítése. A megelőző kormányzati ciklusokban azért lehetett korrupciós ügyekről beszélni, mert ők azt csinálták, hogy belenyúltak a közösbe, voltak különböző zűrös ügyek, amiket, azért valljuk be, önök természetesen nem nyomoztak ki, nem történt elszámoltatás 2010 után, de legalább megvoltak azok a jogi keretek, amiket ha valaki átlépett, akkor azt lehetett mondani, hogy átlépett, adott esetben bűncselekményt vagy valamilyen törvénysértést elkövetett. Most nem ez a helyzet. Önök úgy alakítják a jogi kereteket, hogy a gazdasági érdekeik abban szépen, kényelmesen elférhessenek. Ezt azért vagyok kénytelen elmondani, államtitkár úr, mert az a környezet, amit önök kialakítottak az elmúlt négy évben, sajnálatos módon az összes ilyen, egyébként támogatandó és általunk is támogatott előterjesztés jelentőségét nagymértékben csökkenti. Tehát a helyzet úgy áll, hogy a 2010-es, Magyarországot értékelő jelentésnek most végre megfelelnénk ezzel a múlt ciklusból átcsúszott nemzetközi szerződést kihirdető törvényjavaslattal. A kötelező hatály elismerésének hiánya eddig a jogszabályi környezeten múlt, a kiegészítő jegyzőkönyv ugyanis egyebek mellett a hazai és a külföldi választottbírák aktív és passzív vesztegetésére vonatkozóan állapít meg szabályokat. A korábbi magyar szabályozás azonban nem tette lehetővé a hazai választottbírák vesztegetésének büntetését, mivel a választottbírák nem minősültek hivatalos személynek. Ez a hiányosság azóta megszűnt, 2011. január 1-jei hatállyal még a régi Btk. hivatalos személy fogalmába került beiktatásra a választottbíró, az új Btk. pedig ezt változatlanul fenntartotta. Ez a jelentés azt is javasolta Magyarországnak, hogy fontolja meg az egyezmény 8. cikkére vonatkozó magyar fenntartás visszavonását. A fenntartás oka az volt, hogy a régi Btk. nem rendelte büntetni a külföldi magánszektorban elkövetett passzív vesztegetést. Ez a probléma azonban az új Btk.-val szintén megszűnt, a fenntartás most visszavonásra került. Nagyon jó, hogy a választottbíró időközben hivatalos személy lett a magyar büntetőjogban, de azt gondolom, hogy ezen a ponton viszont jó lenne elidőzni azon, hogy a hivatalos személy fogalmát, különös tekintettel a korrupciós jellegű cselekményekre, miként kéne a büntetőjogban még tágítani. Tehát ha ránézünk arra, hogy a tipikus korrupciós cselekmények milyen körben terjedtek el Magyarországon, s nemcsak az elmúlt négy évben, hanem az elmúlt huszonöt évben, akkor azt látjuk, hogy az államigazgatás mellett fertőzött terület a köztulajdonban álló gazdasági társaságok köre is. Éppen ezért azt javasolnánk, hogy a hivatalos személy Btk.-beli, rendkívül részletes, de tökéletesen következetlen definícióját abban a tekintetben is módosítsa a tárca, vagy tegyen előterjesztést a parlamentnek a büntető törvénykönyv módosítására, hogy a fel nem sorolt közigazgatási szervek, illetve az állami, önkormányzati tulajdonban álló gazdasági társaságok tisztségviselői is hivatalos személyek legyenek. Az LMP-nek ebben következetes az álláspontja, hiszen mi azt gondoljuk, hogy az összes tisztességtelen jövedelemkiáramlás tekintetében az állami, önkormányzati tulajdonban lévő gazdasági társaságokat ugyanolyan elbírálás kell hogy megillesse, mint az állami szerveket, közigazgatási szerveket. Így járunk el akkor is, amikor azt követeljük, hogy az állami, önkormányzati tulajdonban lévő gazdasági társaságok semmiféle jogügyletet ne köthessenek például offshore hátterű cégekkel. Tehát azt mondjuk, hogy a hivatalos személyi minőséget ne csak a közhatalmi feladat, hanem a nemzeti vagyon feletti rendelkezési jog gyakorlása vagy költségvetési támogatás odaítélése is alapozza meg. Az elmúlt években is nagyon sok hivatali visszaéléses feljelentés lett elmaszatolva, például földrablási ügyekben amiatt, hogy adott esetben azok, akik részt vettek ezekben a hadműveletekben, ahol szerencsétlen sorsú gazdákat tettek földönfutóvá, egész egyszerűen ki tudtak bújni azzal, hogy az ő státusuk nem minősül hivatalos személynek a hatályos Btk. alapján. Összefoglalva: üdvözöljük ennek az egyezménynek a ratifikációját. Várnánk választ arra, hogy eddig miért nem volt ideje az Országgyűlésnek, most hirtelen miért lett ideje az Országgyűlésnek. Természetesen engem az is érdekelne, hogy a hatalmas közjogi kétharmados többség miért ilyen hiányos létszámban van jelen a Magyar Országgyűlésben, amikor ma délután ha huszonhatszor nem hangzott az el, hogy a Fidesz-KDNP-nek mennyire fontos a korrupció elleni fellépés, akkor egyszer sem. S természetesen várnék választ arra is, hogy a kormány legalább elviekben egyetért-e azzal, hogy a hivatalos személyek körét bővítsük az állami, önkormányzati tulajdonban álló gazdasági társaságok vezető tisztségviselőivel, egész egyszerűen annak érdekében, hogy a politikai korrupció üldözésének a hatékonyságát tudjuk növelni azzal, hogy a közpénzek felett, a nemzeti vagyon felett rendelkező gazdasági társaságok vezetői körét is bevonjuk ebbe a személyi körbe. Mind az elmúlt ciklus, mind a megelőző ciklusok korrupciógyanús ügyei azt mutatják, hogy ma már legalább annyira fertőzött ez a terület az ilyen jellegű ? hogy mondjam? ? tisztességtelen nyomásokkal, mint a közigazgatás. Tehát ebben várnám államtitkár úrnak a válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Innen van lehetőség a képviselői felszólalásokra, elsőnek, ha van, független képviselői felszólalásra. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Kontrát Károly államtitkár urat, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Kontrát Károly jelzésére:]] Igen, kíván. Megadom a szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Legelőször is szeretném megköszönni a Fidesz-frakció képviseletében felszólaló Tilki Attila képviselőtársam támogató nyilatkozatát, ami a törvényjavaslat támogatását illeti, s amit megköszönnék a T/929. javaslat vonatkozásában is, mivel ezt az előbb elmulasztottam. Ami az ellenzéki képviselőtársak hozzászólásait illeti: mindjárt a legfontosabbal kezdtem. Megkérdezték többen is, hogy miért most van a Ház előtt ez a törvényjavaslat, miért most került sor ennek a tárgyalására. Tisztelt képviselőtársaim, ez is azt bizonyítja, hogy a kormány elkötelezett a korrupció elleni küzdelemben. 2010-ben zéró toleranciát hirdettünk, és ennek érdekében fontos törvényeket hoztunk. [[Dr. Staudt Gábor: De miért éppen most?]] Ha megadják a lehetőséget, el fogom mondani és ki fogok térni ennek a részleteire is. Az időrendet hadd idézzem föl újra! Schiffer képviselőtársam figyelmébe ajánlom különösen, hogy az Európa Tanács 173. számú, a Korrupcióról szóló Büntetőjogi Egyezményét Magyarország 1999. április 26-án írta alá ? akkor is Fidesz-kormánya volt az országnak ?, majd 2000. november 22-én ratifikálta azt, és ennek az egyezménynek a rendelkezéseit a 2002. évi XLIX. törvény hirdette ki, és 2002. július 1-jétől alkalmazandó. 2002. május 27-én lépett hivatalba Medgyessy Péter szocialista-szabad demokrata kormánya, és ezt követően született meg az egyezmény kiegészítő jegyzőkönyve, amelyet az Európa Tanács 2003. május 15-én fogadott el. Az ország sajnálatára akkor már nem Fidesz-kormány vezette az országot, hanem Medgyessy Péter szocialista-szabad demokrata kormánya. [[Dr. Schiffer András: De már eltelt négy év!]] Hadd mondjam tovább, képviselő úr! Én meghallgattam önt, s ha ön nemcsak szavakban demokrata, hanem a gyakorlatban is, akkor ha ennek a minimális jelét adja, ezt megtiszteltetésnek tartom és elfogadom. Tehát a 2010. május 29-én hivatalba lépett második Orbán-kormány zéró toleranciát hirdetett a korrupció elleni küzdelemben [[Dr. Bárándy Gergely: Nem annyira jött be!]] a korrupció minden megnyilvánulásával szemben. De nemcsak meghirdette ezt, hanem 2010 decemberében elfogadta az egyes rendészeti tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot, amelyben a Nemzeti Védelmi Szolgálat létrehozásának a lehetőségéről rendelkezett. A Nemzeti Védelmi Szolgálat alapvető feladata az állami és közigazgatási szervek befolyásolástól mentes működésének biztosítása és az ehhez szükséges közszolgálatban állók és családtagjaik védelme. Ez egy nagyon fontos törvényjavaslat volt, ennek eredményeképpen alakult meg 2011. január 1-jétől a Nemzeti Védelmi Szolgálat, amelynek az alapját képező törvényjavaslatot egyetlen ellenzéki párt, se a Magyar Szocialista Párt, se a Jobbik, se az LMP nem támogatta. [[Dr. Staudt Gábor: Mert salátatörvény volt!]] [[19.20]] Nem támogatták, a korrupció elleni küzdelem legerősebb bástyája lett a Nemzeti Védelmi Szolgálat [[Dr. Staudt Gábor: Mi lett volna, ha gyengébb lett volna!]] amelynek az eredményeiről szívesen tájékoztatást adok, a lefolytatott vizsgálatokról és a megindított eljárásokról. Tudom, hogy ez önöknek fáj, hogy ezt felemlítettem [[Dr. Schiffer András: Mi van a trafikosokkal?]] , de valóban a Nemzeti Védelmi Szolgálat a korrupció elleni küzdelem nagyon fontos eszköze, és köszönetet mondunk a Védelmi Szolgálat valamennyi munkatársának az elmúlt években végzett tevékenységükért. De ugyancsak nem támogatták az ellenzéki képviselőtársak közül nagyon sokan a nemzetbiztonsági ellenőrzés új szabályairól szóló javaslatot sem. Nem támogatták [[Dr. Schiffer András: De miért nem? Dr. Bárándy Gergely: Nem bizony!]] , ami szintén a korrupció elleni küzdelem fontos eszközeit határozta meg. Tehát, tisztelt képviselőtársaim, ezek a tények, amelyek bizonyítják, hogy egyrészt a mi kormányunk elkötelezett a korrupció elleni küzdelemben, a másik pedig az, hogy az ellenzéki képviselők akkor vajon miért nem támogatták ezeket a nagyon fontos javaslatokat. [[Dr. Bárándy Gergely: Mert mint látjuk, semmire sem jók. Zaj, közbeszólások, az elnök csenget.]] Bárándy Gergely képviselőtársam állításait visszautasítom [[Dr. Bárándy Gergely: Inkább válaszolnák meg!]] úgyszintén Staudt Gábornak a korrupció közismeretéről, hogy a vámosok körében mennyire ismeretes, és önnek is elmondtak több esetet. Képviselő úr, önnek törvényi kötelezettsége, hogy ha bűncselekményről van tudomása [[Dr. Schiffer András: Tegyen feljelentést!]] , tegyen feljelentést, és akkor a magyar hatóságok eljárnak. De ne járassa le az országot, tisztelt képviselő úr! Szintén ezt ajánlom tisztelettel Schiffer képviselő úrnak is [[Dr. Bárándy Gergely: A Jobbik mindig az idegen hatalmakhoz megy.]] aki azt mondta, felvázolt egy rendszert, hogy ez a korrupció intézményesítése. Ezt a megállapítását is visszautasítom, és azt szeretném elmondani [[Dr. Bárándy Gergely: Ezt nem én mondtam, hanem az amerikai ügyvivő.]] , hogy ha korrupcióról, korrupciós bűncselekményről van tudomása, tegyen feljelentést, és a magyar hatóságok eljárnak. Tehát nagyon fontos az, hogy ezt a törvényjavaslatot támogassa és elfogadja a Ház, hiszen ennek az elfogadása Magyarország nemzeti érdeke. A kormány elkötelezett a korrupció elleni küzdelemben, ezért terjesztette elő ezt a törvényjavaslatot, és ezért kérem a tisztelt képviselőtársaimat [[Dr. Schiffer András: És mi van a trafikosokkal? ? Dr. Bárándy Gergely: Mi van a NAV-elnökkel?]] , hogy szavazatukkal támogassák. Köszönöm figyelmüket.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most soron következik a Nemzetközi Vasúti Árufuvarozásról szóló Megállapodás és Mellékletei 2014. évi módosításának kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Az előterjesztés T/1125. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztés részletes vitáját kijelölt bizottságként a Külügyi bizottság folytatja le. Kérdezem Fónagy János államtitkár urat, hogy kívánja-e az expozét ismertetni. [[Dr. Fónagy János bólint.]] Igen, megadom a szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat a Nemzetközi Vasúti Árufuvarozásról szóló Megállapodás és Mellékletei 2014. évi módosításának kihirdetéséről rendelkezik. Magyarország már 2002 óta részese ennek a megállapodásnak, amelynek éves módosításait a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásokról szóló törvény alapján törvényben kell kihirdetni. A 2014. évi módosítások a megállapodások egy cikkét és öt mellékletét érintik. Egyebek mellett változik az áruk és járművek elhelyezésére és biztosítására, valamint a fuvarlevél kitöltésére vonatkozó szabályozás.Az idei módosítások kihirdetésével a Magyarországon működő, nemzetközi fuvarozásban részt vevő vasúttársaságok a jövőben egyszerűbben tudják alkalmazni a megállapodásban foglaltakat az áruk közvetlen nemzetközi forgalmában, a tagállamok vasútvonalain végzett fuvarozásaik során. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a T/1125. számon beterjesztett törvényjavaslatot megvitatni, elfogadni és a megállapodás és mellékleteinek kihirdetését támogatni szíveskedjen. Köszönöm figyelmüket. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Ezek első körében a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor, majd azt követi az első független képviselő felszólalása, illetve a képviselői felszólalások.Megadom a szót Tilki Attilának, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon fontos, hogy minél több áruforgalom kerüljön a vasútra. Egy modern állam számára fontos cél, hogy az áruforgalom központosuljon a sínekre, ahol csak lehetséges, így kevésbé lesznek terheltek a közútjaink, és biztonságosabbak is lesznek egyben. Mindannyian tapasztaljuk, hogy a túlterhelt közutak milyen kellemetlenséggel járnak, és látjuk veszélyeit, hátrányos, néha tragikus következményeit.Az már közhely, hogy az óriási áruforgalom, amely az utakon megy, súlyosan károsítja a környezetet, és a magas szén-monoxid-kibocsátásuk miatt negatívan befolyásolja a klímaváltozást is. Hatékonyabb, zöldebb és klímabarátabb lesz a fuvarozás a vasúton. Ennek elősegítése érdekében könnyíteni akarjuk ennek lehetőségét, de a pozitív hatása ennek a javaslatnak az is, hogy ezúton könnyebb és egyszerűbb lesz a vasúti export, ami segíthet a gazdaság növekedésének is.Tisztelt Képviselőtársaim! Mi, a Fidesz-Magyar Polgári Szövetség képviselői támogatjuk ezt az indítványt. Kérem, tegyék ezt maguk is, ha könnyebb és jobb árufuvarozást akarnak. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Józsa István képviselő úr. Megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Természetesen az MSZP-frakció is támogatja az előterjesztést, mert ez egy olyan kötelezettség, ami nemzetközi szerződéssel van összhangban, és ahogy mondták, valóban a vasúti árufuvarozás működőképességét javítja. Tehát az, hogy a Nemzetközi Vasúti Árufuvarozásról szóló Megállapodás és a Mellékletei 2014. évi módosításának kihirdetéséről szóló T/1125. számú törvényjavaslatot megszavazzuk, az nem kérdés. Ugyanakkor az kérdés, hogy ennek eleget tesz-e a kormányzat. Ennek a napirendnek a kapcsán azért el kell mondani, hogy a vasúton történő áruszállítás ne egy csökkenő, romló mennyiségi és minőségi adatokkal bíró ágazat legyen, hanem minden lehetőséget kihasznál a kormányzat arra, hogy például a RoLa… ? amivel közvetlenül át lehetne irányítani a nagy teherforgalmat a közútról, tehermentesíteni lehetne vasúti szállítással, vagy a több határon történő, keletre is történő vagy keletről történő vasúti szállításban, Magyarország milyen versenypozíciót tud elfoglalni, ez a versenypozíció javul vagy romlik.A szakmai szervezetek véleménye szerint sajnos nem javul ez a versenypozíció. Több területen Szlovákia elénk került vagy növelte az előnyét, és az, hogy mindenki által elfogadott tény, hogy környezetvédelmi szempontból sokkal kedvezőbb a vasúti áruszállítás a közútinál, ezzel együtt van egy természetes folyamat, amiből az látszik, hogy a praktikum miatt egyre több kamionos áruszállítás van, és nem sikerült azt a tendenciát megfordítani, ami természetesen összhangban van azzal is, hogy kiépítésre került Magyarországon a gyorsforgalmi úthálózat, ami alapvetően pozitívum, de megvan ez az árnyoldala, hogy a nagy tömegű teherszállítás is a vasútról egyre inkább a közútra kerül át.Tehát amikor ezt a törvényjavaslatot vizsgáljuk, ami a nemzetközi vasúti árufuvarozásról szóló megállapodás kihirdetéséről rendelkezik, és valóban Magyarország több mint tíz éve, 2002 óta részese ennek a megállapodásnak, mindig eleget tett az éves módosítási kötelezettségnek, akkor gondoljunk arra, hogy ez a nemzetközi megállapodás milyen alapvető célokat szolgál, és hogy ennek a közös célnak az érdekében vannak-e még a magyar kormánynak további lehetőségei ? a szakmai szervezetek szerint vannak ?, amelyek irányába érdemes lépni, érdemes dolgozni. [[19.30]] Tehát az az átfogó reform, amit a Fidesz-kormány 2010 előtt már beígért, utána meg még inkább, hogy a Magyar Államvasutak, ezen belül a vasúti áruszállítás reformját elvégzi, mi úgy látjuk, hogy késik, várat magára. Nagyon aktívak voltak önök ellenzékként 2007-2008 tájékán, amikor az akkori kormány kísérletet tett a vasúti közlekedés megreformálására, modernizálására. Akkor egy konzervatív, stabilizáló álláspontot foglaltak el. Azóta meg mi azt tapasztaljuk, hogy csak beszélnek arról, milyen jó lenne, ha a vasúti közlekedés színvonala emelkedne, ha a vasúti árufuvarozás volumene növekedne. Az erre vonatkozó lépéseken, azon túl, hogy mondjuk, érzékelhető európai uniós forrásokat mozgósítanak, vagy ami erre van megítélve, azt valóban a pályavasút korszerűsítésére fordítják ? hozzáteszem, sokak szerint hatalmas fajlagos áron, tehát a Szajol környéki vasúti pálya-korszerűsítés szakértői vélemények szerint minden fajlagos értéket vagy elképzelést felülmúlt, tehát lehet, hogy lehetne, sőt biztosan lehetne sokkal hatékonyabban fölhasználni ezeket az uniós forrásokat ?, ezen túlmenően mi ellenzéki pártként azt várjuk a kormánytól, azt kérjük, követeljük, hogy a szabályozás és a források felhasználásának optimalizálásával, összehangolásával erőteljesebb lépéseket tegyen azért, hogy a vasúti árufuvarozás Magyarországon sokkal nagyobb részarányt képviseljen, ezzel is szolgálva a környezet védelmét és a gazdaságos működést. Tehát amikor önök úgy általában, jól hangzóan beszélnek az ország újraiparosításáról, akkor legyenek szívesek, beszéljenek az újravasutizálásáról is, a vasúti közlekedés újraszervezéséről, mert a nagy volumenű ipari termelés és a vasúti áruszállítás szorosan össze kell hogy függjön egymással, a kettő feltételezi egymást. És ha a vasúti áruszállításban nem látjuk azt a fellendülést, amiről önök beszélnek az ipari termelés fellendítésében, akkor lehet, hogy mind a kettő csak szólam. Mi azt szeretnénk, ha a megállapodás törvénybe iktatása és kihirdetése mellett a parlament elé hozná a kormány azt a vasúti koncepciót, amiről sokat lehetett hallani, önök sokat beszéltek, nyilatkoztak, csak viszonylag keveset láttunk. Tehát szeretném megragadni az alkalmat a vasúti árufuvarozásról szóló megállapodás kihirdetésének törvénybe iktatásánál, hogy felhívjam a figyelmet az ezen a területen meglévő lemaradásukra, legalábbis az igényekhez képest és a saját ígéreteikhez képest is. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Ander Balázs képviselő úr. Megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Elébe menve elnök úr esetleges kritikáinak, pontosan tudjuk, pontosan tudom, hogy nagyon konkrét javaslatokat tár elénk ez a törvényjavaslat. Nem is kívánok ettől nagyon eltérni. Azt viszont töredelmesen bevallom, hogy az orosz nyelvű részeket átugrottam, lévén, hogy 24 éve nem foglalkoztam orosz nyelvvel, de bízunk a kormányban, legalábbis ilyen szinten, hogy a fordítás hiteles.Nos, mivel Magyarországot földrajzi helyzete az európai vasúti korridorok fontos csomópontjává teszi, igen, el fogjuk fogadni a törvénymódosítást, törvényjavaslatot. Viszont azt is hangsúlyozni kell, hogy amíg átütő, kardinális változások nem történnek a vasútügy tekintetében sem, addig minden ilyen törvénymódosítás tulajdonképpen csak egyfajta karácsonyfadísznek tekinthető, a helyzet kozmetikázása. Sokkal-sokkal átfogóbb reformokra lenne szükség ahhoz, hogy valóban ki tudjuk használni az ebben az ágazatban rejtező kapacitásokat.Ugye, az elmúlt években megvalósult és a jövőben várható, valóban jelentős vasúti fejlesztések ellenére a meglévő és tényleg reális igények és a rendelkezésre álló források között sajnos még mindig egyfajta óriási szakadék tátong. Noha, még egyszer mondom, hangsúlyozzuk, elismerjük azokat az előremutató, mondjuk úgy, hogy javulásokat a vasút egyes szegmenseit tekintve, amelyek történtek az elmúlt években. Viszont ha meg akarunk felelni a közlekedéspolitikai elvárásoknak, amelyek azt hangsúlyozzák, hogy a közlekedési munkamegosztásban nőjön az energia- és környezetkímélő szállítási módok aránya, akkor ismét meg kell állnunk, és azt kell mondani, hogy bizony a közúti áruszállítást át kell terelni a vasútra, illetve a belvízi hajózásra, mert enélkül ennek a követelménynek megfelelni nem tudunk.Ha a sokszor hangoztatott, sokszor hallott fajlagos negatív külső költségeket is tekintetbe vesszük, akkor azt kell mondani, hogy Magyarországon a közúti árufuvarozás tonnakilométerre vetített, mondjuk úgy, hogy károkozásának csupán a fele a vasúti externáliák költsége. Bár azért hozzá kell tenni, hogy ez még így is jóval magasabb, mint mondjuk, a szomszédos országokban, teszem azt, Ausztriában vagy éppen Romániában. Tehát itt is van bizony előrelépésre mód, lehetőség. Jelenleg nagyjából ennek az 50 milliárd áru-tonnakilométeres éves volumennek, ennek a forgalomnak mindössze 18, más források 12 százaléka bonyolódik vasúton, amire azt kell mondanunk, hogy ez nagyon alacsony és igenis továbbfejlesztendő számadat. Különösen, ha az EU 2011-es közlekedéspolitikai Fehér könyvére gondolunk, ahol nagyon konkrét célelőirányzatokat adtak meg 2030-ig, a közúti áruforgalom 30 százalékát vasútra kellene terelni 2050-ig, ez pedig 50 százalékot kell hogy elérjen. Viszont ha így haladunk tovább, sajnos azt kell mondani, hogy ez nem fog megvalósulni, mert ennek így nincs realitása. Közismert, hogy a hazai intermodális szállítás versenyhátránya jelentős a közúttal szemben. Itt a szakmai szervezetek általában a pályahasználat nagyon magas díját szokták megemlíteni, ami tényleg nonszensz, ha például a Belgiumban vagy Hollandiában, esetleg Svájcban alkalmazott díjtételekre gondolunk, ami bizony a hazainak még a felét sem éri el. Képviselőtársam említette itt a 2012 végén megszűnt, megszüntetésre került Rola-ágazatot. Ha ebbe belegondolunk, mit is jelentett ez: egészen konkrétan azt, hogy 30-40 ezer kamiont zúdítottak az amúgy is túlterhelt közutakra. Egyes szakmai számítások szerint ennek a kártétele éves szinten, és most a legalsó összeget mondom, mintegy 5 milliárd forintot tesz ki. Ugyanez a helyzet a konténeres kamionforgalomnál, amit szintén lehetne vasúton bonyolítani. Az itteni kártétel, ami a közutakban történik, és ismét csak a legalsó összeget említeném, legalább 8 milliárd forintos összeg. Tehát máris egy több mint 10 milliárdos tételről beszélünk, amit igenis meg lehetne spórolni.Viszont a lemaradás más összevetésben is nagyon-nagyon jelentős. Ugye, míg az Európai Unióban a kétvágányú vonalak aránya bizony eléri a 42 százalékot, Magyarországon tulajdonképpen 15 százalék körül mozog ez az arány, és a villamosítás tekintetében is van mit ledolgoznunk. Emelt sebességű közlekedésre a 7700 kilométeres pályaszakasz körülbelül 200 kilométerén van mód, ami, be kell látni, hihetetlenül alacsony, európai összevetésben mindenképpen szégyenkezésre okot adó szám. Ezzel szemben, ugye, a transzeurópai vasúti áruszállítási hálózatba illeszkedő mintegy 2800-3000 kilométernyi pálya majd’ harmadán is sebességkorlátozás van érvényben, ami nem csoda.Ha megnézzük a pályafenntartásra fordított energiákat, forrásokat, akkor döbbenetes elmaradással kell szembesülnünk. Míg a rendszerváltás előtt, mondjuk, 1986-ban 217 kilométeres felújított szakasszal találkoztam, addig a rendszerváltás után volt olyan év, amikor ez csupán 4 kilométert tett ki. És ha a rendszerváltás óta eltelt 24-25 évet nézzük, akkor is nagy átlagban csupán 20 kilométer felújított pályával számolhatunk évente. Ez igen-igen kevés. [[19.40]] A korridorvonalak vasúti hídjairól jobb, ha egyébként nem is beszélünk, mert e tekintetben az európai összevetés kapcsán tényleg nagy-nagy szomorúságra van okunk. A MÁV-Trakció 900 darab mozdonyának az átlagéletkora 35 év, holott a tervezéskor a tervezett élettartam is körülbelül 30 év volt. Tehát elöregedett az állomány, nem versenyképes. Vagy említhetném a Boston Consulting Group által kifejlesztett vasúti teljesítményindexet. Az államtitkár úr pontosan tudja, miről van szó. Az RPI szerint Magyarország a maximális 10 pontból 3 pontot kapott meg, ezzel az alsó szegmensben helyezkedünk el. Mindent figyelembe vettek, a használat intenzitását, a gyorsaságot, a pontosságot, a biztonságot, tehát van hova fejlődnünk. Nyilvánvalóan, ahogy az elején is kifejtettem, ennek ellenére, illetve ezek mellett a Jobbik a törvénymódosítást természetesen támogatja. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most van lehetőség a képviselői felszólalásokra. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e valaki a vitában még felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Fónagy János államtitkár urat, kíván-e a vitában elhangzottakra válaszolni. [[Dr. Fónagy János: Igen, köszönöm.]] Igen, kíván. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Elöljáróban engedjék meg, hogy megköszönjem az előterjesztés támogatását, és ezért viszonzásul némiképpen ismeretterjesztő szándékkal néhány szemelvényt felolvassak az előterjesztésből, mert az elmondottakból az derült ki, hogy talán a figyelmüket elkerülte néhány bekezdés belőle, amikor az egyébként számomra nagyon szívmelengető hozzászólásokat ejtették, hiszen a jelenlévők tudják, hogy nekem szívügyem a vasút. Csak példaként néhány mondat az előterjesztésből. „A távolságtartó gerendák mennyiségét a hosszanti irányú biztosításra szolgáló valamennyi távolságtartó keretben és távolságtartó szerkezetben az I. táblázat alapján kell meghatározni minden nem teljes szintre, azokra a szelvényméreteknek és biztosítandó ládák, egységrakományok csoportja tömegének függvényében.” Vagy találomra felcsapva másutt: „A henger alakú áruk szállíthatók alátétfákon, közismertebb nevükön stafnikon, valamint a támasztószerkezetek alkalmazásával azokat a henger alakú árukat, melyek tartósan, például hegesztéssel, csavarozással, szegecseléssel rögzített technológiai támasztékokkal vannak ellátva, ha ezek műszaki dokumentációjában foglaltaknak megfelelően többek között a vasúti szállítás céljaira szolgálnak, a jelen szabályzat I. vagy V. fejezetében foglalt ? amelyekre a módosítások vonatkoznak ? rendelkezések szerint kell elhelyezni és biztosítani.” Erről szól, amit önök támogatni fognak, amit ismételten köszönök. De tekintettel arra, hogy ezt képviselőtársam ? hogy mondjam ? kristálytiszta logikai úton elvitte az előadásában [[Dr. Józsa István közbeszól.]] engedjék meg, hogy azokat komolyan vegyem, és ne a közéleti humor témájába vegyem. Az egyik a vasúti koncepció és a vasúti közlekedés jelentősége. Tisztelt Józsa képviselőtársam, az ? hogy mondjam ?, ha nem is a humor, de valahol azért az abszurd fogalomkörébe tartozik, hogy ön beszél a vasút fontosságáról, akik 37 mellékvonalat megszüntettek. [[Dr. Józsa István: Ezt mondtam!]] Ön beszél, amikor cselekvő részesként tehetnek arról, hogy az Ander képviselő úr által említett jelenlegi vasúti képhez azokat az átlagos számokat több-kevesebb megalapozottsággal el tudja mondani [[Ander Balázs: Ez igaz!]] , amiket elmondott például a 7600 kilométer magyar vasúti hálózat műszaki állapotáról és arról a 4000 kilométerről, amin sajnos mind a mai napig vasúti lassítójelek vannak forgalomban. De nem vitatom az ön jobbító szándékát. A 2012-ben egyébként az önök támogatásával, most is megköszönt támogatásával elfogadott személyszállításról szóló törvény, de mégiscsak lényegében a vasútról szóló törvény volt az, amely rangsorolta a szállítási módokat, és azt mondta, hogy ezen belül első a közösségi közlekedés, a vasút, az a vasút, amely óhatatlanul ugyanazt a hálózatot és ugyanazt az energiatáplálási rendszert használja, amit az áruszállító vasút. Nem akarom az önök által is ismert körülményeket, hangsúlyozom, egy másról szóló előterjesztés kapcsán elmondani, de ami a változásokat jelenti, 2010-ben 330 milliárdos adóssággal vettük át a vasutat. Csak emlékeztetőül mondom, hogy 2002-ben, amikor átadtuk a kormányzást, 27 milliárd volt a magyar vasút adóssága. Az sem kevés pénz, de 330 milliárd adóssággal kaptuk vissza. Az akkor egységes magyar vasút több mint 80 kisebb-nagyobb gazdasági társaságban volt szétaprózva, szétverve. Az azóta eltelt időben ma a vasút adóssága 150 milliárd körül van, ami még mindig sok pénz, de a 330 milliárdnak kevesebb mint a fele. A magyar vasút megint egységes, gyakorlatilag van egy független pályavasút és van egy személyszállító vasút. Csak emlékeztetőül és a jegyzőkönyv számára mondom: az önök által eladott MÁV-Cargónak a visszavételére egyébként a jelenlegi kormány törekszik, vagy az abban való részvételre, vagy újrafejlesztésére. Ami a jövő feladatait illeti, mindkét vezérszónok képviselőtársamnak tökéletesen igaza van, ez a teherszállító vasút jelentőségéhez tartozik. Nem véletlen, hogy a 2014-2020-as uniós fejlesztési ciklusban az infrastruktúra számára rendelkezésre álló 1500 milliárdból 1000 milliárdot kifejezetten a vasút fejlesztésére szeretnénk fordítani. Tekintettel arra, hogy az Európai Unió alapvetően a TEN-T-vonalakat, tehát a transzkontinentális vonalakat támogatja, nyilván ezeknek a jelentős része magyarországi tranzit útalapból megy, és ezért az elsősorban hazai forgalmakat szolgáló hálózatot pedig hazai forrásból kell és fogjuk is biztosítani. Mozdonyok: sajnálatos módon a gördülőállomány is olyan helyzetben van. Emlékeztetőül itt is csak az elmúlt napok-hetek eseményeire utalok. Azért az elővárosi rendszerre elkezdődött a 42 motorvonat szállítása, az első két szerelvény megvan. Újjáéledt a magyar vasúti gépgyártás. Szolnokon akár a külföldi cég a motorvonatok ügyében, akár a MÁV cége az intercity-szerelvények fejlesztésében és újragyártásában jeleskedett az elmúlt napokban. A mozdonybeszerzés valóban így van. Az átlagéletkor, amely csak kismértékben változhat… ? egyébként az első Fidesz-kormány által vásárolt 15 villamos mozdony. Végezetül, nem visszaélve a türelmükkel és idejükkel, azért azt kérem, lássák be önök is, hogy az áruszállításhoz döntően áru kell, vasúti szállításra alkalmas áru kell. Ma Európa gazdasága és ezen belül Közép-Európa gazdasága viszonylag kisebb igénnyel lép fel ömlesztett, tehát a vasúti szállítást elsősorban igénylő ömlesztett áruk iránt. A konténeres szállítás pedig ma mind kiszolgálási időben, mind praktikumban azért az egész világon, ezen belül Európában és Magyarországon is a vasút számára egyébként valóban nem örvendetes módon közúton bonyolódik. A RoLánál kérem, vegyék figyelembe, hogy a RoLát annak idején, az uniós csatlakozásunk előtt elsősorban az éltette, hogy aki a RoLát igénybe vette, az bónusz belépési lehetőséget kapott nyugat-európai országokba. Ez az egyik dolog. [[19.50]] A másik, hogy változott a RoLa technológiája: ma már nem az egész szerelvényt, csak a puttonyt, a konténert rakják a vagonra, ami feltételezi, hogy mind a feladó, mind a célállomáson gépek állnak rendelkezésre a szállítmányozónak. Ma Magyarországon ezt csak néhány nagy fuvarozó engedheti meg magának, ezért a hazai, döntően kis- és középvállalkozások, a néhány kocsival működő kis- és középvállalkozások nyilvánvaló, hogy egy ilyen rendszerben hátrányban vannak. Ezzel együtt a RoLának mindkét képviselőtársam által elmondott előnyére is tekintettel a kormánynak szándékában van a RoLa tevékenységét mind műszakilag, hiszen a feladó-levevő állomások miatt ez műszaki fejlesztést igényel, mind az alkalmazandó kocsik, tehát csak a puttonyok, a konténerek szállítására alkalmas kocsik… ? nem utolsósorban a nemzetközi menetrend ?, nagyon fontos fejleszteni, hogy a szállítási időtartam ne növekedjen, mind a díjfizetés megállapításánál, csatlakozva az ezzel kapcsolatos európai egyezményekhez.Ezért a szakmai kitérőért elnök úr szíves megértését megköszönve még egyszer köszönöm az előterjesztés támogatását, és kérem, hogy hasonló intenzitással támogassák a vasutat a közeljövőben tárgyalandó költségvetés tárgyalása során is. Köszönöm a figyelmüket és a türelmüket.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most soron következik a Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között a nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Az előterjesztés T/1126. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztés részletes vitáját kijelölt bizottságként a Külügyi bizottság folytatja le. Elsőként megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A szerb társminisztériummal közösen előkészített egyezmény aláírására 2014. július 1-jén Belgrádban, a magyar-szerb kormányzati csúcs keretében került sor. Az egyezmény a kétoldalú vagy tranzitba átmenő, közúton végzett személyszállítási és árufuvarozási tevékenység feltételeit és kereteit szabályozza. A közúti kapcsolatok egyezményes szabályozása mindkét fél érdeke, mert elősegítheti a kétoldalú kereskedelmi kapcsolatok és az árucsere-forgalom további bővítését, lehetőséget teremt a személyszállítás, közvetve pedig az idegenforgalom fejlesztésére is. Mindezek alapján kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a T/1126. számon beterjesztett törvényjavaslatot elfogadni és az egyezmény kihirdetését támogatni szíveskedjenek. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Most a képviselői felszólalások következnek. Ezek első körében a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Tilki Attila képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Kiemelten fontos a magyar-szerb kapcsolatok szempontjából, hogy elfogadjuk ezt a törvényjavaslatot, hiszen könnyebb lesz a közlekedés, könnyebb lesz a turizmus, könnyebb lesz a határon átnyúló együttműködés a gazdasági világnak is, a polgároknak is és a civileknek is. Szerbia az egyre fontosabb déli szomszédunk, akivel szorosabb az együttműködésünk, mint valaha. A magyar külpolitika egyik legfontosabb eredményének tekinthetjük, hogy láthatóan javulnak a kapcsolataink a szomszédunkkal. De a jó baráti viszonyhoz nem csupán jó politikai kapcsolatok kellenek. Kiemelten fontosak az élénk gazdasági és civil összefogások is. Ehhez nélkülözhetetlen, hogy minél könnyebb legyen a két ország közötti közlekedés. Nem utolsósorban természetesen a jobb közlekedéssel közelebb kerülhet egymáshoz a délvidéki magyarság és az anyaországi magyarság. Ez a közel százéves elszakadás után létfontosságú kérdés Szerbia magyar kisebbségének. Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz-Magyar Polgári Szövetség szempontjából ezt a törvényjavaslatot csakis támogatni lehet, ahogyan mi ezt is tesszük. Ha önök is egy jobb, erősebb, barátibb kapcsolatot akarnak Szerbiával, egy erősebb külgazdaságot, könnyebb életet a délvidéki magyaroknak, ha önök is ezt akarják, akkor szavazzanak önök is igennel. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Kiss László képviselő úr. Megadom a szót, parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ezt a fonalat szeretném fölvenni, amit képviselőtársam az előbb elkezdett, hiszen azt gondolom, hogy ezeknek a javaslatoknak a nemzetpolitikai szempontrendszerben is fontos értelmük van, és azt hiszem, úgy gondolom, és az MSZP is úgy gondolja, hogy ez az a megközelítés, amiben ezt a javaslatot is érdemes tárgyalni, nem vitatva természetesen azt sem, hogy nyilván a konkrétum, ami a személyszállításról és az árufuvarozásról szól, nagyon érdekes és izgalmas kérdés lehet.Azt mondhatjuk, hogy az MSZP pontosan azért, mert úgy gondoljuk, hogy ez a fajta megközelítés és ez a fajta egyezmény is a hidat jelentheti magyar és magyar között Szerbiában és Magyarországon, ezért támogatjuk ezt a javaslatot, és támogatunk minden olyan irányt, amelyek a magyar-szerb kapcsolatot pozitívabb irányba lökik el. Szeretnénk értékelni, hogy ez a javaslat megszületett.Azért tartjuk ezt nagyon fontosnak, mert úgy gondoljuk, hogy vannak még olyan irányok, amelyek fejlesztésre szorulnak a magyar-szerb kapcsolatokban. Kétségtelenül egyébként vannak eredmények is. Ezt a javaslatot ilyen eredménynek tekintjük, engedjék meg azonban, hogy egy kicsit kitérjek arra, hogy mi az, amit még szívesen látnánk a következő néhány hónapban, néhány évben, amiben szintén azt gondoljuk, hogy vannak még megoldatlan feladatok.Jónak tartjuk, hogy itt van előttünk ez a kezdeményezés, ahogy hasonlóan jónak tartjuk, hogy Áder János elnök úr és Tomislav Nikolics szerb elnök a vajdasági Csúrogon közösen fejet hajtott a második világháborúban és az azt követően ártatlanul kivégzett magyar áldozatokra való emlékezés kapcsán. Ezt nagyon-nagyon fontosnak és jó kezdeményezésnek tartjuk, annak azonban már nem annyira örülünk, hogy konkrét lépés ez után a szép gesztus után nem történt. Azért fontos, hogy történjen, mert talán nem annyira ismert mindenki előtt, hogy a szerb kormány nem hozott határozatot arról, hogy hatályon kívül helyezi azt a hét évtizeddel ezelőtti döntést, amely három vajdasági magyar település ? Csúrog, Mozsor és Zsablya ? lakosságát kollektíven bűnösnek nyilvánította. Nagyon fontosnak tartjuk, hogy ilyen és ehhez hasonló egyezmények kövessék ezt, ami előttünk van, mert ebben van még a magyar tárgyalófélnek feladata. A Magyarországon szerzett diplomák honosítása lehetne újabb állomása a szerb-magyar kapcsolatok javításának, ami egy olyan kulturális egyezmény lehetne, amely például a Magyar Kulturális Intézetet ? amely Belgrádban most került átadásra és szintén üdvözöltük, és egy kedvező irány ? megtölthetné tartalommal. Most éppen pont emiatt ez kevésbé sikerülhet. Nem működik magyar-szerb kisebbségi vegyes bizottság sem, ami azért érdekes, mert ennek hiányában különösen nehéz a szakmai ügyekről beszélni és érdemben tárgyalni. Egyúttal nyilván a javaslat előkészítettségét jól mutatja, hogy annak ellenére, hogy ez a bizottság nem működik, ez mégis itt van előttünk, de azért azt gondolom, nem kell túl nagy fantázia ahhoz, hogy megértsük, hogy abban az esetben, ha minden szakmapolitikai kérdésben ez a vegyes bizottság tudna egyeztetni, akkor több ehhez hasonló javaslat lehetne előttünk. Ezért mi kezdeményezzük, hogy a kormányzat ezt a kezdeményezésünket tegye magáévá.Nagyon fontosnak tartjuk azt, hogy közös kormányülésekre került sor a szerb féllel. Megjegyzem, hogy ez az a forma, amit a Magyar Szocialista Párt minden környező országgal kapcsolatban fontosnak tartana, hogy ilyen közös kormányülések legyenek a magyar és a többi fél között. Az igazsághoz hozzátartozik, hogy ha mi azt gondoljuk, hogy mindegyik féllel le kell ülni és ilyen közös kormányüléseket kell tartani, akkor el kell ismernünk azt, hogy ahol ez megtörténik és konkrét eredményeket hoz, ez mindenképpen, azt gondolom, hogy dicséretre méltó. [[20.00]] Ez az egyezmény is példája annak egyébként, hogy lenne értelme magyar-román, magyar-szlovák vagy a későbbiekben magyar-ukrán vagy magyar-osztrák egyeztetéseknek is, kormányzati közös, együttes csúcstalálkozóknak is. Ebben az esetben ennek látjuk egyértelmű sikerét, azt gondoljuk, hogy ez máshol is hasonló sikert eredményezhetne. Nyilván közlekedési területen is van még mit javítani. Azt hisszük, ez az előttünk lévő előterjesztés ezt a fajta megközelítést is mindenképpen szolgálja, hogy Orbán Viktor miniszterelnök azt mondja, hogy az a célunk, hogy legalább felére csökkentsük a Belgrád-Budapest, jelenleg 7-8 órás távolságot. Szerintem ebben nincs vita a Házban, mindenki közös célja, hogy ez megvalósuljon, és ha egyúttal ? most visszatérve az előző napirendi pontra ? ez egy közös vasúti fejlesztés keretén belül valósulhat meg, azt megint csak mindenki üdvözölni fogja ebben a Házban. Azt kell hogy mondjuk, hogy ettől eltekintve azért a délvidéki magyarok kollektív megbélyegzése a második világháborút követően egy olyan fájó pont, amit azért nem lehet figyelmen kívül hagyni. Szeretném a kormányzatot kérni ? és ebben nem biztos, hogy Fónagy államtitkár úr az, akin ezt számon kell kérni, de engedje meg, hogy önön keresztül ezt tolmácsoljam a Magyar Szocialista Párt nevében ?, hogy kívánatosnak tartanánk, ha a magyarságot ért méltatlan megbélyegzést a kormány diplomáciai eszközökkel, mondjuk, legalábbis tegye semmissé, ahogyan ezt a főhajtást két ország államelnöke egymással szemben, az egymás áldozataival szemben meg tudta tenni. Azt gondolom, ebben a dologban a szerb állam egy bocsánatkérése mindenképpen érdemes lehet, nekünk pedig ezt a megbocsátás gesztusát nyilván gyakorolnunk kell, ha ez megérkezik. Hasonlóan fontos lehetne ? és ez szintén nem az államtitkár úr és az előttünk lévő napirend úgymond hibája, de nem mehetünk el mellette ?, hogy a munkaerőpiacról való kiszorítása a magyaroknak Délvidéken, illetve a részarányos munkahelyek követelése mindenképpen egy későbbi konkrét megállapodás tartalma lehet, ahogyan a hiányzó magyar tankönyvek is. Fájóan hiányoznak a magyar iskolákból, a magyar kisebbség nehezen tud tanulni, nehezen tudja a modern tananyagot megkapni, hiszen ezek a tankönyvek nem vagy csak részlegesen készültek el. És lehet magyarellenes atrocitásokról hallani a sajtóban, idővel ezek elcsitulnak, van, amikor pedig egyre erősebbek lesznek, ezekről is természetesen szót kell ejteni. Mindezzel együtt azt gondoljuk, hogy abban az esetben, ha ez a megállapodás a szerb-magyar kapcsolat normalizálását jelenti, és ha azt jelenti, hogy azok a kérdések, amelyekről a Szocialista Párt fontosnak tartja, hogy beszéljünk ? a délvidéki magyarság kérdése, a délvidéki magyarság második világháborút követő megbélyegzésének a kérdése, a Belgrád-Budapest vasútvonal kérdése, a szellemi akadálymentesítése a délvidéki magyarságnak, a magyar nyelvű modern tankönyvek bevezetésének kérdése ?, folyamatosan napirendre tudnak kerülni ebben a Házban, akkor mi üdvözölni fogjuk azt, hogy több tucat ilyen megállapodás fog elénk kerülni. Mondjuk, mi jóhiszeműek vagyunk, és azt gondoljuk, hogy ez a megállapodás ennek az első jele, várjuk a továbbiakat. Ennek jegyében támogatásról tudom biztosítani a kormányzatot mind ennek a megállapodásnak a kapcsán, mind pedig az MSZP által javasolt témában bármilyen más hasonló megállapodás kapcsán is. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka, Bana Tibor képviselő úr következik. Megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik támogatja az egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslatot, de néhány megjegyzést mindenképpen tennék a javaslattal összefüggésben. Az egyik az, hogy a szerb áruszállításban a vasút a domináns, ezt 2013-as adatok is alátámasztják, és itt az előző napirendnél is hangsúlyosan előkerült ez a kérdés. Ezért mindenképpen fontos lenne érdemi lépéseket tenni a pályák felújításának érdekében, valamint a Budapest-Belgrád vasútvonal felújítása kapcsán; ezzel kapcsolatban nemrégiben pozitív fejleményekről értesülhettünk. Bízom benne, hogy az események kellő mértékben fel fognak gyorsulni.Egy másik fontos kérdés, ami összefügg azért az előttünk fekvő javaslattal: az új határátkelőhelyek megnyitásának kérdése. Ennek ügyében is komoly vállalásokat tett a kormány azzal összefüggésben, hogy közelítsünk az uniós átlaghoz, hiszen jelenleg a magyar-szerb határon az a helyzet, hogy átlagosan 27 kilométerenként található határátkelő, ezzel szemben az európai uniós átlag nagyjából 5-6 kilométer. Mindenképpen ez irányba kell nekünk is elmozdulnunk.És ami még problémát jelent ezen a határszakaszon ? egy korábbi törvényjavaslattal összefüggésben erre már utaltam ?, az az illegális határátlépéseknek a magas száma, valamint a csempészet kérdése. Konkrét adatokkal is alátámasztom ezt: szeptemberig több mint nyolcezer határsértőt fogtak el, és látható az, hogy nem javul a közel-keleti helyzet, tehát ez a szám minden bizonnyal növekedni fog. Nem Magyarország egyébként a célpontja az illegális határátlépőknek, hanem továbbhaladnak Nyugatra, Németország, Franciaország leginkább a célpontjuk. Néhány nappal ezelőtti hír az, hogy egyetlen nap alatt 171 illegális bevándorlót fogtak el; ez is egy figyelmeztető jelzés, tehát mindenképpen fontos az, hogy további forrásokat csoportosítson a kormány erre a területre. Ezekkel a kiegészítésekkel tudom megerősíteni azt, hogy a Jobbik Magyarországért Mozgalom támogatni tudja a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most a további képviselői felszólalások következnek. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e valaki felszólalni a témával kapcsolatban. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Fónagy János államtitkár urat, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Fónagy János jelzésére:]] Kíván válaszolni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr. Szeretném megköszönni a jelen lévő frakciók vezérszónokainak a támogatást, és majd’ azt találtam mondani, hogy az általánosság szintjén kérem, hogy ezt jó értelemben vegyék tőlem. Gondolom, hogy akár mind a két előbb tárgyalt napirend, de a most tárgyalt közúti kapcsolatokról szóló is annak a kapcsolatrendszernek a szerves részét képezi, amelynek fontosságát mindkét vezérszónok hangsúlyozta.Szeretném megjegyezni ? mert sem az expozé során, sem a hozzászólásoknál nem hangzott el ?, hogy felelősségünk nemcsak a két ország közötti kapcsolatban van, hanem Magyarország az európai uniós, schengeni határokért is felel, így mindazon tennivalónk, amit a képviselő úr elmondott, teljesen természetes és ismert feladat. Úgy gondolom, ezeknek az erősítése, akár mind a környező országok fővárosainak és nagyvárosainak vasúti megközelítése, mind a közúti határátkelőhelyeken a növekvő biztonság elérése számunkra is természetes cél.Még egyszer köszönöm a támogatásukat. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására ez esetben is csütörtökön 16 óráig van lehetőség. [[Schmuck Erzsébet tüsszent.]] Kedves egészségére! [[Schmuck Erzsébet: Köszönöm.]] Napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most… [[Egy másik képviselő is tüsszent.]] Úgy látszik, ez ragadós. [[Derültség.]] Egészségére, képviselő úr! Most a napirend utáni felszólalások következnek. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varju László képviselő úr: „Ha kevés, az a baj, ha sok, az a baj. Nagy a baj?” címmel. Megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Erre az almás helyzetre, amiről a mai napon már néhány szóval érintőlegesen néhány képviselőtársam már szólt, azt gondolom, ki kell térni. Tulajdonképpen segélykiáltásként kell értékelnem azt a helyzetet, ami a Szabolcs megyei gazdáktól érkezett, és ennek oka az, hogy lényegében az év eleje óta pontosan tudják ? tudják a szakemberek, tudják a termelők és még sokan mások ?, hogy igenis nemcsak Magyarországon, hanem Európában jelentős többlettermés várható almából. Így a Magyarországon rendelkezésre álló kapacitások, amelyek akár a feldolgozásra, akár pedig a tárolásra vonatkoznak ? figyelembe véve, hogy 2013-as tartalékok is vannak még ?, jelentős feszültségeket gerjesztenek Magyarországon. [[20.10]] Ez megjelenik az árban, megjelenik a termelőknél. Így gyakorlatilag a Magyarországon nem egészen 30 ezer hektáron termelő 7500 ezzel foglalkozó vállalkozás igen nehéz helyzetbe került. Ezt a körülményt sújtotta még az is, hogy a politikai helyzet nyomán a gazdasági embargó, amely Oroszországgal szemben megszületett, az oda történő szállítás jelentősen korlátozott lett, és így a termelőket igenis nagyon érinti a helyzet. Augusztusban erre igen komoly figyelemfelhívás történt a termelők részéről.Azt is láttuk, hogy a kormány korlátozott cselekvőképessége nyomán először hibázott egy nagyot a miniszter úr, amikor már idejekorán elnyilatkozta magát, és beszélt arról, hogy milyen nagy termés várható. Ennek a figyelembevételével az árak meg is jelentek ennek megfelelően a piacon, lényegében a termelési költségek alatti szinten jelentek meg. Ez azt jelentette, hogy a gazdák jelentős veszteséget kell hogy elkönyveljenek ebben az időszakban.A magyar kormány láthatóan nem akart és nem tudott segíteni, még akkor sem, amikor az Európai Unió támogatási lehetőséget biztosított ehhez. Magyarország érdemben ezt a támogatási lehetőséget igénybe venni nem tudta. Mire megjelent a magyar pályázati lehetőség, addigra az Európai Unióban az igénybevételi lehetőség már elfogyott. Ezt a körülményt nem tudja módosítani és nem változtatja meg az sem, hogy a magyar kormány próbált 3 milliárd forint körüli értékben segíteni ládavásárlásban vagy felvásárlásban. Tisztelettel jelzem, hogy a hozzánk érkező segélykiáltások egyértelműen bizonyítják, hogy mindaz, ami idáig történt, az kevés. Ezért a Demokratikus Koalíció tagjaként is, mezőgazdasági csoportunk, szakmai csoportunk véleménye alapján is mindaz, ami idáig történt, az kevés. Ennek megfelelően további lépésekre van szükség ahhoz, hogy a 7500 termelő nagy része ne menjen tönkre. Mesterségen alacsonyan tartott és nyomott áron csak azt lehet elszenvedni, hogy a már meglévő almatermés feldolgozásában érintettek is támogatáshoz jussanak. És, láss csodát, ebben pedig megjelennek azok a fideszes képviselők is, akik egyébként pedig a feldolgozásban érintettek. És akkor nem csoda, ebből a segélykiáltásból idézek, amikor az arról szól, hogy kik is irányítják ezt a folyamatot: „azok a ’barátaink’, akik annak idején utcára vittek tüntetni bennünket, tisztességes léalmaár kicsikarása érdekében, akik akkor harsogták, hogy ennyibe fog kerülni majd az ár.” Tehát tisztelettel jelzem, hogy ami eddig történt, az nem elég, és a kormánynak felelőssége van. Ezért fel kell tenni a kérdést, hogy mit tesz a kormány az embargó ellensúlyozása érdekében; mit tesznek a 2013. évben megmaradt készletek csökkentése érdekében; és mit tesz a magyar kormány 7500 termelő megsegítése érdekében. Hiszen eddig sokan reménykedtek, hiszen gyönyörű minőségű, 40 hektáros almással rendelkeznek ? az életműve megy tönkre a gazdáknak. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
A kormány képviselője jelezte, hogy nem kíván válaszolni az elhangzottakra. [[Dr. Józsa István: Itt sincs.]] Az MSZP képviselőcsoportjából napirend utáni felszólalásra jelentkezett Demeter Márta képviselő asszony: „Merre van az előre? I.” címmel. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy azzal kezdjem, hogy kiemeljem itt a Nemzetközi Vasúti Árufuvarozásról szóló Megállapodás módosításának kihirdetéséről szóló vitában Fónagy államtitkár úr hozzáállását, hiszen nagyon jó volt hallani, hogy olyan képviselők, államtitkárok, olyan emberek vitatkoztak és osztották meg egymással a véleményüket ? érdemi párbeszéd folyt ?, akikről sugárzik az, hogy szívügyük a téma, és érdemben foglalkoztatja őket a megoldás. Én szívem szerint ezt a fajta hozzáállást szeretném látni az én szívemhez nagyon közel álló két területen, a külpolitikában és a honvédelem területén is. De most pár mondatot a külpolitikáról szeretnék mondani, hiszen láthattuk, hogy Magyarországon a rendszerváltáskor egy olyan komoly erkölcsi tőke keletkezett ? közös erőfeszítéssel ?, ami nagy nemzetközi elismerést váltott ki. Ezáltal megbízható, stabil és kiszámítható partnerként tekintettek ránk. Ilyen nemzetközileg is elismert tettekkel, mint amilyen a határnyitás is volt, megalapoztuk azt, hogy a demokrácia Magyarországon szerves fejlődésnek indulhasson, és ne csupán mintakövetésről beszélhessünk.A szövetségeseinkkel és partnereinkkel harmóniában dolgoztunk és fejlődtünk. Büszke magyarok és büszke Magyarország lehettünk. És itt szeretném kiemelni határozati javaslatunkból az egyik pontot: „Magyarország népszavazással megerősített csatlakozása az Európai Unióhoz és a NATO-hoz tudatos értékválasztás és felelősségvállalás alapján történt. Magyarország cselekvésének, valamint boldogulásának terepe az Európai Unió, a NATO pedig hosszabb távon is az európai közös biztonság letéteményese, Magyarország biztonságának elsődleges garanciája.” Ez ténykérdés. A magyar külpolitikát a rendszerváltás óta három prioritás határozza meg. Az egyik az euroatlanti integráció, a második a jószomszédi viszony, a harmadik pedig a nemzetpolitika. Láthattuk azt, hogy kormányok váltakozásával ezek a prioritások néha változtak, de ez a három mindig fókuszban volt, és ezeknek az egészséges aránya és egyensúlya mindig is megvolt. De ezek az előzmények ? lássuk, hol tartunk ma! A kormány szerint vajon merre van előre? Hiszen láthatjuk azt, hogy mára 15 EU-tagországgal sikerült diplomáciai konfliktusba kerülnünk az elmúlt években. Láthatjuk azt, hogy a kormány fontos követségeket zár be, mint például a tallinni vagy pedig a ciprusi követség. Azt láthatjuk, hogy a keleti nyitást egy óriási sikertörténetnek állítja be a kormány és a külügyminiszter is, ennek ellenére ezt számokkal semmilyen módon nem tudják alátámasztani. És mára láthatjuk, hogy Kövér László már az EU-ból hátrálna ki, de leginkább óvatosan tenné ezt.És amivel szembesültünk az elmúlt napokban és hetekben, az Egyesült Államoknak az a lépése, amivel többeket tiltott ki az Egyesült Államokból, ők nem léphetnek a területére. Ez, azt gondolom, hogy példátlan, egy szövetségesünktől pedig nagyon jelentős és markáns diplomáciai jelzés. S ennek a jelzésnek az ellenére valahogy mintha a kormány nem fogná ezt föl, nem venné komolyan, látszik, hogy Lázár János is ? mint ahogy a kormány többi tagja ? folyamatosan terel. Ebbe beleérthetjük a miniszterelnököt is, aki szintén csak ujjal mutogat az Egyesült Államokra. Pedig nem lehet annyira vak a kormány, hogy ne vegye észre, mi a probléma: egyértelmű, hogy az átláthatóság teljes hiányáról beszélhetünk Magyarországon. Itt említhetném az elmúlt években látott mutyikat, említhetjük a különféle beszerezéseket. És ezek mind a kormányban, mind a kormányzati intézkedésekben is megjelennek. Konkrét ügyekről beszélhetünk. Elkezdhetne ezeken az ügyeken a kormány változtatni, végre felelősen kellene gondolkodnia és cselekednie is. Hozzáteszem, hogy nagyon sok mindenről a kormány még a saját kormánypárti képviselőit sem tájékoztatja.Tehát ha ezen az úton haladunk tovább, akkor ez a tudatos elszigetelődés politikája. És attól, hogy a kormánynak allűrjei vannak, attól Magyarország még nem lesz nagyhatalom. Ezt Orbán Viktornak is meg kell értenie. És fel kell függeszteni azt a politikát, hogy fideszes pártérdeket, szűk csoportérdeket nemzeti érdeknek hazudik a kormány folyamatosan. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelettel tájékoztatom képviselő asszonyt, hogy a kormány képviselője jelezte, írásban kíván válaszolni az elhangzottakra. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportjából ugyancsak napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony: „Kifelé az EU-ból? Hogy lesz így tornaterem?” címmel. Megadom a szót. Parancsoljon, képviselő asszony! [[20.20]]
Köszönöm szépen, elnök úr, és maradnék én is Kövér László házelnök úrnál. Kövér László házelnök úr csütörtökön az Echo TV műsorában beszélt az EU vélt diktátumairól. Idézném: „Azt gondolom, hogy ha ez az Európai Unió jövője, akkor érdemes lenne elgondolkodni azon, hogy hogyan kéne ebből szépen lassan, óvatosan nekünk kihátrálni.” Ha Kövér László arról beszél, hogy az Európai Unióból szépen lassan kifelé kell hátrálni, akkor nagyon fontos azt elmondani, hogy ma a beruházások 97 százalékában van EU-s támogatás, EU-s forrás. Ez után a szám után nagyon nehezen lenne kivitelezhető ma Magyarországon bármiféle beruházás. Egy konkrét példát szeretnék itt felhozni, itt a mindennapos testnevelés okozta problémákról szeretnék egy kicsit tágabban beszélni. A Fidesz-KDNP-kormány 2012-ben vezette be felmenő rendszerben a mindennapos testnevelést úgy, hogy a szakemberektől kezdve a szakmai szervezetekig, a pedagógusok, a pedagógus-szakszervezet, a családok képviselői, mindenki figyelmeztette a kormányt, hogy nagyon kemény feltételrendszerek hiányoznak a mindennapos testnevelés bevezetéséhez. Nincsenek megfelelő tornatermek, nincsen elég számú tornaterem, nincsenek megfelelő higiéniás termek a gyerekek számára, és így vezették be 2012-ben a mindennapos testnevelést. Pár nappal ezelőtt megjelent egy cikk, mivelhogy jövőre fog kellőképpen robbanni a bomba, ha mondhatjuk így, mivel minden évfolyamon bevezetésre kerül a mindennapos testnevelés, és itt meg kell említeni, hogy ugyebár emellett megjelent a kötelező hittan vagy erkölcstan bevezetése, és az idén megemelték a készségtárgyak, mondjuk, az énekóra számát is a tanmenetben. Szóval, jövőre fog robbanni a bomba, és a szakmai szervezetek azt mondják, hogy körülbelül 400-500 tornaterem hiányzik ma Magyarországon, amit most nagyon gyorsan fel kellene építeni. Míg azt látjuk, hogy ennek a kormánynak sokkal fontosabb a stadionépítés, ami közel 180 milliárd forintba kerül az adófizetőknek, addig azt látjuk, hogy a következő évben 3 milliárd forintot különítenek el tornaterem-építésre, és 3 milliárd forintot tanuszoda-fejlesztésre. A 3 milliárd forintból 23 uszodát építenek fel előreláthatólag az országban, és felháborító, hogy lényegében hiába jelezték a szervezetek, hogy mekkora problémát fog ez okozni. Néhány dolgot elmondanék ezzel kapcsolatban mint gyakorló anyuka is.Megjelent a gyerekeknél a nulladik órában megtartott testnevelésóra. Megjelent az, hogy elméleti oktatásban végzik a pedagógusok a tornaórát. Megjelent az, hogy pedagógushiány keletkezett a testneveléstanárok terén. Lassan nálunk is ott, Kabán már a némettanártól kezdve mindenki testnevelésórát tart. Az órarend elkészítésénél a legfontosabb az, hogy a testnevelésórához igazítják az egész tantervet, mert szerencsétlen pedagógusoknak ehhez kell igazodni, hogy minden rendben legyen. Szóval, egy erőszakos bevezetés történt. Itt felolvasnám, hogy 2012-ben, a program bevezetése után az ország 3184 iskolájának küldött kérdőívet az államtitkárság, amelyre 1586 iskola válaszolt. A visszajelzések alapján az iskolák körülbelül negyedében jelent komoly, sok esetben megoldatlan problémát a mindennapos testnevelés. A kutatások azon kérdésére, hogy milyen gyakorlati akadályokkal szembesültek a bevezetés során, az intézmények 58 százaléka válaszolta, hogy nincs elegendő tornaterem, illetve sportpálya. Nagyon sokat lehetne erről beszélni, közben meg azt látjuk, hogy ha a felcsúti stadionba járó szurkolókra lebontjuk a költségvetési forrást, hogy mennyit kaptak, az 3,5 millió forint körül van. Gondoljanak bele, 6 milliárd forint lesz tornafejlesztésre és uszodafejlesztésre több mint 750 ezer gyereknek. Úgy gondolom, hogy beszédesek a számok, és nagyon remélem, hogy a kormány ezzel kapcsolatban nem úgy gondolja, mint amit Kövér László a napokban elmondott. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Asszony! A kormány képviselője az ön esetében is jelezte, hogy írásban kíván válaszolni az elhangzottakra. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Jobbik képviselőcsoportjából Lukács László képviselő úr: „Mitől rettegjünk az ebola helyett?” címmel. Megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Miközben nincs olyan óra, hogy ne jelenjen meg egy új hír az eboláról, eközben az ősz slágerévé érlelt ebolavírusnál vannak sokkal veszélyesebb és közöttünk sokkal jobban jelen lévő vírusok. Érthetetlen, hogy Magyarországon is mindennap foglalkozunk a minden hírforrásból, külföldről, Spanyolországból, Amerikából átvett hírekkel, amerikai esetekkel, sőt, vannak olyan belföldi hírforrások is, amelyek már a magyarországi megjelenését vizionálva álhírt barkácsoltak, nem kis pánikot keltve Pécsett. Az álhírre adott lakossági reakció mutatja, nincs minden rendben sem az eboláról való tájékoztatás, sem általánosságban a többi szintén veszélyes vírusról való tájékoztatás területén.Természetesen fontos foglalkozni az ebola terjedésének megállításával. Például nem lenne hátrányos, ha a kormány tájékoztatást adna arról, milyen tervekkel rendelkezik a fertőzés megakadályozására, a magyar egészségügy hogyan készült fel a betegség megjelenésére, megvannak-e a megfelelő intézmények a gyanús, illetve fertőzött betegek elkülönítésére és kezelésére, mi a helyzet vidéken, megvannak-e a megfelelő intézkedések és lehetőségek a kiszűrt betegek kapcsolatrendszerének felderítésére, vagy például arra, hogy lesznek-e Magyarországon reptéri ellenőrzések, vagy a menekülteket miként fogják megvizsgálni, vagy hol lehet egyáltalán Magyarországon az ebolát kezelni, és milyen módon. De sokkal fontosabb lenne, ha most az ebola helyett más fontos vírusokra és azok veszélyeire is ráirányítaná a figyelmet a kormány. Fontos lenne, hiszen most a legfogékonyabbak az emberek a megelőzésre, és ezzel szolgálhatná egyébként a túlhajszolt ebolavírus hírcunamija által a jelenlegi reális veszélyt jelentő vírusfertőzések megelőzésében szükséges lakossági felkészülést és tudatosítást. Az ebolánál sokkal komolyabb gond például jelenleg a rotavírus. A szakemberek szerint a gyermekek 95 százaléka találkozik ezzel a vírussal élete első néhány évében, és a fejlődő országokban az öt év alatti gyermekhalálozás 82 százalékáért ez a felelős. Évente 440 ezer gyerek esik áldozatul a rotavírusnak, a halál oka legtöbbször a kiszáradás. Jelenleg Magyarországon ez egy-egy kisebb közösségben szokott járványként kialakulni. De itt van például a mindenki által ismert HIV-vírus. Csak 2012-ben 1,6 millióan haltak meg a HIV-vel fertőzött, illetve AIDS-szel összefüggő betegségek miatt világszerte. De igen komoly veszéllyel fenyeget az enterovírus-68 vagy az enterovírus-71, amely Kínában 4500 fertőzött gyerekkel büszkélkedik nagyon rövid idő alatt, körülbelül ugyanannyi idő alatt, mint az ebolavírus, amelynek egyébként tünetei a polióhoz hasonlóan gyermekbénulást eredményeznek, és szintén nehezen fékezhetők meg. A félelemkampányra épített ebolapánik helyett figyelhetnénk arra, hogy a testközelben lévő vírusok megelőzését tanítsuk meg a lakosságnak. Tudatosíthatná a kormány például a hepatitisz-B veszélyeit, vagy rotavírus esetén a teendőket. Most lenne alkalom, hogy tudatosítsuk a vírusok elleni védekezést, a vírusok elleni általános teendőket, a kezelés módjait, a rendelkezésre álló védőoltásokat vagy éppen ezek hiányát. Összességében megállapítható, veszni hagyja a kormány a termékeny és fogékony táptalajt a vírusfertőzések megakadályozása területén, most, amikor az ebola erre teret nyitott. Helyette a kormány minden fronton ? láthatjuk: ebolaügy, illetve az általános járványmegelőzés területén ? hallgat, és legfeljebb arra jut ereje, hogy egy-egy félrevezető hírre, hoaxra bírósági eljárással reagáljon az ÁNTSZ, és hogy egy olyan EU-tájékoztatást ismételgessen, amelyben triviális információkat ad folyamatosan közre. Vajon az ebola által keltett pánik, a kormány mély hallgatása az ügyben, vagy az általános járványügyi tétlenség a veszélyesebb? Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tájékoztatom önt, hogy a kormány képviselője jelezte, nem kíván válaszolni az elhangzottakra. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett ugyancsak a Jobbik képviselőcsoportjából Ander Balázs képviselő úr: „Somogyország felszámolja magát, avagy Somogy megye népesedési katasztrófája II.” címmel. Megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr! [[20.30]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A múlt heti európai demográfiai kitekintés után Somogy megye felé szűkítve a kört, jelen alkalommal inkább a magyarországi adatokra kívánok fókuszálni.Hazánkban már 1958 óta tart a demográfiai válság, a teljes termékenységi arányszám először ekkor csökkent a reprodukcióhoz elengedhetetlenül szükséges 2,1 alá, azaz született kevesebb gyerek, mint amennyi a népesség szinten tartásához elegendő lett volna. 1962-ben pedig a népesség számához viszonyítva már nálunk született a legkevesebb gyerek az egész világon. A társadalmi-nemzeti tudatban bekövetkezett rombolás, a társadalom szövetrendszerének atomizálódása, a többgenerációs, differenciált munkamegosztású nagycsaládok szétverése, szétesése, a családbarát foglalkoztatáspolitika hiánya, a társadalomra veszélyes devianciák járványszerű terjedése, a gyermekneveléshez szükséges feltételrendszer bizonytalanságának fokozódása és a társadalmi méretű anómia növekedése miatt csupán négy évben, 1974 és ’77 között reprodukálta magát a népesség. A népesedési dinamika törvényszerűségeinek köszönhetően a természetes fogyás azonban csak az 1980-as évet követően vált láthatóvá, hiszen a nagyjából két évtizedes eltolódás a demográfiai ciklusok jellemzője. Ezért van, hogy a korábban kezdődött baj csak 1981-től vált észrevehetővé, amikor is az ország lakossága az előző évi 10 millió 707 ezer főről 10 millió 700 ezerre csökkent. Az 1954-es csúcspont óta a születések száma mostanra 223 ezerről 90 ezer alá zuhant, a halálozásoké a 100 ezer körüli szintről 130 ezer fölé nőtt, az átlagos gyerekszám 2,5-ről 1,3 alá süllyedt, ami azt jelenti, hogy a népesség másodgenerációnként megfeleződik. A kommunisták által 1956. június 4-én nyilvánvaló népirtó szándékkal bevezetett abortuszrendelet, a magyarság ellen indított Endlösung óta pedig mintegy 8 millió művi vetélést végeztek el, és a 60-as évek elején volt olyan esztendő, mondjuk, 1962-ben, amikor minden egyes szülésre statisztikailag másfél abortusz jutott. Magyarország lakossága az 1980-as 10 millió 700 ezres szintről mostanra 7,5 százalékos csökkenéssel 10 millió alá süllyedt. A természetes fogyás pedig az eddigi mélypontnak tekinthető, 1999-es évben majdnem elérte az 50 ezret, s ha a jelenlegi tendenciák nem változnak, akkor a század közepére a trianoni csonka-Magyarország lakossága még az optimistább becslések szerint is 7,5 millióra fog csökkenni. A Jobbikon kívül senki nem mer beszélni a puszta számok mögött rejlő etnikai átstrukturálódásról. Míg az 1980-as 10 millió 700 ezres lakosságból a népszámlálók besorolása szerint mintegy 341 ezer fő, tehát 3,2 százalék lehetett a cigánysághoz tartozók száma, addig a mostani 9 millió 900 ezres népességből már nagyjából 900 ezer főt ők tesznek ki.Azzal együtt, ha beszámítjuk, hogy az elmúlt két és fél évtizedben sok határon túli nemzettestvérünk is áttelepült az elszakított területekről, akkor kijelenthetjük: a csonkaországi magyarság száma mintegy 1 millió 600 ezer fővel csökkent 1980 óta, ami mintegy 15 százalékos fogyásnak felel meg. A gyermekvállalási hajlandóság európai összehasonlításban is rendkívül alacsony szintjének okai roppant szerteágazóak, ezeknek még csak vázlatos ismertetésére sincsen mód egy napirend utáni felszólalás keretei között. Mindenesetre a gyermekvállalási hajlandóság csökkenése jelenti egyrészt az életen át tartó teljes gyermektelenségre való törekvést, másrészt azt a tendenciát is, amely szerint a szülőkorba ért, gyermeket vállalni szándékozó fiatal nők egyre későbbi időpontra halasztják a teherbe esést, nemegyszer vállalva annak kockázatát, hogy a remélt gyermekáldás időpontjában esetleg már mégsem kerülhet sor fogantatásra. Szomorú tény, hogy a mai Magyarország társadalmi normái, közgazdasági, szociálpolitikai feltételei miatt minden újabb gyermekvállalás olyan többletterhet jelent, ami a szülők számára anyagi javakban, társadalmi elismerésben, létbiztonságban még hosszú távon sem térül meg. Ha viszont egy szülőnemzedék a saját létbiztonsága vagy kényelme érdekében kénytelen lemondani a kettőnél több gyermekről, akkor ezzel sajnos nemzete jövőjének jelentékeny hányadáról is lemond. Ennek következményei pedig törvényszerűen vezetnek a szélsőliberálisok által csak magyarkodónak tartottak által megjósolt apokaliptikus végeredményhez. Köszönöm. Innen fogom folytatni.
Tisztelt Képviselő Úr! A kormány képviselője jelezte, hogy erre sem kíván válaszolni. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett, ugyancsak a Jobbik-képviselőcsoportból, Magyar Zoltán képviselő úr: „Gondolatok az 1956. október 26-i mosonmagyaróvári sortűzről” címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Már a korábbi években többször megtettem azt, hogy a mosonmagyaróvári sortűzről tényadatokkal részletesen megemlékezek, beszámolok, és hát tették ezt korábban más képviselők is a Ház falai mögött. Most inkább arra vállalkoznék, hogy az aktuális hatásait, illetve a most vasárnap, hiszen 26-a most vasárnapra esett, vasárnapi mosonmagyaróvári megemlékezéseken megfogalmazott gondolataimat osztanám meg önökkel. Mi sem bizonyítja jobban ennek a tragédiának a napjainkra gyakorolt hatását, mint az, hogy a mai napig nem tudjuk, hogy pontosan hány áldozat volt. Ez a feldolgozatlanság odáig fajult, hogy a ma még élő áldozatok, illetve azok leszármazottai most is, a mai napokig is a legfőbb keserűségként azt említik, hogy soha senki nem kért tőlük bocsánatot. És hát az a helyzet, hogy mivel az áldozatoknak a pontos számát nem lehet tudni, most már többé-kevésbé abban megegyeznek a történészek, hogy száz fölötti áldozatról kell sajnos beszélnünk. Épp ezért nem is történhetett meg a valódi felelősök felelősségre vonása és a bírósági eljárásoknak a lefolytatása, hiszen mind a mai napig azt sem lehet tudni, hogy pontosan kik és milyen módon adták ki az utasításokat, kik és milyen módon hajtották végre ezt a gyalázatos cselekedetet. Egyébként mindhárom történet, tehát az, hogy nem tudjuk pontosan az áldozatok számát, illetve hogy a felelősségre vonás elmaradt és a bocsánatkérés is ezzel együtt elmaradt, tipikusan szomorú magyar tragédia, magyar történet, nemcsak a mosonmagyaróvári sortűz kapcsán fordult ez elő a történelmünkben, hanem azt hiszem, hogy elég sok tragédia kapcsán ez előfordul. Nagyon kevesen vannak azok között is, akik egyébként a rendszerváltás óta fel merték vetni ezt a témát, és el merték indítani egyáltalán azt a minimális kutatást, ami ebben az ügyben zajlott. A vasárnapi megemlékezésről is néhány gondolat. Dr. Nagy István, a város korábbi polgármestere, jelenleg államtitkár úr tartotta a megemlékező beszédet. Egyébként nekem tetszett, egy színvonalas, valóban odavaló beszédet tartott államtitkár úr. Ugyanakkor azt roppant mód hiányoltam, hogy miközben firtatta azt, hogy hogyan maradhatott el a felelősségre vonás, és miként fordulhatott elő az, hogy a több mint száz ártatlan és békés demonstráló halálával végződő tragédiának nem lett következménye, mindeközben azt elfelejtette hozzátenni, hogy az ő kormánya immár a harmadik ciklusát kezdi meg, tehát bőven lett volna alkalma támogatni ennek a kormánynak, a Fidesz-KDNP-kormánynak az ilyen jellegű kutatásokat, és bőven lett volna módja arra is, hogy elindítsa azokat a jogszabályváltozásokat vagy eljárásokat, ami azt eredményezhette volna, hogy ennél többet tudjunk a történetről, és hogy egyáltalán a felelősöknek a megnevezése maradéktalanul megtörténhessen. Szintén tragédiaként fogtam fel egyébként azt, hogy a Magyar Szocialista Párt és a Demokratikus Koalíció képviselői is koszorúztak a rendezvényen. Én nem vitatom el azt, hogy mindenkinek joga van megemlékezni, hiszen ha mondjuk, augusztus 20-ról beszélünk vagy március 15-ről, akkor még talán el is fogadom, hogy a baloldali pártoknak is létjogosultsága van ott koszorúzni, de ebben a speciális helyzetben, amit az október 26-i sortűz jelent Mosonmagyaróváron, mégiscsak elég tragikus volt megélni ezt, hiszen valamiféle olyan érzése volt az embernek, hogy a hóhér jött éppen koszorúzni a saját áldozatait. Ahogy egyébként a két pártnak a képviselői a koszorúzást megelőzően viselkedtek, az egyébként is önmagát minősíti, hiszen rágózva, a Himnusz alatt zsebre tett kézzel nevetgélve várták a sorukat, és amint véget ért, haza is mentek. Ez, azt hiszem, hogy annak, aki ott volt, de mindenki számára egyébként lesújtó volt, és saját magukról alkottak ezzel véleményt. De hát mi lenne a megoldás? Mert az kevés, hogy elmondom, hogy mik a szívfájdalmaim ezzel a tragédiával kapcsolatban. [[20.40]] A Jobbik már nem először javasolta azt, hogy egy korrekt kutatás induljon meg a témában; mégiscsak elengedhetetlen, hogy ez a város ne tudja meg pontosan, hogy hány áldozata volt ezen tragédia kapcsán; illetve hogy egy méltó emlékhely legyen végre Mosonmagyaróváron a sortűz áldozatainak, hiszen ma az a néhány kopjafa, azt hiszem, nem elegendő. Ennél egy méltóbb zárt emlékhely, egy kis múzeum kialakítása feltétlenül szükséges lenne; ehhez egyébként minden évben be is nyújtom a költségvetéshez a módosító indítványaimat. A felelősök felelősségre vonása már elmarad, hiszen az igazi felelősök már nem élnek. Sajnálom, hogy ezt elmulasztotta a magyar demokrácia megtenni. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Képviselő úr, a kormány képviselője jelezte, hogy nem kíván válaszolni az elhangzottakra. Most napirend utáni felszólalásra következik Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az Országgyűlés jegyzője: „Miért nem terjeszti be a kormány az Országgyűlésnek a biológiai sokféleség megőrzésének nemzeti stratégiáját?” címmel. Megadom a szót, parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Négy évvel ezelőtt a biológiai sokféleség világéve arra hívta fel a politikusok, döntéshozók és a társadalmak figyelmét, hogy mind a gének, mind a fajok, mind az ökoszisztémák szintjén a biológiai sokféleség riasztó mértékben csökken, többek között az élőhelyek pusztulása, romlása és feldarabolódása, a természeti erőforrások túlzott mértékű használata, a tájidegen özönfajok rohamos terjedése és kártékony hatása következtében. Mindez súlyos ökológiai, társadalmi és gazdasági következményekkel jár, és Földünk élővilága egyre kevésbé lesz képes arra, hogy alkalmazkodjon a rohamosan változó, romló környezeti feltételekhez. Ezeknek az aggasztó tényeknek az ismeretében a biológiai sokféleség egyezmény Nagoyában rendezett részes felek konferenciáján a világ országai egyhangúlag vállalták, hogy hatékony és sürgős intézkedéseket tesznek a biológiai sokféleség csökkentésének megállítása érdekében. Egy évvel később az európai romló folyamatok megváltoztatása érdekében az Európai Bizottság Európa biológiai sokféleségének védelmét és javítását célzó tízéves stratégiát terjesztett elő. A nemzetközi és európai uniós törekvésekkel összhangban Magyarországnak is ki kell dolgoznia a nemzeti stratégiáját a biológiai sokféleség megőrzésére és fenntartható hasznosítására vonatkozóan. Magyarország első biológiai sokféleség stratégiája ebben az évben lejár, ezen oknál fogva is szükségessé vált a stratégia felülvizsgálata és megújítása. Sajnos a biológiai sokféleség hazánkban is igen veszélyeztetett. A legjelentősebb veszteséget a természetes vegetáció elpusztításával okozzuk, az ökoszisztéma-szolgáltatások 90 százalékát már feléltük. A jelentős élőhelyi veszteségeket elsősorban a mezőgazdaság okozza, emellett az autópálya-építkezések nemcsak mint területfoglalók, hanem mint izoláló mesterséges folyosók is hozzájárulnak a kedvezőtlen helyzet kialakulásához. Az ember egyre nagyobb területeket épít be, mindezt pedig tetézi, hogy Magyarországot a globális felmelegedés erősen érinti, a szélsőséges időjárási viszonyokat pedig már nap mint nap megtapasztaljuk. Sajátos módon hazánkban a faji változatosság ennek ellenére még mindig gazdagnak mondható. Biológiai sokféleség nélkül nem rendelkeznénk egészséges talajjal, nem működne mezőgazdaságunk, nem lélegezhetnénk tiszta levegőt. Fák nélkül nem tudnánk meggátolni a csapadékvíz talajra gyakorolt pusztító hatását, és termékeiket sem fogyaszthatnánk. A fajok kihalása egészségünkre nézve is veszélyt jelent, hiszen számos, az orvostudomány számára hasznos információ tűnhet el. A 2015. évi költségvetés október 31-éig benyújtásra kerül az Országgyűlésnek, ezért már időszerű lett volna a következő hét évre szóló nemzeti biodiverzitás-stratégiát megtárgyalni és elfogadni, hogy legyenek források a gazdasági fejlődés alapját és az életet jelentő biológiai sokféleség megőrzését szolgáló feladatokra. Kíváncsian és aggódva várjuk, hogy a kormány miképpen kívánja elérni, hogy a biológiai sokféleség csökkenése és az ökoszisztéma-szolgáltatások további hanyatlása 2020-ig megálljon Magyarországon, állapotuk javuljon, és vajon mikor kerül benyújtásra a stratégia. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A kormány képviselője jelezte, hogy írásban kíván válaszolni az elhangzottakra. Ugyancsak az LMP-ből napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ikotity István képviselő úr: „Energiahatékonyság hatékonyan” címmel. Megadom a szót, parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy épülettechnológiára szeretném felhívni a tisztelt Ház figyelmét. Képzeljenek el egy olyan építőanyagot, amelynek a hőszigetelő képessége versenyben van a legmodernebb szigetelőanyagokkal, olcsó, helyben elérhető, tehát minimális szállítási költsége van, a szén-dioxid-mérlege ráadásul negatív, tehát az előállítása nem szabadít fel további szén-dioxidot, sőt. Magyarországon a termelésben nagyhatalom vagyunk. Ez a technológia 1880 óta ismert, évtizedek óta köztünk él, és mégsem nevezhetjük ezt a technológiát elterjedtnek. Ráadásul nagyon sokféleképpen hasznosítható ez a technológia, hiszen lehet vele új házakat építeni, amelyeknél passzív szigetelő nyílászárókkal gyakorlatilag a passzív minősítést el lehet érni, de lehet vele régi épületeket is újraszigetelni, s mindehhez a technológiához nincs szükség komoly építőmérnöki ismeretekre, csupán egy egyszerű tanfolyammal elsajátítható ennek az ismerete, használata. A szalmaházakról van szó. A szalmabála 1880 óta ismert, akkor készültek az első bálázó gépek. Ezek a szalmabála házak kívül-belül agyagvakolattal burkolt, de szalmabálából épült és legtöbbször egyszerű fából készült szerkezettel rendelkező építmények. Ezek biztosítják a stabilitását, de más országokban léteznek önhordó szerkezettel, tehát fa tartószerkezet nélkül is. Egy ilyen szalmaház építése nem terheli a környezetet, a téli fűtési költsége minimális, nyáron pedig nincs hűtési költsége a jó szigetelés miatt. Természetes szellőzése, hőtehetetlensége miatt télen-nyáron kellemes komfortérzetet biztosít. Szalmából építhetők önálló házak, valamint két- és háromszintes épületek is, tehát akár közösségi épületek. A világon körülbelül 30-40 ezer ilyen épület épült, de nagyobb intézmények, még templomok is épültek már a világban szalmabálából. Nincs semmi különleges veszélye. Éppen a képviselőktől hallom, hogy elfújja a szél vagy valami vadállat a házat. Nincs ilyenről szó, ez egy nagyon masszív építmény, olyan a technológia, ami miatt ugyanolyan nehéz áttörni ezt a falat, mint egy téglából készült falat. [[20.50]] Nincs az a veszély sem, amitől sokan megijedhetnének, hogy ez könnyen meggyullad. Nem igaz, nagyon jól bírja. Magyarországon is végeztek már méréseket, 1000 fokos hőmérsékletet, amit ráirányítottak, háromnegyed óránál tovább bírt. Kanadában mértek olyat, hogy több órán keresztül bírta ezt. Magyarországon leállították. Tehát egy ilyen technológiáról van szó, ami ? ahogy mondom ? olcsó, helyben rendelkezésre áll. Hogy miért nem működik mégsem? Nyilvánvalóan azért, mert nincsenek mögötte azok a lobbiérdekek, nincsen hatalmas gazdasági profit egy ilyen szalmatechnológia mögött, és ennek következtében, ez jól látszik, a törvényi szabályozás is sajnos nagyon nehézkes. De említek csak néhány példát. Az 1997. évi építési törvény 41. §-a értelmében építési célra olyan anyagot csak külön jogszabályban meghatározott megfelelőségi igazolással lehet forgalomba hozni vagy beépíteni. Egy 2003-as szabályozás, rendelet előírása, hogy építési terméket építménybe betervezni csak akkor szabad, ha arra jóváhagyott műszaki specifikációval rendelkezik.Tehát ez a jogszabály sokáig gátolta a szalmaházak magyarországi építését, hiszen a fő alkotóelem, a szalma nyilvánvalóan nem rendelkezik megfelelőségi igazolással, sem műszaki specifikációval a szalmabála-méretekből adódóan, mivel nem lehet pontosan, centiméter pontossággal minden egyes szalmabála ugyanakkora, számtalan dologtól függ. Tehát nem számít építőanyagnak. Egyetlenegy megoldás, hogy szalmaház-építési technológiát mint olyat engedélyeztettek, és így épülhetnek már Magyarországon is szalmaházak. Ez meglehetősen nehézkes, és nem használja ki azokat a lehetőségeket, amelyek ebben rejlenek, és azt gondolom, hogy ezt azért is ismertetem és próbálom minél népszerűbbé tenni, hogy erre van lehetőségünk, ezt a mi felelősségünk is ismertebbé tenni és a megépítésüket könnyebbé tenni a jogszabályi környezet megváltoztatása révén. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik és az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Köszönöm a jegyzőkönyvvezetést, köszönöm a hivatal munkatársainak segítségét. Holnap reggel 9 órakor folytatjuk az Országgyűlés ülését.Az ülésnapot bezárom. Szép jó éjszakát kívánok mindenkinek! [[Az ülésnap 20 óra 52 perckor ért véget.]]