Godātie kolēģi! Tos, kas ieturējuši agrīnas brokastis, aicinu ieņemt vietas Saeimas Sēžu zālē. Sāksim Saeimas 4.jūnija sēdi. Pirms sākam izskatīt sēdes darba kārtību, ir izskatāmi grozījumi sēdes darba kārtībā. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un iekļaut tajā lēmuma projektu “Par Saeimas piekrišanu likumā “Par valsts budžetu 2015.gadam” noteiktās apropriācijas pārdalei”. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Saeimas deputāti Smiltēns, Šadurskis, Brigmanis, Putra un Cilinskis lūdz grozīt Saeimas 4.jūnija sēdes darba kārtību un izslēgt no tās likumprojektu “Speciālās izglītības skolotāju, sporta skolotāju un pirmsskolas skolotāju izdienas pensiju likums” pirmajā lasījumā. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Līdz ar to darba kārtība ir grozīta. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Energoefektivitātes likums” nodot Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likumā” nodot Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Pilsonības, migrācijas un sabiedrības saliedētības komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījums likumā “Par iedzīvotāju ienākuma nodokli”” nodot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Juridiskās komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par tiesu varu”” nodot Juridiskajai komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Līdz ar to likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā”” nodot Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem ir iebildumi. (No zāles: “Ir!”; “Balsot!”) Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā”” nodošanu Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 80, pret - 6, atturas - nav. Līdz ar to likumprojekts komisijai ir nodots. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Par atvaļinājuma piešķiršanu”. Saeimas Prezidijs ir saņēmis deputāta Romāna Mežecka iesniegumu ar lūgumu piešķirt viņam neapmaksātu atvaļinājumu šā gada 28.maijā. Saeimas Prezidijs šādu atvaļinājumu ir piešķīris un par to informē Saeimu. Kolēģi! Pirms sākam izskatīt nākamo darba kārtības sadaļu, vēlos jūs informēt... Saeimas Prezidijs ir saņēmis Juridiskās komisijas iesniegumu ar lūgumu grozīt Saeimas 4.jūnija sēdes darba kārtību un iekļaut tajā likumprojektu “Grozījumi likumā “Par tiesu varu””, un Saeimas 4.jūnija sēdē izskatīt to pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Saeimas Prezidijs ir saņēmis Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas iesniegumu ar lūgumu iekļaut Saeimas 4.jūnija sēdes darba kārtībā tās izstrādāto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā”” un Saeimas 4.jūnija sēdē izskatīt to pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Līdz ar to darba kārtība ir grozīta. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Likumprojektu izskatīšana”. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Pašvaldību finanšu izlīdzināšanas likums”, otrais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Kārlis Šadurskis.
Labrīt, cienījamā priekšsēdētāja! Labrīt, godātie kolēģi! Strādāsim ar likumprojektu “Pašvaldību finanšu izlīdzināšanas likums”. Šis ir otrais, galīgais, lasījums. Komisija ir saņēmusi 38 priekšlikumus un izskatījusi komisijas sēdē. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - deputātes Šimfas priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Silvijai Šimfai.
Cienījamās kolēģes! Godātie kolēģi! Es lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu tāpēc, ka Eiropas Vietējo pašvaldību harta pieder pie tiem svarīgākajiem starptautiskajiem līgumiem, kuriem Latvija pievienojās vienlaikus ar 4.maija deklarācijas pieņemšanu, un tajā ir noteikti galvenie pašvaldību finanšu organizēšanas principi, un, minot to, ka šī likuma mērķis ir nodrošināt Latvijai saistošo Eiropas Vietējo pašvaldību hartas normu izpildi attiecībā uz valsts un pašvaldību ieņēmumu proporcionalitāti un pašvaldību finanšu autonomiju, tiek uzsvērts, ka darbības attiecībā uz pašvaldību finansēm tiks samērotas ar hartas principiem. Protams, sarunas par pašvaldību budžetu arī turpmāk notiks katru gadu, un, es ceru, būs panāktas vienošanās, un rezultāti atspoguļosies ikgadējā valsts budžeta likumā, taču atsauce uz hartu paskaidro kopējo virzību un vieš skaidrību ilgtermiņā. Komisijas sēdē izskatot šo jautājumu, es saņēmu pretargumentu, ka šis nav gluži tas likums, kurā vajadzētu šo normu iestrādāt. Taču... Es piekrītu, jā, ka šai normai varbūt vajadzētu parādīties likumā par valsts un pašvaldību budžetu, taču tas tur nav iestrādāts... Un nenoliedzami arī šajā likumā tomēr ir runa par pašvaldību ieņēmumiem un par situāciju, ka pašvaldību ieņēmumi ir nepietiekami ne pašvaldību vainas pēc, bet tāpēc, ka tā ir veidota valsts nodokļu politika un tādā veidā tiek veidoti... veidojas arī pašvaldību ieņēmumi. Bet šeit ir sadaļa par valsts budžeta dotāciju, lai kompensētu šo pašvaldību ieņēmumu trūkumu. Un es domāju, ka šī panta iestrādāšana likumprojektā būtu ļoti svarīga, lai mēs vairs nesastaptos, runājot par pašvaldību budžetiem, ar šādu te ainu, ko jūs redzat... (Rāda dokumentu.) šos zilos... šos zilos laukumus, kur pašvaldības ir mīnusos. Ieviešot šo jauno Pašvaldību finanšu izlīdzināšanas likumu... Salīdzinot ar pašreizējo situāciju, te ir tā nākamā aina... salīdzinot ar veco likumprojektu. Un te ir tā aina... kad ieviesīs šo jauno Pašvaldību finanšu izlīdzināšanas likumu, par kuru mēs šodien runājam... Šo zilo plankumu paliek nedaudz mazāk, un tās summas, kas tur ir ierakstītas pašvaldībā mīnusos, arī paliek nedaudz mazākas. Bet tās tomēr paliek, jo abos gadījumos valsts budžeta dotācija, lai izlīdzinātu šo situāciju, nemainās. Tās paliek nedaudz mazākas par 35,5 miljoniem. Tātad valsts negrasās mainīt ne nodokļu politiku, ne attieksmi pret pašvaldību tiesībām un iespējām nodarboties ar saimniecisko darbību, ne arī pret budžeta dotācijas apmēru. Un, respektīvi, apmēram 45 pašvaldības... no 45 līdz 53 pašvaldībām, atkarībā no dažādiem aprēķiniem, paliek ar mīnusiem savos budžeta ieņēmumos. Un, kā jūs redzat, tās ir pierobežas pašvaldības, īpaši daudz to ir Latgalē, bet ir pietiekami daudz arī Kurzemē un Vidzemē. Tāpēc es lūdzu, kolēģi, atbalstīt manu priekšlikumu!
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā pirms balsojuma ir kas piebilstams?
Jā, paldies! Tikai neliels komentārs no komisijas sēdē diskutētā. Nenoliedzot Eiropas Vietējo pašvaldību hartas nozīmi, komisijas locekļu vairākums sliecās uz to, ka, no juridiskās tehnikas viedokļa, izcelt vienu normatīvo aktu nebūtu pareizi, jo tas varētu radīt kļūdainu iespaidu, ka pārējie normatīvie akti ir ar mazāku vai zemāku prioritāti, bet uzskaitīt visas normas, kuras ir jāievēro šī likuma ietvaros, ir vienkārši nespējami. Tāpēc komisija noraidīja šo priekšlikumu.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - deputātes Šimfas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 33, pret - 34, atturas - 20. Priekšlikums nav atbalstīts.
3. - vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst... (No zāles: “Balsot!”) Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra Gerharda iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 34, pret - 43, atturas - 13. Priekšlikums nav atbalstīts.
4. - deputātu Šulca, Kučinska, Ķirša, Adamoviča un Kleinbergas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - deputātes Šimfas priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Silvijai Šimfai.
Kolēģi, šis priekšlikums ir saistīts ar tālāko priekšlikumu par likumprojekta 8.panta trešo daļu, kurā teikts... Arī šajā priekšlikumā ir runāts par minimālajiem ieņēmumiem pēc izlīdzināšanas. Un arī nākošajā pantā ir runāts, ka funkciju veikšanai uz vienu izlīdzināmo vienību nevar būt mazāk par 90 procentiem no valstī vidējiem vērtētajiem ieņēmumiem uz vienu izlīdzināmo vienību. Šis priekšlikums paredz noteikt ieņēmumu minimumu pašvaldību funkciju izpildei. Tas gan ir tikai aprēķina lielums, bet ne faktiskā minimālā izdevumu vajadzība. 2016.gada provizoriskais pašvaldību finanšu izlīdzināšanas aprēķins liecina, ka 45 pašvaldībām izlīdzinātie vērtētie ieņēmumi uz vienu nosacīto iedzīvotāju ir mazāki par 90 procentiem no valstī vidējiem vērtētajiem ieņēmumiem uz vienu nosacīto iedzīvotāju, un, pēc Latvijas Pašvaldību savienības aprēķiniem, šeit būtu nepieciešams, lai valsts to izlīdzinātu un lai šīs 45 pašvaldības sasniegtu šos 90 procentus. Lai tām nebūtu mazāk kā 95 procenti, ir vajadzīgi aptuveni 9,5 miljoni eiro. Un kartē, kā jūs atceraties, es rādīju, kuras būs tās pašvaldības, kuras cietīs, ja šis jautājums netiks atrisināts. Lūdzu atbalstīt manu priekšlikumu.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Jā, godātie kolēģi! Šis priekšlikums tiešām ir saistīts ar Šimfas kundzes iesniegto 17.priekšlikumu... ar daļu no 17.priekšlikuma. Un, pēc Finanšu ministrijas aprēķiniem, tas izmaksā 82 miljonus eiro gadā, nevis to summu, ko Šimfas kundze nosauca, jo... Komisijas sēdē šis aprēķins tika apšaubīts - komisijas locekļi vairāk uzticējās Finanšu ministrijas veiktajiem aprēķiniem. Līdz ar to komisijas vārdā es aicinu šo priekšlikumu neatbalstīt.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 5. - deputātes Šimfas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 26, pret - 53, atturas - 9. Priekšlikums nav atbalstīts.
6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - deputātes Šimfas priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Silvijai Šimfai.
Kolēģi! Šis plāns, protams, izraisīja vislielāko vētru komisijas sēdē. Taču es domāju, ka tas ir saistīts vienkārši ar neiedziļināšanos lietas būtībā, jo šeit izskanēja... kolēģi uztvēra, ka te ir pārāk daudz prasīts pašvaldību labā. Taču priekšlikums - sasaistīt minimālo prognozēto... vērtēto ieņēmumu pieaugumu nākamajam budžeta gadam ar vidējās darba samaksas pieaugumu gadā pirms budžeta sagatavošanas gada - ir saistīts ar darba samaksas izmaiņu faktu. Tas ir saistīts arī ar to, par ko līdz šim ir runājusi Latvijas Pašvaldību savienība un par ko es arī šeit esmu Sēžu zālē runājusi, - ar to, ka ekonomiskajai izaugsmei valstī un valsts budžeta ieņēmumu palielinājumam ir jābūt proporcionālam arī... līdzās tam jābūt arī proporcionālam pašvaldību ieņēmumu palielinājumam. Jo tad, kad pašvaldības tika aicinātas krīzes laikā savilkt jostas kopā ar valdību, tad pašvaldības to, protams, izdarīja, jo pašvaldības vienmēr ir sapratušas situāciju valstī un vienmēr ir centušās pēc stabilitātes valstī. Bet tad, kad sākās (Dep. K.Šadurskis ir pienācis pie tribīnes un nospiež podziņu - piesakās debatēt: “Es atvainojos!” No zāles starpsaucieni: “Traucē! Traucē!”) šī ekonomikas izaugsme, kura turpinās, nekāda proporcionalitāte... Valdība deva solījumu: “Mēs ņemsim to vērā, un, ja jūs bijāt solidāri ar mums grūtībās, tad mēs būsim solidāri arī, ekonomikai attīstoties.” Diemžēl tas nenotiek! Un šis mūsu priekšlikums ir tādēļ, lai tomēr nostiprinātu šo situāciju un šo attieksmi starp valsti un pašvaldībām, šo proporcionalitāti starp valsts un pašvaldību budžetiem. Tātad... Kāpēc ir sasaiste ar vidējo darba samaksu? Tāpēc, ka iedzīvotāju ienākuma nodoklis ir viens no darbaspēka nodokļiem, un šobrīd vērojama virzība, ka darbaspēka nodokļu slogs praktiski tiek samazināts tikai uz iedzīvotāju ienākuma nodokļa rēķina... vai arī plāno to tādā veidā darīt. Samazināta nodokļa likme, palielināts neapliekamais minimums, atvieglojums par apgādībā esošo personu - tie ir tikai daži elementi, kuri samazina iedzīvotāju ienākuma nodokļa ieņēmumus. Tas rada pašvaldībām neskaidrību par ieņēmumiem vidējā termiņā un ilgtermiņā. Šāds priekšlikums ir nepieciešams, lai nodrošinātu pašvaldībām ilgtermiņā stabilus, prognozējamus un ekonomikas pieaugumam atbilstošus ieņēmumus, jo pašvaldības ir nogurušas dzīvot pastāvīgā pusbadā un savu attīstību plāno, balstoties tikai uz struktūrfondu līdzekļiem, jo ne uz pašu ieņēmumu palielinājumu, ne uz valsts, sacīsim, budžeta dotāciju vai - nedod Dievs! - investīciju, sacīsim, ieviešanu pašvaldību attīstībā mēs jau faktiski neceram. Es lūdzu atbalstīt manu priekšlikumu.
Paldies. Vārds deputātam Kārlim Šadurskim.
Tāds neliels vēsturisks atskats uz globālās krīzes ietekmi un mūsu pirmo budžeta konsolidāciju šīs krīzes ietekmē. Godātie kolēģi, iedomāsimies, kā strādātu šī likuma norma, ja tāda būtu bijusi spēkā tā budžeta pieņemšanas laikā, kad vidējā alga Latvijā bija strauji pieaugusi... iepriekš bija ļoti strauji pieaugusi, un mums nācās veikt smagu budžeta konsolidāciju. Ja šī norma strādātu, tad gribot negribot valsts pamatbudžeta konsolidācija būtu jāveic nesalīdzināmi lielākā apmērā, lai varētu nodrošināt pašvaldību ieņēmumu pieaugumu tajā laikā, kad valsts pamatbudžets būtībā sabruka. Līdz ar to šāda norma varētu normāli strādāt vienmērīgas augšupejas laikā vai vienmērīga krituma laikā. Nu, tādā gadījumā proporcionāli darba algu samazinājumam samazinātos pašvaldību ieņēmumi. Bet tajā brīdī, kad mums mūsu cikliskajā ekonomikā parādās šie pārliekuma punkti, tad šī norma strādā diemžēl procikliski un rada ārkārtīgi lielas problēmas valsts budžetam. Līdz ar to Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vairākums uzskatīja, ka šī norma nav atbalstāma, un arī es personīgi uzskatu, ka tā ir ļoti bīstama. Es aicinu to neatbalstīt.
Turpinām debates. Vārds deputātam Igoram Pimenovam.
Labdien! Visas šīs briesmas, kuras tikko mums aprakstīja cienījamais Šadurska kungs, tiešām notiks nākotnē, ja mūsu valdība veiks prociklisko politiku budžeta konsolidēšanai, kā viņa to darīja krīzes laikā. Gadījumā, ja valdība gādātu par to, lai vienkārši pārvarētu cikliskumu un pēc iespējas ātrāk izietu no krīzes, tad šādas parādības nekādā gadījumā nenotiktu. Tāpēc es rosinu šo iesniegto un skatīto priekšlikumu atbalstīt. Labs priekšlikums! Nākotnē tas nodrošinās pašvaldību izdzīvošanu jebkādā krīzē, nevis padarīs šo dzīvi vēl ļaunāku. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams, paužot komisijas kopējo pozīciju?
Absolūti nekas, izņemot to, ka Pimenova kungs bija konsekvents gan komisijas sēdē, gan tagad. Bet komisijas locekļu vairākums to neatbalstīja, jo tomēr uzskatīja, ka rūpes par valsts budžeta ilgtspēju ir svarīgas.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 7. - deputātes Šimfas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 32, pret - 52, atturas - 5. Priekšlikums nav atbalstīts.
8. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā tika atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts un redakcionāli precizēts.
Deputāti atbalsta.
11. - deputāta Dombravas priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Jānim Dombravam.
Godātā Saeima! Šimfas kundze savas uzstāšanās laikā parādīja šo jauno izlīdzināšanas karti, kur vairākiem pierobežas novadiem tik tiešām šī summa, ko tie saņem no pašvaldību finanšu izlīdzināšanas fonda, samazinās, nevis palielinās. No šī jaunā Pašvaldību finanšu izlīdzināšanas fonda likuma galvenās ieguvējas būs lielās pilsētas, ja nekas netiek mainīts, bet atsevišķās pierobežas teritorijās šīs summas tik tiešām samazinās. Samazinājumi ir dažādi. Es nosaukšu tikai dažus piemērus. Piemēram, Alojas novadā šis samazinājums (iepretim iepriekšējam periodam) būs par 3 tūkstošiem, ko viņi saņem no izlīdzināšanas fonda, Dagdas novadā - 18 tūkstoši, Daugavpils novadā - 364 tūkstoši, Krāslavas novadā - 296 tūkstoši, Zilupes novadā - 19 tūkstoši un Priekules novadā - 33 tūkstoši. Šis piedāvātais priekšlikums paredz ieviest jaunu papildu kritēriju - koeficientu; tās ir pierobežas teritorijas, kuras ir definētas likumā un kurās būtu piemērojams vēl papildu koeficients, un rezultāts būtu tas, ka šajās teritorijās arī mēs iegūtu vai nu neitrālu, vai ar nelielu plusa zīmi - šo summu, kas tiek saņemta no izlīdzināšanas fonda. Ir jautājums par to, vai tagad būs citām, varbūt arī gana trūcīgām, pašvaldībām jāpiemaksā. Tas ir atkarīgs no tā, kāda būs attieksme pret priekšlikumu par to, lai samazinātu summu, ko var saņemt republikas pilsētas, jo šobrīd, kā jau es teicu, republikas pilsētas ir lielākās ieguvējas no šī izlīdzināšanas fonda. Es vēl atsevišķi runāšu par šo priekšlikumu, bet nu kaut vai norādu, ka Daugavpils pilsētai summa, ko tā saņems no izlīdzināšanas fonda, pieaug no 6 uz 13 miljoniem (tas ir ļoti būtisks kāpums - par 7 miljoniem!), turpretī vairākos novados, kur arī dzīvo mūsu valsts pilsoņi, šī summa samazinās.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Jā. Godātie kolēģi! Šeit ir nepieciešams neliels paskaidrojums. Šis priekšlikums attiecas uz 6.pantu, kurā ir vienkārši nosaukti pašvaldību izdevumus raksturojošie kritēriji, un šeit Dombravas kungs piedāvā vienu papildu kritēriju. Savukārt šī priekšlikuma būtība faktiski, ja jūs paskatīsities savās tabulās, ir redzama 15.priekšlikumā, kur ir runa par papildu koeficientiem par tādas teritorijas kvadrātkilometriem, kura atrodas pierobežas joslā. Līdz ar to būtībā attieksmi pret šo priekšlikumu nosaka - nu, vismaz komisijā ir noteikusi - attieksme pret 15.priekšlikumu, kurš netika atbalstīts pēc debatēm. Līdz ar to man komisijas vārdā jūs ir jāaicina neatbalstīt šo priekšlikumu.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 11. - deputāta Dombravas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 29, pret - 45, atturas - 13. Priekšlikums nav atbalstīts.
12. - vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra Gerharda priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 13.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
13. - deputātu Šulca, Kučinska, Ķirša, Adamoviča un Kleinbergas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un 15. - deputāta Dombravas priekšlikums, par kuru faktiski mums jau nedaudz runa bija iepriekš, skatot iepriekšējo - 11.priekšlikumu. Komisijā netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
16. - deputāta Dombravas priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Jānim Dombravam.
(No frakcijas SASKAŅA: “Tu taču pats neatbalstīji!”) Es balsoju “par”. Komisijas sēdē, kad tika jautāts Finanšu ministrijai, kā vispār tapa šis koncepts, ka republikas pilsētām vairs netiek piemērots pazeminātais koeficients, tad pēc tādas ilgas vilcināšanās negribīgi... nu, varēja saprast, ka tas ir tapis ar Latvijas Lielo pilsētu asociācijas atbalstu, un tā jaunā situācija, kāda veidosies, būs tāda, ka no visām republikas pilsētām tikai trīs republikas pilsētas būs iemaksātājas izlīdzināšanas fondā, konkrēti - Rīga, Jūrmala un Ventspils (ar piebildi, ka arī Ventspilī šī iemaksu summa samazinās no 2,7 uz aptuveni 2 miljoniem). Vienlaikus ir jānorāda uz tādām dīvainībām, ka, piemēram, no Rīgas “ļoti attālā” un “ļoti trūcīgā” Jelgava kļūs par saņēmēju no šī pašvaldību finanšu izlīdzināšanas fonda. Ja šobrīd Jelgava iemaksāja nelielu summu izlīdzināšanas fondā, tad tagad pēc jaunā likuma Jelgavas pilsēta saņems aptuveni 2 miljonus no izlīdzināšanas fonda. Tāpat Liepājai šī saņemtā summa pieaugs no 2,1 miljona uz 8,8 miljoniem, Jēkabpilij - no 0,7 miljoniem uz 2,2 miljoniem (No zāles dep. Dz.Zaķis: “Pareizi!”), Rēzeknei - no 2 miljoniem uz 3,9 miljoniem. (Zālē ir pieaudzis troksnis.)
Kolēģi! Es aicinu ievērot klusumu Sēžu zālē!
Pat Valmiera arī turpmāk saņems no izlīdzināšanas fonda, lai gan vismazāko summu no tiem, kuri to saņem, bet tomēr, ja šobrīd Valmiera iemaksā izlīdzināšanas fondā 800 tūkstošus, tad turpmāk tā no izlīdzināšanas fonda saņems 40 tūkstošus. Šajā priekšlikumā ir piedāvāts samazināt šo izlīdzināmo summu, ko var saņemt republikas pilsēta. Šobrīd nianse ir tāda, ka šī summa būtu pēc tam tālāk jāpārdala, vai nu ar papildu priekšlikumiem šajā likumprojektā, vai arī atsevišķi lemjot par šo līdzekļu sadali trūcīgākajām pašvaldībām, kas paliktu šī aptuveni 3 miljonu vai dažu miljonu summa, kura paliktu pāri, ja šo priekšlikumu atbalstītu. Paldies.
Turpinām debates. Vārds deputātam Kārlim Šadurskim.
Godātie kolēģi, diskusija par sadalījumu starp novadiem un republikas pilsētām ir tikpat sena kā pati pašvaldību finanšu izlīdzināšanas ideja. Līdz šim tā ir bijusi, nu, kā mēs zinām, katru gadu, strādājot ar budžeta likumu, un tā bijusi ļoti dažāda. Diskutējot par šo Dombravas kunga priekšlikumu, mums arī komisijas sēdē bija jautras debates par to, ko darīt ar pāri palikušo naudu, ko tagad Dombravas kungs piedāvā dalīt ar papildu mehānismiem. Bet nu mazliet par priekšlikuma būtību. Godātie kolēģi, es ceru, ka jūs esat ļoti rūpīgi iepazinušies ar formulu, kura ir šī likumprojekta pirmajā pielikumā. Proti, es tā mazliet uzskatāmībai arī nodemonstrēšu, bet diemžēl attēls ir neliels un ir grūti saredzēt (Rāda dokumentu.), bet y-ītie, kas ir ī-tās pašvaldības iemaksas un dotācijas lielums izlīdzināšanas fondā, tiek aprēķināti, nu, pēc visas šīs labās puses formulas. Ja mēs sasummējam šīs iemaksas vai dotācijas pa visām Latvijas pašvaldībām, tad summā mēs iegūstam skaitli d, kas ir valsts budžeta dotācija. Proti, formula strādā tā, ka tā ir fiskāli neitrāla - bez šī lieluma d. Cik pašvaldības iemaksā - tik pašvaldības arī saņem, plus vēl valsts dotācija. Un šeit ir izlīdzināšanas dziļuma koeficients 0,6 jeb 60 procenti, kas ir vienāds visām pašvaldībām un kas nodrošina šīs formulas fiskālo neitralitāti. Dombravas kungs piedāvā atstāt koeficientu 0,6 novadiem, bet koeficientu 0,5 ielikt republikas pilsētām (No zāles dep. I.Zariņa starpsaucieni.), un līdz ar to formula vairs nav fiskāli neitrāla. Šobrīd šajā situācijā pie tiem pašvaldību ieņēmumiem, kādi ir šajā brīdī reāli, nesadalīti paliktu pāri daži miljoni eiro, ko, protams, varētu sadalīt arī ar kaut kādiem papildu normatīvajiem aktiem. Bet iedomāsimies teorētiski situāciju, ka dzīve novados rit krietni intensīvāk un labāk nekā republikas pilsētās, un tad šī starpība var kļūt negatīva. Kur ņemt trūkstošo naudu? Un pēc ilgām debatēm... arī jautrām debatēm komisija vienojās, ka formulas korektums ir svarīgs, ka šajā formulā iestrādātais izlīdzināšanas dziļums - 60 procenti... ka tam vajadzētu attiekties uz visām Latvijas pašvaldībām - kā pilsētu, tā arī lauku teritorijām, un Dombravas kunga priekšlikumu neatbalstīja. Arī es aicinu to neatbalstīt.
Paldies. Debates slēdzu. Tad mēs saprotam, ka komisijas vārdā nav vēlēšanās kaut ko papildus...
Komisija nav atbalstījusi šo priekšlikumu.
...piebilst. Lūdzu zvanu! Balsosim par 16. - deputāta Dombravas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 2, pret - 67, atturas - 21. Priekšlikums nav atbalstīts.
17. - deputātes Šimfas priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Silvijai Šimfai.
Kolēģi! Daļu no argumentācijas es jau pateicu sakarā ar 5.priekšlikumu. Taču papildināšu. Šis mūsu priekšlikums paredz papildināt 8.pantu ar jaunām daļām - trešo, ceturto un piekto daļu. Priekšlikums par 8.panta trešo daļu būtu svarīgs, pirmkārt, tādēļ, ka tas pasargātu pašvaldības no straujām un neparedzētām ieņēmumu svārstībām, piemēram, gadījumos, kad tiek slēgts vai aptur darbību uzņēmums, kurā strādā samērā būtisks pašvaldības iedzīvotāju skaits. Kā piemēru es varētu vēl minēt konkrētus gadījumus. Otrkārt, tas pasargātu pašvaldības no strauja ieņēmumu samazinājuma, kas rastos iedzīvotāju ienākuma nodokļa politikas izmaiņas dēļ. Es jau par to runāju, bet vēlreiz atkārtošu, ka, būtiski palielinot ar iedzīvotāju ienākuma nodokli neapliekamo minimumu, valsts teritorijās, kurās ir zems atlīdzības līmenis, var samazināties iedzīvotāju ienākuma nodokļa ieņēmumi. Un teritoriālā griezumā Latvijā vidējā darba alga atšķiras vairāk kā divas reizes. Šajā gadījumā tas nozīmē atkal lielas svārstības pašvaldību vidū, un atkal lielu skaitu tādu pašvaldību... tās, ko es jau rādīju... iezīmētās ar zilo krāsu... Tas nozīmē, ka varētu būt lieli mīnusi pašvaldību ieņēmumos. Priekšlikums 8.panta ceturtajā daļā paredz nodrošināt, ka no donoriem netiek izņemts pārlieku liels resursu apjoms un tiek saglabāta pašvaldību ieinteresētība pelnīt vairāk. Velkot paralēles ar esošo izlīdzināšanu, tiek noteikta tāda kā iemaksu augšējā robeža. Un šajā gadījumā provizoriskais pašvaldību finanšu izlīdzināšanas aprēķins liecina, ka 2016.gadā četrām pašvaldībām iemaksas pašvaldību finanšu izlīdzināšanas fondā pārsniegs 20 procentus no konkrētās pašvaldības vērtētajiem ieņēmumiem un pārsnieguma kopsumma būs ap 2 miljoniem eiro. 8.panta piektā daļa paredz, ka iepriekš minētie priekšlikumi šajā pantā tiek realizēti no valsts budžeta līdzekļiem. Tie ir tie 9,5 miljoni, kas būtu vajadzīgi 45 pašvaldībām, kuras ir mīnusos, plus 2 miljoni eiro, kas ir izņemti tātad no turīgajām pašvaldībām. Un kopumā tie būtu 11,5 miljoni eiro. Es lūdzu atbalstīt mūsu priekšlikumu, jo kā Latgales deputāte es gribu uzsvērt, ka tad, ja netiks pieņemts šis priekšlikums, Latgales plānošanas reģiona novadi saskaņā ar jauno modeli saņems par 6,11 miljoniem eiro mazāk, nekā tie būtu varējuši iegūt vecajā modelī, un ir divi plānošanas reģioni, kuri šajā jaunajā plānošanas modelī patiešām reāli zaudēs. Un absurdi ir tas, ka lielākais zaudējums - šie 6,11 miljoni - būs visnabadzīgākajiem, un otri zaudētāji būs Rīgas plānošanas reģiona novadi, kas zaudēs 4,7 miljonus. Mūsu pašvaldības nav bagātas - ne tās bagātās, ne tās nabagās. Arī tām bagātajām naudu vajag! Un, protams, arī tām tas būs sāpīgi - zaudēt šos 4,7 miljonus. Bet Latgalē, kuru mēs cenšamies glābt ar visādām papildu programmām un dažādiem citādiem iešpricējumiem, izņemt no viņu pašu pamatieņēmumiem šo naudu - tas ir absolūti nevalstiski un negudri, jo mēs nevaram, sacīsim, aizbērt šo bedri, kas radīsies, jo tā ir bedre pašvaldību pašu ieņēmumos, izmantojot dažādas programmas... Nu, tas ir nesaprātīgi! Ir jānodrošina, lai pašvaldības varētu dzīvot no pašu ieņēmumiem. Un tad, ja valsts vienojas par kaut kādu noteiktu teritoriju atbalstīšanu vai noteiktu programmu atbalstīšanu, tur var ieguldīt papildu līdzekļus. Bet šajā gadījumā tā bedrīte ir izrakta un tā... šajā jaunajā izlīdzināšanas modelī nu nekādi neparādās tas, kādā veidā šī bedrīte tiks aizbērta. Paldies. Un lūdzu atbalstīt manu priekšlikumu.
Paldies. Vārds deputātam Kārlim Šadurskim.
Godātie kolēģi! Klausoties Šimfas kundzes sacīto tagad un arī komisijas sēdē, man ar lielu nožēlu ir jāteic, ka man rodas tāds iespaids, ka Šimfas kundze nav sapratusi savu iesniegto priekšlikumu, jo Šimfas kundze runā par septiņiem vai par padsmit miljoniem. Taču paskatīsimies, kas tā rezultātā taptu ierakstīts likuma tekstā! Šie priekšlikumi... 3.punkts nosaka dotācijas minimumu, 4.punkts šajā priekšlikumā nosaka iemaksu griestus, taču šie punkti neatceļ pamatformulu, un, ja jūs savā acu priekšā vizualizējat šo formulu... šo slīpo taisni (Ar žestiem attēlo.), kādā veidā pašvaldību ieņēmumi tiek harmonizēti, tad dotācijas minimuma noteikšana vai iemaksu griestu noteikšana nemaina formulas slīpumu. Tas nerada izņēmumus no formulas, bet tas paceļ šo slīpo taisni vienkārši uz augšu, lai minimums - vienā gadījumā vai maksimums - otrā gadījumā atbilstu Šimfas kundzes ierosinātajiem kritērijiem. Tāpēc man diemžēl ir jāsaka, ka tie ir nevis aptuveni nepilni 20 miljoni, ko tas maksā, bet Šimfas kundzes priekšlikuma trešā daļa maksā 82 miljonus gadā, savukārt Šimfas kundzes priekšlikuma ceturtā daļa maksā 254 miljonus gadā. (No zāles: “Atbalstām!”) Godātie kolēģi, tie ir 336 miljoni! Es aicinu tos kolēģus, kuri draudzējas ar skaitļu pasauli, pirms balsošanas par šo priekšlikumu padomāt, vai mūsu budžetā ir tādas summas. (No frakcijas SASKAŅA: “Ir! Ir!”) Paldies.
Paldies. Turpinām debates. Vārds deputātam Jurim Viļumam.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Dāmas un kungi! Vispirms gribu teikt, ka šis priekšlikums šobrīd ir 17., bet pirms tam tabulā, kas bija par budžetu, laikam bija skatīts kā 19., līdz ar to, lai deputāti nesajauc, ka tie ir dažādi priekšlikumi. Mēs šobrīd runājam par to priekšlikumu, kurš kādreiz bija 19., bet šobrīd ir 17. Un par šo priekšlikumu mēs arī tikāmies - tie Saeimas deputāti, kas esam ievēlēti no Latgales, mēs to apspriedām un nonācām pie slēdziena, ka tas ir jāatbalsta. Tas, ko Šadurska kungs runā par šī konkrētā likumprojekta un panta ceturto daļu... par to es nestrīdēšos, bet tomēr trešā daļa, manuprāt, paredz tieši to, lai nodrošinātu šos 90 procentus pašvaldībām no vidējā... lai pašvaldības varētu strādāt un pildīt savas funkcijas. Un katrā ziņā pats svarīgākais, ko es gribētu pateikt... Ja mēs visu laiku runājam par to, ka Latgale ir separātisma draudu ieskauts reģions, ka pašvaldības, kas ir nabagākas, ir kaut kādā veidā tiešām separātisti un ka tās tiek barotas no bagāto pašvaldību puses, tad šajā gadījumā viss šis likumprojekts un arī šis konkrētais priekšlikums it īpaši parāda, ka ar separātismu nodarbojas valdība un bagātās pašvaldības, jo tās nodala šīs... neteiksim nabagākās pašvaldības, bet pašvaldības, kuras atrodas tādā situācijā un tādās vietās gan pierobežā, gan tālāk no Rīgas, kur vienkārši objektīvi ir radusies tāda situācija, ka šie ieņēmumi nevar sasniegt vidējo līmeni valstī. Un Šimfas kundze jau pieminēja, ka arī šis ienākumu līmenis šajās pašvaldībās ir zemāks. Tajā pašā laikā, ja mēs palielinām neapliekamo minimumu, tad šī nodokļu masa, no kuras tiek aprēķināts arī pašvaldības budžets, paliek vēl mazāka. Līdz ar to mēs nenodrošinām vienmērīgu pašvaldību attīstību valstī. Un mūsu jaunais, pavisam nesen, pareizāk sakot, vakar, ievēlētais Valsts prezidents savā runā pēc ievēlēšanas teica, ka viņš iestāsies par vienmērīgu reģionu attīstību. Tātad es aicinu atbalstīt arī Valsts prezidenta izteikto viedokli un viņa prioritāti. Aicinu atbalstīt 17.priekšlikumu, ko ir iesniegusi Šimfas kundze un kas lielā mērā balstās uz Latvijas Pašvaldību savienības izstrādāto priekšlikumu. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Andrejam Elksniņam.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Cienījamie kolēģi! Lielā mērā mani izbrīna tā komforta zona, kurā atrodas vairāki Latgales deputāti, kuri pašreiz strādā Saeimas koalīcijā. Tiešām šis likumprojekts tiek skatīts divos lasījumos, tas ir steidzams; uz trešo lasījumu nevar iesniegt nekādus lielus precizējumus. Un Šadurska kungs tā ļoti dogmatiski pieiet tai normas struktūrai un pasaka: “Nu, pirmā daļa maksā tik, otrā daļa maksā tik, trešā - tik, ceturtā - nu, vispār tā ļoti daudz maksā. Un tikai tāpēc, ka varbūt ceturtā daļa maksā ļoti dārgi valsts budžetam, mēs vispār jebkādu normas konstrukciju neapstiprināsim!” Šāda veida pozīcija ir absolūti netālredzīga, it īpaši ņemot vērā minētā izlīdzināšanas fonda darbību attiecībā uz nākotni. Bet ko es gribu pateikt? Komisija un arī koalīcija pat nenāk minētā priekšlikuma sakarā ne ar kādu alternatīvu piedāvājumu. Nu, kaut drusciņ piekāptos, lai tai Latgalei būtu tomēr varbūt kaut kas labāks šajā konstrukcijā! Un ko es gribētu pateikt? Latgales deputāti, it īpaši tie, kuri nāk no Latgales partijas un kuri strādā VIENOTĪBĀ, koalīcijā! Es tiešām ļoti klausījos, kā Šimfas kundze cīnās par saviem priekšlikumiem un kā jūs īstenībā sēžat klusītiņām, vienkārši, tā teikt, galvas noliekuši, un neko... arī neatbildat par to. Bet vai tomēr nevajadzētu sākt aizstāvēt Latgales intereses, tā reģiona intereses, no kura jūs nākat? Vienkārši tagad jūs ņemat un nobalsojat kopā ar koalīciju - un štrunts par to visu! Tad, kad jums vajag un kad Latgale jums ir nepieciešama, jūs ejat uz turieni un balotējaties no turienes, bet tad, kad ir jābalso par reģiona interesēm, jūs vienkārši sēžat.
Paldies. Vārds deputātam Aldim Adamovičam.
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Kā bijušais Latgales plānošanas reģiona vadītājs gribu teikt, ka tiešām šis likums šobrīd Latgalei papildu fiskālo efektu neplāno. Taču mani šodien vienkārši pārsteidz manu kolēģu no citām partijām teiktais: “Tajās reizēs, kad mēs to apspriedām ar Finanšu ministrijas cilvēkiem, ar plānošanas reģiona pašvaldību vadītājiem, jūs vienkārši nebijāt klāt.” Mēs esam daudzas lietas izrunājuši, visus “par” un “pret”, un šajā ziņā es varu teikt, ka Latgalē noteikti divas pilsētas, kuras ir attīstības virzītājas, - Rēzekne un Daugavpils - krietni iegūs ar šo jauno likumu. Protams, mēs esam apsprieduši tālākos soļus ar Finanšu ministriju, kā palīdzēt tiem pašiem Latgales novadiem, kuri būs fiskālā ziņā zaudētāji. Un ne tikai Latgalē, tā tas ir arī Kurzemē un, man liekas, vēl arī citos novados. Par to, kā palīdzēt, būs atkal sarunas starp Latvijas Pašvaldību savienību un Finanšu ministriju, lai konkrēti šos jautājumus risinātu jau 2017.gadā. Bija arī plānošanas reģiona vadības lūgums šo pārejas periodu pagarināt līdz trim gadiem. Diemžēl termiņi priekšlikumiem bija jau beigušies. Mēs tiešām ceram, ka 2016.gadā mēs atgriezīsimies pie šā likuma, lai to atvērtu un domātu, un skatītos, kā strādāt tālāk. Šobrīd paldies! Latgalei arī 52 miljoni attīstībai uz 21 pašvaldību... būs atsevišķa programma, kas ir apstiprināta. Un ir arī vēl citi ceļi, kādā veidā palīdzēt caur Eiropas fondu programmām visām Latgales pašvaldībām. Tā ka tā nav taisnība, ka mēs nerūpējamies, bet ir jāsabalansē iespējamais un šī reālā finansiālā... finansiālais piedāvājums. Tā ka es aicinu arī Latgales pašvaldību vadītāju vārdā... Lielākā daļa ir teikusi “jā”, bet vajag atgriezties pie šī jautājuma pēc kāda laika. Tā ka, paldies!
Paldies. Vārds deputātam Kārlim Šadurskim, otro reizi.
Godātie kolēģi, es pilnīgi pievienojos Adamoviča kunga teiktajam un neskatīsimies uz šo likumu kā uz vienīgo instrumentu. Mums ir arī citi instrumenti - jau pieminētā Latgales programma un pārējās iespējas. Šī nav panaceja - finanšu izlīdzināšanas fonds! Arī tas, ko mēs pieņemsim šodien, nav iecirsts akmenī. Mums ir iespēja skatīties, koriģēt, vērot, kā tas strādā, un meklēt citus instrumentus, kādā veidā palīdzēt tiem novadiem, kuriem summārā dotācija no pašvaldību finanšu izlīdzināšanas fonda neļaus pilnvērtīgi attīstīties. Taču šī likuma pati ideja, manuprāt, ir ļoti pareiza. Tā saglabā... tā nevis vienkārši mehāniski izlīdzina finanses, bet saglabā tos instrumentus, kas mudina pašvaldības attīstīties. Un, protams, ka papildus tam ir jāmeklē arī citas lietas, kā mēs varam palīdzēt tiem novadiem, kuros finansējums uz vienu iedzīvotāju ir nepietiekami liels. Tā ka turpināsim strādāt pie šīs problēmas, bet, nu, godīgi sakot, ja mēs atbalstītu 17.priekšlikumu, tad es nezinu, kas tālāk notiktu, jo... Kur atrast trešdaļu miljarda? Kurš zina, lai parāda, kur tas ir, bet Grieķijas ceļu, godīgi sakot, negribētos iet.
Paldies. Vārds deputātam Jurim Viļumam, otro reizi.
Cienījamā priekšsēdētāja! Dāmas un kungi! Paldies arī Šadurska kungam! Starp citu, Šadurska kungs, ja nemaldos, 2009.gadā... nē, 2006.gadā arī tika ievēlēts no Latgales vēlēšanu apgabala, un tad es saprotu, ka Šadurska kungam Latgales problēmas ir pietiekoši labi pazīstamas, un es domāju, ka tas, ka šobrīd tiek teikts, ka skatīsimies, kā šis likums strādās, un pēc tam meklēsim risinājumu... nu, piedodiet, mēs jau skatāmies 25 gadus, kā notiek! Taču risinājums tomēr netiek piedāvāts, un šis konkrētais likumprojekts kopumā situāciju tikai vēl vairāk pasliktina. Pavisam īsi. Tas, ka tiek pieminēta Latgales programma ar 52 miljoniem... Tā tiešām ir laba programma, bet tā atkal palīdzēs pamatā lielajām pašvaldībām, lielajām pilsētām. Mazie novadi no šīs programmas neko daudz neiegūs... pareizāk sakot, neiegūs neko, jo šīs teritorijas, kurām ir paredzēti šie 52 miljoni... šīs bijušās rūpnieciskās teritorijas, protams, mazos novados vienkārši neatrodas. Tas, ka šis likumprojekts neplāno Latgalē fiskālo ietekmi, kā teica Adamoviča kungs... nu, tam es pilnībā nepiekrītu! Tas kā reiz plāno fiskālo ietekmi, respektīvi, paredz samazinājumu pašvaldību budžetā. Un es aicinu neatlikt šā jautājuma risināšanu uz 2016. vai uz 2017.gadu, kad pēc tam varbūt skatīsimies un lemsim par to. Un katrā ziņā es pievienojos Elksniņa kunga teiktajam, ka šī likumprojekta skatīšanās steidzamības kārtā vispār ir nepieņemama. Paldies.
Vārds deputātei Silvijai Šimfai, otro reizi.
Kolēģi, es izmantošu vēlreiz savu iespēju tomēr uzrunāt jūs šajā jautājumā, ka ir jāsaprot... ir jābūt skaidrībai, par ko mēs runājam. Šajā gadījumā, pieņemot pilnīgi jaunu likumu, mēs likām cerības uz to, ka šim likumprojektam ir jābūt labākam, tam ir labāk jāsakārto šī pašvaldību finanšu izlīdzināšanas sistēma, kura līdz šim, sacīsim, daudzus neapmierināja, bet nu ilgus gadus tā turējās un darbojās. Tagad šī jaunizveidotā sistēma jau pirmajā acu uzmetienā, kad paskatās uz skaitļiem... Es atkal pieminēšu šos Latgales plānošanas reģiona novadus. Ja šī jaunā likuma darbības dēļ visnabadzīgākais, vislielākajās grūtībās esošais novads, kuram jāparedz speciālās valsts programmas, no pašu ieņēmumiem zaudē jau nākošajā gadā pēc šī likuma ieviešanas 6,11 miljonus eiro, tad tajā likumā nav kaut kas kārtībā! Un, ja arī Rīgas plānošanas reģiona novadi šī likuma darbības dēļ nākošajā gadā zaudēs šos 4,7 miljonus, tad tur nav kaut kas kārtībā! Jo - kādēļ ir vajadzīgs tāds likumprojekts par pašvaldību finanšu izlīdzināšanu, ja tas tomēr daļu no pašvaldībām turēs nabagos, turēs mīnusos?! 53 pašvaldības kopumā zaudēs 22 miljonus eiro, un 66 pašvaldības kopumā iegūs 22 miljonus eiro. Ko mēs iegūstam no šāda likumprojekta? Un ne velti man bija aicinājums iestrādāt šajā likumprojektā Eiropas vietējo pašvaldību hartas principu par pietiekamiem pašvaldību pašu ieņēmumiem. Mēs nevaram likt vienā “kastītē” iekšā gan pašvaldību pašu ieņēmumus, kas ir ilgtermiņā domāti, kas ir pašvaldību ieņēmumu bāze, gan arī tajā pašā “kastītē” likt speciālas programmas...
Paldies, Šimfas kundze! Jūsu uzstāšanās laiks ir beidzies. Paldies.
Es aicinu: kolēģi, lūdzu, iedziļinieties šajās lietās!
Vārds deputātam Andrejam Elksniņam, otro reizi.
Cienījamie kolēģi! Šadurska kungs! Jūs tiešām kādreiz bijāt ievēlēts no Latgales, bet šajā Saeimas sasaukumā no Latgales jūs ievēlēts netikāt un arī nebalotējāties. Un acīmredzami šo stāstu varētu raksturot... nu, krievu valodā gan ir tāds precīzāks izteiciens, bet latviešu valodā - jūs tā “palietojāt” to Latgali un tad pametāt. Bet attiecībā uz to, ko Adamoviča kungs ir teicis, tad tik tiešām Latgalei minētais likumprojekts papildu ieguvumus nekādus nedos. Vēl jo vairāk - ieguvumi būs samazināti! Jūs to ļoti labi zināt. Otrām kārtām - kādēļ domāts vispār likums? Lai regulētu tiesiskās attiecības attiecībā uz visiem. Attiecībā uz visiem! Tas, par ko jūs runājat, - par dažādām “špricēm” noteiktajās vietās - tās jau ir zāles. Jūs piedāvājat nevis radīt mehānismu - godīgu, vienlīdzīgu un taisnīgu attiecībā uz visām pašvaldībām, uz visiem reģioniem -, bet piedāvājat bieži vien, kā jūs to darāt, vadoties pēc kritērijiem, vai jums patīk vai nepatīk kādas pašvaldības vadītājs, piešķirt viņam... viņa vadītajai pašvaldībai finansējumu, vadoties pēc politiskās tuvības kritērijiem. Līdz ar to šajā situācijā tiešām es aicinu atbalstīt minēto Šimfas kundzes priekšlikumu un beigt dalīt naudu, kuras īstenībā jums nav.
Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir vēl kas piebilstams?
Nē, godātie kolēģi! Komisijas vārdā, šķiet, šeit vairs nav ko piebilst. Un, tā kā Saeimas kārtības rullis neļauj deputātam uzstāties debatēs trešo reizi, es nevaru atbildēt uz Elksniņa kunga teicieniem, kas, manuprāt, pārkāpj Saeimas deputātu ētikas kodeksu. Un, ja tas nebūtu Elksniņa kungs, kas to saka, varētu apvainoties. Tā ka, godātie kolēģi, es aicinu neatbalstīt 17.priekšlikumu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 17. - deputātes Šimfas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 37, pret - 47, atturas - 10. Priekšlikums nav atbalstīts.
Godātie kolēģi! 18. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
19. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
20. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
21. - Dombravas kunga priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
22. - deputātu Šulca, Kučinska, Ķirša, Adamoviča un Kleinbergas priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts komisijas izstrādātajā 23.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
23. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
24. - deputātu Šulca, Kučinska, Ķirša, Adamoviča un Kleinbergas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
25. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
26. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Arī 27. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un 28. - deputātes Šimfas priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Silvijai Šimfai.
Kolēģi, es tomēr nezaudēju cerību, ka kaut vai viens priekšlikums tiks atbalstīts, jo es domāju, ka šis priekšlikums tomēr varētu būt pieņemams arī koalīcijai. Te runa ir par nelieliem līdzekļiem, bet ar šiem nelielajiem līdzekļiem valsts, Saeima un valdība varētu būt tiešām godīgas attiecībā uz pašvaldībām, jo parasti jau, sacīsim, reformu iniciators paredz arī līdzekļus šo reformu realizēšanai. Un mēs zinām, ka ir, sacīsim, vecais variants un ir jaunais variants, kas pēc reformām ir paredzēts. Tur ir savi budžeta līdzekļi, bet šis ieviešanas process parasti tiek finansēts no reformu ierosinātāja līdzekļiem. Un mans priekšlikums ir sakarā ar to, ka likumprojektā ir paredzēts, ka 2016.gadā nevienai pašvaldībai izlīdzinātie ieņēmumi nevar būt mazāki par ieņēmumiem šogad - 2015.gadā, un, lai to nodrošinātu, uz nākošo gadu Finanšu ministrija plāno pašvaldībām noteikt ieņēmumu pieauguma ierobežojumu, proti, daļai pašvaldību ieņēmumi jau pēc izlīdzināšanas vēlreiz tiks izņemti, lai tos atdotu tām pašvaldībām, kurām ieņēmumi pēc izlīdzināšanas ir mazāki nekā 2015.gadā. Mans priekšlikums ir... mana priekšlikuma būtība ir nosacījums, ka ieņēmumi nevar būt mazāki kā 2015.gadā un tos nodrošina no valsts budžeta līdzekļiem, bet tomēr no reformu ieviesēja līdzekļiem, nevis no pašu pašvaldību atkal iekšpusē pārdalītajiem līdzekļiem. Un to varētu izdarīt, piešķirot vienreizēju papildu dotāciju. Tas, manuprāt, būtu tikai loģiski un taisnīgi. Finanšu ministrija ir aprēķinājusi, ka tam būtu nepieciešami 10 miljoni eiro, bet Latvijas Pašvaldību savienības aprēķins ir daudz pieticīgāks. Un tiešām Latvijas Pašvaldību savienība rēķina, vadoties pēc reāliem faktiem un arī pēc iepriekšējā priekšlikuma. Bet par to nav runa! Man tagad ir lūgums atbalstīt vismaz šo priekšlikumu, jo, pēc LPS aprēķiniem, tie ir tikai 2 miljoni eiro, un es domāju, ka būtu tikai loģiski un taisnīgi šo reformu ieviest tiešām uz reformu izstrādātāja rēķina. Paldies. Lūdzu atbalstīt manu priekšlikumu.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Nē, paldies! Komisija neatbalstīja šo priekšlikumu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 28. - deputātes Šimfas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 36, pret - 46, atturas - 9. Priekšlikums nav atbalstīts.
29. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
30. - deputāta Dombravas priekšlikums. Nav atbalstīts. Godātie kolēģi, vēlos paskaidrot, ka tas ir saistīts ar to, ka 1.pielikumā Dombravas kungs iestrādā formulā to, ko viņš jau bija ierosinājis par papildu koeficientiem un ko mēs diskutējām iepriekš. Komisija neatbalstīja.
Deputāti neiebilst.
31. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
32. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
33. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Arī 34. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
35. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
36. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
37. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un visbeidzot 38. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti, un es aicinu jūs atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Pašvaldību finanšu izlīdzināšanas likums” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 61, pret - 9, atturas - 22. Likumprojekts otrajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts.
Godātie kolēģi, es pateicos par atbalstu šim likumprojektam!
Paldies. Kolēģi! Vēlos jūs informēt, ka esam saņēmuši iesniegumu ar lūgumu nolasīt ziņojumu par balsošanas motīviem par likumprojektu “Pašvaldību finanšu izlīdzināšanas likums”. Saeimas frakcijas SASKAŅA vārdā - deputāts Igors Pimenovs.
Cienījamais Prezidij! Cienījamās dāmas! Godātie kungi! Pieņemtā likumprojekta anotācijā ir uzsvērts, ka līdz šim spēkā esošā pašvaldību finanšu izlīdzināšanas sistēma vairs nenodrošināja - citāts! - “visām pašvaldībām pietiekamus finanšu resursus savu funkciju izpildei” (citāta beigas) un ka tādēļ ikgadējā valsts budžeta likumā jau kopš 2010.gada tika paredzēti (atkal citāts) “speciāli pagaidu risinājumi pašvaldību ar zemiem vērtējumiem ieņēmumiem atbalstīšanai” (citāta beigas). Šādus pagaidu risinājumus likumprojekta autori uzskatīja par sistēmas trūkumu un par pierādījumu tam, ka pašvaldību finanšu izlīdzināšanas sistēma bija nepilnīga un tādēļ pilnveidojama. Likumprojekta uzstādījums nozīmē, ka jaunajai sistēmai jau ģenētiski piemitīs, cik vien iespējams, tālāka valdības norobežošana no dalības pašvaldību finanšu izlīdzināšanā. Galīgajā lasījumā pieņemtais likums apliecina, ka šādas bažas bija pamatotas diemžēl. Jaunā pašvaldību finanšu izlīdzināšanas sistēma ir uzbūvēta uz skaidra matemātiska pamata: pašvaldībām uzdots turpmāk attīstīties kā pašorganizēšanās sistēmai. Šāda formalizācija padara izlīdzināšanu vieglāk aprēķināmu un caurspīdīgu, bet vienlaikus tā nolemj pašvaldības, kuras atrodas ekonomiskās attīstības dažādos līmeņos, šādai nākotnei - panākt ekonomiskās attīstības izlīdzināšanu, norēķinoties galvenokārt savā starpā. Tikmēr valsts budžeta dotācija jaunajā pašvaldību finanšu izlīdzināšanas formulā piedalās kā lielums, kuru pašvaldībām, kā uzskata frakcija SASKAŅA, ir ļoti maz iespēju ietekmēt pārrunu ceļā. Šis lielums ir noteikts ar likumu, vienu reizi gadā pieņemot valsts gada budžetu, un nekādas savstarpējas saskaņošanas starp Latvijas Pašvaldību savienību un valdību, lai adaptētu izlīdzināšanas mehānismu reālajam ekonomiskajam stāvoklim, valstī nav paredzētas. Jaunajā likumā paredzētā Pašvaldību finanšu izlīdzināšanas fonda padome šādu uzdevumu nerisinās, jo padomes kompetence ir noteikta ļoti šauri, proti, pārraudzīt izlīdzināšanas fonda darbību - un tikai. Tas, ka par vienu no nosacījumiem jaunās pašvaldību finanšu izlīdzināšanas sistēmas izveidei tika izvirzīta valsts budžeta dotāciju saglabāšana 2015.gada budžeta noteiktajā apmērā, tikai nostiprina mūsu bažas, ka esošā valdība mēģinās distancēties no pašvaldību finanšu izlīdzināšanas arvien tālāk un uzkraut reģionālās ekonomiskās attīstības nastu pašvaldībām. Otrajam lasījumam bija iesniegti saprātīgi priekšlikumi, kuri nodrošinātu pašvaldību atbalstam nepieciešamo nodokļu ieņēmumu pašvaldību konsolidētajā budžetā īpatsvaru valsts nodokļu ieņēmumos, kā arī noteiktu mazākus izlīdzinātos ieņēmumus un lielākas iemaksas izlīdzināšanas fondā. Šie priekšlikumi piesaistītu valsts atbalstu izlīdzināšanai ar tautsaimniecības attīstību un sabalansētu izlīdzināšanas aprēķinu. Ņemot vērā, ka minētie priekšlikumi bija noraidīti, un apzinoties iepriekš aprakstītos riskus, frakcija SASKAŅA balsojumā par likumprojektu “Pašvaldību finanšu izlīdzināšanas likums” atturējās. Paldies par jūsu uzmanību.
Paldies. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Elektroenerģijas tirgus likumā”, otrais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Edvards Smiltēns.
Labrīt, kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Elektroenerģijas tirgus likumā” otrajā lasījumā. Komisijā priekšlikumi nav saņemti... diemžēl vai par laimi. Un tāpēc, ņemot vērā to, ka likumprojekts ir steidzams, es aicinu jūs atbalstīt šo likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies.
Paldies.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Elektroenerģijas tirgus likumā” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 90, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Par Latvijas Republikas pievienošanos 2012.gada 24.maija Līgumam par sadarbību liecinieku aizsardzības jomā”, otrais lasījums. Ārlietu komisijas vārdā - deputāts Ojārs Ēriks Kalniņš.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Cienījamais Prezidij! Godātie kolēģi! Strādājam ar dokumentu Nr.867 - likumprojektu “Par Latvijas Republikas pievienošanos 2012.gada 24.maija Līgumam par sadarbību liecinieku aizsardzības jomā”. Ārlietu komisija izskatīja šo likumprojektu otrajā lasījumā. Mēs nesaņēmām nevienu priekšlikumu. Līdz ar to komisija lūdz mani aicināt jūs atbalstīt šo likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Par Latvijas Republikas pievienošanos 2012.gada 24.maija Līgumam par sadarbību liecinieku aizsardzības jomā” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 90, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts.
Paldies.
Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā”, trešais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Gunārs Kūtris.
Cienījamie kolēģi, šodien ir jāizskata likumprojekts “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” (Nr.27/Lp12). Juridiskā komisija ir saņēmusi un izskatījusi 12 priekšlikumus. Attiecīgi 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tas ir tehnisks. Un tas ir arī atbalstīts komisijā.
Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskās komisijas priekšlikums, kas arī, loģiski, ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Tas ir atbalstīts, jo tas saistīts arī ar vienu... ar 6.priekšlikumu.
Deputāti atbalsta.
4. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - Juridiskā biroja priekšlikums, un tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - iekšlietu ministra vietā aizsardzības ministra Vējoņa priekšlikums. Un tas ir atbalstīts daļēji, iestrādājot 8.priekšlikumā.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Andrejam Judinam.
Cienījamie kolēģi, man gribētos pievērst jūsu uzmanību 7. un arī... principā 8.priekšlikuma būtībai, lai arī pēc tam, kad jūs nobalsosiet, jūs varētu skaidrot savu pozīciju, nevis vienkārši norādīt, ka, nu, tā bija nolemts un tā bija izdarīts. Mēs runājam tagad par 149.8pantu. Saeima sāka strādāt ar šo jautājumu jau pirms gada. 11.Saeima strādāja ar šo jautājumu, un 12.Saeimā mēs turpinājām. 149.8pantā ir paredzēta atbildība par ātruma pārsniegšanu, un mums faktiski par šo jautājumu... Par šo jautājumu mēs runājām vairākās apakškomisijas sēdēs un arī Juridiskajā komisijā turpinājām diskusiju. Tātad - par ko mums nav šaubu? Par to, ka sodiem jābūt lielākiem! Tiešām sodi, kas ir patlaban paredzēti APK, mūsuprāt, neatbilst... teiksim, nav pietiekami efektīvi. Taču, kad mēs jautājam CSDD pārstāvjiem un arī ekspertiem, cik tad lielā mērā ir jāpalielina sodi, mēs nevarējām saņemt tādu atbildi, kurai būtu pievienoti kaut kādi pierādījumi, bet ir viedokļi, un jums ir iespēja šodien atbalstīt 7. vai 8.priekšlikumu. Pēc ekspertu domām, gan viens, gan otrs priekšlikums var uzlabot situāciju ar ceļu satiksmes drošību un būs efektīvs. Bet kāda ir starpība starp tiem diviem priekšlikumiem? Pirmām kārtām abos gadījumos ir paredzēts, ka par ātruma pārsniegšanu līdz 10 kilometriem vairs netiks piemērots naudas sods, bet būs tikai brīdinājums. Taču tas brīdinājums nav kaut kāds aizrādījums, bet gan administratīvais sods. Bet tālāk ir atšķirība: 8.priekšlikumā starta punkts - 15 eiro, un pēc tam ir palielinājums - 15, 30, 60, 120... Tāds ir tas solis. Savukārt 7.priekšlikumā solis ir 20 eiro, un tad seko 20, 40, 80... Bet abi priekšlikumi, no sistēmas viedokļa, ir loģiski. Kas ir jāņem vērā? Pantā ir 27 daļas, un mēs gribējām saglabāt sistēmu, un tādēļ tas nav sadalīts pa daļām. Un es aicinu katru kolēģi izvērtēt un pieņemt lēmumu. Bet jāņem vērā: gan 7., gan 8.priekšlikums ir svarīgi, un viens no tiem ir jāatbalsta. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā nekas nav piebilstams? Lūdzu zvanu! Balsosim par 7. - iekšlietu ministra vietā aizsardzības ministra Raimonda Vējoņa iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 51, pret - 37, atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
Paldies. Kolēģi, jūs esat atbalstījuši krietni bargākus sodus, salīdzinot ar 8.priekšlikumu. (No zāles dep. V.Agešins: “Balsot!”) Nē, ir atbalstīts...
Ir atbalstīts.
Ir atbalstīts 7.priekšlikums. Līdz ar to 8.priekšlikums nav balsojams... nevajadzētu būt balsojumam, jo tas ir alternatīvais. (No zāles dep. V.Agešins: “Kāpēc? Viņš ir tabulā!”)
Tas nav balsojams priekšlikums.
Tas nav balsojams.
Tātad skatām nākamo - 9.priekšlikumu.
Nevar! Par 8.priekšlikumu nevar balsot, jo tad būtu pretruna.
Tātad - 9.priekšlikums.
9.priekšlikums ir Satiksmes ministrijas parlamentārās sekretāres Kornas priekšlikums. Komisijā tas nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Andrejam Judinam.
Kolēģi! Juridiskajā komisijā mēs izvērtējām šo priekšlikumu un neatbalstījām. Bet tikko mēs balsojām, un jūs redzējāt, ka lielākā daļa atbalsta priekšlikumus, kas nav guvuši atbalstu komisijā. Tāpēc man gribētos paskaidrot un pievērst jūsu uzmanību tam, ka šim priekšlikumam tomēr ir loģikas problēma. Runa ir par gājēju atbildību par ceļu satiksmes noteikumu pārkāpšanu. Nav šaubu, ka gājējiem ir jāievēro ceļu satiksmes noteikumi. Tādēļ, ka viņi šķērso nepareizās vietās, rīkojas neatļautā veidā, izdara arī citus pārkāpumus, var notikt avārijas - tātad atbildībai ir jābūt! Bet atbildība arī tagad jau ir: saskaņā ar spēkā esošo normu gājēju var saukt pie atbildības un sodīt ar brīdinājumu vai naudas sodu no 15 līdz 30 eiro. Ko paredz šis priekšlikums? Saglabāt brīdinājumu... Es atvainojos! Piedodiet, lūdzu! Patlaban ir paredzēts no 7 līdz 30 eiro. Priekšlikumā ir paredzēts noteikt sodu no 15 līdz 30 eiro. Kur ir problēma? Ja priekšlikuma autori piedāvātu izslēgt brīdinājumu, tad varētu pateikt: viņi grib bargāk sodīt gājējus. Tur būtu loģika. Bet kas ir piedāvāts? Brīdinājumu saglabāt, bet aizliegt piemērot naudas sodu 7, 8, 10 eiro apmērā. Tātad sanāk tā (ja mēs to akceptēsim): brīdinājums ir labs sods, bet 10 eiro - slikts sods. Ir jāpiemēro 15 vai 30 eiro. Es domāju, tas nav pareizs priekšlikums, un aicinu to neatbalstīt. (No zāles dep. A.Lejiņš: “Pareizi!”)
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams? Lūdzu zvanu! Balsosim par 9. - Satiksmes ministrijas parlamentārās sekretāres Kornas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - nav, pret - 82, atturas - 6. Priekšlikums nav atbalstīts. (No zāles dep. J.Ādamsons: “Valdību neatbalsta!”)
Paldies. Tā, tas bija 9.priekšlikums. 10.priekšlikums ir Juridiskā biroja priekšlikums. Tas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 11.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
11. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izvērtēti, un es aicinu kolēģus balsot par likumprojektu kopumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 62, pret - nav, atturas - 29. Likumprojekts trešajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Statistikas likums”, trešais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāts Sergejs Dolgopolovs.
Cienījamie kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Statistikas likums” (Nr.66/Lp12). Uz trešo lasījumu komisija saņēmusi 38 priekšlikumus. 1. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Par brīnumu - arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
12. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
13. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - tās pašas komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
15. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 14. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
16. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
17. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
18. - komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
19. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
20. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
21. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
22. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
23. - komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
24. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdzīgi arī 25. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
25.priekšlikumu deputāti atbalsta.
26. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
27. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
28. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
29. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
30. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
31. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
32. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
33. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
34. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
35. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
36. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
37. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un 38. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Arī to deputāti atbalsta.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā. Vienlaikus es gribu izteikt pateicību Juridiskajam birojam un konkrēti Edvīnam Danovska kungam par milzīgo darbu, kas ir ieguldīts šinī jaunajā likumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Statistikas likums” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 92, pret un atturas - nav. Likumprojekts trešajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Tātad likums ir pieņemts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Noguldījumu garantiju likums”, trešais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Kārlis Šadurskis.
Godātie kolēģi! Strādāsim ar likumprojektu “Noguldījumu garantiju likums”. Samērā lielais priekšlikumu skaits uz trešo lasījumu ir saistīts ar to, ka, likumprojektu izskatot un gatavojot otrajam lasījumam, komisija lūdza tā autorus sagatavot nosaukumus visiem likuma pantiem, lai ar šo likumu būtu vieglāk strādāt. Tāpēc šeit nav vairs tādu problemātisku vai diskutablu jautājumu, bet lielākoties tie ir tehniski grozījumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - finanšu ministra... Finanšu ministra vietā to ir iesniedzis...
...satiksmes...
...ministrs Matīsa kungs. Tas ir satiksmes ministra Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti arī atbalsta to.
3. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - tā paša autora priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts 10.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
10. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11.priekšlikums ir atbalstīts, un ir mainīta turpmāko pantu numerācija.
Deputāti atbalsta.
12.priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
13. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts un iekļauts 14. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
14.priekšlikumu - savu priekšlikumu - komisija ir atbalstījusi.
Deputāti atbalsta.
15. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
16. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
17. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
18.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
19.priekšlikums. Daļēji atbalstīts 20. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
20. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
21. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
22. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
23. - ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
24. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
25. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
26. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
27. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
28. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
29. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
30. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
31. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
32. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
33.priekšlikums ir atbalstīts, un ir mainīta turpmāko pantu un daļu numerācija.
Deputāti piekrīt.
34. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
35. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
36. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
37. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
38. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
39. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
40. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
41. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
42. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
43. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
44. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
45. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
46. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 47.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Un 47. - komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
48. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
49. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
50. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
51. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Taču 52.priekšlikumā Matīsa kungs nav guvis komisijas atbalstu.
Deputāti neiebilst.
53. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
54. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
55. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
56. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
57. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
58. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
59. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
60. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
61. - atbalstīts. Mainīta turpmāko pantu un daļu numerācija.
Deputāti piekrīt.
62. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
63. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
64. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
65. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
66. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Arī 67. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
68. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Ir atbalstīts nākamajā - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Un pēdējais - 69. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Godātie kolēģi, lūdzu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā!
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Noguldījumu garantiju likums” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 95, pret un atturas - nav. Likumprojekts trešajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Kolēģi, ir pienācis laiks doties pārtraukumā. Līdz ar to mums ir jāreģistrējas. Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu reģistrācijas režīmu! Kamēr tiek gatavoti reģistrācijas rezultāti, man ir prieks paziņot, ka šodien 63 gadu jubilejā mēs sveicam deputātu Sergeju Mirski. Vārds paziņojumam deputātam Kārlim Šadurskim. (Starpsauciens no zāles.) Sēdes beigās... Es atvainojos! Vārds reģistrācijas rezultātu nolasīšanai Saeimas sekretāra biedram Gunāram Kūtrim.
Paldies. Šobrīd nav reģistrējušies: Māris Kučinskis, Edvards Smiltēns un Jānis Vucāns.
Paldies. Pārtraukums līdz pulksten 11.00. (Pārtraukums.)
Kolēģi! Aicinu ieņemt vietas Sēžu zālē, lai varam atsākt Saeimas sēdi. Darba kārtībā likumprojekts “Grozījumi likumā “Par Valsts ieņēmumu dienestu””, otrais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāte Inguna Sudraba.
Tātad skatām likumprojektu “Grozījumi likumā “Par Valsts ieņēmumu dienestu””. Ir saņemti četri priekšlikumi. 1.priekšlikums ir Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Ašeradena priekšlikums. Tas ir atbalstīts, attiecīgi mainot turpmāko pantu numerāciju.
Deputāti piekrīt.
Arī 2.priekšlikums ir Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Ašeradena priekšlikums. Tas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 3.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
3. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisija to ir atbalstījusi, mainot turpmāko pantu numerāciju.
Deputāti piekrīt.
Un 4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Aicinu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi likumā “Par Valsts ieņēmumu dienestu”” otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par Valsts ieņēmumu dienestu”” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 61, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu trešajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam ir šā gada 9.jūnijs.
Paldies. Citu priekšlikumu nav. Līdz ar to priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 9.jūnijam. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par akcīzes nodokli””, otrais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Jānis Trupovnieks.
Cienījamie kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir sagatavojusi izskatīšanai otrajā lasījumā likumprojektu “Grozījumi likumā “Par akcīzes nodokli””. Otrajam lasījumam ir saņemti 22 priekšlikumi. 1.priekšlikumu ir iesniegusi deputāte Inguna Sudraba. Komisija atbalsta, attiecīgi mainot turpmāko pantu numerāciju.
Deputāti atbalsta.
2. - deputātes Ingunas Sudrabas priekšlikums. Komisijā atbalstīts, un attiecīgi mainīta turpmāko pantu numerācija.
Deputāti atbalsta.
3.priekšlikums saņemts no deputātiem Gunta Belēviča un Imanta Parādnieka. Komisijā nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Imantam Parādniekam.
Labdien, godātie kolēģi! Kopš likumprojekts pieņemts pirmajā lasījumā, pie priekšlikumiem ir strādāts... pēc priekšlikumu iesniegšanas ir noticis intensīvs darbs. Un es vēlos pateikties kolēģiem, kuri atbalstīja mūsu, tas ir, manis un Gunta Belēviča kunga, kopīgi iesniegtos priekšlikumus, un ne tikai tiem, kuri atbalstīja, bet arī tiem, kuri ar izpratni izturējās, jo bija gana asas diskusijas par mūsu iesniegtajiem priekšlikumiem, kuri paredzēja ilgtermiņā noteikt šo alkohola akcīzes palielinājuma politiku, samērojot gan Valdības deklarācijā noteikto, gan sabiedrības veselības intereses, gan fiskālās intereses. Un šīs diskusijas rezultāts bija arī tas, ka notika viens ļoti vērtīgs izbraukums uz Igaunijas Finanšu ministriju; to organizēja mūsu Finanšu ministrija. Un tādējādi mēs plašā delegācijā apmeklējām Igauniju un tikāmies ar Igaunijas Finanšu ministrijas Finanšu departamenta vadītāju, un viņš izklāstīja, kāda Igaunijā ir iecerēta šī politika tuvākajos piecos gados, un mēs guvām pārliecību par to, ka mūsu, proti, manis kopīgi ar kolēģi Belēviču iesniegtie, priekšlikumi ne tikai ir samērīgi, bet, jāsaka, vēl ir ļoti pieticīgi salīdzinājumā ar to, ko dara Igaunijā. Un to arī apliecināja Finanšu ministrijas pēc šī brauciena veiktie aprēķini, kā mūsu priekšlikumi ietekmētu budžetu, ja mēs runājam tieši par fiskālo ietekmi. Un, salīdzinot ar likumprojektā noteikto, redzam, ka, pieņemot mūsu - manus un Belēviča kunga - priekšlikumus, šajā gadā budžets iegūtu par 1 miljonu eiro vairāk. Nākošajā gadā - 2016.gadā... Likumprojektā paredzēts iegūt budžetā 10,4 miljonus - papildu ieņēmumus -, turpretim mūsu priekšlikumā tie ir 13,5 miljoni - tātad par 3,1 miljonu vairāk. Arī 2017.gadā tas ir vairāk nekā 3 miljoni. Mūsu priekšlikums dotu pienesumu budžetā lielāku. Kā arī mēs savos priekšlikumos paredzējām iekļaut 2018.gada budžetā palielinājumu alkohola akcīzei, kas salīdzinoši bija ļoti samērīgi. Tas ir tas, ko mums izdevās rezultātā panākt. Un tas ir tāds kompromisa lēmums, par ko, varētu teikt, esam gandarīti, jo panācām to, ka alkohola akcīzes nodoklis netiek samazināts sidram, kā tas bija sākotnēji iecerēts, tātad dabīgi raudzētajiem dzērieniem līdz 6 procentiem. Likumprojektā tie bija 35 eiro. Palikām pie tā, ka šai grupai tas paliks nemainīgs, kaut arī pārējiem tiek palielināts. Un panācām galveno vienošanos, ka šī ilgtermiņa politika vēl tiks izdiskutēta, lai mēs to pieņemtu, skatot vidēja termiņa budžetu - tātad budžetu gan 2015.gadam, gan vidēja termiņa budžetu, un tad es ceru uz lielāku izpratni no pārējo kolēģu puses un arī no Finanšu ministrijas. Mēs šo alkohola akcīzi palielināsim tā, lai, samērojot šīs fiskālās un sabiedrības veselības intereses, mēs varētu mērķtiecīgi iegūto naudu novirzīt tam, kam to novirza Igaunija. Un viņi skaidri sev ir definējuši, ka šos līdzekļus, kas ir iegūti, ne tikai palielinot akcīzes nodokli alkoholam, bet arī tabakai, degvielai un citām lietām... viņi tos novirza ģimenes atbalsta politikai, tai skaitā vēl samazinot arī darbaspēka nodokļus. Es ceru, ka par šo mums būs ne tikai diskusija, bet arī vienošanās, kura rezultēsies vismaz ar tādiem palielinājumiem, kā mēs ar Belēviča kungu piedāvājām. Taču, tā kā šobrīd mēs esam panākuši kopsaucēju, ka palielinām nodokli no 1.augusta, lai bērniem varētu nodrošināt brīvpusdienas vismaz līdz 4.klasei ar 1.septembri, tad mēs ar Belēviča kungu atsaucam 3., 4., 15. un 16.priekšlikumu. Šeit ir iesniegums.
Paldies. Tātad priekšlikums ir atsaukts. 4. - arī ir atsaukts. Jā.
5.priekšlikums saņemts no deputātiem Viļuma un Šica. Komisija neatbalsta.
Deputāti neiebilst.
6.priekšlikums saņemts no deputātiem Viļuma un Šica. Komisija neatbalsta.
Deputāti neiebilst.
7.priekšlikums saņemts no deputātiem Viļuma un Šica. Komisija neatbalsta.
Deputāti neiebilst.
8.priekšlikums saņemts no deputātes Ingunas Sudrabas. Komisija neatbalsta.
Deputāti neiebilst.
9.priekšlikums - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds veselības ministram Guntim Belēvičam.
Ļoti cienītā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Cienījamās kolēģes deputātes! Godātie kolēģi deputāti! Es esmu pieteicies runāt kā veselības ministrs nolūkā veselības nozares vārdā izteikt pateicību Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vadītājam Kārlim Šadurska kungam un visiem Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas locekļiem par sagatavoto priekšlikumu. Man ir milzīgs gandarījums par to, ka 9.priekšlikums vairs neietver akcīzes nodokļa samazinājumu sidram, bet paredz akcīzes kāpumu, nevis kritumu sidriem ar alkohola “piešprici”, jo priekšlikums tā sākotnējā redakcijā ar 50 procentu akcīzes samazinājumu visiem sidriem - dabīgi raudzētiem un tādiem, kuriem alkohols ir “piešpricēts”, - nebūtu nekādā gadījumā paliekams zem mērķa - fiskālo un veselības interešu sabalansēšana, un tas radītu dubultu kaitējumu budžetam - būtu nodokļa kritums un tautas veselības pasliktināšanās. Kolēģi deputāti! Ko vēlas mūsu cilvēki? Veselīgu dzīvi, veselībā nodzīvotus ilgus sava mūža gadus! Pēc Pasaules Veselības organizācijas aprēķiniem, Latvijā akcīzes nodokļa celšana ir izmaksu visefektīvākais instruments, ar kuru mēs varam palielināt veselīgi nodzīvoto gadu skaitu. Latvijā, paceļot akcīzes nodokli tikai par 25 procentiem, gadā varētu iegūt 5 tūkstošus veselīgi nodzīvotu cilvēka dzīves gadu. Tas ir indikators, kura uzlabošanās gadījumā mēs varētu sagaidīt pozitīvu ietekmi uz valsts budžetu un tautsaimniecības attīstību, jo, ja cilvēks neslimo, viņš pilda savus pienākumus, maksā nodokļus un nav slogs veselības aprūpes sistēmai un labklājības sfērai. Akcīze alkoholam nav celta četrus piecus gadus. Iedzīvotāju ienākumi šajā laikā ir pieauguši, un alkohols ir kļuvis pieejamāks, un ir zaudēti potenciāli gūstami ieņēmumi valsts budžetā. Alkohola patēriņš pieaug, un pieaug arī sabiedrības veselības problēmas un līdz ar to - slogs veselības aprūpes sistēmai. Tikmēr kaimiņvalsts Igaunija konsekventi strādā pie akcīzes nodokļa alkoholam celšanas, un Igaunijai ieņēmumi budžetā pieaug, bet kopējais patērētā alkohola daudzums samazinās. Tādējādi ir sasniegts vēlamais efekts: ir pozitīva fiskālā ietekme, un tiek ievērotas sabiedrības veselības intereses. Priekšlikumi attiecībā uz akcīzes nodokļa celšanu ir jāizsver rūpīgi, tāpēc ir gandarījums par to, ka Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija savā priekšlikumā nav iekļāvusi alkohola industrijas dedzīgi aizstāvētās akcīzes nodokļa likmes turpmākajiem gadiem. Ir novērsts simbolisks akcīzes nodokļa likmju kāpums, un tas vieš cerību, ka jau drīzumā mēs atgriezīsimies pie šī jautājuma, lai sabiedrības veselības un budžeta prioritāšu interesēs apstiprinātu būtiskāku akcīzes nodokļa kāpumu arī turpmākajiem trim gadiem. Vienlaikus aicinu atcerēties, ka akcīzes nodokļa celšana neatbrīvo atbildīgās institūcijas no pienākuma rūpēties par to, lai tiktu mazināta alkohola nelegālā aprite. Tas nevar būt iegansts akcīzes nodokļa necelšanai. Tajā pašā laikā aicinu atcerēties, ka Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums ir liels kompromiss, tomēr tam ir sava pozitīvā fiskālā ietekme. Līdz ar to es aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. Tas dos mums papildu ieņēmumus budžetā, kuri ļaus no 1.septembra nodrošināt brīvpusdienas arī 4.klases skolēniem. Paldies deputātam Parādnieka kungam par nenogurstošu darbu šajā virzienā! Alkohola akcīzes nodoklis ir būtisks resurss, kur gūt finansiālu atbalstu mērķtiecīgu darbību veikšanai - bērnu ēdināšanai un veselības aprūpei. Un tāpēc, kolēģi, es aicinu: celsim akcīzi alkoholam gadu no gada! Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Komisijas vārdā varam pateikties gan Belēviča kungam, gan Parādnieka kungam par izpratni un aicināt uz turpmāku sadarbību. Paldies.
Paldies. Saprotu, ka deputāti arī balsojumu nelūdz par 9.priekšlikumu.
10.priekšlikums. Iesnieguši deputāti Viļums un Šics. Komisija neatbalsta.
Deputāti neiebilst.
11.priekšlikums. Iesnieguši deputāti Viļums un Šics. Komisija neatbalsta.
Deputāti neiebilst.
12.priekšlikumu arī esam saņēmuši no deputātiem Viļuma un Šica. Komisija neatbalsta.
Deputāti neiebilst.
13.priekšlikums arī saņemts no deputātiem Viļuma un Šica. Komisija neatbalsta.
Deputāti neiebilst.
14.priekšlikums arī saņemts no deputātiem Viļuma un Šica. Komisija neatbalsta.
Deputāti neiebilst. 15.priekšlikums ir atsaukts.
16. - arī atsaukts.
Un arī 16.priekšlikums ir atsaukts.
17.priekšlikums saņemts no deputātiem Viļuma un Šica. Netiek atbalstīts komisijā.
Deputāti piekrīt.
18.priekšlikums saņemts no deputātes Sudrabas. Komisija neatbalstīja.
Deputāti neiebilst.
19.priekšlikums saņemts no deputātes Sudrabas. Komisija neatbalstīja.
Deputāti neiebilst.
20.priekšlikums - no Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas. Tiek atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
21.priekšlikums saņemts no deputātiem Viļuma un Šica. Netiek atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
22.priekšlikums - no Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas. Tiek atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Lūdzu atbalstīt šo likumprojektu otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par akcīzes nodokli”” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 86, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu trešajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 9.jūnijs.
Līdz ar to priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 9.jūnijam. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Patērētāju tiesību aizsardzības likumā”, otrais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Ingmārs Līdaka.
Labdien, cienījamie kolēģi! Tātad Saeimas balsu skaitīšanas komisija... Oi, es atvainojos! Atbildīgā komisija - Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija - izskatīja grozījumus Patērētāju tiesību aizsardzības likumā. Ir iesniegts 21 priekšlikums. 1. - ekonomikas ministrijas parlamentārā sekretāra Putras priekšlikums. Komisijā guva atbalstu.
Deputāti atbalsta.
Arī 2. - parlamentārā sekretāra Putras priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
4. - Ekonomikas ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Nav atbalstīts.
Kolēģi! 4.priekšlikums nav atbalstīts. Deputāti neiebilst.
Tātad 5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Lūdzu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
Līdzīgi arī 6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Lūdzu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Arī 8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Arī 9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Tāpat arī 10. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts nākošajā - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
12. - atbildīgās komisijas priekšlikums. To es lūdzu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
13. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Tāpat arī 14. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
15. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī to lūdzu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
Sekojoši arī 16. - Juridiskā biroja priekšlikums. Lūdzu atbalstīt.
Deputāti piekrīt.
17. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Arī 18. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir guvis komisijas atbalstu.
Deputāti atbalsta.
19. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un arī 20. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Un visbeidzot 21. - Juridiskā biroja priekšlikums par pārejas noteikumiem. Komisijā ir atbalstīts.
Arī to deputāti atbalsta.
Līdz ar to lūdzu apstiprināt šo likumprojektu otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Patērētāju tiesību aizsardzības likumā” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 89, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu trešajam lasījumam.
9.jūnijs, lai mēs paspētu vēl šajā sesijā izskatīt līdz galam.
Paldies. Līdz ar to priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 9.jūnijam. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Par nekustamā īpašuma Valteru ielā 18, Siguļos, Carnikavas novadā, daļas atsavināšanu sabiedrības vajadzībām - pretplūdu aizsargdambja būvniecībai”, otrais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Gaidis Bērziņš.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Skatām likumprojektu “Par nekustamā īpašuma Valteru ielā 18, Siguļos, Carnikavas novadā, daļas atsavināšanu sabiedrības vajadzībām - pretplūdu aizsargdambja būvniecībai”. Atgādināšu, ka Satversmes 105.pants nosaka, ka īpašuma piespiedu atsavināšana sabiedrības vajadzībām ir pieļaujama, ja tā notikusi uz atsevišķa likuma pamata, izņēmuma gadījumā un pret taisnīgu atlīdzību. Šodien mēs vērtējam šo atsevišķo likumu. Sabiedrības vajadzība šajā gadījumā ir pretplūdu aizsargdambja būvniecība Carnikavā. Izņēmuma situācija. Par šo jautājumu vēlos nedaudz informēt deputātus. Bijām aicinājuši uz Juridiskās komisijas sēdi nekustamā īpašuma īpašnieku, kurš arī ieradās. Gan šīs sēdes laikā, gan arī iepriekš, pirms likumprojekta izskatīšanas pirmajā lasījumā, ir notikušas sarunas starp nekustamā īpašuma īpašnieku un Carnikavas novada domi par iespējām brīvprātīgi vienoties par minētā zemesgabala atsavināšanu. Šeit gan jāteic, ka īpašnieka vēlmes un intereses nesakrīt ar Carnikavas novada domes iespējām un arī ar likuma prasībām. Proti, īpašnieks faktiski līdz šim ir uzstājis uz to, ka viņš vēlas, lai valsts atsavina visu nekustamo īpašumu, kas ir krietni lielāks, nekā tas ir nepieciešams šo sabiedrības vajadzību nodrošināšanai. Turklāt uz šī īpašuma atrodas arī dzīvojamā ēka, kas gan nav šobrīd pabeigta un nodota ekspluatācijā. Taču šīs komisijas sēdes laikā izskanēja arī vēl citi iespējamie priekšlikumi, un mēs aicinājām turpināt šīs sarunas starp īpašnieku un Carnikavas novada domi. Tomēr, kamēr šīs sarunas nav beigušās ar rezultātu - brīvprātīgu vienošanos, komisijas deputāti nolēma šo likumprojektu atbalstīt otrajam lasījumam, izskatot arī visus trīs priekšlikumus. Tātad, kolēģi, izskatīsim priekšlikumus. 1.priekšlikums ir Juridiskā biroja priekšlikums. Tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2.priekšlikums ir Juridiskā biroja priekšlikums. Tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un 3.priekšlikums arī ir Juridiskā biroja priekšlikums. Tas ir atbalstīts.
Arī to deputāti atbalsta.
Kolēģi! Juridiskās komisijas vārdā aicinu atbalstīt minēto likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Par nekustamā īpašuma Valteru ielā 18, Siguļos, Carnikavas novadā, daļas atsavināšanu sabiedrības vajadzībām - pretplūdu aizsargdambja būvniecībai”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret - nav, atturas - 1. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai trešajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 9.jūnijs.
Paldies. Līdz ar to priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 9.jūnijam. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas likums”, otrais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Ints Dālderis.
Cienījamie kolēģi! Minētajam likumprojektam iesniegti 176 priekšlikumi. Priekšlikumu skaits tiešām ir liels, bet pārsvarā tas ir tāpēc, ka šis likums faktiski ir jauns likums, kas turpmāk regulēs šīs sarežģītās jomas finanšu sektorā, un pārsvarā tie ir Juridiskā biroja priekšlikumi, kas veido no sākotnējā piedāvājuma atšķirīgu struktūru sadaļām, nodaļām un daļām. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5.priekšlikumu finanšu ministra vietā iesniedzis satiksmes ministrs Anrijs Matīss. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
10. - priekšlikums, kuru finanšu ministra vietā iesniedzis satiksmes ministrs Anrijs Matīss. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
13. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti arī atbalsta.
14. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
15. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
16. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
17. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
18. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
19. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
21.priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
22. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
23. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
24. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
25. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
26. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
27. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
28. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
29. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
30. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
32. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
33. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Komisija atbalstījusi 34. - Juridiskā biroja priekšlikumu.
Deputāti piekrīt.
35. - finanšu ministra vietā iesniedzis satiksmes ministrs Matīss. Priekšlikums atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
36. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
37.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
38. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
39. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
40. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
41. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
42. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
43. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
44. - finanšu ministra vietā iesniedzis satiksmes ministrs Anrijs Matīss. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
45. - deputāta Trupovnieka priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
46. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
47. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
48. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
49. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
50. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Tāpat 51. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
52. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
53. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
54. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
55. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
56.priekšlikumu finanšu ministra vietā iesniedzis satiksmes ministrs Anrijs Matīss. Komisijā guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
57. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
58. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
59. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Tāpat arī 60. - Juridiskā biroja iesniegtais priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
61. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
62. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts, iekļauts 63. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
63. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
64. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
65. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
66. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
67. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
68. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
69. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 70. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
70. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
71. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 72. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
72. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti arī atbalsta.
73. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
74. - arī Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
75. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Tāpat 76. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un arī 77.priekšlikums ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
78. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
79. - priekšlikums, ko finanšu ministra vietā iesniedzis satiksmes ministrs Anrijs Matīss. Priekšlikums guvis komisijas atbalstu.
Deputāti atbalsta.
Atbalstīts arī 80.priekšlikums, ko finanšu ministra vietā iesniedzis satiksmes ministrs... ministra priekšlikums... Anrija Matīsa priekšlikums.
Deputāti atbalsta.
81. - Anrija Matīsa iesniegts priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
82. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
83. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
84. - priekšlikums, ko iesniedzis Anrijs Matīss. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
85. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
86. - priekšlikums, ko iesniedzis Anrijs Matīss. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
87. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
88. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
89. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
90. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
91. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
92.priekšlikums - tāpat. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
93. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
94. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Finanšu ministra vietā satiksmes ministrs Anrijs Matīss iesniedza arī 95.priekšlikumu. Arī tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
96. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Tāpat 97.priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
98. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
99. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Matīsa kunga iesniegts ir arī 100.priekšlikums. Arī tas atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
101.priekšlikums - tāpat. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
102. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
103. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
104. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
105. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
106. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Finanšu ministra vietā satiksmes ministrs Anrijs Matīss iesniedzis arī 107.priekšlikumu. Tas arī ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
108. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
109. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Tāpat 110.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
111. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
112. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
113. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
114. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
115. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Matīsa kunga iesniegts ir arī 116.priekšlikums. Arī tas atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
117. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
118. - arī. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
119. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
120. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Juridiskais birojs iesniedzis 121.priekšlikumu. Arī tas guvis atbalstu.
Deputāti piekrīt.
122. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
123. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
124. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
125. - komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
126. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
127.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
128. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
129. - Anrija Matīsa iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
130. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Vajadzēs ieraut laikam... (Iedzer ūdeni. Zālē smiekli.) Pie kura mēs palikām?
Pie 130. ...
131. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
132. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Tātad 130. un 131.priekšlikumu deputāti ir atbalstījuši. 132. - Juridiskā biroja priekšlikums. Deputāti atbalsta.
133. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
134. - finanšu ministra vietā iesniedzis satiksmes ministrs Matīss. Priekšlikums atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Atbalstīts arī 135. - Juridiskā biroja priekšlikums.
Deputāti atbalsta.
136. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
137. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
138.- Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
139.priekšlikums. Tāpat atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
140. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
141. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
142. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
143.priekšlikums. Tāpat atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
144. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
145. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
146. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
147. - Matīsa kunga priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
148. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Tāpat arī 149.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
150. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
151. - Matīsa kunga priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
152. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
153. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Juridiskais birojs iesniedzis 154.priekšlikumu. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
155. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
156. - finanšu ministra vietā iesniedzis satiksmes ministrs Anrijs Matīss. Priekšlikums atbalstīts.
Deputāti priekšlikumam piekrīt.
157. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
158. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tāpat atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Tāpat 159.priekšlikums ir Juridiskā biroja iesniegts. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Tāpat 160.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
161. - atbalstīts Juridiskā biroja iesniegtais priekšlikums.
Deputāti piekrīt.
Komisija atbalstīja arī 162. - Juridiskā biroja priekšlikumu.
Deputāti piekrīt.
163. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
164. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
165. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Igoram Pimenovam.
Cienījamās deputātes, godātie deputāti! Mana uzruna būs saistīta tieši ar šo konkrēto priekšlikumu tā iemesla dēļ, ka to ir iesniedzis Juridiskais birojs. Pēdējo mēnešu laikā mēs esam saņēmuši Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā vismaz trīs likumprojektus, kuri pēc tam gala lasījumos satur simtiem priekšlikumu. Pavisam nesen, 21.maijā, esam atbalstījuši gala lasījumā Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības atjaunošanas un noregulējuma likumu, kurš gala lasījumā saturēja 302 priekšlikumus. Es gribētu teikt, ka tas viss liecina tikai par vienu faktu - ka mēs atkārtoti saņemam no Finanšu ministrijas institūcijām vai no pašas ministrijas likumprojektus, kuri ir sagatavoti ļoti, maigi sakot, pavirši. Nemaz negribu noniecināt to speciālistu kvalifikāciju, kuri rakstījuši šos likumprojektus, bet gala rezultātā visu pēdējo darbu un lielā mērā vissvarīgāko darbu veic mūsu Juridiskā biroja darbinieces, un tāpēc es vienkārši uzskatu, ka mums vajag pateikties Juridiskā biroja speciālistēm - Anitai Pērsmanei, vecākajai juridiskajai padomniecei, un Anitai Kozlovskai, vadītājas vietniecei, kuras padara mūsu darbu daudz vienkāršāku, skaistāku un efektīvāku. Un es rosinu valdošās koalīcijas deputātus vismaz veicināt mūsu ministrijas darba grupā...
Pimenova kungs, es aicinu jūs runāt par priekšlikuma tēmu, jo Juridiskā biroja priekšlikums ir aizstāt skaitli un vārdu “IV sadaļa” ar citiem...
...lai turpmāk šos priekšlikumus sagatavotu mūsu ministrijas, nevis Juridiskais birojs. Paldies. (No zāles dep. A.Bērziņš: “Paldies!”; dep. S.Āboltiņa un vēl daži deputāti aplaudē.)
Paldies. Līdz ar to debates slēdzu. Man jāvaicā: vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Komisijas vārdā droši vien varam pievienoties pateicībai Juridiskā biroja darbiniekiem. Un aicinu atbalstīt 165. - Juridiskā biroja priekšlikumu.
Paldies. Tātad deputāti balsojumu nelūdz un atbalsta šo priekšlikumu.
166. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
167. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
168. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta 168.priekšlikumu.
169. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
170. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
171. - Matīsa kunga iesniegts priekšlikums. Guvis komisijas atbalstu.
Deputāti atbalsta.
Atbalstīts arī Anrija Matīsa iesniegtais 172.priekšlikums.
Deputāti atbalsta.
173. - deputāta Trupovnieka priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
174. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Finanšu ministra vietā satiksmes ministrs Matīss iesniedzis 175.priekšlikumu. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Juridiskais birojs iesniedzis 176.priekšlikumu. Tas arī guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to visi priekšlikumi izskatīti. Lūdzu atbalstīt likumprojektu “Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas likums” otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas likums” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 88, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai trešajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam - šī gada 9.jūnijs.
Jūnijs?
Jūnijs.
Jā. Līdz ar to priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 9.jūnijam. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Patērētāju ārpustiesas strīdu risinātāju likums”, otrais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Ingmārs Līdaka.
Tātad, cienījamie kolēģi, jūsu uzmanībai likumprojekts “Patērētāju ārpustiesas strīdu risinātāju likums”. Tas ir cieši saistīts ar iepriekš jau izskatīto likumprojektu “Grozījumi Patērētāju tiesību aizsardzības likumā”, kurā tika paredzēts būtībā šāds strīdu risināšanas veids, tātad ārpustiesas risināšana. Nu, un šis konkrētais likumprojekts tātad jau regulē, kā šie strīdi tiks risināti ārpustiesas kārtībā. 1.priekšlikums ir no Juridiskā biroja. Tas ir daļēji atbalstīts un iekļauts jaunizveidotajā atbildīgās komisijas 2.priekšlikuma redakcijā.
Deputāti piekrīt.
Tātad 2.priekšlikums ir atbildīgās komisijas priekšlikums. Lūdzu to atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Iekļauts tam sekojošajā atbildīgās komisijas priekšlikumā - 4.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Tātad 4. - atbildīgās komisijas priekšlikums. To lūdzu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts, redakcionāli precizējot.
Deputāti atbalsta.
7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Lūdzu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
Lūdzu atbalstīt arī 9. - Juridiskā biroja priekšlikumu.
Deputāti piekrīt.
Un arī 10. - Juridiskā biroja priekšlikumu.
Deputāti piekrīt.
11. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir komisijā guvis atbalstu, redakcionāli precizējot.
Deputāti atbalsta.
12. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
13. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 15. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
14. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Lūdzu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
Arī 15. - atbildīgās komisijas priekšlikumu - lūdzu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
16.priekšlikums. Arī no Juridiskā biroja, ko lūdzu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
Tāpat arī 17. - Juridiskā biroja priekšlikumu. Arī lūdzu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
18. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Sekojoši arī 19. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
Tāpat lūdzu atbalstīt 20. - Juridiskā biroja priekšlikumu.
Deputāti piekrīt.
Arī 21.priekšlikumu iesniedzis Juridiskais birojs. Lūdzu to atbalstīt.
Deputāti piekrīt.
22. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un 23. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to lūdzu atbalstīt šo likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Patērētāju ārpustiesas strīdu risinātāju likums” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 95, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu trešajam lasījumam.
Maksimāli īss priekšlikumu iesniegšanas laiks - līdz 9.jūnijam.
Līdz ar to priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 9.jūnijam. Paldies. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par tiesu varu””, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Solvita Āboltiņa.
Cienījamie kolēģi! Tieslietu ministrija lūdza atrisināt vienu ļoti steidzamu jautājumu, līdz mēs vēl esam aizgājuši brīvdienās, un tas attiecas uz jautājumu par iespējām reorganizēt tiesas. Jo tiesu iekārtas attīstības pamatnostādnēs 2009.-2015.gadam ir noteikts tiesu iekārtas politikas mērķis - nodrošināt tiesiski efektīvu, kvalitatīvu un sabiedrības vajadzībām atbilstošu tiesu iekārtas darbību, sekmējot no taisnīgas tiesas jēdziena izrietošu tiesu varas pamatvērtību īstenošanu, lai neatkarīga pieejama tiesa un efektīvs tiesas process noritētu iespējami īsākā termiņā. Latvijā reālā situācija ir tāda, ka ir daudzas mazās tiesas, kuras ir ar ļoti nelielu tiesnešu skaitu, un šajās tiesās ir apgrūtināta lietu uzkrājumu likvidēšana. Nereti nav iespējams pat nodrošināt lietu izskatīšanas nepārtrauktību un lietu sadales nejaušību, un, veicot konkrētu reorganizāciju, šajā gadījumā būtu iespējams nodrošināt gan nejaušības principu, gan specializācijas principu ievērošanu lietu sadalē, gan augstāku tiesas spriešanas kvalitāti, kā arī novērst nevēlamu korporatīvu saišu veidošanos. Un līdz ar to ir nepieciešami grozījumi, kas noteiktu, ka Ministru kabinetam ir dota kompetence noteikt rajonu (pilsētu) tiesu attiecīgo tiesu namu un zemesgrāmatu nodaļu darbības teritoriju. Tātad mēs to darītu nevis katru reizi ar likumu, bet tā būtu kompetence, kas tiktu nodota Ministru kabinetam. Un, protams, - viennozīmīgi! - šajā procesā būtu iesaistīta arī Tieslietu padome. Tātad Tieslietu ministrija ar šo grozījumu vērsās Tiesu politikas apakškomisijā, kurā mēs to izskatījām, un arī Juridiskā komisija atbalstīja šī likumprojekta iespējami ātru tālāku virzīšanu. Tā kā tas ir likumprojekts, kam ir būtiska ietekme uz tiesu varu, tad tas jau ir skaņots Tieslietu padomē, bet tas ir arī starp pirmo un otro lasījumu, tāpēc es lūgšu jums noteikt šim likumprojektam steidzamību. Tieslietu padomē tas tiks skaņots vēl vienu reizi. Tātad Juridiskā komisija izskatīja šo likumprojektu, un, lai mēs to varētu pieņemt un lai tas varētu iespējami ātri stāties spēkā, tam ir nepieciešams noteikt steidzamību, ko es lūgtu deputātus atbalstīt. Un es lūdzu atbalstīt arī likumprojekta izskatīšanu pirmajā lasījumā.
Paldies. Tātad vispirms mums ir jābalso par steidzamību. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par tiesu varu”” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret - nav, atturas - 1. Likumprojekts par steidzamu ir atzīts.
Lūdzu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par tiesu varu”” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 90, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam un laiku likumprojekta izskatīšanai Saeimas sēdē.
Tātad priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 9.jūnijs, izskatīšana - Saeimas 18.jūnija sēdē.
Paldies. Līdz ar to priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 9.jūnijam, un izskatīšana Saeimas sēdē - šā gada 18.jūnijā. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā””, pirmais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāts Sergejs Dolgopolovs.
Cienījamie kolēģi! Pagājušajā gadā, strādājot pie maksātnespējas administrēšanas likumiem, Juridiskā komisija iestrādāja likuma “Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā” 4.panta pirmajā daļā... papildināja to ar 26.punktu, tādējādi maksātnespējas administratorus pielīdzinot valsts amatpersonām un nosakot, ka šī norma stājas spēkā ar šā gada 1.jūliju. Kā jūs atceraties, burtiski pirms pāris nedēļām mēs pagarinājām šīs normas stāšanās spēkā termiņu līdz nākamā gada 1.janvārim. Lai atrisinātu tās problēmas, ko izraisīja šīs normas ieviešana, komisija izstrādāja alternatīvu likumprojektu “Grozījumi likumā “Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā””, kas tieši reglamentētu šo problēmu. Aicinu, pirmkārt, izskatīt šo likumprojektu steidzamības kārtā un, otrkārt, atbalstīt pirmajā lasījumā.
Paldies. Līdz ar to mums vispirms ir jābalso par steidzamību. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā”” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret - 7, atturas - 1. Likumprojekts ir atzīts par steidzamu.
Lūdzu atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā. Tos, kas balsojumā atturējās vai balsoja “pret”, gribu mierināt, ka priekšlikumu iesniegšanas termiņš būs pietiekami garš, lai varētu nopietni strādāt pie likumprojekta pirms otrā lasījuma.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā”” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 87, pret - 6, atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu, kā arī laiku likumprojekta izskatīšanai Saeimas sēdē.
Komisija gaidīs priekšlikumus līdz šā gada 14.augustam. Saeimā šo likumprojektu varētu otrajā, galīgajā, lasījumā izskatīt šā gada 10.septembrī.
Paldies. Līdz ar to priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 14.augustam, izskatīšana Saeimas sēdē - šā gada 20. ... (S.Dolgopolovs: “10.!”) 10.septembrī. Paldies. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Lēmumu projektu izskatīšana”. Darba kārtībā lēmuma projekts “Par Saeimas piekrišanu likumā “Par valsts budžetu 2015.gadam” noteiktās apropriācijas pārdalei”. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Kārlis Šadurskis.
Godātie kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir saņēmusi finanšu ministra Jāņa Reira vēstuli ar lūgumu veikt likumā “Par valsts budžetu 2015.gadam” noteiktās apropriācijas pārdali. Atbalstījusi šo lūgumu un izstrādājusi lēmuma projektu, komisija lūdz atbalstīt to.
Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Saeimas piekrišanu...” Es atvainojos! Uzsākam debates. Atvainojiet! Uzsākam debates. Vārds deputātei Ingunai Sudrabai.
Cienījamie kolēģi! Šodien mums kārtējo reizi ir jālemj par likumā “Par valsts budžetu 2015.gadam” noteikto apropriāciju pārdali. Un, protams, mēs atkal esam uzklausījuši izpildvaras nozīmīgos argumentus, kāpēc, plānojot 2015.gada budžetu, atsevišķi pasākumi nebija ieplānoti vai arī bija ieplānoti nepareizi. Un šoreiz Saeima aicina veikt pārdali divās programmās: pirmkārt, lai apmaksātu informējošos un izglītojošos sižetus par atkritumu apsaimniekošanas un vides aizsardzības problemātiku ciklā “Mūsu vide ir mūsu atbildība”, runājot par kuriem, godātie Saeimas deputāti, es gribu atgādināt, ka tieši šādā redakcijā mēs par tiem jau esam lēmuši un šādus līdzekļus tieši šim mērķim piešķīruši. (Pauze. Zālē ir pieaudzis troksnis. No zāles: “Varētu kaut kādu kārtību ieviest? Priekšsēdētājas kundze, jums ir āmurītis!”) Var tikai pabrīnīties par izpildvaras nevēlēšanos izpildīt likumā noteikto un tās sniegto skaidrojumu, ka, ņemot vērā to, ka no likuma pieņemšanas ir pagājuši pieci mēneši un Nacionālā elektronisko plašsaziņas līdzekļu padome nav veikusi pārskaitījumu, tiek meklēts cits risinājums, kā šos līdzekļus pārskaitīt. Cienījamie deputāti, tā vietā, lai uzdotu jautājumu Nacionālajai elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomei par iemesliem, kas traucē izpildīt likumā noteikto, notiek vienkārša noteikumu maiņa nobalsojot. Vai, jūsuprāt, šādi mēs veicinām valsts pārvaldes iestāžu atbildīgu darbību? Tāpēc es aicinu pārdomāt, kādu finanšu politiku mēs šādi veidojam un kādas vērtības attīstām iestāžu vadītājos un ierēdņos. Un otrkārt. Lai nodrošinātu koordinācijas institūcijas uzdevuma izpildi, mēs veicām kārtējo līdzekļu pārdali no jaunajai politikas iniciatīvai “Latvijas konkurētspējas novērtējums un tā uzraudzības (monitoringa) sistēma” piešķirtā finansējuma. Šoreiz ir tieši pretēji - šai tikko nobalsotajai jaunajai politikas iniciatīvai mēs samazinām finansējumu par vairāk nekā 184 tūkstošiem eiro, no kura 170 tūkstoši tiek piešķirti Pārresoru koordinācijas centram. 2015.gada 26.maijā, tas ir, gandrīz divus mēnešus vēlāk nekā Publisko personu kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likumā noteikts, Ministru kabinets beidzot pieņēma lēmumu par valsts iestādi, kura pildīs valsts kapitālsabiedrību un valsts kapitāla daļu pārvaldības koordinācijas institūcijas uzdevumus. Ministru kabinets lēma, ka šī institūcija būs Pārresoru koordinācijas centrs, kas uzsāks šo uzdevumu pildīt no 1.jūnija. Vēlos vērst jūsu uzmanību uz to, ka Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likums tika pieņemts jau pagājušajā gadā, 16.oktobrī. Tātad izpildvarai, izstrādājot 2015.gada budžeta likumu, bija pietiekami daudz laika, lai ieplānotu šos finanšu resursus tieši šādas funkcijas izpildei, kuru bija paredzēts uzsākt jau šī gada martā. Un es gribu vērst uzmanību uz vēl vienu faktu, kas liecina, manuprāt, jau par īpašu cinismu. Tātad, ja Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likums nosaka termiņu, kādā ir jāiesniedz pirmais publiskais pārskats par valstij piederošām kapitāla daļām un kapitālsabiedrībām, tad jau šobrīd Ministru kabinets ir izdevis rīkojumu, kurā atļauj šo termiņu pārcelt uz vēlāku laiku - trīs mēnešus vēlāk, nekā likums to nosaka, tātad šo pārskatu iesniegt Saeimā tikai 2015.gada 1.decembrī. Un es domāju, ka mēs ar saviem lēmumiem tieši vēl vairāk veicinām izpildvaru rīkoties, absolūti ignorējot paša likumdevēja noteiktos termiņus. Un, ja Ministru kabinets var ignorēt likumdevēja lēmumus, kāpēc to nedarīt visām pārējām valsts iestādēm un sabiedrībai kopumā? Es vēlreiz vēršu uzmanību uz to, ka šie nav negaidīti notikumi, kurus Ministru kabinets nevarēja paredzēt, vai ka ir bijuši kādi citi būtiski faktori, kuri ietekmējuši finanšu līdzekļu nepieciešamību. Šī vienkārši ir iestāžu neprofesionalitāte, plānojot savu darbu un valsts finanšu resursu izlietojumu. Vai tiešām likumdevēja lēmumiem nav nozīmes un vai mums vienmēr ir jābūt izpildvaras kļūdu labotājiem? Es aicinu neatbalstīt šo lēmuma projektu.
Paldies. Turpinām debates. Vārds deputātei Ilzei Viņķelei.
Cienījamie kolēģi! Sudrabas kundzes paustās bažas pilnībā nevaru dalīt, jo apropriācijas pārdales mehānisms ir leģitīms mehānisms, par ko lemjam mēs, likumdevējs - Saeima -, un tas tieši tādēļ arī ir domāts, lai ļautu noteiktu rīcības brīvību Ministru kabinetam, ko pēc tam leģitimizē Saeima. Un turklāt konkrētajā gadījumā mēs nerunājam par līdzekļu pārdali no neparedzētiem gadījumiem. Šis ir korekcijas mehānisms, kas, godprātīgi izmantots, pats par sevi ir visnotaļ lietderīgs. Bet es gribētu runāt par to sadaļu, kas man nešķiet īsti pareiza un loģiska, proti, par piešķīrumu Vidzemes televīzijai noteiktu raidījumu ciklu nodrošinājumam. Un tā ir nejēdzība - tā, ko sauc par deputātu kvotu! Lieku roku uz sirds - es arī esmu šīgada budžetā šo iespēju izmantojusi, novirzot noteikto naudas summu Pārresoru koordinācijas centra pētījumu budžetam. Bet es aicinu ņemt mācību no šī gadījuma, kur viena aplama lēmuma dēļ mums ir jāizmanto šis leģitīmais apropriācijas pārdales mehānisms, lai izlavierētu starp diviem likumiem, kas faktiski ir pretrunā, - budžeta likumu un likumu par sabiedriskā pasūtījuma nodrošinājumu televīzijā; šajā sakarā jāpiemin arī iepirkumu likums. Šis nav pirmais gadījums, kad mēs ar savu lēmumu nostādām ļoti sarežģītā situācijā ministrijas vai kādu no valsts pārvaldes institūcijām, jo budžeta likums faktiski ir pretrunā ar iepirkumu likumu. Mums ir vairāki gadījumi, kad deputātu kvotu atprečošana ministrijā sagādā reālas galvassāpes, jo šī summa ir piešķirta noteiktai sabiedriskai organizācijai, kaut gan šī naudas summa principā būtu jākonkursē. Un līdz ar to es aicinu ņemt šo kā piemēru un apņemties pašiem atteikties no deputātu kvotu piemērošanas nākamā gada budžetā. (Starpsaucieni: “Tieši tā!”; “Protams!” Troksnis, aplausi.) Es esmu runājusi ar kolēģiem - ar kolēģiem no mūsu frakcijas -, un es zinu, ka daļa no mums to attiecībā uz nākamā gada budžetu vairs nedarīs pat tad, ja tas būs visas koalīcijas lēmums. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams pirms balsojuma? Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Saeimas piekrišanu likumā “Par valsts budžetu 2015.gadam” noteiktās apropriācijas pārdalei”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 56, pret - 14, atturas - 22. Līdz ar to lēmuma projekts ir pieņemts. Kolēģi! Saistībā ar jautājumu un atbilžu sēdi, kas paredzēta šodien pulksten 17.00, vēlos jūs informēt, ka uz deputātu Zariņa, Agešina, Artūra Rubika, Tutina un Ribakova jautājumu satiksmes ministram Anrijam Matīsam “Par Rail Baltica projekta ekonomisko pamatojumu un tā patieso ietekmi uz Latvijas tautsaimniecību” ir saņemta rakstveida atbilde, kas iesniedzējus neapmierina, bet ministrs šodien nevar ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Uz deputātu Zariņa, Agešina, Urbanoviča, Tutina un Ribakova jautājumu Ministru prezidentei Laimdotai Straujumai “Par esošās ģeopolitiskās situācijas ietekmi uz Latvijas tautsaimniecību” saņemta rakstveida atbilde, kas iesniedzējus neapmierina, bet ekonomikas ministre Dana Reizniece-Ozola (šis jautājums tika pāradresēts ekonomikas ministrei) šodien nevar ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Uz deputātu Elksniņa, Zariņa, Zemļinska, Ādamsona un Ribakova jautājumu finanšu ministram Jānim Reiram “Par Valsts ieņēmumu dienesta pārbaudēm” saņemta rakstveida atbilde, kas iesniedzējus neapmierina, bet ministrs šodien nevar ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Saistībā ar deputātu Sudrabas, Andreja Klementjeva, Ruka, Šica, Brīvera un Meijas jautājumu Ministru prezidentei Laimdotai Straujumai “Par grozījumu likumā “Par valsts pensijām” atlikšanu” labklājības ministrs Uldis Augulis informē, ka var ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu šodien. Saistībā ar deputātu Zariņa, Zemļinska, Nikonova, Zujeva un Tretjakas jautājumu ekonomikas ministrei Danai Reizniecei-Ozolai “Par drošības rezervju pakalpojuma sniegšanu valsts (Latvijas Republikas) naftas produktu rezervju izveidei” ministre informē, ka nevar šodien ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Ministre turklāt informē, ka jautājuma uzdevēju pieprasītās apjomīgās informācijas dēļ rakstveida atbilde tiks sniegta līdz šā gada 5.jūnijam. Saistībā ar deputātu Elksniņa, Agešina, Mirska, Dolgopolova un Potapkina jautājumu izglītības un zinātnes ministrei Mārītei Seilei “Par projekta “Portāla www.skolas.lv attīstība” atbildīgiem ierēdņiem un nodarīto zaudējumu piedziņu” saņemta rakstveida atbilde, kas iesniedzējus apmierina, un jautājums uzskatāms par atbildētu. Saistībā ar deputātu Urbanoviča, Potapkina, Zariņa, Agešina un Tutina jautājumu finanšu ministram Jānim Reiram “Par uzņēmumu ienākuma nodokļa avansa maksājumiem” ministrs informē, ka šodien nevar ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu. (No zāles dep. I.Zariņš un V.Agešins: “Atbilde arī nav iesniegta! Tas ir pārkāpums!”) Saistībā ar deputātu Elksniņa, Orlova, Agešina, Tutina un Tretjakas jautājumu satiksmes ministram Anrijam Matīsam “Par tramvaja vagonu iegādi Daugavpils pilsētas vajadzībām” saņemta rakstveida atbilde, kas iesniedzējus apmierina, un līdz ar to jautājums uzskatāms par atbildētu. Saistībā ar deputātu Zariņa, Agešina, Tretjakas, Zujeva un Ņikonova jautājumu Ministru prezidentei Laimdotai Straujumai “Par AS “KVV Liepājas metalurgs””. Jautājums ir pāradresēts finanšu ministram Jānim Reiram, bet ministrs šodien nevar ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Līdz ar to... (Starpsaucieni no zāles.) Taču šodien jautājumu un atbilžu sēde notiks, jo uz to var ierasties labklājības ministrs Uldis Augulis. Saistībā ar jaunajiem iesniegtajiem deputātu jautājumiem atbildes sniegšanai. Deputāti Elksniņš, Tutins, Agešins, Tretjaka un Dolgopolovs ir iesnieguši jautājumu “Par emisijas kvotām”. Tas tiek nodots vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministram atbildes sniegšanai. Ir saņemts arī jautājums, ko iesnieguši deputāti Elksniņš, Tutins, Agešins, Tretjaka un Dolgopolovs, - “Par Eiropas Savienības fondu finansētajiem Daugavpils pilsētas domes projektiem”. Tas tiek nodots vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministram atbildes sniegšanai. Deputāti Sudraba, Balodis, Platpers, Meija un Mežeckis iesnieguši jautājumu “Par Eiropas Komisijas 2015.gada 27.maija priekšlikuma projektu par patvēruma pieprasījuma iesniedzējiem”. Un tas tiek nodots Ministru prezidentei atbildes sniegšanai. Deputāti Sudraba, Balodis, Platpers, Meija un Mežeckis iesnieguši jautājumu “Par Latvijas produkcijas eksportu”. Tas tiek nodots zemkopības ministram Jānim Dūklavam atbildes sniegšanai. Kaimiņa kungs, es aicinu jūs ieņemt vietu Sēžu zālē un nesarunāties sēdes laikā! Paldies. Esiet tik laipns! (No zāles dep. A.Kaimiņš: “Es nesarunājos! Atkal! Nesarunājieties ar zāli!”) Saistībā ar deputātu jautājumu, ko iesnieguši deputāti Elksniņš, Agešins, Tretjaka, Tutins un Nikonovs, - “Par Valsts ieņēmumu dienesta darbību”. Tas tiek nodots finanšu ministram Reiram atbildes sniegšanai. Par deputātu jautājumu, ko iesnieguši deputāti Sudraba, Šimfa, Meija, Balodis un Kūtris, - “Par diabēta pacientu aprūpes organizēšanu un finansējuma nodrošināšanu”. Tas tiek iesniegts veselības ministram Belēvičam atbildes sniegšanai. Kolēģi! Tā kā darba kārtības jautājumi ir izskatīti, mums ir pienācis laiks reģistrēties. Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu klātbūtnes reģistrācijas režīmu! Lūdzu rezultātu! Kamēr tiek gatavoti reģistrācijas rezultāti, vārds paziņojumam deputātam Kārlim Šadurskim.
Godātie Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas kolēģi! Aicinu visus uz komisijas sēdi pulksten 12.30.
Paldies. Vārds paziņojumam deputātei Inesei Laizānei.
Godātie Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas deputāti! Sēde notiks pulksten 12.30.
Paldies. Vārds Saeimas sekretāra biedram Gunāram Kūtrim reģistrācijas rezultātu nolasīšanai.
Cienījamie kolēģi! Šobrīd nav reģistrējušies: Māris Kučinskis un Jānis Vucāns.
Paldies. Līdz ar to sēdi slēdzu.