[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Jó reggelt kívánok! Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretettel köszöntöm valamennyiüket, köszöntöm kedves vendégeinket is, és mindenkit, aki figyelemmel kíséri mai munkánkat. Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 6. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Tiba István és Szilágyi György jegyző urak lesznek a segítségemre. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett „Egészségügyi rulett” címmel Varju László képviselő úr. Pillanatnyilag nem tartózkodik az ülésteremben. Ugyancsak napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Párbeszéd képviselőcsoportjából „Aktuális ügyekről” címmel Mellár Tamás képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Az elmúlt hónapokban megtapasztalhattuk, hogy a kormány és a Fidesz és Palkovics miniszter úr hogy rontott rá a Magyar Tudományos Akadémiára. Ezzel kapcsolatban nekem déjà vu érzésem van, hiszen ezt már láttuk egyszer: amikor az MSZP-SZDSZ-kormány volt hatalmon, akkor Kóka miniszter úr hasonlóképpen nekirontott a Magyar Tudományos Akadémiának, és be akarta szántani. De akkor hála istennek a Fidesz kiállt az Akadémia mellett, és védelmébe vette a Magyar Tudományos Akadémiát, most azonban sajnálatos módon ezt nem teszi és nem tette meg.Palkovics miniszter úr két nagyon fontos elemet említ, hogy mi a baja a Magyar Tudományos Akadémiával, illetve annak az intézeteivel. Ebből az egyik az, hogy nem szolgálják az innovációt az akadémiai intézetek, de azt gondolom, hogy itt egy tárgyi tévedés van, hiszen az innovációt nem azokon kell számonkérni, akik az alapkutatást és az alkalmazott kutatást végzik, hanem sokkal inkább a kormányon és a vállalkozói szférán. Ha már a kormánynál tartunk, akkor a kormány azért többet is tehetne az innováció érdekében, hiszen a kutatás-fejlesztési kiadások a tavalyi esztendőben 1,3 százalékát tették ki a GDP-nek. Ez kevesebb, mint az Európai Unió átlaga, amely 2 százalék fölött van, és még kevesebb a skandináv országok ilyen típusú kiadásainál, ahol 3 százalék körül vagy 3 százalék fölött vannak ezek a kiadások. Továbbá azért is problematikus ez az egész dolog, merthogy az innovációt nem tudja a vállalati kör megfelelően végigvinni, hiszen a technikai-technológiai bázis hiányzik ebből, mert azokat a pénzeket, amiket az Európai Uniótól kaptunk technika-, technológiafejlesztésre, azt sajnálatos módon a kormány nem arra fordította, hanem sokkal inkább épületek, közterek felújítására, uszodákra, stadionokra és ehhez hasonló építőipari beruházásokra. Természetesen persze hiányzik a humán tőke is, hiányzik az a 600 ezer vagy talán még ennél is több mobil, mozgékony ember, aki motorja lehetne ennek az innovációnak. És hiányozni fog, ha az akadémiai kutatóintézeteket szét fogják verni, még további ember, hiszen az akadémiai intézetekben a kutatók majdnem fele negyven év alatti. Ami azt jelenti, hogy egy ilyen változás esetén ők nagyon könnyen veszik a sátorfájukat, és elmennek sokkal békésebb, jobb helyekre, ahol jobban megbecsülik őket. A másik kérdés az, amit mindig a szemükre szoktak vetni az akadémiai intézeteknek, hogy túl drágák, túl sokba kerülnek. Nos, a GDP-nek 0,1 százalékát sem teszi már ki az a pénz, amit az Akadémia költségvetése fölemészt, és ez is egyébként csökkenő. Ha megnézzük azt, hogy az egységnyi költségvetési pénzre jutó kutatások és publikációk száma hogy néz ki, akkor európai összehasonlításban igen kedvező helyzetet lehet találni, tehát az Akadémia e tekintetben is jól végzi a dolgát. De akkor valójában mi az oka annak, hogy az akadémiai intézeteket szét akarják verni? Azt gondolom, hogy az egyik a vagyon, tehát az akadémiai vagyonra szeretné a kormány rátenni a kezét. Hogy ez mekkora, azt nehezen lehet megbecsülni, 100 és 300 milliárd közé teszik az egyes becslések. De a mai nap még lesz egy szavazás erről, pontosan erről fog szólni, ami az alapítványi törvény módosítása, az próbálja majd ezt lehetővé tenni. A másik pedig az európai uniós pénzek megszerzése, hiszen a következő periódusban sokkal nagyobb arányban fognak intézmények közvetlenül EU-s forrásokat kapni, és nem a kormányon keresztül mennek ezek végbe. Jelen pillanatban az a helyzet, hogy nincs olyan kutatóintézet, amely képes lenne EU-s forrásokat szerezni, ugyanakkor pedig Fidesz-befolyás alatt állna. Tehát valamilyen módon ezt szeretnék megteremteni, ezt a fából vaskarika dolgot, hogy olyan intézmények, kutatóintézetek legyenek, amelyek képesek EU-s pénzt szerezni, és Fideszhez közvetlenül kapcsolódnak. De ez egy logikai lehetetlenség, hiszen a politikától függő intézmények erre nem lesznek képesek. Köszönöm szépen. [[Taps a DK és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr napirend előtti felszólalására a választ Cseresnyés Péter államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Megpróbálok nagyon rövid lenni, de először is visszautasítani mindazokat a sejtetéseket, vádakat, amelyeket újra megfogalmaz ön, és megfogalmaztak többször az ön frakciójának tagjai vagy éppen más frakciók tagjai az MTA-átalakítás, pontosabban az MTA kutatóintézeteinek az átalakítása kapcsán, pontosabban a finanszírozásuk kapcsán. Sokadszor beszélünk már erről a témáról, és remélem, hogy majd a nemsokára remélhetőleg befejeződő tárgyalások pontot tesznek a végére ennek a kérdéssorozatnak, és egy olyan megoldás kerül majd napvilágra, amely mind a tudományos életben dolgozó kutatókat, az MTA tagjait, mind pedig a kutatóintézményekben dolgozókat megnyugtatja. Ugyanis abban talán egyetérthetünk, hogy az intézmények, az intézetek feladata az, hogy lehetőség szerint a társadalmi igényeket és a gazdaság igényeit minél jobban ki tudják elégíteni. Ezek a tárgyalások, amelyek remélhetőleg nemsokára nyugvópontra fogják tenni ezt a kérdést is, folynak, éppen ezért részletekbe menő vitát most erről lefolytatni nincs értelme, nem látom értelmét. Annyiban talán az önök részéről van értelme ennek a vitának, miután egyre jellegtelenebb a frakciójuk, és a frakciótagjaik nem találnak olyan témát, ami értelmes lenne a bennünket hallgató vagy éppen a mi munkánkat figyelő emberek számára, ezért próbálnak olyan területeket találni és olyan vitákat kreálni, amelyek mögött sejtetnek olyan próbálkozásokat, amelyek nem állják ki a valóság próbáját. Ez az a sejtetés, és azok a gondolatok is ezek, amelyeket ön az előbb felsorolt itt ingatlanügyekről, EU-s pénzek esetleges rossz felhasználását sejtetve. Ha ilyenekre kíváncsi ön, képviselő úr, akkor legyen szíves, kérdezze meg talán az ön mögött ülő MSZP-s képviselőtársát, aki többek között azért ment be az önök frakciójába, hogy egyáltalán frakciót tudjanak alakítani. Ön is azért adta fel a sokáig hangoztatott függetlenségét, hogy frakciót tudjon alakítani az a kis csoport, amely egyébként nem áll annyi tagból, hogy önállóan frakciót tudna alakítani, és itt a parlamentben olyan játékot játszanak, amely a parlament méltóságához nagyon nem illeszkedik. Visszatérve az MTA-ra: az MTA kutatói, az MTA vezetése is eljutott odáig ha olvasta volna a nyilatkozatokat , hogy a megegyezés irányába folynak a tárgyalások. Érdekeltek a megegyezésben, és megértik azokat a célokat, amelyeket a kormányzat kitűzött az MTA számára is, és ennek az elfogadásával folynak a tárgyalások. Még egyszer hangsúlyozom, annak érdekében, hogy az MTA és annak intézményei, intézetei minél jobban ki tudják szolgálni a magyar társadalom igényét és a magyar gazdaság igényét. Úgy látszik, hogy önök itt különböző sejtetésekből levonható következtetésképpen nem ebben érdekeltek, próbálnak mindig olyan ügyeket kreálni, aminek nincs semmi valós alapja. Úgyhogy én arra kérem önt is, képviselő úr, hogy várjuk meg közösen a tárgyalás végét, és akkor lesz értelme arról beszélni, hogy a megoldás jó irányú-e, jó megoldás született-e, vagy esetleg kelle finomítani ezen a megoldáson. Én a türelmét kérem, és kérem azt öntől is és a frakciótársaitól is, hogy addig különböző sejtetésekkel, vádaskodásokkal ne raboljuk egymás idejét, nemsokára meg fog születni a megegyezés, és akkor érdemben tudunk tárgyalni az MTA kutatóintézetei működésével kapcsolatos kérdésekről. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[8.10]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. [[Ander Balázs jelzésére:]] Ha nem haragszik, Varju úr megérkezett. [[Ander Balázs: Rendben.]] Köszönöm szépen. „Egészségügyi rulett” címmel napirend előtti felszólalásra jelentkezett Varju László képviselő úr, a DK-ból. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen elnök úr és képviselőtársaim türelmét is. remélem azt, hogy mindabban, ami ezután következik, államtitkár úr nem kollégájához csatlakozik és sejtetésekre hivatkozik, hanem tényekkel igyekszik válaszolni arra az egyszerű helyzetre, hogy évek óta sorra jönnek a hírek az orvoshiányról és az ebből adódó hosszú várólisták tapasztalatairól. Ennek ellenére Kásler miniszter úr a múlt hétfőn nagy dérrel-dúrral bejelentette, hogy olyan drasztikusan csökkentek a várólisták, hogy gyakorlatilag már megérkeztünk Európába. Hogy miniszter úr megbizonyosodjon arról, hogy mi a valóság, elég lett volna belepillantani egyébként a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő hivatalos várólistájába, de ezt ő valószínűleg nem tette meg, helyette megtette egy orvoskollégája, aki a tényekkel szembesítve lényegében azt mondta: a hivatalos várólisták igazolják mindannak az ellenkezőjét, amit a miniszter úr állított. Kiderült ugyanis, hogy nem rövidültek a várólisták, vagy legalábbis nem úgy, nem ott, nem akkor, nem abban a formában, nem abban a betegségkategóriában, szóval, nem úgy van, ahogy a miniszter úr állította. De ne csak országosan nézzük ezt, hanem a maga konkrétságában! Újpesten, az én választókerületemben is, ha onnét nézem, és nem csak a statisztikából indulok ki, hogy mi történik és mennyien állnak sorba, akkor azt kell mondjam, ugyanez a tapasztalatom. Hiába van vagy volt és indítottak az „Egészséges Budapest” program keretében még egy 800 millió forintos forrással is és igyekeztek jobb helyzetet teremteni, de annak semmi köze nincs a várólisták csökkentéséhez, hanem éppen egyébként az önkormányzati felelős alpolgármester elmondta, hogy majd ezt a pénzt arra költik, hogy nyáron ne legyen olyan meleg az épületben. A szakrendelő hűtés-fűtésének megtervezésére fordítják ezt az összeget. Persze, nyáron szokott meleg lenni, ez kétségtelen, de ettől még a hosszú várólisták nem csökkennek, azok megmaradtak. Így tehát továbbra is nyáron lehet, hogy nem lesz meleg, de a hosszú várólista megmarad Újpesten, csak kérdés, hogy megérie a beteg a nyarat, hogy élvezhesse a klímát, hogy nem jutott egyébként kellően megfelelő és megfelelő időben orvoshoz. Tény, hogy Újpesten is akkora az orvos- és szakemberhiány, hogy a szakrendelőben tapasztalható várólisták belátható időn belül nem fognak rövidülni. A decemberi közmeghallgatáson az alpolgármester kijelentette, hogy 1300 fő vár ultrahangvizsgálatra. Tisztelt Államtitkár Úr! Ez 3-4-5 hónapos várakozási időt jelent a betegek számára. A szemészeten ennél hosszabb a várakozás, 4 hónap feletti. A gyógytornára is heteket kell várni, szóval, az önök állítása, a miniszter úr állítása sem általában, sem konkrétan Újpesten nem igaz. Az önkormányzat terveiben szerepelt még egyébként egy egynapos sebészeti kialakítás, de ez is csak terv maradt, mert éppen a kormány áldásos munkájának eredményeként az ehhez szükséges kórházi háttér a kerületben, a IV. kerületben megszűnt. Szóval, mind a hivatalos országos adatok, mind a személyes tapasztalatok cáfolják az egészségügyi miniszter állításait és ezen belül a várólistákat érintő sikerpropagandát. Sőt, ma már szinte közhely, hogy a magyar egészségügy is halálosan beteg, sokan maradék értékeiket teszik pénzzé azért, hogy az életet választhassák és ne a halállal kelljen szembenézni. Pedig egyszerű lenne belátni, különös figyelmet fordítani a várólistákra, hiszen rövidülésük élet-halál kérdése, megmentheti a betegek életét, csökkenti a gyógyulás idejét, és az egészségügyi rendszerre háruló, csak egyre nehezedő nyomást enyhítené. És hogy ez miért nincs így, az az érzésem, hogy önöknek egyszerűen nem éri meg a betegek, idősek, gyengék életben tartása, a velük való foglalkozás. Döntési helyzetben vannak, önök ehhez asszisztálnak, és ez sajnos nemcsak általában, hanem ahogy mondtam, Újpesten is megjelenik. A többségnek, akinek nem jut a VIP-listákból, azoknak imádkozni kell azért, hogy ők maguk életben maradhassanak. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban, az önök kormányának, a szocialista kormánynak is volt egy várólista-csökkentési programja, és a Fidesz-KDNP-nek is van egy várólista-csökkentési programja. Az önök kormánya úgy próbálta csökkenteni az egészségügyi kezelésért sorban álló betegek számát, hogy vizitdíjat és kórházi napidíjat vezetett be, mert úgy gondolta, hogy ha fizetni kell az ellátásért, akkor kevesebben fognak az ellátásért jelentkezni, és így radikálisan csökkenni fog az intézményi várólistákon amik igazából akkor kockás spirálfüzetek voltak szereplők száma. Ez is egy út, ez is egy mód, hogy a betegség első jeleit magukon tapasztaló embereket, főleg, ha kispénzű emberekről van szó, akkor önök távol tartják mind a szakrendelőtől, mind a kórháztól, mind a háziorvostól, mert azzal a kezdetben 300 forinttal, majd a későbbiekben nyilván több ezer forinttal, amit vizitdíjként szedtek volna, ezzel önök megpróbálták csökkenteni a várakozók számát. Ezt az elképzelésüket a magyar emberek 2008 márciusában a szociális népszavazással egyértelműen elutasították, elsöpörték, és utána leváltották azt a kormányzatot is, amelyik így akart várólistákat csökkenteni. Ezzel szemben a Fidesz-KDNP úgy gondolta, hogy többletforrást biztosít erre a területre, és úgy gondolta, hogy egy átlátható, interneten követhető rendszert hoz létre, hogy azt mindenki lássa. Önök nem véletlenül nem hozták létre ezt az országos online várólista-nyilvántartási rendszert, mert akkor pontosan kiderült volna, hogy hol mennyi beteg várakozik, és önök ezt semmiképpen nem akarták, mert tudták, hogy javítani rajta nem tudnak, ha már a vizitdíjas „ötletük” zátonyra futott, akkor maradjon a kórházi és rendelői spirál kockás füzetek világa, és úgy valahogy oldódjanak meg helyben a dolgok. Ezzel szemben mi a kormányzásunk elején másfél év alatt fölépítettük azt az informatikai rendszert, amely mindenki számára átláthatóan, követhetően, éppen ezért külső befolyástól mentesen tudja a várólistákat kezelni, ki-ki azon tudja követni, hogy hányan várnak még előtte a kezelésre és ő mikor fog odakerülni, ráadásul ez nyilván a személyiségi jogok tiszteletben tartásával, a nevek feltüntetése nélkül, azonosító számokkal. És ha már volt egy átlátható rendszer, akkor már érdemes többletforrást erre fordítani, mert akkor tudjuk, hogy arra fordítódik és úgy fordítódik. Ebben szerencsére partnerekre is találtunk, például a Kórházszövetségre, amely adott esetben, ha egyik kórházban gyorsabban lehetett ellátáshoz jutni, mint a másikban, akkor a Kórházszövetség honlapjára is kitették azt, hogy ha valaki gyorsabban akar kezeléshez jutni, hova kell utazni, és egy olyan rendszert hoztunk létre, amelyben 10 százalékát a költségeknek pontosan az utazásra vagy a más megyében való ellátásra is lehetett fordítani. Így fordítottunk 26 milliárd forintot a várólista-csökkentési programra, idén is 5 milliárd forint többletforrást fordítunk. Önök ilyen programot nem indítottak, ilyen többletforrást nem biztosítottak, így a 2012-es 70 ezerről mostanra 28 ezer főre csökkent azoknak a száma, akik a várólistán szerepelnek. A szürkehályogműtétekre várakozók száma és még inkább a várakozás mértéke 50 százalékkal csökkent ez alatt az idő alatt; a térdprotézisműtéteknél 48 százalékos a várakozási idő csökkenése, a csípőprotézis-műtéteknél pedig 51,8 százalékos a várakozási idő csökkenése. És bár ön ezen gúnyolódott, de valóban sok nyugat-európai országhoz hasonlítható ma már akár ezeknél a leginkább többször előforduló beavatkozásoknál a várakozási idők sora, és elismerést érdemelnek szerintem azok az orvosok, ápolók, a Kórházszövetség és mindenki, aki együttműködött abban, hogy sikerüljön ilyen szintre leszorítani. Ön utalt itt egy múlt heti sajtótájékoztatóra. Tisztelt Képviselő Úr! Ha ismeri ezt a rendszert, szerencsére, ahogy mondtam, átlátható, tehát a NEAK honlapján mindenki ez az OEP utóda, az Egészségbiztosítási Alapkezelő honlapja követheti ezeket a számokat és megnézheti a várakozási időket. [[8.20]] Kétfajta várakozási idő van, az egyik a tervezett, tehát hogy várhatóan valaki mikor kerül sorra, a másik pedig a tényleges. S hála istennek, a tényleges mindig rövidebb, mint a tervezett, hiszen több más okból, vagy azért, mert valakinek a beavatkozásához egy másik beavatkozásra is még szükség van, és csak azután lehet a következő műtétet elvégezni, vagy egyéb okokból, de kiesnek várakozók a sorból időről időre. Éppen ezért mindenki gyorsabban jut általában ellátáshoz, mint azt az első pillanatban mondják. Ezért van a különbség a tervezett és a tényleges várakozási idő között, de hála istennek, a tényleges rövidebb. Kérem, hogy ön se ferdítsen itt a parlamentben, és ne e kettővel játszadozzon. Egyféle műfajú számokat, vagy a ténylegest a ténylegessel hasonlítsa össze, vagy a tervezettet a tervezettel. Ha így tesz összehasonlítást, minden esetben csökkenést fog tapasztalni. Azt is kérem, hogy ne keverje össze a fekvő- és járóbeteg-ellátást. Újpesten járóbeteg-ellátás van. Bízunk benne, hogy egynapos sebészet is kiépülhet, és ezt se keverje össze. Azt pedig pozitívumként tudom önnek mondani, hogy az elmúlt év fejlesztései nyomán 10 százalékkal nőtt a diagnosztikai kapacitás Budapesten és Pest megyében, és ez is a várólisták további csökkentését fogja eredményezni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. „Közös dolgainkról” címmel a Jobbik képviselőcsoportjából Ander Balázs képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Jó fél éve látott napvilágot annak a szociológiai kutatásnak az eredménye, amelyet a hazai zsidóságról készítettek a CEU professzorának, Kovács Andrásnak a vezetésével. Mielőtt pedig a kormánypárt szokása szerint kiforgatná ezt a felszólalást is, és a csicskamédiájuk listázást emlegetne, jegyezzék meg, jól jegyezzük meg, hogy szó sincs semmiféle rasszizmusról, antiszemitizmusról, hiszen a projekt érdekében az összes magyarországi zsidó szervezet összefogott, és az önkéntes kérdőíves felmérésnek köszönhetően alapvető információkkal gyarapodhattunk a magyarországi zsidóságról, annak összetételéről, zsidó honfitársaink identitásáról és világnézetéről. De nem erről kívánok beszélni, akit érdekel a dolog, az nyugodtan utánanézhet akár a világhálón is a részleteknek. Most inkább arról szeretnék szólni, hogy ha a kormány elfogadja annak az alapigazságát, hogy a XXI. századi Magyarország egyik legfontosabb sorskérdése a magyar-cigány együttélés ügye, a cigányság integrációjának feladata lesz, akkor miért van az, hogy megengedik maguknak azt az önsorsrontó luxust, hogy a legnagyobb hazai népcsoport esetén ne rendelkezzünk átfogó kutatási eredményekkel. Ilyen jellegű komoly vizsgálatot utoljára ugyanis csak Kemény Istvánék végeztek 1993-ban, aztán 2003-ban, azonban mindössze alig 5 ezer fő megkérdezésére volt lehetőségük. Az eredmény most kapaszkodjanak meg! – elszomorító: a hazai cigányság 70 százalékát alkotó romungrók jelentős része sajnos nemzetiségi tekintetben távolodott a többségi társadalomtól. Hogy azóta mi a helyzet, nem tudjuk. Félreértés ne legyen, természetesen nem bűn vállalni az identitást, az alapvető jog. De az se legyen titok, hogy igenis örülnénk annak, ha a cigányságon nőne a roma származású, de magukat határozottan a magyar nemzethez soroló, a mesterségesen épített roma nacionalizmusra nemet mondó, magukat csak és kizárólag magyarnak érző emberek száma; vagy azoké, akik a cigány művész, az egykori szocialista képviselő Péli Tamás kettős aranypánt hasonlata szerint a cigány identitásuk mellett legalább olyan büszkén vallják magukat magyarnak is. A társadalmi nemzeti dezintegráció bomba az ország alatt. Én magam egyáltalán nem kívánok a vészmadár szerepkörében tetszelegni, viszont igaza volt Illyés Gyulának: növeli, ki elfödi a bajt. Hiszen mit lehet arra mondani, amikor Ladányi János, a jobboldali elhajlással nehezen vádolható szociológus is így vélekedett egy interjúban, amit nem lehet elégszer idézni: „A legutóbbi évtizedekben erősen megnőtt a szegregált településeken élők aránya. A Csereháton, Borsod-Abaúj-Zemplén megye északi-északkeleti részén kezdenek összeérni a gettófalvak. Ilyen se volt még a magyar történelemben soha. Innen kivonult az állam, feladta az országnak ezt a részét. A nem cigány népesség elöregszik vagy elköltözik, s mindez valóban azzal fenyeget, hogy lesznek, akik a területi autonómiában látják a probléma megoldását, és akár el is szakadhatnak Magyarországtól.” De ha az autonómia egyelőre még csak negatív utópia is, sajnos az integrálhatatlan életmód uralkodóvá válása már nem egy hazai no-go zónává vált kistelepülésen megtörtént, ami gyakorlatilag területi elszakadás nélkül is az adott község, közösség elvesztését jelenti. A Jobbik szerint azonban három dolog biztos. Először is, Csonka-Magyarország túl kicsi egy új, akárcsak képletes Trianonhoz. Felelős kormány nem mondhat le hazánk egyetlenegy négyzetcentiméteréről sem, ezért kellene fokozottan megbecsülni az ilyen helyeken szolgálatot teljesítő hétköznapi hősöket, pedagógusokat, védőnőket, szociális munkásokat, postásokat, rendőröket. Másodszor, mindenkinek, így bármely kisebbséghez tartozónak is be kell tartania a kötelező együttélési normákat. Nincs kibúvó, a kívülállás önszegregáló kultúrája nem lehet alternatíva. A beilleszkedést vállaló, minden tiszteletet megérdemlő cigány emberek, akik gyakran maguk is áldozatai a kiilleszkedettek saját gyerekeiket sem kímélő életmódjának, bizton számíthatnak a Jobbikra. Harmadszor pedig, válasszák bármely identitást is a magyarországi cigánysághoz tartozók, mi baráti jobbot nyújtunk azoknak, akik felelősen vállalt gyermekeik jövőjét a tanulásban és a munkásban látják, és akik velünk közösen akarják építeni ezt az országot. A Jobbik múlt héten megalakult integrációs munkacsoportja ezeknek az elveknek a szellemében fog működni. Kíváncsian várjuk, hogy mit tesz a kormány, hogyan gondolkodik erről a kormány, ugyanis Magyarország jövője a tét. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ander Balázs képviselő úr imént elhangzott napirend előtti felszólalására Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az utolsó mondatára hadd reagáljak elsőként! Amikor a Jobbiknak a nyugdíjasokkal kapcsolatos botrányai voltak, és a pártjuk akkori elnöke, Vona Gábor vállalhatatlan szavakkal minősítette az időseket saját Facebook-oldalán szájukból szennyvíz folyik és a többi, és a többi , akkor hirtelen egy nyugdíjas-munkacsoportot vagy -tagozatot alapítottak, hogy ezzel fedjék a bajt. [[Ander Balázs: A kérdésre válaszolj!]] Csak aztán kiderült, annak is az alelnöke szélsőségesen rasszista és antiszemita nézeteket vall, és még egy kirakat nyugdíjastagozatot sem sikerült összehozni… [[Dr. Lukács László György: A szolnoki polgármesterről mikor beszélsz?]]
Lukács képviselő úr!
…hogy annak a vezetői között ne legyenek olyanok, akikről percek alatt olyan Facebook-videók kerülnek elő, amikor szélsőségesen kirekesztő és rasszista nézeteket vall. Most úgy látszik, egy másik dolgot akar elfedni a Jobbik, és éppen egy integrációs tagozatot hozott létre. Tisztelt Képviselő Úr! Egy párt, amely a rasszizmusban fogant, egy párt, amely azért ül itt a parlamentben, mert a 2010 előtti években szélsőségesen cigányellenes retorikát vitt, egy párt, amely annak köszönhette a feltűnését, hogy a Magyar Gárda révén cigányok által nagy számban lakott településen félelemkeltő felvonulásokat szervezett, és utána ilyesfajta retorika volt jellemző önökre akkor, amikor Gárda-egyenruhában, oroszlános egyenruhában akár a Várban, akár máshol masíroztak, az nehezen fogja lemosni magáról egyik pillanatról a másikra, hogy igazából a liberális elvárásoknak megfelelő, genderkompatibilis álláspontot képvisel minden fontos társadalmi kérdésben. Ez nyilván egy elég erős belső feszültséget generál önökben. Ennek köszönhető, tisztelt képviselő úr, hogy lassan rekordot döntenek, hiszen minden hónapban lassan valaki eltávozik a Jobbikból, pontosan azért, mert ezt a fajta átállást nem bírja. Pár hónappal ezelőtt ön is azt mondta, hogy semmifajta összefogás nem képzelhető el a 2010 előtti hatalom képviselőivel, aztán az elmúlt hetekben azt mondta, hogy szívesen együttműködik ön is baloldali politikusokkal, mert azok jó szándékúak meg kedvesek, magyarul, ha önöket a hatalomhoz közelebb segítik. Ez tehát, tisztelt képviselő úr, kirakat. Hiteltelenné teszi önöket is az, hogy ebből akarnak politikai hasznot húzni, úgy, ahogy az SZDSZ-t is hiteltelenné tette. Ők abból akartak politikai hasznot húzni, hogy mindenhol rasszizmust láttak, és mindenhol alapjogi kérdéssé akarták formálni az alapvetően szociális kérdéseket. Önök pedig pont fordítva, a többség előítéletére játszva, a cigányság elleni gyűlöletet keltve jutottak be a parlamentbe, és próbálják fenntartani a szavazóbázisukat. Csak nagyon nehéz ezt, mondom, egy mostanában átvett liberális retorikával együtt megtenni. Ezzel szemben mi azt az utat választottuk, hogy nem alapjogi kérdésként, hanem szociális kérdésként mindenkinek kívánunk segíteni, aki nehéz helyzetben van. Ahogy arra ön is utalt, a legfontosabb a továbbtanulás segítése, hogy végzettséget szerezzenek, akár középfokú, akár felsőfokú végzettséget akár cigány, akár nem cigány honfitársaink is. Ezért fontos, hogy a legmagasabb végzettséget szerzők között a cigányok aránya kétszeresére nőtt. Ma kétszer annyi cigány egyetemista van, mint volt 2010-ben. Ha bármelyik más párton múlt volna, ez nem lett volna elképzelhető. Ebben nagyon fontos része van annak, hogy a keresztény-roma szakkollégiumi hálózatot ez a kormányzat támogatta. Az előző kormányzatok nem támogattak ilyen kezdeményezéseket, ez a kormányzat támogatta, hogy segítséget kapjanak ahhoz, hogy akik bejutottak, azok el is végezzék az egyetemet. [[8.30]] Az Útravaló-ösztöndíjjal akár az alapfokú végzettség megszerzését és a továbbtanulást, akár a középiskolába való ösztönződíjat, ösztöndíjat is kínáltuk mindenkinek, cigányoknak, nem cigányoknak egyaránt, vagy a középiskolában az „Út a szakmához” ösztöndíjjal a szakma megszerzésére szintén sok-sok milliárd forintot költöttünk az elmúlt években, hogy mindenki számára, függetlenül attól, hogy cigány vagy nem cigány, de ha nehézséget jelent a családja számára az, hogy megteremtse a fedezetét annak, hogy befejezze az iskoláját, akkor be tudja fejezni. Ezt tettük az oktatásban és a munkahelyteremtésben. Ön is láthatja, hogy azok az utcák, amelyek a korábbiakban, akár cigány emberek lakták, akár nem cigány emberek lakták, de tétlenkedő emberekkel voltak tele, akik csak a mobiltelefonjukat nyomogatták, ezzel szemben ezek az emberek most már munkába tudnak járni, 800 ezerrel több ember dolgozik, és ebben a 800 ezer többletben vannak cigány emberek is százezres nagyságrendben, és vannak nem cigány emberek is, szintén sok százezres nagyságrendben. Ez valóban kivezet. De az, amit önök visznek, amire önök játszanak rá, hogy gyűlöletet keltenek és szembenállást szítanak, és ebből próbálnak politikai hasznot húzni, az az út, a jobbikos út sehova sem vezet. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. „Takarítsuk ki az országot!” címmel az LMP képviselőcsoportjából Hohn Krisztina képviselő asszony jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! A 2002-ben elhunyt Balogh János ökológus professzor szavaival kezdeném a felszólalásom. „Ha ezt a világot egy értelmes lény elkezdi felülről figyelni, azt állapítja meg, hogy ezen a bolygón őrültek vannak, akiknek a céljuk, hogy ledarálják a bioszférát és abból szemetet csináljanak, amibe aztán ők maguk is belepusztulnak.”Ha napjaink Magyarországát nézzük, még siralmasabb képet fest. Egész hazánk egy hulladéklerakó, a Balatontól a Hortobágyig, Budapesttől Battonyáig a települések szélén, az erdőkben sétát sem tudunk úgy tenni, hogy ne találkozzunk illegálisan lerakott hulladékkal. Az erdőkben végzett munkáknál a favágók hulladékai, a városok határában építési, bontási hulladékok, számos esetben pedig veszélyes hulladékok találhatók. A helyzet ma rosszabb, mint amikor hazánkban közel 2400 hulladéklerakó működött. A probléma gyökere az emberi hozzáállás kérdése. Tiszta Magyarországot szeretnénk. Azt gondolom, hogy ebben most pártállástól függetlenül partnerek lehetnénk. Örvendetesen tapasztaltuk, hogy az illegális hulladéklerakások felszámolására program került kiírásra, a TeSzedd! mozgalom, amelynek időtartama is meghosszabbításra került. Ez azonban nem fog megoldást hozni, ha a köz forrásaiból, mi, emberek lelkesedésből tisztítjuk a területeket, miközben mások újabb és újabb illegális hulladéklerakásokat végeznek, látszólag büntetlenül, megállíthatatlanul. A társadalmi együttműködési kedv is fogyatkozik, ha a lelkes aktivisták azt látják, munkájuk hasztalan. Márpedig azt látják. Itt van szerepe az életben maradásért máig küzdő hulladékgazdálkodási közszolgáltatóknak, az oktatás és szemléletformálás hiányának, a földtulajdonosoknak, az önkormányzatoknak, a talajvédelmi, környezetvédelmi, természetvédelmi hatóságoknak, a rendőrségnek, a rendészeti feladatokat ellátó hivatalos vadászoknak, halőröknek, mezőőröknek, közterület-felügyelőknek egyaránt. Az egyik ellenőrzési probléma pont a tettenérés. Ha sikerül is, a bizonyítás számtalan esetben éppen nem sikerül, mert nem látják a cselekményt, vagy az elkövető azt mondja, hogy éppen felfelé rakodja a szemetet, mert nem tudja elnézni, hogy szemét van az erdőben. A szállítás pedig még nem elkövetés. Sokan azt mondják, kirándulni viszik a hulladékot. Számos esetben megtalálják az elkövetők iratait is, de ezt is kimagyarázzák, azt mondják, hogy ellopták tőlük vagy éppen kölcsönadták valakinek. Tisztelt Országgyűlés! Nemcsak az elkövetők, hanem a jogalkotási, társadalmi, hatósági erőtlenség, következetlenség, közöny is az oka, hogy így néz ki Magyarország. Az esetek jelentős részében, ha az eljárás el is indul, a bizonyítás eredményes, a kiszabott bírság töredéke a lehetségesnek, néhány ezer forint, amelynek nincs visszatartó ereje. A kiszórt hulladékok eltakarítása az esetek 95 százalékában elmarad, a polgári jogi felelősség érvényesítésére is csak alig van példa az országban. Míg a belvárosi, külvárosi területeken kamerákkal próbálják féken tartani az illegális hulladéklerakást, külterületeken, települések közötti összekötő utak mentén ez a módszer nem tud működni, hiszen körülményes, és technikailag nehezebben megoldható. Átfogó intézkedésekre van szükség. Elengedhetetlennek látjuk bevezetni a díjmentes hulladékkísérő okmány alkalmazásának kötelezettségét, amelynek puszta hiánya szabálysértési tényállássá változtatja a kommunális és zöldhulladék szállítását. A területtulajdonosok felelősségét is erősíteni kell. Ez nagyon fontos, hiszen a legtöbben egyáltalán nem ellenőrzik a területeiket, és nem törődnek azzal, ha ott van a hulladék, illetve a hulladékhalmok tényét megállapítják, de elszállítani nem szokták. Tisztelt Országgyűlés! Nemcsak az elkövetők, hanem a jogalkotási, társadalmi, hatósági intézkedések is egyre-egyre fontosabbak. Azon esetekben, amelyeknél az elkövetés veszélyes hulladékok elhagyását jelentette, következetesen el kell kezdeni a felderítést, mert ezek a cselekmények vétségek vagy bűncselekmények. Tisztelt Országgyűlés! Olyan rendszert kell alkotni a maival szemben, amelyben minden egyes érintett szereplőnek egyértelmű, világos és kötelező a teendője az illegális hulladéklerakással, a szükséges bejelentéssel, a hulladékok eltakarításával kapcsolatban. Be kell vezetni a témát az írott és elektronikus sajtóban is. Mindehhez számos új, átgondolt jogszabályra és a társadalmi, szervezeti gyakorlat megváltoztatására van szükség. Mi partnerek vagyunk ebben a munkában személyünkben vagy a szakértőink által. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A képviselő asszony elhangzott napirend előtti felszólalására a választ Cseresnyés Péter államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony. Azt hiszem, egy olyan kérdést vetett fel, olyan kérdésre fogok reagálni, amely mindannyiunkat, minden felelősségteljesen, a mindennapokban részt vevő polgárt érint, és a megoldását keresi ennek a problémának.De még mielőtt néhány adattal hozzájárulnék az ön által feszegetett probléma megoldásához, és azt bizonyítanám, hogy a kormány mindent megtett az elmúlt időszakban, ami lehetséges volt annak érdekében, hogy a hulladékszállítás gördülékenyen lebonyolódjék, a hulladékgazdálkodás megfelelő módon történjen meg, az illegális hulladéklerakást minimális szintre lehessen leszorítani, néhány dolgot hadd mondjak annak bizonyításaképpen, hogy az elmúlt időszakban jelentős eredményeket értünk el, és nagyon sokat tettünk mind kormányzati szinten, mind önkormányzati szinten annak érdekében főként, hogy az illegális hulladéklerakó helyek megszűnjenek, és az út mellett, erdőszélen lerakott hulladék, szemét a megfelelő helyre kerüljön. Azzal szeretném ezt bizonyítani, hogy én jó néhány évig egy magyarországi viszonylatban nagyvárosnak számító városnak, Nagykanizsának a vezetője voltam, és az elmúlt időszakban vagy abban az időszakban számtalan ilyen akcióban vettünk részt, és nem kevés pénzt tett bele az önkormányzat is annak érdekében, hogy az önkormányzat közigazgatási területén vagy az önkormányzat vonzáskörzetében levő illegálisan lerakott szeméthalmok vagy éppen az elszórt szemét az utak mellől megfelelő helyre, a hulladéklerakóba kerüljön. Nagyon-nagyon sok embert sikerült megmozdítanunk, és ez bizonyítja, hogy az emberek akarnak tenni a környezetünkért, akarnak a tisztaságért, a tiszta környezetért tenni. Azt hiszem, hogy három nagyon fontos tényezőt kell megemlíteni annak érdekében, hogy a szemét a nem megfelelő helyekről, utak széléről, erdők széléről, nem lerakónak kijelölt helyekről eltűnjön. Az egyik és legfontosabb, amiben, azt hiszem, nagyon komoly eredményeket értünk el az elmúlt évtizedekben, a hulladékszállítás és a hulladékkezelés intézményes rendszere. Azt hiszem, mindannyian, akik láttuk már ennek a rendszernek a működését, bizonyíthatjuk azt, hogy Magyarországon nagyon jól működik a hulladékgazdálkodás, a hulladékszállítás megfelelően szervezett, és a hulladékkezelés, a hulladék újrahasznosítható része, újrahasznosítása is megfelelő módon megtörténik. A másik nagyon fontos dolog, amit ön is említett, az illegális hulladéklerakóknak, hulladékelhelyező helyeknek a megszüntetése azzal, hogy onnét elszállítjuk a szemetet, vagy éppen az utak mellett meglevő hulladék elszállítása. A harmadik pedig a szemléletformálás, és azt hiszem, erre kell a legnagyobb hangsúlyt fektetni. A kormányzatunk már az iskoláskorban levő gyerekek irányában is nagyon sokat tesz annak érdekében a pedagógusok segítségével, hathatós segítségével, hogy ez a szemléletformálás megtörténjen. De hogy néhány számot is mondjak, hogy hogyan sikerült, milyen és mennyi eredményt sikerült elérni az elmúlt időszakban, kérem, hogy fogadja ezeket a számokat. Magyarországon 2012-ben a keletkezett hulladék teljes mennyiségének ami körülbelül 15 millió tonna 46 százaléka került a lerakóba, 2016-ban körülbelül ugyanekkora mennyiségű hulladéknak 37 százaléka. [[8.40]] Ez majd egy másik adattal próbálom bizonyítani a különbség tulajdonképpen az újrahasznosítás növekedését is jellemzi. A települési hulladék tekintetében, ami körülbelül 4 millió tonna volt 2012-ben, 2016-ban ezt is sikerült csökkenteni jóval 4 millió tonna alá, úgy, hogy a lerakott hulladék aránya 15 százalékkal csökkent. Tehát maga a hulladék mennyisége is csökkent, és a lerakóba lerakott hulladék mennyisége is csökkent. Hogy ez a csökkent mennyiség nem az utak mellé vagy éppen az erdőszélre került ki, azt a következő adat bizonyítja: a lerakott hulladék mennyisége folyamatosan csökkent, ezzel párhuzamosan pedig jelentősen nőtt a hasznosított hulladék aránya. A 2014. évi 22 százalékról ez közel 35 százalékra növekedett. Tehát az intézményes hulladékszállítás és hulladékkezelés tekintetében jelentős eredményt értünk el. A szemléletformálásról említettem már néhány szót, viszont a TeSzedd!-akciót hadd említsem meg, amelyben jelentős eredményeket sikerült elérni. Néhány számot hadd mondjak, amit éppen most reggel kértem, bár még ezek nem végleges számok, hiszen az akcióra még lehet jelentkezni, de úgy néz ki, hogy több mint 3 ezer helyszínen fog folytatódni idén ez az akció, és körülbelül 200 ezer önkéntes jelentkezett már most azért, hogy a TeSzedd!-akcióban részt vegyenek. Tehát a társadalmi felelősségtudat benn van az emberekben, bennünk van, és azt lehet mondani, hogy a következő időszakban várhatóan nagyon jó eredményeket érhetünk el az illegális hulladéklerakók megszüntetése érdekében. Elnézést az időtúllépésért, elnök úr. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! „Aktuális ügyekről” címmel az MSZP képviselőcsoportjából Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Államtitkár Urak! Képviselőtársak! Március 1-jén lépett hatályba az a törvény, amely a központi hivatalok tisztviselőinek munkakörülményeit módosítja, amely egyebek mellett arról rendelkezik, hogy a hivatalokban dolgozóknak 8 óra helyett 9 órát kell benn lenniük a munkahelyükön, a munkaidejükből pedig kikerült a félórás ebédszünet. De csökkent az alapszabadságuk is: 25 napról 20 napra. Nem elég, hogy a választások után, 2018. június 20-a után azonnal létszámstopot rendeltek el az intézményekben, a közigazgatásban, majd az év végén, november környékén közel hétezer embertől váltak meg, tehát kirúgták őket. Az alapszabadság öt nappal történő csökkentése a munkavállalók szerzett jogának a csorbítását jelenti. Emellett az érintett tisztviselői kar kiszolgáltatottsága tovább nőtt, olyan intézkedéseknek köszönhetően, mint amely megengedi majd, hogy a kormánytisztviselő a munkaközi szünetben, például ebédidőben is a hivatali szerv vezetőjének rendelkezésére álljon. És ezt nevezte a Magyar Idők családbarát kormányzati igazgatási jogszabálynak az év végén. Durva megszorításoknak lehetünk megint tanúi. A hét minden munkanapján március 1-jétől 6 óra 45 perckor kezdődik a munkaidő a Nyugdíjfolyósítási Főigazgatóság köztisztviselői számára. Tegnap képviselőtársaimmal ellátogattunk ide, és feltettük igazgató úrnak azt a kérdést, hogy ma Magyarországon és főleg Budapesten rendelkezésre álle az az ellátórendszer, amely biztosítja a munkavállalóknak a jogát ahhoz, hogy 6 óra 45 percre be kell érnie a munkahelyére, és 6 óra 45 perc előtt bölcsődébe, óvodába vagy iskolába a gyermekét el tudja helyezni. És nem ez az egyik legnagyobb probléma. Elgondolták-e, hogy ha 6 óra 45 percre egy dolgozónak be kell érnie egy hivatalba, akkor mondjuk, egy bölcsődés-, óvodáskorú gyermeket mikor kell reggel felkelteni. Én tudom, hogy önöket ez nem nagyon érdekli, de szerintem az egyik legfontosabb, hogy ezek a gyermekek fél 6-kor kelnek. Normálise Magyarországon, hogy mondjuk, egy bölcsődés-, óvodás- vagy iskoláskorú gyermeket ma csak azért kell felébresztenie a szülőnek fél 6-kor, mert a szülőnek kötelező 6 óra 45 percre most már beérnie dolgozni? A további megszorítások közé tartozik, hogy a megyei és fővárosi kormányhivatali dolgozóknak már nem jár a kafetéria. Az alapszabadság 25 napról 20 napra csökkent, és már nem a munkában töltött idő, hanem a pozíció határozza meg a további szabadnapok számát. Igaz, tegnap főigazgató úrtól azt is hallottuk, hogy teljesen normális, hogy most már rendezte a kormány azt az anomáliát, hogy volt olyan dolgozó, akinek 30-37 napot elérte a szabadsága, és főigazgató úr közölte, hogy szerinte teljesen normális, hogy innentől fogva ez ne történhessen meg, mert egy dolgozónak miért is járna 36 nap szabadság. Hát, döbbenten hallgattuk a főigazgató úr szájából ezeket a mondatokat. Amikor feltettük a kérdést főigazgató úrnak, hogy be fogjáke vezetni a rabszolgatörvényt, egyértelműen azt válaszolta, hogy természetes, hogy igen. De nézzük meg, hogy miért alakult ez ki! Ez a fajta munkaerőhiány, amit ma Magyarországon tapasztalunk, egyértelmű, hogy a Fidesz-KDNP-kormányzat kárára írható. Önök nem azon dolgoztak 2010 után, hogy a munkavállalóknak a jogát erősítsék a munkáltatóval szemben, hanem az első lépésük az volt, hogy a munka törvénykönyvét teljesen átalakították. [[Dr. Völner Pál: Mennyivel jobb, mint a munkanélküliség!]] Majd folyamatosan olyan törvényeket hoztak, amivel szétverték az oktatási rendszert, a szociális ellátórendszert, és lényegében arra ösztönözték a mai fiatalokat vagy akár a családos embereket, hogy megélhetési problémák miatt külföldre távozzanak. Itt néhány gondolatot hadd mondjak önöknek! Elhíresült mondat volt Zsiga Marcell képviselő úrtól ezen Háznak a falain belül, hogy 47 ezer forintból Magyarországon meg lehet élni. Majd Lázár János azt a mondatot mondta, hogy mindenki annyit ér, amennyije van. Deutsch Tamás pedig a napokban azt mondta, hogy ma Magyarországon a munkavállalók igenis örömmel dolgoznak túlórában, örömmel fognak túlórázni. A mostani törvénynél az egyik legdurvább megszorítás, amikor napi 12 órára is kötelezhető lesz egy tisztviselő munkavégzésre úgy, hogy ennek a bérét nem kell kifizetni. [[Németh Szilárd István: Nem igaz! Hazudsz, hazudsz, hazudsz!]] Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár úr, olvassa el a törvényt, és akkor tudni fogja, hogy nem hazudok, hanem ez így van. És önök nem azon dolgoznak, hogy a törvényeket úgy alakítsák, hogy a munkavállalókat védjék, hanem egyre jobban ki akarják zsigerelni azokat a munkavállalókat, akik még itt maradtak hazánkban. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A kormány nevében az elhangzott napirend előtti felszólalásra Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Képviselő Asszony! Engedje meg, hogy a tegnapi napra is reagáljak, a tegnapi akciójukra. Látjuk, hogy van egy érdekes verseny az ellenzéki képviselők között abban, hogy ki tudja látványosabban átlépni a viselkedési határokat. Tegnap parlamenti munka helyett megint egy közintézmény munkáját akarták megzavarni, még telefonfülkét is rongáltak. Úgy látszik, hogy ennyire futja. Azt ne várják el a kormánytól és a kormánypárti politikusoktól, hogy ebben a színvonaltalan komédiában részt vegyenek.Sajnáljuk, hogy abban látják a politikájuk lényegét, hogy félrevezetik a magyarokat. Hetek óta csinálják ezt a színjátékot, munkavállalókra hivatkoznak, de valójában sorozatosan félrevezetik őket. Félrevezették őket a túlóra önkéntessége, a kifizetések ügyében és a munkanapok száma ügyében is. Jellemző módon két hete egy olyan gyárba mentek el, ahol nemhogy a mostani túlórakeretet, hanem még a korábbi túlórakeretet sem akarták kitölteni. A köztisztviselőket érintő kérdésekről meg csak annyit, hogy önök egyhavi bért vettek el tőlük, míg ez a kormány növeli a bérüket. Először a kormányhivatalokban dolgozók bére nőtt átlagosan 30 százalékkal, most pedig a központi közigazgatásban dolgozók bére emelkedik hasonló mértékben. Ön erről nem tett említést, de jelentős pótszabadságokat tesz lehetővé az új szabályozás az alapszabadságon túl. A kafetéria pedig beépül az emelt bérekbe. És van még egy dolog: hol volt ez az aggódás akkor, amikor az önök szövetségese, Gyurcsány Ferenc nagyjából egy évvel ezelőtt nyíltan megfenyegette a minisztériumi dolgozókat, hogy ha önök kerülnek hatalomra, akkor ki lesznek rúgva, attól függően, hogy segítettéke ennek a kormánynak a munkáját vagy nem? [[Gréczy Zsolt: Már kirúgtátok őket!]] Hol volt ez az érzékenység, tisztelt képviselő asszony? És a munka törvénykönyve egyébként többször módosult az elmúlt években, és az eredmények már látszanak: közel 800 ezer új munkahely, növekvő bérek, amit a kormány a maga részéről munkaadói adócsökkentéssel kíván elősegíteni. [[8.50]] A bruttó és a nettó átlagkeresetek tavalyhoz képest 10,2 százalékkal nőttek, ami bő egyhavi bérnek felel meg. Persze tudjuk, hogy még további béremelésekre van szükség. Ezzel szemben önök mit tudtak felmutatni? Megduplázódó munkanélküliséget, közel 12 százalékos volt a munkanélküliség, amikor önök voltak hivatalban, leépítéseket, több százezres leépítést, stagnáló gazdaságot meg persze szégyenteljes privatizációkat. Na, azok hozták leginkább kiszolgáltatott helyzetbe a magyar munkavállalókat, az ország számos pontján ennek még most is érezzük a következményét. [[Gréczy Zsolt: Elloptátok az egész országot! Több százezren elmentek! Az elnök csenget.]] Szeretnék még egy dologra utalni, arra, hogy önök közzétették a programjukat az európai választásra. Lehet, hogy én vagyok az egyetlen, de én átfutottam ezt, és ebben a programban egy halom javaslat van, amely alapján önök súlyos jogköröket adnának át Brüsszelnek, le is írják, hogy a mélyebb integráció a megoldás az európai problémákra. Ez persze sok mindent jelenthet, de a konkrét javaslatokat is megfogalmazták, például európai bérmeghatározást javasolnak, és egy új brüsszeli munkaügyi ügynökséget. Ezzel az a baj, hogy részben kiadnák a kezünkből, a nemzetállamok kezéből a bérhatározás jogát. Ezzel már egyébként tavaly a Jobbik is próbálkozott, kevés sikerrel; azért kevés sikerrel, mert mindenki nagyon jól tudja, ha Brüsszelre bíznánk a bérek meghatározását, akkor azokat sokkal inkább a multicégek tudnák meghatározni, a multicégek diktálnának, akiknek sokkal nagyobb a lobbiereje Brüsszelben. [[Ander Balázs: Szabad amerikai…]] Azon nem lepődünk meg, hogy az igazságszolgáltatás terén is kiadnának jogköröket, de ennél is súlyosabb, hogy a migráció ügyében még mindig nem hallgatnak a magyarok akaratára, mert a programban az szerepel, hogy önök egy olyan Európai Unióért küzdenek, ahol nincs szükség kerítésekre önök ezt írják. Tehát még mindig nem tettek le arról a gondolatról, hogy a jövőben lebontsák a határzárat. Ugyanúgy bontanák le a határzárat, mint a magyar nyelvtan szabályait, ez a helyzet. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] És azt is írják, hogy a szolidaritásnak nincsen határa, nincsen határa a bevándorláspolitikában. Ezek világos szavak egyébként, de nagyon sokatmondóak, mert ezért szavazták meg önök a betelepítési kvótákat az Európai Parlamentben. Tisztelt képviselő asszony, hogy ne lenne már határa a szolidaritásnak?! Akkor van határa, ha olyan tervekkel állunk szemben, amelyek veszélyeztetik nemcsak Magyarország, hanem egész Európa biztonságát, és egyébként is mi azt gondoljuk, hogy a szolidaritás ott kezdődik, hogy megvédjük a hozzánk legközelebb álló közösségeket, a saját közösségeinket, a világ egyéb problémáinak a megoldása csak ezután következhet. Így összefoglalóan azt tudom önnek elmondani, sajnáljuk, hogy a magyarok bármennyiszer is mondják el a véleményüket, az MSZP ebből semmit sem tanul [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] jogköröket adna át Brüsszelnek, és ezt súlyosbítva ugyanazt a felelőtlen politikát folytatná nemcsak a bevándorlás ügyében [[Gréczy Zsolt: Március 20.!]] hanem a munkavállalók ügyében is. Ez a helyzet, tisztelt képviselő asszony. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. „Európa immunbetegsége” címmel a KDNP képviselőcsoportjából Harrach Péter frakcióvezető úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Frakcióvezető úr, parancsoljon! Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ha valaki kinyitja a lexikont, vagy akinek úgy tetszik, beüti a keresőbe azt a szót, hogy immunrendszer, a következőt olvashatja: „A szervezet védekező mechanizmusa, fő feladata, hogy megkülönböztesse a saját és nem saját, vagyis idegen anyagokat, valamint ha idegen anyaggal találkozik, azt eltávolítsa.” Az immunrendszer betegségéről pedig ezt olvassuk: „A szervezet anyagait tekinti idegennek, és a saját sejteket, szerveket támadja meg.”Nem egészségügyi kérdésekről szeretnék szólni, hanem arról a hasonlóságról, ami az emberi szervezet és az európai kontinens között fennáll. Azt látjuk, hogy Nyugat-Európa egyes országai immunbetegségben szenvednek, hiszen elvesztették önvédelmi képességüket, és saját testük ellen fordulnak, vagyis beengednek egy idegen kultúrát, és megtagadják a saját kulturális identitásukat. A normális ember értetlenül áll ez előtt, és felteszi a kérdést, hogy mi lehet az oka. Amikor válaszolni akarunk, akkor nyilván történelmi, pontosabban: eszmetörténeti, ha úgy teszik, más megközelítésben világnézeti választ kell adnunk. A hagyományos európai kultúra első gyökereit a jakobinus diktatúra idején vágták el. Ez a szemléletmód, amit akkor megéltek, az emberi élet tiszteletének hiányát jelentette, hiszen kivégeztek mindenkit, aki az útjukba akadt. Ezt a szellemiséget vitték tovább a kommunisták is, akik az egyéni szabadságot tiporták lábbal, és velük párhuzamosan a nemzeti szocialisták, akik ember és ember között tettek különbséget, vagyis az egyetemes emberi méltóságot nem vették semmibe, de említhetném a ’68-as generáció radikális képviselőit, akik minden normát felrúgtak. Ma azonban a legnagyobb kárt a „nyílt társadalom” elmélet követői okozzák, erről talán érdemes néhány szót részletesebben szólni. A szabad választást hirdetik meg az egymás mellett élő kultúrák között, a hagyományos identitást próbálják ezzel helyettesíteni, és azok, mármint a hagyományos identitás bölcsőjét, a közösséget támadják, így a családot, az egyházat, a nemzetet. A család helyett a magányos életformát és az alternatív együttélést ajánlják, az egyházakat minden eszközzel igyekeznek hitelteleníteni, a keresztény szimbólumokat is igyekeznek kiiktatni, és a nemzetek… az európai egyesült államokat hirdetik, és tudjuk, ennek Magyarországon is vannak képviselői. Tehát arról van szó, hogy az immunrendszer nem működik, a beáramlás veszélyeit nem látják, és önmaguk tönkretételével engednek teret a hódításnak. Amikor az immunrendszer betegségeiről beszélünk, akkor nyilván az allergiát is szokták emlegetni. Nem feltétlenül az allergén anyagok túlsúlya a probléma, hanem az immunrendszer betegsége. Európában is könnyen kivédhető lett volna a nem segítségre szoruló, hanem egy kellemesebb életformára vágyó tömegektől megóvni Európát akkor, ha megőrizzük saját értékeinket, a saját kultúránkat, azokat, amelyek az évszázadok során kialakultak, és amelyek Európát Európává tették. Sajnos, ez roppant meg, és ez okozza a mai problémáinkat is. Egyetlen reménye Európának Közép-Európában van, hiszen az a folyamat, ami elkezdődött Nyugat-Európában, már visszafordíthatatlannak tűnik. Mi még egy egészséges világot képviselünk, ezt kell őriznünk, és ezt kell a következő generációnak is továbbadni, hogy Európa legalább ezen a részén Európa maradhasson. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Frakcióvezető úr elhangzott napirend előtti felszólalására a választ a kormány nevében Soltész Miklós államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Valóban, az a történelmi áttekintés, ami jellemzi egyébként gondolatvilágában a ma is magukat demokratáknak valló nyugat-európai, illetve magyarországi pártokat, teljesen egyértelmű. Egyértelmű, hogy ők csak úgy tudják elképzelni a demokráciát, hogy amit ők mondanak, az igaz, az jogos, mindenki, aki máshogy gondolkodik, akár kereszténységben, közösségben, családban, nemzetben, pedig elvetendő és támadandó. Ezt csinálják itt a parlamentben is, ezt csinálják szerte Nyugat-Európában is mindazok a politikai szervezetek, illetve idézőjelben mondom csak gondolkodók, akik különböző módon Magyarországot támadják.És miket támadnak leginkább? Egyrészt a kereszténységet, a kereszténységhez kötődő közösségteremtést, a nemzetet és a családokat. Ha megnézzük azt, hogy a kereszténység védelmében, akár a közel-keleti keresztények védelmében, akár pedig Afrikában vagy bárhol, ahol keresztényeket üldöznek szerte a világban, mit tesz ez a közösség, azt mondhatjuk, hogy semmit. Akkora nagy demokraták, hogy hagyják azt, hogy pusztítsák azokat az embereket, azokat a nemzeteket, azokat az embereket, akik vállalják a hitüket szerte a világban, de őket ez különösebben nem érdekli. Persze, ugyanez a magatartás jellemezte őket a kommunizmus alatt is. [[9.00]] Ami a másik egyértelmű rombolás, az a közösségek rombolása. Már Magyarországon is és szerte Európában is nagyon szeretnek hivatkozni különböző civil szervezetekre, de azért mondjuk már ki többedszerre is azt a számot, ami a valós szám, és tudni kell róla. Amikor magyarországi civil szervezetekről beszélnek, akkor 50-60 sorosista szervezetről beszélnek, míg ezzel szemben Magyarországon 60-65 ezer civil szervezet működik, és semmi közük nincs Soroshoz, semmi közük nincs ahhoz az 50-60 szervezethez, amelyek semmi másra nem szövetkeztek, csak a rombolásra, a közösségek rombolására. Tehát amikor közösségekről beszélünk, arról az 50-60-65 ezer szervezetről beszélünk, amelyek sokkal nagyobb mértékben támogatják Magyarországon a közösségeket, az emberek helyben maradását és a keresztény értékeket. De van egy harmadik terület is, amelyet ez a politika, ez a társadalmi elgondolás támad. Az pedig nem más, mint a család. Gondoljunk bele, hogy mit szóltak és hogyan nyilatkoztak az elmúlt hetekben akár nyugat-európai egyes politikusok vagy úgymond kutatók, mint például a BBC-nek nyilatkozó angol professzor asszony, vagy pedig a magyar politikusok az ellenzék részéről, amikor a miniszterelnök úr bejelentette a családvédelmi akciótervet. Érdemes néhány dolgot azért visszaidézni ebből. Például a svéd szociális miniszter asszony azt állította, hogy a bevándorlásellenes jobboldali magyar kormányfő azt akarja, hogy a nők a tűzhely mellett maradjanak, és kellemetlen asszociációkat vet fel az 1930-as évek Németországával kapcsolatban. Mellár Tamás még bólogat is erre az elképesztő mondatra, illetve gondolatmenetre. Tehát az, amikor egy kormány szeretné támogatni a fiatalokat otthonteremtéssel, a munkahelyen való részvétellel abban az esetben, ha a nő vissza akar menni, és különböző más módokon sok-sok támogatást hoz be 8 év alatt a rendszerbe, és ezt még ráadásul tovább erősíti az újabb akcióterv, ezt támadják és nem fogadják el. Volt egy olyan brit professzor asszony, aki a következőt mondta: úgy gondolom, valóban aggódnunk kell azon kormányok miatt, amelyek azt bátorítják, hogy több gyermeket vállaljanak. S kitérve még Magyarországra a következőt mondja: ha Magyarországon nagyon sok gyermek születik, akkor nagyszámú másoktól függő népesség lesz, méghozzá gyermekek. Hát, mondjuk, ehhez professzornak nem kell lenni, hogy ilyen nagyszerű kijelentést tegyen valaki, de hogy ilyen butaságot mondjon valaki, és ezzel támadja Magyarországot, az elképesztő. Nem lenne baj, ha mindez csak egy-két külföldi ember véleménye lenne. De miután ez a hazai ellenzéknek is a véleménye, a hazai ellenzék is azt mondja, hogy fölösleges támogatni a családokat, például Mellár Tamás azt mondta, hogy kár támogatni meg emelni a béreket, mert akkor le fogják cserélni az otthoni fridzsidert, tévét, és így tovább, és ezzel romlik Magyarország gazdasági helyzete, mert importból kell behozni valamit. Gratulálok önnek, fantasztikus! [[Gréczy Zsolt: Idézd, hogy hol és mikor mondta!]] De hát az éppen ideiglenesen a parlamentben most már nem állomásozó, de éppen itt lévő és egyébként közveszélyes munkakerülő Bangóné is mondott olyanokat [[Az elnök csenget.]] amire azt kell mondanom, hogy teljesen elfogadhatatlan. Az a szemlélet, amit ön elmondott, tisztelt frakcióvezető úr, jellemzi az ellenzéket: család-, nemzet- és egyben közösségellenesek. Köszönöm szépen a lehetőséget. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. „Aktuális ügyeink” címmel a Fidesz képviselőcsoportjából napirend előtti felszólalásra jelentkezett Böröcz László képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az Európai Bizottság 2019. február 28-án egy újabb közleményt hozott nyilvánosságra a kormány tájékoztatási akciójával kapcsolatban. Ebben valójában megerősítették azon tervek és javaslatok létezését, amelyek fokoznák a bevándorlást Európában. Rendkívül sokatmondó a brüsszeli állásfoglalásban szereplő egyik kijelentés, amely szerint biztosítani kell a legális migrációs lehetőségeket.Nem titkos összeesküvés ez, tisztelt képviselőtársaim, hanem nyílt együttműködés a bevándorlás fokozásáért. Nyilvános állásfoglalások, mindenki által elérhető nyilatkozatok és szavazási jegyzőkönyvek bizonyítják a kormány állításait. Az Európai Bizottság álláspontja szerint Soros Györgynek ehhez semmi köze. Ennek ellentmond az a tény, hogy a milliárdos spekuláns korábban közzétett javaslatai egybevágnak Brüsszel terveivel. Nem megkerülhető tény, hogy Soros az elmúlt években több mint húsz alkalommal egyeztetett a brüsszeli biztosokkal. A magyar kormány által megfogalmazott állítások mindegyike olyan felvetés, amely mindenki számára könnyen bizonyítható tényeken alapszik. A kötelező betelepítési kvóta 2015 óta folyamatosan napirenden van Brüsszelben. Az úgynevezett Juncker-képlet alkalmazása egy olyan migrációs hullám esetén, amellyel évi 1,2 millió ember érkezik Európába, évente több mint 15 ezer ember betelepítését irányozta elő Magyarország számára. 2017. november 16-án az Európai Parlament meg is szavazta a kvóta bevezetését, a jogalkotási folyamat jelenleg is tart. Brüsszel azt akarja elérni, hogy a tagállamok ruházzák át a határvédelmi jogok egy részét a Frontexre, ezzel viszont felülírják a tagállamok határvédelmi jogát. Az Európai Bizottság érthetetlen módon tagadja a migránsvízumokra vonatkozó terveket. Teszik ezt annak ellenére, hogy Dimitrisz Avramopulosz migrációs biztos már évekkel ezelőtt kijelentette, a Bizottság elkötelezett amellett, hogy új megoldásokkal rukkoljon elő, különös tekintettel annak lehetőségére, hogy közös megközelítést dolgozzon ki a humanitárius vízumok kibocsátása kapcsán. Sokatmondó tény, hogy a Bizottság a magyar kormány tájékoztató akciójával kapcsolatban legutóbbi közleményében sem tudta cáfolni azt, hogy jelentősen növekszik a bevándorláspárti aktivista csoportok támogatása a 2021-27-es uniós költségvetési ciklusban. A legutóbbi állásfoglalásában az Európai Bizottság is elismerte, ők maguk is finanszírozzák a migránskártyaprogramot. Az Európai Bizottság 2018. szeptember 12-én közzétett állásfoglalásában azt javasolja a tagállamoknak, hogy indítsanak kísérleti programokat az afrikai országokkal a legális migráció megteremtése érdekében. Az Európai Bizottság nem mond igazat akkor sem, amikor azt állítja, hogy semmilyen összefüggés nincs az Unió pénzügyi támogatása és a migráció támogatása vagy elutasítása között. A Bizottság magát leplezi le, hiszen bevallják, hogy a kohéziós források szétosztásakor figyelembe veszik, hogy az adott országba 2013 óta hányan érkeztek az EU határain kívülről. Tisztelt Képviselőtársaim! A DK európai parlamenti listájának élére Gyurcsány Ferencné került, aki szintén egyesült európai államokat akar. Ő Brüsszel érdekeit fogja képviselni Magyarországon. Gyurcsány Ferencné azt mondta, hogy nincsenek bevándorláspárti tervek, miközben a DK EP-képviselői megszavazták a migránsvízumot és a kötelező betelepítési kvótát. Gyurcsány a feleségét használja fel, hogy pozícióját erősítse, miközben a baloldal vezére továbbra is Gyurcsány Ferenc. Gyurcsány Ferencnének csak arra kell a brüsszeli mandátum, hogy mentelmi jogot szerezzen. Gyurcsány feleségének cége több száz milliós tendereket nyert az Európai Bizottságtól. De lenne miről beszámolnia Gyurcsánynak, mivel pont tegnap derült ki, hogy az Interpol elfogta Gyurcsány feleségének egyik körözött üzlettársát. Látható, hogy az ellenzéki pártok azért támadják a kormány tájékoztatási akcióját, mert bevándorláspártiak, és támogatják Brüsszel bevándorláspárti politikáját. A szocialisták, a DK európai parlamenti képviselői is sorra megszavazzák a bevándorláspárti brüsszeli terveket. Támogatják a migránsvízumot és a kötelező kvóta bevezetését, a Soros-szervezetek támogatásának növelését, a gazdasági bevándorlás legalizálását, és azoknak az országoknak a büntetését, amelyek elutasítják a migránsok betelepítését. Magyarországnak olyan európai parlamenti képviselőkre van szüksége, akik ma a magyar emberek érdekeit védik, nem pedig Brüsszelt és a Soros-hálózatot képviselik. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Böröcz László képviselő úr imént elhangzott napirend előtti felszólalására Menczer Tamás államtitkár úr válaszol a kormány részéről. Parancsoljon, államtitkár úr! Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Azt hiszem, mindenekelőtt azt érdemes megvizsgálni, hogy vane még migrációs nyomás. Mert vannak, akik szerint nincs. A számok azonban mást mutatnak. Ha megengedi, a tavalyi esztendőre nézve, 2018-ban Törökországba 270 ezer bevándorló érkezett, ez 50 százalékos emelkedést mutat a ’17-es esztendőhöz képest. Cipruson és Spanyolországban megduplázódott a bevándorlók száma. És akkor még nem beszéltünk arról, hogy Törökországban most már összesen mintegy 4 millió bevándorló van. És ha még tágabb kontextusban nézzük, akkor Európa déli és keleti szomszédságában nagyjából 30-35 millió olyan ember van, aki bármelyik pillanatban hozhat olyan döntést, hogy elindul Európa felé, mert vagy már elhagyta a hazáját, vagy a hazájában belső menekült, vagy még a hazájában a lakhelyén tartózkodik, de már humanitárius segélyre szorul. [[9.10]] Azt tudjuk, hogy Brüsszel mindezt meg akarja szervezni. A magyar tájékoztató akció ahogyan ön is említette ennek a brüsszeli szándéknak a bemutatásáról szól. Azonban most ezt Brüsszel elkezdte tagadni, azt mondják, hogy ők nem akarják a migrációt megszervezni. Tehát most vita van erről a hét magyar pontról és ezekről az állításokról. Én ezekből a pontokból, illetve ezek közül az állítások közül szeretnék néhányat kiemelni. Önhöz hasonlóan a kötelező betelepítési kvótával kezdeném én is. Józan ésszel ki kérdőjelezheti meg Európában azt, hogy Brüsszelben kötelező betelepítési kvótát akarnak? Én azt gondolom, hogy senki. Visszaemlékezhetünk, hogy bennünket, magyarokat az Európai Bíróság elé citáltak azért, mert elutasítottuk a kötelező betelepítési kvótát. Avramopulosz biztos pedig például 2018 januárjában azt mondta: elfogadhatatlan, hogy egyes országok megtagadják a menekültek befogadását, mindannyiunknak arányos módon kell osztoznunk a felelősségben és a teherviselésben. Tehát egyértelműen a kvótáról beszélt, de még számtalan ilyen idézetet lehetne összeszedni. Arra is emlékezhetünk, hogy amikor a kvótát bevezették, akkor felülírták az Európai Tanács döntését, ami a legfőbb döntéshozó szerv, és a miniszterelnökök és államfők vannak benne. Ott önkéntes kvótáról döntöttek, egy szinttel lejjebb ezt kötelezőre változtatták. És egyébként maga a brüsszeli közlemény beszél arról, hogy a döntésbe Magyarországnak is volt beleszólása. Persze: elutasítottuk, nemmel szavaztunk mégis kötelezően vonatkoztatták ránk. És azt mondják egyébként nagyon izgalmas dolgok vannak a brüsszeli közleményben , hogy csak kisszámú bevándorlót kellett volna befogadni. Ez sem igaz, hiszen tudjuk, hogy egy állandó mechanizmusról, sok tíz- és sok százezer, végső soron pedig milliós embertömegről van szó. Szeretnék a brüsszeli közleményből még egy mondatot idézni: „A Bizottság a tagállamokkal közösen azon dolgozik, hogy csökkentse az illegálisan Európába érkezők számát.” Persze, mert az illegális bevándorlást legalizálni akarják, és meg akarják szervezni a legális útvonalakat. Erről szól az ENSZ globális migrációs csomagja, ezért támogatta ezt az ENSZ-csomagot Brüsszel, erről szól minden egyéb törekvés is. Ez bizonyos szempontból pontosan olyan, mint ha a betörőnek azt mondanánk, hogy a betörés egy csúnya dolog, ne törj be az otthonomba, de majd én megszervezem, hogy bejussál, nyitva hagyom az ajtót, sőt még küldök érted kocsit is. Tulajdonképpen a brüsszeli szándék ezt mutatja. A magyar tájékoztató kampány, tájékoztatóplakát-akciósorozat, illetve ezek a kampányok ezt a brüsszeli szándékot akarják bemutatni. És ehhez egyébként csatlakozhatna az ellenzék is, mert ez, mondhatjuk, természetesen egy nemzeti érdek, de az ellenzék ehhez nem csatlakozik, sőt hogy a helyzetet fokozzák ezt a tájékoztató akciót támadják. Valójában, azt lehet mondani, hogy az ellenzék egészen döbbenetes alapossággal és precizitással minden alkalmat megragad arra, hogy az ország számára fontos ügyeket különböző módokon megtámadják. Azt tudtuk eddig is az ellenzékről, hogy bevándorláspárti, és azt is tudtuk, hogy alkalmatlan az ország vezetésére, de most zárásnak azért még egy szempontot az elmúlt időszak tapasztalatai alapján szeretnék idehozni. Mit láttunk itt az elmúlt időszakban? Láttunk ajtónak futó versenyt, falra mászást, parlamenti cirkuszt, és tegnap egy új részhez érkezett el mindez, amikor az ellenzéki képviselők a parlamenti munka helyett elkezdtek az utcán graffitizni. [[Németh Szilárd István: Randalírozni.]] Tehát azt is ki kell mondani azok mellett, hogy bevándorláspártiak és alkalmatlanok az ország vezetésére, egyébként azt kell mondani, hogy sajnos , hogy a magyar ellenzék azt a szót, hogy méltóság, hírből sem ismeri. A magyar választók bölcs belátását mutatja az, hogy egyébként ezt az ellenzéket nem bízták meg az ország vezetésével, hanem a jelenlegi kormányra és kormánypártokra bízták az ország megvédését. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Ezzel a napirend előtti felszólalások végére értünk. Most soron következik „A 2020. évi Dubaji Világkiállításon történő magyar megjelenés sikeres megvalósításához, továbbá egyes nemzetközi nagyeseményekhez kapcsolódó rendelkezésekről” szóló előterjesztés kivételes eljárásban történő összevont vitája. A kormány-előterjesztés T/4998. számon a Ház informatikai hálózatán elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként megadom a szót Takács Szabolcs államtitkár úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, a törvényjavaslat előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A közeljövőben két világesemény, az idén a világon első alkalommal Budapesten megrendezésre kerülő városi világjátékok, angolul World Urban Games nevű sportesemény, valamint a 2020-as dubaji világkiállítás, illetve egy szintén részben hazai rendezésű Európa-bajnokság, a 2022. évi közös magyar-szlovák férfi kézilabda-Európa-bajnokság, úgy gondoljuk, hogy ismét kiváló lehetőséget ad arra, hogy a világ, illetve Európa figyelmét hazánkra irányítsuk, továbbépítve ezzel Magyarország imázsát. Ezen három kiemelt esemény sikeres megszervezése érdekében szükséges törvényjavaslatot szeretném önökkel ismertetni. A dubaji világkiállítás 2020. október 20. és 2021. április 10. között kerül megrendezésre. Ez az első olyan világkiállítás, amely a tágabb arab régióban kerül megrendezésre. Az expó témája: összekötni az elméket, megteremteni a jövőt a mobilitás, a lehetőségek és a fenntarthatóság jegyében. Az expó szervezői a kiállítás hat hónapos nyitvatartása alatt mintegy 25 millió látogatóval számolnak, a magyar pavilon tekintetében pedig több mint 2 millió látogatót tervezünk majd fogadni. A magyar megjelenés központi témája a víz lesz. A 2020. évi dubaji világkiállításon történő magyar megjelenés általános célja az országimázs építése és Magyarország, ezen belül Budapest turisztikai promóciója. Várakozásaink szerint a magyar gyógyvíz és gyógyturizmus bemutatása, a magyar balneológiai adottságok hangsúlyozása jól tudja Magyarországot és Budapestet turisztikailag is pozicionálni az arab térségben, amely erre a témára kiemelten fogékony és érdeklődő. Én azt gondolom, hogy jó esélyünk lesz, mivel túlzás nélkül állítható, hogy Magyarország a sport területe mellett kultúrában, ennek részeként az egyre bővülő és egyre több sikert magáénak tudó gasztronómia tekintetében is nagyhatalomnak számít. A fentieken túl az ötévente egy alkalommal megrendezésre kerülő világesemény természetesen kiváló piactér is egyben, azaz jó lehetőség a gazdasági együttműködés elősegítésére és a kereskedelmi kapcsolatok fellendítésére, továbbá a magyar innovációs fejlesztések bemutatására és általában a magyar-arab diplomáciai és kulturális kapcsolatok ápolására. Összességében az expó a nemzetek imázsépítésének fontos platformja. A világkiállítások a nagy volumenű sporteseményekhez hasonlóan egyedülálló bemutatkozási lehetőséget kínálnak egy ország számára. A világ szinte valamennyi állama részt vesz kiállítóként a dubaji eseményen, úgy gondoljuk, hogy ebből kimaradni nem szabad. A magyar pavilon gondolatívét újfent Makovecz Imre szellemisége alkotja majd. Ami a másik két rendezvényt illeti: a kormány együttműködve Budapest főpolgármesterével a tavalyi évben pályázott a nemzetközi sportági szakszövetségek közgyűlése által meghirdetett városi világjátékok, úgynevezett World Urban Games sportesemény megrendezésére. Erre a nemzetközi rendezvényre a világon először kerül most sor. A nemzetközi jogtulajdonos idén februárban hirdette ki Budapestet a pályázat győzteseként, többek között Tokiót és Los Angelest is magunk mögé utasítva. A World Urban Games megrendezésére 2019. szeptember elején kerül majd sor. A tervek szerint a jövőben kétévente sorra kerülő világesemény legfőbb célja a fiatalok bevonása a sportba, hogy a sport menjen az emberekhez, és ne az ember menjen a sporthoz. Ezért van a város szövetébe ágyazva, olyan nem hagyományos sportágakkal, mint a BMX freestyle, a parkour vagy a break tánc. Az esemény ráadásul nemcsak sport-, hanem egyben zenei fesztivál is lesz majd. A harmadik esemény, a magyar-szlovák közös rendezésű, 2022. január 14. és 29. között megrendezésre kerülő férfi kézilabda-Európa-bajnokság esetében négy hazai helyszínen, Budapesten, Szegeden, Tatabányán és Veszprémben kell időben megvalósítani a szükséges beruházásokat. [[9.20]] A törvényjavaslat azokat az Európa-bajnokság helyszínéül szolgáló városokat határozza meg, ahol létesítményfejlesztés szükséges, míg a beruházások és a rendezvények helyszínéül szolgáló ingatlanok kijelölését a kormány hatáskörébe utalja. Az esemény megrendezésének lehetőségét 2018 júniusában kaptuk meg. Eddig a helyszínkiválasztás és az előkészítés zajlott, a beruházások mintegy 26 hónapot vesznek majd igénybe. Az időnyomásra tekintettel mindhárom esemény tekintetében a sikeres lebonyolítás csak akkor garantálható, ha az események előkészítése a törvényjavaslat szerint egyszerűsített és gyorsított jogi feltételek mellett bonyolítható le. A közbeszerzési eljárások gyorsítása és egyszerűsítése érdekében a törvény lehetővé teszi a leggyorsabban lebonyolítható közbeszerzési eljárásforma alkalmazását. A közbeszerzési eljárások jogszerűségét a magyar jogrendszer egyéb szabályai biztosítják, ugyanakkor ezzel a megoldással biztosítható a beszerzések hatékonyabb és leggyorsabb lebonyolítása. Ezen túl a transzparencia és a verseny biztosítása érdekében a törvény előírja, hogy minden esetben legalább három ajánlattevőt kell ajánlattételre felhívni. Ugyancsak a versenyt szolgálja, hogy az ajánlatok értékelési szempontja kizárólag a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás is lehet. Tisztelt Országgyűlés! Az elmondottakra tekintettel kérem, hogy a benyújtott törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint az ott megfogalmazódott kisebbségi véleménynek az ismertetésére kerül sor, összesen 15 perc időkeretben, amely a házszabályi előírásoknak megfelelően úgy oszlik meg, hogy 8 perc a bizottság előadójának, és 7 perc a kisebbségi vélemény ismertetőjének az időkerete.Megadom a szót B. Nagy Lászlónak, a Törvényalkotási bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2019. március 4-én tartott ülésén megtárgyalta a 2020. évi dubaji világkiállításon történő magyar megjelenés sikeres megvalósításához, továbbá egyes nemzetközi nagy eseményekhez kapcsolódó rendelkezésekről szóló T/4998. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság 24 igen szavazattal, 6 nem szavazattal és 2 tartózkodás ellenében elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat egységes célja, hogy Magyarország és a magyar emberek teljesítménye a világ számára a leggördülékenyebb módon bemutatásra kerüljön a 2020. évi dubaji világkiállításon, a 2019. évi World Urban Games, vagyis városi világjátékok, illetve a 2022-ben megrendezésre kerülő, Magyarország és Szlovákia közös szervezésében létrehozandó kézilabda-Európa-bajnokság keretein belül. A tervezet a rendezvények elől lebontja azokat az akadályokat, amelyek az események közeli időpontja miatt hátráltatnák a megfelelő előkészítést és kivitelezést. Magyarország már sokszor bizonyította, hogy képes világszínvonalon megrendezni sporteseményeket, továbbá a turisztikai adatok is azt bizonyítják, hogy a hazai turisztikai ágazat irányítása és szervezése, szervezete megfelelő kezekben van. Mindezek következtében kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy az elhangzottak tekintetében támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kisebbségi véleményt Szilágyi György képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője ismerteti. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság ülésén az ellenzéki pártok egyértelműen kifejezték, hogy nem támogatják ezt a törvényt, sőt felháborítónak tartják, hogy ilyen módon próbálják ezt a törvényt átvinni az Országgyűlésen, és ezt meg is indokoltuk a Törvényalkotási bizottság ülésén, ahol elég komoly vita is kialakult. Három olyan lényeges szempont van, ami miatt az ellenzék nem támogatja ezt a törvényt. Az egyik maga a kivételes eljárás, hiszen nem értjük, hogy egyáltalán miért kell egy törvénybe három nagy eseményt belerakni, és hogy két olyan eseménynél, az egyik a kézilabda-Európa-bajnokság, a másik pedig a dubaji világkiállítás, amiről lehetett tudni, hogy ezek az események meg lesznek rendezve, a világkiállítás egyértelmű volt, fel lehetett volna rá készülni időben, nem kellene kivételes eljárás, az Európa-bajnoksággal kapcsolatban 2018 júniusában lehetett már tudni, hogy a ’22-es eseményre Magyarország pályázott, és hogy el is nyerte Szlovákiával közösen tehát ezt a kivételes eljárást, fogalmunk sincs, hogy vajon miért kellett így, egy nap alatt áttolni a tisztelt Házon, mert önök meg fogják szavazni, ez egyértelmű, és hogy mi az ok, ami miatt ezt a kivételes eljárást kellett végigvinni. A másik, ami még lényeges, hogy önök most egy biankó szavazatot kérnének, hiszen nulla információt adnak az ellenzéki képviselőiknek, sőt a saját képviselőiknek is. Nem lehet tudni, hogy mennyi pénzt szánnak ezekre az eseményekre, nem lehet tudni, hogy egyáltalán milyen formában, milyen létesítményeket akarnak felépíteni. Semmit nem lehet tudni, és tegnap bármilyen kérdést tettünk fel, nem kaptunk rá semmilyen választ. Hogy csak egyetlenegy példát említsek ezzel kapcsolatban is, amikor én megkérdeztem azt, hogy mit jelent az a módosítás, hogy a beruházás keretében a 2022. évi magyar-szlovák közös rendezésű férfi kézilabda-Európa-bajnokság mérkőzéseinek budapesti helyszínéül szolgáló, a kormány által rendeletben kijelölt ingatlanokon felépítendő új, multifunkcionális csarnokberuházást olyan módon szükséges előkészíteni és megvalósítani, hogy az új multifunkciós csarnok egy fővárosi egyesület vagyonkezelésébe kerüljön. Megkérdeztük, hogy milyen csarnokot szeretnének, megkérdeztük, hogy hol kívánják felépíteni, és megkérdeztük, hogy melyik az az egy fővárosi egyesület, hogy nevezzék már meg. Nem voltak rá hajlandóak válaszolni, tehát semmire nem hajlandóak válaszolni, és úgy kérik, hogy képviselők támogassák ezt a rendezvényt. És ilyen biankó szavazatra már volt példa az elmúlt időszakban, és a Jobbik Magyarországért Mozgalom támogatta, mert hitt önöknek, például a vizes világbajnokság esetében. Igaz, hogy ott nem így csinálták, ott legalább volt ötpárti egyeztetés, mielőtt benyújtottak volna bármilyen törvényt. Természetesen ezen az ötpárti egyeztetésen önök megígértek mindent, hogy majd átlátható lesz a vizes világbajnokság, mindent lehet ellenőrizni, itt aztán nem lesz semmiféle lopás, itt mindent a legnagyobb rendben fognak csinálni, hiszen ez az ország érdeke. Mi hittünk önöknek, támogattuk a vizes világbajnokságot végig, majd mi történt? Önök loptak, csaltak, hazudtak, és még a mai napig is esnek ki folyamatosan a csontvázak a beruházással kapcsolatban és mindennel kapcsolatosan, mert nem tartották be az ígéreteiket. De van még tapasztalatunk, hiszen ha világkiállításról beszélünk, akkor a milánói 2015-ös világkiállítás botrányai és ügyei a mai napig tartanak, és folyamatosan küldtünk, még mindig a 2015-ös világkiállításra, hiszen az úgynevezett sámándob még mindig nem került haza, még újabb tételeket… [[Nacsa Lőrinc: Itthon van!]] közel 1 milliárd forintot kell csinálni… [[Az elnök csenget.]] Persze lehet, hogy már itt van, meg lehet, hogy majd Karcagon lesz, de aztán lehet, hogy nem, mert emlékszünk még rá, hogy 2014-ben Hende Csaba nagy csinnadrattával… a TAB elnöke volt, tegnap is ő vezette az ülést, és neki kellett ezzel szembesülnie. Átadtak Szombathely városában alapkőletétel volt, ott voltak államtitkárok, ott volt Szőcs Géza, hogy majd Szombathelyen lesz felállítva az állami cégnek közel 20 ezer négyzetmétert, hogy majd ott állítják fel, és mégsem ott, hanem Karcagon. Még lehet, hogy ez is változni fog valamennyire. És ami még lényeges, hogy mondjak egy-két példát, hogy miért hisszük azt, hogy önök ismételten ilyen nagy világeseményeket használnak majd fel arra, hogy lopjanak és haveroknak a zsebeit tömjék meg. Tehát olvasok ebből a törvényből egy-két részt, amit önök benyújtottak jó? A projektterv, itt van: „A Beruházással, a rendezvények lebonyolításával és szervezésével, valamint a Projekttel összefüggésben lebonyolítandó közbeszerzési eljárások tekintetében az ajánlatkérő minden esetben jogosult a közbeszerzésekről szóló törvény szerinti rendkívüli sürgősségre alapított, hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazására.” Ez az alapja annak, hogy önök lopni tudjanak. Aztán ilyeneket is mondanak még ebben, ugyanebben a törvényben a következő van. Nagyon lényeges, figyeljenek! „A Projekttel összefüggésben lebonyolítandó közbeszerzési eljárások megindításához, az azzal összefüggő szerződések megkötéséhez és azok módosításához a közbeszerzésekért felelős miniszter engedélye nem szükséges, és azok szabályosságát a közbeszerzésekért felelős miniszter nem ellenőrzi.” Tehát a közbeszerzésekért felelős minisztert is kiveszik ebből az egész eljárásból, hogy még ő se ellenőrizhesse azt, hogy éppen ki lesz majd ezeknek a győztese, ki mennyi pénzt rak el. Ez felháborító! Ez egy diktatúrára jellemző, nem egy jogállamra vagy egy demokráciára! [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból.]] [[9.30]] Aztán van még ilyen is: a projekttel összefüggésben lebonyolítandó közbeszerzési eljárások során a közbeszerzési hirdetménnyel kapcsolatos ügyintézési határidő önök szerint mennyi? Egy munkanap. Egy munkanap! Könyörgöm, ilyet benyújtani egy normális országban, a XXI. században, egyszerűen felháborító! És akkor még nem beszéltünk, és ez az utolsó: vajon egy olyan országban, ahol 24 ezer ember lenne megmenthető, ha normális egészségügyünk lenne, évente, ahol majdnem 150-en fagytak meg az elmúlt télen, ahol az emberek megélhetése, jóléte messze elmarad a nyugat-európai országokétól, ahol naponta gyermekek tízezrei éheznek államtitkár úr, tízezrei! , egy olyan országnak vajon ilyen látványrendezvényekre, látványberuházásokra van szüksége [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hogy közpénztízmilliárdokat költsünk el erre? Véleményünk szerint nem. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a frakcióknak 30-30 perc, a független képviselőknek pedig összesen 8 perc időkeret áll rendelkezésükre. A felszólalások első körében a vezérszónokok ismertetik a frakciók álláspontját, képviselőcsoportonként 15-15 perces időkeretben. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka B. Nagy László képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat egységes célja továbbra is, hogy Magyarország és a magyar emberek teljesítménye a világ számára a leggördülékenyebb módon bemutatásra kerüljön mind a 2020-as dubaji világkiállítással kapcsolatban, mint a World Urban Games budapesti megrendezésével kapcsolatban, illetve a szlovák-magyar kettős, közös rendezésű kézilabda-Európa-bajnokság keretein belül. A tervezet egyébként továbbra is célként tűzi ki, hogy az előttünk álló idő szűkössége miatt… ilyen nagy világrendezvények megrendezésére jelentős időigény, tervezési, kivitelezési időigény van, és a normál eljárásokban ezek az időintervallumok ma nem teszik lehetővé azt, hogy ezek a rendezvények meg tudjanak valósulni mind a dubaji világkiállításon, mind a két hazai rendezvényen. Az államtitkár úr részletesen kitért a szabályokra, én ezt nem szeretném elmondani, csak arra hívnám fel a figyelmet, hogy ez mennyire fontos Magyarország számára és a magyar emberek számára is. Ez az első közel-keleti városként Dubajban megrendezésre kerülő világkiállítás, ami 2020-tól egy fél évig lesz nyitva az érdeklődők rendelkezésére. Az elhangzottak szerint is több mint 25 millió ember várható, hogy meg fog jelenni ezen a világkiállításon. Ha összegezzük az eddigi tapasztalatokat a milánói világkiállítással kapcsolatban is reflektálnék képviselő úr problémáira , úgy gondolom, én személyesen is láttam, és az összes információ meg a nemzetközi visszacsatolások is azt mondják, hogy a milánói világkiállítás magyar szempontból igazából sikeres volt, igazából szép volt, rengeteg látogatója volt, és szerintem nagyban öregbítette Magyarország hírnevét. Nem véletlen azon turisztikai adatok bővülése, amik napjainkban megjelennek a statisztikai hivatalokban. A dubaji világkiállításon egyébként 183 állam fogja képviselni magát, és ez a szám azt mutatja, hogy Magyarországnak mindenképpen sikeresen jelen kell lenni, időre el kell készülnie a beruházásnak, és egy olyan tematikájú világkiállításra kell hogy kimenjünk, amelyik meg fogja tudni mutatni a magyar turisztika vonzerejét a világ előtt, a világnak ezen a részén, amely igen fontos célcsoportja a magyar gazdaságnak, a turisztikának és az iparnak. Elhangzott a bevezetőben is, hogy Magyarország vízügyi nagyhatalom. A magyar vízügyi szakemberek, a magyar vízügyi technológiák, beleértve az egészségügyet, a balneológiát, a fürdőlehetőségeket, Magyarország nemcsak Közép-Európában, hanem Európában és a világon is az egyik igen jelentős tudással, adottságokkal rendelkező vízügyi nagyhatalom. Ezt be kell tudnunk mutatni, pont egy olyan országban, egy olyan térségben, amelyben a víz olyan limitáló tényező az ország gazdasága szempontjából, az emberek léte szempontjából, ami igen-igen föl fogja értékelni véleményem szerint a magyar vízügyi szakma megjelenését. A Turisztikai Ügynökség mint lebonyolító szerv, ebben a törvényjavaslatban is, én úgy gondolom, hogy egy megfelelő választás. A Turisztikai Ügynökség a működésével, szervezeti formájával és eddigi tevékenységével, eredményeivel azt predesztinálja számunkra, hogy egy megfelelő kézbe kerül mind a három rendezvény lebonyolítása. Nem véletlen, hogy a Turisztikai Ügynökség jelentései és a statisztikai jelentések is azt támasztják alá, hogy ez egy igen sikeres szerveződés, egy igen sikeres ágazata a magyar gazdaságnak, úgyhogy én úgy gondolom, hogy ez jó kezekben lesz. Úgyszintén nagyon fontos megjelenés számunkra a sportesemények, főleg a rangos nemzetközi sportesemények, és ezen keresztül a televíziós és egyéb internetes közvetítések is. Az idelátogató sportszerető turisták egészen biztos, hogy elviszik Magyarország jó hírnevét, a magyar emberek vendégszeretetét, gasztronómiáját, egyáltalán a magyar termékeket, s a magyar borok sikerre emeléséhez nagyban hozzájárul. Úgy gondolom, hogy a sportesemények, melyek egyik része, a World Urban Games csak Budapestet érinti, de a megrendezésre kerülő magyar-szlovák Európa-bajnokság nemcsak Budapestet, hanem több vidéki nagyvárost is érint, köztük Szegedet is, ahol nagyon fontos az, hogy a városoknak, a magyar vidéknek a jó hírét közvetítjük. Ezek a sportesemények, ha jól vannak megszervezve, akkor hozzájárulnak ahhoz, hogy Magyarország imidzsét a világban elfoglalt helyét, a turisztikáját, a szépségeit be tudjuk mutatni, és ez az egyik legjobb befektetés, úgy gondolom, a turisztikába, amikor idecsalogatjuk bármilyen sporteseménnyel vagy attrakcióval a külföldieket. A legjobb exportot a turistákkal lehet lebonyolítani, mindenki tudja, hogy a turisták Magyarországon áfás áron fogyasztják exporttermékeinket, és ez az állam szempontjából egy nagyon jó bevételi forrás. Szeretném még megemlíteni, hogy az ellenzéki képviselői felszólalásokban többször említették a vizes vb problémáit. Én ezt teljesen másképp látom. Úgy gondolom, hogy a vizes vb egy akkora áttörés volt a magyar sportdiplomáciában és magyar sportéletben [[Közbeszólás az ellenzéki sorokból: Ezermilliárd!]] , ami mérföldkőnek számít. Nemhogy ott problémák lettek volna, és nem gondolom, hogy ezek az állítások, amik elhangzottak, egyáltalán valósak lennének, viszont azon kívül, hogy érdekesen hangzanak, azért emlékeztetném önöket a vizes vb elnökének szavaira nem gondolom, hogy kormánypárti propagandát képviselt volna az elnök úr , amikor azt mondta, idézem: „Mindannyian itthon érezzük magunkat, fantasztikus helyszíneken, zsúfolt lelátók előtt, csodálatos hangulatban, a magyar emberek szeretetétől övezve. Ennek köszönhetően mind a hat sportágban kivételes teljesítményeket láthattunk.” Én úgy gondolom, hogy ennél ékesebb példája a magyar sikeres sportesemények megvalósításának nemigen kell hogy rendelkezésre álljon, és ez a törvényjavaslat, amelynek a tárgyalását most folytatjuk, éppen azokat a bürokratikus akadályokat szándékozik leépíteni, csökkenteni, természetesen az összes rendelkezésre álló magyar jogszabályi kereten belül, amelyek lehetővé teszik, hogy ezek az igen-igen jelentős, nemzetgazdasági és minden szempontból jelentős sportesemények és kiállítások a magyar elvárásoknak, a magyar emberek elvárásának megfelelően sikeresen megrendezésre kerüljenek. [[9.40]] Ezért kérem képviselőtársaimat, ellenzéki képviselőtársaimat is, hogy támogassák ezt a törvényjavaslatot annak érdekében, hogy a magyar sportsikerek és diplomáciai sikerek tovább öregbedjenek Magyarországon. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Szilágyi György képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Ha megengedik, a felszólalásom elején reagálnék a Fidesz vezérszónokának egy-két megjegyzésére. Reménykedtem abban, hogy akkor most az ön felszólalásából megtudunk majd különböző adatokat, különböző tényeket és minden egyebet. De nulla információ és nulla tény volt abban, amit ön elmondott, hacsak azt nem vesszük figyelembe, hogy ennek a három eseménynek az egyik legfontosabb szempontja talán az lesz, ahogy ön is mondta, hogy majd a magyar borokat meg fogják ismerni az emberek, bár ugye sporteseményekről beszélünk jelen pillanatban. Senki nem mondta azt, tisztelt képviselőtársam, hogy a vizes világbajnokság mint esemény nem volt sikeres. De ahhoz, hogy például azt mondja a FINA elnöke, hogy milyen szép eredmények születtek, a kormánynak aztán vajmi kevés köze van, mert azok a sportolók, akik ezen az eseményen részt vettek, elértek szép eredményeket. [[B. Nagy László ingatja a fejét.]] Miért? Orbán Viktor segített, mondjuk, mit tudom én, a százméteres gyorsúszásban hátulról, vagy mire gondol? Nem is értem [[Nacsa Lőrinc: A többiek értik! Tessely Zoltán: Mindenki más érti!]] , hogy ön azt mondja, hogy ehhez a kormánynak volt köze. Nem volt köze. Arról senki nem beszélt, hogy ez az esemény, maga a világbajnokság nem volt sikeres rendezvény. Persze, sikeres volt, a kérdés csak az, hogy mennyibe került ez Magyarországnak, vagy mennyibe kerülhetett volna Magyarországnak, ha nem lopnak. Ez a nagy kérdés ezzel az eseménnyel kapcsolatban, nem az, hogy meg tudunke rendezni egy világeseményt, hogy mi, magyarok képesek vagyunke egy nagy nemzetközi sporteseményt megrendezni! Hát hogyne lennénk képesek rá! Tehetségesek vagyunk, szorgalmasak vagyunk, és meg tudunk rendezni ilyen világeseményeket. A kérdés csak az, hogy eze a legmegfelelőbb Magyarországnak jelen pillanatban, hogy ilyen eseményeket szervezzünk, a másik kérdés pedig az, hogy ez mennyibe kerül, tehát önök mennyit lopnak el az oligarchákon keresztül, hiszen ez történt…
Képviselő úr, nagyon szépen kérem! Mivel nincs erre vonatkozóan semmiféle olyan marasztaló bírói ítélet, amely alapján ön joggal nyilatkozhat így [[Rig Lajos: Sejtés volt csak, elnök úr!]] vélelmezni vélelmezhet dolgokat, az a képviselői szabadsághoz tartozik [[Rig Lajos: Vélelmezi!]] , de nem jelentheti ki még itt, a parlamentben sem. Parancsoljon!
Elnök úr, akkor vegye úgy, hogy csak aggodalmamat fejeztem ki. Azért annál több egyébként, tehát ha egy normális nyomozó hatóság lenne Magyarországon, a gyanúnál azért többek lennének ezek a feltételezések. De feltételezzük, és éppen hozzátartozik a tárgyhoz, mert önök jelen pillanatban ugyanilyen nagy eseményeket kívánnak megrendezni.Menjünk végig akkor ezeken az eseményeken, hogy most miről is beszélünk. Az első, amiről beszélünk, és amire talán még elfogadható is lenne a kivételes eljárás, hiszen mint tudjuk, a World Urban Gamesnél 2019 februárjában dőlt el, hogy Magyarország rendezheti, tehát szinte a napokban dőlt el, a kivételes eljárás ennél az egy eseménynél lenne elfogadható. A kérdés itt is az, hogy tudjuk-e, mire vállalkozunk, hiszen ez a legelső lesz. Nincs semmilyen összehasonlítási alapunk. Önök azt nem tudják jelen pillanatban még elmondani sem, hiszen ezt is kérdeztük, hogy egyáltalán milyen utcai sportesemények lesznek. Amiről lehet tudni, hogy a háromszor hármas kosárlabda, esetleg break tánc, ami szóba került, vagy rollerversenyek és BMX. Ennyiről lehet tudni, többről nem. Ez négy esemény. Egyelőre azt sem lehet tudni, hogy milyen események lesznek, azt sem lehet tudni, hogy egyébként milyen rendezvény lesz, milyen érdeklődés lesz rá. A legelső, de önök már rögtön jelentkeztek, hogy ezt Magyarországnak el kell vinnie. Hozzáteszem, ráadásul a költségvetés nulla, tehát nem tudunk semmilyen összeget hozzávetőlegesen sem, hiszen önök nem árulták el, hogy mennyibe fog kerülni ez a háromnapos rendezvény. Azért ne felejtsük el, hogy itt három napról, háromnapos rendezvényről beszélünk! Aztán jön a 2022. évi kézilabda-Európa-bajnokság megrendezése, aminél már nem áll meg a kivételes eljárás, hiszen 2018 júliusában már erről döntés született. Önök már lassan egy éve tudják, hogy meg fogjuk rendezni. Akkor miért kell ilyen lóhalálában átvinni ezeket a dolgokat? Még van időnk arra, hogy önök majd építkezzenek, meg minden egyebet csináljanak, mert mint tudjuk ebből a módosításból, majd multifunkcionális új csarnokokat akarnak, tehát nem a régi csarnokokat akarják felújítani, meg hasonlók. Itt is felmerült a kérdés, hogy vajon számoltake az üzemeltetési költségekkel ezeknél a multifunkcionális csarnokoknál. Többször felvetettük a fenntartás kérdését, mivel ezeket a látványberuházásokat folyamatosan csinálja a kormány, meg nagy stadionokat építünk, meg minden egyebet. Mert ez a legfontosabb ma Magyarországon, hiszen minden egyes olyan településnek szüksége van stadionra, ahol fideszes potentát ezt ki tudja harcolni, meg Felcsúton is szükség van Orbán Viktor kertjében egy stadionra, mert ott is túlbuzog mindenkiben a nagy kedv, hogy mérkőzésekre járjon. Csak ezeket a stadionokat, mi elmondtuk akkor is, amikor elkezdték felépíteni, fenn kellene tudni tartani. Ez meg ugye nem megy. Önök azt mondták, hogy jaj, hát miről beszél itt a Jobbik, miről beszél az ellenzék, hogyne lehetne ezeket fenntartani, Magyarországon annyian szeretik a sportot, meg ez mennyire jó. Kiderült, hogy nekünk volt igazunk. Azért kellett a taotörvényt megváltoztatni, hogy most már az üzemeltetésre is igénybe lehessen venni a taót, mert nem tudják fenntartani ezeket a sportlétesítményeket, mert koncepciótlanul, ész nélkül elkezdtek építkezni. Persze ez az ország szempontjából számít ész nélkülinek, hiszen önök nagyon jól átgondolták, hogy a haverok feltételes módban, elnök úr majd mennyi pénzt tudnak elrakni ezekből a stadionokból, mennyi lesz a beruházási költségekből, amit zsebre tudnak tenni, meg a tervezésből, meg minden egyéb másból. Tehát itt megint az van, hogy nem tudunk semmit arról, hogy milyen üzemeltetésre számítanak. Persze, hogy tudnánk, amikor azt sem árulják el, hogy hol fogják felépíteni Budapesten, melyik egyesület fogja megkapni ezeket. Aztán még említette B. Nagy László, hogy a Turisztikai Ügynökségnél megfelelő kézbe kerül ez az egész. Igen, mert mint tudjuk, a turisztika már évek óta nagyon jó kézben van. Hiszen a turisztika kinek a kezében van? A miniszterelnök úr lányáéban, Orbán Ráhel kezében van a turisztika úgy, ahogy van, en bloc, tehát akkor tényleg azt mondhatjuk, a fényes tekintetű vezető lányának a kezében valóban, tényleg a Turisztikai Ügynökség is valószínűleg jó helyen lesz. Beszéltem eddig két eseményről, de most beszéljünk akkor a világkiállításról! Talán a világkiállítás a legérdekesebb, hiszen abban aztán van tapasztalat bőven. El tudjuk mondani, hogy mik történtek, és önök fel is készülhettek volna, tehát a világkiállítás esetében sem indokolt a kivételes eljárás, hiszen, gondolom, nem tegnap tudták meg, hogy 2020-ban Dubajban világkiállítás lesz, és mi részt akarunk rajta venni. Mert ha tegnap vagy tegnapelőtt tudták meg, akkor érthető a kivételes eljárás. Csak ha visszagondolok, és majd kicsit beszélünk a 2015-ös világkiállítás tapasztalatairól, mert azt érdemes összehasonlítani a mostani helyzettel, akkor majd államtitkár úr is látni fogja, hogy annak idején Szőcs Géza jóval ezelőtt felhívta a kormány figyelmét, hogy nem így kellene csinálni ezt, mint ahogy csinálták Milánóban. Megfogadták ezt a javaslatot, mert még annyi időt sem hagytak, mint a milánói világkiállításra. Pont megfelezték szinte ezt az időt, hogy még inkább lehessen majd kivételes eljárásokat és hasonlókat csinálni, olyanokat, mint amit már felolvastam a kisebbségi vélemény ismertetésekor, amikor a közbeszerzési eljárásokat is szinte ki lehet hagyni, meg a közbeszerzésekért felelős minisztert is ki lehet hagyni mindenféle döntéshozatalból. Tehát a világkiállítás, mint általában közismert, egy olyan esemény, amely jó előre kiszámítható, jól tervezhető, hiszen ciklikusan kerül megrendezésre, nem is túl gyakran, a rendezés jogát elnyert ország jó előre ismert. Az egyes világkiállítások témái, tematikája is előre rögzített. Mindezek alapján kijelenthetjük, hogy egy világkiállítás senkit hangsúlyozom, senkit nem érhet váratlanul vagy meglepetésszerűen. Az előttünk fekvő törvényjavaslat olvasása közben mégis az a kényszerképzetem támadt, hogy Magyarország Kormánya, az ügyért felelős hivatalnokok pénteken csodálkoztak rá arra, hogy alig 14 hónap múlva Magyarország meg fog jelenni a világkiállításon, egy olyan eseményen, ahol minden ország és nemzet igyekszik magából azt megmutatni, szó szerint az egész világnak, amit ő magából a legjobbnak gondol. Egy olyan eseményen fogunk részt venni, amely eseményen a kiállítók azt mutatják meg az adott témával kapcsolatosan, amire a legbüszkébbek, amiről azt szeretnék, hogy az országot azonosítsák vele. Valami egyedit és különlegeset próbálnak megmutatni. Nálunk, ahogy most látom, ez az egyedi és különleges a kapkodás lesz, az átláthatatlan pénzköltés, a szakmaiatlanság; a minél nagyobb mértékű közpénz ellopása lehet ez az egyedi eset, amit meg kívánunk majd mutatni a világnak. [[9.50]] Valami egyedit és különlegeset, valami nagyszerűt és nemeset kíván megmutatni mindenki, aki ezen az eseményen kiállít. Hát, mi is ezt fogjuk tenni. Magyarország vett már részt világkiállításon úgy, hogy a kiállítás előkészítése, a nemzeti pavilon kiválasztása és az ott bemutatott dolgok meghatározása a Fidesz által irányított kormányzat felelőssége volt. Ez volt a 2015. évi milánói világkiállítás, amiről már elég sok szó esett, aminek az eredményeit a részvételért felelős kormány természetesen fennen hangoztatja, ezt tegnap is hallhattuk, míg mindenki más, aki nyitott szemmel jár ezen a földön, pedig erősen kétségbe vonja. A tanulságok levonása érdekében tekintsük át az elmúlt évek és a legutóbbi világkiállításon történő részvétel eseményeit, nyilvános, közismert mozzanatait időrendi sorrendben. Ez tehát a 2015. évi milánói világkiállítás, és 2013 elejéről beszélünk: két évvel a világkiállítás előtt Szőcs Géza kormánybiztosi kinevezést kap, ami arra vonatkozik, hogy a 2015-ben Milánóban megrendezésre kerülő világkiállításon való magyar részvételt intézze, szervezze, illetve hogy feleljen érte. A kinevezést alig két évvel a megnyitó előtt kapja meg a kormánybiztos úr. 2013 harmadik negyedévében Szőcs Géza több helyen nyilatkozza, hogy a rendelkezésére álló idő rövidsége miatt nincs már lehetőség tervpályázat lefolytatására, bonyolult a szabályozási környezet, a jogszabályok hosszadalmas és összetett eljárásokat írnak elő a közpénzek felhasználására. Ezen indoklás alapján kiírásra kerül egy látványpályázat, amelynek a három díjazottja közül maga a kormánybiztos úr választotta ki a megvalósításra kerülő művet az építészszakma egyöntetű és a társadalom jelentős részének tiltakozása ellenére. 2013 végén… [[B. Nagy Lászlónak:]] Látom, hogy képviselő úr rázza a fejét; majd elmondom, hogy mit nyilatkozott az építészszakma ezzel kapcsolatban, jó?, és azt is elmondom, hogy maga a tervező mit nyilatkozott az egésszel kapcsolatban, hátha akkor megváltozik a véleménye. Tehát 2013 végén járunk, a pályázattal, a kivitelezéssel és a felkészüléssel kapcsolatos botrányokat a kormánybiztos úr azzal verte vissza, hogy ő a legjobb tudása szerint a rendelkezésére álló idő alatt a legjobbat kívánta cselekedni, és ezt is fogja tenni a megnyitóig, azonban egyúttal már 2013 végén felhívta mindenki figyelmét, köztük a kormányzat figyelmét is arra, hogy a 2020-as figyeljünk! 2013-ban mondta ezt Szőcs Géza, hogy a 2020-as világkiállításra már jóval korábban meg kell kezdeni a felkészülést, le kell folytatni a tervpályázatokat, hogy tényleg az ország legjavát tudjuk megmutatni a világnak. Hát, nem fogadták meg Szőcs Géza tanácsait, pedig ő nem is ellenzéki politikus. Álláspontom szerint ezzel burkoltan elismerte azt a tényt, hogy az akkori felkészülés kapkodva történt, elégtelen volt szakmailag, illetve a kapkodás és az állandó időzavar miatt kellett mellőzni az akkor hatályos közpénzfelhasználásra vonatkozó szabályokat, ugyanúgy, mint most. Mindent kizárunk, és ugyanúgy csináljuk, mint ahogy eddig csináltuk. A 2015-ben megvalósult magyar pavilonról csak egy sajtóban megjelent, tehát nem én találom ki, a sajtóban megjelent véleményt szeretnék idézni. A véleményt a Budapesti Műszaki Egyetem Építészmérnöki Karának középület-tervezési tanszéke közlemény formájában hozta nyilvánosságra. Gondolom, nem vitatják, hogy szakmailag hozzáértőktől származik az a véleményt, amit most fel fogok olvasni, tehát jobban értenek hozzá szerintem, mint egy országgyűlési képviselő. Ők a következőt hozták nyilvánosságra a közleményükben: „Határozott tiltakozásunkat fejezzük ki az ellen, hogy a megvalósításra szánt elképzelést jelen ismert formájában egyáltalán építészeti alkotásként definiálják. Az építészet hivatás és szakma, vannak ismérvei, melyeknek az említett elképzelés nem felel meg. Tiltakozunk az ellen, hogy egy giccsbe hajló építészeti paródia képviselje Magyarországot a nemzetközi színtéren, mert ez ellentétes lenne az ország, mindannyiunk érdekeivel.” Még egyszer mondom, a Budapesti Műszaki Egyetem Építészmérnöki Karának középület-tervezési tanszéke közleménye volt ez. Mindezek után gondoljunk arra, hogy a kevésbé dicsőséges 2015. évi világkiállítás maradványait, talán nem túlzás, ha azt a szót használom, hogy romjait a kormány az egyik leghűségesebb obsitosának, Fazekas Sándornak a szűkebb pátriájában, Karcag városában kívánja elhelyezni. Azt már leírtam, hogy bár Hende Csaba annak idején Szombathelyen már alapkőletételt csinált ezzel kapcsolatban. Csak abban reménykedem, hogy a szombathelyi önkormányzat majd nem felejti el visszakérni az állami cégnek ajándékozott 20 ezer négyzetméteres területet a huszárlaktanyában, hogy ott épüljön fel. Remélem, hogy Szombathely városa ezt majd visszakéri. S az is bejelentésre került, hogy 2016 júliusában lesz majd Szombathelyen az avatója ennek az épületnek, aztán most, jelen pillanatban úgy néz ki, hogy talán nem is ott lesz, hanem inkább Karcagon. De mondom, nyugtával, majd meglátjuk. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Mi történt?
A vezérszónokok időkerete 15 perc, de utána még majd lesz 15 perc.
Köszönöm szépen. Majd folytatni fogom, mert van még mondanivalóm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Nacsa Lőrinc képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Nagyon csodálkozom, hogy Szilágyi György még a teremben van, hiszen ő elmondta, hogy mindenféle bűncselekményről és lopásról van tudomása, márpedig ilyenkor kötelessége feljelentést tenni; nemcsak feladata és lehetősége, hanem kötelessége is. Úgyhogy azt gondoltam, hogy már rég a rendőrségre lohol a felszólalása után, hiszen olyan módon rágalmazott, illetve állított vádakat, amire sem bizonyítéka nincs, sem pedig semmiféle olyan kézzelfogható bizonyíték, ami bármily elhangzottat igazolna. De hát Szilágyi György még mindig itt van a körünkben. [[Szilágyi György: És még itt is leszek!]] Én sajnálom azt, hogy önök átvették a szocialistáktól és a Gyurcsány-pártiaktól ezt a „merjünk kicsik lenni” szlogent és ezt a hozzáállást. Kár, hogy most nem úgy vitatkozhatunk erről a mostani törvényjavaslatról, hogy már van egy tapasztalatunk egy világkiállítás megrendezésében, és ezt tudjuk most felhasználni a mostani törvényjavaslatnál. Ugye, a kilencvenes években az MSZP-SZDSZ nagyszerű konstrukciója megfúrta ezt az ötletet, és elmondták, hogy mégse rendezzünk világkiállítást, mint ahogy aztán megfúrták, hogy mégse rendezzünk olimpiát, ne pályázzunk olimpiai rendezésre, úgyhogy áthatja az ellenzéket ez a „merjünk kicsik lenni” hozzáállás. Ez kiérződött felszólalásának abból a részéből is, amikor a World Urban Gamesszel kapcsolatban az volt a kifogása, hogy ez az első, és Úristen, akkor most mi fog történni, mi nem vagyunk képesek egy első alkalommal megszervezni valamit, nem vagyunk képesek hagyományt teremteni, nem vagyunk képesek megmutatni a világ számára, hogy egy első alkalommal is lehet nagyon magasra tenni a mércét, lehet jól csinálni. Ön egy biztonsági játékra törekszik, hogy teljen el jó pár év, szervezzék meg itt-ott-amott, és akkor majd a végén mi is beállhatunk a sorba, hátha a dicsőségből nekünk is jut valami. Mi ezzel nem értünk egyet, képviselő úr, mi azt gondoljuk, hogy igenis, ezekbe a dolgokba bele kell állni. Mi azt gondoljuk, hogy a magyar nemzet sokra hivatott, és képes megmutatni azt a kulturális, identitásbeli és turisztikai erősségét, ami itt található a Kárpát-medencében, és ami az ezeréves történelmünk során velünk élt, és most is szeretnénk, ha ez nemcsak örökség, hanem jövő is lenne. Mi ebben a szellemben készülünk ezekre a rendezvényekre, és ebben a szellemben tárgyalunk erről a törvényjavaslatról is. Kérdezett a World Urban Gamesről, hogy itt milyen sportágak találhatók. Görkorcsolya, gördeszka, BMX, háromszor hármas kosárlabda, és a magyar innováció, a teqball is megjelenik a break táncon kívül. Ez már rögtön hat sportág. Ki kell ábrándítanom: ajtónak futás és lépcsőn mászás nem lesz, az extrémsportok közül ez sajnos kimarad ebben az évben is. De azt gondolom, nagyon nagy lehetőség előtt áll az ország abból a szempontból, hogy leteheti a névjegyét ezen nem hétköznapi, a szokványosnál kicsit extrémebbnek nevezhető sportágakban is, hiszen ezekben a sportágakban eddig Magyarország nem rendezett semmiféle ilyen versenyt, csak kizárólag regionális vagy országos szinten, világszinten még nem. Ezért azt gondolom, hogy ez egy kiváló lehetőség. S az is nagy dolog, hogy Los Angelest előztük meg, és Los Angeles helyett döntött a világszövetség arról, hogy Budapesten rendezi meg ezt a versenyt. Ez mindenképpen egy óriási dolog. És szerintem be tudjuk mutatni Budapestnek azt a fiatalos arcát, azt a startup központot, azt az innovatív ötletekkel teli világot, amely jellemzi a fővárosunkat. [[10.00]] Azt gondolom, hogy sok fiatalnak ez későbbi úti célként is szolgálhat majd. Tehát az extrém sportokról ennyit. Itt rendkívül rövid a határidő, ezért nyilvánvalóan szükséges a törvényjavaslat minden olyan bürokráciacsökkentése vagy olyan rendelkezése, ami a tervezés és a kivitelezés megkezdését segíti. Azt gondolom, ez rendkívül fontos. A vizes vb-re is kitért képviselőtársam egy pillanatra, ami hogy mondjam? kicsit meglepett, hiszen a világszövetség elnöke azt mondta, hogy ez minden idők legjobban megrendezett világbajnoksága. Nem azt mondta, hogy itt érték el a legjobb eredményt a sportolók, vagy itt dőlt meg a százméteres pillangó, hanem a legjobban megrendezett. A magyar rendezésről beszélt, a magyar rendezést dicsérte, a létesítményfejlesztést dicsérte, a rendezőket dicsérte, a helyszíneket dicsérte, a Parlamenttel szembeni óriás toronyugrást, a Városligetet dicsérte, a Duna Arénát dicsérte, és azt, hogy a magyar szervezők rövid idő alatt minden idők legjobb vizes vb-jét hozták létre. Azt gondolom, hogy az, hogy egy magyar parlamenti képviselő ezt kétségbe vonja [[Szilágyi György: Mennyiért? Gréczy Zsolt: 25 helyett 100 milliárd! A felsőoktatási költségvetés fele! Az elnök csenget.]] és ne a legnagyobb köszönettel adózzon a szervezőknek, az önkénteseknek, a sportolóknak, a szakszövetségeknek, ez egy helytelen magatartás. Mi innen, a kormánypárti padsorokból köszönetünket szeretnénk kifejezni a szervezőknek, az önkénteseknek, a sportolóknak és a szakembereknek, hogy meg tudták valósítani ezt a tényleg világraszóló eseményt, amiről a világszövetség elnöke mondta azt, hogy a legjobban megrendezett esemény volt ez. [[Szilágyi György: Mennyiért?]] Nem az eredményekről beszélt, az eredmény a sportolókon múlik, nekünk a legjobb környezetet és a legjobb versenyeket kellett tudni megrendezni. Pontosan ehhez kapcsolódik a kézilabda-Európa-bajnokság, amihez szeretnék behozni még egy vonalat: azt gondolom, hogy erősítheti az északi szomszédunkkal azt a kapcsolatunkat, hogy itt közös rendezésről van szó, és további utakra, párbeszédre ad lehetőséget az, hogy Magyarország Szlovákiával közösen rendezheti meg ezt a világbajnokságot. Képviselőtársam itt utalt az új multifunkciós csarnokra. Itt egyáltalán nincs ebben titok, ez egy 20 ezer fős multifunkciós csarnok lesz. Pontosan tudjuk azt, hogy amikor a Papp László Budapest Sportaréna a BS leégése után megépült, akkor ez egy 12 500 férőhelyes aréna volt, kisebb befogadóképességű, és hogy milyen rengeteg program valósul meg, kulturális, sport-, zenei, művészeti produkciók, vásárok, expók valósulnak meg jelenleg is a sportarénában. Ha fölmegy a Papp László Budapest Sportaréna honlapjára, akkor megnézheti az eseményeknél, hogy a leghamarabbi esemény, amelyre jegyet lehet vásárolni, az a holnapi napon kezdődik, és még egészen 2020. januári koncertekre is lehet jegyeket vásárolni, hiszen lényegében majdnem minden nap vagy minden másnap hiszen az előző nap az építőké, hogy fölépítsék a rendezvényhelyszínt program van a Papp László Sportarénában, rengeteg program, világszínvonalú esemény, expó és koncert jön ide. Az a helyzet, hogy ezzel folyamatosan öregbítjük Budapest hírnevét is, hiszen rengeteg olyan koncert van, ahová több országból érkeznek egyébként, mondjuk, közeli országokból, Ausztriából, Szlovákiából, Horvátországból érkeznek ezekre a koncertekre. Mivel olyan leterheltsége van a Budapest Arénának, nyilvánvalóan az új multifunkciós csarnok amely kicsit nagyobb is lesz, húszezer fős – nem csak az Európa-bajnokságra épül, most ez az elsődleges funkció, és ennek is el kell kezdeni legeslegkésőbb nyáron már a tervezését, közbeszerzési eljárását, kivitelezését, hogy egyébként az Európa-bajnokságra legyen belőle valami, és utána pedig az üzemeltetésre kérdezett rá a sportesemények, a kulturális események magas száma miatt ez nyilvánvalóan üzemeltethető és fenntartható lesz. Hiszen a mai napig vannak olyan világszínvonalú produkciók, zenekarok, koncertek, amik lemondják a turnéjukból a budapesti állomást, vagy bele se teszik, mert olyan leterhelt a Budapest Aréna, hogy nem tudnak beleférni a rendezvénynaptárba, vagy azért, mert kisebb a befogadóképességük, és most egy nagyobb befogadóképességről beszélünk. Teljesen nyilvánvalóvá tette a kormányzat is, hogy a helyszín jelenleg azért nem nyilvános, mert az államnak meg kell vennie azt a területet, és önök nem képviselik akkor a nemzeti érdeket, ha nyilvánosságra akarnak hozni egy olyan helyszínt, ahol például az eladó vagy bizonyos körök emiatt felsrófolhatnák az árat, s nem lehetne egy értelmes alkut egyébként kialakítani. Azt gondolom, hogy nemzeti érdek az, hogy normális piaci áron meg tudja vásárolni ezt az állam, és utána, amikor elindult a pályázat, akkor el tudják mondani majd a helyszínt is. [[Szilágyi György: És az egyesület miért titkos?]] Itt nemcsak Budapestet érintik a kézilabda-Európa-bajnoksággal kapcsolatos fejlesztések, hanem Veszprém, Tatabánya és Szeged városát is. Ezek mind nagy kézilabdamúlttal rendelkező magyar városok. Azt gondolom, hogy mindegyikben kiemelkedő színvonalú, világszínvonalú kézilabdacsapat játszik, így nyilvánvalóan méltó, hogy ezekre a helyszínekre esett a választás, és öregbíti majd a tatabányai, a veszprémi, a budapesti és a szegedi kézilabda hírnevét is az, hogy Európa-bajnokság-mérkőzések lesznek megrendezve. Felolvasott a hatályos törvényszövegből is egy passzust a képviselő úr a közbeszerzésekkel kapcsolatban. Itt nem értem, hogy miért fáj önöknek az, hogy amikor gyorsításról van szó, akkor az szerepel benne, hogy az egyetlen kritérium marad a legalacsonyabb ár. Tehát ez a legfontosabb garancia az ön által említett bármiféle kérdésre, hogy a legalacsonyabb ár függvényében lehet majd dönteni. [[Szilágyi György: Három cégből kettő ad egy magasabb árat, a haverok, és…]] Én értem, hogy az önök világában ez így működik…
Bocsánat, képviselő úr! Szilágyi képviselő úr, ön pillanatnyilag a soros jegyző. Arra kérem, foglaljon helyet itt mellettem. Majd amikor reagálni fog, akkor megint meg fogom engedni, hogy ön lemenjen. Foglaljon helyet itt mellettem! [[Szilágyi György: Elnök úr! Maga mondta, hogy maradjak lent! Úgy látszik, hogy magánbeszélgetéseket nem lehet… Szilágyi György, az elnöki pulpitus felé indulva: Addig felmegyek!]] Képviselő úr, azt mondtam, hogy maradjon lent mindaddig, ameddig el nem hangzik a vezérszónoki felszólalása. Ide legyen szíves feljönni, és amikor reagálni kell, újra le tud menni. [[Szilágyi György helyet foglal a jegyzői székben.]]
Köszönöm szépen. Nem értettem pontosan a bekiabálását, de biztos, hogy a játékgépes világban önöknél ez úgy működik nálunk nem így működik , a rokonait kérdezze erről, akit garázdaságért köröznek, vagy akik játékgépekkel kereskednek, azokat kérdezze meg. [[Moraj a Jobbik soraiban. Közbeszólás a Jobbik soraiból. Gréczy Zsolt: Voldemort!]] Azt szeretném mondani, hogy csodálkozom azon, hogy önök állandóan olyan projekteket támadnak, ami a nemzeti büszkeség és a nemzeti összetartozás érzését erősítené. Azt gondolom, hogy a mi nemzetünknek szüksége van ezekre a közös sikerekre, amik egyébként a sportolóink által elért eredmények, amikor művészeti, amikor szakképzési verseny, amikor tudományos verseny van, és olyan eredményeket hoznak haza Magyarországra vagy Magyarországon érnek el hazai közönség előtt a sportolóink, művészeink, tudományos versenyben részt vevő magyar honfitársaink, hogy ezekre az érzésekre szerintem szüksége van az országunknak, a nemzetünknek. Sőt, szükségünk van közös sikerekre a rendezésben is, amilyen a vizes vb volt, amilyen az olimpia lehetett volna, amit az önök segítségével, ugye, megváltoztatták a korábbi ígéreteiket… nem a Jobbikra gondolok, a balliberális ellenzékre, és megfúrták ezt az olimpiát. Láthatjuk, mennyire sikeres kezdeményezések vannak, hiszen most is a Momentum parlamenti képviselői itt tömörülnek a padsorokban, annyira sikeres volt ez az akciójuk. Szerintem ezekre a nemzeti büszkeséget és összetartozást elősegítő rendezvényekre igenis szüksége van az országunknak. Én nem értem, hogy önök miért nem ezzel kezdik, és miért nem azt mondják, hogy fontos az, hogy egy sok tíz millió látogatót vonzó világkiállításon ott legyen büszkén megvallva egy magyar identitást, a magyar kultúrát, hagyományokat és a magyar jövőt bemutató pavilon, ahol több mint egymillió ember megfordult Milánóban, és tán másfél millió ember fordult meg a milánói pavilonunkban a legutóbbi világkiállításon. Ráadásul Magyarországnak van egy hihetetlenül nagy történelme a világkiállítások sorában, hiszen már 100-150 évvel ezelőtt is jelen voltunk ezen. És amikor Nyugat-Európában azt látjuk, hogy a nemzeti identitás kezd elveszni, a nemzetállamok határait próbálják így eltörölni, a nemzeti identitást próbálják egy kicsit elfeledtetni, és a brüsszeli bürokraták a szívükhöz kapnak, amikor egy futballmérkőzésen a nemzeti színekben festett, nemzeti himnuszukat éneklő, nemzeti zászlót lengető emberek ott vannak, akkor rájöttek, hogy még nem fejezték be teljesen a munkájukat, és még szerintünk van Közép-Európában remény arra, hogy ezek a nemzeti identitások, a nemzetállamok megmaradjanak. Ha erről tudunk beszélni, és ezekre az eseményekre szükségünk van, akkor miért nem ezzel kezdik, és pont arra van szükség, hogy megmutassuk, hogy van egy erős identitásunk, van egy nagyon erős történelmünk, hagyományaink, van kultúránk, amit szeretnénk a világnak megmutatni. Ezért is fontos, hogy a dubaji világkiállítás pavilonja a Makovecz-örökséghez valamiképpen kapcsolódni fog. Nem beleolvad az ezerfajta fém- és üvegpavilonba ott, és igazából csak a zászlóról tudja meg az ember, hogy melyik ország pavilonjában jár, hogy ez éppen most a finn vagy a svéd, mert nem tudjuk, tehát kívülről ezt nem lehet megállapítani, hanem egy markánsan a magyar történelemhez, kultúrához és motívumokhoz kapcsolódó pavilont tudunk bemutatni több millió embernek, és el tudjuk mondani, hogy Magyarország egy ilyen hely, ami vállalja az identitását, vállalja a történelmét, vállalja a kultúráját, sőt nemhogy vállalja, hanem büszke rá, szeretné megőrizni a jövő számára is, hogy ez nemcsak örökség, hanem jövő is. Nagyon fontos szempont ez, és ezért kellene önöknek támogatni azt, hogy mi teljes mellszélességgel vegyünk részt ezen a világkiállításon, mutassuk meg, hogy mire vagyunk büszkék, mutassuk meg az értékeinket, álljunk ki a világ színe elé, és mutassuk meg, hogy érdemes hozzánk ellátogatni, érdemes bármi miatt. És amiket itt államtitkár úr is elmondott, a balneológia, a gyógyvizeink, a gasztronómia, a kultúra, ezek mind-mind húzóágazatok. [[10.10]] A turisztika olyan számokat produkált az elmúlt években, amit még önök sem tudtak elvitatni, pedig önök aztán rendszeresen szembemennek a valósággal, és még önök sem tudták elvitatni azt, hogy a turisztikában milyen hihetetlen növekedést produkált nemcsak Budapesten, hanem egész Magyarországon az elmúlt években ideáramló turistatömeg. Ez köszönhető a biztonságnak is, ezt is ki kell mondani, és ezt is be kell mutatni, hogy nálunk biztonság van, nálunk kultúra van, nálunk hagyomány van, és nálunk biztonság van, és büszkék vagyunk azokra az értékeinkre, amikért egyébként az elődeink megharcoltak, és nekünk is kötelességünk megőrizni. Éppen ezért ez a törvényjavaslat erről szól, hogy a nemzeti büszkeség és nemzeti összetartozás érzését feladatunk erősíteni, sőt kötelességünk erősíteni. Arról szól, hogy itt van előttünk három olyan rendezvény, amivel ezt el tudjuk érni, és kettő olyan rendezvény, amibe be tudjuk vonni a magyar közönséget is, hiszen itt lesz Magyarországon, egy pedig majd Magyarországon kívül a nagyvilág szeme láttára tudja megmutatni ezeket az értékeinket. Éppen ezért a kereszténydemokraták támogatják ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A DK képviselőcsoportja jelezte, hogy a frakció álláspontját két képviselőjük fogja ismertetni. Elsőként Hajdu László képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tegnap már a TAB ülésén vitáztunk a törvényről. Meg kell mondjam, meglepetés volt számomra, hogy csütörtökön volt a TAB-nak ülése, és csütörtökön délután még nem tudta senki, hogy hétfőn rendkívüli ülésre kell összeülnünk. Gondolom, ez csak a kormányzati előterjesztés tervszerűségének egy mutatója, hogy ennyi idő alatt, egyetlen munkanap péntek, mondjuk, fél nap , fél nap alatt történik akkora változás, hogy egy ilyen horderejű törvény kerül a parlament elé, amely ugyan csak 16 paragrafust tartalmaz, de amely 16 paragrafus igen fajsúlyos dolgokról szól, ahogy Szilágyi képviselő úr már megelőzött engem, egy sor kérdést elmondott az én mondandómból, ezért vázlatból fogok beszélni, mert nem akarom ismételni ugyanazokat a gondolatokat.A kivételes eljárás indokát az államtitkár úr indokolta a bizottsági ülésen is és indokolta most is. Hozzá kell tegyem, egyetértve Szilágyi képviselő úrral, hogy ez az indoklás nem fogadható el. Különösen nem fogadható el, ha azt veszem, hogy Dubaj ügyében 2017 óta tudjuk, hogy világkiállítás lesz, és öt év nem volt elegendő a kormánynak arra, hogy normál előterjesztésben, nem sürgősséggel, akár tervpályázattal, sok minden egyéb olyan demokratikus eszközzel, amely rendelkezésünkre áll, egy nagyon szép valamit tudjunk ott, Dubajban megvalósítani a világ másik végén. Ez az A típusú világkiállítás nem kerülhet olyan szégyenbe, mint ahogy korábban elhangzott a milánói eset, amiről az indulásnál senki nem tudta, hogy mibe kerül. Végül 9 milliárd forintba került a milánói, és nem kellett az olaszoknak. Nem kellett senkinek, ezért kell hazahozni, mert egy olyan randaságot építettünk meg 9 milliárd forintból. Ezért van félelmünk, hogy mi ez a Dubaj, mi az, ami miatt sürgősséggel; el vagyunk késve, már augusztusra kész is kell lenni. A sürgősséget állítólag az indokolja, hogy ugyan 2017 óta tudjuk, de ennek most ebben az évben már augusztusra el is kell készülni vagy októberre legkésőbb. Ha tudta a kormány, hogy van egy ilyen feladat, akkor azt gondolom, hogy itt egy hosszú, mély téli alvásból ébrednek föl, vagy pedig valami más probléma volt a hanyagságon kívül, talán nem volt pénz. Valahonnan időközben pénz érkezett, a szaklapokat olvasva Moszkvából jött valami pénz ide jelentős összegben. Lehet, azért, hogy megvan a pénz, és akkor kellett ilyen sürgősen ideterjeszteni. Csak gondolkodik az ember, mert nem kap tájékoztatást. Meg szerettem volna azt említeni mindenképpen, hogy a kormány már 2017-ben ebben a Dubaj-ügyben hozott egy döntést, 700 millió forintot a tervezésre eltett. Ez a 700 millió, gondolom, el is lett költve. 2018-ban ezt ide kellett volna hozni a parlament elé. Ez nem jött ide, nem tudjuk, mi van azzal a 700 millióval. Tehát itt van kormánydöntés, a sürgősséget egyébként ez is annullálja, hogy lehet az, hogy mégis idekerül. Ebben a törvényben érdekes módon megjelenik ez a Magyar Turisztikai Ügyönség Zrt., amely előrelép ezzel a projekttel egy olyan kivételes vállalati jogi státuszba, ami miniszteriális jogokat kap. Mondhatni azt egyetértve azzal, amit a törvényből idézett Szilágyi képviselőtársam , hogy a miniszternek nincs joga, és nem is kell, hogy ez a vállalat kikérje a miniszter véleményét, mondjuk, például a közbeszerzések ügyében. A másik kifogás mind Dubajjal, mind pedig az itt szereplő sok minden egyébbel kapcsolatban az, hogy hozzányúlunk ha a Ptk. stabil törvény itt, Magyarországon a közbeszerzési törvényhez, ha a közbeszerzési törvényhez bármikor csak úgy hozzá lehet nyúlni. És ez az eltérés a közbeszerzési törvénytől súlyos eltérés. Ma minden települési önkormányzatnak van közbeszerzési helyi rendelete. Ha ezt meg merné tenni a 3186 önkormányzat közül bármelyik, hogy eltér a saját közbeszerzési rendeletétől, no hát, akkor kapna. Az a polgármester, az a képviselő-testület aztán retorzió alá lenne téve. A kormány a saját rendeletétől, a saját törvényétől, a közbeszerzési törvénytől eltérhet, és nem határozza meg, hogy meddig térhet el. Ennek nincs határa, lehet, hogy végleg eltértünk, bár az államtitkár úr tegnap azt mondta, hogy ez nem módosítás. Maga a törvény, a T/4998. törvény, amit most tárgyalunk, ez önmagában egy törvény, tehát eltérünk, tehát valamilyen módon törvényt módosítunk. De hogyan módosítjuk majd ezt vissza? Mi az, ami visszamódosítja ezt a törvényt, hogy majd ezt követően normál menetben lesznek a közbeszerzések, az állami közpénzek odaítélése? A fő probléma az, nem csak Dubajjal, tehát a világkiállítással kapcsolatban és a sportcsarnokkal vagy ezzel a városi világjátékokkal, hogy semmiféle pénzügyi tervet nem nyújtottak ide be, nem tudjuk, hogy 100 milliárd, 80 milliárd, 50 milliárd, mibe fog kerülni ez az egész csomag, ami ebben a törvényben meg van határozva. Ezt senki nem tudja. Miért titok? Mert itt hallottunk Nacsa képviselőtől előbb egy indoklást, hogy azért nem lehet tudnunk, hogy melyik ingatlan az Budapesten, ahol a sportcsarnok fölépül, mert akkor fölmegy az értéke. Ennél a kormánynál ez nem jelent problémát, közérdekűként kijelöli, és nincsen semmiféle… mindenki tudja, hogy a népligeti helyszínről van szó, egészen biztos, hogy ott fog megépülni, de titkos. Gondolom, titkos ez ugyanígy Tatabányánál, ugyanígy titkos Veszprémben is, ugyanígy titkos Szegeden is, és ugyanúgy nem kérdezték meg az önkormányzatot, mint ahogy nem kérdezték meg Budapesten sem. És ha már itt vagyunk, kíváncsi vagyok arra, hogy ez a bizonyos városi világjátékok game program, amely itt megvalósításra kerül, hány kerületet érint, mekkora fölfordulással fog járni Budapesten és a főváros erről nem tud hivatalosan. Egyetlen bizottsági előterjesztést nem tárgyaltak erről, semmit nem tárgyaltak. Ez úgy érkezik a fővárosra, hogy szeptemberben, amikor a gyerekek tanítása megkezdődik, tehát a legnagyobb forgalom van a városban, akkor egy ilyen világverseny az utcákon, a tereken vagy nem tudjuk, hol zajlik. Ennek semmiféle bemutatása nincs; hogy ez mivel fog járni a város megbénításában, erről semmi nem hangzik el. Én egyébként erre rákérdeztem tegnap a bizottsági ülésen, államtitkár úr nem tért ki rá, nem adott választ. [[10.20]] Azt gondolom, hogy ha a város vezetői, a város képviselői nem tudnak róla, akkor ez egy kicsit hasonlít ahhoz, mint a már említett vizes világbajnokság, ahol szintén a kommunikáció, a városvezetés nem tudott róla fővárosi képviselő voltam, tehát pontosan tudom, hogy hogyan zajlott a vizes világbajnokság előkészítése. De legalább a vizes világbajnokságnál azt megcsinálták, hogy a parlamenti pártokat összehívták, és volt egy egyeztetés a parlamenti pártokkal. Most még azt a formális rangot sem adták meg, hogy legalább egy ilyen parlamenti többpárti egyeztetés legyen ebben a súlyos témában, amiről nem tudjuk, mennyi milliárd. Nacsa képviselő úr, nem tudjuk, nem mondtál te sem számot. Egyet mondtál, hogy 20 ezer néző lesz, de hogy a tatabányai hány ezer néző, azt nem, és hogy hány milliárd, azt nem. Azt tudjuk, hogy a szombathelyi 16 milliárd forintba került. 16 milliárd volt a szombathelyi, de az indulásnál nem ennyi volt. Ez is kiköthet 25 milliárdnál vagy 30 milliárdnál. Semmit nem tudunk róla. Úgy adunk biankót, hogy fogalmunk sincs, hogy mire nyomunk gombot. Ezért erre igent nyomni a Demokratikus Koalíciónak hazárdjáték lenne, azt gondolom, az lenne a hazaárulás. Ezt nem lehet megtenni, úgy gondolom. A másik nagyon fontos ennél a törvénynél hogy ne ismételjem az előttem szólókat , hogy ilyen nagy eseményekről szól ez a törvény. Ráadásul, ha nagy események vannak, ilyen imázsmeghatározó, nagy események, miért van ez ilyen nagy csöndben, ilyen nagyon mély hallgatásban. Erről nem lehet tudni, hogy ilyenekre készülünk, és cikkek sem jelennek meg, még a kormánysajtóban sem. Azt én is muszáj vagyok itt említeni és kifogást emelni, hogy bent van a törvényben az, hogy egy bizonyos egyesület fogja majd tulajdonba kapni például a főváros esetében gondolom, ez ugyanúgy történik a vidéki helyszíneken is ezt a bizonyos multifunkcionális sportcsarnokot. Hogy ennek a tulajdonjogát, a kezelői jogát kapjae meg, ez pontosan nem derül ki. Hogy a működtetését neki kell megoldani, és akkor össze is omlik, vagy a kormány nagy pénzekkel fogja ezt támogatni, ki az a szerencsés persze, aki ezt meg fogja kapni, erről semmi nem derül ki ebből a törvény-előterjesztésből. Tulajdonképpen nem a sportellenesség miatt, a kultúraellenesség vagy az imázsellenesség miatt, hanem egyszerűen az ebben a törvényben megfogalmazott sötét homály miatt a Demokratikus Koalíció nem tudja támogatni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Gréczy Zsolt képviselő úr folytatja a vezérszónoklatot, és értelemszerűen 15 perc után a rendes felszólalások keretében lesz lehetősége folytatni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Annyit szeretnék hozzátenni, mert a szakmai kifogások alapvetően elhangoztak, hogy itt bizony erős a gyanú, hogy megint lopás zajlik. Néhányan dubajozni fognak, és ennek összes létező erkölcsiségét már az elmúlt időszakban megtapasztalhattuk. [[Nacsa Lőrinc: Altus nincs benne!]] Szeretném jelezni Nacsa képviselő úrnak ebben az időkeretben most, amennyi most éppen még rendelkezésemre áll, hogy ne csináljunk már úgy, mintha a Fidesz előtt nem lett volna Magyarország. A Fidesz előtt ugyanúgy rendezett Magyarország sportversenyeket, nem is akármilyeneket, a Gyurcsány-kormány idején például úszó-Eb-t, a Medgyessy-kormány idején atlétikai Európa-bajnokságot, kajak-kenu-világbajnokságot. Tehát ne csináljunk úgy, mintha most szakadt volna rá Magyarországra a sportversenyek rendezésének áldása és előtte soha senki nem csinált volna semmit. A rendszerváltás előtt is rendeztek itt atlétikai Európa-bajnokságot, meg rendeztek birkózó-világbajnokságot meg fedettpályás atlétikai Európa-bajnokságot, és még hosszasan sorolhatnám. Szóval, ne csináljunk úgy, mintha az országimázst vagy a magyar nemzeti érzést, vagy hogy a magyar versenyzők Magyarországon bizonyíthassák rátermettségüket és szerezzenek aranyérmeket, ezt a Fidesz-kormány fedezte volna fel, és egy ilyen fantasztikus sportközpontú kormányunk van, amely ezt végre felfedezte, és mindenki, aki előttük létezett Magyarországon és idehozta ezeket a sportversenyeket, azok mind tulajdonképpen csak ilyen pótcselekvéseket végeztek. Nem! Akkor is magyarok szurkoltak a magyar sportolóknak, amikor nem az Orbán-kormány volt. Akkor is tele voltak ezek a csarnokok, és tele voltak az atlétikai pályák, és tele voltak a stadionok. Azt gondolom, ez így is volt rendjén. Ami viszont itt alapvető probléma ezekben az ügyekben, hogy a torinói világkiállításon a magyar pavilon konkrétan megbukott. Szőcs Géza maga ismerte el, hogy rendkívül kínos helyzetekbe keveredtek. [[Közbeszólások a Fidesz soraiból: Milánó!]] [[Közbeszólások a Fidesz soraiból: Milánó!]] , utána adott több interjút Szőcs Géza, többször elmondta, hogy rendkívül kínos helyzetekbe keveredtek a torinói világkiállításon. (Közbeszólások a Fidesz soraiból: Milánó!) A legutóbbi vizes világbajnokság alapvető költsége 25 milliárdról indult. A vége 100 milliárd lett, illetve ez a hivatalos, de valójában nem tudjuk, mennyi. Csak a záróünnepségre költöttek el önök 3 milliárd forintot hivatalosan, egy egyórás rendezvényre. 3 milliárd forintból az összes éhező magyar gyerek egy évig kaphatott volna ingyen enni. [[Nacsa Lőrinc: Kap is!]] Senki nem hiszi el önöknek, hogy egy ilyen rendezvény, egy egyórás rendezvény 3 milliárdba kerül. Mi? A fellépő énekes, vagy a mazsorettek? Vagy a tűzijáték került 3 milliárdba? Mindenki tudja, hogy ezek a pénzek kézen-közön, így-úgy-amúgy oda kerülnek, ahova kerülnek. Egyébként pedig ezekről a beruházásokról lehet tudni, hiszen ott ülnek azok a cégtulajdonosok Orbán Viktor szotyiköpködő páholyában Felcsúton, akik ezeket a csarnokokat meg a sportlétesítményeket létrehozzák, de tudok egyébként érdekes kivételt is mondani. Nagyon örülök, hogy például a kézilabda-Európa-bajnokság egyik helyszíne Veszprém lesz. Ez nyilván a Veszprém Aréna a Veszprém Arénát a Gyurcsány-kormány építette. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most rendes felszólalások következnek. Most lehetősége lesz a soros jegyzőnek [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Legyél soros! Derültség a Jobbik soraiban.]] és Szilágyi képviselő úrnak, hogy felkészüljön a saját helyén és lemenjen. [[Szilágyi György: Megvárom az utolsó pillanatot.]] Az LMP képviselőcsoportjából Keresztes László Lóránt képviselő kért szót.
Köszönöm szépen a lehetőséget, elnök úr. Érdekes irányt vet ez a vita. Én úgy érzem, pont a konkrétumokról esett a legkevesebb szó, főleg az elmúlt negyedórában, félórában. Igyekszem majd nem megismételni az előttem felszólaló képviselők által elmondottakat, viszont szeretnék konkrét kérdéseket feltenni.Azzal szeretném kezdeni, hogy Szilágyi képviselő úrnak, a soros jegyző úrnak [[Derültség a Jobbik soraiban.]] megköszönöm azt, hogy hitelesen képviselte a Törvényalkotási bizottság kisebbségi ellenzéki álláspontját. Valóban ott is elhangzott indoklás annak kapcsán, hogy miért kell ezt a sürgősségi eljárást alkalmazni, de ezt az indoklást nem lehetett elfogadni. Egyébként most sem hallottunk olyan érveket, amelyek megerősítenék, hogy ez megalapozott lenne. Az is egyértelmű volt a mai felszólalások, illetve tegnap a Törvényalkotási bizottság vitája alapján, hogy az ellenzéki képviselőknek alapvetően nem a megjelenített eseményekkel van problémája, nem azzal van problémája, hogy sportesemények kerülnek megrendezésre, vagy éppen a világkiállításon teljesen természetesen képviseljük Magyarországot, és azt olyan módon tesszük, hogy az a leginkább kifejezze a nemzeti identitásunkat. Ezzel semmi probléma nincsen. Elmondták már ellenzéki képviselőtársaim, hogy bőven lett volna ideje a kormánynak felkészülni ezekere az eseményekre, és akkor nem kéne olyan eljárásokat alkalmazni, amelyek egyértelműen és világosan megnövelik a költségeket, megnövelik a korrupciós kockázatot, és az átláthatóságot pedig szinte lehetetlenné teszik. Nacsa képviselő úr tett utalásokat arra, hogy miért nem tettek feljelentést ellenzéki képviselők vagy éppen Szilágyi képviselő úr. Nem tudom megszámolni, hogy az LMP az elmúlt években hány ügyben, hány korrupciógyanús ügyben tett feljelentést. Néhány ügyben ennek volt foganatja, volt utána eljárás, és ennek bizonyos esetekben már következménye is van, de azt tudom mondani, hogy amikor lesznek Magyarországon független nyomozó hatóságok, akkor lesz valódi elszámoltatás is. Tehát szerintem a kötelességüket mind az LMP képviselői, mind a Jobbik képviselői ilyen szempontból elvégezték. Viszonylag sokat hallottunk a Törvényalkotási bizottságban, illetve a jelen ülésen a világkiállításról, illetve az Európa-bajnokságról. Ezek kapcsán, azt hiszem, mindenki rendelkezik is információkkal, hogy milyen jellegű eseményekről van szó. Ugyanakkor nagyon keveset hallottunk erről a bizonyos városi világjátékokról. Ez a három esemény közül messze-messze a legkisebb volumenű, a legkisebb költségvetésű rendezvény. Ugyanakkor felhívom ellenzéki képviselőtársaim figyelmét is, hogy rendelkezünk bizonyos konkrétumokkal, hogy milyen költségekben, milyen költségkeretben gondolkodik a kormány. Ugyanis 2018-ban egy kormányhatározatban megjelenítette a kormány, hogy 100 millió forintot szánna a pályázatra, és 2,9 milliárd forintot szán a megvalósításra, amennyiben sikeres lesz a pályázat és Budapest elnyeri a rendezést. Tehát egy olyan információval rendelkezünk múlt év végéről, hogy 3 milliárd forintba fog kerülni ez a háromnapos rendezvény. Én erre szeretnék konkrétan rákérdezni, mert szerintem egy háromnapos rendezvény tekintetében ez egy rendkívül magas költségvetés. Tegnap a Törvényalkotási bizottságban egy kormánypárti képviselő úr felszólalásában elhangzott egy olyan érv, idézem: „A sportra költött minden forint a legjobb és leghatékonyabb beruházás, a leghatékonyabb egészségügyi beruházás.” [[10.30]] Tehát ezt a rendezvényt az egészségügyi szempontokkal hozta összefüggésbe. Na most, ha kiszámoljuk, hogy 3 nap alatt 3 milliárd forintot fognak elkölteni, ha az egészségügyi hasonlattal élünk, amit a kormánypárti képviselők hoztak föl, ez azt jelenti, hogy a 3 napos rendezvényre önök 150 új mentőautó árát kívánják elkölteni. Ha egy ilyen vállalást tettek, márpedig tettek, mert ugye a kormány döntött a pályázat mellett, és döntött a 3 milliárd forint mellett, akkor gondolom, meghatározták a döntés előtt azokat a szempontokat, azokat a konkrét, pontos mutatószámokat, ami alapján önök mérlegelték, hogy ilyen szempontból megéri ez a beruházás. Én erre lennék kíváncsi, hogy pontosan mit lehet még tudni erről a rendezvényről, a városi világjátékokról, milyen szempontokat határoztak meg, milyen konkrét mérőszámokat határoztak meg, és a mérőszámok alapján miként tudják alátámasztani, hogy akár egy ilyen egészségügyi érdekeket kiszolgáló rendezvény, és ilyen költségvetéssel, 3 milliárd forinttal megéri. Ezt szeretném kérdezni, hogy pontosan mit lehet még tudni részleteiben a városi világjátékokról, milyen mutatószámokat határoztak meg, és az alapján miképpen tudják indokolni ennek a megrendezését. Azt tudom mondani általánosságban, ismétlem, nem azzal van probléma, hogy részt veszünk ilyen események megszervezésében, sőt ez örömteli, de az eljárások miatt és pontosan az indokolatlan eljárások miatt, a korrupciós kockázat megnövekedése miatt az LMP sem fogja tudni támogatni ezt a javaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megkérdezem Szilágyi Györgyöt, hogy kíváne felszólalni. [[Szilágyi György, jegyzői helyén: Igen, köszönöm szépen.]] Akkor fáradjon a helyére, tegye be a kártyáját, azt ne hagyja itt. Megvárom, míg a helyére ér. [[Megtörténik.]] Parancsoljon, öné a szó.
Először is nagyon szépen köszönöm elnök úrnak, hogy lehetővé tette, hogy megválasztott képviselőként és jegyzőként most felszólalhassak még egyszer.Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretnék reagálni egy-két dologra, főleg Nacsa Lőrinc felszólalására. Itt elhangzott egy-két dolog képviselő úr részéről. Az egyik az, hogy lesz egy 20 ezres stadion [[Nacsa Lőrinc: Csarnok.]] egy csarnok, multifunkcionális csarnok, meg hogy a világkiállításra majd egy Makovecz-pavilon. Csakhogy, képviselő úr, honnan tudja? Mert mi nem tudjuk. Tehát önök nekünk, sem a kormány, sem senki, nulla információt adott ezzel kapcsolatban. Ön azt is tudja, hogy hol lesz a helyszín, azt is tudja, hogy mekkora csarnokot építenek, azt is tudja, hogy a világkiállításon egy Makovecz-stílusú csarnok lesz, amire mi büszkék lehetnénk. Hát, hadd legyünk már mi is büszkék! Mondják el! [[Nacsa Lőrinc: Most mondtam.]] Csak nem mondják el! Képviselő úr, mondja már meg nekem, legyen szíves, hogy hol vannak ezek leírva. Hol van a törvényben egyáltalán egy utalás? Hol volt egyetlenegy olyan egyeztetés a kormány részéről, amivel megpróbálta volna meggyőzni az ellenzéki képviselőket, és elmondta volna a terveit? Ezt hiányoljuk. Azt hiányoljuk, hogy se költségvetést nem láttunk, se terveket nem láttunk, se elképzeléseket nem láttunk, hanem biankóban idehoznak elénk valamit, amit majd szavazzunk meg. Hát, ez a probléma! Ez nem megy így! Aztán mondott ön olyanokat, ez szakmai hozzászólás volt, hogy lenne tapasztalatunk, ha világkiállítást rendezhettünk volna. Hát, képviselő úr, nem figyelt a mondataimra. De akkor közlöm, mert lehet, hogy ezt nem tudja tehát a 20 ezrest tudja, ezt nem -: nem Magyarországon lesz a világkiállítás. Tehát ha Magyarország rendezett volna világkiállítást, azt a tapasztalatot akkor sem tudnák fölhasználni. Nem Magyarországon, hanem Dubajban lesz a világkiállítás, és ezzel kapcsolatban van tapasztalatunk, hiszen az egész felszólalásom nagy része pont a 2015-ös milánói világkiállítás tapasztalatairól szólt. Sajnos, van tapasztalatunk, ezért is félünk mi attól, hogy biankó felhatalmazást adjunk önöknek most a dubaji világkiállítással kapcsolatosan. Aztán mondta ezt a 20 ezer fős multifunkcionális csarnokot, hogy hol lesz, de arra még mindig nem adnak választ, azt nagyon titkolják, hogy melyik egyesület. Miért kell titkolni? Miért nem lehet azt mondani, hogy a Ferencváros? Miért nem lehet kimondani, hogy a Ferencváros? Mondják meg! Ilyen egyszerű ez a kérdés! Nem titkolózni kellene, hanem konkrét tényeket kellene mondani. De ez csak feltételezés az én részemről természetesen. Utána az a vád ért még, kaptam is elnök úrtól is egy megrovást ezzel kapcsolatosan, hogy feltételes módban kell beszélni, meg hogy miért nem teszünk feljelentést. Polt Péter világában tudja, a Fidesz volt prominenséről beszélünk, ő a legfőbb ügyész, aki fideszesekkel kapcsolatban nem szokott soha nyomozást elrendelni, még akkor sem, ha nemzetközi szervezetek megállapítanak bizonyos visszaéléseket, mondjuk, az Elios-ügynél, hogy csak egy példát mondjak , tehát Polt Péternél nehéz ezt megcsinálni. Most is hangsúlyozom, nem én mondom, mert sajnos, ami itt van, kijelentő módban van. Tehát nem én állítom ezt, hanem 2017-ben, a nem túl sikeres, inkább nagyon kínos magyar részvétel után a 2015-ös milánói világkiállításról beszélek két évvel megszólalt a milánói magyar pavilon tervezője. Úgy hívják az úriembert, hogy Sárkány Sándor. Sárkány Sándor úr sommás véleményét a sajtó is lehozta, és most tőle idéznék. Tehát a pavilon tervezője a következőt mondta két évvel a világkiállítás után: „Drágán épült gagyi, ami nem jó másra, mint a milliárdos lopás legalizálására.” Még egyszer mondom, Sárkány Sándor úr, a pavilon tervezője mondja azt, hogy drágán épült gagyi, ami nem jó másra, mint a milliárdos lopás legalizálására. Sajnos, ugye a hazahozatal és annak évről évre növekvő költsége még nem ért véget. Kénytelen vagyok azt feltételezni, hogy nemcsak a megépítés, de a hazahozatal és annak kalandjai is csak és kizárólag majd a pénzlenyúlást szolgálják. Tisztelt Képviselőtársaim! Ilyen előzmények után, amiket fölsoroltunk, kimondottan szánalmas és elkeserítő, hogy a Fidesz-kormány semmit nem tanult a korábbi hibákból. A korábban rövid felkészülési időt most mintegy felére csökkentette, ami teljességgel kizárttá teszi, hogy minőségi, színvonalas magyar pavilon valósuljon meg. A nyilvánosság számára a dubaji részvételről gyakorlatilag semmi nem publikus. 2017-ben a 2131/2017-es kormányhatározattal a nemzeti fejlesztési miniszter 2018. tehát figyeljenek, kérem, képviselőtársaim, Nacsa képviselő úr is , 2018. szeptember 30. napjáig kapott határidőt arra, hogy előterjesztést készítsen a magyar részvétel részletes szakmai koncepciójáról és pénzügyi tervéről. Az előterjesztés elkészültéről vagy el nem készültéről nem áll rendelkezésemre információ, de az biztos, hogy ebben a tárgyban kormányhatározat nem született. Ezért azt feltételezem, hogy az előterjesztés, ha el is készült határidőre, vagy nem volt megfelelő tartalmú, vagy elakadt a csökkentett bürokrácia útvesztőiben. A törvényjavaslat 7. §-a maga is úgy fogalmaz, hogy a jövőben a kormány egyedi döntésében határozza meg a pavilon főbb jellemzőit, különös tekintettel méretére és szimbolikájára. Tehát még ez a kérdés is eldöntésre vár ezek szerint, de, ha Nacsa képviselő úr szavait veszem figyelembe, akkor már lehet, hogy vannak valamilyen titkos tervek, meg vannak már különböző méretek, esetleg megvan az egésznek a szimbolikája, csak ezt nem hozzák nyilvánosságra. Vagy legalábbis úgy gondolják, hogy a választott képviselők, akik esetleg az ellenzék soraiban ülnek itt, nem érdemesek arra, hogy megtudják ezeket a terveket, hiszen a kormány és a kormánypárti képviselők azok, akik ezt egyedül tudhatják. Tehát jelenleg 14 hónap van hátra a nyitásig, ezen időszak alatt nemcsak ki kell választani a pavilonra vonatkozó pályaműveket, de a berendezést, az installációkat is el kell készíteni, illetve a kivitelezést is be kéne fejezni. Lássuk be, tisztelt képviselőtársaim, ezt tisztességesen már lehetetlen megvalósítani. Már megint egy összecsapott, kétes értékű koncepció fog megvalósulni, csillagászati összegekből, amit megint a magyar adófizetők fognak a végén kinyögni. A törvényjavaslat igyekszik minden olyan akadályt elhárítani a magyar részvétel útjából, ami azt a célt szolgálja, hogy a közpénzek felhasználása átlátható, ellenőrizhető és nyomon követhető mederben folyjon. Ezt már megszokhattuk a Fidesz-kormányzattól, hogy a közpénz ellopását törvényalkotási eszközökkel segítik elő. Sajnos, most valószínűleg megint erről van szó. Ami azért különösen káros, mert egy olyan nemzetközi eseményen fogja ezzel lejáratni Magyarországot a kormány, amely eseményt tényleg az egész világon jegyeznek és figyelemmel kísérnek. Összefoglalva tehát megállapítható, hogy a korábbi tapasztalatok ellenére a kormány nem rendelt megfelelő felelőst a 2020-as világkiállításon való magyar részvétel előkészítéséhez. Megállapítható, hogy a korábbiakhoz hasonlóan az idő rövidségére és különös sürgősségre hivatkozva cselekszik a kormány, nagy sebbel-lobbal, de sajnos ész és értelem nélkül. [[10.40]] Megállapítható, hogy a korábbiakhoz hasonlóan öt év volt a felkészülésre, de most sem élt ezzel a magyar kormány, az apparátus tétlenkedése okozta az idő szűkét, ami semmiképpen nem minősíthető valami elháríthatatlan külső oknak. Megállapítható, hogy a korábbiakhoz hasonlóan a pavilon szakmai koncepciója nem széles szakmai konszenzuson alapul, hanem önkényes döntés lesz, és megállapítható, hogy a korábbiakhoz hasonlóan az elköltött forrásokat csak utólag, részlegesen, esetleg évekkel később fogjuk csak látni, ha látni fogjuk egyáltalán. Levonhatjuk azt a következtetést, hogy a Fidesz-kormányzat alkalmatlan és képtelen egy világkiállításon való részvétel megszervezésére. Az alkalmatlanság sajnos a Fidesz irányította apparátus egészére igaz, hiszen a világkiállítási részvételre történő felkészüléshez hasonlóan számos olyan nagy állami rendszer van, ami ugyanilyen gondokkal küzd. Követeljük az előkészítésért felelős, szemmel láthatóan arra alkalmatlan személyekkel szemben a megfelelő konzekvenciák levonását kormányzati szinten is, hiszen én úgy gondolom, hogy jogosak és elvárhatóak lennének azok a kérések, amiket itt megfogalmaztunk. Jogos és elvárható lenne, hogy a kérdéseinkre válaszokat kapjunk önöktől. Jogos és elvárható lenne, hogy ilyen eseményeknél transzparensen és átláthatóan költsék el a közpénzeket, és előrelátható tervezést folytassanak le azzal kapcsolatosan, hogy hogy kívánják ezeket az eseményeket megrendezni, milyen létesítményeket kell ezekkel az eseményekkel kapcsolatosan megvalósítani, ezek mennyi pénzbe fognak kerülni. És az is elvárható lenne, hogy ne csak a megválasztott országgyűlési képviselőket egyébként, akik az emberek jóvoltából ülnek itt benn a parlamentben, tájékoztassák ezekről a kérdésekről, hanem a közvéleményt is. Hogy tárják a közvélemény elé a terveiket, tárják a közvélemény elé a költségeket, és igenis folytassanak le az ilyen fontos döntések előtt szakmai vitákat, folytassanak le az ilyen döntések előtt egyeztetéseket, és ne vegyék semmibe azokat az embereket, akik Magyarországon nem a Fideszre és nem Orbán Viktorra adták a szavazatukat, és nem a Fideszt és Orbán Viktort tartják Magyarország legjobb választásának. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak, és további jó munkát kívánok önöknek. A Jobbik Magyarországért Mozgalom nem fogja támogatni ezt a törvényjavaslatot. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen. Ismételt felszólalásra Hajdu László képviselő úr kér szót, a DK képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Nem fértem bele az időmbe, és csak két-három gondolatot szeretnék megemlíteni. Az egyik az, hogy azt gondolom, ha ez normál menetben lenne tárgyalva, abban a formátumban, ahogy itt elő van terjesztve, ez a szerződés egyébként semmis lenne minden körülmények között. A Ptk. szerint is meg a Kbt. szerint is. Tehát itt egy olyan eltérést alkalmazunk, amely példátlan, és hogy mindegyiknél indokolte ez az eltérés, az az, amit mi vitatunk, és annak a homályát vitatjuk tulajdonképpen. A másik megjegyzésem pedig az, hogy itt nincsen másról szó, mint a piac, a versenytársak, a teljes konkurencia kizárásáról. Erről szól ez a mai törvény, amihez kérnék a támogatásunkat. Ezt nem lehet hozzá megadni, úgy gondolom. A törvényben egész nevetséges kicsiségek is vannak. A 13. § b) pontjából csak egy picit idézek. Elismeri, hogy fapótlás kell ilyen hatalmas beruházásoknál, de a 13. § b) pontja azt mondja: „a fakivágási engedélyben fapótlásról nem kell rendelkezni”. Ezt egy engedélyező hatóság mondja, hogy a fapótlásról nem kell rendelkezni? Még az is pontosan megvan, hogy hány darabot hova, azt is ki kell jelölni. De ilyen kicsiségekre is kitér ez a rendelkezés, hogy a fapótlásról sem kell rendelkezni. Még egyszer szeretném azt megemlíteni, hogy törvényben azt kimondani, hogy a beruházás helyszínét, a közvetlen környezetét és a rendezvények megrendezéséhez szükséges ingatlanok körét a kormány fogja majd eldönteni, mi pedig úgy döntsünk róla, hogy nem is tudjuk, hol, ez, azt gondolom, hogy lenézése ennek a Háznak, lenézése egyébként ez ellenzéknek, lenézése a képviselőknek is. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjából Steinmetz Ádám képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Nem gondoltam, hogy ilyen hamar sorra kerülök, úgyhogy ezért a türelmüket is köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Szeretném elöljáróban hangsúlyozni, hogy a sport nem lehet pártpolitikai ügy, ezért sem tartjuk egyébként egy jó dolognak és jó tendenciának, hogy az utóbbi időben mind a sportági szakszövetségek, mind pedig a sportegyesületek átpolitizálódnak azáltal, hogy vezetői körbe kerülnek országgyűlési képviselők és egyéb pártpolitikai tisztségviselők. De maradva annál, hogy a sport nem pártpolitikai ügy, ebből a törvényjavaslatból sem kívánok pártpolitikát csinálni, sőt éppen ellenkezőleg: sportolóként nagyon örülök annak, hogy Magyarország újra ilyen rangos nemzetközi sporteseményeket fog szervezni, mert úgy gondolom, hogy egy magyar sportolónak hazai pályán küzdeni sokkal felemelőbb érzés. Maga mögött tudhatja a magyar emberek széles körű támogatottságát, és nagyon kevés embernek adatik ez meg, hogy magyar szurkolók előtt, hazai pályán tudja kihozni magából a maximumot. Ezzel egyébként nem is lenne semmi probléma, de ahogy Nacsa képviselő úr is említette és szóba hozta az olimpia kérdését, amit egyébként én magam és a Jobbik is az elejétől fogva, ahogy nagyon helyesen mondta, támogattunk, soha ilyen jó lehetőségünk nem volt egy olimpia rendezésére. Bízom benne, hogy Magyarország fog még a közeljövőben olimpiát rendezni, de ez elment. Szeretném emlékeztetni és felhívni a figyelmét képviselőtársaimnak és államtitkár úrnak arra, hogy az egész olimpia és itt most már nem sportolói minőségemben beszélek, hanem a magyar választópolgárok képviseletében beszélek , hazai megrendezésű olimpia kérdése és egy picit azért a vizes vb-nek a megnövekedett költségei is azt támasztják alá, hogy a magyar társadalomban ezek a hazai rendezésű sportesemények kétségeket merítenek fel a tekintetben, hogy ezek nincsenek rendesen kommunikálva. Ma is ezt látjuk ezzel a két sporteseménnyel kapcsolatban, a városi világjátékokkal kapcsolatban és a férfi kézilabda-világesemény megrendezésével kapcsolatban is, hogy sebtiben megy át egy ilyen törvényjavaslat, nincsen hozzá költségkalkuláció rendelve, és nincsen kiemelve az, hogy egyébként ez mekkora presztízst jelent az országnak, és mekkora bevételre számíthatunk esetleg ezen felül a turizmus-vendéglátásból. Nyilvánvalóan ez a törvényjavaslat meg lesz szavazva, függetlenül attól, hogy az ellenzékiek hogyan foglalnak állást, ez át fog menni, ez számomra nyilvánvaló, de én azt kérem államtitkár úrtól és kormánypárti képviselőtársaimtól, hogy tegyenek azért, hogy a társadalom széles köréhez eljusson, hogy ez nemcsak presztízs az országnak, hanem elszámoltatható, van rá fedezet, és megéri ilyen sporteseményeket rendezni Magyarországnak. Úgyhogy ebben kérem az önök támogatását, és kérem, hogy hasonlóan járjanak el, és akkor nem kerülhet sor olyanra a jövőben, amire szégyenletes módon sor került, hogy Magyarország nem rendezhetett olimpiát. Köszönöm a szót. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Következő felszólaló Nacsa Lőrinc képviselő úr, a KDNP-ből. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Pár dologra reagálnék. Sajnos muszáj soros jegyző úr indulattal teli felszólalására is reagálnom. [[Arató Gergely: Megint itt a Soros!]] Képviselő úr, Arató képviselő úr későn jött, ez a szóvicc már megy közöttünk itt egy ideje. Képviselő úr, szeretném jelezni, hogy egyrészt az szerintem nem korrekt, hogy amikor válaszolok valamire például megkérdezte az urban games sportágait, akkor én felsoroltam , akkor ön azt semmilyen módon nem ismeri el. [[10.50]] Amiket elmondtam, és amiket ön a szememre hányt, hogy húszezer fős multifunkciós csarnok, kulturális, sport-, művészeti eseményekkel később megtöltve vagy éppen a Makovecz-örökség által ihletett pavilon, ezek mind a sajtóban elhangzott nyilvános információk. Semmilyen belsős információ, semmilyen kormánypárti frakcióüléseken nyilvánosságra hozott pluszinformáció nem szerepel ebben, ezek mind a sajtóban lelhető nyilvános információk. És hogy nem lenne ennek a programnak egyébként felelős személye? Tavaly óta Takács Szabolcs miniszteri biztos vezeti a dubaji világkiállításra a felkészülésünket és a részvételünket. Éppen ma reggel, a Kossuth rádióban tehát ki kell lépni ebből a zsúrpubi, alfahíres világból , a közmédiában [[Moraj a Jobbik soraiban.]] Takács Szabolcs államtitkár és miniszteri biztos mondta el a Makovecz-örökség bevonását a pavilon tervezésébe. Gulyás Gergely miniszter úr a legutóbbi kormányinfón elmondta, és utána még a balliberális média lapjai is, mindenki megírta a húszezer fős multifunkciós csarnokot. Ő elmondta, válaszolt ott az összes felmerülő kérdésre, és azt is elmondta, hogy a helyszínt a tárgyalások miatt nem hozzák nyilvánosságra, én sem tudom a helyszínt. Azért nem hozzák nyilvánosságra, mert az államnak meg kell venni a területet, és felesleges kockázatoknak és áremelkedésnek lenne kitéve, ha ezt itt a nyilvánosság előtt tárgyalnánk meg. Ezek mind nyilvános információk, csak önök ezt a „van sapka, nincs sapka” effektust próbálják alkalmazni: egyszer az a probléma, hogy sürgősséggel fogadjuk el, máskor az a probléma, hogy nincs idő egyszerre felépíteni, és nincs idő megcsinálni, megtervezni és kivitelezni ezeket az eseményeket, és az ezen eseményekre való felkészülésre nincs idő. Ön ugyanabban a felszólalásában kétszer elmondta, hogy mennyire botrányos, hogy ezt sürgősséggel és gyorsan tárgyalja az Országgyűlés, és elmondta, hogy egyébként mennyire nincs idő erre, és milyen rövid idő áll rendelkezésre, ezért nyilvánvalóan nem lesz minőségi munka. Most akkor döntsék el, hogy melyik oldalon állnak! A fapótlásra szeretném mondani Hajdu képviselő úrnak, hogy a törvényben benne van a garancia, a 2. és 3. pontban is biztosíték van arra, hogy az önkormányzatokkal közösen a zöldterületeket kiemelt védelem illeti meg, és a faveszteséget pótolni kell; benne van, el kell olvasni, ez így benne van. Önök folyamatosan a vizes vb-t hozzák ide példának, és itt Steinmetz képviselőtársam egyébként korrekt felszólalására is szeretnék reagálni, hogy rendkívül sok járulékos pozitív hatása is van egy ilyen sporteseménynek. Nézzék meg az akkori számokat, hogy Magyarországon, főleg a budapesti és a Budapest környéki szállodák, éttermek, múzeumok, műemlék épületek, fürdők milyen mértékben voltak telítettek és kihasználtak, meg a látogatószám milyen mértékben nőtt azokban az időszakokban és az azutáni időszakban is, hiszen sok millió ember Európa- meg világszerte látta azokat a felvételeket az óriás toronyugrásról vagy a Városligetről, vagy a Duna Arénáról, vagy egyébként amikor a riporterek meg az operatőrök körbesétáltak a városban, hogy milyen gyönyörű fővárosban élünk. Ezért fontos, hogy ezt a globális sportfővárosi mentalitásunkat és címünket próbáljuk megőrizni, és mindent megtegyünk azért, hogy még több ilyen esemény jöjjön ide. Ezeknek a plusz gazdasági hatásai teljesen világosan látszanak a turisztikai számokban, erről tavaly decemberben vitatkoztunk pont egy turisztikai tárgyú törvénynél, és akkor ezeket a kormány képviselője el is mondta, hogy a legújabb statisztikák szerint ezeknek az eseményeknek a hatására egyébként a főváros mind kulturális, mind művészeti, mind sportértéke és egyébként turisztikai-gazdasági értéke is hogyan nő. Tehát ezt ilyen szempontból egyben kell szerintem nézni és hangsúlyozni, és ezért nem értem azokat a vádakat, amelyek felkészületlenségről, felelős vezetők kijelölésének hiányáról szólnak. Pontosan egyetértek képviselőtársammal abban, hogy ez nem pártpolitikai ügy, ezért szeretnénk kérni a támogatásukat, és pontosan nem azért. Például Szegeden szocialista polgármester van, és az egyik fő helyszín lesz, a csarnok bővítésre fog kerülni. Egyébként ezek a bejelentések az önkormányzati választás előtt fognak megtörténni, és már most is erről beszélünk. Ha ilyen logikával gondolkoznánk, akkor pontosan ellene menne annak, amit ön mond. Pontosan arról van szó, hogy itt nem pártpolitikai szempontokat veszünk figyelembe, hanem azt vesszük figyelembe, hogy ez a nemzeti büszkeségünket, összetartozásunkat, nemzeti érzésünket, identitásunkat és egyébként a világban elfoglalt helyünket, országimázsunkat is javítja. Itt a mi célunk az, hogy ezeken a rendezvényeken a lehető legjobban álljon helyt Magyarország, mind egyébként a dubaji világkiállításon, ahol, azt gondolom, igen ambiciózus célt tűzött ki magának a szervezőgárda: ahogy Takács Szabolcs államtitkár úr, miniszteri biztos úr elmondta, kettőmillió látogatót várnak a pavilonunkba; azt gondolom, ez egy ambiciózus cél. Minekünk az a feladatunk, hogy ebben támogassuk a kormányt, hiszen a milánói Gréczy képviselőtársam konzekvensen Torinóról beszélt világkiállításon 1,4 millió körül volt a magyar pavilon látogatottsága, és mindennap magyar programok, különböző zenei, kulturális, gasztronómiai programok történnek a magyar pavilonban. Egy ambiciózus cél a kétmillió. Nekünk szerintem segítenünk kell a kormányzatot abban, hogy ezek a célok megvalósuljanak, és önöket meg arra kérem, azért gondolják át az álláspontjukat, és tegyék mellé a szavazatukat, hiszen ezek az események tovább öregbítik Magyarország jó hírnevét. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki még a vitában felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az összevont vitát lezárom.Megkérdezem Takács Szabolcs államtitkár urat, hogy kíváne válaszolni. [[Jelzésre:]] Tíz perc az időkerete. Államtitkár úr, parancsoljon! Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselők! Tisztelt Ház! Annyi mindent hallottunk itt az előző, nem tudom, másfél órában, mindenféle összehordott állításokat, hazugságokat, inszinuációkat, hogy azt mondom, erre mindenképpen reagálnom kell. A rotációs rendben helyet foglaló jegyző úr részéről hangzott el egy olyan mondat, hogy jogos és elvárható lenne, hogy a kérdésekre kapjanak válaszokat. Én meg azt gondolom, hogy jogos és elvárható lenne, hogy a kijelentő mód és a feltételes mód szakszerű használata hangozzék el a tisztelt Házban. Ön olyan állításokat fogalmazott meg, más képviselőkkel együtt egyébként, amelyek a vegytiszta demagógiának egy elég magas szintjét reprezentálták vagy mutatták be [[Dr. Lukács László György: Ezt pont a Miniszterelnökségről állítani! Mi is így gondoljuk.]] , ez nagyon szomorú és nagyon kiábrándító. Úgy látom, hogy önök csak szóban támogatják azt, hogy Magyarország meg a magyar emberek teljesítményét a világ közvéleménye elé tudjuk tárni akár hazai rendezésű események keretében, akár egy ilyen nagy volumenű világesemény keretében, mint a dubaji világkiállítás. Igazából szomorúsággal és nagyon kiábrándultan hallgattam mindezeket, amiket önök mondtak, de ez van, ezzel kell együtt élni. Mindemellett én is arra bátorítanám önöket, hogy hallgassanak a lelkiismeretükre, a kormánypárti képviselők ösztönzésére, bátorítására. Azt megértem, hogy önöknek fáj a kormány sikere, de hogy az miért fáj, hogy Magyarországnak sikere lesz, azt nem egészen értem, és azt se, hogy miért fáj önöknek az, hogy Budapest fejlődik, modernizálódik. [[Farkas Gergely: Úgyse fogod megérteni!]] Gréczy képviselő úr azt mondta, hogy szakmai kifogások hangzottak el. Minden tisztelettel én ezeket vegytisztán politikai kifogásként tudom csak értékelni, szakmaiság csak elvétve volt ebben. [[Rig Lajos: Miért nem közben reagáltál?]] Ön azt is állította, hogy a Fidesz-kormány előtt is létezett Magyarország, akkor is voltak események. Ha már szóba került, mert önök itt behozták a milánói expót, a vizes világbajnokságot, Szőcs Gézát meg nem tudom, még mit, emlékeztetném a képviselő urat, hogy 2010-ben Sanghajban volt egy világkiállítás, érdemes lenne azt is megnézni. Akkor a D24-es ügynök néven elhíresült elvtársuk volt az, aki ezt szervezte, azt hiszem, 6,5 milliárd forint nyomát keressük azóta is, tehát érdemes lenne Sanghajról is beszélni. [[Gréczy Zsolt: Bűncselekmény? Ilyesmi? Elnök csenget.]] Ha már szóba került Milánó, amit gondolom, csak nyelvbotlásként Torinóként említett több alkalommal, Milánó kapcsán is azt mondom, hogy méltatlan és mindent elmond az önök hozzáállásáról, vagy ez a sámándob akadt be csak önöknek, miközben az is elhangzott, hogy Milánóban is másfél millió ember látogatta azt a magyar pavilont, és valóban nagyon komoly országpromóciós, turisztikai, gazdasági eredményeket produkált az országnak. Ezek ilyen általános megjegyzések voltak csak az önök hozzászólásai kapcsán. Hogy ennél fontosabb dolgokról is beszéljünk, azt önök is itt elismerték akarva-akaratlanul, hogy nyilvánvalóan olyan rendezvényekről van szó, amelyek esetében nincsen még precedens arra, hogy hogyan kell erre felkészülni. Önmagában az, hogy egy esemény megrendezése kiderül vagy egy esemény megrendezési jogát megkapjuk, nem jelenti azt, hogy mindjárt másnap be tudunk nyújtani egy olyan törvény-előterjesztést, amely a teljes tervezésre, lebonyolításra, kivitelezésre, fenntartásra lehetőséget ad. Azt gondolom, az belátható, ha valóban szakmailag közelítenék meg ezt az egész kérdést, hogy hosszabb időt, több hónapot vesz igénybe, amíg egy adott esemény körülményeit feltárjuk, előkészülünk, konzultálunk, különösen akkor, ha egy másik országgal közösen rendezünk egy eseményt. [[11.00]] De sorrendben haladva először hadd beszéljek az időben legközelebb megrendezésre kerülő városi világjátékokról. Keresztes képviselő úrnak volt ezzel kapcsolatban konkrét kérdése, igyekszem erre kielégítő választ adni önnek. Valóban volt egy kormányhatározat, amely közel 3 milliárd forintos költségvetéssel tervezett. Ahogy mondtam is önnek korábban, ez nem egy végleges összeg, a világjátékok jogtulajdonosával folyamatosan tárgyalásban vagyunk, hogy ezt az összeget kicsit lejjebb tudjuk nyomni. Ez függ attól is, hogy milyen sportesemények kerülnek megrendezésre. Tehát ez egy folyamatban lévő ügy, természetesen a nyilvánosság elé fogunk jönni mindenféle konkrét részlettel. Ez egy folyamatban lévő tárgyalás, tehát pillanatnyilag konkrét összeget nem fogok tudni önnek mondani, mert nem akarom, hogy olyan hivatkozási alap legyen, amely aztán később mindenféle további vádakra ad majd alapot. De a nyilvánosságot, illetve a Ház nyilvánosságát értelemszerűen be fogjuk vonni ebbe az ügybe. Ahogy mondták, ez egy olyan esemény lesz, amire korábban még nem volt precedens. És önök kizárólag ezen az alapon is támadják, hogy miért rendezünk olyan játékot, amiről nem lehet tudni, hogy mennyire fog bejönni. Azt gondolom, hogy ez egy mentalitásbeli, filozófiabeli különbség. Valaki itt utalt arra, hogy a Fidesz-KDNP vezette kormány nem azt a filozófiát követi, hogy merjünk kicsik lenni, mi úgy gondoljuk, hogy aki mer, az nyer. Készültek persze hatástanulmányok, nagyjából tudjuk, hogy egy ilyen eseményen hogyan lehet megszólítani a magyar társadalmat, különösen a fiatalokat, hogyan lehet felhívni őket a sport szeretetére, egy egészségtudatos, sportszerető életmódra. Tehát mi ennek a kockázatát vállaljuk, és azt gondolom, hogy Budapest ismét egy olyan esemény kapcsán kerül a világ közvéleményének a fókuszába, amely mindannyiunk számára majd büszkeséget fog jelenteni. A dubaji világkiállítás, ahogy a neve is mutatja, Dubajban kerül megrendezésre. Gondolom, ez nem újszerű információ önök számára. És talán az is mindenki számára világos, hogy ez a város Európán kívül helyezkedik el, a világnak egy olyan részében, amely korábban soha nem rendezett még ilyen világeseményt, holott a világkiállításoknak a története több mint 150 évre nyúlik vissza. Értelemszerűen nagyon sok olyan körülmény folyamatosan alakul és merül fel a szervezők részéről, amely a részt vevő mintegy 190 országnak is folyamatos és újszerű információs bázist jelent. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Ha megengedik, egy anekdotát a diplomáciai élményeinkből és tapasztalatainkból elmondanék önöknek. A korábbi ausztrál miniszterelnököt, Kevin Ruddot külügyminiszter is volt nagyon sokan támadták az ausztrál parlamentben hasonlóan korrekt és kicsit sem demagóg vádakkal, hogy miért utazik olyan sokat, és az volt a válasza, hogy a külföldieknek nagyon furcsa szokásaik vannak, például az, hogy külföldön laknak. Ez Dubajjal is így van, nagyon furcsa, hogy Dubaj nem Európában, hanem Dubajban van, az Egyesült Arab Emirátusokban, tehát teljesen más szabályok, eljárási rend vonatkozik egy világkiállítás megszervezésére, mint mondjuk, Milánó esetében volt, és értelemszerűen az információs bázis meg halmaz nem egyidejűleg, már két-három évvel az eseményt megelőzően kerül nyilvánosságra, hanem folyamatában. Ezért is van szükség arra, hogy ezzel az eljárással hatékonyan és gyorsan tudjuk lebonyolítani mind a magyar pavilonnak a megtervezését, kiszállítását, felállítását. Tehát szó nincs arról, hogy kapkodnánk, egyik esemény kapcsán sem, nincsen kapkodás, egészen egyszerűen a dolgok természetéből fakadóan lehetőségünk van arra, a hatályos törvény olyan szabályozást biztosít számunkra, hogy egy egyszerűsített és gyorsított közbeszerzési eljárás keretében folytassuk le ezt az eljárást. Hajdu képviselő úrnak jelezném, hogy ez a törvénytervezet erre a három eseményre vonatkozik, szó nincs arról, hogy a közbeszerzési törvényt módosítanánk. A jelenleg hatályos törvény, amit Szilágyi képviselő úr is hosszan idézett, erre lehetőséget biztosít. Tehát itt nincsen semmilyen varázslat, van egy törvény, el kell olvasni a szövegét, annak a rendelkezéseit hajtjuk végre. Ezt ez a Ház szavazta meg, úgyhogy úgy gondolom, hogy erről többet nem nagyon kell mondani. És még egyszer: nincsen szó arról, hogy a közbeszerzési törvényt módosítanánk, ilyen szándékunk nem volt és nem is lesz. Ami pedig a harmadik eseményt illeti, a 2022. évi magyar-szlovák rendezésű közös kézilabda-Európa-bajnokságot: valóban, 2008 júniusában vált véglegessé, hogy Magyarország egy szomszédos országgal közösen tud rendezni egy ilyen eseményt. Elindult egy tárgyalássorozat a szlovák szervezőkkel, megtörtént a helyszínek kiválasztása, és ezek után jutottunk el a mostani pontra, hogy azt már kijelöltük, hogy öt magyar városban lesz majd kézilabda-mérkőzés vagy olyan esemény, amely az Eb-hez kötődik. Az egyik városban, Debrecenben egyébként nincsen szükség arra, hogy a létesítményt fejlesszük, a törvény hatálya erre nem is vonatkozik, négy magyar városra, Budapestre, Szegedre, Tatabányára, illetve Veszprémre vonatkozik. Tatabánya egyébként egy póthelyszín lesz, de ott is olyan ingatlanfejlesztést kell végrehajtani, amely Magyarországot olyan helyzetbe hozza, hogy ’21 végére már álljanak ezek a létesítmények. Különböző hatástanulmányok és előzetes becslések szerint 26 hónapra van szükségünk arra, hogy ezeket lebonyolítsuk. És valóban azért nem neveztük meg ezt a budapesti sportegyesületet, mert nem akarjuk azt, hogy pénzügyi spekulánsok felverjék annak a teleknek az árát, ahol majd ez a multifunkcionális csarnok meg fog épülni [[Dr. Lukács László György: Véletlenül egy Garancsi felverné az árát.]] , ami egyébként majd hasonlóan más budapesti rendezvényhelyszínekhez folyamatosan biztosít programokat az érdeklődők számára. Úgyhogy azt tudom önöknek ígérni, hogy mind a három esemény kapcsán nemcsak önöket, hanem a szélesebb magyar közvéleményt is tájékoztatjuk különböző csatornákon. Ezeket meghallgatva, még egyszer azt kérem önöktől hasonlóan a kormánypárti képviselőkhöz , gondolják át, hogy hozzá akarnake járulni Magyarország nemzetközi sikereihez. Nem a magyar kormányt kell szeretni, hanem ezt az országot, ahol önök is élnek. Minden tisztelettel köszönöm szépen. [[Gréczy Zsolt: Szeretjük is az országot! Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszait. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a köztársasági elnök által megfontolásra visszaküldött, az Országgyűlés 2018. november 27-ei ülésnapján elfogadott, a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvénynek az Alaptörvény hetedik módosításával összefüggő módosításáról szóló T/2939. számú törvényhez benyújtott törvényalkotási bizottsági jelentés és módosító javaslat vitája. A köztársasági elnöknek aláírásra megküldött törvény szövege T/2939/11. számon, a köztársasági elnök levele T/2939/12. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság módosító javaslata T/2939/14. számon, jelentése pedig T/2939/15. számon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. február 28-án tartott ülésén megtárgyalta a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvénynek az Alaptörvény hetedik módosításával összefüggő módosításáról szóló T/2939/11. számú törvényjavaslatát. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság 23 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A köztársasági elnök 2018. december 7-én az Országgyűlés elnökének küldött levelében az észrevételei közlésével a törvényt megfontolásra visszaküldte az Országgyűlés számára. A Törvényalkotási bizottság önálló módosító indítványában az észrevételeket átvezette, megerősített garanciális szabályokat fektetett le, ezáltal a tervezet több biztosítékot nyújt arra, hogy ne lehessen szűkítően értelmezni azokat a tárgyköröket, amelyeket törvényben kell szabályozni. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottakra tekintettel kérem önöket, hogy támogassák a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Völner Pál államtitkár urat az előterjesztő képviseletében, most vagy a vita későbbi szakaszában kíván szólni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván szólni. A rendelkezésére álló időkeret majd 10 perc lesz. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. A vita során kétperces felszólalásra nincs lehetőség. Megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, a Demokratikus Koalíció részéről. Parancsoljon, képviselő úr! [[11.10]]
Tisztelt Ház! Ez az előttünk fekvő törvényjavaslat vagy korrekció arról szól érdemben, hogy hogyan próbálták meg a törvényalkotási törvénnyel kapcsolatos általános módosítások mellett még egy külön kis trükkel gyengíteni a polgárok jogvédelmét; hogyan próbálták elérni azt, hogy az alapvető jogokat is korlátozhassák a jogszabályokban vagy a törvényekben anélkül, hogy egyébként ennek valamilyen módon törvényi akadálya lenne. Maga az egész törvényalkotási törvénymódosítás, emlékeztetek rá, sok mindennel foglalkozott, de a lényegi eleme az volt, hogy próbált megfelelni annak az elvárásnak, ami teljesen távol áll a jogállami elvektől, hogy mostantól kezdve a módosításoknak az indoklása is vagy a törvényjavaslatok indoklása is kikényszeríthető jogi norma legyen, tehát magyarán szólva: nehogy a bíróságok a törvényszövegből merjenek kiindulni, amikor ítéletet hoznak, hanem kötelesek legyenek figyelembe venni az indoklásokat. És ezzel kapcsolatban állapítottak meg különböző szellemes szabályokat arra, hogy hogyan lehet gúzsba kötni a bírói függetlenséget, hogyan lehet megakadályozni azt, hogy egy jogkövető állampolgár, ha elmegy a bíróságra, akkor a törvények szövege, az elfogadott jogszabályok alapján kapjon jogorvoslatot. Ebbe a törvényjavaslatba csúsztatták bele, csempészték bele ezt a kis trükkös módosítást, aminek az volt a célja, hogy az alapvető jogok esetében ne kerülhessen sor… bocsánat, hogy sor kerülhessen, tehát önök azt akarták elérni, azt a garanciát akarták megszüntetni, ami a mai törvényalkotási törvényben garantálja azt, hogy az alapvető jogok korlátozására csak az Alaptörvény szerinti törvényekben lehessen, tehát különös garanciákkal lehessen csak döntést hozni. Magyarán, azt akarták elérni, hogy az állampolgárok jogain egyszerű jogalkotással, minden különösebb eljárási garancia nélkül gázolhassanak keresztül, hogy önök eldönthessék, hogy kit milyen jogok illetnek meg, még a saját maguk tákolt Alaptörvényét is megkerülve, azt is figyelmen kívül hagyva. Úgy tűnik, hogy köztársasági elnök úrnak, aki egyébként nem villog a demokrácia bajnoka ügyében, összegyűlt annyi bátorsága, hogy egy ilyenfajta törvényjavaslattal kapcsolatos kifogást emeljen és visszaküldje. Azt kell mondanunk, hogy köszönjük meg neki azt, hogy néha a dolgát is végzi, néha azzal is foglalkozik, ami egyébként az ő alkotmányos szerepe. Szeretném jelezni, hogy nem önökön múlt, mert a kormány és a kormánytöbbség ezeket az érveket simán lesöpörte a parlamenti vita és a szakmai vita folyamán, de úgy látszik, hogy köztársasági elnök úrnak időnként feltámad a lelkiismerete, és ha nem is lényeges kérdésben, ha nem is politikailag érzékeny kérdésben, de egyébként jogi értelemben egy fontos kérdésben, egy alapjogokat érintő kérdésben azt mondta, hogy ez még neki is túlzás. Végül, a törvényalkotási törvény egésze kapcsán azt tudom elmondani, hogy persze mindennek csak virtuális jelentősége van, merthogy a jogalkotási törvényt önök gond nélkül hágják át, gond nélkül hoznak feles törvényben kétharmados döntéseket, emlékszünk erre tavalyról; gond nélkül hoznak be alaptörvény-módosítást 8 óra vagy 20 óra alatt a parlament elé; gond nélkül kerülik el a társadalmi egyeztetést. Magyarán szólva, ezen törvényjavaslat elfogadásától egy centivel sem lesz jobb a jogállam helyzete Magyarországon, ugyanolyan rossz helyzetben marad, ugyanolyan módon nem fog a jogot kereső állampolgár megfelelő védelmet kapni, és ugyanolyan módon nem számíthatunk arra, hogy tisztességes, megvitatott, megalapozott törvények kerülnek majd az Országgyűlés elé, vagy éppen a miniszteri rendeletekbe, vagy a kormányrendeletekbe. Köszönöm szépen. [[Taps a DK padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíváne még valaki felszólalni. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon örültem az előttem felszólaló Arató Gergely képviselő úr felszólalásának [[Arató Gergely: Ritka alkalom!]] , mert a TAB-ülésen még fordítva adta elő ezt a fajta indokolást, hogy miért került vissza a Ház elé a köztársasági elnök úr észrevétele alapján a törvény. Tehát valóban, egy értelmezési kör volt, ami szerint a köztársasági elnök úr a korábbi szöveget garanciálisabbnak látta, ezért van itt, a tisztelt Ház előtt, mert elfogadtuk ezt a fajta meglátását, és ezért kérjük ennek a javaslatnak a támogatását. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Most 13 óra 30 percig szünetet rendelek el. Az Országgyűlés pontosan 13 óra 30 perckor folytatja munkáját. Köszönöm. (Szünet: 11.14-13.32 óráig Elnök: Jakab István Jegyzők: Szilágyi György és dr. Tiba István)
Tisztelt Országgyűlés! Most napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Megkérem képviselőtársaimat, hogy szíveskedjenek a helyüket elfoglalni. Kérem, ellenőrizzék, hogy a kártyájukat elhelyeztéke a szavazógépben. Ha minden képviselőtársam elfoglalta a helyét, akkor megkezdjük munkánkat. Ismételten kérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek ellenőrizni, hogy a kártyájukat elhelyeztéke a szavazógépben. Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a köztársasági elnök által megfontolásra visszaküldött, az Országgyűlés 2018. november 27-ei ülésnapján elfogadott, a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvénynek az Alaptörvény hetedik módosításával összefüggő módosításáról szóló törvényhez benyújtott törvényalkotási bizottsági módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A köztársasági elnöknek aláírásra megküldött törvény szövege T/2939/11. számon, a köztársasági elnök levele T/2939/12. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság módosító javaslatát T/2939/14. számon, jelentését pedig T/2939/15. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály rendelkezései szerint a határozathozatal során módosító javaslat fenntartására és külön szavazás kérésére nincs lehetőség. Először a Törvényalkotási bizottság módosító javaslatáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/2939/14. számú módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 120 igen szavazattal, 4 nem ellenében, 46 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvénynek az Alaptörvény hetedik módosításával összefüggő módosításáról szóló ki nem hirdetett törvényt az imént elfogadott módosításokkal. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényt 120 igen szavazattal, 25 nem ellenében, 29 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a 2020. évi dubaji világkiállításon történő magyar megjelenés sikeres megvalósításához, továbbá egyes nemzetközi nagyeseményekhez kapcsolódó rendelkezésekről szóló T/4998. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Emlékeztetem önöket, hogy a tegnapi döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot kivételes eljárásban tárgyalja az Országgyűlés. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/4998/3. számon, összegző jelentését pedig T/4998/4. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/4998/3. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 123 igen szavazattal, 39 nem ellenében, 14 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik, amelynek során a törvényjavaslatnak az összegző módosító javaslattal módosított szövegéről döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/4998. számú törvényjavaslat összegző módosító javaslattal módosított szövegét. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosult törvényjavaslatot 124 igen szavazattal, 40 nem ellenében, 13 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Magyarország Kormánya és a Luxemburgi Nagyhercegség Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló T/4068. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/4068. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 175 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya között a védelmi ipari minősített adatok kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló T/4069. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/4069. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 132 igen szavazattal, 36 nem ellenében, 8 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Magyarország és az Argentin Köztársaság között az ideiglenes munkát vállaló turisták programjáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló T/4357. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/4357. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 177 igen szavazattal, egyhangúlag elfogadta. [[13.40]] Soron következik „A Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a közös államhatáron, Dunakiliti és Doborgaz között létesítendő, kerékpárosok és gyalogosok közlekedésére szolgáló híd, valamint a hídhoz kapcsolódó létesítmények felépítéséről szóló megállapodás kihirdetéséről” szóló T/4359. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/4359. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 177 egyhangú igen szavazattal elfogadta. Soron következik „A Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Őrhalom és Ipolyvarbó települések közötti közúti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények megépítéséről szóló megállapodás kihirdetéséről” szóló T/4360. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/4360. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 177 egyhangú igen szavazattal elfogadta. Soron következik „Az Európai Unió és tagállamai, valamint Japán közötti Stratégiai Partnerségi Megállapodás kihirdetéséről” szóló T/4361. számú törvényjavaslat zárószavazása. Az előterjesztő T/4361/2. számon kiigazítást nyújtott be, amely a hálózaton elérhető. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a benyújtott törvényjavaslat kiigazított szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/4361. számú törvényjavaslatot a kiigazítással együtt. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a kiigazított törvényjavaslatot 177 egyhangú igen szavazattal elfogadta. Soron következik „A Magyarország Kormánya és Mongólia Kormánya között a nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról szóló megállapodás kihirdetéséről” szóló T/4363. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/4363. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 178 egyhangú igen szavazattal elfogadta. Soron következik „A Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között a közúti, a vasúti és a vízi határforgalom ellenőrzéséről szóló, Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya közötti megállapodás módosításáról és kiegészítéséről szóló Egyezmény kihirdetéséről” szóló T/4475. számú törvényjavaslat zárószavazása. Az előterjesztő T/4475/2. számon kiigazítást nyújtott be, amely a hálózaton elérhető. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a benyújtott törvényjavaslat kiigazított szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/4475. számú törvényjavaslatot a kiigazítással együtt. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a kiigazított törvényjavaslatot 177 egyhangú igen szavazattal elfogadta. Soron következik „Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv kihirdetéséről” szóló T/4477. számú törvényjavaslat zárószavazása. Az előterjesztő T/4477/2. számon kiigazítást nyújtott be, amely a hálózaton elérhető. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a benyújtott törvényjavaslat kiigazított szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/4477. számú törvényjavaslatot a kiigazítással együtt. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a kiigazított törvényjavaslatot 178 egyhangú igen szavazattal elfogadta. Soron következik „A Nemzetközi Beruházási Bank és Magyarország Kormánya között a Nemzetközi Beruházási Bank Magyarországi Székhelyéről szóló Megállapodás kihirdetéséről” szóló T/4476. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/4476/6. számon, összegző jelentését pedig T/4476/7. számon terjesztette elő. Az előterjesztő T/4476/9. számon kiigazítást nyújtott be, amely a hálózaton elérhető. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/4476/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 123 igen szavazattal, 56 ellenszavazat mellett [[A táblán megjelent eredmény: 55 nem szavazat.]] , tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/4476/8. számú egységes javaslatot a kiigazítással együtt. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot a kiigazítással együtt 122 igen szavazattal, 56 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik „A Magyarország területén élő nemzetiségek helyzetéről [[2015. február 2017. február]] címmel benyújtott beszámoló elfogadásáról” szóló H/3606. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a H/3606. számú határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak. [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 158 igen szavazattal, 4 nem ellenében, 16 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a vagyonkezelő alapítványokról szóló T/4513. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/4513/5. számon, összegző jelentését pedig T/4513/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/4513/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 124 igen szavazattal, 54 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/4513/7. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 124 igen szavazattal, 50 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most fegyelmi ügyek döntéshozatalával folytatjuk munkánkat. Tájékoztatom önöket, hogy házelnök úr az Országgyűlésről szóló törvény 51/A. § (1) bekezdése alapján, a 13. § (6) bekezdésében foglalt jogkörében eljárva Varju László, DK, Bangóné Borbély Ildikó [[Dr. Vadai Ágnes tapsol.]] bekezdése alapján, a 13. § (6) bekezdésében foglalt jogkörében eljárva Varju László, DK, Bangóné Borbély Ildikó (Dr. Vadai Ágnes tapsol.), dr. Harangozó Tamás, Kunhalmi Ágnes, Szabó Sándor és dr. Tóth Bertalan, MSZP, Szabó Szabolcs, Székely Sándor független képviselők esedékes tiszteletdíjának csökkentését rendelte el. [[13.50]] A képviselők kérték a Mentelmi bizottságtól a döntések hatályon kívül helyezését. A bizottság Varju László, Bangóné Borbély Ildikó, dr. Harangozó Tamás, Kunhalmi Ágnes, Szabó Sándor és dr. Tóth Bertalan képviselők esetében nem adott helyt a kérelemnek, Szabó Szabolcs és Székely Sándor képviselők esetében pedig az Országgyűlésről szóló törvény 51/A. § (6) bekezdése szerinti határidőben nem tudott dönteni. Ezt követően az Országgyűlésről szóló törvény 51/A. § (9) bekezdése alapján a képviselők kérték, hogy az Országgyűlés helyezze hatályon kívül a házelnöki döntéseket. Erre figyelemmel a házszabály 148. § (2) bekezdése alapján házelnök úr határozati javaslatot terjesztett elő H/4980., H/4975., H/4976., H/4978., H/4979., H/4977., H/5016. és H/5029. számokon a képviselők esedékes tiszteletdíjának csökkentését elrendelő korábbi döntéseivel azonos tartalommal. Tisztelt Országgyűlés! Felhívom figyelmüket, hogy a határozati javaslatokat, az azokhoz kapcsolódó házelnöki döntéseket, az erre vonatkozó képviselői kérelmeket és a Mentelmi bizottság döntéseit, valamint tájékoztatóit a honlapon megismerhették. A házszabály rendelkezései szerint a határozati javaslatokhoz sem módosító javaslatot, sem bizottsági jelentést nem lehet benyújtani. Felhívom figyelmüket, hogy amelyik képviselő esetében a házelnöki döntést az Országgyűlés hatályon kívül helyezi, a képviselő esedékes tiszteletdíja nem csökken, az Országgyűlésről szóló törvény 51/A. § (1) bekezdése alapján a vele szemben indított eljárás megszűnik. A tiszteletdíj csökkentéséről szóló házelnöki döntésről az Országgyűlés vita nélkül, képviselőnként külön-külön határoz. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hatályában fenntartjae a Varju László képviselő úr esedékes tiszteletdíjának [[Dr. Vadai Ágnes: Nem!]] csökkentésére irányuló házelnöki döntést a H/4980. számú határozati javaslatban foglaltak szerint. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás. Dr. Vadai Ágnes: Lesz még fordítva is a kiabálás!]] Az Országgyűlés a házelnöki döntést 123 igen szavazattal [[Arató Gergely: Szégyen, gyalázat!]] , 54 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta, hatályában fenntartotta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hatályában fenntartjae a Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony esedékes tiszteletdíjának csökkentésére irányuló házelnöki döntést a H/4975. számú határozati javaslatban foglaltak szerint. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a házelnöki döntést 122 igen, 55 nem szavazattal, 1 tartózkodás mellett hatályában fenntartotta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hatályában fenntartjae a dr. Harangozó Tamás képviselő úr esedékes tiszteletdíjának csökkentésére irányuló házelnöki döntést a H/4976. számú határozati javaslatban foglaltak szerint. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a házelnöki döntést 123 igen, 55 nem szavazattal, 1 tartózkodás mellett hatályában fenntartotta. [[Arató Gergely: Szégyelljétek magatokat!]] Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hatályában fenntartjae a Kunhalmi Ágnes képviselő asszony esedékes tiszteletdíjának csökkentésére irányuló házelnöki döntést a H/4978. számú határozati javaslatban foglaltak szerint. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a házelnöki döntést 123 igen, 55 nem szavazattal, 1 tartózkodás mellett hatályában fenntartotta. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hatályában fenntartjae a Szabó Sándor képviselő úr esedékes tiszteletdíjának csökkentésére irányuló házelnöki döntést a H/4979. számú határozati javaslatban foglaltak szerint. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a házelnöki döntést 121 igen, 57 nem szavazattal, 1 tartózkodás mellett hatályában fenntartotta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hatályában fenntartjae a dr. Tóth Bertalan képviselő úr esedékes tiszteletdíjának csökkentésére irányuló házelnöki döntést a H/4977. számú határozati javaslatban foglaltak szerint. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a házelnöki döntést 123 igen, 54 nem szavazattal, 1 tartózkodás mellett hatályában fenntartotta. [[Arató Gergely: Ez már mindennek a teteje!]] Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hatályában fenntartjae a Szabó Szabolcs képviselő úr esedékes tiszteletdíjának csökkentésére irányuló házelnöki döntést a H/5016. számú határozati javaslatban foglaltak szerint. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a házelnöki döntést 121 igen, 55 nem szavazattal, 1 tartózkodás mellett hatályában fenntartotta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hatályában fenntartjae a Székely Sándor képviselő úr esedékes tiszteletdíjának csökkentésére irányuló házelnöki döntést a H/5029. számú határozati javaslatban foglaltak szerint. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a házelnöki döntést 123 igen, 53 nem szavazattal, 1 tartózkodás mellett hatályában fenntartotta. Tisztelt Országgyűlés! Felkérem Tiba István jegyző urat, hogy ismertesse az imént elfogadott határozatok szövegét. Jegyző úr!
„Az Országgyűlés az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 51/A. § (13) bekezdésében foglalt jogkörében eljárva” [[Arató Gergely: Ez dicsőséglista!]] „Varju László, Bangóné Borbély Ildikó,” [[Arató Gergely: Szégyellje magát, aki nincs rajta!]] „dr. Harangozó Tamás, Kunhalmi Ágnes, Szabó Sándor, dr. Tóth Bertalan, Szabó Szabolcs és Székely Sándor országgyűlési képviselőknek az Ogytv. 51/A. § (9) bekezdése szerinti kérelme alapján az Országgyűlés elnökének Varju László országgyűlési képviselő esedékes tiszteletdíja csökkentéséről hozott OE-41/792-1/2018. számon iktatott döntését; Bangóné Borbély Ildikó országgyűlési képviselő esedékes tiszteletdíja csökkentéséről hozott OE-41/790-1/2018. számon iktatott döntését; dr. Harangozó Tamás országgyűlési képviselő esedékes tiszteletdíja csökkentéséről hozott OE-41/791-1/2018. számon iktatott döntését; Kunhalmi Ágnes országgyűlési képviselő esedékes tiszteletdíja csökkentéséről hozott OE-41/796-1/2018. számon iktatott döntését; Szabó Sándor országgyűlési képviselő esedékes tiszteletdíja csökkentéséről hozott OE-41/795-1/2018. számon iktatott döntését; dr. Tóth Bertalan országgyűlési képviselő esedékes tiszteletdíja csökkentéséről hozott OE-41/793-1/2018. számon iktatott döntését; Szabó Szabolcs országgyűlési képviselő esedékes tiszteletdíja csökkentéséről hozott OE-41/181-1/2019. számon iktatott döntését; Székely Sándor országgyűlési képviselő esedékes tiszteletdíja csökkentéséről hozott OE-41/183-1/2019. számon iktatott döntését hatályában fenntartja, és ezzel Varju László képviselő esedékes tiszteletdíja 504 900 forinttal,” [[Dr. Vadai Ágnes: Szégyen!]] „Bangóné Borbély Ildikó képviselő esedékes tiszteletdíja 504 900 forinttal, dr. Harangozó Tamás képviselő esedékes tiszteletdíja 504 900 forinttal, Kunhalmi Ágnes képviselő esedékes tiszteletdíja 445 500 forinttal, Szabó Sándor képviselő esedékes tiszteletdíja 504 900 forinttal, dr. Tóth Bertalan képviselő esedékes tiszteletdíja 594 000 forinttal, Szabó Szabolcs képviselő esedékes tiszteletdíja 1 069 200 forinttal, Székely Sándor képviselő esedékes tiszteletdíja 891 000 forinttal csökken.” [[14.00]]
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Most előterjesztés tárgysorozatba vételéről döntünk. Emlékeztetem önöket, hogy tegnap ennek tárgyalását már lefolytatta az Országgyűlés. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszike a Z. Kárpát Dániel és Magyar Zoltán jobbikos képviselők által „Az alapvető élelmiszerek áfaterhének csökkentése érdekében az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény módosításáról” címmel T/3732. számon előterjesztett törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 55 igen szavazattal, 118 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem fogadta el. Tisztelt Országgyűlés! Határozathozatalunk végére értünk. Most kettőperces technikai szünetet rendelek el. Köszönöm együttműködésüket. [[Rövid szünet.]] (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke, a jegyzői székeket dr. Vinnai Győző és Arató Gergely foglalja el.)
Tisztelt Országgyűlés! Kérem a képviselőtársaimat, hogy foglalják el a helyüket, vagy a padokban, vagy a folyosón. [[Csengetés.]] Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk a munkánkat. Soron következik „Az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozása következtében a megállapodásban szerződő félként való részvételéről szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/4072. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Öné a szó, külügyminiszter úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az Európai Közösség és tagállamai, másrészről pedig a Svájci Államszövetség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás 1999. június 21-én köttetett meg, és ezt követően 2002. június 1-jén lépett hatályba. A megállapodás létrehozza a személyek szabad mozgásának elvét az Európai Közösség, vagyis az Európai Unió területére és Svájc területére vonatkozóan. [[14.10]] Ennek megfelelően a megállapodás biztosítja a belépés, a tartózkodás, a nem önálló munkavállalás, az önálló vállalkozóként való letelepedés és a szerződő felek felségterületén való tartózkodás jogát, a belépés és tartózkodás jogát a fogadó országban gazdasági tevékenységet nem végző személyek vonatkozásában, elősegíti a szolgáltatásnyújtást, valamint rendelkezik a saját állampolgáraiknak nyújtottakkal azonos élet-, foglalkoztatási és munkavállalási feltételek biztosításának kötelezettségéről. A megállapodást Magyarországon a 2006. évi CXXV. törvény hirdette ki. Mivel az Európai Unióhoz azóta új tagállamok csatlakoztak, a tagországok száma nőtt, ezért a felek kiegészítő jegyzőkönyvek létrehozásáról állapodtak meg az új uniós országokból érkező állampolgárok szabad mozgásának fokozatos bevezetése érdekében. Ennek megfelelően a jegyzőkönyv elfogadására került sor annak érdekében, hogy a megállapodást kiterjesszék az Európai Unióhoz 2004-ben csatlakozott 10 tagállamra, majd elfogadásra került egy másik jegyzőkönyv is, amely a megállapodást kiterjesztette Bulgáriára és Romániára is mint újonnan csatlakozó országokra. Ebbe a sorba illeszkedik, tisztelt elnök úr, ez a törvényjavaslat is, illetve a törvényjavaslat tárgyát képező kiegészítő jegyzőkönyv. A Horvát Köztársaság 2013. július 1-jén az Európai Unióhoz való csatlakozásával ugyanis részesévé vált az Európai Unió és tagállamai által megkötött megállapodásoknak is, így a megállapodásokat ki kellett egészíteni a Horvát Köztársaságnak a megállapodásban szerződő félként való részvételéről szóló jegyzőkönyvvel. A jegyzőkönyvet az Európai Unió Tanácsa már egy határozatban elfogadta, és az 2017. január 1-jén hatályba lépett, ugyanis a hatálybalépéshez európai uniós szintű ratifikációra és svájci megerősítésre volt szükség. Ezért ezen törvényjavaslat célja egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről pedig a Svájci Államszövetség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozása következtében a megállapodásban szerződő félként való részvételéről szóló jegyzőkönyv kihirdetése. A jegyzőkönyv törvényben való kihirdetésének szükségességét a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló törvényünk indokolja, amely szerint az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó nemzetközi szerződést minden esetben törvény formájában kell kihirdetni. Tekintve, hogy a jegyzőkönyv elválaszthatatlan részét képezi az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség személyek szabad mozgásáról szóló, Magyarországon törvényben kihirdetett megállapodásnak, így ezt a jegyzőkönyvet is, tisztelt elnök úr, tisztelt képviselőtársaim, törvényben kell kihirdetni. Tekintettel arra, hogy a jegyzőkönyv hatálybalépéséhez kizárólag az Európai Unió és Svájc megerősítésére volt szükség, jelen törvényjavaslat nem tartalmazza a kötelező hatály elismerésére adott felhatalmazást, csupán a jegyzőkönyv kihirdetéséről rendelkezik. Tisztelettel kérem képviselőtársaimat, hogy ezen törvényjavaslatot a szavazás során támogatásukról biztosítsák. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, külügyminiszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Hörcsik Richárd képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Külügyminiszter Úr! Az előttünk lévő törvényjavaslat címében mind a Svájci Államszövetség, mind Horvátország szerepel. Annak ellenére, hogy Horvátország 2013. július 1-je óta teljes jogú tagja az Európai Uniónak, még mindig vannak olyan, az Európai Unió és tagállamai közötti megállapodások, amelyek hatálya nem terjed ki rá.Úgy hiszem, ez az eset nem példátlan. Csak jól mutatja, hogy mennyire összetett szerződéses kapcsolatok élnek az európai uniós tagállamok és harmadik országok között, amelyeket igenis, ahogy a külügyminiszter elmondta, egyenként kell minden újonnan csatlakozott ország vonatkozásában hatályba léptetni. Szeretném emlékeztetni képviselőtársaimat, hogy Magyarország vonatkozásában a szóban forgó, 1999-ben az akkori EU-15 és a Svájci Államszövetség között kötött, úgynevezett kétoldalú megállapodás 2006. április óta hatályos, és amúgy hasonló korlátozásokat tartalmazott, mint a szóban forgó mostani Horvátország esetében. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat kapcsán érdemes nagyon röviden érinteni az EU és Svájc kapcsolatát, mivel Svájc nem tagja sem az EU-nak, sem az Európai Gazdasági Térségnek, ugyanakkor Norvégiával, Izlanddal és Liechtensteinnel együtt az Európai Szabadkereskedelmi Társulás, az EFTA tagja. Szeretném azt is kiemelni, hogy az EU és Svájc egymás közeli szövetségesei és kulcsfontosságú gazdasági partnerei mind a mai napig. Az EU és Svájc közötti együttműködés, úgy hiszem, túlmutat a hagyományos szabadkereskedelmi kooperáción, hiszen kiterjed például a bel- és igazságügyre, a kutatásra, az oktatásra és a közlekedésre. Svájc továbbá alkalmazza a schengeni és a dublini vívmányokat, valamint Svájc részt vesz az Európai Unió belső piacának és szakpolitikáinak egyes területein. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt sem szabad elfelejteni, hogy Svájc, szintén kétoldalú megállapodások révén, nevezetesen ezt hivatalosan úgy nevezzük, hogy a svájci hozzájárulás útján, például 10 éven át támogatta Magyarországot is 130 millió frank, azaz mintegy 31 milliárd forintnyi értékben. A források 100 százalékos lekötésével összesen 32 egyedi projekt, két pályázati alap, egy ösztöndíjalap és egy kockázatitőke-alap valósult meg. Örömmel tudom elmondani, hogy számos projekt kedvezményezettje szűkebb pátriám, Borsod-Abaúj-Zemplén megyei pályázat volt, legyen szó az ívóvízminőségről, a környezettudatosságról vagy éppen az esélyegyenlőségről. Nagyon szép példa például a sátoraljaújhelyi Zemplén Kalandpark idegenforgalmi fejlesztése 700 millió forint összegben, és ez nemcsak a térség gazdasági fejlődését segítette elő, hanem a két ország kapcsolatait, például Újhely és Montreux városa között. Tisztelt Elnök Úr! A törvényjavaslat címében a személyek szabad áramlása vagy szabad mozgása szerepel. Ebből fakadóan a Horvátország vonatkozásában való hatálybalépéstől kezdve ötéves időtartamra Svájc korlátozhatja a horvát állampolgárságú munkavállalók számát éves bontásban, továbbá a horvát állampolgároknak kiadható tartózkodási engedélyek számát. Horvátország pedig hétéves átmeneti ideig a svájci állampolgárok horvátországi termőföldtulajdon-szerzését korlátozhatja a megállapodás alapján. Tehát, tisztelt képviselőtársaim, a törvényjavaslat célja annak biztosítása, hogy Horvátország az EU és Svájc közötti, személyek szabad mozgásáról szóló megállapodásnak részesévé váljon. Egy nemzetközi szerződés kihirdetésére kerül tehát sor ily módon, ahogy külügyminiszter úr is említette. Tisztelt Képviselőtársaim! Végezetül engedjék meg, hogy röviden szóljak Horvátország uniós tagságáról is, mert alig két hete járt az Európai ügyek bizottsága Zágrábban hivatalos látogatáson, ahol az európai parlamenti felkészülés, a migrációs válság, a brexit mellett a jövő év első felében esedékes horvát EU-elnökségre való felkészülés kérdéskörét tekintettük át. Mert Magyarországnak érdeke a sikeres horvát elnökség. Úgy hiszem, hogy ez a találkozás közelebb hozta nemcsak a két országot, hanem a két ország parlamentjét is. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezért kérem, hogy támogassák ezt a törvényjavaslatot. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Bana Tibor képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. [[14.20]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Jelen törvényjavaslatra Horvátország európai uniós csatlakozása miatt van szükség. Jelen esetben az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás egészülne ki. Összességében tehát ennek alapján nem is lehet kérdés az, hogy a Jobbik képviselőcsoportja támogatja az előttünk fekvő törvényjavaslatot, hiszen egy technikai jellegű módosításról van szó. Ugyanakkor szeretném kiemelni, hogy bár az Európai Unió egyik legnagyobb vívmánya a személyek szabad mozgása, különösen azoknak, akik a vasfüggöny korában éltek, manapság az ország egyik legnagyobb kihívását is ez jelenti. Mire gondolok? A kivándorlás kérdésére. Félreértés ne essék, természetesen üdvözlendő és örömteli az, ha valaki akár tanulmányai során, akár adott esetben munkavállalási célból úgy gondolja, hogy Nyugat-Európában próbál szerencsét, viszont az elmúlt évek során sok százezres nagyságrendben vált az tendenciává, hogy honfitársaink itt hagyták hazánkat, és nagyon sokan közülük nem is kívánnak hazatérni. Ennek oka egyébként a magyarországi munkakörülmények és a bérek, fizetések nyugati színvonalhoz viszonyított alacsony szintje mellett az a légkör, amit önök kialakítottak az országban. Ezen kellene érdemben változtatni, hiszen magyarok százezrei vándoroltak külföldre az elmúlt évek során, egy élhetőbb közeg, egy jobb élet reményében. Sokukat Magyarország, úgy tűnik, örökre elveszítette, de nekünk, országgyűlési képviselőknek ezt nem lehet annyiban hagyni. Nekünk, parlamenti képviselőknek pártállástól függetlenül mindent meg kellene tennünk azért, hogy minél több magyar hazatérjen, és itthon próbáljon meg boldogulni, itthon alapítson családot, és itthon egy, a mostaninál sokkal nyugodtabb és boldogabb légkörben élhessék mindennapjaikat. Ahelyett, hogy önök, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, tisztelt miniszter úr, saját strómanjaik zsebét tömik, a magyar családokkal kellene foglalkozniuk. Nem az úgynevezett KGST-banknak vagy KGB-banknak kellene előnyöket juttatniuk, hanem sokkal inkább a magyar fiatalok élethelyzetén kellene javítaniuk. Hörcsik Richárd, szakbizottságunk elnöke valóban egy szakmai felszólalást mondott el, és sok olyan kérdésre kitért ebben, amelyek meghatározóak az előttünk fekvő törvényjavaslatot illetően. Viszont azt is látni kell, hogy ha olyan irányba mennek tovább a dolgok Magyarországon, mint ami most tapasztalható, és az elmúlt hetek során egyre erőteljesebb lett a kormány által folytatott óriásplakát-kampánnyal, akkor bizony lehet, hogy már egy év múlva, két év múlva nem kerülnek be ilyen indítványok a parlament elé, mert Magyarország már nem lesz tagja az Európai Unió közösségének. Látható az, hogy Orbán Viktor miniszterelnöknek semmi sem drága. A saját haverjai kiszolgálása, maffiahálózatának fenntartása érdekében akár ki is vezetné hazánkat az Európai Unióból, mindent kockára tesz. A Nemzetközi Beruházási Bank ügye is erre világított rá, szégyenteljes az, hogy a mai napon átment ez a törvényjavaslat itt a Házon. Mi, jobbikosok természetesen nemmel szavaztunk rá, de ezzel nem ért véget ez a történet. A következő időszakban is mindent el fogunk követni nemcsak hazai szinten, hanem nemzetközi, európai uniós fórumokon is, hogy felemeljük szavunkat az ellen, hogy a magyar kormány keleti despotáknak akarja kiszolgáltatni hazánkat. Nem fogjuk ezt engedni, és az európai parlamenti választási kampány egyik legnagyobb tétjeként bizony beszélnünk kell arról egy ilyen törvényjavaslatnál is, hogy megengedhetetlen az, hogy a magyar kormányfő a saját érdekeit nézve akár ki is vezetheti az EU közösségéből Magyarországot. Természetesen az mindannyiunk felelőssége, hogy olyan személyek kerüljenek az Európai Parlamentbe, akik valóban értékközösséggé tudják alakítani az Európai Uniót, de az a minősíthetetlen óriásplakát-kampány, ami megjelent az elmúlt időszakban szerte az országban, amit önök folytatnak, az egy normális európai országban elfogadhatatlan. És persze most már jelezték azt, hogy március 15-ével ezeket a plakátokat önök le fogják cserélni, de azt gondolom, hogy maga az üzenet, ami nem véletlenül váltott ki nagyon komoly ellenérzéseket nyugat-európai szinten, akár az önök szövegségesei körében is vagy talán úgy lehet már fogalmazni, hogy egykori szövetségesei körében , az azt jelzi, hogy egy sokkal rosszabb irányba indultak el, mint eddig. És természetesen itt nem arról beszélek, hogy gazdasági kapcsolatokat ne kellene fenntartani adott esetben Oroszországgal vagy éppen Törökországgal, de hazánk egyoldalú kiszolgáltatása ezeknek az érdekeknek semmiképpen nem elfogadható, és az önök kedvenc kifejezésével élve bizony hazaárulással ér fel. Tehát ezt a törvényjavaslatot természetesen támogatni tudjuk, de itt és most is szerettem volna felhívni arra a figyelmet, hogy nem fogjuk azt engedni, hogy Magyarország Európai Unióból történő kivezetésének irányába elinduljanak, mert ez ellenkezik a magyarok, a magyar családok érdekeivel. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. További képviselői felszólalásra jelentkezett Vejkey Imre képviselő úr, Kereszténydemokrata Néppárt.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon röviden a törvényjavaslatra: a Kereszténydemokrata Néppárt parlamenti frakciója is támogatja a T/4072. számú törvényjavaslatot. Nem kívánom megismételni azt, amit miniszter úr, és amit kollégám már a Fidesz részéről elmondott. Viszont arra mindenképpen reagálni szeretnék, amit Bana Tibor jobbikos képviselő úr mondott, és vissza is utasítom; egyrészt azokat a szavakat, amik méltatlanok voltak úgy miniszter úr vonatkozásában, mint a mi közösségünk, a Fidesz-KDNP vonatkozásában. Másrészt le kell szögeznünk, hogy nem valós az a feltételezés, hogy a magyar kormány ki akarná vezetni Magyarországot az Európai Unió közösségéből. Nem valós! Egyszerűen vitatkozunk, vitatkozunk az Unión belül. Vitatkozunk arról, hogy legyene migráció, vagy ne legyen migráció. És a tekintetben, hogy nálunk milyen plakátok vannak az utcán, vagy milyenek nincsenek, ezek is a szólásszabadságot bizonyítják. Azt bizonyítják, hogy bárki elmondhatja a véleményét, akár az ellenzéki, akár a kormánypárt. S a kormánypártok úgy gondolják, hogy a migráció káros Magyarországra. Úgy gondolják, hogy a családvédelmi akciótervvel és magyar gyerekekkel kell erősíteni a magyarságot, és nem bevándorlással. Még egy gondolatot szeretnék hozzáfűzni. Az európai alapító atyák, Schuman, De Gasperi és Adenauer azt mondták, hogy Európa vagy keresztény lesz vagy nem lesz. Mi, a Fidesz-KDNP azért küzdünk, hogy Európa keresztény legyen, megmaradjon, és ne vesszen el. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Két percre megadom a szót Bana Tibor képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Reagálnom kell Vejkey képviselőtársam szavaira, hiszen méltatlannak nevezte azokat a gondolatokat, amiket megfogalmaztam vezérszónoki felszólalásomban. Én viszont azt gondolom, hogy azok az óriásplakátok méltatlanok egy magát európainak nevező országhoz, amelyek megjelentek az elmúlt hetek során szerte Magyarországon. Itt a migráció kérdéséről is lehet beszélni, és egy pillanatig se legyen afelől kétség, hogy az illegális migráció tekintetében a Jobbik álláspontja egyértelmű és határozott. Mi is azt mondjuk, hogy Európán, sőt az Európai Unión kívül kell kezelni ezt a kérdést, és természetesen az illegális határátlépés, bevándorlás ellen minden tőlünk telhetőt meg kell tenni. De ha már itt kifejezéseken vitatkozunk, akkor bizony a migráció adott esetben azt is jelentheti, hogy honfitársaink Nyugatra vándorolnak, a kivándorlás is egy migrációs témakörbe tartozó helyzet, és ez ellen kellene tenni. Sajnos, erre Vejkey képviselőtársam nem válaszolt. Az óriásplakát-kampánnyal elsősorban az a baj, hogy azon Jean-Claude Juncker, az önök szövetségeséhez tartozó politikus, aki az Európai Bizottság elnöke, jelenik meg olyan módon, ami szerintem semmiképpen nem elfogadható egy normális, magát európainak tartó tagállamban. Azt gondolom, hogy ez nagyon méltatlan. Vele lehet vitatkozni, nekünk is van vitánk vele, és az Európai Bizottság bizonyos lépéseivel, de azt nem úgy kell megoldani, hogy teleplakátoljuk az országot ezekkel a dolgokkal belpolitikai célokból, hanem igenis akkor keményen oda kell ülni a tárgyalóasztalokhoz, és meg kell tenni mindent. [[14.30]] És ha már a kereszténységről beszélt, ebben a részében viszont egyetértünk, valóban egy keresztény Európát kell építeni, csak mondjuk, nem az a keresztény Európa, ami a gyűlölködésre épül, és erre alapoz, mint az önök plakátkampánya, meg nem az a keresztény Európa, ahol önök például a Vadhajtások szélsőjobboldali portált használják fel [[Az elnök csenget.]] a Fidesz szócsöveként. [[Dr. Rétvári Bence: Nagyon fáj neki! Nagyon fáj! Amíg őket szolgálta, rendben volt!]] Szégyenteljes az, hogy ilyen szélsőjobboldali propagandát folytatnak. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Két percre megadom a szót Révész Máriusz képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Annyira megható, amikor a Jobbik az európai értékek mentén aggódik. De, Banai képviselő úr, nem tudja, hogy ki volt az, aki itt uniós zászlót égetett? [[Z. Kárpát Dániel: Legalább a nevét tanuld meg a képviselőtársaidnak! Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Nem tudja, ki volt az, aki mondjuk, az uniós zászlót kidobta az ablakon? [[Z. Kárpát Dániel: Mielőtt flegma és kioktató vagy, tanuld meg a nevét!]] Hát, az ön pártjában nézzenek… [[Z. Kárpát Dániel: Mi el szoktuk olvasni…!]] Az ön pártjában nézzenek szét! Ennyi ostobaságot, amit egyébként az elmúlt időszakban itt elmondott, az egészen elképesztő. Nem tudom, hogy látja-e, mondjuk, a magyar gazdaság adatait [[Bana Tibor: Látom! Szomorúak!]] például hogy a fizetések hogyan alakultak Magyarországon, az Európai Unióban az elmúlt években, két évben nagyon kevés olyan ország volt, ahol olyan fizetésemelkedés történt, mint Magyarországon. És egyébként hogyha egy kicsit tudja értelmezni a statisztikákat, esetleg az is feltűnhet önnek, hogy kétségkívül sokan vándoroltak ki Magyarországról, vagy sokan mentek külföldre dolgozni, de az a helyzet, hogy ezen a területen a régióban még mindig mi állunk a legjobban, még mindig tőlünk mentek el a legkevesebben [[Z. Kárpát Dániel: Most miért hazudsz olyat, amiről te is tudod, hogy nem igaz?! Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Ez igaz, nézd meg az adatokat!]] és reményeink szerint, hogyha a kormány ilyen felelős gazdaságpolitikát folytat, akkor előbb-utóbb egyre többen vissza fognak jönni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Z. Kárpát Dániel képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Igyekszem kellő visszafogottsággal reagálni kormánypárti képviselőtársam szavaira. Mielőtt egymást megszólítjuk, képviselő úr, a másik nevét érdemes legalább tanulmányozni, adott esetben meg is tanulni, hogyha gyakori diskurzust folytatunk. Mielőtt flegma és kioktató módon igyekszik ellenzéki képviselők mondanivalóját lenullázni, kérem, hogy legalább a nevüket tanulja meg. Szeretném elmondani önnek, hogy a kivándorlási adatok vizsgálata közben nem arra jutunk, mint amit ön említett. Hogyha konkrét statisztikai adatokat vizsgál, azt látja, hogy van, ahol rosszabb a helyzet kivándorlási szempontból, mint Magyarországon, ez mondjuk, Bulgária, tehát a bolgár modell egyértelműen kerülendő mintát mutat: egy demográfiai katasztrófa közepette jellemző módon az elidősödött, elöregedett lakosság marad otthon, a fiatalok, aktívak, jobban képzettek eltávoznak az országból, és máshol vállalnak munkát, és bizony azok a kevésbé mobilis rétegek is otthon maradnak, amelyek nem képesek, mondjuk, nyugat-európai munkavállalásra. De arra kérem képviselőtársamat, hogy maradjon az igazság útján, ne ferdítse az igazságot, hiszen regionális összevetésben Magyarország egyáltalán nem büszkélkedhet a kivándorlási adataival. Nagyjából egy 6-8 százalékos sávban mozog az összes régióbéli ország [[Révész Máriusznak:]] ne ingassa a fejét, konkrét statisztikai adatokat hozzon! , de Csehország például sokkal jobban áll Magyarországnál e tekintetben, ezt talán még ön sem vitatja. És azt is látnia kellene, hogy ha egy kórtermet vizsgálunk, és ott a betegek szépen lassan haldokolnak, és a többiek gyorsabban meghalnak, a mi betegünknek viszont amputálják egy végtagját, ettől még, ugye, nem leszünk boldogok. Képviselőtársam, amit ön mond, az egy létező probléma elhazudása. Azért mondhatom ezt, mert létező problémáról beszélünk egy demográfiai katasztrófa közepén, amikor közös a megfogalmazott cél, és én egyetértek önnel abban, hogy ezt a demográfiai vészkorszakot meg kell szüntetni. A helyzet viszont az, hogy kilencévnyi kormányzásuk után az élveszületések száma megint csökkent, a termékenységi mutató először megtorpant, aztán megint csökkent, és közben… [[Révész Máriusz jelzésére:]] 1,54-ről 1,49-re; ha beleszáll egy ilyen vitába, legalább készüljön fel, az a kérésem, ismerkedjen meg olyan, a KSH által kiadott, egy egyszerű internetes kereséssel megtalálható számokkal, amelyeket látható módon nem ismer, hogyha zavart mosolyát vizsgálom. És el kell hogy mondjam azt is, hogy ezen folyamattal párhuzamosan a szülőképes korban lévő hölgyek száma sajnálatos módon nagymértékben csökkent az utóbbi időszakban [[Révész Máriusz bólogat.]] , éppen ezért még a termékenységi mutató esetleges javítása… ugye, volt két éve ilyen, tehát azért amikor a balliberális kormányzati mélypontról 1,54-ig felment ez a mutató, volt egy emelkedés, de még az emelkedő szakasz erős csúcsán is ezzel párhuzamosan csökkent az élve születések száma, pontosan a bázis szűkülése okán. És ha önök azt szeretnék egyébként velem együtt , hogy ez a mutató javuljon, és mellette a fogyatkozásunk üteme legalább lassuljon, akkor el kellene jutnunk oda, hogy észrevegyék a valódi problémákat Magyarországon. Amiről képviselőtársam beszélt, az valódi probléma, negligálni a mondanivalóját legalábbis butaság. Mivel nem ez van a napirenden, ezért nem szeretnék most bérlakásprogramról beszélni, nem szeretnék béruniós koncepcióról beszélni. Arra szeretném inteni önöket, hogy ameddig ezt a problémakört nem hárítjuk el, tehát amíg a magyar fogyatkozás ilyen mértékű, amíg a kivándorlás ennyire brutális, nincsen Magyarországon kormány, de politikai párt sem, amelynek a bizonyítványa jeles lehet. Ezért ha ez a kérdéskör szóba kerül, csak kellő belátással és kellő szerénységgel szabad róla álláspontom szerint beszélni. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! További felszólalásra senki nem jelentkezett. Az általános vitát lezárom [[Szijjártó Péter szólásra emelkedik.]] , és megadom a szót az előterjesztőnek, Szijjártó Péter külügyminiszter úrnak, aki láthatóan válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Bár az Európai Unió és Svájc közötti megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvéről viszonylag keveset szóltak képviselőtársaim [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] mégis engedjék meg, hogy néhány ügyre reflektáljak.Először is a kivándorlás kapcsán, hogyha megengedik a képviselőtársaim, hadd mondjak önöknek valamit! A tavalyi esztendő volt az első olyan év megint csak statisztikai adat , amikor többen jöttek vissza Magyarországra, mint ahányan elhagyták Magyarországot [[Farkas Gergely: Ebbe a határon túliakat is beleszámoljátok!]] , és arra szeretném felhívni képviselőtársaim figyelmét, hogy szerintem a hatékony politika arra, hogy minél több munkavállalási, tapasztalatszerzési, tanulási céllal külföldre ment magyar fiatalt és nem fiatalt visszacsábítsunk Magyarországra, arra a leghatékonyabb politika az, hogy olyan beruházásokat hozunk Magyarországra, amelyek nyomán ezeknek az embereknek megéri visszajönni. 2014 óta 2014 óta! minden egyes esztendőben minden egyes esztendőben! beruházási rekordot döntöttünk Magyarországon, minden év végén elmondhattuk, hogy soha annyi beruházás nem érkezett Magyarországra, mint abban az esztendőben. És engedjék meg képviselőtársaim, hogy egy nagyon fontos adatra felhívjam a figyelmüket: a beruházásösztönzési rendszerünkön keresztül 2017-ben 96, 2018-ban pedig 98 nagyberuházást hoztunk be. Az ezen beruházások által létrehozott munkahelyeken az átlagfizetés 2017-ben 304 ezer forint volt, 2018-ban pedig 425 ezer forint, tehát 40 százalékos a növekedés egy esztendő alatt, ami világosan mutatja, hogy Magyarország a nemzetközi vállalatok beruházási térképén nem egy egyszerű összeszerelő üzemként szerepel, mint ahogyan azt itt próbálják néhányan sugallni, hanem az egyre magasabb hozzáadott értékű, az egyre több technológiai elemet és egyre több kutatás-fejlesztési elemet tartalmazó munkahelyeket hozzák ide a nagy nemzetközi vállalatok, ez ténykérdés. Én azt gondolom, hogy a nagykövetségeinken tartott állásbörzék a kiváló bizonyítékai annak, hogy milyen érdeklődés van a visszatérésekre. Amikor megállapodtunk a BlackRockkal, amely a világ legnagyobb pénzügyialap-kezelő vállalata csak két olyan ország van a világon, amelynek a GDP-je magasabb az általuk kezelt összegnél, Kína és az Egyesült Államok , amikor megállapodtunk velük, hogy a globális fejlesztési központjukat idehozzák, akkor a Londonban megtartott állásbörze első órájában majdnem száz, Londonban dolgozó fiatal adott be pályázatot, illetve fejezte ki az érdeklődését a BlackRocknál való munkavállalásra Budapesten. Én tehát azt gondolom, hogy a hatékony politika az a gazdaságpolitika, amely Magyarországra olyan munkahelyeket hoz, amely munkahelyeken való munkavállalás versenyképes fizetést és a magyarországi megélhetési költségekkel arányosítva megfelelő megélhetést tud biztosítani a magyar fiatalok meg nem fiatalok számára. Úgyhogy én azt tudom mondani önöknek, hogy mi, a beruházásösztönzési rendszerért felelős kormányzati tisztségviselők azon leszünk, hogy a tavalyi esztendőben és az előtte lévő években folyamatosan megdöntött beruházási rekordot az idei esztendőben is megdöntsük, és minél több magas hozzáadott értékű munkahely jöjjön létre Magyarországon. Szeretnék egypár szót szólni erről a Nemzetközi Beruházási Bankról, amely – szerencsétlen valószínűleg nem tudja, hogy mit keres az Európai Unió és Svájc közötti kiegészítő jegyzőkönyvről szóló parlamenti vitában, de ha már ez így alakult, akkor egy-két mondatot hadd mondjak erről! Nem tudom, tudjáke képviselőtársaim, hogy a Nemzetközi Beruházási Bank tulajdonosi struktúrájában kilenc ország van, és ebből a kilencből öt NATO-tag, öt EU-tag, tehát egy olyan bankról beszélünk, amelynek a tulajdonosi struktúrájában többségben vannak a NATO- és EU-tagok, és ez a bank finanszíroz már több magyarországi beruházást is jelenleg, és a legnagyobb magyarországi vállalatok mindegyikének van finanszírozási hitelkerete ennél a banknál. Én tehát arra kérem tisztelettel önöket, hogy ezt a kérdést úgy vizsgálják, hogy helyese újabb forrásokat bevonni a magyar nemzetgazdaság fejlesztésébe szerintem helyes; és vizsgálják úgy, hogy önök szerint helyes-e, hogyha Budapesten minél több nemzetközi pénzügyi intézmény központja van szerintem helyes. [[14.40]] Minket ez vezényelt akkor, személyesen engem is, amikor tárgyaltam a Nemzetközi Beruházási Bank vezetőivel, majd amikor tárgyaltunk a többi tulajdonossal, és végül megállapodtunk abban, hogy Budapestre hozzák át a székhelyüket. De még egyszer mondom, azt kérem, hogy ne tagadják el, hogy ez egy olyan bank, amelynek tulajdonosi szerkezetében a NATO- és EU-tagországok többségben vannak. És végezetül, elnök úr, engedje meg, hogy az EU-bővítésről hadd mondjak valamit, főleg úgy, hogy szóba került itt az Európai Bizottság vezetője is. Az idei esztendő lesz az első olyan év, amely arról lesz nevezetes, hogy az Európai Unió tagországainak létszáma csökkenni fog. Soha korábban az Európai Unió történetében nem volt ilyen, soha nem csökkent a tagországok száma, merthogy senki nem lépett ki. Azt gondolom, hogy ha az Európai Bizottság elmúlt négy és fél esztendős tevékenységét vizsgáljuk, akkor kudarc kudarcot ér. Az egyik kudarc éppen a britek kilépése, mert senki nem gondolhatja komolyan, hogy a britek kilépése nem fog gazdasági meg politikai kockázatokat rejteni magában. Szerintem nincs olyan normális ember, aki azt mondaná, hogy ugyan a 14 százaléka az Európai Unió gazdasági teljesítményének elhagyja az Európai Uniót, de majd minden megy ugyanúgy tovább. [[Bana Tibor: És erre ez a plakát…?]] És valószínűleg senki nem gondolja azt, hogy ha az Európai Unió második és a világ ötödik legnagyobb gazdasága távozik az Európai Unióból, akkor abból ne lenne gazdasági kihívás. Csak pusztán azt szeretném mondani önnek, tisztelt képviselő úr, tisztelt képviselőtársaim, hogy mi egy olyan európai uniós politikát viszünk, amely bővítéspárti, és mi azt gondoljuk, hogy az Európai Unió szempontjából az lenne a helyes, ha minél többen lennének tagjai az Európai Uniónak. Ezért tartjuk elfogadhatatlannak azt a politikát, amelynek keretében például az Európai Bizottság elnöke arról beszélt, hogy 2025-ig itt nem lesz bővítés. Azért ennél valami bátorítóbbat is mondhatott volna egyébként a nyugat-balkáni barátainknak, mondjuk. Mi azt gondoljuk, hogy az Európai Unió akkor erős, ha minél többen vagyunk benne, és minél kevesebben vagyunk, annál gyengébb. Mi egy erős Európai Unióban hiszünk, mindig is abban hittünk, viszont az erős Európai Unióhoz erős tagállamokra van szükség, és az elkövetkezendő időszakban is ez fogja meghatározni a magyar kormány európai uniós politikáját. Mindenesetre Svájc állam és az Európai Közösségek nevében köszönöm szépen, hogy egy ilyen kifejezetten inspiratív vitát folytattak erről a kérdésről. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Derültség és nagy taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, külügyminiszter úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőségünk.Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a Nemzetközi Beruházási Bank és Magyarország Kormánya között a Nemzetközi Beruházási Bank magyarországi székhelyéről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló T/4476. számú törvényjavaslat összegző módosító javaslatának határozathozatala során a leadott szavazatok száma tévesen került kihirdetésre. A leadott szavazatok száma helyesen: 123 igen, 55 nem, és nem volt tartózkodás. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, valamint másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a kétoldalú textilkereskedelmi megállapodás lejártára tekintettel a megállapodás rendelkezéseinek a kétoldalú textilkereskedelemre történő kiterjesztéséről szóló jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Az előterjesztés T/4074. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Azt szeretném előrebocsátani, hogy a Külgazdasági és Külügyminisztérium semmilyen olyan versenybe nem kíván benevezni, ami az előterjesztések címének hosszúságára vonatkozott, ezért kérem, sokkal inkább a Brüsszelben használatos bürokratikus európai uniós nyelvezetet okolják azért, hogy ilyen című javaslatokkal kell most idejönnünk önökhöz. [[Derültség.]] Az Európai Közösségek és Üzbegisztán közötti partnerségi és együttműködési megállapodást 1996. június 12-én írták alá, és alig több mint három évvel később, 1999. július 1-jén lépett hatályba ez a megállapodás, és Magyarországon 2011-ben a XI. törvénnyel hirdettük ki egyébként. A partnerségi és együttműködési megállapodás árukereskedelemmel foglalkozó rendelkezései nem irányoznak elő kedvezményes elbánást, csak az úgynevezett legnagyobb kedvezmény elvének kölcsönös érvényesítését rögzítették. Miután Üzbegisztán még nem csatlakozott a Kereskedelmi Világszervezethez, a WTO-hoz, ezért aztán a WTO által előírt úgynevezett fegyelmek sem kötik, ezért aztán ez a WTO-nál alapelvnek számító legnagyobb kedvezmény elvének rögzítése különösen fontos ebben a partnerségi és együttműködési megállapodásban. Azonban ennek a partnerségi és együttműködési megállapodásnak a hatálya nem terjed ki a textiltermékekre. Ennek az volt az oka, hogy az Európai Közösségek részéről akkor aggályok fogalmazódtak meg az emberi jogok üzbegisztáni helyzete, különösen pedig a gyapotszüret idején általánosan elterjedtnek vélt gyermekmunka, illetve a kényszermunka alkalmazása miatt. Ez volt tehát az Európai Közösségek akkori álláspontja. A textilkereskedelemről ezért külön kétoldalú jegyzőkönyv szólt, amely 2000 és 2004 között volt hatályban. Noha a textilkereskedelemben ezt követően nem jelentkeztek gondok, az Európai Unió úgy gondolta, hogy helyes, ha a jogbiztonság garantálása érdekében még további lépések történnek. Ezt a célt szolgálta ennek az itt előttünk fekvő hosszú nevű törvényjavaslatnak a keretében kihirdetendő jegyzőkönyv létrehozása. A jegyzőkönyv a partnerségi és együttműködési megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek a törlésével biztosította, hogy ezután a textiltermékek is a megállapodás hatálya alá tartozzanak, erre vonatkozó utalást képviselőtársaim a jegyzőkönyv 1. cikkében találnak. Emellett technikainak tekinthető módosításokat is eszközölt, például hogy „technikai”, ez egy brüsszeli terminus technicus megint , hogy a Szovjetunió felbomlásának a lezárulta miatt a tárgyát és hatályát vesztett rendelkezéseket észszerű módon törölték a megállapodásból. A jegyzőkönyvet végül 2011. április 7-én írták alá, és az 2017. július 1-jén lépett hatályba; ennyi időre, tehát több mint hat évre volt szükség ahhoz, hogy két entitás, az Európai Unió és Üzbegisztán megerősítse ezt a megállapodást. Így őrölnek tehát a malmok Brüsszelben. A ratifikáció azért húzódott el igazából, merthogy az Európai Parlament továbbra is aggályosnak gondolta az üzbég munkajogi helyzetet. 2016-ban aztán az Európai Parlament is végül hozzájárult a megállapodás megerősítéséhez, mert a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet, az ILO megelőző években készült jelentései azt írták, hogy az Üzbegisztánban tapasztalt munkakörülmények sokat javultak, és az üzbég kormányzat elkötelezte magát a gyermekmunka és a kényszermunka felszámolása iránt, és ez az Európai Parlament, valamint a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet értékelése szerint is kézzelfogható eredményeket hozott, javulást okozott. Hatálybalépésével a jegyzőkönyv a partnerségi és együttműködési megállapodás szerves részévé vált. A nemzetközi megállapodásokhoz csatolt jegyzőkönyveket a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásokról szóló 2005. évi L. törvény alapján törvénnyel kell kihirdetni. Ezért arra kérem a tisztelt Országgyűlést, tisztelt képviselőtársaimat, hogy ezt az Európai Unió és Üzbegisztán közötti megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyvet is legyenek kedvesek törvényben kihirdetni. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, külügyminiszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Csöbör Katalin képviselő asszonynak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. [[14.50]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! 1996. június 21-én írták alá Firenzében az Európai Közösségek és az Üzbég Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodást. Ezt követően ahogy hallhattuk 1999. június 1-jén lépett hatályba a megállapodás, illetve a hozzá csatolt jegyzőkönyvek.Jelen jegyzőkönyv célja, hogy az országaink között létrejött kétoldalú textilkereskedelmi megállapodás lejárta miatt a megállapodás egyéb árucikkekkel folytatott kereskedelemre alkalmazandó elveit hivatalosan kiterjesszék a textiltermékek kereskedelmére is. Ennek érdekében szükségesek a megállapodás megfelelő módosításai. Az Európai Bizottságot 2010-ben hatalmazta fel az Európai Unió Tanácsa, hogy a módosítások érdekében tárgyalásokat kezdeményezzen, az eredményes tárgyalásokat követően pedig a felek 2011. április 7-én írták alá a kétoldalú textilkereskedelem kiterjesztéséről szóló jegyzőkönyvet, amely 2017. július 1-jén lépett hatályba. Így válik szerves részévé jelen jegyzőkönyv a fent említett megállapodásnak. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Most megadom a szót Bana Tibor képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Eltekintek a törvényjavaslat címének felolvasásától, hiszen technikai jellegű indítvánnyal állunk szemben, az Európai Közösség és az Üzbég Köztársaság között lejárt kétoldalú textilkereskedelmi megállapodásnak a megújítására van most szükség. Azt gondolom, ez egy mindenképpen támogatható és előrevivő cél. Üzbegisztán egyik legfontosabb exportcikke a textil, így számukra különösen fontos ez a megállapodás, hiszen számos európai uniós ország, EU-tagállam kereskedelmi partnerük, így hazánk, Magyarország is.A Jobbik is azt gondolja, hogy a térséggel mindenképpen fontos fenntartani azokat a gazdasági kapcsolatokat, amelyek már léteznek, sőt azt is fontosnak tartjuk, hogy ezeket a gazdasági kapcsolatokat a jövőben erősíteni is tudjuk, hiszen Magyarország számára az mindenképpen előrevivő a keleti nyitás politikájához kapcsolódóan. Itt szeretném tisztázni azt az esetleges félreértést, hogy egyáltalán nem arról beszélünk, hogy gazdasági értelemben akár mondjuk, Kirgizisztánnal, hiszen ma volt egy ilyen jellegű törvényjavaslatról is szavazás itt a parlamentben, vagy éppen Üzbegisztánnal, vagy bármelyik nagyhatalommal érdemi gazdasági kapcsolatokat ápoljunk, hiszen ha Magyarországnak Kelet-Közép-Európában az Európai Unió tagjaként ez az érdeke, akkor mindenképpen érdemes így tennünk, és azok a törvényjavaslatok, amelyek elsőre technikainak tűnnek, és magam is így fogalmaztam, mégis többet jelentenek valójában és messzebbre mutatnak, tehát amikor egy-egy ilyen indítvány elénk kerül, akkor mindig érdemes átgondolni azt, hogy milyen további lehetőségeket rejtenek ezek a megállapodások Magyarország számára. Bízom benne, hogy az elkövetkezendő időszakban is fogunk tudni majd annak érdekében lépéseket tenni, hogy akár Üzbegisztán tekintetében, akár Türkmenisztán, Kirgizisztán, és sorolhatnánk a környező országokat, a lehető legtöbbet kihozzuk azokból a gazdasági, kereskedelmi kapcsolatokból, amelyek léteznek, és egyébként itt még akár a kulturális vonalat, oktatási vonalat és egyéb más jellegű leágazásokat is érdemes figyelembe venni. Magyarországnak is érdeke ugyanis, hogy minél több térséggel erősíteni tudjuk ilyen szempontból azt a viszonyt, adott esetben azokat a partnerinek tekinthető kapcsolatokat, amelyek az Európai Unió tagjaként is meghatározók és fontosak. Ilyen hozzáállással és ezekkel az érvekkel természetesen a Jobbik frakciója is támogatni tudja az előttünk fekvő indítványt. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Az általános vitát lezárom. Megadom a szót Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úrnak, az előterjesztőnek.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Néhány mondatban szeretnék reagálni a két vezérszónok által elmondottakra. Először is, a keleti nyitás politikáját mi azzal a céllal hirdettük meg, hogy a sok és komoly növekedési potenciállal rendelkező keleti piac által kínált lehetőségeket a magyar vállalatok számára segíteni tudjunk kiaknázni. Ma már világosan látszik, hogy megdőlt az a régi dogma, hogy a tőke csak nyugatról áramlik keletre, hogy keresse az olcsó munkaerőt. Ma ez a folyamat már kétirányúvá vált. A nagy távol-keleti vállalatok legalább annyira diktálják a világgazdaság változásainak tempóját, mint a nyugat-európai vagy amerikai vállalatok. Érdemes csak megnézni, hogy az innovatív technológiákat milyen mértékben fejlesztik ki nagy keleti vállalatok, és milyen mértékben nő az ő piaci részesedésük itt, Európában, hovatovább hány nyugat-európai vagy észak-amerikai vállalatot vásárolnak fel.A keleti nyitás stratégiát sikeresnek kell minősítenünk, tekintettel arra, hogy a keletről érkező nagy és innovatív technológiai beruházások komoly szerepet játszanak abban, hogy Magyarországot a világgazdasági dimenzióváltás győztesei közé sorolhatjuk. Azonban azt is látni kell, hogy a keleti piacokon való érvényesülés nem könnyű, ezért az Eximbanknál több országra nézvést, így például Üzbegisztánra nézvést is hitelkereteket alakítottunk ki. Éppen a mai napon van itt Üzbegisztán befektetési és kereskedelmi minisztere, akivel megállapodtunk abban, hogy az Eximbanknál nyitott 46,5 millió dolláros hitelkeret terhére több magyar-üzbég közös beruházást, illetve vállalati együttműködést fogunk finanszírozni, arról nem is szólva, hogy ebben a térségben, amelyhez Üzbegisztán is tartozik, a Richter egy kifejezetten sikeres szereplő ezen országok piacain. Szeretném önöknek azt is elmondani, hogy a tegnapi napon publikálta a Központi Statisztikai Hivatal a 2018-as exportadatokat, amelyek alapján örömmel állapíthatjuk meg, hogy újabb nemzetgazdasági rekord született. Soha ilyen exportteljesítményt a magyar gazdaság még nem tudott felmutatni, mint tavaly: 104,8 milliárd euró. Egy 10 milliós ország ritkán szokott előállítani ilyen teljesítményt. A 2017-es adatok szerint Magyarország a 88. helyen áll a világranglistán a népesség tekintetében, de a 34. legtöbbet exportáló ország vagyunk. Tehát 54 hellyel vagyunk előrébb exportteljesítmény vonatkozásában, mint a lakosságszámunk tekintetében. Ez világosan mutatja azt, hogy a Magyarországon előállított termékek és szolgáltatások versenyképesek, ráadásul a világgazdaság változásainak tempóját meghatározó két iparágban, az autóiparban és a gyógyszeriparban is bekerültünk a világ húsz legnagyobb exportőre közé, a gabonafélék tekintetében pedig a 15. helyen állunk. Ez világosan mutatja a magyar élelmiszeripar fejlettségét. Viszont azt is látni kell, hogy a keleti piacokon való érvényesülés nélkül ezt az exportrekordot nem lehetett volna elérni, és az exportnövekedés ütemét sem lehet fenntartani a keleti piacokon történő érvényesülés nélkül. Tesszük ezt olyan körülmények között, amikor az Oroszországgal szembeni szankciós intézkedések az Európai Unió részéről, valamint az orosz válaszlépések milliárd eurókban mérhető károkat okoztak az elmúlt esztendőkben Magyarország számára. Ha már az Oroszországgal való együttműködésről beszélünk, szeretném felhívni a képviselőtársaim figyelmét arra, hogy nézzék meg, hogy a nyugat-európai országok milyen üzleteket kötnek Oroszországgal, mert ma a helyzet nem az, hogy a közép-európai energiavállalatok építik a Gazprommal közösen az Északi Áramlat II.-t, hanem a legnagyobb nyugati-európai energiavállalatok tesznek így. Vagy a legutóbbi moszkvai Oroszországi Energiahéten nem közép-európai vállalatok vezetői ültek Putyin elnök mellett a színpadon, hanem a négy legnagyobb nyugat-európai vállalat vezérigazgatója, vagy hogyha az ember a szentpétervári gazdasági fórumra tekint vissza, tavaly nem a magyar miniszterelnök volt a sztárvendég, hanem a francia elnök. Tehát azt kérem, azt nézzék meg, hogy az Oroszországot oly hevesen bíráló országok vállalatai hány száz milliárd eurónyi üzletet kötöttek az elmúlt esztendőkben vagy akár most is Oroszországgal. Azt gondolom, az egy rossz stratégia lenne, ha Magyarország nem támogatná az Oroszországban érvényesülni kívánó magyar vállalatokat, vagy nem támogatnánk a magyar-orosz gazdasági együttműködést, ezért a magyar-orosz gazdasági vegyes bizottság keretében mindent meg fogunk tenni annak érdekében, hogy a magyar vállalatokat a lehető legkisebb kár érje az Oroszországgal való gazdasági együttműködésben a szankciós, illetve a válaszintézkedések miatt. [[15.00]] S azt se felejtsük el, hogy Oroszországban jelenleg olyan előterjesztés készületéről szólnak sajtóhírek, amelyek az élelmiszer-behozatalt tovább szigorítanák Oroszország vonatkozásában, ami pedig a magyar élelmiszeripar számára újabb kihívásokat jelentene, és milliárd forintokban mérhető károkat okozna a magyar exportáló vállalatoknak. Ez nyilvánvalóan nem érdekünk, hogy így legyen. Üzbegisztán vonatkozásában tehát egyetértek megszólaló képviselőtársaimmal fontos, hogy a kereskedelmi kapcsolatainkat fenn tudjuk tartani, azokat dinamikusan növelni is kívánjuk, ezért mindig is támogatjuk az Európai Unió és a közép-ázsiai országok közötti közeledést, amelyben mi, közép-európaiak egy fontos szerepet játszhatunk. A tavalyi esztendőben először került megrendezésre éppen ezért a visegrádi országok és a közép-ázsiai országok külügyminisztereinek találkozója itt, Budapesten. Az elmondottakból előre jelezhető támogatást pedig köszönöm minden képviselőtársamnak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, külügyminiszter úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőségünk. Soron következik „A Magyarország Kormánya és a Belarusz Köztársaság Kormánya között a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló Megállapodás kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/4474. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az önök előtt lévő törvényjavaslat egy új elemmel egészíti ki a Magyarország és a Belarusz Köztársaság közötti gazdasági kapcsolatok fejlődésének jogszabályi kereteit. A kihirdetésre váró megállapodásnak az a célja, hogy a kétoldalú gazdasági és azon belül is a beruházási kapcsolatokat előmozdítsuk, hogy a beruházási környezetet biztonságosabbá és kedvezőbbé tegyük, és ezáltal a két ország vállalatait arra inspiráljuk, abban segítsük, hogy minél több beruházást végezzenek el kölcsönösen egymás területén. A megállapodás tehát magyar szempontból a Belarusz Köztársaságban viszonossági alapon letelepülő magyar beruházók védelmét és jogbiztonságát szolgálja. Magyarország Kormánya egy olyan külgazdasági stratégiát folytat, amelynek egyik célja, hogy magyar vállalatok külföldi beruházásait ösztönözzük, ezáltal előállítsuk azt a helyzetet, hogy az ott megtermelt profit hazahozatala és a Magyarországon a nemzetközi vállalatok által előállított profit országból történő kivitele egyensúlyi állapotba kerüljön egymással. Ezen stratégia megvalósításának alapjául szolgálnak azok a beruházásvédelmi megállapodások, amelyeket a magyar kormány köt a partnerországokkal. Azt látni kell, hogy magyar vállalatok számára a külföldi befektetések érdekében szükség van egy olyan jogszabályi keretre, amely egyrészt megvédi kölcsönös alapon a beruházásaikat, amely a nemzetközi jog érvényesülését elősegíti egyes vitarendezési kérdésekben, és amely kizárja a kettős adóztatás lehetőségét. Éppen ezért fontos ennek a megállapodásnak a megkötése a Belarusz Köztársaságban történő beruházások iránt érdeklődő magyar vállalatok jogbiztonsága szempontjából. A két ország között tehát kétoldalú keretben létrejött megállapodásról van szó, ugyanakkor a lisszaboni szerződés 2009-es hatálybalépése óta a közvetlen külföldi befektetéseket az Európai Unión belül a közös politika részévé tették. Ez azt jelenti, hogy az Európai Unió tagországai más, mondjuk úgy, harmadik országokkal akkor köthetnek beruházásvédelmi megállapodást, ha arra az Európai Bizottság is, a szükséges hazai jogszabályban rögzített felhatalmazásokkal párhuzamosan természetesen, kiadta a jóváhagyó felhatalmazását. A Magyarország és a Belarusz Köztársaság közötti megállapodás esetében is ez természetesen megtörtént, így a 2019-es esztendő elején ezt a dokumentumot alá is tudtuk írni. A szerződés tehát, szeretném aláhúzni, hogy az Európai Unió iránymutatásai szerint és az Európai Bizottság jóváhagyásával köttetett meg. A megállapodás egyik legfőbb rendeltetése a két ország beruházói számára a beruházásaik védelmét jelentő garanciális elemek biztosítása. A Belarusz Köztársaság területén ugyanis több magyar vállalat érdeklődik beruházási lehetőségekről. A beruházók számára különlegesen fontos az esetlegesen akár az állammal szemben is felmerülő jogviták korrekt és pártatlan rendezése. Ennek az egyezménynek köszönhetően a magyar beruházók és az ő beruházásaik tekintetében nemzetközi jogi védelemre számíthatnak az esetleges viták rendezése során. Ez a megállapodás összességében 17 cikkből áll, és megfelel a nemzetközi normák által adott kritériumoknak. A megállapodás rendelkezéseinek a teljes terjedelemben történő ismertetésétől most engedjék meg, hogy eltekintsek, viszont van néhány olyan pont, amelyekre szeretném felhívni képviselőtársaim figyelmét. Először is a megállapodás szerint a külföldi beruházót és annak beruházásait a letelepedés pillanatától kezdve megilleti a védelem. A következő garanciális elemek kerültek be a megállapodásba. Először is védelmet kapnak a beruházások a hátrányos megkülönböztetéstől, és biztosított számukra a legnagyobb kedvezmény elve és a nemzeti elbánás is. Emellett garantált a védelmük a közpolitikai célokon túl megvalósított, illetve a nem megfelelően kompenzált esetleges kisajátítással szemben, valamint a tisztességtelen és méltánytalan elbánással szemben. Mindemellett a megállapodás kiterjed a tőketranszfer lehetőségének a védelmére is. A beruházásvédelmi megállapodások, így a Belarusz Köztársasággal jelen esetben létrehozott megállapodás is, módot adnak a beruházók és az állam közötti viták rendezésére. Ez a rendelkezés jelenti a beruházók számára a legfőbb garanciális elemet, és ezért képezi részét minden beruházásvédelmi megállapodásnak, így a jelenleg a parlament asztalán fekvőnek is. Ez a rendelkezés biztosít védelmet azokban az esetekben is, amikor a beruházásvédelmi megállapodás rendelkezései egy adott országban közvetlenül nem végrehajthatók a partnerország hazai bírósága előtt. Tisztelt Képviselőtársaim! Ettől a megállapodástól azt várjuk, hogy a beruházások védelme révén segíteni fogja a jelenleg a Belarusz Köztársaság területén beruházási lehetőségek iránt érdeklődő magyar vállalatok pozitív beruházási döntéseit, hozzájárul a magyar vállalatok versenyképességének elősegítéséhez és újabb munkahelyek teremtéséhez még Magyarországon is. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, külügyminiszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Csöbör Katalin képviselő asszonynak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja, hogy Magyarország és a Belarusz Köztársaság között erősítse és fejlessze a gazdasági együttműködést, különösen az egymás területén megvalósuló beruházási tevékenység feltételeinek kedvezőbbé tételével. Fehéroroszország az Eurázsiai Gazdasági Unió tagja, így a két ország közötti erőteljesebb együttműködés az Európai Unió és az Eurázsiai Gazdasági Unió közötti együttműködést is erősíti. Belorusszia a 2017. évi adatok szerint Magyarország 55. kereskedelmi partnere volt, importunkban az 51., exportunkban az 53. helyen állt. A korábban tett erőfeszítéseknek köszönhetően a tavalyi esztendő első tíz hónapjában a Magyarország és Fehéroroszország közötti kereskedelmi forgalom elérte a 200 millió dollárt, amely 20 százalékos növekedést jelent. Jól jelzi a két ország közötti együttműködés fejlődését, hogy Fehéroroszország vízummentességet adott a magyar állampolgároknak, és cserébe természetesen Magyarország a schengeni szabályok keretein belül a lehető legnagyobb kedvezményeket nyújtja a fehérorosz vízumigénylőknek. Az előttünk lévő 17 cikkből álló megállapodás, amelyet január 14-én írtak alá Minszkben, rendkívül alapos. Egyebek mellett pontosítja a beruházó és a beruházás fogalmát, rögzíti a diszkriminációmentesség és a legnagyobb kedvezményes elbánás elvét, szabályozza az elszenvedett veszteségek rendezése érdekében biztosított kártalanítás feltételeit, a kisajátítás szabályait, a beruházáshoz kapcsolódó jogátruházás kérdéseit, a vitarendezés módját, valamint szót ejt az időtartamról is. Tisztelt Képviselőtársaim! A két ország szándéka egyértelmű: kedvező feltételeket kívánnak biztosítani a szerződő felek beruházóinak, ami előmozdítja az üzleti tevékenységeket. Ez a nemzetközi szerződés pedig ezt a célt szolgálja. Kérem, hogy támogassák a megállapodás kihirdetését. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Megadom a szót Z. Kárpát Dánielnek, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. [[15.10]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Némiképp örömteli a mai világban, amikor egy technikai jellegű javaslat fekszik előttünk, és a politikai, mondjuk, hétfői napokon megszokott minősítgetések nagy részét el lehet kerülni, valódi témákról lehet adott esetben valódi vitákat folytatni. Helyesen hangzott el, hogy itt tulajdonképpen a kihirdetésről folyik egy általános vita, tehát nem egy megegyezés megkötése előtt vagyunk, nem annak feltételrendszeréről kell tárgyalnunk, hanem már egy létrejött dologról, ami azért jórészt technikai jellegű megállapodás, amelyet befektetővédelmi szempontból én maximálisan támogatni tudok. A korábbi napirendre visszautalva, mert nem volt lehetőségünk erre reagálni, a Beruházási Bank kapcsán is el szeretném mondani: önmagában nem azzal van gondom közgazdászként, hogy valaki a hitelbevonás portfólióját diverzifikálni kívánja, vagy több irányból kíván hitelekhez jutni, adott esetben olyan beruházási formákhoz, amikhez nem ér el máshonnan pénz. Ezzel semmiféle probléma nincsen. A különféle kedvezménytömeg, amit egyoldalúan biztosít Magyarország az említett esetben, már sokkal inkább irritáló lehet egyébként a szakírók számára is, tehát nem véletlen, hogy ebből egy közéleti vita kerekedett. A szakmai vita egy egészen más szcéna, és nyilvánvaló módon ott le is kell folytatnunk azt, hogyha lesz erre tér. Jelen esetben egyetlen vitás pontot látok, amiről itt inkább egy diskurzust lehet folytatni, de más napirend tárgya lenne ezen változtatni. A nemzetközi választottbíráskodás gyakorlata az, amivel szemben én alapvetően szkeptikus vagyok, és ez a szkepszis már évtizedes távlatra néz vissza, hiszen jellemző módon, amikor a globalizáció vadhajtásaival szemben igyekeztük Magyarországot megvédeni, az egyik első pont az volt, hogy különböző multicégek választott bírósághoz fordulási gyakorlatával szemben valamilyen mechanizmusokat építsünk ki. Hiszen akár az Erdélyben történő aranyberuházás kapcsán, akár más nagy nemzetközi tervezetek kapcsán az a probléma merült fel, hogy a multicéget egy visszaélés utáni elszámoltatás során nem lehetett állami bíróság elé vinni, citálni, hanem egy nagyon jól szofisztikált mechanizmus révén igyekeztek elérni azt, hogy a lehető legtöbb esetben választottbíráskodás tekintetében egy külön, saját, védett burokban történjen meg az esetleges elszámoltatás. Ebből inkább egy ilyen jóbaráti diskurzus lett a végén. És itt is azt látjuk, ugye, szerepel ezen egyezmény ratifikálása előtt az előttünk fekvő papiroson, hogy amennyiben a vitát hat hónapon belül nem sikerül rendezni, a beruházó a beruházást fogadó állam bíróságához vagy ad hoc választott bírósághoz fordul. Lehet ennek a feltételrendszeréről tárgyalni, lehetett volna, ha most nem a ratifikálásról vitatkoznánk, hanem egy egyezmény megkötéséről, de hosszú távon szeretném a kormány figyelmébe ajánlani azt, hogy szerintem a követendőbb cél a nemzetközi jog érvényesülése tekintetében inkább az lenne, hogy állami bíróságok előtt lehessen kikényszeríteni az igazságot. Alapvetően szkeptikus vagyok ezen választottbírósági vagy ad hoc bírósági formákkal kapcsolatban. Nem igazán látom azt a nemzetközi szakirodalmi kötetrengeteget, ami ennek sikerét igazolta volna, nem látom azokat az eseteket, amelyek révén nemzetállamok önérdek-érvényesítése hatékonyabb lehetett volna egy ilyen formán keresztül, mint állami bíróságok előtt. Hadd tegyem hozzá a korrektség jegyében, hogy az állami bíróságok előtt történő nemzetállami érdekérvényesítés is legalábbis csorba az utóbbi évtizedekben. Lehet, hogy egy egészen újfajta mechanizmust kell kitalálni annak érdekében, hogy sikereket tudjunk felmutatni, de a magyar gazdaság kitettségének ismeretében és földrajzi elhelyezkedésünk ismeretében, miszerint a saját magunk elszakított részei alkotják a saját szomszédainkat, ezen kitettség ismeretében különösen fontos számunkra, hogy hatékony érdekvédelmi mechanizmusokat építsünk ki. Szerintem ez az egyelőre csak vagylagosan ebben a megállapodásban lévő választottbírósági forma nem az, de abszolút nyitott vagyok azt illetően, hogy érdemi és szakmai vitát folytassunk le arról, hogy ez az érdekérvényesítés és önvédelem milyen formában tudna hatékonyabban megvalósulni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Köszönjük szépen az expozét, és igen, én is egyetértek képviselőtársammal, hogy fontos ilyen szakmai vitákat is a politikai, keményebb hangú viták mellett lefolytatni. Azt gondolom, hogy Közép-Európának és benne Magyarországnak is az az érdeke, biztonsági, politikai és gazdasági érdeke is, hogy a Kelet és a Nyugat között értelmes gazdasági együttműködések jöjjenek létre. És ehhez is szükséges az is, hogy az Európai Unió és az Eurázsiai Gazdasági Unió között szorosabb gazdasági kapcsolat jöjjön létre, és ennek mi lehetünk az éllovasai. Azt gondolom, a keleti nyitás politikájának ismeretében és annak sikerei ismeretében, hogy Magyarország és az Eurázsiai Gazdasági Unió tagjai közötti gazdasági együttműködés, beruházásvédelmi megállapodások folyamatos megkötése és a beruházások ösztönzése talán az egész Európai Unióra hatással lehet, és példaként járhatunk itt az Unió tagállami előtt. Éppen ezért mi azt gondoljuk, hogy a keleti partnerséget tovább kell erősíteni ebbe az irányba is. A most előttünk fekvő megállapodás ratifikálása vagy kihirdetése is ebbe az irányba mutat.A beruházásvédelmi megállapodás aláírásával a két ország közötti gazdasági együttműködés, azt reméljük, hogy új lendületet kaphat, és erre miniszter úr szavaiból is, ha jól értem minden esély megvan, hogy ez meglegyen; pontosan azért is, mert ahogy ezt már korábban bejelentették az Eximbanknál is, egy 64 millió dolláros hitelkeretet nyitott a magyar kormány pont a vállalati együttműködések finanszírozásában, ezen reláció kapcsolatán. Itt én egy dologra szeretném az elhangzottakon kívül a figyelmet felhívni: Fehéroroszországban az IT-szektor, illetve az IKT-export iszonyatos mértékben nőtt az elmúlt években, amiről azt gondolom, hogy pont a magyar cégek versenyképessége kapcsán is érdemes odafigyelnünk ezen szektor bővítésével, hiszen több mint 200 százalékos növekedést értek el egy év alatt az IKT-export tekintetében a fehérorosz cégek. Azt gondolom, hogy lehet itt is az együttműködést intenzívebbé tenni, és ezt segíti az a magyar siker is, hogy a Budapest-Minszk-repülőútvonalon a járatok sűrítése is már megtörtént, sőt, ha jól tudom, további kísérletek vannak ennek további sűrítésére. Azt kell mondanom, hogy ahhoz, hogy ne csak mostani beruházásvédelemről beszéljünk, hanem ezt még a jövőben is megalapozzuk, ahhoz nagy segítségül szolgál a magyar kormánynak az a programja, hogy ösztöndíjakat biztosít fehérorosz diákoknak, hogy itt tanulhassanak, hiszen ha megismerik hazánkat, megismerik az itteni kultúrát, az itteni vállalkozási környezetet, akkor talán jobban lesz bizalmuk majd a későbbiekben is befektetni. Azt gondolom, hogy ezeket a programokat mindenképpen folytatni kell. A KDNP támogatja a kihirdetést. Köszönjük szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. További felszólalásra jelentkezett Vejkey Imre képviselő úr, Kereszténydemokrata Néppárt.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon örülök, hogy a felszólalók előttem mind támogatták ezt a törvényjavaslatot, de itt Z. Kárpát Dániel képviselőtársamnak a választott bírósággal szembeni averzióira szeretnék jogászként reagálni csak nagyon röviden.Itt nemzetközi beruházási egyezményekről van szó, azoknak a védelméről. Én úgy gondolom, hogy sokkal szerencsésebb egy választottbírósági kikötés ebben az esetben, mintha mondjuk, egy üzbég vagy egy belorusz bíróságot kötnénk ki. A választottbírósági kikötés azt jelenti, hogy a felek megállapodnak abban, hogy milyen anyagi jog és milyen eljárásjog alapján járnak el. Itt egy ad hoc bíróságról van szó, tehát nem is arról, hogy valamelyik országnak az állandó választott bírósága lenne kikötve, hanem a felek által kijelölt ad hoc bíróságról. Én úgy gondolom, hogy ez biztosítja Magyarország számára a legnagyobb védelmet, és akkor most ebben nem szeretnék a továbbiakban részletesen elmerülni, de higgye el, képviselőtársam, hogy ez én úgy gondolom Magyarországnak és a magyar befektetőknek az érdeke. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Az általános vitát lezárom, és megadom a szót Szijjártó külgazdasági és külügyminiszter úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Néhány reakcióra szeretnék reagálni én magam is. Először is, a Nemzetközi Beruházási Bankhoz tértünk vissza ennek a napirendi pontnak a keretében is. Szeretném elmondani képviselőtársaimnak mintegy megnyugtatásként, hogy nincsen olyan kedvezmény vagy kiváltság, amit a Nemzetközi Beruházási Banknak adtunk volna, és a nemzetközi benchmarkok szerint azok érvénytelennek vagy jogszabályellenesnek lennének minősíthetők. [[15.20]] Magyarországon, közelebbről Budapesten számos nemzetközi intézmény különböző rendű-rangú központjai működnek. Az ENSZ több regionális és globális szervezetének intézményei is Budapesten kaptak helyet. Ilyen esetben, ha egy nemzetközi szervezet Budapestre helyezi a székhelyét vagy valamilyen telephelyét, akkor kiváltságokat, illetőleg mentességeket szoktunk biztosítani, a nemzetközi jogszabályoknak teljes mértékben megfelelő, illetve azokkal párhuzamos módon. Úgyhogy arról szeretném biztosítani a képviselő urat, hogy minden a nemzetközi jogszabályok betartásával és a szokásos eljárásrendnek megfelelően történt. Szívesen adok egy listát a képviselő úrnak arról, hogy milyen jelenleg folyó vagy már átadott magyarországi beruházásokhoz adott forrást a Nemzetközi Beruházási Bank, és hogy mely legnagyobb magyar vállalatok amelyek a magyar nemzetgazdaság teljesítményének egészét befolyásolják kötöttek szintén finanszírozási szerződést a Nemzetközi Beruházási Bankkal. Ami a nemzetközi választott bírósággal kapcsolatos kételyeket illeti, ott azt tudom mondani képviselő úrnak, hogy nem ön az egyetlen, akit ezek a kételyek gyötörnek, és nem csak Magyarországon vannak olyanok, akiket ezek a kételyek számos kérdés elé állítják. A beruházásvédelmi megállapodások, szabadkereskedelmi megállapodások egyik legneuralgikusabb pontja szokott lenni a választottbíráskodással kapcsolatos kitétel, ugyanis ezeket a megállapodásokat, főleg a szabadkereskedelmi megállapodásokat általában különböző gazdasági súllyal rendelkező országok vagy integrációk szokták kötni. Ezért aztán a választottbíráskodás kapcsán mindig előjön az a kérdés, hogy ki az, aki meghatározza a választottbírósági eljárások menetét, azok szerkezetét. Tehát csak azt szeretném mondani a képviselő úrnak, hogy ez a dilemma, amit ön felvetett, ez létezik, és ezt a dilemmát mi sem hagyjuk természetesen figyelmen kívül, és minden egyes esetben arra törekszünk legyen az egy szabadkereskedelmi vagy egy gazdasági együttműködési vagy egy beruházásvédelmi vagy egy kettős adóztatást kizáró megállapodás , hogy a garanciák lehető legnagyobb tárházát vonultassuk fel a magyar vállalatok érdekében. Ugyanakkor abban egyetértek, hogy egy szakmai alapokon álló vitának a nemzetközi választottbíráskodásról már éppen itt lenne az ideje, és ez fontos iránymutatás lenne nekünk is arra vonatkozólag, hogy az Európai Unió által a jövőben megkötendő szabadkereskedelmi megállapodások vonatkozásában milyen nemzeti álláspontot képviseljünk, és a ratifikációs eljárások során milyen szempontokat mérlegeljünk. A KDNP vezérszónoka által elmondottakra azt szeretném mondani, hogy az informatikai iparág tekintetében Belarusz egyértelműen növekvő pályán van. Több olyan intézkedést is hoztak szabad beruházási zónák vonatkozásában, amelyek kifejezetten a high-tech beruházások odatelepítését könnyítik meg. Nemzetközi szereplők is felfedezték már ezt a lehetőséget, tehát egyetértek önnel, hogy az informatikai terület egy kiemelt területe lesz az elkövetkezendő időszakban az együttműködésünknek. Képviselő asszony idézett adatokat; van már frissebb is, szerencsére. A tavalyi egész évben 11 százalékkal nőtt a két ország közötti kereskedelmi forgalom, meghaladta a 200 millió dollárt, 214 lett a vége. Abban is egyetértek mindkét kormánypárti vezérszónokkal, hogy az Európai Unió és az Eurázsiai Gazdasági Unió közötti együttműködés racionális alapra helyezése, a kölcsönös tisztelet alapjára történő helyezése, a józan ész talajára való helyezése Magyarországnak egyértelműen érdeke, hiszen mi itt Közép-Európában pontosan tudjuk, hogy ha Kelet és Nyugat között konfliktus volt, akkor azon mi, közép-európaiak mindig rajtavesztettünk; voltak olyanok, akik akkor is vesztettek, amikor nem volt konfliktus. De azt gondolom, hogy ez egy olyan helyzet, amit nem szeretnénk megismétlődni látni a jövőben, ezért mi mindig is a józan észen és a kölcsönös tiszteleten alapuló Kelet-Nyugat-együttműködés hívei leszünk, és ezt nem azért szorgalmazzuk, mert Amerika-barátok vagy oroszbarátok, vagy nem tudom, milyen barátok lennénk, hanem mert ez a nemzeti érdekünk, és ebben a józan észen alapuló együttműködésben a gazdasági-kereskedelmi együttműködésnek szerintem kifejezetten fontos szerepe van. Még a szentpétervári dokumentumban olvasható az, hogy legyen egy egységes kereskedelmi tér, azt hiszem, talán így fogalmaznak benne, Lisszabontól Vlagyivosztokig. Azért ez ma reményszinten is elég messze van, nem csak földrajzilag, viszont kétségtelenül az az érdekünk, hogy az Eurázsiai Gazdasági Unió és az Európai Unió közötti együttműködés legyen szorosabb. Tisztelettel köszönöm a képviselőtársaimnak a hozzászólásokat. A nemzetközi választottbíráskodásról szóló szakmai vita szükségességével pedig egyetértek, tehát akár a parlament Gazdasági bizottságában, a Költségvetési bizottságban, ha egy ilyen vita elindulna, az a jövőre nézvést az Európai Unió által megkötött szabadkereskedelmi megállapodásoknál tanúsítandó nemzeti magatartás és ratifikációs eljárások során egy fontos támpontot adna. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőségünk.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Erzsébet-programról szóló 2012. évi CIII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/4820. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak, az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Nagyon sokszor elhangzott már, de nem lehet elégszer hangsúlyozni, hogy Magyarország Kormánya számára minden gyermek ajándék, minden gyermek egyformán fontos. A kormány ezért kiemelt figyelmet fordít a gyermekekre, és nemcsak a nevelési és oktatási intézményekben, hanem azon túl az iskolai szünetek idején is. Emiatt támogatjuk az Erzsébet-táborok programot, amely nemcsak Magyarország legnagyobb táboroztatási programja, de európai szinten is egyedülálló.A kormány célja, hogy a Kárpát-medencében élő anyaországi, illetve határainkon túl élő gyermekek üdültetése, táboroztatása, nyári programjaik, a rászoruló gyermekek nyári étkeztetésének megszervezése, az itt élő fiatalok művelődése, az anyagországgal való kapcsolattartás biztosított legyen. Ennek érdekében működünk együtt a programot közfeladatként költségvetési támogatásból megvalósító Erzsébet a Kárpát-medencei Gyermekekért Alapítvánnyal, amelynek 2019-ben 4 milliárd 360 millió forintot biztosítottunk erre a célra a központi költségvetésben. Ezen túlmenően 13,5 milliárd forint összegű uniós támogatású esélyteremtő program is hozzájárul, hogy még több eszközzel, még több módon még több hátrányos, illetőleg halmozottan hátrányos helyzetű, valamint fogyatékossággal élő tanuló számára is elérhetővé váljanak az Erzsébet-táborok programjai. E célok érdekében az alapítvány számos tábort szervez, és megannyi gyermekprogramról gondoskodik egész évben, legyen szó hagyományőrzésről, a sport, az életmód, a kultúra, a művészet vagy a tudományok területéről. Évről évre egyre több lehetőség és rengeteg élmény várja mind a hazai, mind a határon túli magyar gyermekeket a napközis és az ottalvós táborokban, osztálykirándulások, családi hétvégék, országos rendezvények, rekreációs, szociális, kulturális és egyéb programok alkalmával. A táborozási program támogatásával az a célunk, hogy a lehető legtöbb gyermeknek, diáknak biztosítsuk az aktív kikapcsolódási lehetőséget, hogy eljuthassanak a Balatonnál Zánkán és Fonyódligeten vagy egyéb belföldi, sőt anyaországon kívüli, Kárpát-medencei helyszíneken szervezett táborokba, hogy új ismereteket, élményeket szerezzenek, barátságokat kössenek, közösséget építsenek. Az Erzsébet-táborok programjain 2016-ban közel 90 ezren vettek részt, 2017-ben ez a szám már meghaladta a 100 ezret, 2018-ban, tavaly pedig 126 ezerre emelkedett az Erzsébet-táborokban részt vevők száma. 2018-ban összesen már csaknem 30 ezer táborozó nyaralt a biztonságos és tartalmas programokkal szervezett, hatnapos balatoni Erzsébet-táborokban Zánkán és Fonyódligeten. Külön öröm számunkra, hogy a közel 30 ezer résztvevő között határainkon túlról, Kárpátaljáról, Erdélyből, Felvidékről és Délvidékről érkezők is voltak, összesen mintegy 2500-an. Az erdélyi Erzsébet-táborokban Ivó településen lévő táborhelyen nyáron több mint 1500 magyarországi gyermek táborozott, ősszel pedig csaknem 2000 erdélyi magyar gyermek tölthetett együtt hosszabb időt. [[15.30]] A zánkai Erzsébet-tábor egy különleges programsorozatnak is otthont adott 2018-ban, a családok évében: a családi Erzsébet-táborokban a gyermekek nem az iskolai közösséggel, hanem családtagjaikkal, szüleikkel, nagyszüleikkel, testvéreikkel együtt tapasztalhatták meg az Erzsébet-tábori szabadidős létet. De nem feledkezhetünk el a speciális ellátást igénylő, betegséggel élő gyermekekről sem. Az ő kikapcsolódásukat, állapotuk javulását, a szükségleteiknek megfelelő, speciális ellátást biztosító Gyógyító Szent Erzsébet-táborok nyújtják Zalaszabaron és Tihanyban, ahol a teljes ellátás, valamint a tartalmas programok mellett a speciális tábori szakellátás is biztosított. A napközis táboroztatási program Magyarország ötszáz településén közel 60 ezer gyermek vakációs napközi időtöltéséről és napi négyszeri egészséges étkezéséről gondoskodott a lakóhely közelében, a napközis Erzsébet-táborok keretében. A nyári táborok mellett ősszel és tavasszal úgynevezett ottalvós osztálykirándulásokon vehetnek részt a gyermekek. 2018-ban az őszi-tavaszi ottalvós osztálykirándulások keretében a balatoni táborhelyeken több mint 18 ezer gyermek vett részt Erzsébet-tábori programokon. A magyar kormány az elkövetkező időszakban összesen 26 milliárd forintot fordít ennek a két balatoni, a zánkai és a fonyódligeti táborhelynek a felújítására és bővítésére. A felújítások során a zánkai Erzsébet-tábor nemcsak minden meglévő lakóépülete felújításon esik át, de új közösségi terek is létrejönnek: megújul a sportcsarnok, a színházterem, fejlesztik az éttermet és a konyhát, Fonyódligeten pedig teljesen új, korszerű épületek létesülnek. A munkálatok nem befolyásolják a táboroztatást, az eközben is zökkenőmentesen folyik majd. A kormány által biztosított forrás így lehetővé teszi, hogy a színvonalas programok mellett XXI. századi körülmények között és duplájára emelt létszámban táborozhassanak majd a gyermekek. A beruházás megvalósítása érdekében az is szükséges, hogy a táborokat üzemeltető alapítvány tulajdonába kerüljön a gyermektáborok teljes területe. 2016 szeptemberében ez nagyrészt már meg is valósult, az alapítvány az államtól ingyenesen megkapta a táborhelyekhez tartozó ingatlanokat, három ingatlan kivételével, ahol különböző adminisztratív és jogi akadályok miatt az átadás akkor még nem történhetett meg. Mostanra azonban ezek az akadályok elhárultak, így immáron nincs akadálya annak, hogy az alapítvány a most tárgyalt, az Erzsébet-programról szóló 2016. évi CIII. törvényt módosító törvényjavaslat révén a magyar államtól ingyenesen tulajdonba kapja az alapvetően a gyermektáborok működéséhez kapcsolódó ingatlanrészeket, amelyekből kettő a fonyódi táborhelyhez tartozó partsáv mentén, egy pedig a zánkai táborhely kikötőjében terül el. Bízom abban, hogy az Országgyűlés támogatja majd a területek átadását, és ezzel ismét egy lépéssel közelebb kerülhetünk majd azon cél megvalósulásához, hogy minél több gyermek tudjon az Erzsébet-táborok keretében színvonalas üdülési, nyaralási lehetőséget kapni. Köszönöm megtisztelő figyelmüket, és kérem szavazataikban is megnyilvánuló támogatásukat. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Kovács Sándor képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy államtitkár úr említette, a 2016. évi CIII. törvény módosításáról beszélünk, hiszen a kormány a 1123/2017. kormányhatározattal döntött a zánkai és a fonyódligeti Erzsébet-gyermektáborok fejlesztéséhez szükséges 26 milliárd forint összegű, nemzetgazdasági szempontból kiemeltnek nyilvánított beruházás támogatásáról, amely jelenleg előkészítés alatt áll.A felújítások során a zánkai Erzsébet-tábor minden meglévő lakóépülete megújul, új közösségi terek jönnek létre, felújításra kerül a színházterem, fejlesztik az éttermet, a sportcsarnokot és a konyhát, Fonyódligeten pedig teljesen új, korszerű épületek létesülnek. 2016-ban valamennyi, a táborhely területén fekvő, korábban állami tulajdonú ingatlan azok üzemeltetője, az Erzsébet a Kárpát-medencei Gyermekekért Alapítvány tulajdonába került, három ingatlan kivételével: a zánkai kikötő, amely gyakorlatilag 765 négyzetméter, a mólószára ennek, a fonyódi tábor partszakaszán egy 2510 négyzetméteres kivett töltés, valamint egy Fonyód belterületén lévő kivett közpark. Azért fontos, hogy minden egyes, fejlesztés által érintett terület a már említett alapítvány tulajdonába kerüljön, hiszen eddig az uniós projekthez kapcsolódó fenntartási kötelezettségek, valamint a vízügyi igazgatóság vagyonkezelési jogának átadására nem került sor az alapítvány számára, ezért ezeket most pótolni szükséges. Azt gondolom, hogy az előterjesztésben foglalt törvényjavaslat rendelkezik a három állami ingatlan tulajdonának az alapítványra való ingyenes átruházásáról. Az átruházásról és az ahhoz kapcsolódó például természet- és környezetvédelmi tárgyú kötelezettségek részleteiről az MNV Zrt. és az alapítvány között kötendő megállapodás fog majd rendelkezni. Kérem a tisztelt Házat, hogy szavazatával támogassa az előterjesztést. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Most megadom a szót Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonynak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Rétvári államtitkár úr részletesen ismertette, és köszönöm, hogy a gyermekek valóban ezekben az Erzsébet-táborokban jól érezhetik magukat, olyan élményekben lehet részük, amelyek valóban fontosak a gyermekek számára, és az állam támogatja ezeket a nyaralásokat. Az előttünk lévő törvényjavaslat az Erzsébet-programról szóló 2012. évi CIII. törvény módosítása. Valóban, három ingatlan állami tulajdonból az alapítványnak történő átadásáról szól, de élek a gyanúperrel, hiszen március 15-én életbe lép a Magyarország és egyes kiemelt térségeinek területrendezési tervéről szóló jogszabálynak a Balatonra vonatkozó szakasza. Két olyan táborról beszélünk, a zánkai és a fonyódi gyermektáborról, amelyekhez kapcsolódóan ezek a területek majd az alapítvány kezébe kerülnek a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.-től, az ő tulajdona lesz. Itt beszélünk egy kivett mólóról, amely kikötőnek is alkalmas lehet, egy kivett közparkról Fonyód tekintetében. Nagyon bízom benne, hogy a kormány szándékai egyértelműek, és valóban a gyermekek fogják ezeket a területeket birtokolni [[Dr. Rétvári Bence: Mint eddig is!]] , ott tudnak majd nyaralni, és nem fog egy-két éven belül apartmanházak tömkelege ezen a közel 13 ezer négyzetméteres területen kinőni, mint ahogy sok-sok helyen ezek az apartmanházak megjelentek. Összességében természetesen az alapkoncepcióval a Jobbik képviselőcsoportja egyetért, és fogja is támogatni ezt a törvényjavaslatot, de tisztelettel kérem önöket, hogy ez maradjon is így, és valóban a gyermekek használhassák ezeket a területeket. Nem esett arról szó, hogy a törvényjavaslatban módosításként az is szerepel, hogy sarkalatosnak fogják minősíteni ezt a törvényjavaslatot, ami azt jelenti, hogy gyakorlatilag bebetonozzák ennek a három ingatlannak is az alapítványhoz történő átkerülését. Tehát összességében még egyszer meg kívánom erősíteni, hogy támogatjuk, azonban az alapcél szerinti tevékenységet támogatjuk, és bízunk benne, hogy valóban pár év múlva tényleg nem mások fognak ott megjelenni ezen a területen. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban. Dr. Rétvári Bence tapsol.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Most megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, jegyző úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Ház! Azt hiszem, kevés olyan alkalom van, amikor magával az alapcéllal tulajdonképpen a Háznak mind a két oldalán egyetértünk, és ha nem önökről lenne szó, nem arról a kormányról, amelynek minden intézkedése mögött némi gyanakvással kell figyelnünk azt, hogy milyen üzleti érdekek tűnnek fel, akkor tulajdonképpen azt is mondhatnánk és mondjuk is, hogy az, hogy a gyerektáborozás kapacitása növekedjék, az, hogy erre az állam újabb forrásokat fordítson, tulajdonképpen támogatható. Egy kérdésünk van csak. Ha ez fontos az államnak, akkor miért szervezte ki a feladatot? Miért kapta meg ezt egy olyan alapítvány, amely persze egyházi kézben van, mint ahogy ez általában lenni szokott önöknél, de amelyikben egyébként innen kezdve, mint egy fekete lyukban, eltűnik ez a vagyon, eltűnik az állami beruházás, ami fölött innen kezdve nincsen közösségi ellenőrzés? Mondhatnám azt is, hogy ezek után már Zánka is elvesztette közintézményjellegét az önök szokása szerint, az oda fordított források elvesztik a közpénzjellegüket, megjelennek egy alapítványban. [[15.40]] Ezt önök jól körülbástyázzák egyébként jogi értelemben ebben a törvényjavaslatban. Most még további vagyont is adnak neki a kikötőből. Egyébként, hozzá kell tennem, önmagában erre megint azt lehet mondani, hogy ez lehet jó is meg lehet rossz is, nem lehet megmondani. El tudok képzelni olyan felhasználást a gyermektáborozásban és korábban is voltak, amikor még Zánka közalapítvány volt, voltak ilyen elképzelések, amelyek a kikötőt jobban használták volna. Ott ez szembement bizonyos bérlői és tulajdonosi érdekekkel. Elképzelhető, hogy valóban az lesz a következmény, amit önök ígérnek, hogy tudniillik akkor a gyermektáborozáshoz kapcsolódó funkciók kerülhetnek erre a területre is, de azért érdemes emlékeztetni arra, hogy jó pár újságcikk szólt már eddig is arról, hogy nem egészen erről van szó, hanem arról, hogy lesz ott majd üzleti hasznosító a kikötőre, lesz majd üzleti hasznosító a tábor környékén lévő, de a táborozás alól kivett területekre. Azt kell önöknek mondanom és ez a törvényjavaslat is erről szól , ha önök tisztességes úton járnának, akkor nem lenne szükségük arra, hogy ilyen módon eldugdossák a vagyont; például nem lenne szükség arra, hogy úgy adják át a vagyont, hogy egyébként nincs rajta elidegenítési tilalom, tehát azt kezd vele az alapítvány, amit akar; nem úgy adnák át ezt a vagyont egyébként, hogy ne legyen fölötte tovább kontroll; és természetesen, ha önök tisztességesen járnának el, akkor 26 milliárd forint közpénzt nem úgy költenének el, hogy ezt a kiemelt beruházások nevű fekete dobozba dugják bele, amelyik doboznak az oldalán csak az villog nagybetűkkel, hogy „lopás”. Úgyhogy azt tudom önöknek mondani, hogy a cél nemes, az önök szándékaiban erősen kételkedünk, és figyelni fogjuk azt, hogy mit követnek el ebben az esetben a gyerekek érdekeire hivatkozva.
Köszönöm. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Megkérdezem, hogy kíváne még valaki hozzászólni. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Rétvári Bence államtitkár úr jelzi, hogy igen. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Csak nagyon röviden reagálnék a rövid hozzászólásokra. A Jobbik részéről köszönjük szépen a támogatást, ami megnyilvánult. Ha megnézzük, hogy a public sectornak mik a tagjai, hogy az állam nyilvánvalóan annak a része, de ha az egyházat is ilyennek nézzük, amely a köz érdekében lát el feladatokat az elmúlt ezer évben Magyarországon, akkor azt mondhatjuk, hogy továbbra is közösségi felhasználásban van ez az ingatlan. És így lesz a későbbiekben is, hiszen láthattuk, hogy adott esetben akár állami ingatlanok, maga Zánka is adott esetben egy bizonyos időszakban, a Gyurcsány-kormány alatt veszélyben volt. De most azt láthatjuk, hogy a következő generációkban, a következő évszázadokban csak nem akarok ilyen nagy szavakat használni , mint ahogy a többi egyházi intézmény és egyházi oktatási intézmények, az egyházi kórházak is évszázadokon keresztül a közösséget szolgálták és általában ingyenes oktatást, ingyenes gyógyítást, ingyenes szociális segítséget kínáltak minden rászoruló számára évszázadokon keresztül, itt is egy olyan alapítványról van szó, amely egyházi kötődésű alapítvány, a Szeged-Csanádi Egyházmegyéhez kötődik, tehát biztosak lehetünk abban, hogy ahogy az elmúlt ezer esztendőben a Szeged-Csanádi Egyházmegyének a vagyontárgyai a köz javát, elsősorban a rászorulók javát szolgálták, úgy a következőkben is ezt fogja tenni. És ezt tudom mondani a Demokratikus Koalíció képviselőinek is, akik persze már megfenyegették egyszer a szeged-csanádi püspököt, hogy ha hatalomra kerülnek, akkor megnézheti magát, és elindulnak ellenük. Ilyen kicsit kunbélás hangvételű felszólalásaik voltak, ők ettől remélnek politikai hasznot. De mindez nem tántorítja el a kormányt attól, hogy itt valóban, Zánkán is, Fonyódligeten is, Ivón is olyan táborokat építsünk és korszerűsítsünk, amely sok-sok tízezer, most már több mint százezer diáknak, fiatalnak a nyári kikapcsolódását is szolgálja és az év közbeni kirándulásoknak a céljait is szolgálja. Bízom benne, hogy ehhez a törvényjavaslathoz minél többen adják majd a támogatásukat, hiszen ahogy mondtam, egy már meglévő ingatlant ez tesz teljessé, ez tesz kompletté, és a felújítások során is így tud egy legmagasabb értékű Balaton-parti kirándulást kínálni azoknak a fiataloknak, akiknek egy jó része elmondta ezt tegyük hozzá , hogy még életükben nem jártak a Balatonnál, ez volt az első alkalom, hogy a magyar tengert lássák, és ott egy hetet közösségben színvonalas, tartalmas programokkal eltöltsenek, hiszen az Erzsébet-táborokban nemcsak gyermekmegőrzés zajlik, hanem akár képességfejlesztés, tematikus programok akár hagyományőrzéssel, kultúrával vagy egyes szociális érzékeknek a fejlesztésével kapcsolatban. Tehát mindenki, azt hiszem, nyugodt szívvel támogathatja az Erzsébet-táborokat, az itteni fejlesztéseket, mert a következő generációk számára évente százezres nagyságrendben nyújt segítséget, elsősorban azoknak, akiknek más módon nyaralásra nem igazán van lehetősége. Úgyhogy még arra kérem önöket, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőségünk.Most pedig soron következik az „Egyes törvények Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága Európai Unióból történő rendezetlen kilépése esetére szükséges módosításáról” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/4821. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Bóka János államtitkár úrnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. [[Dr. Bóka János a szónoki emelvényre lép.]] Öné a szó, államtitkár úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az Egyesült Királyság kormánya 2017. március 29-én hivatalosan bejelentette szándékát az Európai Unióból való kilépésre. A kilépésről szóló döntéshez vezető út és a bejelentést követő időszak eseményei még valószínűleg évtizedekig munkát adnak a politológusoknak és a történészeknek. Az önök előtt fekvő törvényjavaslat azonban nem a múltba, hanem a jövőbe tekint, a célja, hogy rendezetlen brit kilépés esetére is kiszámítható jogi környezetet teremtsen, biztosítsa a szerzett jogok védelmét és megfelelő átmeneti időszakot a kilépéssel érintettek számára. Közel másfél éves intenzív tárgyalások után az Egyesült Királyság kormánya és az Európai Unió konszenzusra jutottak a kilépési megállapodás és a jövőbeli együttműködés főbb irányait meghatározó politikai nyilatkozat szövegéről. A 2020. december 31-ig tartó átmeneti időszakot előirányzó kilépési megállapodás részletes és kimerítő szabályai alkalmasak a rendezett kilépés feltételeinek megteremtésére. Az Európai Unió intézményei és az Unió 27 tagállamának kormányai egyöntetűen támogatták mind a megállapodást, mind a nyilatkozatot, amely dokumentumok a magyar nemzeti érdekeket is megfelelően tükrözik. Az Egyesült Királyság parlamentjének alsóháza ugyanakkor legutóbb, 2019. január 15-én elutasította a megállapodás tervezetét, így jelentősen megnőtt a rendezetlen kilépés valószínűsége. A magyar kormány megfelelő időben megkezdte az előkészületeket arra az esetre, ha ez a forgatókönyv valósulna meg. Az előkészületekkel nemcsak a hazánkban tartózkodó brit állampolgárok helyzetét rendezzük, hanem áttételesen a Nagy-Britanniában élő honfitársaink jogait és érdekeit is védjük. Az Európai Unióról szóló szerződés értelmében a kilépésről rendelkező megállapodás hatálybalépésének időpontjától, illetve ennek hiányában a kilépési szándék bejelentésétől számított két év elteltével az európai uniós jog az érintett államra többé nem alkalmazható, kivéve, ha az Európai Tanács az érintett tagállammal egyetértésben ennek a határidőnek a meghosszabbításáról egyhangúlag határoz. Megfelelő megállapodás és a határidő meghosszabbítása hiányában az Egyesült Királyság uniós tagsága 2019. március 29-én éjfélkor megszűnik, és jogi státusza a harmadik országokkal válik azonossá. Az önök előtt fekvő törvényjavaslat célja, hogy a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága Európai Unióból történő megállapodás nélküli kilépése esetére a szükséges jogszabályi változásokról rendelkezzen. [[15.50]] A kormány döntésének megfelelően az egyes minisztériumok által előkészített törvénymódosítási javaslatok összehangolását az Igazságügyi Minisztérium folytatta le, és készítette el az ágazati törvénymódosítási tervezeteket tartalmazó, egységes szerkezetbe foglalt most benyújtott javaslatot. A törvényjavaslat a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló törvény, a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló törvény, a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló törvény, a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló törvény, a családok támogatásáról szóló törvény, a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény, a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló törvény, illetve az ügyvédi tevékenységről szóló törvény módosítását tartalmazza. Az Egyesült Királyság megállapodás nélküli kilépése az Európai Unióból jelenleg egy a több felmerülő lehetőség közül. Ennek bekövetkezte nem bizonyosság, és ha be is következik, mai ismereteink szerinti időpontja még változhat, a törvény hatálybalépésének napja, ha ez egyáltalán bekövetkezik, tehát előre egyértelműen nem határozható meg. A törvény hatálybalépését a tervezet ennek megfelelően nem időponthoz, hanem a jogalkotásról szóló törvény alapján jövőbeli feltétel bekövetkeztéhez köti. A hatálybalépés napja az Egyesült Királyság uniós tagságának kilépési megállapodás nélküli megszűnésének időpontja. A hatálybalépés naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg. Tisztelt Országgyűlés! Az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból történő kilépése hatással lesz a Magyarországon élő brit állampolgárok és harmadik országbeli családtagjaik tartózkodási jogára. A kilépést követően az Egyesült Királyság állampolgárai harmadik országbeli állampolgároknak minősülnek. Megállapodás hiányában a kilépést megelőzően tartózkodási jogot szerzettek tekintetében a jövőbeni szabályozás kialakítása tagállami hatáskörbe tartozik. Az Egyesült Királyság és az Európai Unió tagállamainak többsége törekszik a kölcsönösség és méltányos elbánás elvei alapján a szerzett jogok biztosítására. Az Egyesült Királyság állampolgárai jelenleg 90 napot meg nem haladóan engedély nélkül tartózkodhatnak Magyarországon. 90 napot meghaladó tartózkodás esetén kötelesek bejelenteni a tartózkodást, amiről a magyar hatóságok regisztrációs igazolást állítanak ki számukra. A brit állampolgárok 5 év tartózkodást követően állandó tartózkodási kártyát szerezhetnek. A hazai szabályozás kidolgozása során elsődleges szempont volt, hogy a jogállások rendezése a hazai idegenrendészeti jogban már létező jogállás alkalmazásával történjen meg. A javaslat megteremti annak a lehetőségét, hogy a kilépést megelőzően a szabad mozgás és tartózkodás jogát élvező személyek a kilépést követően is folytathassák tartózkodásukat Magyarországon, kedvezményes szabályozás keretében. A brit állampolgárok és családtagjaik 3 év előzetes tartózkodást követően nemzeti letelepedési engedély megszerzésére lesznek jogosultak, a lakhatásra, megélhetésre és egészségügyi biztosításra vonatkozó feltételek vizsgálata nélkül. A nemzeti letelepedési engedély megszerzésééig pedig a korábban a szabad mozgás és tartózkodás szabályrendszere szerint kiadott okmányok birtokában élhetnek továbbra is Magyarországon. A nemzeti letelepedési engedély kérelmezésének lehetséges időtartama a kilépést követő 3 évig tart. E dátum meghatározása összefügg azzal, hogy a kilépést megelőzően érkező személy 3 év tartózkodás után kérelmezheti a nemzeti letelepedési engedélyt. A letelepedett brit állampolgárok családtagjai, akikkel a kapcsolat a kilépési időpontban már fennállt és továbbra is fennáll, egészen a kilépést követő 3 évig csatlakozhatnak a kedvezményes szabályozás keretében a brit állampolgárhoz, ugyancsak nemzeti letelepedési engedélyt szerezve. A kilépési időpontot követő 3 év után a családegyesítésekre már a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény szabályait kell alkalmazni. Ezen túlmenően harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról szóló tanácsi irányelv szerint kiadott uniós letelepedési engedély igénylését is lehetővé tesszük a brit állampolgárok és családtagjaik számára. A kilépési időpontot követően elkövetett idegenrendészeti jogsértések esetén a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény szabályait kell alkalmazni. Az idegenrendészeti eljárásokban közigazgatási és bírósági jogorvoslattal az általános szabályok szerint élhetnek azok, akiknek a letelepedett jogállás iránti kérelmét elutasítják. A kilépési időpontot követő 3 év eltelte után minden brit állampolgárra és családtagjára a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény szabályait kell alkalmazni. Azok, akik a kilépés előtti tartózkodás alapján megszerezték a szabad mozgás és tartózkodás jogát, azonban a regisztrációs, illetve új státusz kérelmezésére vonatkozó kötelezettségüket elmulasztották, az említett törvény általános szabályai alapján tartózkodási engedély kérelmezésével kezdeményezhetik státuszuk rendezését. Ez esetben a Magyarország területén tartózkodó személy kérelme engedélyezhető. Tisztelt Országgyűlés! Rendezetlen kilépés esetén a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint az e rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazhatósága megszűnik az Egyesült Királyság, illetve állampolgárai vonatkozásában. A javaslat a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló törvényt rendeli alkalmazni a Magyarországon, valamint az Egyesült Királyság európai uniós tagságának megszűnéséig az Egyesült Királyságban a szociális uniós rendeletek hatálya alá tartozó személyek esetén. A kilépési időpontot megelőző kezdő időponttól megállapításra kerülő ellátások esetén a szociális uniós rendeletek szabályainak alkalmazásával kell eljárni úgy, hogy a kilépés ténye sem a jogosultságot, sem a megállapításra irányuló eljárást nem befolyásolja. A javaslat a szociális uniós rendeletek által a biztosítási idők összeszámítására vonatkozó alapelv alkalmazását rendeli el a kilépés időpontját követő kezdő időponttal megállapításra kerülő ellátások esetén. A javaslat továbbá biztosítja, hogy a kilépési időpontot követő kezdő időponttal megállapításra kerülő álláskeresési járadék esetében a jogosultsághoz szükséges brit biztosítási idő figyelembe vehető a hivatkozott uniós rendelet megfelelő rendelkezésének alkalmazásával. Az álláskeresési járadék folyósításának időtartama azonban csak a magyar jogosultsági idők alapján határozható meg. A javaslat biztosítja, hogy a brit kilépést megelőzően szerzett jogosultsági idők a kilépést követő időponttól megnyíló jogosultságok esetében is figyelembe vehetők legyenek, és a jogosultságok ne vesszenek el. Az Egyesült Királyság megállapodás nélküli, Európai Unióból való kilépésével összefüggésben szükséges, hogy korábban a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló rendelet rendelkezései alapján irányadó szabályok alkalmazását átmenetileg, 2020. december 31-éig a két állam közötti viszonosságot biztosító dokumentum alapján a hazai szabályozás módosításával biztosítsa Magyarország. A javaslat erre tekintettel a következő változtatásokat célozza. Saját jogú nyugdíjasnak ismeri el a javaslat az Egyesült Királyság szabályai szerint öregségi nyugdíjban részesülő személyt. Tekintettel arra, hogy az Egyesült Királyság harmadik országnak minősül a kilépést követően, így a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló törvény 11. § (2) bekezdés a) pontjában foglalt kiküldetésekre vonatkozó szabályt kell alkalmazni, ugyanakkor a javaslat alapján a kilépési időpont előtt megkezdett kiküldetéseket figyelmen kívül kell hagyni a belföldi munkavégzés óta eltelt 3 évet meghatározó feltétel vizsgálatakor, 2020. december 31-ig. Az európai uniós szabályokkal összhangban a javaslat szerint a Magyarországra irányuló kiküldetések között legalább 2 hónapnak kell eltelnie. A javaslat a bizalomvédelem elvét tiszteletben tartva rögzíti, hogy az Egyesült Királyság európai uniós tagságának megszűnésekor az Egyesült Királyságból Magyarországra, illetve Magyarországról az Egyesült Királyságba történő folyamatban lévő kiküldetések a kiküldetések megkezdésekor ismert időtartamig minősülnek kiküldetésnek. A javaslat az egészségügyi szolgáltatásra való jogosultság fenntartására vonatkozó módosítást is tartalmaz a brit állampolgárok tekintetében. Az egészségügyi szolgáltatási járulékfizetési kötelezettség teljesítésének előfeltétele, hogy a természetes személy megszakítás nélkül legalább egy éve a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló törvény szerint bejelentett lakóhellyel rendelkezzen. [[16.00]] E szabály alkalmazásakor az Egyesült Királyság területén létesített lakó- és tartózkodási helyet is figyelembe kell venni a javaslat alapján. Tisztelt Ház! A javaslat a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló törvényt rendelné alkalmazni a Magyarországon, valamint az Egyesült Királyság európai uniós tagságának megszűnéséig az Egyesült Királyságban a szociális uniós rendeletek hatálya alá tartozott személyek esetén. E rendelkezés biztosítja, hogy a brit kilépés előtt szerzett biztosítási idő mind a kilépés időpontja előtti, mind az azt követő kezdő időponttól megállapításra kerülő jogosultságok esetén elismerésre és beszámításra kerülhessenek. A kilépési időpontot megelőző kezdő időponttól megállapításra kerülő nyugellátások esetén a szociális uniós rendeletek szabályainak alkalmazásával kell eljárni úgy, hogy a kilépés ténye sem a jogosultságot, sem a megállapításra irányuló eljárást nem befolyásolja. A javaslat a szociális uniós rendeletek által a biztosítási idők összeszámítására vonatkozó alapelv alkalmazását rendeli el a kilépés időpontját követő kezdő időponttal megállapításra kerülő nyugellátások esetén, amivel biztosított a kilépés előtti jogszerzések védelme. Az Egyesült Királyságban a kilépési időpont előtt szerzett jogosultságok és biztosítási idők nem vesznek el. E szabályok alkalmazásával az érintett személy abban az esetben is jogosult lehet nyugellátásra, ha a magyar biztosítási rendszerben nem szerzett a független jogosultsághoz elegendő szolgálati időt. Tisztelt Képviselők! A javaslat a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló törvényt rendeli alkalmazni a Magyarországon, valamint az Egyesült Királyság európai uniós tagságának megszűnéséig az Egyesült Királyságban a szociális uniós rendeletek hatálya alá tartozott személyek esetén. A kilépési időpontot megelőző kezdő időponttól megállapításra kerülő ellátások esetében ismét csak a szociális uniós rendeleteket kell alkalmazni, a korábbiakban említettekhez hasonlóan biztosítva ezzel az Egyesült Királyság uniós tagsága idején hatályos rendelkezések megfelelő alkalmazását és a jogszerzések elismerését, tények figyelembevételét. A javaslat a szerzett jogok védelme érdekében a pénzbeli egészségbiztosítási ellátások tekintetében biztosítja, hogy ha a jogosultság megállapításához a brit biztosítási rendszerben szerzett biztosítási idő figyelembevétele szükséges, arra a szociális uniós rendeletek szerint legyen lehetőség. A táppénz, a csecsemőgondozási díj és a gyermekgondozási díj esetében a hivatkozott rendelet biztosítási idők összeszámítására vonatkozó alapelvi rendelkezésének megfelelően, a magyar és brit előzetes biztosítási idő figyelembevételével történhet az ellátások törvény szerinti megállapítása. A természetbeni egészségbiztosítási ellátások igénybevételére jogosító, a kilépés előtt kiállított dokumentumok mint például az Európai Egészségbiztosítási Kártya az érvényességi idő lejártáig, de legfeljebb 2020. december 31-éig jogosítanak ellátásra. Tisztelt Országgyűlés! A javaslat a korábbiakhoz hasonló szemléletet követve a családok támogatásáról szóló törvényt rendeli alkalmazni a Magyarországon, valamint az Egyesült Királyságban a szociális uniós rendeletek hatálya alá tartozott személyek esetén. A kilépési időpontot megelőző kezdő időponttól megállapításra kerülő családtámogatási ellátások esetében az anyasági támogatás kivételével a szociális uniós rendeleteket kell alkalmazni. Tisztelt Országgyűlés! A korábbiakhoz hasonlóan a javaslat a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól szóló törvényt rendeli alkalmazni a Magyarországon, valamint az Egyesült Királyság európai uniós tagságának megszűnéséig az Egyesült Királyságban a szociális uniós rendeletek hatálya alá tartozott személyek esetén. Az ügyvédi tevékenységről szóló 2017. évi LXXVIII. törvény átmeneti rendelkezéssel való kiegészítése annak érdekében szükséges, hogy a 2021. január 1-jéig terjedő átmeneti időszakban a Magyarországon ügyvédi tevékenység gyakorlására való jogosultságot szerzett személyek az Európai Gazdasági Térség állampolgársági feltételnek való megfelelés hiányában se kerüljenek törlésre a kamarai nyilvántartásból, illetve kamarai tagságukat ne kelljen megszüntetni. Tisztelt Ház! A bemutatott törvényjavaslat azokat a területeket azonosítja, ahol a rendezetlen brit kilépés miatt a jogbiztonság és a szerzett jogok védelme érdekében jogalkotói beavatkozás szükséges. A rendezetlen kilépés joghatásai azonban ennél lényegesen szélesebb körben lesznek érzékelhetőek, kiterjedhetnek polgári és büntetőügyekre, iparjogvédelmi eljárásokra, adatvédelmi kérdésekre hogy csak néhány területet említsek a sok közül. Magyarország Kormánya ezeket a területeket is feltérképezte, és a rendezetlen kilépés esetén beálló változásokról nyilvánosan elérhető felületen tájékoztatást nyújt. Tisztelt Országgyűlés! A kilépéssel az Egyesült Királyság megszűnik az Európai Unió tagállama lenni, és ez számos területen alapvetően meghatározza a jövőbeni kapcsolataink kereteit és lehetőségeit, azonban az Egyesült Királyság nem szűnik meg európai állam lenni, továbbra is politikai és katonai szövetségesünk, továbbra is fontos gazdasági partnerünk, és továbbra is számos honfitársunk tartózkodási helye. Az önök előtt fekvő törvényjavaslat a rendezetlen kilépés hatásainak kezeléséhez szükséges jogalkotói intézkedéseket tartalmazza, megállapodás nélküli helyzetet modellezve. Nem záróköve ez a jövőbeli magyar-brit kapcsolatoknak, hanem a további előrelépés alapja. Az amerikai születésű, de hazájául Nagy-Britanniát választó T. S. Eliot szavaival: „Véget vetni annyi, mint kezdetet kijelölni. A vég az, ahonnan elindulunk.” Mindezek alapján kérem a tisztelt Országgyűlést, támogassa az Egyesült Királyság rendezetlen kilépése esetén szükséges törvénymódosításokat tartalmazó javaslatot. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor, 15 perces időkeretekben. Elsőként megadom a szót Kovács Sándor képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy az államtitkár úr is elmondta, azt gondolom, hogy a kormány döntésének megfelelően az egyes szaktárcák által előkészített törvénymódosítási javaslat ahogy mi szoktuk mondani: egyfajta salátatörvény koordinációját az Igazságügyi Minisztérium folytatta le, és készítette el az ágazati törvénymódosítási javaslatot tartalmazó, egységes szerkezetbe foglalt javaslatot, amely a tárcák javaslatainak megfelelően a következő törvények módosítását tartalmazza. Politikusként azt gondolom, hogy azért is fontos erről beszélni, hiszen Magyarország az európai uniós csatlakozással olyan lehetőséget kapott a szabad munkavállalás, a szabad vállalkozás formájában, amelyben a magyarországi fiatalok, a magyarországi emberek megpróbálnak egy idegen kulturális környezetben, más gazdasági környezetben szerencsét próbálni, esetleg családot alapítani, viszont ez Anglia, Nagy-Britannia esetében, azt gondolom, most a rendezetlen kilépés esetével inoghat. Egyfajta bizalmat veszthetnek az állampolgárok, de mivel ez a törvény szerteágazóan nyolc olyan törvényt módosít, amely a megszerzett jogok további folytatására, illetve a megszerzett jogok garantálására törekszik, azt gondolom, hogy mindenféleképpen fontos nekem, mátészalkai képviselőnek is, hiszen az én környezetemből is sokan dolgoznak Angliában, és még azt is el tudom mondani, hogy angol ismerősök is laknak azon a környéken. Úgyhogy azt gondolom, hogy ezek a politikailag is nagyon fontos, de a jogszabályi hátteret, az államtitkár úr által részletesen felsorolt törvényeket figyelemmel kell kísérnünk, és azt gondolom, hogy támogatnunk kell. Engedjék meg, hogy a teljesség igénye nélkül beszéljek a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló ’91. évi IV. törvényről, aztán a társadalombiztosítási ellátásra és magánnyugdíjra jogosultságról, valamint az e szolgáltatások fedezetéről szóló ’97. évi LXXX. törvényről, a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló ’97. évi LXXXI. törvényről, a kötelező egészségbiztosítási ellátásról szóló ’97. évi LXXXIII. törvényről, a családok támogatásáról szóló ’98. évi LXXXIV. törvényről, a szabad mozgás és a tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi I. törvényről, a megváltozott munkaképességű személyek ellátásáról és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvényről és az ügyvédi tevékenységről szóló 2017. évi LXXVIII. törvényről. [[16.10]] Abban az esetben, amennyiben az Egyesült Királyság valóban 2019. március 29. napján megállapodás nélkül lép ki az Európai Unióból, akkor 2019. március 30. napjával már harmadik államnak minősül, ezért azok a szociális biztonsági koordinációs rendeletek, például a 883/2004. EK-rendelet és a 987/2009. EK-rendelet szabályozzák azokat a kérdéseket, hogy a szabad mozgás jogával élő személyek szociális biztonsági ellátásához fűződő, például egészségügyi és nyugdíjbiztosítási jogai semmilyen módon ne vesszenek el, és milyen módon őrizhetők meg. A brexitfolyamat során az EU 27-ek és a brit fél által következetesen hangoztatott és kiemelt politikai célkitűzés volt a szerzett állampolgári jogok megőrzése. A teljesség igénye nélkül tehát az alábbi nyolc törvény közül, engedjék meg, hogy néhány szót részletesebben is szóljak. A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény biztosítja, hogy a brit kilépés előtt szerzett biztosítási idő mind a kilépés időpontja előtti, mind az azt követő kezdő időponttól megállapításra kerülő jogosultságok esetén elismerésre és beszámításra kerülhessen. A javaslat biztosítja, hogy a brit kilépés előtti jogszerzések esetén az ellátások folyósítása továbbra is a szociális uniós rendeletek következményének megfelelően történjen, azaz az Egyesült Királyságba történő közvetlen nyugdíjfolyósítás lehetőségét is választhatja a jogosult. Az egészségbiztosításról szóló 1997. évi LXXXIII. törvény módosítása: a kilépési időpontot megelőző kezdő időpont megállapítására kerülő ellátások esetében a szociális uniós rendeleteket kell alkalmazni, biztosítva ezzel az Egyesült Királyság uniós tagsági idején hatályos rendelkezések megfelelő alkalmazását és a jogszerzések elismerésének tényét, figyelembevételét. A javaslat a szerzett jogok védelme érdekében, a pénzbeli egészségügyi ellátások tekintetében biztosítja, hogy ha a jogosultság megállapításához a brit biztosítási rendszerben szerzett biztosítási idő figyelembevétele szükséges, arra a szociális uniós rendeletek szerint legyen lehetőség, a táppénz, a csecsemőgondozási díj és a gyermekgondozási díj esetén a hivatkozott rendelet biztosítási idők összeszámítására vonatkozó alapelvi rendelkezésének megfelelően. A magyar és brit előzetes biztosítási idők figyelembevételével történhet meg az ellátások Ebt. szerinti megállapítása. A családtámogatásról engedjék meg, hogy a 1998. évi LXXXIV. törvény módosításáról is ejtsek szót. Itt azért szeretném megjegyezni, hogy éppen most van vita, és Ausztria ellen szabálysértési eljárás indult az Európai Unión belül, hiszen Ausztria az országban dolgozó, de a saját államában igénybe vett családtámogatási rendszert szűkítette azzal, hogy nem fizeti azt az összeget, ami egyébként azon európai szociális megállapodás alapján járna. Tehát nagyon fontos, hogy a családtámogatásról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény módosítására is sor került és figyelembe veszi, ugyanígy, mint a kezdés-kilépési időpontot megelőző kezdő időponttól megállapításra kerülő családtámogatási ellátások esetében az anyasági támogatás kivételével a szociális uniós rendeleteket kell alkalmazni; vagy éppen a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi I. törvény módosítása. Az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból történő kilépése változást hoz a Magyarországon élő egyesült királysági állampolgárok és harmadik országbeli családtagjaik kilépés utáni tartózkodásra jogosult jogára vonatkozó szabályozásban. A kilépést követően az Egyesült Királyság állampolgárai harmadik országbeli állampolgárnak minősülnek, de minden olyan lehetőség megmaradt, amit államtitkár úr mondott a hároméves időtartamra, és a későbbi családegyesítéseknél figyelembe vehetők, illetve figyelembe kell venni azokat a szerzett jogokat és állampolgári jogokat, amelyeket az itt-tartózkodás alatt szereztek meg. Összességében, tekintettel arra, hogy a brexittárgyalások megakadása ellenére uniós szinten nincs még hatályban az érintett kérdést szabályozó jogi norma, az Országgyűlés részéről indokolt az érintett törvény elfogadása, amely a közös célkitűzést a nemzetközi szintű megoldás hiányában mégis megvalósítja. A törvényjavaslat következetesen érvényre juttatja tehát azt a célkitűzést, hogy az állampolgárok szerzett jogai a brexit miatt ne sérüljenek. A jogalkotói cél elérése érdekében megállapításra kerülnek az egyes érintett szociális biztonsági ellátásokra vonatkozó, az érintett törvényben jelenleg hatályban lévő általános rendelkezésektől eltérő brexitvonatkozású, úgynevezett különös rendelkezések. A szabályozással érintett része összességben tehát eleget tesz annak az elvárásnak, hogy az esetlegesen rendezetlenül záródó brexitfolyamat hátulütői az állampolgárok vonatkozásában, legalábbis a szerzett szociális biztonsági jogaik tekintetében semmiképpen se jelentkezzenek. A Fidesz képviselőcsoportja a kormány által benyújtott törvényjavaslatot támogatja, arra kérem a többi párt képviselőjét is, hogy önök is támogassák ezt a törvényjavaslatot, valamint ennek sikerességét. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Most megadom a szót Bencsik János képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Kezdem rögtön a legfontosabbal: az előttünk fekvő javaslatot mi a Jobbik részéről támogatni tudjuk. Egyetértünk azzal, hogy a hazánkban élő brit állampolgárok, valamint az Egyesült Királyságban dolgozó magyarok a mindennapi élet területén a lehető legnagyobb kedvezményt kaphassák meg abban az esetben, ha no deal brexit lesz, vagyis Nagy-Britanniának és Észak-Írországnak nem sikerül aláírnia a kilépési szerződést az Európai Unióval.A Jobbik kiemelten fontosnak tartja, hogy azon honfitársainknak, akik kényszerből a jobb megélhetés, vagy pusztán a normális, kiszámítható, emberhez méltó élet reményében elhagyni kényszerültek Magyarországot, a lehető legjobb feltételeket tudjuk biztosítani. Elemi érdekünk tehát gesztusokat gyakorolni e téren, hogy cserébe mi is gesztusokat várhassunk el brit partnereinktől. Bár a budapesti brit nagykövet szavai e téren megnyugtatóak, a kint élő és dolgozó magyarok sorsa továbbra is bizonytalan, és sokan tartanak az esetleges negatív gazdasági következményektől, az adminisztratív terhek növekedésétől. Persze, az ideális az volna, ha nem kellene sok százezernyi családapának, családanyának, gyereknek és unokának keresnie a boldogulást Bristolban, Manchesterben, Edinburgh-ban vagy éppen Londonban. Ehhez viszont egyrészt tisztességesebb uniós kohéziós politikára, másrészt pedig olyan magyar gazdaságpolitikára volna szükség, amely nem a korrupcióra, az oligarchákra és a maffiaviszonyokra épít. Ehhez a külföldi multik százmilliárdos támogatásai és adókedvezményei mellett vagy inkább helyett jelentős hozzáadott értéket termelő magyar vállalkozásokat, startup cégeket kéne támogatni. Ehhez extra túlórák helyett tisztességes béreket kéne adni, ehhez olyan viszonyokat kéne teremteni a sajtóban, a tudományos és a kulturális életben, hogy az ember ne akarjon elmenekülni innen, hogy ne a fojtogató, mindent leuralni akaró politika határozza meg az emberek mindennapjait és fertőzze az emberi kapcsolatokat. Ehhez egy olyan országot kellene építeni, ahol nincs csúcsra járatva a néphülyítés, a kollektív, öncélú ellenségkeresés, ahol az emberek egymásra mosolyognak, ahol jó élni és ahová jó visszatérni. Tisztelt Képviselőtársaim! A konkrétumokra rátérve, az előterjesztett törvényjavaslat szövegéből hiányoljuk az oktatásra vonatkozó részeket. A nemzeti köznevelésről szóló törvény 92. § (1) bekezdés b) pontja érvényes a hazánkban tanuló brit diákokra, a kilépés esetében azonban a c) pont lép majd hatályba. Kérdés, hogy ez ügyben szükség vane további szabályozásra, hogy a hazánkban tartózkodó brit diákok a korábbi feltételekkel folytathassák tanulmányaikat. Ugyanezt érzem egyébként szükségesnek a felsőoktatásban is, hiszen itt is számos terület érintett, az Erasmus-programoktól kezdve egészen a tudományos együttműködésig. Szintén nem rendelkezik a törvényjavaslat a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvényről, ahol egy konkrét fejezet szól az uniós jog hatálya alá tartozó elismerésről. Egyre több magyar diák tanul ugyanis brit középiskolákban, és végez vagy folytat felsőfokú tanulmányokat főiskolai és egyetemi képzéseken. [[16.20]] Tisztelt Országgyűlés! Két oka van annak, hogy ma arról kell tárgyalnunk, hogy milyen intézkedéseket hozzunk abban az esetben, ha Nagy-Britannia megállapodás nélkül hagyja el az Európai Uniót. Az egyik ok, hogy az Európai Bizottság, az Európai Parlament és az Európai Tanács képtelen volt időben meghallani és időben meghallgatni a Csatorna túlpartjáról érkező aggodalmakat. A tömeges bevándorlás során fellépő veszélyek, a kihívások és a félelmek sajnos süket fülekre találtak az Európai Unió vezetőinél, pont a legkritikusabb időszakban. De a brit polgárokat afelől sem sikerült megnyugtatni, hogy az alacsony bérek elől Skóciába, Walesbe vagy Angliába költöző lengyelek és magyarok, illetve más kelet-európai munkavállalók nem fogják csökkenteni a helyi fizetéseket, és nem fogják felnyomni a helyi szolgáltatásoknak és termékeknek az árát. Zárójelben jegyzem meg, hogy nem is tudtak volna ilyen biztosítékot adni, hiszen a valóságban, pontosan tudjuk, ez történt meg. Az a történészeknek a feladata lesz, hogy kellő idő távlatából a tanulságokat levonva megállapításokat tegyenek, de azt már most kijelenthetjük, hogy az Európai Unió vezetői a 2008-as gazdasági világválsággal kezdődő történelmi korszakban megmérettek és könnyűnek találtattak. Európa azóta folyamatos válságkorát éli, lemaradása pedig egyre nő az Egyesült Államokkal, Kínával, Japánnal és más feltörekvő hatalmakkal szemben, amelyekkel gyilkos küzdelmet folytatunk a nyersanyagokért, a piacokért és a kiművelt emberfőkért. Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy ebben a versenyben mi, európaiak több okból is vesztésre állunk, és a helyzetünket csak rontja az Egyesült Királyság kilépése, illetve az ezzel kapcsolatos huzavona. Van azonban egy másik oka is annak, tisztelt képviselőtársaim, és itt elsősorban önökhöz, kormánypárti képviselőkhöz fordulok, hogy ma egy olyan törvényjavaslatról kell tárgyalnunk, amely itt fekszik előttünk, ez pedig az az ámokfutás, amelyet önök 2015 óta folytatnak a politika és a nyilvánosság különböző színterein. Ennek az ámokfutásnak pedig az a lényege, hogy a tömeges bevándorlást nem kezelni kell, hanem minél nagyobb hisztériát kelteni, és ebben a hangzavarban aljas politikai célokra ezt felhasználni. A magyar emberek szorongásban tartása és az ellenzék hazaárulózása közben pedig szép csendben fel lehet élni az uniós támogatásokat, ki lehet iktatni a kormánytól független sajtót, és le lehet bontani a jogállamnak a maradékát. Önök ahelyett, hogy részt vettek volna az Európai Unió jövőjéről szóló vitában, inkább teleplakátolták az országot azzal a hazugsággal, hogy mindenki, aki saját véleményt mer megfogalmazni, és az a vélemény adott esetben nem illik az önök által teremtett álvalóságba, mind Soros György embere, holott, kedves fideszes képviselőtársaim, az amerikai tőzsdespekuláns pont önöket nevezte meg a 90-es években mint a legsikeresebb közép-európai projektjüket, olyannyira, hogy még az első nyomtatójukat is neki, az ő alapítványának köszönhetően tudták megvásárolni. Tisztelt Kormánypárti Képviselő Hölgyek és Urak! Önöknek Navracsics Tibor személyében biztosuk van jelenleg az Európai Bizottságban. Már hallani egyébként híreket afelől is, hogy az ő rúdja már kifelé áll, de jelen pillanatban ő még az önök bizottsági biztosa. Önöknek jelenleg az Európai Néppártban a legerősebb európai parlamenti frakciójuk van pillanatnyilag, bár azt is látjuk, hogy gőzerővel dolgoznak azon, hogy kizárassák magukat. Önök ott ülnek az európai uniós tagállamok vezetőit tömörítő Európai Tanácsban is, a legfőbb döntéshozó szervben. Önöknek tehát minden lehetőségük meglett volna arra, hogy az Egyesült Királyság kiválásának megakadályozására mindent megtegyenek, ám e helyett a kétségkívül embert próbáló munka helyett önök inkább azzal foglalkoztak, hogy Orbán Viktor felcsúti gázszerelőjéből Magyarország leggazdagabb emberét csinálják. Ahelyett, hogy keresték volna a megállapodást a migráció uniós szintű kezelésére és a közös határvédelemre, ahelyett, hogy kiálltak volna a Kárpát-medencei őshonos magyarságnak az önrendelkezési törekvései mellett, ahelyett, hogy napirendre vették volna a Jobbik által életre hívott béruniós kezdeményezésünket, amely csökkenteni hivatott a keleti és a nyugati országok közötti bérszakadékot, mindezek helyett önök minden erejükkel a polgári Magyarország lebontásán dolgoztak és dolgoznak jelenleg is. Nemcsak Magyarország, hanem minden európai ország közös érdeke is, hogy ezen kísérletük kudarcba fulladjon. Önök, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, idén tavasszal arra kérnek felhatalmazást, hogy Magyarországot elszigeteljék, és ha már anyagi hasznuk nincs belőle, akkor kivezessék az Európai Unióból. Arra kérik az állampolgárok szavazatait, hogy törvényesítsék a Brüsszelből ellopott eurómilliárdokat, hogy ellehetetlenítsék hatóságilag az ellenzéki pártokat, pártállami sajtót és álhírkampányokat üzemeltessenek, végső soron pedig Magyarországot áttolják Ázsiába. Tisztelt Országgyűlés! Mi, jobbikosok ezt nem fogjuk hagyni. Határozott meggyőződésünk, hogy a vitáknak a lefolytatása és a nemzeti érdekeknek a képviselete csak és kizárólag az Európai Unió keretében valósítható meg; egy olyan nemzetek Európájában, ahol Magyarországnak megbecsült helye van, és ahol a partnereink nem öncélú provokátorként tekintenek ránk vagy Oroszországnak a trójai falovaként. E célt szem előtt tartva a Jobbik zászlajára tűzi az Európai Unió reformját. Béruniós kezdeményezésünk cselekvési tervet készítene a keleti tagállamok bérfelzárkóztatására, hogy többé senkinek ne kelljen anyagi okok miatt elhagynia a szülőföldjét, családját és barátait. Európai polgári kezdeményezést indítunk az uniós források körüli rendszerszintű csalások és visszaélések felszámolására, az EU-s támogatások szigorúbb ellenőrzésére, és ha kell, akkor szankcionálására. Az illegális migráció ellen saját határőrség felállításával és az európai határvédelmi feladatoknak az összehangolásával védekezünk. Európai szinten fel kívánunk lépni az álhírgyárak, a fake news üzemeltetői ellen, valamint felvállaljuk a Kárpát-medencében élő magyarság önrendelkezési törekvéseinek támogatását. Tisztelt Országgyűlés! Az Európai Unió ma kétségkívül történetének legnagyobb kihívása előtt áll. A paradigmaváltást és a szükséges reformoknak a meghozatalát azonban rajtunk kívül senki nem fogja elvégezni. Ajtócsapkodással, ékveréssel és dezinformálással semmivel nem fogunk előrébb jutni. A brexit körüli vihar jelenleg csak az előszele annak, ami ránk vár a jövőben, ha továbbmegyünk ezen az úton. De mi nem ilyen Európát akarunk. Mi egy olyan Európát akarunk, amely erős, biztonságos és sikeres nemzetállamoknak a közössége. Olyat, amelyet az alapító atyák megálmodtak maguknak. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik és az LMP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Most megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A T/4821. számú törvényjavaslat arra az esetre kívánja kárenyhítéssel felkészíteni hazánkat, ha az Egyesült Királyság megállapodás nélkül zuhanna ki az Európai Unióból, amelyre a jelenleg ismert tények alapján nagy esélye van. A jelenlegi ismereteink alapján ugyanis megállapodás nélküli brexit bekövetkezésével kell számolnunk, különös tekintettel arra, hogy az Egyesült Királyság parlamentjének alsóháza 2019. január 15-én elutasította az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének feltételrendszerét tartalmazó megállapodástervezetet. A megfelelő megállapodás hiánya pedig konkrétan azt jelenti, hogy az Egyesült Királyság 2019. március 29-én éjfélkor kilép az Európai Unióból, a jogi státusza a harmadik országokkal válik azonossá. [[16.30]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A T/4821. számú törvényjavaslat mindezek alapján az alábbi törvényeket kívánja módosítani: a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény; a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezéséről szóló 1997. évi LXXX. törvény; a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény; a kötelező egészségbiztosítás ellátásáról szóló 1997. évi LXXXIII. törvény; a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény; a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi I. törvény; a megváltozott munkaképességű személyek ellátásáról és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény; végül az ügyvédi tevékenységről szóló 2017. évi LXXVIII. törvény mindezt nyilván a magyar honpolgárok érdekében. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Nem kívánom megismételni azt, amit a vitában államtitkár úr és Kovács Sándor képviselőtársam már elmondott. Az általuk elmondottakkal teljes mértékben egyetértek. Viszont Bencsik János jobbikos képviselőtársam olyan dolgokat mondott a Fidesz-KDNP kapcsán, amellyel kapcsolatban nem tudok egyetérteni, sőt azokat vissza kell utasítanom. Ezekkel kapcsolatban el kell mondanom azt, hogy a Fidesz-KDNP célja az, hogy a magyar szuverenitás ne sérüljön. Mi hiszünk abban, hogy Európa akkor lesz erős, ha a családok Európája lesz, és nem a migránsok Európája valósul meg. Az erős Európa eléréséhez, tisztelt hölgyeim és uraim, pedig engedni kéne a versenyt a továbbiakban még erősebben az Unión belül, mi emellett állunk ki, vissza kellene adni az európai polgárok és családok biztonságát, és folytatni kéne a bővítést, nem 2025-ben, hanem már most, 2019-ben. Meg kellene őrizni a keresztény kultúrát és európai identitást, és nem utolsósorban tisztességes vitát kellene lefolytatni a következő uniós költségvetésről, amely a családokat és nem a migránsokat kellene hogy a fókuszba helyezze. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ezek a mi válaszaink a Bencsik János jobbikos képviselőtársunk által felhívottakra. [[Z. Kárpát Dániel: Elég gyenge!]] Nem gyenge, Z. Kárpát Dániel úr, nem gyenge, mert a helyzet az, hogy az az önök véleménye, hogy gyenge, de a mi véleményünk és a magyar társadalom véleménye az, hogy ezek erős érvek. Mindezek alapján, tisztelt hölgyeim és uraim, a KDNP parlamenti frakciója támogatja a T/4821. számú törvényjavaslatot. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Most megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, jegyző úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Ház! Az előttünk lévő törvényjavaslat egy gondos iparosmunka, ha lehet ezt így mondani, és ezt most nem bántó, sőt kimondottan pozitív értelemben mondom. A kormány elvégezte a házi feladatát, felkészült arra, hogy hogyan vezesse át a magyar jogrendszeren azt a rengeteg gondot és bajt, amit a brexit okoz elsősorban a Magyarországon tartózkodó brit állampolgároknak, hogy hogyan csökkentse azokat a rendkívül súlyos gazdasági károkat, amiket a brexit Magyarországnak is okoz, és hogyan próbáljon rendet vágni vagy legalább csökkenteni a károkat abban az elképesztő zűrzavarban, amit a brit politikai osztály ostobasága okozott az elmúlt években. Mert legyen világos, a brexit kárvallottja nem elsősorban Magyarország és nem is az Európai Unió, hanem maga Nagy-Britannia. Ők néznek szembe a tőke menekülésével, ők néznek szembe egy olyan rendezetlen brexittel, amiről mindannyian tudják, hogy elképesztő károkat fog okozni Nagy-Britanniának, az ottani cégeknek, az ott élő embereknek, a munkavállalóknak. De mégiscsak olyan helyzetbe manőverezték magukat az elmúlt évek folyamán, ahova. Én sajnos nem osztom államtitkár úrnak azt az optimizmusát, amelyik arra irányul, hogy a rendezetlen brexit elkerülhető. Ma sajnos nagyobb a valószínűsége egy rendezetlen folyamatnak, mint egy szabályos, észszerű, egyébként közös érdekeket szolgáló válásnak. Az hát a dolgunk közösen, hogy megfelelő jogi megoldásokat találjunk. De ez nem mentesít minket attól, hogy levonjuk a politikai tanulságokat. A külügyminiszter úr úgy tesz, mintha nem venné észre azt, hogy a brexitet nem az Európai Bizottság és az Európai Unió kezdeményezte. Mintha nem venné észre azt, hogy az Európai Bizottság és az elnöke hozzáteszem, önök választották meg, az önök európai parlamenti képviselői, meg az önök kormánya támogatta még túl is ment azokon a határokon, amiket az európai jog megengedett volna, hogy kedvezményeket biztosítson a brit kormánynak. Még arra is hajlandó lett volna, amit mi mélyen elleneztünk mind Brüsszelben, mind a Magyar Országgyűlésben, hogy az európai munkavállalók, köztük a magyar munkavállalók rovására adjon engedményeket a brit nacionalizmusnak vagy angol nacionalizmusnak. Nem ezen múlt, drága képviselőtársaim! S azt hiszem, hogy ebben az esetben jobbikos képviselőtársaink is rossz nyomon járnak, amikor ilyen egyrészt-másrészt módon próbálják elmismásolni ezt a dolgot, hogy Brüsszelben is lehettek volna ügyesebbek, meg a brit kormány is lehetett volna okosabb. Nem erről van szó, drága képviselőtársaim! Nagy-Britanniában pontosan az történt, ami felé önök viszik ezt az országot. Az történt, hogy egy felelőtlen, demagóg Európa-ellenes ellenzék és egy felelős, demagóg Európa-ellenes kormány közösen összehozott egy olyan brexitet, amit senki sem akart. Meg kell nézni, hogy Farage úr, aki ennek a fő kovácsa és fő kitalálója volt, lényegében visszavonult a politikától. Meg kell nézni, hogy Cameron miniszterelnök, aki felelőtlenül elkezdett ezzel játszani, visszavonult a politikától. Otthagyták az utódaikra, hogy oldják meg ezt a katasztrófát, amit otthagytak. Tisztelt Képviselőtársaim! Pontosan ez a politika az, amit önök most Magyarországon is folytatnak, amikor teleplakátolják az országot a Brüsszelt és az Európai Unió vezetőit támadó hazug plakátokkal; amikor olyanfajta, már bocsánat, hogy így fogalmazok, de nem tudok másképp fogalmazni, idegenellenes demagógiát folytatnak, mint amilyet az előbb az általa más alkalmakkor nagyon tisztelt Vejkey elnök úr folytatott, amikor azt mondta, hogy választani kell a menekültek meg a családok között; amikor önök az egész európai uniós programot, az egész Európai Uniót egy menekültbefogadó intézménynek hazudják; amikor azt állítják, hogy Brüsszel politikája arról szól, hogy hogy lehet idehozni menekülteket, amiről tudják, hogy nem igaz. Legalább azok a képviselőtársaik, mint Hörcsik képviselő úr, akik követik az európai uniós fejleményeket, jól tudják, hogy nem erről szól az Európai Unió politikája. Amikor önök belekötnek az európai határőrségbe, amit korábban követeltek, de most abban látnak politikai esélyt, hogy az európai határőrség és az európai határvédelem ellen szónokoljanak, hogy megpróbálják megakadályozni, hogy Európa képes legyen közösen megvédeni a saját határait, akkor pontosan azon a sikamlós lejtőn vannak, mint amelyikre Nagy-Britannia is került a saját kormányának ostobasága és gyávasága miatt; amikor nem merte kimondani azt, hogy nem Brüsszel minden rossznak az okozója, amikor nem merte kimondani azt, hogy Brüsszelben a döntéseket nem egy valami távoli elit hozza, hanem Brüsszelben a döntéseket, bizony, drága képviselőtársaim, mi hozzuk, együtt, közösen, az általunk választott kormány, amelyiknek a Tanácsban a legnagyobb hatalma van, és a magyar állampolgárok által választott Európai Parlament, akik többségükben, tévedésből ugyan, de fideszes képviselőket küldtek az Európai Parlamentbe. Tisztelt Képviselőtársaim! Ők hozzák a döntéseket, az Európai Parlament választott képviselői és a nemzeti kormányok, köztük a magyar kormány az Európai Tanácsban. De ezt önök ugyanúgy nem merik kimondani, mert könnyű Brüsszelre mutogatni, és sokkal nehezebb szembenézni azzal a sok problémával, ami egyébként tényleg az európai együttműködést terheli. Sokkal nehezebb leülni az asztalhoz és ott tárgyalni, sokkal könnyebb felborítani az asztalt és másra hivatkozni. [[16.40]] De azt kell mondanom önöknek, képviselőtársaim, hogy amíg ez rajtunk múlik, ezt nem fogjuk hagyni. Azt kérjük a magyar állampolgároktól, hogy ne támogassanak olyan pártokat, amelyek olcsó, Európai Unió-ellenes demagógiával játszanak, ne támogassanak olyan pártokat, amelyek akár szándékuk ellenére is kivezetik Magyarországot az Európai Unióból. Azt kérjük, hogy válasszanak azok között a pártok között, amelyek merik vállalni azt, hogy egyébként az Európai Unió alapvetően egy jó dolog. Arról kell beszélni, hogy hogyan változtassuk meg, hogyan javítsuk meg. Mi azt is mondjuk a Demokratikus Koalícióban, hogy beszéljünk arról, hogy hogyan erősítsük meg, és hogyan jussunk el egy erős szövetségi államig, egy európai egyesült államokig. De azt kell mondanom, hogy itt az ideje, hogy letérjenek erről az útról, letérjenek erről a veszélyes ösvényről, amelyik kivezeti Magyarországot az Unióból, mert egyébként pár év múlva majd nem egy ilyen, egyébként nem rövid jogszabállyal fogunk foglalkozni, hanem sok-sok sokkal súlyosabb következményekkel járó jogszabállyal, amely majd Magyarország uniós tagságának elvesztésével foglalkozik. Álljanak meg ezen az úton, ez nem hoz önöknek annyi politikai hasznot rövid távon, amennyi kárt okoz hosszú távon! Ami meg a zsidó-keresztény kultúrát illeti, szeretném elmondani önöknek, hogy annak erejét mutatja az, hogy még a KDNP tevékenysége sem tudott neki komolyabb károkat okozni. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Megadom a szót Ungár Péter képviselő úrnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót. Én nem igazán szeretnék belemenni ebbe a „mi okozta a brexitet?” vitába, mert ez a törvényjavaslat nem erről szól, ha én jól értelmeztem, úgyhogy a Kereszténydemokrata Néppárt MTI OS-ben leadott közleményeit, ha lehetséges, képviselőtársam, ne itt prezentálja; szerintem ez a Ház méltóságát jelentősen emelné.Az a helyzet, hogy azt, hogy Nagy-Britannia ki fog lépni az Európai Unióból, a népszavazás másnapján megtudtuk, ez nem kell hogy Magyarországon bárkinek problémát vagy meglepetést okozzon, erre jogtechnikailag fel lehetett volna készülni, ahogy arra is fel lehet készülni majd, hogy 2019-ben is december 24-én lesz a karácsony. Azt is pontosan tudtuk, hogy jelentős esély van arra, hogy ez egy ilyen rendezetlen kilépés lesz, hiszen a brit parlamentben a kiegyensúlyozott viszony nem teszi lehetővé azt, hogy bármelyik oldal a saját pártján belül meg tudná oldani azt, hogy ez ne így történjen. Nem biztos, hogy ez lesz, de: tavaly november végén az LMP beadott egy határozati javaslatot Hörcsik bizottsági elnök úr erre pontosan emlékszik , amelyben azt kértük, hogy a kormány még tavaly év végére, december 31-ig készüljön elő arra, hogy milyen módon tud felkészülni arra, hogy ha rendezetlenül lép ki Nagy-Britannia. Rengeteg magyar állampolgár van ott, és az ő érdekük védelme, mivel Magyarország védi a határain kívül lévő állampolgárok érdekeit, nemcsak azokét, akik a trianoni békediktátum miatt szakadtak külföldre, hanem azokét is, akik úgy döntöttek, hogy külföldön élnek, Nyugat-Európában, felhasználva az európai uniós szabad mozgás jogait, ezeket az embereket hátrány fogja érni emiatt. Akkor azt mondták nekem bizottsági ülésen, körülbelül úgy tudnám összefoglalni, hogy nincs itt semmi látnivaló, majd minden rendben lesz, előbb-utóbb meg fogjuk oldani. Ehhez képest behozták ezt a törvényt. Ennek a törvénynek, bár azt mondta Arató képviselőtársam, hogy ez egy gondos iparosmunka, szerintem jelentős hiányosságai vannak, amelyek nem készülnek fel a kilépésből fakadó problémák egy részére. Itt egy dologról szeretnék igazán beszélni, amit korábban már említettünk, de nem mentünk bele elég mélyen, hogy mire nem készült fel a kormányzat, ez pedig a kint tanuló diákok problémája. Erről nem szól ez a törvény, és ez egy nagyon súlyos mulasztása. Ugyanis több brit egyetem rektora bejelentette, hogy ő maga sem tudja, mi van akkor, ha rendezetlen kilépés van, és egy diák elkezdte valamilyen tandíj, illetve valamilyen lakhatási konstrukció, illetve valamilyen besorolás alapján az egyetemi éveket, és ha közben történik a rendezetlen kilépés, akkor nem tudja, hogy tudjae garantálni, hogy ugyanezen a módon fogja befejezni. Ez az egyik. Erre választ szeretnénk a magyar kormánytól, hogy vane valamilyen kétoldalú módja, ahogy meg lehet oldani azt, hogy a kint lévő magyar diákok, ha már EU-s diák besorolásban kezdik az első tanévet, akkor majd a negyediket, a harmadikat meg az ötödiket is úgy tudják folytatni. Mondom ezt úgy, hogy ugye ott bonyolult a rendszer például Skóciában ahol Hörcsik képviselőtársam is járt egyetemre és én is , ott tandíjmentesség vonatkozik az európai uniós diákokra. Szeretnénk tudni, hogy ennek a tandíjmentességnek mi lesz a pontos státusza, illetve hogy milyen módon tudjuk elérni azt, hogy azok, akik kint úgy vállaltak egyetemi éveket, hogy nekik nem kell tandíjat fizetni, majd most kapnak egy több ezer fontnyi tandíjat. Tehát ez lenne az, amire talán ki kéne térnie a kormányzatnak, és ez lenne az, ami kapcsán én legelőször tavaly október végén figyelmeztettem a magyar kormányzatot. A másik. Az Erasmus-, illetve Erasmus+ programokkal nem tudjuk, mi a helyzet, erre szintén nem ad megoldást ez a törvénytervezet, hogy erre tudjunk válaszolni. Nem tudjuk megmondani azt, hogy azok, akik már jelentkeztek ilyen jellegű Erasmus-programba vagy Erasmus+ programban vannak, azoknak mi a státusza, illetve ami mondjuk, ebben a Házban egy cseppet kevésbé érdekes , akik Nagy-Britanniából ide jelentkeztek Erasmus- vagy Erasmus+ programba, velük mi lesz. Egy nagyon konkrét kérdést szeretnék föltenni a kutatási, illetve egyetemen dolgozók tekintetében, ez a Horizon 2020 nevű program, ez a nagy EU-s program, ami a kutatás-fejlesztési, illetve az egyetemi pénzeket osztja, ebben emberek már jelentkeztek úgy kutatási ösztöndíjakra, hogy az volt a tudásuk, hogy Nagy-Britannia kilépése után is ezeknek a kutatási ösztöndíjaknak tudja biztosítani az ő részét. Ha rendezetlen módon van ez a kilépés, akkor ezzel mi a helyzet? Mi a helyzet azokkal a diákokkal, akik mondjuk, posztgraduális képzésen vesznek részt, és így részben oktatnak is az egyetemen és tanulnak is, ebben az esetben nekik kelle diákvízumhoz folyamodniuk, vagy munkaerő jellegű vízumot kell igényelniük? És ha munkaerő jellegű vízumot kell igényelniük, akkor honnan tudjuk, hogy ők be tudják fejezni ott a doktori képzésüket? Illetve ha be tudják fejezni ott a doktori képzésüket, akkor ugyanez a tandíj jellegű kérdés vonatozik rájuk, amit már korábban föltettem. Illetve, tudjae biztosítani a magyar kormányzat azt, vagy vane bármilyen módja, hogy ezt elérje akár kétoldalú úton, hogy ne kelljen diákvízumhoz folyamodnia azoknak a diákoknak, akik már hallgatói jogviszonyban vannak Nagy-Britanniában, és elkezdtek ott egy oktatást? Itt a brit egyetemen tanító emberekről is szintén van szó, itt meg sokszor posztdoktorális képzésben vesznek ezek az emberek részt, ami egy nagyon hogy mondjam? szürkezóna a hallgatói jogviszony és a nem hallgatói jogviszony között, ennél mi a helyzet? Továbbá jelenleg van Magyarország és Nagy-Britannia között géntechnológiai és mezőgazdasági kutatás-fejlesztési program, erre konkrétan, hogy velük mi fog történni: ez egy közös európai uniós és brit jellegű kutatási-fejlesztési program, amivel nem tudjuk, mi történik, ha rendezetlenül lép ki Nagy-Britannia. Tehát mivel Nagy-Britanniának az egyik legnagyobb ipara a felsőoktatási ipar ők ezt így is szokták nevezni , és nagyon sok magyar diák és magyar tanár van ilyen helyeken, illetve nagyon sokan akarnak odamenni, úgy előkészülni a rendezetlen kilépésre, hogy erről egy szó, egy betű, egy gondolat, egy kedves érzelem nincs, szerintem felelőtlen. Tehát én arra kérném államtitkár urat, hogy majd amikor válaszol, akkor ezekre a konkrét kérdésekre válaszoljon, és arra kérem a képviselőtársaimat, hogy az aktuálpolitikai paneleket ne itt éljük ki, mindenkinek van erre elég fóruma. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Két percre megadom a szót Bősz Anett képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Nagy örömmel látom, hogy a brexit rendezetlen körülmények között való lezajlására hazánk is részletes forgatókönyvvel készül, ez egy felelős EU-tagországhoz méltó viselkedés. Azonban az volna ezzel kapcsolatosan a kormánypárti képviselőtársaimhoz és államtitkár úrhoz is a kérdésem, hogy mivel hazánk jelen pillanatban az egyik legrendezetlenebb EU-s tagország, vajon vane arra részletes forgatókönyvünk, hogy hogyan áll helyre a jogállam és a demokrácia. És még mielőtt megvonnák tőlem a szót, én most meg is köszönöm az önök figyelmét. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. További képviselői felszólalás következik. Megadom a szót Hörcsik Richárd képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Az előttünk fekvő T/4821. számú törvényjavaslat célja tehát nem más, mint hogy az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból történő, megállapodás nélküli kilépésének az esetére az egyes törvények hatályos rendelkezéséhez képest a szükséges hazai jogszabályi változásokat biztosítsa. [[16.50]] A brit népszavazás után a kilépés menete az elsődleges uniós jog szerint az lett volna, hogy a kilépő tagállam kilépési szándékát bejelenti az Európai Tanácsnak, az Európai Tanács által adott iránymutatások alapján pedig az Európai Unió tárgyalásokat folytat és megállapodást köt a kilépő tagállammal, amelyben a kilépő tagállamnak az Unióval való jövőbeli kapcsolataira tekintettel meghatározzák a kilépő tagállam kilépésének részletes szabályait. A megállapodást az Európai Unió nevében az Európai Tanács kötné meg minősített többséggel eljárva, az Európai Parlament egyetértését követően. Így szól tehát a jog, ezt az elvet kellett volna követni az érintett feleknek, de sajnos jól látjuk az elmúlt másfél év eseményeiből, hogy nem így alakult a helyzet. A különböző érdekek akár Londonban, akár Brüsszelben ezt felülírták, és a sajnálatosan kialakult helyzet korrekt rendezésének ezt a módját sajnos mindkét fél elveszítette. Szomorú ezt kimondani, de ez a helyzet. Tisztelt Képviselőtársaim! Nem először merült már fel az igény arra, hogy a magyar kormány valamilyen módon tájékoztassa az Országgyűlést a brexit állásáról, hiszen ahogy hallottuk, a magyar állampolgárok sorsát, nemcsak a kint dolgozó, hanem a kint tanuló sorstársaink életét és egyáltalán a magyar állam érdekeit is jelentősen befolyásolja az európai integráció történetében ez a páratlan esemény. Nem mindegy, hogy Nagy-Britannia, az Egyesült Királyság kilépésével milyen lyuk keletkezik a többéves pénzügyi keretben, és ez bizony befolyásolja nemcsak Magyarország, hanem a többi európai tagország hétéves büdzséjét. Szeretném tájékoztatni a képviselőtársaimat, hogy az Európai ügyek bizottságában számos alkalommal volt napirenden a brexit kérdése. A fontosabb tárgyalási fordulók után az Egyesült Királyság nagykövete, Iain Lindsay barátunk és a magyar kormány képviselője, legtöbbször Takács Szabolcs államtitkár úr egyaránt beszámoltak a kialakult helyzetről. Ahogy haladtak előre a tárgyalások, mindig megvolt bennünk az optimizmus, legalábbis nagykövet úr mindig ezt sugallta. Ahogy haladtak előre a tárgyalások Brüsszel és London között, úgy vált egyre valószínűbbé, hogy az Országgyűlésre is hárul majd feladat a kilépés következményeinek jogalkotással történő rendezésében. A rendezetlen kilépés valószínűsége ma már rendkívül komoly, sajnos ezt kell mondanom. Ugyanis az Egyesült Királyság parlamentjének alsóháza, ahogy államtitkár úr is és Vejkey képviselőtársam is említette, 2019. január 15-én elutasította az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének feltételrendszerét tartalmazó megállapodás tervezetét, és március 29-én éjfélkor pedig az uniós joganyag szerint sor kell kerüljön a kilépésre az Európai Unióból. Így tehát, tisztelt képviselőtársaim, az Egyesült Királyság jogi státusza március 30-án a harmadik országokkal azonossá válik, ezért az uniós tagság megállapodás nélküli megszűnése esetén szükséges egyes hazai jogszabályok vonatkozásában az Egyesült Királyság állampolgárait érintő rendelkezések módosítása. Itt szeretném megköszönni a kormánynak, hogy ezt most elénk hozta. Ungár Péter képviselőtársamnak: annak idején az LMP módosító javaslatáról, illetve javaslatáról szavaztunk; mi reménykedtünk nemcsak Londonban, hanem Budapesten is, hogy a megállapodás megtörténik, és egy rendezett megállapodás lesz. Ahogy Orbán Viktor miniszterelnök úr elsőként az európai kormányfők között hangsúlyozta: mi egy fair brexitet szeretnénk. Mi reménykedtünk ebben, és úgy érzem, hogy egy hídon akkor kell átkelni, amikor odaérünk, és most már látszik az, hogy itt nincs hátra, és jobb későn, mint soha. Úgy hiszem, hogy ennek a tárgyalására most kerül sor a parlamentben, idejében. Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a javaslat által érintett jogszabályok közül csak hármat említsek meg, ami alapvetően foglalkoztatja a magyar polgárokat akár itt, Magyarországon, akár kint az Egyesült Királyságban. Már említettük a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló ’91. évi IV. törvényt. Ennek a megállapításra kerülő ellátások esetén a szociális uniós rendeletek szabályainak alkalmazásával kell eljárni úgy, hogy a kilépés ténye sem a jogosultságot, sem a megállapításra irányuló eljárást nem befolyásolja. Tehát az előttünk fekvő törvényjavaslat a szociális uniós rendeletek által, ahogy államtitkár úr is említette, a biztosítási idők összeszámítására vonatkozó alapelv alkalmazását rendeli el, a kilépés időpontját követő kezdő időponttal megállapításra kerülő ellátások esetében. Fontos azt is megjegyeznem, tisztelt képviselőtársaim, hogy az előttünk fekvő jogszabálytervezet biztosítja azt is, hogy az álláskeresési járadék esetében a jogosultsághoz szükséges brit biztosítási idő figyelembe vehető legyen a hivatkozott uniós rendelet megfelelő rendelkezéseinek alkalmazásával. Tehát a törvényjavaslat biztosítja azt is, hogy a brit kilépést megelőzően szerzett jogosultsági idők a kilépést követő időponttól megnyíló jogosultságok esetében is figyelembe vehetők legyenek, és a jogosultságok ne vesszenek el. Ez nagyon fontos. Tisztelt Képviselőtársaim! Ugyanez vonatkozik a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló ’97. évi LXXXIII. törvényre is. A kilépési időpontot megelőző kezdő időponttól megállapításra kerülő ellátások esetében a szociális uniós rendeleteket kell alkalmazni. A javaslat hangsúlyosan törekszik a szerzett jogok védelmére, és ezt nagyon fontosnak tartom. A pénzbeli egészségbiztosítási ellátások tekintetében, ha a jogosultság megállapításához a brit biztosítási rendszerben szerzett biztosítási idő figyelembevételével szükséges, arra a szociális uniós rendeletek szerint lesz lehetőség. Ahogy Kovács képviselőtársam említette, a táppénz, a csecsemőgondozási díj és a gyermekgondozási díj esetében a magyar és a brit előzetes biztosítási idők figyelembevételével történhet az ellátások megállapítása. Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar kormányzati politika sarokpontja a családok támogatása, így a törvényjavaslat vonatkozó rendelkezéseire is érdemes kitérni. Itt szeretném említeni a családok támogatásáról szóló ’98. évi LXXXIV. törvény alkalmazását. Tisztelt Ház! Tekintettel a kilépést övező körülmények bizonytalan voltára, úgy hiszem, hogy az Országgyűlés nem tehet mást, mint hogy ezt az úgynevezett vészforgatókönyvet kell életbe léptetni arra az esetre, hogyha az úgynevezett no deal brexit vagy egyesek szerint a hard brexit megvalósulna. A viszonossági alapokon nyugvó kétoldalú megállapodások megkötéséig a jogviszonyok rendelkezését a kormány által javasolt módon úgy hiszem, célszerű megvalósítani, ezért ezt a törvényjavaslatot jómagam is tudom támogatni és erre kérem képviselőtársaimat. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Kettő percre szót kér Ungár Péter képviselő úr, LMP.
Köszönöm a szót. Csak annyit szeretnék mondani: értem, hogy reménykedtünk, majd ez a remény szertefoszlott, de nem értem miért. Akkor már láttuk, hogy azért efelé halad a világ, nem hiszem, hogy ez bárkit meglepett volna. Most sem tudjuk pontosan, hogy ez meg fog történni vagy nem; ma sem tudjuk még biztosan. Kicsit változott a százalékos arány, hogy ki mire tippel, meg biztos vagyok benne, hogy a különböző fogadóirodáknál változott az arány, hogy ki mennyit nyerhetne a rendezetlen vagy a rendezett kilépésnél, de azért hogy az út, amin vagyunk a híd felé, efelé van, az nem okozott senkinek meglepetést.Még mindig nem kaptam kellő választ arra, hogy mi okozza a késedelmet ebből a szempontból az erre való előkészítésnél, illetve a másik, ezt csak államtitkár úrnak szeretném mondani, hogy feltételezem, azt fogja nekem válaszként mondani a felsőoktatásra vonatkozó résznél, hogy nem tudunk olyan dolgot módosítani, ami brit törvényről szól, mert ez nem a brit országgyűlés. [[17.00]] De szeretném jelezni, hogy több európai uniós országban már pontosan ezért ők módosították a brit diákokra vonatkozó törvényjavaslatokat abban az esetben, hogy utána kétoldalúan tudjuk képviselni, ha erre nincsen lehetőség. Tehát az a kormány, amely amúgy minden egyes alkalommal eltér a közös EU-s tárgyalástól és kétoldalúan külön tárgyal, ebben mindig mint a legfegyelmezettebb diák elmondja, hogy nem lehet külön tárgyalni, mert majd mit fognak szólni Brüsszelben. Hát, most itt az idő a szabadságharcra a magyar diákok érdekében! Nagy-Britanniában kezdjük meg a kétoldalú tárgyalásokat a brit kormánnyal! Ha jól láttam a képeken, a magyar miniszterelnök és a brit miniszterelnök között egy harmonikus viszony van, akkor ezt felhasználva képviselje az érdekeit a magyar diákoknak, és indítsunk külön kétoldalú jellegű tárgyalásokat a Nagy-Britanniában tanuló magyar diákok érdekében. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Ismételt felszólalásra adok lehetőséget Bencsik János képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm a szót, elnök úr. Vejkey Imre képviselő úr hozzászólására szeretnék reagálni. Azt említette, hogy szemben az ellenzékkel, a kormány a családok Európáját és nem a migránsok Európáját támogatja. Egyébként ebben az alapelvben szerintem egyébként nincs köztünk különbség. Mi is azt gondoljuk, hogy a demográfiai válságot, amely Magyarországon, több hasonló nyugat-európai és európai országgal egyetemben van, elsősorban nem idegen kultúrájú emberek befogadásával, azok tömegével kell megoldani, hanem a magyar családok támogatásával. Ebben az alapelvben tehát nincs köztünk különbség. Itt a nézetkülönbség inkább az elv és a gyakorlat megvalósulásában van. Nyilván támogattuk a kormánynak az otthonteremtési kedvezményeit, illetve programjait, de azt már kevésbé tartjuk indokolhatónak, hogy hogyan történhetett meg az, hogy ha a magyar kormány nem migránsok Európáját, hanem családok Európáját szeretné, akkor hogyan lehet, hogy az elmúlt években önök 86 ezer olyan személynek a beengedéséhez járultak hozzá, akik jelenleg migránsként érkeztek az országba. [[Az elnöki széket Sneider Tamás, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Hogyan fordulhat elő az, amire Z. Kárpát Dániel képviselőtársam a tegnapi napon e ház falai között felhívta az önök figyelmét, hogy a magyarországi bankok a saját honlapjukon hirdetik azt, hogy hogyan tudnak egyébként magyar állampolgársággal nem rendelkező, harmadik világból érkező állampolgárok CSOK-ot, családi otthonkedvezményt igényelni? Hogyan fordulhat elő az, hogy a Magyarországról kiáramló százezrek helyett a kormány ukrán és román vendégmunkásokkal tölti fel a hiányszakmákban, a hiányágazatokban a helyeket? Hogyan fordulhat elő az, hogy gyakorlatilag mindenféle kétes hátterű üzletembernek adunk letelepedési kötvényeket tömegével? Miért van az, hogy évek óta folyamatosan visszatérő témája a sajtónak, hogy különböző, elsősorban Oroszországból, Ukrajnából érkező emberek szereznek magyar állampolgárságot, ha eleget fizetnek ezért? Hogyan fordulhat elő az, ami most itt Venezuela kapcsán volt példa, hogy a magyar kormány úgy fogadott be 300, magyar felmenőkkel rendelkező venezuelai magyar állampolgárt, hogy azt gyakorlatilag teljes titokban kellett tartani? Hozzáteszem és hangsúlyozom, hogy természetesen nem az ő befogadásukkal van baj, hiszen ez humanitárius szempontból és egyébként elfogadható, mivel rájuk nem mint migránsokra, hanem magyarokra, többedgenerációs magyar állampolgárokra tekintünk. Ezt teljesen helyénvalónak és méltányolandónak tartjuk, de mégis, az a helyzet, hogy ezt az egészet így fű alatt kellett rendezni, azt bizonyítja, hogy az önök által propagált családok Európája helyett itt bizony a kommunikáció és a valóság között egy éles ellentét feszül, és ezt az ellentétet egyébként önök közül még senki nem tudta tisztázni vagy rendbe tenni, úgyhogy esetleg várom akár képviselő úrnak, akár más kormánypárti képviselőknek a válaszát a tisztánlátás végett, hogy hogyan fordulhatnak elő ezek a fent tárgyalt esetek. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszöntöm képviselőtársaimat. Megadom a szót két percben Hörcsik Richárd képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Ungár Péter képviselőtársam felszólalása ihletett arra, hogy ráirányítsam a figyelmet, hogy amikor megtörtént a brexit, akkor az Európai Unió és az Egyesült Királyság leült a tárgyalóasztalhoz, és elkezdődött a tárgyalás. Az Európai Unió Michel Barnier jól ismert politikust bízta meg főtárgyalónak, aki egyébként a bizottságunknál is kétszer járt, és utólag be is számolt a tárgyalások állásáról. Úgy hiszem, hogy az általa végzett munka kiválóan mutatja azt, hogy milyen nehéz volt a tárgyalás. Ilyen még nem fordult elő az Európai Unió történetében, hogy valaki kilép. Ez egy precedens nélküli dolog. Itt bizony a jogászoknak keményen kellett helytállniuk, hogy hogyan tudják elválasztani azt a sok-sok tízezer kapcsot, hogyan tudják elvágni, ami összekötötte az Egyesült Királyságot az Európai Unióval. Úgy hiszem, Barnier főbiztos egyik nagy eredménye az, hogy össze tudta kovácsolni a 27-eket. Ebben a tekintetben Magyarország is természetesen a többi tagországgal együtt beállt a sorba, aminek a lényege az volt, hogy nincs külön tárgyalás, nincs külön alku. Ugyanakkor miniszterelnök úr a visegrádi négyek keretében is külön tárgyalásokat folytatott, hogy arra az esetre, ha mégiscsak megtörténik a brexit, egy kemény brexit, akkor mi történik. Ugyanakkor szeretném jelezni képviselőtársaimnak, hogy a magyar kormány hasonlóan a többi európai uniós kormányhoz ugyanazt a felfogást képviselte, hogy Európa egységét szükséges megőrizni, és ha majd bekövetkezik a brexit, majd utána kezdődnek el a külön tárgyalások. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Kérdezem, kíváne valaki hozzászólni a vitához. [[Nincs jelentkező.]] Nem látok jelentkezőt, így az általános vitát lezárom.Kérdezem államtitkár urat, hogy kíváne hozzászólni az elhangzottakhoz. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselők! Gondos iparosként szeretném megköszönni a támogató hozzászólásokat a benyújtott törvényjavaslathoz. Az elhangzott hozzászólások alapján megerősítve látom azt, amit az expozé elején is mondtam, hogy a brexit, az ahhoz vezető út még hosszú évtizedekig munkát fog adni politológusoknak és történészeknek is.Én nem tartom szükségtelennek ismét aláhúzni, hogy az önök előtt fekvő törvényjavaslatnak az a célja, hogy a rendezetlen brit kilépés esetére szükséges jogalkotói intézkedéseket megtegye. Nem célja az önök előtt fekvő törvényjavaslatnak az, hogy teljes körű tájékoztatást adjon mindazokról a bizonytalansági tényezőkről, amelyek a brexittel kapcsolatban felmerülhetnek. A törvényjavaslatnak az a célja, hogy a magyar jogalkotó által kezelhető problémákra megoldást nyújtson. A brexit természetesen jelentős változást fog előidézni az Európai Unió életében, de vannak olyan területek, ahol a brexit nem fog változást hozni. Ilyen az uniós hatáskörök kérdése. Vannak olyan területek, amelyek a brexit után is uniós hatáskörben maradnak ugyanúgy, ahogy most is uniós hatáskörben vannak. Ezeken a területeken a bizonytalanságot a magyar jogalkotó nem fogja tudni orvosolni. Vannak olyan területek, amelyek a brexit esetén kizárólag az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás útján rendezhetők. A magyar jogalkotó ezeket a kérdéseket sem fogja tudni egyoldalú jogalkotási aktussal rendezni, és vannak olyan kérdések, amelyeket Magyarország és az Egyesült Királyság közötti kétoldalú megállapodással lehet majd rendezni. Természetesen a magyar jogalkotónak az sem áll hatalmában, hogy ezeket a kérdéseket egyoldalúan jogalkotási aktus útján kezelje. A tájékoztatással kapcsolatos felelősségének a magyar kormány eleget fog tenni. Ez a tájékoztatás nemcsak a magyar kormány, hanem az Egyesült Királyság kormánya és az Európai Unió intézményei részéről is megtörténik. A felszólalásokban említett egyes uniós programok, például az Erasmus vagy a Horizon 2020 program az európai uniós intézmények kezelésében álló programok, ezeknek a jövőjéről kizárólag az azokat kezelő európai intézmények jogosultak dönteni, és úgy illő, hogy erről ők is tájékoztassák az európai közvéleményt. Szeretném általános jelleggel megjegyezni azt, hogy a törvényjavaslat benyújtását én sem idő előttinek, sem idő utáninak, hanem pont időszerűnek tekintem. Úgy gondolom, hogy azokon a területeken, ahol a magyar állampolgárok jogainak a védelmére van szükség, ezek tekintetében a magyar állampolgárokat veszély nem fenyegeti. [[17.10]] Az Egyesült Királyság által tett egyoldalú nyilatkozatok, illetve a folyamatos kontakt, ami az Egyesült Királyság és a magyar kormány között fennáll, megnyugtatóak ebből a szempontból. Szeretném azt is leszögezni, hogy egy felelős kormánynak nem az a feladata, hogy vágyakozva nézzen a jövőbe a tekintetben, hogy mit lenne jó tenni és mikor, hanem a felelőssége az, hogy megtegye azt, amit lehet és akkor, amikor lehet. Úgy gondolom, hogy ezt a célkitűzést az önök előtt fekvő törvényjavaslat maximálisan megvalósította. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönjük, államtitkár úr. A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most soron következik az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozatnak a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény módosításáról szóló 2018. évi CXXXII. törvénnyel összefüggő módosításáról szóló határozati javaslat általános vitája lezárásig. A Bajkai István, Hende Csaba és Vejkey Imre képviselők által benyújtott előterjesztés H/4819. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Vejkey Imre úrnak, a napirendi pont előadójának.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! 2018. december 12-én a Magyar Országgyűlés 131 igennel, 2 tartózkodás mellett megszavazta a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény módosításáról szóló 2018. évi CXXXII. törvénymódosítást, melyet a kormány kezdeményezett többek között azért, mert az Alaptörvény ötödik módosítása indokolttá tette. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Alaptörvény ötödik módosítása által a vallási közösségek egyházügyi törvény módosításával bevezetett új felosztása az Alaptörvényben is megjelent úgy, mint vallási egyesület, nyilvántartásba vett egyház, bejegyzett egyház és bevett egyház. Jogilag valamennyi vallási közösség egyháznak minősül, és a bevett egyházak azok, amelyekkel az Országgyűlés döntése alapján az állam együttműködhet, azaz adózási és egyéb kedvezményeket nyújthat nekik. Az Alaptörvény ötödik módosításával az Alaptörvény VII. cikkének (4) bekezdése alapján az állam a vallási közösségek a közösségi célok elérése érdekében együttműködhetnek. Az együttműködésről a vallási közösség kérelme alapján az Országgyűlés dönt. Az együttműködésben részt vevő vallási közösségek bevett egyházként működnek. A bevett egyházaknak a közösségi célok elérését szolgáló feladatokban való részvételükre tekintettel az állam sajátos jogosultságokat biztosít. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A 2019. április 15-én hatályba lépő 2018. évi CXXXII. törvény a vallási közösségek nyilvántartásba vételének feltételeit és a hitéleti tevékenység finanszírozásában való állami részvétel alapelveit is érinti. Ez konkrétan azt jelenti, hogy a jogi személyiséggel bíró vallási közösségek bejegyzése során 2019. április 15-től nem az egyházak parlamenti elismerésére, hanem a bírósági nyilvántartásba vételére kerül sor, a bevett egyház kivételével. Mivel pedig a törvényi keretrendszer a fentiek szerint parlamenti elismerésről bírósági nyilvántartásba vételre változott, ezért az Országgyűlés módosuló szerepkörét és az eljárási szabályok változását az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat egyházakkal kapcsolatos eljárásokra vonatkozó alcímében is meg kell jeleníteni az alcím újraszabályozásával együtt. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A 2019. április 15-én hatályba lépő 2018. évi CXXXII. törvény rendelkezése okán megszűnik a vallásügyekkel foglalkozó bizottság törvénykezdeményezési jogköre, de a tárgykör speciális jellege miatt indokolt, hogy a törvényjavaslat részletes vitáját a jövőben is a vallásügyekkel foglalkozó bizottság vagyis jelen pillanatban ez az Igazságügyi bizottság folytassa le. A bejegyzett egyházzal kötött átfogó megállapodás kihirdetése a bejegyzett egyház bevett egyházi státuszának elnyeréséhez szükséges, ugyanakkor az átfogó megállapodásból eredő jogok és kötelezettségek már a megállapodás hatálybalépésétől kezdődően illetik meg, illetve terhelik a feleket. Erre tekintettel a törvényjavaslatnak az átfogó megállapodás kihirdetéséről szóló részéhez módosító javaslat nem nyújtható be. Indokolt azonban, hogy a megállapodás szövegét kihirdető törvényjavaslat és az aláírt megállapodás szövege közötti, eljárási vagy helyesírási hiba okán fennálló eltérések esetében az előterjesztőnek lehetősége legyen helyesbítési javaslat benyújtására. A HHSZ 2. mellékletének pontosítása és a 2. melléklet szerinti nem önálló indítványok felsorolásának kiegészítése szükséges a helyesbítési javaslattal. A hatályba léptető rendelkezés a 2018. évi CXXXII. törvény 2019-i hatálybalépéséhez igazodik. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mindezek alapján kérem, hogy támogassák az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat módosításáról szóló H/4819. számú határozati javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönjük, képviselő úr. A kormány képviselője jelezte, hogy nem kívánja ismertetni a kormány álláspontját a vita során. Így most a vezérszónoki felszólalások kerülnek sorra. Elsőként megadom a szót Herczeg Tamásnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Magyar Országgyűlés az őszi ülésszak, az előző ülésszak végén 2018. december 12-én fogadta el a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló törvény módosítására irányuló törvényjavaslatot. Az elfogadott módosítás, ahogy elhangzott az imént, a 2019. esztendő április 15. napján lép hatályba. A módosítás lényegi eleme egy olyan új egyházi szervezetrendszer kialakítása, amelyben a bevett egyházak kivételével a további vallási közösségek egyházi jogi személlyé történő minősítésére az eddig alkalmazott elismerési eljárás helyett a bíróság által való nyilvántartásba vétellel kerül sor.Szeretném röviden összefoglalni, hogy mit is kell értenünk bevett egyház alatt. A törvényi definíció szerint a bevett egyház olyan bejegyzett egyház, amellyel az állam a közösségi célok érdekében történő együttműködésről átfogó megállapodást köt. A kormány törvénykezdeményezése érdekében ezen említett megállapodásokat, valamint azok módosításait kötelező törvényben kihirdetni. Az egyházügyi törvénynek a vallási közösségek jogállásáról szóló fejezete kimondja, hogy vallási közösség a természetes személyek minden olyan közössége, szervezeti formától, jogi személyiségtől vagy elnevezéstől függetlenül, amely vallás gyakorlására alakult, és elsődlegesen vallási tevékenységet végez. Vallási közösség pedig működhet jogi személyiség nélkül, illetve jogi személyiséggel rendelkező szervezeti formában. Tisztelt Ház! A decemberben hozott jogszabály bizonyos többletjogosítványokat rendel a jogi személyiséggel rendelkező vallási közösségek számára. Ilyen szervezet tehát a vallási egyesület, a nyilvántartásba vett egyház, a bejegyzett egyház és a bevett egyház. A sarkalatos törvényben kihirdetett, illetve az egyházügyi törvény mellékletében történő megjelenítéssel rendelkező bejegyzett egyházak minősülnek az Alaptörvény vonatkozó rendelkezése szerint bevett egyháznak. Az Alaptörvény VII. cikk (4) bekezdése a következőképpen szól. Az állam és a vallási közösségek a közösségi célok elérése érdekében együttműködhetnek. Az együttműködésről a vallási közösség kérelme alapján az Országgyűlés dönt. Az együttműködésben részt vevő vallási közösségek bevett egyházként működnek. A bevett egyházaknak a közösségi célok elérését szolgáló feladatokban való részvételükre tekintettel az állam sajátos jogosultságokat biztosít. [[17.20]] Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő határozati javaslat célja, hogy az előbbiekben ismertetett, megváltozott törvényi keretrendszerhez igazítsa a határozati házszabály rendelkezéseit. A 2018. december 12-én elfogadott törvénymódosítás értelmében változnak az eljárási szabályok, így mindenképpen szükségesnek mutatkozik a házszabály módosítása, mégpedig az Országgyűlés bejegyzett egyházzá történő minősítési eljárásban betöltött szerepének megváltozására tekintettel. Az egyházügyi törvény módosításának következménye, hogy megszűnik az Országgyűlés vallásügyekkel foglalkozó bizottságának törvénykezdeményezési jogköre mint ez az előbb elhangzott , azonban az érintett tárgykör speciális jellegéből adódóan észszerűnek mutatkozik, hogy a törvényjavaslat részletes vitáját a jövőben is a vallásügyekkel foglalkozó bizottság, így az Igazságügyi bizottság folytassa le. Az elfogadott törvénymódosítás értelmében a bejegyzett egyházzal kötött átfogó megállapodás kihirdetése nélkülözhetetlen eljárási aktus a bejegyzett egyház bevett egyházi státuszának elnyerése céljából. Az átfogó megállapodásból eredő jogok és kötelezettségek már annak hatálybalépésétől kezdve megilletik, illetve terhelik a feleket. Mindez annyit jelent, hogy a törvényjavaslatnak az átfogó megállapodás kihirdetéséről szóló részéhez módosítási javaslat nem nyújtható be. A jogalkotó indokoltnak látja azonban, hogy lehetőséget biztosítson úgynevezett helyesbítési javaslat benyújtására az előterjesztőnek abban az esetben, ha a megállapodást kihirdető törvényjavaslat és az aláírt megállapodás szövege között elírási vagy helyesírási hiba folytán eltérés állna fenn. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő javaslat olyan jogtechnikai megoldást kínál számunkra, amellyel lehetővé válna a házszabály vonatkozó rendelkezéseinek az egyházügyi törvény hatályos szövegéhez történő igazítása. Véleményem szerint ez mindenképpen szükséges, hiszen az Országgyűlés szerepe módosul az eljárás során. Tekintettel az expozéban elhangzottakra, valamint az általam elmondottakra, a Fidesz-Magyar Polgári Szövetség országgyűlési képviselőcsoportja támogatja a benyújtott javaslat elfogadását. Kérem valamennyi képviselőtársamat, hogy önök is tegyék ezt. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Most megadom a szót Mirkóczki Ádámnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Csak nagyon röviden: a Jobbik természetesen támogatja ezt a javaslatot, ahogy az ezt megelőző törvényt vagy megalapozó törvényjavaslatot is. Egyetlenegy dolgot szeretnék tényleg építő jellegű kritikával megfogalmazni, és egyáltalán nincs semmiféle szurkálódási szándékom. Ha visszagondolunk, és elsősorban azok a képviselők, akik legalább 2010-től tagjai voltak az Országgyűlésnek, az egész egyházügyi, addig is kaotikus és nem jó törvényhez 2011-ben nyúltunk először emlékeim szerint, és tényleg a szándékot értve és a célokat elfogadva, maga a módszer és az eszköz, ahogy azt próbáltuk hosszú éveken keresztül vagy próbálták önök hosszú éveken keresztül megvalósítani, az katasztrofális volt. Lényegében, ha belegondolunk, 2011-től számos verzió látott napvilágot, számos általános vitát, részletes vitát, szavazásokat folytattunk le, és ha nem is túlzok, 8 év kellett ahhoz, hogy egy olyan javaslatot fogalmazzunk meg egy ilyen ügyben, ami tényleg a lelkiismereti és vallásszabadsáról szól, 8 év kellett ahhoz, hogy lényegében szinte azt az egy-két tartózkodást nem számítva nagy többséggel elfogadja az Országgyűlés egy olyan ügyben, ami valóban pártállástól független, kortól, nemtől, sőt vallástól független, de mégis egy nagyon fontos dolog. Én azt szeretném kérni és naivul tanácsolni a jövőben, hogy az ilyen jellegű kérdéseknél, amelyek tényleg messze vannak a pártpolitikától, és nagyon nehéz még hajánál előrángatva is belevinni olyan vitákat, ami nem méltó hozzá, ebben szerintem nyugodtan lehet a konszenzus érdekében és a mielőbbi siker és jobbító szándék érdekében közös nevezőre jutni, és nem szégyen sem elfogadni, sem meghallgatni az ellenzéki javaslatokat, hiszen számos módon megfogalmaztuk az előző javaslatnál is, az azt megelőző javaslatoknál meg pláne, hogy mennyire méltatlan az például egy vallási közösség vagy egyház esetében, hogy országgyűlési képviselők szavazzanak egyáltalán a létükről és a sorsukról. Akkor nem hallgatták meg, később természetesen sok okozat vezetett oda, hogy ez mégis kikerült, és hála istennek most már eljutottunk oda, hogy ilyenről nem beszélhetünk, és végre van egy olyan javaslat, ami azt gondolom, hogy mondjuk úgy, a körülményekhez képest megfelelő módon szabályozza ezt a kérdést, noha nem könnyű, és biztos, hogy évekkel később újra hozzá kell majd nyúlni, és nem azért, mert ez rossz, hanem egyszerűen majd az élet meg a gyakorlat felülírja a jelenlegi szabályozásokat. Természetesen fogjuk támogatni ezt a javaslatot, de én tényleg azt kérem, hogy a jövőben az ilyen jellegű kérdéseknél sokkal inkább hallgassuk meg egymást, és nem kell 8 év egy jó törvény elfogadásához, hanem néhány hónap is elég. Köszönöm szépen. [[Z. Kárpát Dániel tapsol.]]
Köszönjük, képviselő úr. Most megadom a szót Arató Gergelynek, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Ház! Ez a javaslat logikus következménye a tavaly év végén elfogadott egyházügyi törvénynek, annak a szabályait vezeti át lényegében a határozati házszabályon. Ugyanakkor el kell mondanom azt, amit annak a törvényjavaslatnak a vitájában is elmondtunk, hogy miközben értékeljük és érzékeljük azt, hogy a jogalkotó ebben az esetben egy méltányos vagy méltányosabb és nagyobb jogbiztonságot adó szabályozásra törekedett, mint amelyet a korábbi egyházügyi törvény tartalmazott, amelyet számos alkalommal számosan nagyon határozottan kritizáltak, és amiről egyébként az Emberi Jogok Európai Bírósága mondta ki például az Evangéliumi Testvérközösség esetében, hogy nem felel meg a vallásszabadság elvének, tehát ehhez képest ez egy jobb szabályozás. Egyáltalán nem vonom kétségbe képviselőtársaimnak vagy a kormánynak a jó szándékát abban, hogy itt egy olyan szabályozást alkosson, ami megnyugtatóan rögzíti ezt a helyzetet, de sajnos az az alapvető hibája a korábbi szabályozásnak megmaradt, hogy állami szóval, törvényi szóval óhajtja meghatározni azt, hogy vannak olyan egyházak, amelyek egyenlőek, és vannak, amelyek egyenlőbbek náluk. Állami szóval akar különbséget tenni egyház és egyház, hívő ember és hívő ember között aszerint, hogy éppen melyik dobozkába tartja beilleszthetőnek az adott egyházat, mi pedig azt gondoljuk, hogy ez nincs rendben; nincs rendben a különbségtétel az egyházak között, nincs rendben a különbségtétel a hívő emberek között. Pista bácsinak és az általa kedvelt egyháznak nem járhat több, mint Józsi bácsinak és az általa kedvelt egyháznak azért, mert önök egyébként az első egyházat valamilyen szempontból jobbnak, kedvezőbbnek, rokonszenvesebbnek tartják, mint a másodikat. Ez a szemlélet egyébként keresztülmegy ezen a jogszabályon is, elnök úr is említette, én is megemlítem, hogy például az egyházakkal kötött megállapodásnál továbbra is egy furcsa felemás megoldás van, ahol egyrészt a megállapodás ugyan formálisan bekerül a parlament elé, és parlamenti védelmet kap, de közben a parlament valójában ezt csak ilyen „eszi, nem eszi, nem kap mást” alapon kapja meg, nincs módja a parlamentnek, adott esetben a parlament kisebbségének, hogy érdemben befolyása legyen ezekre a megállapodásokra. Azt tudjuk tehát mondani, hogy ez a javaslat és a mögötte lévő egész koncepció sokkal jobb, mint a korábbi, kétségkívül törekszik arra, hogy jogállami megoldásokat találjon, ugyanakkor szemléletében mi továbbra is ezt olyannak tartjuk, ami nem támogatható. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kíváne valaki hozzászólni esetleg az elhangzottakhoz? [[Nincs jelzés.]] Nem látok jelentkezőt, így az általános vitát lezárom.Megkérdezem Vejkey Imre urat, hogy kíváne hozzászólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó, képviselő úr. [[17.30]]
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mindenekelőtt szeretném megköszönni a vezérszónokok közül Herczeg Tamás fideszes képviselőtársamnak és Mirkóczki Ádám jobbikos képviselőtársamnak a támogató felszólalását. Arató Gergely képviselőtársamnak megfontolásra javaslom, hogy ha még egyszer áttekinti ezt a határozati javaslatot, ezt a H/4819. számú határozati javaslatot, akkor igazából ez a határozati javaslat hogy egy bővített mondatra szűkítsem le arra van kihegyezve, hogy az április 15-én hatályba lépő egyházi törvény és a jelenleg hatályos házszabály ne ütközzön egymással, és a házszabályt az április 15-én hatályba lépő egyházi törvényhez szeretnénk igazítani. Ezért úgy gondolom, hogy azok a felvetések, amelyeket mondott, e vonatkozásban nem feltétlenül, sőt semmiképpen nem helytállóak, és ezért kérem a DK-t is, hogy gondolja át, és a szavazás során támogassa ezt a határozati javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Ezzel mai napirendi pontjaink tárgyalásának a végére értünk. Most napirend utáni felszólalások következnek. Elsőként napirend utáni felszólalásra jelentkezett Demeter Zoltán képviselő úr: „25 éves jubileumát ünnepli a Honvédelmi Minisztérium Tábori Lelkészi Szolgálata” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A tábori lelkészi szolgálat 25 évvel ezelőtti újjáalakulása és a sorkatonai szolgálat 15 évvel ezelőtti megszűnése 2004. november 3. azt jelzi, hogy valóban gyökeres változás és fordulat ment végbe a Magyar Honvédség történetében. Engedjék meg, hogy ezt a negyedszázados eseményt, a tábori lelkészi szolgálat köszöntését személyes tapasztalattal kezdjem. Köztudott, hogy hivatásom szerint református lelkész vagyok, és mint teológus 1984 és ’86 között a megbélyegezettek körében töltöttem a sorkatonai szolgálatomat. Megérkeztünk Marcaliba, ahol mindjárt „csuhás”-nak hívtak, és minket, teológusokat külön sorba állítottak, felvittek az egyik körletbe, és a politikai tiszt, egy százados azzal nyitott, hogy: maguk a társadalom söpredékei. Azt mondták nekem, hogy azért nem fokoznak le, mert a honvéd alatt már nincs semmi. [[Derültség.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Tudom, hogy nem rólam és rólunk szól a megemlékezés, hanem arról, ami 25 évvel ezelőtt történt, de hogy képviselőtársaim érezzék és megértsék a jelentőségét annak, hogy honnét, milyen mélyről indult a rendszerváltáskor a honvédség, és hogy mekkora jelentősége van a tábori lelkészi szolgálat megjelenésének a Magyar Honvédség soraiban, ezzel kell kezdenem. És nekem, aki édesapámmal és nagyapámmal együtt énekeltük még borozgatás közben is a nótát, aminek a refrénjében ott van, hogy „honvéd áll a Hargitán”, és akinek családjában és rokonságában honvédek sora szenvedte végig az első és a második világháborút, nekünk ott a határszélen az, hogy „honvéd”, a hazát jelentette a veszteségeivel és dicsőségével együtt is. Így értsék megdöbbenésemet, amikor azt kellett hallanom, hogy a honvéd alatt már nincs semmi, ez az alja. Meggyőződéssel vallom, hogy az első komoly lépés a Magyar Honvédség tekintélyének és fegyelmének helyreállításában a lelkészi szolgálat visszavétele. Hihetetlen érzés volt, a szabadság igazi jele, amikor a tábori lelkészek megjelentek a katonák sorai között amúgy mindig is ott voltak, hiszen minden komoly hadsereg ma is és ezelőtt is sorai között tudta a katonalelkészeket. A tábori lelkészi szolgálat visszatérése a honvédség kereteibe azt jelenti, hogy a katona ismét ember, akinek tekintélye, méltósága és lelke van, akit meg kell becsülni, mert sokkal többet ér a fegyvernél, bármennyit ér is az, és a sereg veszélyes és stresszes környezet, a katonának folyton számolnia kell azzal, hogy bárhol és bármikor bevetik. A lelkészek csendes, nyugodt jelenléte a seregben jó jel, és mindaddig így van ez, amíg nem válik élessé a helyzet. Ezért nagyon szerencsés az az alakulat, amelyben a lelkészek – idézőjelbe téve „munka nélkül vannak”, pontosabban békebeli szolgálatot végeznek, biztosítják a hit- és kegyességi életet, a vallásgyakorlást, a szentségek kiszolgálását, valamint a lelkigondozást, ellátják a katonákat a vallásgyakorláshoz szükséges eszközökkel, tárgyakkal, irodalommal, biztosítják a katonák és családjaik részére az egyházi szolgálatot, a vallásos katonákat vezetve hazai és nemzetközi zarándoklatokon vesznek részt, és még hosszan lehetne sorolni a tevékenységüket. Mindezek mellett a tábori lelkészek az elmúlt két és fél évtizedben a nagyobb külföldi missziókban, például Irakban, Koszovóban, Bosznia-Hercegovinában, Afganisztánban is segítették jelenlétükkel a magyar békefenntartó katonák munkáját. Az elmúlt 25 évben a tábori lelkészi szolgálat három szolgálati ága, azaz a katolikus tábori püspökség, a protestáns tábori püspökség, valamint a tábori rabbinátus bizonyította, hogy szükség van munkájukra a Magyar Honvédségben, ott vannak és végzik szolgálatukat az alakulatok nagy részénél. [[Az elnök csenget.]] Isten éltesse a hazát, a honvédséget és a tábori lelkészi szolgálatot! Köszönöm figyelmüket.
Köszönjük, képviselő úr. Második és egyben utolsó napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr… [[Németh Szilárd István felemeli a kezét.]] Bocsánat, elnézést, nem vettem észre! [[Németh Szilárd István Z. Kárpát Dánielnek: Elnézést, ne haragudj! Z. Kárpát Dániel Németh Szilárd Istvánnak: Parancsolj!]] Akkor megadom a szót az államtitkár úrnak, hogy válaszoljon.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném önnek megköszönni ezt a gondos és személyes felszólalást, amit a tábori lelkészi szolgálat negyedszázados évfordulója alkalmából megosztott itt velünk, és itt a parlamentben is azt tapasztalhattuk, hogy visszakerült a helyére az a szolgálat, amelynek a történetéről ön is beszámolt, amit az elején olyan szomorúan és talán egy kicsit felháborodva is hallgattunk, hogy hogyan irtották ki a kommunisták Magyarországon és itt Kelet-Európában, a Varsói Szerződéshez tartozó néphadseregek szolgálatából azt a lelkészi szolgálatot, amelynek a negyedszázados évfordulóját ünnepeltük az elmúlt héten. Tisztelt Képviselőtársak! Életünknek vannak olyan helyzetei, amelyek kiemelt intimitással, megragadó és elsöprő erővel bírnak. Ilyen megragadó pillanatok tanúi a papok, a lelkészek és a katonák, akik az élet súlyát és értékét nap mint nap tapasztalják, hiszen ők azok, akik testközelben tapasztalhatják meg az élet elmúlását. A hazáért adott élet értéke a katonaesküben is fellelhető, álljon itt egy kis rész az eskü szövegéből, kérem, hallgassák figyelemmel: „Magyarország függetlenségét, az állampolgárok jogait és szabadságát bátran, a törvények betartásával és betartatásával, a rám bízott honvédek és fegyverek erejével életem árán is megvédem.” Ősi magyar szokás szerint a tisztek ennek nyomatékot is adnak kardrántással, amelynek a zárómondata „A hazáért, mindhalálig!” felkiáltás. Ebből is látszik, hogy a magyar katonáknak nem ismeretlen az élet áldozatának a felajánlása. A katona a hazáért, Magyarországért való teljes átadást, az akár az életéről való lemondást jeleníti meg társadalmunkban. Ebben az áldozatvállalásukban ugyanakkor nincsenek egyedül, hiszen a tábori papok, tábori lelkészek és tábori főrabbik az egy Isten irgalmát, annak vigaszát és támogatását viszik el a katona életébe, családjába és a környezetébe. [[17.40]] A katona a hivatásában előforduló nehéz helyzetekben nincs egyedül, folyamatos lelki támaszt kap, éles helyzetben, ahogy a képviselő úr is felhívta erre a figyelmet, a tábori pap, a lelkész, a főrabbi az, aki közvetlen lelki segítséget nyújt és ad a hazáért harcoló katonának. A Magyar Honvédség kiemelt jelentőségű intézménye, a tábori lelkészi szolgálat most ünnepli újjáalakulásának 25. évfordulóját. Az Országgyűlés 1993. július 13-án oldotta fel a közösségi vallásgyakorlást akadályozó rendelkezését, és így vált lehetővé, hogy a következő év tavaszán újraalakulhatott a tábori lelkészi szolgálat három szolgáltatási ágával egyetemben: a katolikus tábori püspökséggel, a protestáns tábori püspökséggel és a tábori rabbinátussal egyetemben. A Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség vezetése elkötelezett, hogy a magyar katonák személyes igényeit, ezen belül lelki támogatásukat kiemelt figyelemben részesítse. Isten tudatosan vállalt megjelenítése a magyar honvédelemben nem pusztán a vallásukat gyakorlók megerősítése, hanem mindazon katonáké is, akik éles helyzetben segítséget, támaszt, lelki gyógyulást az egyházak képviselőin keresztül igényelhetnek. Annak érdekében, hogy a felkészült és testileg egészséges katonák lélekben is azok legyenek, kiemelt gondot kell fordítani a katonák lelki támogatására is. A tábori pap, a lelkész, a rabbi segít, meghallgat, megkerülhetetlen munkatárs abban, hogy a katona mentális egészsége megmaradjon. Tisztelt Képviselőtársak! A katonacsaládok minden egyes tagjának biztonsága olyan kincs, érték, amit nem lehet és nem szabad feláldozni semmilyen politikai szándék oltárán. A tábori lelkészi szolgálat kiemelt jelentőségű feladatokat hajt végre a nagyobb külföldi missziókban, ahogy a képviselő úr is felhívta erre a figyelmünket. A magyar tábori lelkészi szolgálat nem csupán múlttal rendelkezik, hanem világos, naprakész jövőképpel is. Elhatározás szerint például a Hauszmann-terv részeként megtörténik a Várban a Mária Magdolna-templom újjáavatása és felépítése. Végül szeretnék köszönetet mondani mindazoknak, akik a tábori lelkészi szolgálatnál a hivatásuknak élnek, tábori püspököknek, főrabbiknak, papoknak és lelkészeknek, bátorítom őket, hogy a továbbiakban is vállaljanak közösséget a magyar katonákkal a mindennapokban. Kívánom, hogy odaadó munkájukat Isten áldása kísérje! Köszönöm szépen.
Köszönjük, államtitkár úr. És akkor most már valóban megadom a felszólalási lehetőséget Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak: „Meddig még?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Örömömet szeretném kifejezni a mentén, hogy a demográfiai kérdéskör végre napjaink gyakorta tárgyalt témakörei közé került számos egyéb politikai téma mellett, ugyanakkor ahogy Ander Balázs barátom szokta nevezni, a süllyedő Atlantisz közepén, egy demográfiai tél közepén nem árt tisztázni, hogy mennyire nehéz helyzetből indul az, aki változtatni kíván. Az ezredfordulóval való összehasonlítás elképesztő számsorokat tárt elénk, ez a Demográfiai portré 2018-as kiadásából egyértelműen kiderül. Ennek értelmében egyértelműen nőni látszik a gyermektelenség: az első gyermeküket vállalók aránya az ezredfordulós 92 százalékról 84 százalékra csökkent, ez azt jelenti, hogy 8 százalékról 16 százalékra, tehát duplájára emelkedett a gyermektelenek aránya. Csökkenés látszik a kétgyermekesek számarányában is, 78 százalékról 67 százalékra, viszont szerencsére egyértelműen nőni látszik a kétgyermekesekből nagycsaládosokká válók száma, ők azok, akik népesedés szempontjából, most idézőjelben, a hátukon viszik ezt az egész folyamatot. Nekik köszönhető, hogy a csökkenés bár kimutatható és gyors, mégsem sokkal inkább zuhanásszerű. Ugyanakkor az is látszik, hogy növekedni tűnik az egy gyermeket követően megállók aránya, tehát azoknak a száma, akik egy gyermeket vállalnak, továbbit, továbbiakat nem tudnak, vagy pedig olyan döntést kényszerülnek hozni, amely eltántorítja ettől őket. A nagycsaládosok száma pedig, mint említettem, viszonylag stabil maradt. Ugyanakkor a kormányzatnak szegezett kérdésekre védekezésképpen kétirányú folyamatot szoktak elkezdeni tárgyalni. Az egyik értelmében szoktunk vitatkozni arról, hogy a Magyarország területén kívül született gyermekek száma, számaránya hogyan alakul, és gyakran a kormány szemére vetjük, hogy a kivándorlás elképesztő felgyorsulása folytán egyes számítások szerint minden hatodik, óvatosabb becslések szerint minden kilencedik-tizedik gyermek jelenlegi határainkon kívül látja meg a napvilágot. Bár hosszú vitákat lehetne erről folytatni, önmagában számomra a legkijózanítóbb szám az volt, hogy az utolsó elérhető teljes évben, 2015-ben Erdélyben mindösszesen 9071 fő magyar gyermek született. Nem nehéz belátni, ha bármilyen Kárpát-medencét illető olyan tervünk van, amely egy Kárpát-medencei egységes gazdasági övezetet magyar dominancia mellett kíván kialakítani, úgy ennek a hátországa legalábbis csorba ebben a pillanatban, és mindenképpen beavatkozást igényel a családtámogatás kiszélesítése tekintetében. Ugyanakkor azt is látjuk, és ezzel szokott védekezni még a kormányzat, hogy a nem Magyarország területén született magyar állampolgárok utólag is anyakönyveztethetik Magyarországon gyermekeiket. Érdemes megvizsgálni, hogy 2010 és itt a mérések szerinti 2016 közötti időszakban milyen gyakran került erre sor. Azt látjuk, hogy még úgy is csak 78 ezer ilyen eset volt, ha ideértendők a határon túl született testvéreink gyermekei is, tehát adott esetben például a Székelyföldön születettek. El szeretném mondani azt is, hogy itt Magyarországon belül vannak olyan irányú kezdeményezések, amelyeket támogattunk, én magam is támogattam, a családi adókedvezmény ilyen. Nem véletlen ugyanakkor az sem, hogy egypár éves időszakot követően felismerni kényszerült a kormányzat, hogy a családi adókedvezmények rendszere jellemzően a felső középosztálytól felfelé tud hatni, szerencsésebb társadalmi csoportok irányába. Éppen ezért ezt felismerve 2014 óta már a családi járulékkedvezmény is szélesítette némiképp azt a kört, amit el lehetett érni ezáltal. Ugyanakkor az alacsony jövedelműek tekintetében, a kivándorolt vagy kivándorláson gondolkodó magyar fiatalok tekintetében nem tud és eddig nem akart ez a kormányzat pozitív üzeneteket megfogalmazni. Itt ugye három pillér mentén kellene gondolkodnunk. Egy állami hátterű bérlakásprogramra lenne szükség a lakhatási nehézségek feloldására. A kormányzat erre a CSOK-ot szokta idecitálni, mint egyébként általam támogatott konstrukciót, de azt látni kell a számítások alapján, hogy a CSOK teljes kedvezménytömegét elvitte az ingatlanpiaci drágulás, a munkadíjak, a munkaerőhiány okozta drágulás. Tehát egyértelműen kedvezményezni kellene azt a társadalmi szegmenst is, amely alacsonyabb keresetűekből áll, adott esetben bérleményben is nagyon szívesen lakna vagy elkezdené az életét, de ilyen irányú kísérlet sem történt. Mindemellett az áfarendszeren belül mind az alapvető élelmiszerek, ahogy tegnap tárgyaltuk, mind a gyermeknevelési cikkek tekintetében Európa legmagasabb áfakulcsát csökkenteni kellene és csökkenteni kell, pontosan azért, hogy a demográfiai tél megszűnjön, és a süllyedő Atlantisz helyett Magyarország végre egy gyarapodó, önmagát építeni képes közösséggé váljon. Köszönöm a lehetőséget.
Köszönjük szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm a munkájukat. Az Országgyűlés jövő héten hétfőn, 11 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom.