[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Jó reggelt kívánok! Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 29. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Földi László és Szávay István jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindazokat, akik figyelemmel kísérik munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, az MSZP-képviselőcsoportból: „Valahol Európában!?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm, elnök úr. Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársak! Nemrégiben jelent meg a KSH új kiadványa a magyar háztartások helyzetéről. A kiadvány kapcsán a kormányzati propaganda nemcsak arról beszél, ami kedvező képet mutat az ország állapotáról, hanem néhány statisztikai számot is leír, amely árnyalja egy icipicikét a képet. Először is azzal szemben, amit egyes kormánytagok állítanak, nem szűnt meg Magyarországon a szegénység, vannak még szegénységben élő családok és vannak még éhező gyermekek. Hiába csökken egyes mutatók szerint a szegénységben élők aránya, 2016-ban is 2 millió 465 ezer embert érintett a szegénység legalább egy dimenziója, ami a teljes lakosság 25,6 százalékát jelentette, tehát egynegyedét. A mutató változása még az 1 százalékot sem érte el. A gyermeküket egyedül nevelőknek több mint fele él szegénységben. Itt 320 ezer családról beszélünk és körülbelül félmillió gyermekről. A gyermekeknek több mint 31 százalékát sújtja a szegénység vagy társadalmi kirekesztettség. Sőt, a 65 év felettiek helyzete tovább romlott 2015-höz képest a komplex mutató szerint is. A jövedelmi szegénységet mérő adatok szerint a 65 év felettiek körében 33 százalékkal nőtt a jövedelmi küszöb alatt élők aránya.Azt is leírja a KSH, hogy a legfeljebb alapfokú végzettséggel rendelkezők csoportját több mint háromszor nagyobb arányban érintette a szegénység vagy társadalmi kirekesztődés kockázata, mint a felsőfokú végzettséggel rendelkezőkét. Ehhez képest a kormány nemhogy javítani akarná a közoktatás minőségét, hanem tovább rombolja azt. Gondoljunk a szakképzés rendszerének szétverésére vagy a 18 éves tankötelezettség lecsökkentésére! Ma már több mint 50 ezer gyerek szorul ki az oktatásból ennek köszönhetően. A jobb helyzetűek közül pedig sokan már eleve nem is itt akarják elkezdeni felnőtt életüket, egyetemre is külföldre mennek, sokan soha nem is térnek vissza hazájukba, Magyarországra.Jövedelmi helyzet tekintetében továbbra is a három- és annál több gyermekesek, valamint az egyedülálló szülők voltak a legkedvezőtlenebb helyzetben. Az egy főre jutó átlagos nettó jövedelmük nem érte el az országos átlag kettőharmadát. A jövedelmi egyenlőtlenséget mérő mutatók szintén változatlanok. A legalsó és a legfelső tized átlagos bruttó jövedelme között már több mint tízszeres volt a különbség. Még mindig jóval nagyobb az egyenlőtlenség Magyarországon, mint 2010-ben volt, akármelyik idevonatkozó mutatót is nézzük. Érdekes, hogy a szubjektív jövedelmi elvárások szerint, tehát hogy mekkora jövedelemre van szükség a megkérdezettek szerint az átlagos életvitelhez, alig kétszeres a különbség a legalsó decilisben élők és a legfelső decilisben élők között. A valóságban mégis több mint tízszeres a különbség a tényleges helyzetük között. Emlékeztetjük önöket, hogy még egy kormányközeli felmérés is megállapította, hogy a családi pótlékot a válaszadók majdnem 60 százaléka kevesli, a kismamák munkába való visszatérésének segítését több mint 43 százalék kevesli, több mint 62 százalék szerint még két keresetből sem lehet ma három gyermeket felnevelni Magyarországon, több mint 73 százalék szerint igazságtalan a magyar nyugdíjrendszer, és majdnem ennyi válaszadó szerint az állam nem biztosít tisztességes megélhetést a nyugdíjasoknak. Próbáltam egy kis összegzést elkészíteni erről az évről. Itt el kell mondanom, hogy néhány számunkra fontos intézkedést, amit az idén is benyújtottunk ezeknek a szegénységi adatoknak a javítására: a családi pótlék emelése, a nyugdíjminimum emelése, a szünidei szociális gyermekétkeztetés emelése és a gyermekétkeztetés kedvezményének kiterjesztése a középiskolásokra is - néhány intézkedés azok közül, amelyek javítottak volna a szegénységi mutatókon, de hát tudjuk, hogy a kormánypárti képviselők mindahányszor leszavazták. Én egy mai akcióra szeretném felhívni a figyelmét a képviselőtársaimnak, a civil szervezetek megregulázására az ételosztással kapcsolatban. Képviselőtársammal töltött káposztát főztünk önöknek, amit a mai napon meg fognak kapni. Nagyon kérem önöket, hogy támogassák jó érzés szerint azt a hajléktalanóvodát, ami Budapesten működik. Kihelyeztünk a frakcióiroda előtt egy dobozt. Kérem, adakozzanak, mert a mi felelősségünk, a legnagyobb felelősségünk, hogy Magyarországon a szegénységet felszámoljuk. Egy mondatot, ha még elnök úr megengedne. Ferenc pápa szavaival kívánok áldott és boldog ünnepeket minden képviselőtársamnak és Magyarország összes lakójának: „Az Úr karácsonya legyen alkalom arra, hogy jobban odafigyeljünk a szegények szükségleteire, és mindazokra, akik Jézushoz hasonlóan nem találnak befogadásra.” Áldott, boldog ünnepeket kívánok mindenkinek. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony. Az elhangzottakra a kormány részéről Rétvári Bence államtitkár úr válaszol.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Az öt perc utáni részével egyetértek, amit képviselő asszony mondott; az ötödik perc előtti részt pedig engedje meg, hogy kiegészítsem azokkal a tételekkel, amelyek a KSH-nak ebben az Eurostat-módszertan alapján készült összefoglalójában szerepelnek, de képviselő asszony felszólalásából kimaradtak, vagy amik pedig benne voltak, azok nem a valós megközelítés szerint hangzottak el az elmúlt időszakban. Az az ön felszólalásának a címe, hogy „Valahol Európában!?”. Tudja, Európában kevés olyan országot találunk, ahol olyan mértékben nő pár év alatt a minimálbér vagy a szakmunkás-minimálbér, mint Magyarországon. Magyarország szerencsére ebben a legjobban teljesítő európai országok között van. Szintén kevés országot találunk, akár az OECD-országok között, ahol a pedagógusbér öt év alatt olyan mértékben nőtt, mint Magyarországon. Szintén keveset találunk, ahol az orvosbérek vagy az ápolói bérek így nőttek volna. Nem azt mondjuk, hogy ezzel elértük azt a pontot, amit szeretnénk adni az orvosoknak, ápolóknak vagy pedagógusoknak, de mindenképpen jóval magasabb bért tudunk már fizetni. Mindamellett, hogy miért javultak azok a számok, amelyeket ön kihagyott a felszólalásából vagy valótlan színben tüntetett föl: azért, tisztelt képviselő asszony, mert a Fidesz-KDNP-kormány a munkahelyteremtésre és a magyar emberekre alapozta a gazdaságpolitikáját, arra, hogy egyre több ember dolgozzon, egyre kevesebb adót fizessenek az emberek, egyre kevesebb adót fizessenek a vállalkozások, és így tud Magyarország bővülni. Engedje meg tehát, hogy egypár adatot mondjak azok közül, amiket ön kihagyott. Magyarországon a legnagyobb mértékben ezen kimutatás alapján az alsó négy jövedelmi tizedben nőtt a jövedelem. Magyarul, a legnagyobb mértékben azoknak a jövedelme nőtt, akik korábban a legkevesebbet kerestek. Ebből következően csökkent is a különbség a jobban és a rosszabbul keresők, a jobban és a rosszul élők között. Természetesen szeretnénk javítani még ezen, de ez egy fontos tendencia, hogy nem kinyílik az olló Magyarországon, hanem záródik az olló. Ha ezt ön összehasonlítja az európai uniós átlaggal, amelyre a számok itt találhatók, akkor a magyar társadalmi különbségek mértéke kisebb, mint az Európai Unió hasonló különbségrátája. Tehát Magyarországon az uniós átlagnál kisebbek a jövedelmi különbségek. [[8.10]] Azt is megállapítja ez a kimutatás, hogy a jövedelmi negyedek részesedése a teljes jövedelemből kismértékben eltolódott a szegényebbek javára, magyarul ők valamennyivel több jövedelemre tesznek szert. Az elmúlt években is a rezsicsökkentéssel, az alapvető élelmiszerek áfájának csökkentésével tudtak az emberek pénzt megtakarítani, és most már jobban bíznak a jövőben, hiszen az egy főre jutó személyes célú kiadások közel 8 százalékkal emelkedtek, ennyivel többet tudnak az emberek költeni, és amit az energiaköltségen megtakarítottak, most már magukra tudják költeni. De még ha a gyümölcsfogyasztásra költött értéket is nézem, ott is reálértéken 11,2 százalékkal tudtak többet költeni. Szerencsére tehát a kötelező rezsi- és egyéb kiadások mellett most már jut a nem közvetlenül a megélhetéssel kapcsolatos kiadásokra is. Ennek az egyik jó mutatószáma talán, hogy 100 háztartásra ma már 186 mobiltelefon jut, és ebből 52 okostelefon. Ezeknek az aránya is folyamatosan szerencsére nő Magyarországon. Engedje meg, hogy a fiatalokra tett megjegyzéseit is korrigáljam. Hiszen a legnagyobb arányban a kimutatás szerint éppen a 18 év alatti korosztályt érintette pozitívan az, hogy ők egyre kevésbé vannak kitéve a szegénység kockázatának. Ez azt jelenti, hogy egyre kevesebb család van nehéz, anyagilag nélkülöző helyzetben, és nyilván így az ő gyerekeik is kikerülnek a szegénység kockázatából. Ez egy 2012 óta javuló tendencia a kimutatás szerint, és mondom a legnagyobb arányban pont a gyerekeket érintette az, hogy ki tudnak kecmeregni a családjaik a szegénység helyzetéből. Ön beszélt arról, hogy a végzettséget tekintve az alapfokú vagy felsőfokú végzettségűeknek milyen kilátásaik vannak, vagy mennyire sújtja őket a társadalmi kirekesztettség kockázata. Szintén megállapítja a kimutatás, hogy az a nagy különbség, ami volt, az valamelyest mérséklődött az elmúlt években, és ami a legfontosabb, hogy az anyagi nélkülözésnek kitett emberek száma egy év alatt körülbelül 150 ezerrel csökkent ezen kimutatás szerint. Nemcsak a nagy számok, hanem az alábontott számok tekintetében is ilyen pozitívumokat látunk. Engedje meg, hogy egypár tendenciára 2012 óta fölhívjam a figyelmet. Akiknek hiteltörlesztéssel vagy lakhatással kapcsolatos hátralékuk van, az ő számuk több mint egymillió fővel csökkent. Akinek a lakás megfelelő fűtésével gondja van, 766 ezerrel csökkent. Akinek nincs fedezete egy váratlan kiadásra, mondjuk, egy mosógép lecserélésére, azoknak a száma közel a felére csökkent. Azoknak a száma, akik nem tudnak megengedni évi egyhetes üdülést, 1,9 millióval csökkent, magyarul most már közel 2 millióval több ember engedhet meg magának évi egyhetes üdülést; és szintén a kétnaponta húsétel fogyasztását maguknak megengedők száma 1,7 millióval nőtt. Ezek pozitív tendenciák; én így kívánok önnek és a parlamenti képviselőknek boldog karácsonyt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Rétvári államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Firtl Mátyás, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője: „A Hűség Napja: Magyarok maradtunk” címmel.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar kormány 2001-ben nyilvánította a hűség napjává december 14-ét, az 1921. évi soproni népszavazás napját azért, hogy Sopron és környéke nyolc településének a magyar nemzethez való hűség történelmi tette a nemzeti összetartozás megerősítésére példaként álljon minden magyar előtt. Mindez a hősi áldozatokat is követelő két ágfalvi csata, az egyébként erdélyi gróf Bánffy Miklós külügyminiszter diplomáciai zsenialitása és a Sopron környéki németek, magyarok, horvátok szavazásának közös eredménye volt, ezrek - akár a csatában, akár a tárgyalóasztalnál, akár szavazófülkében kinyilvánított - közös akarata, amely minden más érdeket felülírva a nemzethűségben tette eggyé és erőssé a történelmi próbák idejét megszenvedő magyarságot. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez a nemzetszeretet és hűség nem előzmény és nem példa nélküli a térség történelmében. A trianoni döntést és népszavazást alig néhány évvel megelőzően, 1917 augusztusában a magyar királyi 18-as soproni gyalogezred honvédjei több napon át tartó küzdelemben védték meg az akkori Magyarország legkeletibb részét, a magyar hadtörténelem egyik legdicsőségesebb csatájában, olyan hősiességgel, amelynek emlékezete máig is élő. Sopron ma is büszke a 18-as honvédjaira. A gyalogezred 17 464 hősének Sopronban honvédemlékmű állít emléket; fasor és az eredeti ojtozi honvédkő mása hirdeti az ojtozi csata hőseinek tettét. 2007-ben a soproniak állíttatták fel újból az Ojtozi-szorosban az ott évtizedekkel azelőtt lerombolt honvédkövet, és él a soproni 18-asok emlékezete Ojtozban is. Felemelő érzés volt nekünk, soproniaknak személyesen megtapasztalni ez év augusztusában, amikor az ojtozi csata századik évfordulóján rangos ünnepséget rendezett Magyarország csíkszeredai főkonzulátusa Bereck település, a csata helyszínén. A 100 éves évforduló ünnepsége volt az ojtozi hősöknek, ünnepsége volt a hazaszeretetnek, és méltó ünnepsége volt a nemzeti összetartozásnak, mint olyan lelki, szellemi értékünknek, amely nemzetépítő és -erősítő munkánk alapja. Sopron, Bereck, Ojtoz szó szerint is országhatárt átívelő kapcsolat, máig élő és eleven összetartozásunk bizonyítéka. Száz évet és nemzetpróbáló történelmi viharokat is kiálló élő bizonyítéka annak, amit az Orbán-kormányok nemzetpolitikája mindig is képviselt, hogy a magyar sorsközösség útjába emberi szándék vagy határ nem állíthat akadályt, mert azt a gondviselés és a hit tartja egyben. Az a hit, amely a nemzetet több mint ezer éven megtartotta Szent István-i szándék, erő és cselekedet szerint. Ez a nemzet egységének, összetartozásának erőforrása, amely megszünteti a földrajzi távolságot, amely annak biztosítéka, hogy mindig lesznek olyanok, mint Dimény Zoltán, Bereck polgármestere, Tibád Sándor berecki vagy Brummer Krisztián soproni helytörténészek, és mindig leszünk olyanok, akik hagyományaink, hitünk, közös értékeink védelmében küzdeni fogunk. A mi sorsközösségünk alapja kereszténységünk, magyarságunk, a nemzet közössége és annak megerősítését és gyarapodását is szolgáló legnemesebb európaiságunk. Tisztelt Ház! „Magyarok maradtunk” - hirdette a Sopronvármegye újság különkiadása 1921. december 17-én. Amint Sopron hűséges volt a koronához 1277-ben, aztán hűséges volt a nemzethez 1921-ben, és hűséges volt a nemzethez 2004. december 5-én, mert térségünkben érvényes és eredményes volt a kettős állampolgárság melletti népszavazás, úgy hűségesen harcoltak 18-as honvédjaink is a nemzetért. Tisztelt Képviselőtársaim! Isten gondviselésében, a magyarok hitében és tetterejében bízva kívánom a nemzetnek Soprontól az Ojtozi-szorosig, hogy nemzetszeretetünket úgy tartsuk meg, hogy évezredek, évszázadok múltán is utódaink büszkén mondhassák el ünnepeinken: magyarok maradtunk. Köszönöm megtisztelő figyelmüket, és Sopron képviselőjeként talán utoljára tudtam ezeket a gondolatokat megfogalmazni. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Firtl Mátyás képviselő úr. A kormány nevében Vargha Tamás államtitkár úr mondja el gondolatait.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Engedjék meg, hogy egy idézettel kezdjem. „Tisztelt Nemzetgyűlés! A kormány a velencei megállapodás alapján a soproni népszavazási területen megtartott népszavazás örvendetes eredményének úgy bel-, mint főleg külpolitikai szempontból akkora jelentőséget tulajdonít, hogy ezen történelmi fontossággal bíró eseménynek törvényhozási úton való megörökítését indokoltnak tartja.” 1921. december 14-én Sopron és a környező nyolc település sorsdöntő népszavazásban döntött arról, hogy Magyarországhoz kíván tartozni, és nem kíván hazát és szívet cserélni. [[8.20]] A népszavazás eredménye mindenki előtt ismert, Sopron lakossága elsöprő többséggel Magyarország mellett döntött. Az idézet pedig a Nemzetgyűlés közjogi bizottságának a soproni népszavazás eredményét bemutató állásfoglalásából származik, melynek szellemében a Nemzetgyűlés 1922-ben a Civitas Fidelissima, a leghűségesebb város címet adományozta Sopronnak. Ezt a címet a város ma is büszkén viseli a címerében is. Elődeink kijelölték az utat, példaértékű tetteikkel útmutatásul szolgálnak a jövő nemzedékeinek, nekünk arra vonatkozóan, hogy ilyen embert próbáló időkben a hűség és a hazaszeretet lehet az egyetlen támaszunk. Sopron mint a leghűségesebb város bátran helytállt a magyar történelemben addig példátlan hovatartozásról szóló népszavazásban. S nem feledhetjük, hogy akkor már száz éve Sopron és a környékbeli községek polgárai otthon voltak Magyarországon, otthon, és biztonságban. De jött az első világháború, megváltozott körülöttük a világ, és a világ el akarta venni a hazát, és egy tollvonással a határ túloldalára akarta tolni mindazt, ami egész életükben az anyaföldhöz kötötte őket. A legfontosabbat köszönhetjük ezeknek az embereknek, a feltétlen hűséget hazánkhoz. Ez az a vezérelv, amely mentén ők akkor a döntést meghozták, és ez az a vezérelv, amely a mi politikánkat is irányítja, ez az a vezérelv, amelynek szellemében a soproni honvédek küzdöttek, és ez az a vezérelv, amelynek szellemében a Magyar Honvédség honvédei ma is védik büszkén a magyar hazát a déli határokon. Máshol is voltak népszavazások az új határok által szabdalt Európában, 1920-ban Dánia és Németország között, 1921-ben Németország és Lengyelország között. S a jogos érvek mellett a Baltikumtól az Adriáig az irreguláris szabadcsapatok is megjelentek, mint ahogy az történt 1921. augusztus 28-án Ágfalvánál, ahol soproni főiskolások és diákok, magyaróvári gazdászok és pesti műegyetemisták küzdöttek. Sopron és a környező települések mellett még további helységek is dacoltak az akkori diktátummal. A Vas megyei Szomoróc község lakosai a szomszéd Kerca lakosai és az ott állomásozó határőrök segítségével 1920. augusztus 1-jén fegyveres harcban szorították ki falujukból a megszállókat. Bár a sikert ellentámadás követte, hosszú tárgyalások után 1922. február 8-án Szomoróc újra Magyarországhoz csatlakozhatott, s ma a két falu Kercaszomor néven alkot egy közösséget. Ezek az évfordulók és a kerek évfordulók különösen alkalmasak arra, hogy rádöbbentsék az utókort, minket az elődök nemes tettei előtti főhajtásra. Így történt ez 2001-ben a 80. évfordulón, és így lesz ez remélhetően 2021-ben a 100. évfordulón is, megemlékezve arról, hogy a kihirdetett döntés visszaadta egy megtört nemzet önbizalmát és hitét a jövőben. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Vargha Tamás államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Hadházy Ákos, az LMP képviselője: „Gyógyszer” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tegnap egy meglehetősen hosszú listát tettünk közzé, amely sajnos nem teljes lista volt, hiszen sokkal több embert kell majd felelősségre vonni a jelenlegi kormánypártokból korrupció miatt, azonban az is egy meglehetősen hosszú lista volt, és megígértük, hogy ha kormányra kerülünk, akkor ezeknek az embereknek a felelősségre vonása nem kerülhető el, és nem is fogják tudni elkerülni. Azonban nagyon lényeges az, hogy egy felelős párt nemcsak azt kell hogy ígérje, hogy ezeket az embereket megbüntetjük, hanem egy felelős pártnak azt is meg kell ígérnie, és arra is garanciákat kell adni, hogy a következő ciklusban ennek az egészen elképesztő folyamatnak, ami a magyar történelem legnagyobb mértékű lopássorozata, gátat szabunk. A korrupciót, tudjuk jól, megszüntetni nem lehet, de visszaszorítani lehet. Ezeknek az eszközei nem lesznek annyira látványosak, mint amikor egy-egy politikus börtönbe kerül, de ezek is nagyon fontosak. Nagyon sok apró törvénymódosításról van szó, nagyon sok apró és nem látványos törvény meghozataláról van szó, amit a következő kormány meg fog tenni. Beadtam most is egy törvénycsomagot, ezeknek az intézkedéseknek a legtöbbjét, egy jó részét egy törvénycsomagban beadtam, de sajnos az Igazságügyi bizottság szinte vita nélkül lesöpörte. Az látszott, hogy el se olvasták a képviselők és úgy szavazták le. Be fogjuk ma hozni szavaztatásra, de nincs túl sok kétségem afelől, hogy a kormánypártok ezt le fogják szavazni. Bár ha ők azt mondják, hogy zéró tolerancia van a korrupció ellen, akkor tulajdonképpen nem értem, hogy miért szavazzák le ezeket az intézkedéseket. Elfogadhatták volna. A törvénycsomag nem tartalmaz minden fontos intézkedést, de a legtöbb és legfontosabb intézkedéseket tartalmazza, és ezekből szeretnék párat felolvasni. S nyilván lesz majd egy válasz, nagyon örülnék, ha a válaszoló konkrétan válaszolna arra, hogy miért nem akarja megszavazni a kormány ezeket a javaslatcsomagokat. Az egyik eleme a lobbiszabályozás. Van egy olyan fogalom, hogy lobbi, ami nem ördögtől való, bár Magyarországon különösen negatív képzeteket kelt, hiszen Magyarországon ez az egész teljesen a sötétben zajlik. Be fogunk mutatni ezen a héten a korrupcióinfón egy olyan történetet, hogy egy kormánytag mit kapott azért, amiért egy törvényt beterjesztett. A lobbi akkor, ha sötétben és láthatatlanul történik, az egyik legveszélyesebb része a korrupciónak. Történt már szabályozás Magyarországon, volt már erről törvény, de a Fidesz az elsők között törölte el a lobbiszabályozásról szóló törvényt. Nem volt jó törvény, kevés volt, ennél sokkal szigorúbb és kiterjesztettebb intézkedéseket kell majd hozni, és ezt tartalmazza az antikorrupciós törvénycsomagom. Nagyon lényeges, hogy a közpénzből kötött szerződéseket azonnal és teljeskörűen nyilvánosságra kell hozni. Jelen pillanatban nem ez történik. Ha ki is rakják a szerződéseket, akkor az a technika, hogy a mellékleteit meg nem rakják ki. A szerződésben gyakorlatilag egy szám szerepel és az, hogy kivel és mire szerződtek, azonban amiből látható lenne, hogy pontosan mit vásároltak, mennyi pénzért, azt pedig a mellékletekben eldugják, és a mellékleteket nem teszik nyilvánosságra. De ugyanígy a javaslat szerint a teljes folyamat nyilvánosságát meg kell adni, a teljes beruházásnak a pályázati dokumentációktól kezdve, a legelejétől kezdve addig, hogy amikor megvalósul egy beruházás, akkor a teljes alvállalkozói láncot lássuk, lássuk azt, hogy kik voltak a kivitelezők. Ezt mind közzé kell tenni. Ez valóban némi pluszmunkát igényel, de nem spórolható meg. Rendkívül fontos és az egyik alapvető intézkedés ebben a csomagban az állami propaganda megtiltása. A mai magyar korrupció, a kormány korrupciójának az egyik legfontosabb színtere az a propagandagépezet, amire milliárdokat, tízmilliárdokat költenek teljesen fölöslegesen. Nyilvánvaló, hogy a magyar állampolgárok nem azért adták nekik a pénzt, hogy abból saját magukat propagálják, vagy pedig a magyar embereket próbálják hergelni. Rendkívül fontos pontosítani, szigorítani az összeférhetetlenségi szabályokat. Jelenleg, amikor Simonkának az egyik családtagja megnyer egy európai pénzt, és aztán egy másik családtagja meg kivitelezi a dinnyekóstoltatást, akkor nem lesz automatikusan törvénytelen, bár szerintem ez így is törvénytelen. Sorolni lehetne ezeket a pontokat. Nagyon kérem a kormánypárti képviselőket, hogy ha valóban zéró az a tolerancia, akkor szavazzák meg, hiszen nincsen semmi akadálya ennek. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Hadházy Ákos képviselő úr. A kormány nevében Kontrát Károly államtitkár úr válaszol.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A korrupcióellenes küzdelem közös érdekünk, ezért most Magyarországon van az egyik legszigorúbb közbeszerzési törvény Európában, ezért szorította vissza a kormány az áfacsalásokat, ezért alakult át az uniós pályázati rendszer, ezért előírás az, hogy minden vállalatnak, minden cégnek, amelyik megbízást kap az államtól, átlátható tulajdonosi struktúrával kell rendelkeznie. Szeretném elmondani önnek, tisztelt képviselő úr, hogy 2010 előtt ez nem így volt, és nem lehetett tudni akkor, hogy kik kapnak állami megrendelést. S azt is szeretném elmondani, hogy 2014-től a korrupcióellenes küzdelem, amelyben egyébként már 2010-ben zéró toleranciát hirdetett a kormány, a Belügyminisztérium irányítása alá került. A rendőrség évek óta automatizált döntéshozatalt valósít meg az egyes közlekedési szabályszegések esetén, bevezetésre került a tehergépjárművekre vonatkozóan az elektronikus közúti áruforgalom-ellenőrző rendszer, ami jelentős lépés volt az áfacsalások visszaszorításában. További példaként hozom föl az e-közigazgatást, amikor az ügyfélként eljáró állam, önkormányzat, költségvetési szerv, ügyész, jegyző, köztestület, egyéb közigazgatási hatóság, valamint az ügyfél jogi képviselője és gazdálkodó szervezetek a törvény által meghatározott esetekben kötelezettek az e-ügyintézésre. Nagyon fontos lépés volt a korrupcióellenes küzdelemben, amikor 2010-ben az egyik első döntésünk alapján a parlament elé terjesztettük a Nemzeti Védelmi Szolgálatról szóló törvényt, amit a kormánypárti frakciók fogadtak el, támogattak, az ellenzéki frakciók nem támogattak. Ez a szervezet, a Nemzeti Védelmi Szolgálat önálló rendőrségi szervként, egyre bővülő hatáskörrel tesz eleget az eredményes felderítéssel, hatékonysággal, hiteles kommunikációval és a megtisztuló védett állománnyal kapcsolatban megfogalmazott, összetett szakmai és társadalmi igényeknek. Szeretném fölhívni a figyelmet a nemzeti korrupcióellenes programra. A program a korrupció elleni küzdelemre vonatkozó 2015-18 éveket felölelő középtávú szakpolitikai stratégia, amely bővíti a korrupciómegelőzési programot. [[8.30]] Tisztelt Képviselő Úr! Nem is olyan régen ön itt, az Országgyűlés épületében próbált egy folyamatban lévő közbeszerzés esetében állást foglalni egy ajánlattevő cég mellett. Azt gondolom, a képviselőknek nem feladatuk, hogy gazdasági ügyeket képviseljenek, egy-egy cég magángazdasági érdekeinek képviselete nem a parlamenti képviselőre tartozik.Szeretném fölhívni arra is a figyelmet, hogy a büntető törvénykönyv 300. §-a külön törvényi tényállásban szabályozza a korrupciós bűncselekmény feljelentésének elmulasztását. Az országgyűlési képviselőnek mint hivatalos személynek fokozott ebben a tekintetben a felelőssége. Tisztelt Képviselő Úr! Ha önnek konkrét korrupciós bűncselekményről van tudomása, azt javaslom, tegyen följelentést. Úgy gondolom, ezzel is hozzájárul ahhoz, hogy komolyan gondolja azt, amit mond, tisztelt képviselő úr. Összegzésképpen azt tudom mondani, hogy a 2010-ben meghirdetett zéró tolerancia érdekében a mi kormányunk mindent megtesz. A célunk továbbra is az, hogy Magyarország a világ korrupcióval legkevésbé fertőzött országai közé tartozzon. [[Dr. Hadházy Ákos tapsol.]] Köszönöm szépen, képviselő úr, örülök, hogy maga is így látja. Ennek érdekében mindig többet kell tenni holnap, mint amit ma vagy tegnap tettünk. A kormány elszánt ennek érdekében, és bízom abban, hogy ennek eredményeit a magyar társadalom is érzékeli. Köszönöm szépen. [[Dr. Hadházy Ákos hosszan tapsol.]]
Köszönöm szépen, Kontrát Károly államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Németh Zsolt képviselő úr, bizottsági elnök úr: „Megvédjük Magyarországot!” címmel. Öné a szó, Németh Zsolt képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Az elmúlt héten két fontos diplomáciai esemény is történt, ami Magyarországot érinti. Az egyik, hogy az Európai Parlament jogi szakbizottsága napirendre vette Magyarországot, a másik pedig, hogy a Velencei Bizottság az ukrán oktatási törvénnyel kapcsolatban elfogadta az állásfoglalását. A jogi bizottsággal kapcsolatban azt szeretném hangsúlyozni, hogy itt semmi új dolog nem történt ezen a bizottsági ülésen. Legfeljebb az derült ki, hogy egészen addig diktatúra lesz Magyarországon, amíg nem válik Magyarország bevándorlóországgá, ezt tudhattuk meg. Ahogy bevándorlóországgá fogunk válni, Magyarország kiváló demokráciának fog minősülni. A Velencei Bizottság állásfoglalása viszont, azt gondolom, rendkívül fontos és újszerű, hiszen ez a szervezet kiállt a kárpátaljai magyarok jogai mellett, és egy nagyon fontos, hatékony, új diplomáciai eszköz született a kárpátaljai magyar oktatásért folyó küzdelemben. Úgy vélem, hogy egy új fejezet kezdődik ebben a küzdelemben, és mindenféleképpen diplomáciai győzelemnek tekinthető ennek az állásfoglalásnak az elfogadása, ami az egész Magyar Országgyűlés közös sikerének tekinthető, hiszen három hónappal ezelőtt indult el ez a harc.Miről szól a Velencei Bizottság gyors és szakszerű jelentése, amit Magyarország részéről szeretnék üdvözölni? Súlyos megállapításokat tartalmaz. Először is világossá teszi a határozat, az ajánlás, hogy Ukrajna súlyosan megsérti a kisebbségek szerzett jogait, ezáltal veszélyezteti a magyar oktatási rendszert. Ukrajnának ez az eljárása ellentétes a belső és a nemzetközi jogi, illetőleg a kötelezettségi feltételrendszerrel, és ezért általános érvénnyel kinyilvánítja a Velencei Bizottság, hogy ezt az ominózus 7. cikkelyt, ami a kisebbségi oktatásról szól, Ukrajnának módosítania kell. Ezt kinyilvánítja ez a jelentés. Azt gondolom, ez önmagában a legjelentősebb vonatkozása ennek az állásfoglalásnak.Szintén rögzíti ez az állásfoglalás, hogy Ukrajna elmulasztotta a megegyezést az érintettekkel. Ennek köszönhetően egyre inkább állítható az, hogy Ukrajna van lépéskényszerben, Ukrajna szigetelődik el fokozatosan a nemzetközi térben. Gondoljunk csak a Keleti Partnerség egyértelmű nyilatkozatára vagy az elmúlt napokban az EBESZ vagy éppen a NATO külügyminiszteri találkozó vitáira. Tehát egyértelműen Ukrajna térfelén pattog jelenleg a labda. A kárpátaljai magyarok világossá tették, hogy ők kész javaslatokkal állnak a tárgyalások elébe. Azt gondolom, itt az ideje annak is, hogy egyértelmű és világos legyen mindenki számára, hogy mind ez idáig Magyarország is nyitott volt a tárgyalásokra, és az elkövetkezendő időszakban is az lesz. Ugyanakkor ezeknek a tárgyalásoknak a során figyelembe kell venni a keleti partnerségi csúcsnak a két hete elfogadott rendkívül fontos állásfoglalását, ami úgy szól, hogy a Velencei Bizottság ajánlását, ami akkor még nem született meg, tegnap nyilvánosságra került, megszületett, Ukrajnának maradéktalanul végre kell hajtania. Ritkán fogalmaz ilyen egyértelműen egy európai uniós csúcstalálkozó dokumentuma: a Velencei Bizottság ajánlásait maradéktalanul végre kell hajtania Ukrajnának. Úgy vélem, ennek a tárgyalássorozatnak az eredménye pedig az kell legyen, hogy a kárpátaljai magyar oktatási rendszer nem csorbulhat. Természetesen más elemekből is fog állni egy ilyen megállapodás, de az, hogy a meglévő magyar oktatási rendszer nem csorbulhat, nélkülözhetetlenül ennek a megállapodásnak a részét kell képezze. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Németh Zsolt bizottsági elnök úr, képviselő úr. A kormány nevében Magyar Levente államtitkár úr válaszol az elhangzottakra.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm szépen, hogy felvetette ezeket a kérdéseket, hiszen a magyar diplomácia napirendjén, azt gondolom, nincs ennél fontosabb és aktuálisabb kérdés, semmint hogy a határon túli magyarok jogait maradéktalanul megvédjük. Büszkén kijelenthetem, és ez a büszkeség nemcsak a kormánynak, hanem a Magyar Országgyűlésnek is szól, az egész országnak szól, hogy sikerült megvédenünk a magyarság jogait határon túl, jelen esetben az ukrán kormány, az ukrán politikai rendszer egésze, az ukrán törvényhozás támadásával szemben. Hiszen ezt nem tudjuk másképpen értelmezni, mint hogy megtámadták a kisebbségi magyarságot Kárpátalján. Hiszen egy olyan rendelkezést léptettek hatályba, olyan értelemben döntött az ukrán törvényhozás, ami korábban egészen elképzelhetetlen mélységbe vetette volna vissza a magyar kisebbségi jogokat Kárpátalján, amennyiben Magyarország ezzel a döntéssel nem szállt volna szembe. Büszkén jelenthetem, és még egyszer, az egész nemzet nevében, hogy én nem emlékszem olyan kisebbségi ügyre, határon túli magyar kisebbségek jogait érintő nemzetközi ügyre, amelynek ilyenfajta nemzetközi elfogadottságot, támogatottságot, a nemzetközi politikai közvélemény részéről ilyen támogatottságot sikerült volna szereznie az elmúlt években, sőt megkockáztatom, az elmúlt évtizedekben. Az, hogy a magyar diplomácia, és még egyszer, az Országgyűlés támogatásával… - hiszen ne feledjük el, hogy amint életbe lépett az ominózus törvény, a Magyar Országgyűlés teljes konszenzussal állt ki az ellen, és határozatban ítélte el az ukrán lépést. Tehát az egész magyar politikai rendszer sikere az, hogy itt tartunk. [[8.40]] Sikerült ezt a kérdést beemelni a nemzetközi politikai vitatérbe, és olyan fontos nemzetközi szereplők támogatását megnyerni, mint az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet. Ne feledjük a kisebbségi főbiztosnak a törvény egyértelmű elítéléséről szóló szavait, ne feledjük az EBESZ soros elnökségét adó Ausztria kiállását, ne feledjük az Európa Tanács egyértelmű kiállását, az Európa Tanács főtitkárának az egyértelmű állásfoglalását és azt az Európa Tanács parlamenti közgyűlési határozatot, amelyik óriási mértékben marasztalta el Ukrajnát a törvény, egészen pontosan a kisebbségeket diszkrimináló 7. cikkely okán. Ne feledjük, hogy az ENSZ-be is sikerült beemelni ezt a kérdéskört, és az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága is állásfoglalást adott ki a törvényről a magyar interpretáció szerint. És ami a legfontosabb, tisztelt képviselő úr, tisztelt Ház, az az, hogy az Európai Unióba sikerrel beemeltük ezt a kérdést. Több fórum is megnyilatkozott ebben a magyar nézőpont szerint. Az Európai Parlament elnöke levelet fogalmazott meg az ukrán elnök irányába, amelyben aggodalmának ad hangot, és amelyben felhívja az ukrán felet arra, hogy azonnali hatállyal rendezzék el ezt a kérdést, hiszen az nincsen összhangban az európai normákkal. Ne feledjük azt, hogy néhány nappal ezelőtt az Európai Unió külügyi főbiztosságának vezetője, Federica Mogherini egészen egyértelműen fogalmazott, és azt mondta egészen pontosan az ukrán miniszterelnök szemébe, hogy a törvényhez hozzá kell nyúlni, hiszen az nincsen összhangban azzal a nemzetközi jogi rezsimmel, amit kialakított Ukrajna és az Európai Unió. Szintén utalnék arra, amit a képviselő úr említett, a keleti partnerségi csúcstalálkozó záródokumentuma szintén nem megszokott egyértelműséggel fogalmaz. És ami talán a legfontosabb, hiszen a legtöbb kritikát ebből az irányból kaptuk, maga a NATO is kimondja egy dokumentumban, amit korábban Ukrajnával írt alá, nevezetesen a NATO-Ukrajna tanács keretében, hogy nem lehet visszalépni a megszerzett jogok szintjéről, és a kisebbségekkel konzultációban kell kialakítani a rájuk vonatkozó szabályokat. Mindezeket a diplomáciai erőfeszítéseket koronázta meg a Velencei Bizottság napokban nyilvánosságra hozott állásfoglalása, amelyik szintén összhangban van a kérdés magyar megítélésével, hiszen ez az állásfoglalás teljes egyértelműséggel kimondja, hogy a 7. cikkelyhez hozzá kell nyúlni, ugyanis a Velencei Bizottság szerint a kritikák orvoslására megfelelő megoldást a törvény 7. cikkének módosítása és olyan rendelkezéssel való helyettesítése jelentheti, amelyik kiegyensúlyozottabb és világosabb szövegezést eredményez. Én azt gondolom, hogy ennél többet nem tudtunk volna elérni. Ez is egy nagyon szép eredmény. Most természetesen a munkának még egy nagyon komoly fázisa hátravan, hiszen az ukránokkal meg kell értetni, hogy amennyiben nem tartják be ezt az iránymutatást, Magyarország továbbra is fenn fogja tartani a további álláspontját, és blokkolni fogjuk Ukrajna közeledését az EU-hoz és a NATO-hoz. Reméljük, erre nem kell hogy sor kerüljön, hiszen Ukrajna többször is kinyilvánította, hogy ezt az utat kívánja választani, ennek pedig alapfeltétele, hogy igazodjon a korábban vállalt normákhoz. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm, Magyar Levente államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Volner János, a Jobbik frakcióvezetője, képviselő úr: „Az Állami Számvevőszék a Fidesz szolgálatában?” címmel. Öné a szó, frakcióvezető úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! 2010-ben, akkor, amikor Orbán Viktor és kormánya hatalomra jutott, elkezdődött a demokrácia szervezett és tudatos felszámolása Magyarországon. Ez nem egy egyszeri lépés formájában valósult meg, egy egész folyamatot látunk kibontakozni. A Fidesz elfoglalta az összes elvileg független intézményt, hatóságot, háttérintézményt, mindenhova a saját embereit ültette, mindenhol Orbán Viktort és a Fideszt láthatjuk visszaköszönni. Az Alkotmánybíróságba a saját embereit juttatta; az Állami Számvevőszék élére egy volt fideszes országgyűlési képviselő került; az Országos Bírósági Hivatalt egy fideszes európai parlamenti képviselő felesége vezeti; a médiahatóságba is csak és kizárólag fideszes delegáltak kerültek; a Magyar Nemzeti Bank fölötti irányítást is átvette a Fidesz Matolcsy Györggyel; a Gazdasági Versenyhivatal élére is a Fidesz delegált jelöltet. Semmiféle konszenzus, semmiféle megegyezési törekvés sem volt ezekben az esetekben. A Fidesz teljes egészében uralma alá hajtotta a teljes magyar államigazgatást, a teljes és elvileg független intézményekből álló demokratikus intézményrendszert. Érdekes ezzel párhuzamosan megfigyelni azt, hogy kik jelzik most, jelenleg a gazdaság sarokköveit, kik azok az erkölcsi sarokkövek, akik irányt szabnak a jelenlegi kormánynak. Arthur Finkelstein politikai elképzelései, kampányfogásai, legmocskosabb nézetei voltak azok, amelyek befolyásolták a jelenlegi ciklusban Orbán Viktorék működését. Habony Árpád volt a másik erkölcsi sarokköve az önök működésének - gratulálunk hozzá. Andy Vajna, akit önök folyamatosan milliárdokhoz juttatnak a kaszinótörvény rendszeres átírásával; Mészáros Lőrinc, Orbán Viktor nagy haverja - ők mind médiatulajdonosok egyébként, akikről beszélek -, Mészáros Lőrinc is egyike ezeknek az embereknek. Garancsi István Orbán Viktor másik nagy barátja. És akkor itt vannak a „kisebbek”, akik szintén felvásárolták és ledózerolták a még talpon maradt független médiát: Schmidt Mária, Tombor András és a többiek. Ebben a helyzetben nem maradt más lehetősége a Jobbiknak, mint az egyébként erős közösségimédia-beli jelenléten túlmenően az óriásplakátpiac felé fordulni, hiszen abban aligha bízhatunk, hogy több hónap elteltével ismét lesz jobbikos meghívottja a köztévének. Oda egyébként - nagyon érdekes, és majd erre is várom az államtitkár úr konkrét válaszát - Lomnici Zoltánt egyedül többet hívják meghívott vendégként, mint az összes ellenzéki pártot együttvéve. Ebben kikérem az államtitkár úr véleményét, hogy mi erről az ön gondolata. Arra is érdemes kitérni, hogy amikor a Jobbiknak nem lesz más lehetősége, mint a plakátpiac felé fordulás, hogy a közösségi médián kívül más fórumon is meg tudjon jelenni, akkor mit láthattunk ezen a téren? Azt láthattuk, hogy egyrészt van egy kormányzati médiadömping, például csak a brexitkampányt meghaladó költségvetést költöttek el kizárólag a kvótanépszavazás során - még egyszer mondom, a brexitkampányt meghaladó költségvetést - kormányzati szereplők, és a még független, nem kormányzathoz kötődő óriásplakátcégeknél ezek a felületek rendelkezésre álltak, a Jobbik pedig ezekkel a cégekkel és nagyon sok magánszeméllyel szerződést kötött, hogy a saját politikai elképzeléseit megjeleníthesse. A kormány több alkalommal feles parlamenti többséggel is átírta az erről szóló törvényeket, noha egyébként a pártfinanszírozásról szóló törvény kétharmados parlamenti felhatalmazást igényelt volna. Gondoskodott arról, hogy az Állami Számvevőszéket az uralma alá hajtsa, és az Állami Számvevőszékkel kísérletet tett arra, hogy egy több mint 660 millió forintos bírsággal anyagilag tönkretegye, megsemmisítse a Jobbikot. Drága Uraim! Mi ez a kommunista tempó?! Az Állami Számvevőszék határozatában csak a végösszeg szerepel. Még arra sem vették a fáradságot, ugyanúgy mint ahogy az ötvenes évek koncepciós pereiben, hogy magyarázatot fűzzenek ahhoz, hogy hogyan jött ki ez a szám. Mi ez a gyalázatos eljárás, ami itt történik, és meddig folytatja még a putyini utat Orbán Viktor és kormánya? [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, Volner János frakcióvezető úr. A kormány nevében Völner Pál államtitkár úr válaszol az elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A tegnapi nap függvényében egy kicsit érdekes volt ez a mai felszólalása, ugyanis itt voltam magam is a teremben, amikor önök személy szerint megfenyegették a független Állami Számvevőszék elnökét. [[Derültség és moraj a Jobbik padsoraiból. Közbeszólások ugyanonnan, többek között Szávay István: Mit csináltunk? Dr. Lukács László György: Tegyen feljelentést, államtitkár úr! Itt volt hivatalos személyként a legfőbb ügyész, ő se tett feljelentést!]] Ez a magyar demokrácia történetében példátlan botrány, amely párját ritkítja. [[Folyamatos közbeszólások a Jobbik padsoraiból. Az elnök csenget.]] Nagyon sokat elmond az önök hozzáállásáról annak kapcsán, hogy hogyan képzelik el az állam működését. A másik… - lehetséges, hogy erre is sor fog kerülni, nyilvánvaló, és akkor majd meglátjuk, hogy fenntartják-e majd ezeket a fenyegető magatartást tanúsító szavaikat. Ami a probléma lényegét illeti, itt valóban a nagy plakátokat említette, amit a gazdájuk a rendelkezésükre bocsátott a tavasz folyamán. [[8.50]] Saját bevallásuk szerint 6500 forintos egységáron, 3 hónapon keresztül, 105 millió forintért kapták meg ezeket a felületeket. [[Dr. Gyüre Csaba: Ti ennél olcsóbban kaptátok!]] Nem kell matematikusnak lenni ahhoz [[Zaj a Jobbik soraiban.]] hogy ha ugyanakkor az LMP egy hónapra 80 ezer forintért kapta meg ugyanezeket a plakátokat [[Dr. Gyüre Csaba: Hogy tudsz így hazudni?]] , akkor gyakorlatilag önök tiltott pártfinanszírozásban részesültek. Ha ezt kiszámoljuk, akkor szerintem nem az Állami Számvevőszék által kiadott 331 millió forint, hanem sokkal súlyosabb büntetés sújtaná önöket, úgyhogy önök lebuktak. Ezt nagyon nehéz elviselni valószínűleg, és nagyon rossz a szájíze ettől a dolognak, de hogy ezt demokráciaproblémának állítani be, hogy behoztunk egy új pártfinanszírozási törvényt, amikor gyakorlatilag minden párt, aki a parlamentben van, megfelelő finanszírozásban részesül, amikor a választásokra önálló finanszírozásban részesülhetnek…! Ha önök nem olyan gyávák, mint Solymáron, és minden választókerületben képviselőjelöltet fognak állítani, akkor 800 millió forint támogatásban részesülhetnek a 2018. évi kampányban. Ha ez önöknek nem elég, akkor ott valószínűleg nagyon súlyos problémák vannak, tehát ott vagy eltűnik a pénz - ugyanúgy, mint különböző cégeiknél, amelyek cégtemetőben végezték -, vagy pedig olyan zavarok vannak, amelyeket tapasztalhattunk a tavasz folyamán, amikor különböző kérdések elhangzottak Vona Gábor pártelnök irányában, és úgy látszik, nem rendelkezik olyan számokkal, hogy hogyan működik a pártja. Kérdezem én: hogyan lehet olyasvalaki miniszterelnök-jelölt, aki egy pártot sem tud vezetni, mert nem tudja, hogy mi folyik ott? Mindig Szabó Gábor pártigazgatóhoz irányít mindenkit - aki ugyanúgy nem közöl adatokat. Ugyanúgy nem adták meg az Állami Számvevőszéknek sem az adatokat. Ön is elmondta tegnap, hogy lejárt a határidő, és utána már nem tudták felrögzíteni [[Dr. Gyüre Csaba: Ez hazugság! Szávay István: Ne hazudj már!]] elektronikusan azokat az adatokat, amelyeket határidőn belül fel kellett volna rögzíteniük; s azok után még önök háborognak azon, hogy az Állami Számvevőszék megállapítja, hogy önök nem együttműködők. Utána gyakorlatilag az ügyészségi vizsgálatot megkapták, a NAV-vizsgálat is zajlik, hiszen ha ilyen dömpingáron vagy dömpingár alatt, szinte ingyen jutnak felületekhez, az az áfacsalás gyanúját is felveti. Persze, tudom, áfaügyben önök között ülnek olyan szakértők, akik gyakorlatilag több tízmilliós tartozással süllyesztettek el cégeket, de szerintem ez pártszinten vagy a demokratikus pártok szintjén nem folytatható gyakorlat. Ugyancsak érdekes jelenség az is, hogy amikor megkérdeznek egy-egy párttagot önöknél vagy itt a folyosón kóricáló képviselőt, akkor mindenki azt mondja, hogy nem illetékes az ügyben, nem rendelkezik adatokkal. Kérdezem én, hogyan működnek önök, ha nem tudják azt, hogy hány plakáthelyet vesznek, mennyit fizetnek egy plakáthelyért, kitől vásárolják ezeket, utána különböző trükközésekbe bonyolódnak, hogy magánszemélyektől vagy adományokat gyűjtenek - és majd lehetséges akkor, hogy a barátjuk 500 ezer forint alatti apró tételekkel fogja kisegíteni önöket ebben az ügyben? Összességében megállapítható, hogy az egész ügy, amiről beszélünk, az önök magatartására vezethető vissza. Ajánlom figyelmükbe, olvassák el a párttörvény vonatkozó passzusait [[Szávay István: Taníts, mester!]] abban le van írva, hogy mi a tiltott pártfinanszírozás. Önök ebben az állapotban vannak. Persze, agresszívan támadnak, hogy ezt leplezzék, de azt tudom ajánlani önöknek, hogy tanulmányozzák a jogszabályokat, rendezzék a pénzügyeiket, és az átláthatóságot teremtsék meg, akkor nem kell ilyen problémákkal küzdeniük. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban. Szávay István tapsol.]]
Köszönöm, Völner Pál államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Európai Parlament Soros-terv végrehajtásáról szóló határozatával szemben című előterjesztés kivételes eljárásban történő összevont vitája. A Gulyás Gergely, Balla György, Hollik István, Németh Szilárd István, Répássy Róbert fideszes képviselők által benyújtott előterjesztés H/18817. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként megadom a szót Németh Szilárd Istvánnak, a törvényjavaslat előterjesztőjének. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Úgy, ahogy elnök úr felvezette, egy országgyűlési határozati javaslatot terjesztünk elő, hiszen elő kell terjesztenünk, pontosan abból az okból kifolyólag, ami a címében is megtalálható, hiszen az Európai Parlament 2017. november 16-i plenáris ülésén 390 igen, 175 nem és 44 tartózkodás mellett elfogadott egy mind Magyarországra, mind Európára, mind pedig az Európai Unió közösségére, az Európai Unió által meghatározott, az Európai Unió alapjaiban meghatározott jogokra való tekintet nélkül egy rendkívül veszélyes álláspontot fogadott el. Már a címe is beszédes, nem tudom, meg tudták-e fejteni azok, akik ezt a címet elolvasták. Magyarul ez így szól: egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat. Na, ezt nem egyszerű megfejteni, hogy miről van szó, de amikor belelapozunk ebbe a javaslatba, és megnézzük az elemeit, akkor azt látjuk, hogy ez gyakorlatilag a Soros-terv. Tehát amiről eddig itt vitatkoztunk, amiről itt a velem szemben lévő ellenzéki frakciók egyöntetűen először azt állították, hogy ilyen nincs, aztán azt mondták, hogy ha van, akkor mégsem úgy van, ahogy mondjuk, ha van, akkor mégsem kellene nemzeti konzultáción erről megkérdezni a magyar embereket. Nos, itt van előttünk, és ez már egy európai parlamenti határozat, amely már egy második lépcsője az európai jogalkotási folyamatnak, hiszen ezt megelőzte egy hónappal korábban, még októberben az úgynevezett LIBE bizottság, amely a belügyi, igazságügyi és állampolgári bizottsága, egy nagyon fontos és nagyon befolyásos bizottsága az Európai Parlamentnek, ők már ezt az egészet meghatározták. Amit előterjesztettek a parlamenti közgyűlés elé, a plenáris ülés elé, azt egy az egyben elfogadta a plenáris ülés, ráadásul olyan körülmények között, hogy még szavazni sem akartak róla. Csak a fideszes európai parlamenti képviselőknek köszönhető, hogy egyáltalán megkérdezték a parlamenti képviselők véleményét arról, hogy ez hogy menjen tovább, és nyilvánvaló, hogy itt a 226 főből álló Soros-frakció tette a dolgát, és minden gondolkodás és minden egyéb averzió nélkül megszavazta ezt a rendkívül veszélyes határozatot. Mi van ebben a határozatban? Ebben a határozatban egyértelműen kimondják a kötelező kvóta szerepét a bevándorlás tekintetében, azt, amit Soros György leírt, hogy évente 1-1,5 millió embert, leginkább a muzulmán országokból - hiszen ott van ez a tartalék, amire alapozzák a bevándorlást - kell beengedni Európába, és ha ezek bejönnek, akkor ezeket egy felső korlát, tehát egy felső létszámkorlát nélkül, időkorlát nélkül, tehát egy állandóan alkalmazandó mechanizmus alapján, és kötelezően, tehát mind a 27 tagországra kötelezően alkalmazni kell ezeknek a szétosztását. Ez az egyik, ami egyébként rendkívül veszélyes az országra nézve, és rendkívül veszélyes Európára nézve, hiszen ebben a szétosztásban nemcsak az van benne, hogy akár terroristákat is szétoszthatnak, hanem gyakorlatilag egész Európára kötelezővé teszik az úgynevezett párhuzamos társadalmak kialakulását, egy kevert népességről, kevert etnikumról, kevert vallásról, kevert kultúrának a létrehozásáról van szó. Ehhez közvetlenül hozzátartozik az a mondat egyébként, amit minden egyes képviselő gyakorlatilag pártállás nélkül, tehát akár Soros csapatában, a Soros által kitartott néppárti, akár liberális, akár kommunista, akár zöld képviselőket nézünk, azoknak a megszólalásait, mind egytől egyig benyomja azt, hogy aki viszont ezt nem akarja megtenni, azokkal szemben szankciókat kell alkalmazni. A szankciók kételeműek: az egyik szankció, elvenni azt a pénzt, ami egyébként jár mint európai uniós tagországnak, ráadásul felzárkóztatási pénzekről van szó, vagy ne adj isten, földalapú támogatásokról van szó. [[9.00]] Tehát ezeket teljesen megkurtítani, átalakítani, valamilyen szociális köntösbe bújtatva elvonni ezekből az alapokból, új alapokat teremteni, amivel aztán jutalmazni lehet azokat, akik a bevándorlás pártján állnak, bevándorlóországokat akarnak létrehozni, másrészt meg konkrét és közvetlen büntetésről van szó. Mindenki ismeri azt a számot, hogy minden egyes be nem fogadott, kötelezően a nyakunkba varrni akart, be nem fogadott bevándorló után az országnak 78 millió forintot kéne befizetni Brüsszel számára. Aztán vannak még olyan javaslatok, amelyek teljesen elképesztőek. Teljesen elképesztőek: a genfi egyezménnyel, a schengeni egyezménnyel és a jelenlegi dublini megállapodással szembemenve azt mondják, hogy mindenki, aki bejött ide, meghatározhatja, hogy melyik országban akar élni. A menekültügyi egyezmények nem erről szólnak, hanem az első biztonságos országban kell megállapítani, hogy ki az, aki menekült, neki pedig ott kell maradnia mindaddig, amíg azok a negatív körülmények fennállnak, az az üldöztetés, az a jogcsorbítás, ami miatt neki menekülnie kellett a hazájából. Sőt, azt mondja, hogy ezt csoportosan is megtehetik, 30 fős csoportok dönthetnek. Összeáll 30 ember, és eldöntik, hogy Magyarországra, Észtországba vagy ne adj’ isten, Németországba akarnak menni. Családegyesítés. A családegyesítés is elképesztő, semmi köze az európai családjoghoz, semmi köze a magyar családjoghoz. Bemondásra lehetne ez alapján a határozat alapján mondania bárkinek, hogy ki az apja, anyja, ki a testvére, rokona, sógora, nem tudom, mije, akár oldalági, akár egyenes ági családtagja, és ezeket a családokat aztán lehet egyesíteni, lehet hozni ide be, Európába az összes családtagot. Azt mondják az egyes kutatók, illetve a nemzetbiztonsági szervek, hogy akár egy-egy ember után 10-15, akár még 20 családtag is érkezhet. Van egy harmadik eleme, ami Soros György fülének nagy valószínűséggel, illetve a hazai ellenzéknek és a hazai álcivileknek mindenféleképpen jól hangzik: hogyha van olyan civil szervezet, nevezzük őket inkább álcivil szervezeteknek, Soros-szervezeteknek, ez az úgynevezett szponzoráció bevezetése, amely a menedékkérő megsegítését célul tűzi ki, akkor ezek részt vehetnek ezeknek a szétosztásában, és ezért még természetesen őket támogatni, fizetni is kell. Nos, teljesen egyértelmű a történet, hogy mi zajlik ebben a határozatban. Ez a határozat teljes egészében szembemegy nemcsak a magyar érdekekkel, nemcsak Magyarország szuverenitását csorbítja, hanem valamennyi nemzetállam szuverenitását csorbítja. A jelenleg érvényben lévő Dublin III.-rendszerrel, illetve magával a lisszaboni alapszerződéssel is ellentétes, hiszen a lisszaboni alapszerződés kimondja, hogy a menekültügy közösségi szinten kell hogy megoldható legyen, sőt nemcsak hogy közösségi szinten, hanem a nemzetközi szabályokat átvéve kell megoldania az Európai Uniónak, viszont a bevándorlás kérdése nemzetállami, tagállami hatáskör. Ezt a kettőt teljes egészében összemossa, nyilvánvalóan azért, hogy a nemzetállamok szuverenitását ebben a nagyon fontos kérdésben megkérdőjelezze. Már csak azért is, mert ha a bevándorlópártiak a bevándorlásra helyezik az alapokat, és megnézzük ezeket a számokat - most már befejezett menekültügyi eljárásokról beszélek az Európai Unióban -, akkor a menekültek az összes bevándorlónak másfél százalékát - nem tévedés, másfél százalékát - teszik ki, míg a gazdasági bevándorlók, és akkor most a veszélyesebb kategóriát ne mondjuk, de a gazdasági bevándorlók, az illegális bevándorlók, akik elárasztották 2015-ben másfél milliónyian az európai kontinenst, azok pedig a 98,5 százalékát teszik ki. Nos, ez az indoka annak, hogy ők össze akarják mosni a menekült és az illegális bevándorló fogalmát. Az illegális bevándorlókat is valamilyen formában legalizálni szeretnék, hiszen a bevándorlásra teszik a hangsúlyt. Szükség van Nyugat-Európában ezekre a bevándorlókra - ezt mindenféle gazdasági és demográfiai okokkal indokolják. Másrészt pedig teljes egészében csorbítja ez a határozati javaslat a nemzetállami hatáskörbe tartozó területi integritás, közrend, közbiztonság garantálását és a nemzetbiztonság garantálását, amely a lisszaboni szerződés alapján nemzetállami, tagállami hatáskör. Ezeket gyakorlatilag mind el akarja vonni. Talán emlékeznek a képviselőtársak arra, hogy milyen vita zajlott a Nemzetbiztonsági bizottságban, és aztán természetesen ez a vita kikerült a bizottságból a sajtóba is, hogy most akkor hogyan tudjuk értelmezni az európai nemzetbiztonsági szervezet létrehozását. Hát, így tudjuk értelmezni; nemzetállami hatáskör elvonásáról van szó. Ezt mind megemelni…- és ennek a végső célja nyilvánvaló, az európai egyesült államok létrehozása és annak a Soros-tervnek a végrehajtása, amelynek, még egyszer mondom, a középpontjában az illegális bevándorlás totális támogatása és gerjesztése van. No de hogy jutottunk el idáig, hogy egyáltalán megszületett ez a határozat? 2015-ben érte el a csúcsot gyakorlatilag a ’10-es évek elejétől az illegális bevándorlók Európába áramlása. Megvoltak azok a bejáratott útvonalak. Sajnos, ez minket is érintett, nem kicsit, hanem nagyon, hiszen a nyugat-balkáni útvonalon közel félmillióan érkeztek. Magyarországon 400 ezren rohantak át, és nem tudtunk mit tenni. Akkor még ott álltunk, hogy ezt oldjuk meg európai uniós szinten, de az Európai Unió nem volt hajlandó egyáltalán szóba sem állni velünk 2015-ben. Itt a parlamentben aztán megszülettek a döntések. Megszületett a döntés a kerítés felépítéséről, megszületett a döntés arról, hogy a határőrizeti feladatokba bevonjuk a Magyar Honvédséget, megszületett a döntés arról, hogy megszigorítjuk azokat a szabályokat, amelyek Magyarországon a bevándorlást és az állampolgárság megszerzését garantálják. Így sikerült megállítani ezt az óriási nagy nyomást, így sikerült megállítani ezt az óriási nagy tömeget, hogy a nyugat-balkáni útvonalon továbbra is Európába jöjjenek. De nyitottak maradtak egyébként a további utak, sőt áttolódott a Földközi-tengerre teljes egészében a bevándorlás fő útvonala. Olaszország, Görögország nyitott kapukkal várták a bevándorlókat, nem teljesítették a schengeni szerződésben vállalt kötelmeiket, és úgy gondolták, hogy ha ezt nem teljesítik, akkor ezért külön pénzeket kapnak Brüsszeltől. Hát, ez megtörtént. De mivel már érezhető, hogy ott elég nagy a nyomás, ezért úgy döntöttek 2015 augusztusában, hogy a szeptemberi belügyminiszterek tanácsán, egy kétéves programot hoznak létre a kötelező szétosztásról. Ez volt az a 120 ezres kvóta. Magyarország ezeknek ellenállt. Ismerjük a történetet. Bírósághoz fordultunk. Közben elindult az a szokásos komédia, szokásos eljárás Magyarország ellen, amit már a rezsicsökkentésnél is megtapasztalhattunk, rögtön a magyar demokráciával lett probléma, rögtön berendelték Magyarországot különböző szintű meghallgatásra. Ezen most is túl vagyunk. Múlt héten a külügyminiszter képviselte Magyarországot a LIBE bizottság előtti meghallgatáson. Senkinek ne legyen kétsége afelől, hogy itt autodaféról van szó és a jelentés hasonló lesz, mint a Taveres-jelentés, nyilvánvaló, mert a nagy fővonalban a bevándorlás kérdésében ellent mertünk mondani. Elindult ellenünk éppen valamilyen oknál fogva múlt héten a három kötelezettségszegési eljárás a felsőoktatási törvénnyel kapcsolatban. Csak azért állok meg egy pillanatra, mert mindenki tudja, hogy ez nem a felsőoktatási törvényről meg a magyar felsőoktatás helyzetéről szól. Semmi másról nem szól, mint a Soros-egyetemről, egyetlenegy [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] egyetemről, Soros egyeteméről. Ezért van ez a határozati javaslat előttünk, tisztelt Országgyűlés. Arra kérem az Országgyűlés valamennyi frakcióját, valamennyi tagját, hogy nyilvánítson véleményt szavazatával [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] és hozzászólásával, hogy elfogadja-e a Soros-tervet, vagy ellenáll a Soros-tervnek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]] [[9.10]]
Köszönöm szépen Németh Szilárd István bizottsági elnök úr, képviselő úr előterjesztését. A kormány részéről Tuzson Bence államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Azt gondolom, egy rendkívül jelentős parlamenti határozatról beszélünk, hiszen az Európai Unió parlamentje lépést váltott azzal, hogy ezt a határozati javaslatot, tehát a kötelező betelepítésről szóló javaslatot, amely a Soros-terv több elemét is tartalmazza, elfogadta. Itt alapvetően, ahogy a képviselő úr is fogalmazott, egy szuverenitási kérdésről beszélünk, arról, hogy meddig terjed az Európai Unió, az Európai Parlament és Brüsszel hatásköre, hol van ennek a határa, és mi az, ami nemzeti szinten van. Mi azért abban gondolkodunk, hogy az Európai Unió alapvetően a talpán áll, tehát a nemzetek hozzák meg a döntéseiket, és a nemzetek döntéseiből áll össze végül az európai döntéshozatal, az európai döntéshozatali mechanizmus is. Ennek megfelelően nyilvánvaló kérdés, hogy a bevándorlás ügyének, ami az európai alapokmányok szerint is nemzeti hatáskör, nemzeti hatáskörben is kell maradnia. Ez a hatáskör, azaz ez a hatáskörtúllépés, amit az Európai Parlament a határozatával megtesz, bizony átírná az Európai Unió történetét, átírná az Európai Unió felépítését úgy, hogy az Európai Unió központi egységei, központi döntéshozatali szervei meghozzák a határozatukat, és ezzel kapcsolatban csak végrehajtó szerep jutna a nemzeteknek. Önmagában az, hogy a Soros-terv végrehajtását ilyen formában a parlament megkezdte, jelzésértékű mindenki számára, jelzésértékű, mert valószínűleg ez a folyamat itt nem fog megállni. Több pontja van még ennek a határozatnak, míg belőle egy élő, végrehajtható határozat lesz, ezeken a pontokon azonban meg kell próbálni megakadályozni ennek a tervnek a végrehajtását. Mivel az Európai Parlament hozta meg a döntést, ezért fontos, hogy a magyar parlament is reagáljon erre a kérdésre, és válaszában határozottan utasítsa el a Soros-tervet, a Soros-terv végrehajtását, és ennek folyamán az Európai Unió parlamentjének is a határozatát. Ez a határozat ugyanis egy kötelező, állandó betelepítési rendszert vezetne be az Európai Unió területén olyanformán is, ami lépésváltás, hiszen kiterjesztően értelmezné az eddigi szabályokat, tehát többet értene a bevándorlókon, a menekülteken, mint amit eddig értettünk, hiszen itt a családegyesítés folyamatában jóval szélesebb kör számára lehetővé tenné a betelepítést, és célkeresztbe emelné Magyarországot. Azért mondom, hogy célkeresztbe emelné, mert azokat az országokat, amelyek eddig nem fogadtak be bevándorlókat, előnyben részesítené, ez pedig mindenképpen ellentétes a magyar érdekekkel, és azt gondolom, nekünk, magyaroknak fel kell emelnünk a szavunkat. Fel kell emelnie a szavát a magyar parlamentnek is, ahogy ezt Magyarországon már megtette 2 millió 332 ezer 755 ember, akik állást foglaltak a nemzeti konzultáción a Soros-tervvel kapcsolatban, és az eddigi feldolgozottsági adatok alapján a döntő többségük úgy foglalt állást, hogy el kell utasítani a Soros-tervet, tehát a kötelező betelepítési rendszert is el kell utasítani. Fontos eleme valóban, ahogy a képviselő úr is megjegyezte, az NGO-k szerepe ebben a határozatban, hiszen azokat az országokat is előnyben részesítené, ahol ilyen NGO-k vannak, sőt támogatná az NGO-kat abban, hogy vegyenek részt ebben a betelepítési folyamatban, és azokat az országokat pedig, amelyek nem vesznek részt a kötelező betelepítési rendszerben, büntetéssel sújtaná ez a határozati javaslat. Bizony, az összes ilyen jellegű rendelkezés ellentétes a magyar emberek érdekeivel, ellentétes Magyarország érdekeivel, ezért kifejezetten fontos az, hogy itt az Országgyűlésben minden országgyűlési képviselő mondja el a véleményét. Az Európai Parlamentben ezt már megtették az európai parlamenti képviselők. Sajnálatos tény az, hogy a magyar baloldal uniós képviselői megszavazták ezt a határozati javaslatot, megszavazta Szanyi Tibor például, Niedermüller Péter vagy Jávor Benedek is. Ennek megfelelően itt az ideje, hogy a magyarországi baloldal is, amelynek a képviselői sajnálatos módon nincsenek itt most az Országgyűlésben, nem hallgatják és nem vesznek részt ebben a vitában, állást foglaljon ebben az alapvető kérdésben, ami a bevándorlást és a Soros-tervet illeti, hogy meg kívánják-e védeni Magyarországot, hosszú távon meg szeretnénk-e védeni ezt az országot, hiszen abban az esetben, ha a bevándorlás megvalósul, megvalósul egy kötelező betelepítési kvóta, ennek az a következménye, hogy Magyarország végleg, nem egy-két évre, nem öt-tíz évre, hanem akár 100-200 évre vagy akár örökre is megváltozhat. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a Törvényalkotási bizottság előadójának.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság december 11-én a házszabály 62. §-a alapján, vagyis a kivételes eljárásra vonatkozó szabályokra tekintettel megtárgyalta „Az Európai Parlament Soros-terv végrehajtásáról szóló határozatával szemben” szóló H/18817. számú határozati javaslatot, amelyhez a bizottság 25 igen szavazattal, egyhangú döntéssel összegző jelentést nyújtott be, tekintettel arra, hogy a Törvényalkotási bizottság módosításra irányuló szándékot nem fogalmazott meg. Amennyiben megszavazásra kerül a határozati javaslat, úgy a Magyar Országgyűlés elutasítja a bevándorlók beáramlásának felgyorsítását és csoportban történő áthelyezését. Elutasítja továbbá azt is, hogy Brüsszel jogköröket adjon át a bevándorlást támogató Soros-szervezeteknek annak érdekében, hogy részt vegyenek a bevándorlók behozatalában és szétosztásában, mi több, nemet mondunk arra is, hogy a tagállamok megbüntetésével kényszerítsék ki a bevándorlók befogadását. Összességben azt mondhatom, hogy elvárjuk az Európai Uniótól, hogy tartsa tiszteletben Magyarország szuverenitását és a magyar emberek akaratát a kötelező kvóta elutasításáról. Tisztelt Képviselőtársaim! Bízom benne, hogy a mai határozathozatal alkalmával is egyhangú döntés születik majd, amelyhez kérem szíves támogatásukat. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Felhívom figyelmüket, hogy a frakcióknak 30-30 perc, a független képviselőknek mindösszesen 8 perc áll rendelkezésükre. A felszólalások első körében a vezérszónokok ismertetik a frakciók álláspontját, képviselőcsoportonként 15 perces időkeretben. Elsőként megadom a szót Répássy Róbert képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Képviselőcsoportunk támogatja az országgyűlési határozati javaslat elfogadását. Amikor ma az országgyűlési képviselők szavaznak, többek között erről is határoznak. Szeretnék néhány idézetet felolvasni abból az országgyűlési határozati javaslatból, amely előttünk fekszik: „A magyar Országgyűlés elutasítja, hogy állandó betelepítést és kötelező szétosztást indítsanak el az európai nemzetek kárára. Bevándorlók állandó behozatala és kötelező kvóta alapján történő szétosztása visszafordíthatatlanul megváltoztatná Európa jövőjét és kultúráját. A magyar Országgyűlés elutasítja a bevándorlók beáramlásának felgyorsítását, és a csoportban történő áthelyezést.” „A magyar Országgyűlés elutasítja, hogy a tagállamok megbüntetésével kényszerítsék ki a bevándorlók befogadását.” „A magyar Országgyűlés elvárja az Európai Uniótól, hogy tartsa tiszteletben Magyarország szuverenitását, valamint a magyar emberek népszavazáson kinyilvánított akaratát a kötelező betelepítési kvóta elutasításáról.” [[9.20]] Tisztelt Ház! Eddig az idézet abból az országgyűlési határozati javaslatból, amely előttünk fekszik. Ennek az indoklása tartalmazza a Németh Szilárd előterjesztő által is elmondottakat, amely szerint az Európai Parlament 2017. november 16-ai ülésén fogadott el egy olyan határozatot, amely hivatalos nevén a dublini reformhoz fűzött vélemény, valójában egyébként egy terv végrehajtása úgy, ahogyan azt ismertette képviselőtársam. Az Európai Parlament döntése nemcsak olyan álláspontokat tartalmaz, amit később végre fognak hajtani, hanem egy politikai nyilatkozat is az Európai Parlament döntése, hiszen az Európai Parlament ezzel az európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó álláspontot, mandátumot adott a saját tárgyalóinak. Tehát egy politikai deklarációról van szó, úgy gondolom, hogy nincs is ennél hatásosabb eszköz a Magyar Országgyűlés kezében, mint hogy a Magyar Országgyűlés válaszol erre az európai parlamenti határozatra. Szomorú valóban, hogy olyan pártok képviselői, akik az Európai Parlamentben megszavazták ezt a határozatot, azok ma nem vesznek részt a vitában. Még kíváncsian várjuk a délutáni szavazásukat, de a jelen állás szerint az úgynevezett baloldali ellenzéket nem érdekli Magyarország megvédése. Az Európai Parlament határozatával szembe kell állítanunk egy olyan világos állásfoglalást, világos feladatot és kötelezettséget, amely kimondja, hogy a Magyar Országgyűlés elutasít minden olyan kényszert, amely a szuverenitásunkat - beleértve Magyarország szuverenitását és beleértve a magyar parlament szuverenitását - korlátozná. Nem fogadjuk el, hogy olyan döntéseket hozzanak helyettünk, amely a Magyar Országgyűlés hatáskörébe tartozna. Nem fogadjuk el, hogy zsarolják, mi több, büntetéssel fenyegessék Magyarországot, ha a magyar parlament másként dönt ezekben a kérdésekben. Jól tudjuk az előzményeket, az előzményekben már a Magyar Országgyűlés több olyan döntést, törvényt, határozatot, akár politikai állásfoglalást is hozott, amellyel világossá tette, hogy a Magyar Országgyűlés nem mondott le arról a jogáról, hogy meghatározza, hogy Magyarországon a magyar lakosság kikkel akar együtt élni. Erről a Magyar Országgyűlés sohasem mondott le, ezt nem értelmezzük úgy, hogy ezt a hatáskörünket együtt gyakorolnánk az Európai Unióval. Hiszen Alaptörvényünk szerint a magyar állam sohasem mondott le a szuverenitásáról, a szuverenitásába tartozó néhány hatáskörét együtt gyakorolja az európai intézményekkel, az Európai Parlamenttel vagy az Európai Tanáccsal. Tehát olyan hatásköröket akar tőlünk elvenni az Európai Parlament vagy akár az európai bürokrácia, amely hatáskörökről sohasem mondtunk le. És erkölcstelennek is tartjuk és felháborítónak is tartjuk, hogy bármely embertársunkról, legyen az akár olyan személy, aki harmadik országbeli, tehát nem az Európai Unió tagállamaiból származik, tehát harmadik országbeli személyekkel sem lehet úgy bánni, hogy csoportosan áthelyezik őket, kényszerlakóhelyet jelölnek ki nekik, vagy úgy bánnak velük, mintha deportálásra ítélték volna őket. Egyszerűen elfogadhatatlan az a magatartás, hogy az Európai Unió intézményei meg akarják határozni bárkinek, hogy hol éljen. Természetesen Magyarország nem mondta fel a menekültügyi egyezményeket, Magyarország a menedékkérőket az európai rend és a magyar törvények szerint befogadja, azok, akik valóban jogosultak a menekültstátuszra, azokat Magyarország védelmezi, de akik nem jogosultak menekültstátuszra, azokról mi magunk szeretnénk dönteni, és nem az Európai Unió intézményeinek a döntésére várunk, hogy ők hol éljenek. Ha Magyarország úgy dönt, hogy a menedékkérőknek menedéket nyújt, de akik gazdasági okokból akarnak bevándorolni Európába vagy Magyarországra, őket nem szívesen látjuk, vagy legalábbis megválogatjuk, hogy kikkel szeretnénk együtt élni, ez szerintem minden ország természetes önvédelme, és nem lehet azt mondani, hogy ez valamifajta, az emberi jogokkal szembeni szembenálló magatartás lenne. Tehát, tisztelt Ház, az országgyűlési határozat azon túl, hogy lefektet bizonyos elveket, bizonyos értékeket, ha úgy tetszik, deklarációkat kimond az Országgyűlés a határozat elfogadásával, azon túl a Magyar Országgyűlés felszólítja Magyarország Kormányát, hogy ne engedjen az Európai Parlament és az uniós bürokrácia nyomásának, és védje meg hazánk alapszerződésekben garantált jogait. Tehát nagyon fontos, hogy mi az alapszerződések talaján állunk, mi az Európai Uniót létrehozó alapszerződések talaján állunk, mi úgy gondoljuk, hogy ami ebben az ügyben történik, az nem az alapszerződésekből következik, az az alapszerződések megsértése. Tehát valójában az uniós jogot mi tartjuk tiszteletben és nem azok, akik kényszeríteni akarnak uniós tagállamokat bizonyos döntések elfogadására. Tisztelt Képviselőtársaim! A tegnapi előzetes tárgyaláson, amikor a Törvényalkotási bizottság megtárgyalta ezt a határozati javaslatot, akkor felmerültek bizonyos módosítási igények. Szeretném elmondani előre az álláspontunkat, hogy ezzel kapcsolatban mit gondolunk. A Jobbik országgyűlési képviselőcsoportja, bár döntő részben egyetért az országgyűlési határozati javaslattal, két ponton módosítást kíván benyújtani. Az egyik kérdés az úgynevezett letelepedési kötvények ügye, a másik kérdés pedig - furcsa módon - annak az összehangolt tervnek az elnevezése, ami alapján cselekszik az Európai Parlament. Az első kérdésben, a letelepedési kötvények ügyében világos az álláspontunk, és az is világos, hogy az Európai Parlament határozata nem foglalkozik a letelepedési kötvények ügyével, ezért értelmetlen arra ebben a határozatban reagálni. Tehát, hogy úgy mondjam, ez egy oda nem illő módosítási javaslata, a tárggyal össze nem függő módosítása javaslata a Jobbiknak. Kérjük, hogy a Jobbik vizsgálja felül az álláspontját, nem azt az álláspontját, amit a letelepedési kötvények ügyében vall, hanem azt az álláspontját vizsgálja felül, hogy vajon ebben a határozatban van-e ennek a helye vagy sem. Szerintünk a határozat világos és kerek, és az Európai Parlament november 16-ai ülésén elfogadott határozatra reagál. Másrészt, hogy minek nevezzük ezt a bizonyos tervet. Szerintem abban egyetértünk, és úgy látom, a Jobbik javaslataiban is az állapítható meg, hogy tervszerű magatartásról van szó. Tehát ők is elfogadják, hogy valamilyen terv, valamilyen logika mentén haladnak ezek a lépések. Most már csak az a kérdés, hogy ki a névadója ennek a tervnek. Én azt hiszem, talán a Jobbik számára mégsem presztízskérdés, hogy Soros Györgyöt azzal védje meg, hogy az ő neve kikerüljön ebből a határozatból. Kérem, hogy a jobbikosok térjenek vissza ahhoz az álláspontjukhoz, amit korábban vallottak, na, nem olyan durván, Soros Györggyel szemben, nem olyan durva álláspontot szeretnék tőlük kérni, csak azt, hogy legalább ne ez legyen az akadálya annak, hogy megszavazzák az országgyűlési határozatot. Fogadják el, hogyha a parlament többsége ezt a tervet nevén akarja nevezni, annak akarja nevezni, ami, és, kérem, hogy ne önök védjék meg Soros György személyiségi jogait azzal, hogy ne szerepeljen egy ilyen határozatban. Tisztelt Ház! Előrebocsátottam tehát, hogy hogyan állunk a módosító javaslatokhoz, kérem tisztelettel, hogy a frakcióm támogatásával együtt az egész Országgyűlés támogassa ezt az országgyűlési határozatot. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Répássy Róbert képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportja részéről Molnár Zsolt képviselő úr jelentkezett, de nincs a teremben. [[Balla György: Ő sincs itt, meg senki!]] Ezért megadom a szót Hollik István képviselő úrnak [[Dr. Staudt Gábor közbeszól.]] , a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Én is nagyon sajnálom, hogy ebben a fontos ügyben nem tudjuk meg, hogy a magyar baloldalnak, a Magyar Szocialista Pártnak mi a véleménye, bár azt elég erősen sejtjük, de mivel nincsenek itt a vitán, ezt mégsem tudjuk az ő szájukból is hallani. Valóban, ha megnézzük, hogy miért is született meg ez az országgyűlési határozat, akkor - ahogy azt Németh Szilárd képviselőtársam is mondta - november 16-áig kell visszamennünk, hiszen az egyértelmű fordulópontnak tekinthető az Európai Unió bevándorláspolitikájában. Hiszen akkor az Európai Parlament elfogadott egy határozatot, ami teljesen egyértelmű irányt szab, és teljesen egyértelműen leteszi a voksát az Európai Parlament a felső korlát nélküli kvóta és a legális bevándorlás mellett. Ez a határozat persze egyúttal pofon azoknak az ellenzéki pártoknak, amelyek folyamatosan nem csináltak mást eddig, csak tagadták a Soros-terv létét, és azt mondták, hogy sem az Európai Parlamentben, sem sehol máshol nem hajtják végre a Soros-tervet, merthogy nem létezik. Ez után az európai parlamenti döntés után ez nem mondható ki. Miért nem? Azért, mert ebben a javaslatban pontról pontra megvalósulnak a Soros-tervben leírt javaslatok. Benne van ebben a javaslatban egy olyan állandó elosztási tanács felállításának a javaslata, amit nem véletlenül hívunk mi Soros végrehajtó bizottságnak, hiszen ez éppen azt lenne hivatott csinálni, amit a Soros-tervben Soros György leírt. Tehát elveszi a tagállami hatáskört, azt Brüsszelbe telepíti, és ez az elosztási tanács lenne hivatott működtetni azt a felső korlát nélküli elosztási mechanizmust, amelyről az Európai Parlament döntött. Ő koordinálná, ő irányítaná, ő ellenőrizné a szétosztást. [[9.30]] De tartalmaz olyan elemeket is ez a javaslat, amely teljesen egyértelműen abba az irányba mutat, hogy az Európai Parlament megkönnyíteni akarja a bevándorlást és felgyorsítani. Erről szól a csoportos menedékkérelem-benyújtás, erről szól a javaslat talán egyik legveszélyesebb eleme, amely az NGO-kat vonná be a szétosztási mechanizmus üzemeltetésébe, de erről szól a családegyesítés kibővítése is, amely most már nemcsak az egyenes ági, hanem az oldalági rokonságra is kiterjedne. Ha megnézzük alapvetően azokat a muszlim családokat, amelyek jellemzően Európába érkeztek, akkor azt láthatjuk, hogy ha kibővítjük az oldalági rokonságra is, akkor egyetlenegy menekült esetében is oldalági rokonsággal együtt rögtön harminc, akár negyven menekültről is beszélhetünk. Tehát egyértelműen ki lehet mondani, hogy november 16-a után az Európai Parlament letette a voksát, és ezt az teszi igazán veszélyessé, hogyha látjuk, hogy az Európai Bizottság is sajnos osztja Soros György véleményét, hiszen nem sokkal később Jean-Claude Juncker, az Európai Bizottság elnöke is hitet tett a bevándorlás mellett. Ő úgy nyilatkozott, hogy szerinte legálissá kell tenni a bevándorlást Európában. Szerinte a legnagyobb baj az volt eddig, hogy a bevándorlás illegális volt, ha legálissá tesszük, akkor véleménye szerint minden bajt orvosolni fogunk. Tehát még egyszer azt tudjuk mondani, hogy az Európai Unió különböző intézményeinek a javaslatai teljesen egybevágnak Soros György tervével, amely azt tűzte ki célul, hogy egymillió bevándorlót kell évente Európába telepíteni, ezt kötelezően szét kell osztani, és azokat a tagállamokat pedig, amelyek nem hajlandók ezt végrehajtani, meg kell büntetni. Teszi mindezt Soros György azért, mert ő hisz a nyílt társadalom utópiájában, amit még soha senki nem próbált ki. De az is biztos, ezt le is írja a könyvében, hogy a nyílt társadalom utópiájának a legnagyobb akadálya a nemzetállam, a nemzeti szuverenitás, a nemzeti határok, a nemzeti kultúra és a nemzeti hagyományok. Ezt legyengíteni, meggyengíteni, a határokat eltüntetni leghatékonyabban bevándorlással lehet, hiszen akkor kevert kultúrájú népességek jönnek létre, ha egyébként az európai egyesült államok irányába mozdulunk el, akkor egyébként már a határokat is el tudja tüntetni. És teljesen egyértelmű, hogy ez az utópia, amit soha ki nem próbált senki, ráadásul ellentmond nemcsak a józan észnek, hanem az alapvető emberi természetnek is, hiszen bennünk, emberekben kiolthatatlan vágy van arra, hogy tartozzunk valahová, erről szól egyébként a nemzeti öntudatunk. És ezt a vágyat akarja belőlünk kiirtani Soros György, azzal, hogy azt mondja, hogy mostantól kezdve világpolgárokat kell létrehozni, és a nemzetállamokon, a nemzeti kultúrán túl kell lépni, hiszen az ő állítása szerint ez a XX. század minden problémájának a gyökere, ami egy végzetes nagy tévedés. Éppen ezért, mert ő ezt így gondolja, gondolta úgy, hogy Magyarországot és például Lengyelországot, amely nagyon határozottan kiáll a nemzetek Európájának a koncepciója mellett, kiáll a nemzeti szuverenitás mellett, illetve az európai keresztény kultúra mellett, no, ezeket a nemzetállamokat meg kell gyengíteni. És hogyan kell meggyengíteni? Azt látjuk, hogy az Európai Parlament döntése után, illetve a nemzeti konzultáció után egy következő sebességi fokozatba kapcsolt az a nyomásgyakorlás, amelyet egyébként Soros György elindított. Azt láthattuk, hogy maga Soros György személyesen ellenkampányt hirdetett, szóban, írásban, Brüsszelben, New Yorkban, a nemzetközi sajtóban, a magyar sajtóban elkezdték támadni Magyarországot, sőt, ami talán a legfelháborítóbb, hogy az európai intézményeket, illetve azoknak a jogi eljárásait nyíltan politikai zsarolásra használják föl Magyarországgal szemben. Az a meghallgatás, ami múlt héten zajlott le, amelyen Szijjártó Péter külügyminiszter úr képviselte Magyarországot, erről szólt. Ahogy miniszter úr is fogalmazott a meghallgatás után, ő nem látja azt az okot, ami miatt ezt a meghallgatást össze kellett hívni. Nyilvánvaló, mert nem is volt, egyedül csak az, hogy Magyarország nem hajlandó elfogadni a Soros-tervet. Vagy ha egyébként megnézzük azokat a kötelezettségszegési eljárásokat, amiket szintén múlt héten indítottak Magyarország ellen, ott is kilóg a lóláb, hogy ez valójában egy politikai zsarolásról szól. Hiszen miről szólnak ezek a kötelezettségszegési eljárások? Például szól arról, hogy Magyarország a kötelező szétosztást, az erre vonatkozó európai uniós döntést nem volt hajlandó végrehajtani. Tehát az Európai Bíróság maga mondta ki azt, hogy ez a döntése az Európai Uniónak csak azért elfogadható, mert ideiglenes jellegű és szeptember 24-én lejár. Ez az időpont már értelemszerűen elmúlt - ez az egyik. A másik pedig: ezt az európai uniós döntést egyetlen tagállam, Málta kivételével egyetlen másik európai tagállam sem tartotta be. Miért csak Magyarország ellen indítanak kötelezettségszegési eljárást? Megint csak mondom, kilóg a lóláb. Vagy ott van éppen a civil átláthatósági törvény. Ezt is megtámadják, úgy, hogy például a LIBE bizottság meghallgatásán az egyik Soros-szervezet, a Helsinki Bizottság egyik képviselője azt hazudja, hogy ez a törvény nagy hasonlóságot mutat az orosz törvénnyel, amikor ez egyébként szemenszedett hazugság. Az orosz törvény és a magyar törvény semmiben nem hasonlít egymásra, sőt a Velencei Bizottság éppen az orosz törvény elfogadása után tett egy ajánlást, ezeket az ajánlásokat a magyar kormány minden tekintetben figyelembe vette, és úgy határozta meg és úgy készítette el ezt a civil átláthatósági törvényt, amely ellen érdekes módon egyetlenegy olyan civil szervezet sem tüntet Magyarországon, amelyet külföldről finanszíroznak, csak azok, amelyeket Soros György finanszíroz. Ott van a harmadik kötelezettségszegési eljárás, ami a külföldi egyetemek működését szabályozó magyar törvényről szól, amely semmi mást nem mond ki, csak hogy minden Magyarországon működő külföldi egyetemnek ugyanazon szabályok szerint kell működnie, és ez alól nem lehet kivétel egyébként Soros György egyeteme sem. Emiatt is kötelezettségszegési eljárást indítottak Magyarország ellen, úgy, hogy szinte szó szerint ugyanez a szabályozás van érvényben éppen Csehországban, de Csehországban emiatt nem indítottak kötelezettségszegési eljárást. Tehát teljesen nyilvánvaló, hogy a meghallgatások, a kötelezettségszegési eljárások a Soros György-féle nyomásgyakorlás részei. Azt gondoltuk, hogy erre nagyon határozott választ kell adnia Magyarországnak, hiszen ez a nyomásgyakorlás is egyre erősebb és egyre határozottabb. Hála istennek, a magyar emberek, több mint 2,3 millió magyar ember is nagyon határozott választ adott ezekre a nyomásgyakorlásokra, amikor részt vett a nemzeti konzultáción, és elmondta a Soros-tervről a véleményét. Köszönet egyébként ezért minden állampolgárnak, aki elmondta a véleményét.De úgy gondoltuk, hogy éppen a nemzeti konzultációban részt vevő emberek akarata alapján az Országgyűlésnek is meg kell hoznia a maga döntését. Ezért döntöttünk úgy, hogy országgyűlési határozati javaslatot fogadunk el, amelyben egyébként fontosnak tartjuk, hogy felszólítjuk Magyarország Kormányát, hogy ne engedjen az Európai Parlament és az uniós bürokrácia nyomásának, védje meg hazánk alapszerződésében garantált jogait, utasítsa el a Soros-tervet, és, ami nagyon fontos, hogy folyamatosan tájékoztassa Magyarország polgárait a Soros-terv végrehajtásának állásáról és a kormány Magyarország védelmét célzó tervezett és folyamatban levő intézkedéseiről.Nagyon remélem, hogy annak ellenére például, hogy a baloldal, illetve az LMP annyira sem tartja fontosnak ezt az ügyet, ami teljesen nyilvánvalóan meghatározza, évtizedekre meghatározza Magyarország jövőjét, hogy bejöjjenek erre a vitára, nagyon remélem, hogy felismerik az ellenzéki pártok is, hogy ez túlmutat a napi pártpolitikai csatározásokon. Még akkor is túlmutat egyébként, ha közeledik a kampány. Nagyon remélem, hogy ezt az országgyűlési határozati javaslatot támogatni fogják. A Kereszténydemokrata Néppárt a Fidesszel együtt természetesen támogatni fogja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Hollik István képviselő úr. Most megadom a szót Staudt Gábor képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. [[9.40]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Türelemmel végighallgattam a fideszes, KDNP-s felszólalásokat, a vezérszónokokat. Tegnap már egy bizottsági vitát lefolytattunk a parlamenti vitára felkészülés gyanánt. Ott nagyon sok minden elhangzott már, egy-két új elemmel kiegészíteném, de alapvetően alá szeretnék húzni egy-két gondolatot, amit már ott is elmondtam. Azt gondolom, hogy a Fidesz-KDNP egy mission impossible-t próbál itt elhitetni mindenkivel, aki fogékony erre. Ennek a missziónak az a célja, hogy igazolják: az egész ellenzék bevándorláspárti. Ez elég nehéz feladat, bár a baloldalról elmondhatják, lévén, hogy itt sincsenek a vitában. Egyébként nem tudom, miért nincsenek itt, nagyon örülnék neki, ha ők is elmondanák a véleményüket. Természetesen, ha valaki nem reagál, könnyű sejtetni, hogy mit gondolhat. A Jobbik esetében azonban már jóval nehezebb dolguk van, hiszen végig, a kezdetektől fogva a leghatározottabban elutasítottuk a bevándorlás minden formáját, a kerítésépítést támogattuk, a hadsereg bevetését támogattuk - ugye, emlékeznek, kétharmados döntés volt -, támogattuk, hogy a hadsereget be lehessen vetni a határokon. Már akkor elmondtuk, amikor önök az önálló határőrséget megszüntették, hogy ez egy rendkívül elhibázott döntés, lévén, hogy sem a hadsereg, sem a rendőrség nem tud olyan hatékonysággal, olyan szakértelemmel fellépni, mint egy önálló határőrség a határok védelme érdekében, és el fog jönni az a pillanat - ezt is elmondtuk -, amikor erre a határvédelemre szükség lesz. El is jött sajnos, bár ne lett volna igazunk; önök akkor fikciónak gondolták, hogy egy önálló határőrségnek legitimitása lehet. Nyilvánvalóan azért nem vezetik vissza, és azért csak a rendőrség és a honvédség tud fellépni, nehogy el kelljen ismerni, hogy a Jobbiknak igaza volt. De tegyük ezt félre! Hál’ istennek, önök is rájöttek, hogy hatékonyan kell fellépni; mindegy, miért, de rájöttek arra, hogy hatékony lépéseket kell tenni a bevándorlás meggátolására. De önök nem álltak meg ezen a ponton, ahogy minden rendes kormánynak cselekednie kell: ha van egy probléma, cselekszik, és továbblép azokra a problémákra, amelyek szintén égetőek az országban. Önök megpróbálják kampánytémává tenni a bevándorlási témát, elhitetni, hogy az egész ellenzék, úgy a baloldal, mint a Jobbik - mert ha az egész ellenzékről beszélnek, akkor nyilvánvalóan ebbe mindenkit beleértenek -, bevándorláspárti lenne. Ahogy mondtam, lehet, hogy a baloldallal könnyebb dolguk van, bár az sem volt talán ennyire egyértelmű, de ha azt akarják elhitetni a választókkal, hogy a Jobbik bevándorláspárti lenne, ahhoz még Habony Árpád és a kis gépezete is kevés lesz. Azt is el kell mondanom, hogy bevándorlókat Magyarországra behozni a letelepítés szándékával, csak a Rogán-terv alapján sikerült eddig. Hallgattam, amit mondott Németh Szilárd, és nagyon sok igazság volt benne; ugye, azt mondta, hogy 10-15 ember jöhet egy bevándorlóval családegyesítés folytán, akkor vagy később. Azt gondolom, ez igaz lehet. De ugyanez igaz a letelepedési kötvényekre is! [[Dr. Gyüre Csaba: Így van!]] Ha valaki megvásárolja azt a kötvényt, 10-15 emberrel jöhet családegyesítés céljából, és annyira liberális a magyar kötvényszabályozás - ilyet nem nagyon találnak Európában, nézzék meg -, hogy nemcsak a szűk család, a kiskorú gyermekek, hanem bárki, nagykorú gyermekek, nagyszülők ugyanúgy jöhetnek családegyesítés céljával. Tehát lehet, hogy azoknak az embereknek a száma - a becslések szerint jelen pillanatban 20 ezer fölötti a számuk -, akiket önök letelepedési jogosultsághoz juttatnak, ennél már jóval magasabb is lehet. Hozzáteszem, hogy a konstrukció vége felé, amikor már fél áron adták ezeket a kötvényeket, és azzal a kikötéssel, hogy elvesztik ezt az összeget, tehát nem kapják vissza különböző banki konstrukciókkal, ha ezt az egész családjuk tekintetében nézzük, akkor már az embercsempészek által kért összegekkel is versenyképesek voltak ezek a kötvények, és ez sajnos egyáltalán nem vicc. Amikor az alaptörvény-módosítást el kellett volna fogadni, önök pont ennek a letelepedési kötvényes konstrukciónak a visszavezetésének a lehetőségét próbálták fenntartani, és nem szavazták meg sokszor, 6-7 alkalommal leszavazták az Országgyűlésben ezt a módosítást. Ez elég sajnálatos, főleg, hogy a mérleg másik serpenyőjében az volt, annyit kértünk, hogy a gazdag migránsoknak se adjuk meg a lehetőséget arra, hogy Magyarországra bevándoroljanak. Tegnap egyébként Rogán Antal miniszteri meghallgatásán kétszer tettem fel neki azt a kérdést, kérve, hogy válaszoljon, hogy ha a Fidesz-KDNP nyer jövőre, tervezik-e visszavezetni a letelepedési kötvényeket, kétszer nem válaszolt erre a kérdésre. Tehát ezt készpénznek vehetjük. De vissza a határozati javaslathoz! Ami a határozati javaslatban le van írva, legalább 95 százalékban igaz. Ezt önök úgy konstruálták meg, hogy nagyon sok igaz és támogatható állítást tartalmazzon, de belevettek egy-két olyat, amit nehezen lehet tényekkel oly mértékben alátámasztani, hogy ez egy országgyűlési határozati javaslatban megjelenhessen, és arra számítottak, ez volt a stratégiájuk, hogy ezért majd talán a Jobbik is el fogja utasítani. Természetesen egy ilyen elég könnyen átlátható szitán átlátunk, és attól még, hogy önök úgy írták meg, hogy hátha majd csak önök lesznek, akik támogatják, ettől függetlenül mi támogatni fogjuk a javaslatot, mivel a célt nézzük, és a céllal, a bevándorlás meggátolásával egyetértünk. De ha már elmondták előttem, elmondta Répássy Róbert képviselőtársam, hogy a letelepedési kötvényre utalást azért nem szabad belevenni - az egyik módosító javaslatunk erre vonatkozott -, mert arról nincs szó az Európai Parlament döntésében. Ez igaz - de bevándorlók ugyanúgy jönnek vagy jöttek a programban! Tehát ha a cél az, hogy minden bevándorlót, gazdag migránst, szegény migránst az ország határain kívül tartsunk, akkor igenis belevehető lenne ez is. De jó, lehet, hogy ez a vágy a részünkről, hogy lemondjanak az eddigi 165 milliárdos üzletről, és ezt folytathassák jövőre, lehet, hogy túlzott vágy, főleg így, ellenzéki oldalról, úgyhogy tegyük is félre ezt a módosító javaslatot! A másik módosító javaslat arról szólt, hogy bár egyetértünk az iránnyal, de önök úgy fogalmaznak, hogy amikor ez az európai parlamenti határozat megszületett, abba belefoglaltatott, hogy ők hivatalosan is a Soros-tervet hajtják végre. Nem tudták nekem megmondani, hogy ez hol szerepel abban a dokumentumban, amely elfogadásra került. Hollik István annyit válaszolt rá a bizottsági ülésen, hogy össze kell olvasni - remélem, jól idézem -, amit Soros György mondott, illetve ami megvalósult, és ezért ez hivatalosan is annak a végrehajtása. Az a rossz hírem, hogy attól még, hogy A személy és B személy ugyanazt mondja, nem biztos, hogy az egyik utasítást adott a másiknak. Attól még, hogy a véleményük talán ugyanaz, és ezeket a véleményeket elutasítjuk, az még nem jelenti azt, hogy egy országgyűlési határozati javaslatban szerencsés valakit kiragadni. Egyébként mi Soros Györggyel kapcsolatosan, és azzal kapcsolatban, amit ő képvisel, a negatív véleményünket elmondtuk. De felteszem a kérdést: akkor miért nem például a Juncker-terv szerepel benne? Amit az Európai Parlament szeretne, az még annál is rosszabb, mint amit a Soros-tanulmányokban láthattunk! Soros György azt mondta, hogy 9 millió forinttal kellene az Európai Uniónak támogatnia az adott tagországokat, hogy a bevándorlókat segítsék integrálni, miközben, ahogy az elhangzott egyébként szintén Németh Szilárdtól, az európai uniós tervekben az is megjelent korábban, hogy 78 millió forintot kellene Magyarországnak befizetni az Unió számára azért, ha nem hajlandó végrehajtani a kvótadöntést. [[9.50]] Tehát a Juncker-terv ilyen szempontból még durvább, mint a Soros-terv. Persze, nehéz különbséget tenni két apokaliptikus verzió között, de itt egy hosszú felsorolást lehetne tenni. Mi azt tartjuk jogilag megfelelőbbnek - ezért terjesztettük be ezt a módosító javaslatot, de nem fogadták el -, ha a célt és az irányt jelöljük ki, hogy bevándorlást nem szeretnénk Magyarországon, és tök mindegy, hogy azt Soros, Juncker vagy Rogán tervezte el és hajtja végre, mi ugyanúgy elutasítjuk. Mi azt szerettük volna, ha ez egy jogi megfogalmazásban, egy jogi deklarációban nyitottabban került volna elfogadásra, abban az értelemben, hogy mindenkire vonatkozzon. Azért is igaz ez, mert ha önök legalább valamiféle bizonyítékkal tudtak volna szolgálni, vagy legalább feljelentették volna Soros Györgyöt, vagy bármiféle büntetőjogi lépést tettek volna, ahogy azt mi megtettük, akkor azt mondanánk, hogy igen, önök hatékonyan védik a hazát, és nyilván vannak olyan információk - akár minősített információk, a bíróság előtt ezeket is lehet érvényesíteni -, amelyek alapján alátámasztható, hogy Soros György szerepe még annál is erősebb, mint amit most látunk. De ilyen nem volt, és a Nemzeti Nyomozó Iroda a jobbikos feljelentést azzal dobta vissza, hogy nincs semmi olyan információjuk, ami ezt megalapozza. Ennélfogva gondolom, hogy önöknek sincs több, mert ha lenne, akkor feljelentést kéne tenniük, hiszen feljelentési kötelezettségük van; ezt még a nem jogász képviselőtársaink is ebben a patkóban tudhatják. Én azt gondolom, zárszóként, hogy a benyújtás körülményei nem csak azok voltak, hogy önök aggódnak a bevándorlási helyzet miatt. Azt meg kell oldani, de nem határozati javaslatokat pufogtatva, hanem például úgy, hogy az alaptörvény-módosítást a letelepedési kötvények örök betiltásával együtt elfogadták volna, vagy úgy, hogy hatékonyan fellépnek Brüsszelben. Így kell ezt megtenni. Ezt a határozati javaslatot - bár egyébként a ténymegállapítások java része támogatható lenne, tehát ahogy mondtam - támogatni fogjuk, de az sokkal nagyobb veszély Magyarországra, amit az Orbán-kormány a demokrácia lebontása és a jogállam lebontása szempontjából végez. Mi eltökéltek vagyunk, hogy nemcsak a külső ellenségektől, külső pusztító erőktől megvédeni Magyarországot, a hazánkat, hanem a belsőktől is. Nagyon érdekes, hogy ez a beterjesztés sürgősséggel pont akkor került a Ház elé, amikor a múlt héten nem úgy sült el az állami számvevőszékes kis akciójuk, ahogy azt eltervezték. Lehetett olvasni az interneten, hogy több fideszes képviselő is úgy nyilatkozott a médiának - természetesen név nélkül, általában így szoktak, ha olyat mondanak, ami a központi irányvonaltól eltér -, hogy nem úgy gondolták, hogy ha az Állami Számvevőszék a volt Fidesz-képviselő vezetésével egy ilyen büntetést a Jobbikra ró, akkor az emberek majd a fejükhöz kapnak, hogy ez milyen szörnyűség, és a Jobbik micsoda visszaéléseket követett el, hanem az emberek átláttak ezen a szitán, és úgy reagáltak, hogy ez egy újabb közvetlen lépés a demokrácia leépítése felé, s bárki következhet ezután. Ez a magyar társadalomnak az elmúlt hétéves tapasztalatát jelenti. Nem arról van szó, hogy a Jobbik ellen hoznak egy lépést, és ha az egyes személyeknek nincs negatív tapasztalatuk az élet bármely területén gazdasági, közigazgatási, az állam működésével és a kormány ténykedésével kapcsolatosan, akkor a fejükhöz kapnak, hogy a demokráciának vége van, a demokrácia leépítésre kerül. Ehhez kellett az emberek személyes tapasztalata. Azt kell mondjam, mi szeretnénk végre azokkal a valós belső problémákkal is foglalkozni, amelyek a magyar demokráciát veszélyeztetik. Ezt a javaslatot elfogadjuk, és lépjünk tovább, foglalkozzunk olyan dolgokkal, amelyek emellett még szintén érdeklik a magyar embereket. Elnök úr, köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Staudt Gábor képviselő úr. A Lehet Más a Politika képviselőcsoportja nem állított vezérszónokot. Tisztelt Országgyűlés! Most az elsőként jelentkezett független képviselő szólhat. Megadom a szót Szabó Szabolcs független képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. [[A kijelzőn a függetlenek neve mellett 0 perc áll, majd az óra mínusz irányban indul el. Derültség.]] Igen, ez az unortodox ülésvezetés. [[Megtörténik az órabeállítás.]] Köszönöm szépen az óra megfelelő beállítását. Hirtelen már kezdtem meglepődni, hogy tényleg mínuszból kezdek. Köszönöm a szót, elnök úr. Nagyon érdekes volt hallgatni az előttem felszólalókat, sok mindent elmondtak, de azt gondolom, a lényegről igazából nem nagyon volt szó. Staudt Gábor kezdett el arról beszélni, hogy talán mi is lenne itt a lényeg. Igazából nem a képviselőknek mondom, mert ők tudják, csak a kormánypárti oldalon legfeljebb nem beszélnek erről, inkább azoknak mondanám, akik esetleg hallgatják vagy nézik az interneten keresztül az ülést, vagy később a jegyzőkönyveket olvassák erről az ülésről a témával foglalkozó történészek, azt azért tegyük rendbe, hogy az Európai Parlament hivatkozott döntése természetesen nem arról szól, ami itt elhangzott. Ha valaki egy picit is ismeri az Európai Unió eljárásrendjét, az úgy néz ki, hogy az Európai Parlament elfoglalta a tárgyalási pozícióját, utána majd a Tanáccsal együtt közösen fognak arról dönteni, hogy a dublini egyezmény átalakítása miként és hogyan történjen meg. Egy normális országban ez úgy működik, hogy ennek az eljárásmódnak megfelelően a magyar kormány is kialakítja az álláspontját, és majd azt képviseli ezeken a tárgyalásokon. Ennek megfelelően, ami itt előttünk fekszik, az jogi értelemben egy teljesen nonszensz dolog, nem érvényes a benne lévő hivatkozás, ami az (1) bekezdésben szerepel. Ettől kezdve teljesen egyértelmű, gondolom, mindenki számára, hogy csak és kizárólag arról szól a dolog, hogy a Fidesz kampányol, és megpróbálja a menekülthelyzetet kimaxolni, ahogy azt mostanában szokták mondani, és lehetőleg az ellenzékre rátolni, hogy milyen nagy gazemberek, bezzeg ők megvédik az országot. Németh Szilárd ezt Csepelen különösen nagy előszeretettel teszi, pedig hát elbukta Csepelen és Soroksáron a választást, ennek ellenére például a Csepeli Hírmondó nevű önkormányzati újságban - amely nem fideszes pártlapként kellene hogy működjön, de úgy működik - rendszeresen üzenget nekem, mondván, hogy én 15 ezer bevándorlót akarok betelepíteni. [[Németh Szilárd István: Te is megírhatnád benne a véleményed!]] bekezdésben szerepel. Ettől kezdve teljesen egyértelmű, gondolom, mindenki számára, hogy csak és kizárólag arról szól a dolog, hogy a Fidesz kampányol, és megpróbálja a menekülthelyzetet kimaxolni, ahogy azt mostanában szokták mondani, és lehetőleg az ellenzékre rátolni, hogy milyen nagy gazemberek, bezzeg ők megvédik az országot. Németh Szilárd ezt Csepelen különösen nagy előszeretettel teszi, pedig hát elbukta Csepelen és Soroksáron a választást, ennek ellenére például a Csepeli Hírmondó nevű önkormányzati újságban - amely nem fideszes pártlapként kellene hogy működjön, de úgy működik - rendszeresen üzenget nekem, mondván, hogy én 15 ezer bevándorlót akarok betelepíteni. (Németh Szilárd István: Te is megírhatnád benne a véleményed!) Erről szól az egész, miközben - hiába ordibál itt képviselő úr - sajnos az a helyzet, ahogy Staudt Gábor világosan elmondta, hogy önök engedtek be 20 ezer embert pénzért. Akkor miről beszélünk? Tehát jobb lenne, ha csendben meghallgatná mindezt a képviselő úr, kicsit magába fordulna. Innentől kezdve teljesen egyértelmű tehát, hogy nem a lényegről beszélünk. Arról szól ez az egész történet, hogy a Fidesz kampányol és hergeli az embereket, csak és kizárólag annak az érdekében, hogy ne arról beszéljünk, ami az ország jelenlegi helyzetében a legnagyobb probléma. Például ne arról, hogy mi a helyzet a kórházakban, ne arról beszéljünk, hogy az oktatást hogyan sikerült szétverniük. Meg kell nézni a legutóbbi PISA-jelentéseket, ami különösebb kommentárt nem is igényel. Innentől kezdve az a szöveg, amit itt olvashatunk, nemcsak jogilag billeg, hanem egy moral insanity, teljesen egyértelmű, hogy erkölcsileg is vállalhatatlan, amit itt leírtak. Tényleg nem akarok abban a szerepben tetszelegni, hogy egy kereszténydemokrata országgyűlési képviselőnek kezdek el mesélni arról, hogy a kereszténység miről szól, de legalább a legfőbb pásztort, aki, feltételezem, az ő értékrendjében mégiscsak egy meghatározó személy, ne akarja megcáfolni. Hollik képviselő úr hosszasan beszélt arról, hogy mennyire veszélyeztetve van a kultúránk és a vallási identitásunk. Nos, a pápa elég sokszor elmondta már, hogy erre lehetőleg ne hivatkozzon senki, mert ez egyszerűen nem igaz. Meg kell nézni, legutóbb ez év szeptemberében mondta azt, hogy erkölcsileg vállalhatatlan, ha valaki arra hivatkozik a menekülteljárási ügyek kapcsán, hogy azért kell velük szemben bármilyen módon is fellépni, merthogy a kulturális vagy vallási identitásunkat bárki is meg akarja változtatni. [[10.00]] Egészen máshogy közelíti meg például a pápa, de ezt majd rendezzék le egymás között, Hollik képviselő úr meg a pápa; vagy nem tudom, menjen el gyónni, meg ilyen apróságokat tudok neki javasolni. És természetesen ennek az irománynak, amit itt benyújtottak, gyakorlatilag egyik bekezdése sincs rendben. Vagy jogilag abszurd, mint az előbb az eljárásrend kapcsán utaltam rá, vagy morálisan vállalhatatlan dolgokat írnak bele, mint hogy itt bárki is Európa jövőjét, kultúráját meg akarná változtatni. Vagy teljesen abszurd dolgokat állítanak, mint hogy Soros-szervezetek jogköröket vesznek át. Lassan már azt hiányolom, mint Bronstein képe az 1984-ben, Soros képe is megjelenjen az Országgyűlésben. Mert egyébként teljesen úgy viselkednek. Nem tudom, szokták-e olvasni az 1984-et. Gyakorlatilag szó szerint azt hajtják végre, amit ott az Angszoc kommunikációs propagandaként bemutat Orwell. Egy nem létező ellenség ellen harcolnak. Lassan majd lehet, hogy eljutunk oda, hogy úgy járunk, mint London, hogy még löveti a párt Budapestet is, mert így lehet fenntartani a félelmet. De reméljük, idáig nem jutnak el. De az is teljesen abszurd, hogy még azt is beleírják, hogy az emberek népszavazáson kinyilvánított akaratát akarják képviselni. Ugye, az a nagy helyzet, hogy ez egy érvénytelen és eredménytelen népszavazás volt. Azért olyat ritkán láttam egy előterjesztésben, hogy nem létező dologra hivatkoznak. Jogi értelemben sem létező dologra hivatkoznak. Összefoglalásként én csak azt tudom mondani, hogy egyébként, ha a valóság érdekelné önöket, akkor egyrészt a magyar problémákkal foglalkoznának, másrészt pedig az Európai Unióval együttműködve, az Európai Unió más tagállamaival együttműködve azon dolgoznának, esetleg az ellenzéket is bevonva, hogy a dublini egyezményt hogyan lehet megreformálni, hogy az jól tudjon működni, hogyan lehet a valósághoz a menekültekkel kapcsolatos eljárásrendet megreformálni, hogy ezt a ma már kevésbé divatos szót használjam.De nem ezt teszik, hanem egyértelmű pártpropaganda céljából megpróbálnak mindenkit lejáratni és egyébként egy teljesen vállalhatatlan katyvasz szöveget adtak be. Az, hogy Németh Szilárd, Balla úr aláírja, az rendben van, ismerjük őket. Azt nem értem, és ezt már más előterjesztések kapcsán is elmondtam egyébként, hogy Gulyás Gergely ezt hogyan vállalja, mert mégiscsak az ország egyik legképzettebb jogásza. Azt nehezen tudom elképzelni, hogy hogyan tud ő a tükörbe nézni. De ez már legyen az ő problémája. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Még a vezérszónoki körre visszatérve, jogkörömnél fogva megadom a szót Molnár Zsolt képviselő úrnak, MSZP. Az Országgyűlésnek pedig köszönöm az együttműködését, boldog karácsonyt és egészséges új esztendőt kívánok. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Természetesen megvárom, amíg a váltás bekövetkezik.Tisztelt Országgyűlés! A Soros-kérdésben amit önök mondanak, kormánypárti képviselők, olyan, mintha azt mondanák, hogy boszorkányok márpedig vannak. Ami itt zajlik, az a Magyar Országgyűlés és a magyar nemzet, a magyar nép becsapása ismételten, sokadszorra, szándékosan, és ami a legszomorúbb, sok tíz milliárd forintból. Azért gyalázat, ami itt zajlik, mert eljárási szempontból nyilvánvalóan kikerülve a kétharmados szabályt, önöknek nem határozati javaslatot kellett volna elfogadtatniuk, hanem politikai nyilatkozatot, ha már mindenféleképpen a kampányuk részévé tették a nem létező Soros-tervet. Merthogy Soros-terv nincs, ezt mindenki tudja, a szakmapolitikusaik is tudják, egyes minisztereik is tudják, brüsszeli képviselőjük is tudja. Ebben a formában semmi másról nincsen szó, mint arról a taktikáról, arról a taktikázásról, hogy hogyan lehet elterelni a figyelmet a gyalázatos egészségügy helyzetéről, az oktatás szétveréséről és egyáltalán a magyar közállapotokról. Felmentő seregként használják a Soros-terv kifejezést, amely nem szól másról, mint - ismételten elmondom - a magyar emberek becsapásáról. Eljárásjogilag sem tudják betartani a szabályokat, de a nagyobb baj a tartalmi kérdéssel van. Hiszen egy nem létező brüsszeli tervre, egy üzletember nyilatkozataira hivatkoznak, és ennek ürügyén a Magyar Országgyűlés előtt szabálytalan eljárásban próbálnak elfogadtatni egy olyan döntést, amelyre majd a kampányukban hivatkoznak. Hiszen valljuk be, nem szól másról az egész ügy, mint a Fidesz-KDNP kétségbeesett kampánykísérletéről. Miért mondom ezt? Egyrészt azért, mert a brüsszeli Bizottság nem jogosult ilyen előterjesztésre, kizárólag az Európai Tanács tehetne kötelező kvótára javaslatot, ott pedig a kormányfők képviselik az egyes országokat. Teljesen világos, hogy ilyet nem fognak tenni. A Magyar Országgyűlés már 2016 júniusában, az úgynevezett sárga lapos eljárásban elutasította ezt a javaslatot, köztük az MSZP és valamennyi parlamenti párt. És azóta sincsen érdemileg olyan javaslat, sem Soros Györgynél, aki ilyet nem is tehetne, sem Brüsszelben, sem a Bizottságnál, de legfőképpen a döntésre jogosult Európai Tanácsnál, amely a Soros-tervet vagy kötelező betelepítést alapozna meg. Ez rémhírkeltés; nem szól másról, mint a rettegtetésről és a mellébeszélésről. Nem lehet elmenni amellett, hogy ebbe az országba egyelőre betelepíteni kizárólag önök telepítettek be kényszerrel sok-sok pénzért, ami egyben az államháztartást is megkárosítja majd. Hiszen ne felejtsük el, hogy a letelepedési kötvény, amely közel negyedcsepelnyi bevándorlást engedélyezett Magyarországra sok-sok pénzért, az az államháztartást is megkárosítja, egyben nemzetbiztonsági kockázatot is jelent. Hiszen tudjuk, hogy felszínes ellenőrzéssel döntöttek erről.
Képviselő úr, kérem, a mobilját legyen kedves megnézni.
Nincs nálam mobiltelefon.
Bocsásson meg, csak nem tudjuk, valamilyen zavaró körülmény van.
Nagyon köszönöm, nincs nálam mobiltelefon. Folytatva ezt a kérdést, van egy másik ilyen betelepítésre alkalmas jogintézmény, amely Kiss Szilárdhoz kötődik, és amely évek óta zajlik büntetlenül. Egy vízumgyár volt Moszkvában, egy olyan személy üzemeltette, aki kétszer bukott meg a nemzetbiztonsági átvilágításon. Ennek ellenére folytathatta üzelmeit, és több ezer ilyen vízum kiadásával bizony nemcsak Magyarországra, hanem egész Európára hozhatja rá a bajt. Ilyen típusú betelepítést alapoz meg ez a kérdés. Tehát egyelőre kényszerbetelepítésről Magyarországon csak az önök által kreált jogintézmények kapcsán lehet beszélni. Senki más nem tett ilyet Magyarországon, mégis önök próbálnak egy nem létező Soros-tervre hivatkozva pánikot kelteni az országban. A Magyar Szocialista Párt álláspontja világos és következetes. Nem támogatjuk senkinek - hangsúlyozom, senkinek - az olyan javaslatát, amely kötelező betelepítési kvótát javasolna Magyarország számára. Nincs ilyen, nem támogatunk ilyet, következes álláspontunk van ebben a kérdésben. Akár Brüsszelből, akár bármely üzletembertől érkezne ilyen javaslat, ezt nem fogjuk támogatni, világosan elmondtuk nagyon sokszor. Önök ezt nem akarják megérteni. És ezért gyalázat, ami ma történik, hiszen egy nem létező terv. Ismétlem, nem létező eljárásban, megsértve a házszabályt, a magyar jogrendszert, elköltve sok tíz milliárd forintot, visszaélve azzal a helyzettel, hogy egyelőre kizárólag önök akartak ilyen kényszerbetelepítést Magyarországra, próbálják elfogadtatni majd az Országgyűléssel nyilvánvalóan. Ezért a Magyar Szocialista Párt nem vesz részt egy ilyen szavazási eljárásban, hiszen illegitim. Következetesen képviseljük azt az álláspontot, hogy bár a humanitárius kérdések nagyon fontosak, mégis Magyarország nem fog befogadni kötelező kvóta alapján senkit, nem fogunk sem Brüsszelben, sem Budapesten ilyen javaslatot támogatni. Viszont visszautasítjuk azt a visszaélésszerű jogalkalmazást és kommunikációt, amit önök csinálnak. Sok tíz milliárd forintért próbálják becsapni az embereket, saját kampányukra használják ezeket az eszközöket. Ez nem mutat mást, mint kétségbeesést, valamint azt, hogy még szeretnének nemzeti konzultációra, kamu népszavazásra eltapsolni sok tíz milliárd forintot, ami majd haveri zsebekben tud landolni Ezért mondom, nem Soros-terv, hanem Rogán-terv létezik, ami arról szól, hogy a propagandaminisztérium megszállja az országot, és a kampányt onnan fogják irányítani, állami pénzekből fognak kampányolni, és így próbálják az egészségügy és az oktatás rettenetes állapotait leplezni. Szégyen! Ezért ebben a Magyar Szocialista Párt nem vesz részt, sem a szavazásban, sem ebben a bolhacirkuszban, ami itt zajlik. Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. [[10.10]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk, a független képviselők már éltek a felszólalás lehetőségével. Kettőperces felszólalásra senki nem jelentkezett. Most a további képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Balla György képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ha jól látom, akkor az MSZP mindkét képviselője kivonul a teremből éppen. [[Hiszékeny Dezső távozik az ülésteremből, dr. Molnár Zsolt visszaül képviselői üléshelyére.]] Sokáig úgy tűnt, hogy hozzá sem fognak szólni, hiszen az MSZP vezérszónoka bár másodikként következett volna, de valószínűleg korán kellett fölkelni, és éppen ezért csak most sikerült beérnie a terembe. Nem sűrűn van, azt gondolom, erre példa, és különösen nem egy ilyen típusú ügynél. Nem gondoltam volna, hogy bármikor is ezt mondom, de most úgy érzem, lehet, hogy jobb lett volna, ha az MSZP vezérszónoka be sem jön, a saját szempontjukból. A saját szempontjukból, mert az a skizofrén állapot, amiben vannak, az tényleg egészen elképesztő. Most azt mondja, hogy nem fognak támogatni egy ilyen javaslatot, egy olyan javaslatot, ami egy felső korlát nélküli betelepítést tesz kötelezővé, sem az Európai Unióban, sem Magyarországon. [[Dr. Molnár Zsolt: Igen.]] Ehhez képest az ő európai parlamenti képviselőjük meg megszavazta - már múlt időben: megszavazta - ezt a nyilvánvaló javaslatot. [[Dr. Molnár Zsolt: Nem igaz.]] Azt mondja, nincsen ilyen terv - miközben az Európai Unió határozatot hozott róla, többségi döntéssel elfogadták ezt a tervet. [[Dr. Molnár Zsolt közbeszólása.]] Ha csak egyszer elolvasta volna azt a határozati javaslatot, képviselő úr, ami egyébként a parlament elé be van nyújtva, akkor annak az indoklásában tételesen szerepelnek az Európai Parlament által elfogadott tények. [[Jelzésre:]] Erre lehet csóválni valakinek a fejét, de a tények tényleg makacs dolgok. Én egészen egyszerűen már nem is értem, hogy önök mit csinálnak. Annak idején arról beszéltek, hogy bevándorlás sincs, álprobléma, most arról beszélnek, hogy Soros-terv nincs. Tudja, mi az, ami nincsen, képviselő úr? Önöknek igaz szava. Az nincsen. Ez elég régóta kiderült. Miért nem vallják be világosan, hogy önök bevándorláspártiak? [[Dr. Molnár Zsolt nevet.]] Miért nem vallják be világosan? Miért hazudnak nyílvánvalóan mindenkinek a szemébe? Miért jó ez? Kivel készülnek önök koalícióra, képviselő úr? Kivel egyeztetnek nap mint nap? [[Dr. Molnár Zsolt: A magyar néppel.]] A magyar néppel. Ön szerint Gyurcsány Ferencnek hívják a magyar népet. Bravó! [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Mindennap az önök pártelnöke Gyurcsány Ferencnél van, és közös választási indulásra, majd közös kormánykoalícióra készülnek. Azzal a Gyurcsány Ferenccel, aki saját maga is és az ő európai parlamenti képviselője is többször elmondta nyíltan, hogy egyébként a bevándorlás jó dolog, a bevándorlás fontos dolog, az Európai Parlament kiváló határozatot hozott. Niedermüller Péter büszkén vállalta, hogy az előkészítésében is egyébként részt vett. Szeretném világossá tenni, és ezt a Jobbik számára is szeretném világossá tenni: a bevándorlás kérdése nem egy probléma. Az egy olyan ügy, ami Magyarországnak és Európának a létét teljesen meg tudja változtatni, öt-tíz éven belül. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Ez nem egy egyszerű probléma. Ez egy sorskérdés. Egy sorskérdés kapcsán összevissza hazudozni, nem elmondani a valós gondolatainkat, az egészen döbbenetes. Szabó Szabolcs képviselő úr elmondta. Itt hallhattuk: szerinte kiváló dolog, ha a menekültek érkeznek, az nem fogja megváltoztatni a kultúránkat; mi hazudunk, ha azt gondoljuk egyébként, hogy az arab világból, Afrikából érkező, teljesen máshogy szocializálódott emberek tömegei [[Szabó Szabolcs folyamatosan közbeszól. Az elnök csenget.]] majd hatással lesznek a magyar kultúrára, Magyarországra és annak az etnikai összetételére. Tessék elmenni Nyugat-Európába néha, és körülnézni, mert ott sajnos már láthatjuk mindennek a következményét. Létkérdés, hogy ebben az ügyben milyen álláspontot képvisel Magyarország, milyen álláspontot képvisel a magyar kormány. Örömmel hallottam, hogy a Jobbik most támogatni fogja ezt a határozati javaslatot. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Tegnap is hallottad.]] Kis probléma, hogy a Jobbik sokszor sok mindent mond, aztán sokszor sok mindent máshogy tesz, egyik pillanatban így, a másik pillanatban úgy. [[Dr. Gyüre Csaba: Ti mindig így csináljátok.]] Mindenképpen előrelépés az, hogy önök ezt most támogatják, mármint önöknek, de azt a szégyent soha nem fogják tudni lemosni magukról, hogy amikor lehetőségük volt 3 millió 300 ezer ember nyilvánvaló és egyértelmű akaratát követően alkotmányt módosítani Magyarországon, akkor önök nemmel szavaztak. [[Zaj, felzúdulás, közbeszólások a Jobbik soraiból, köztük: Hatszor szavaztátok le. Dr. Staudt Gábor kezeivel hatot mu­tat.]] Ezt a szégyent - egyszer volt a magyar parlament előtt egy nyilvánvaló, egyértelmű, a népszavazás kérdését kitűző javaslat, önök akkor egyszer nem voltak hajlandóak ezt megszavazni, amikor lehetőségük lett volna erre. [[Zaj, közbeszólások a Jobbik soraiból. Az elnök csenget.]]
Képviselőtársaim! Bocsásson meg, képviselő úr! Mindenkinek megvan a lehetősége, kérem, jelezzék felszólalási szándékukat, megadom a szót. Folytassa, képviselő úr!
Mindenképpen dicséretes természetesen, és ez a Jobbik javára írható, hogy az ő európai parlamenti képviselőjük, Morvai Krisztina nem fogadta el ezt a határozati javaslatot. Vona Gábor nem is hajlandó vele beszélni három éve. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Ezt maga Morvai Krisztina nyilatkozta, nem én találtam ki, ő mondta el többször. Vona Gábor mással szeretne beszélni, Vona Gábor Szél Bernadett-tel szeretne beszélni, az LMP társelnökével. Vele kíván egyébként szövetséget kötni. Na, azzal az LMP-vel, tisztelt képviselőtársaim, aki most nincs itt ezen a vitán; aki végig következetesen és egyértelműen bevándorláspárti álláspontot képviselt; aki egy Soros-szervezetnél dolgozott. Vona Gábor nem a határozati javaslatot elutasító Morvai Krisztinával beszél, Vona Gábor Szél Bernadett-tel beszél, aki egy Soros-szervezetnél dolgozott, és aki bevándorláspárti. Ezért mondom, hogy most örülök annak, ha a Jobbik ezt a határozati javaslatot elfogadja, de azért száz százalékig megnyugtatni nem fog. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kettőperces felszólalásokkal folytatjuk munkánkat. Megadom a szót Molnár Zsolt képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr. Képviselő úr, önhöz fogok beszélni, néhány tárgyi tévedését szeretném kijavítani. Érdemes utánanézni, hogy az Európai Unióban az Európai Tanács jogosult ilyen döntést hozni. Ott ilyen döntés nem született, nem is születhet. És háromszor elmondtam a felszólalásomban, most negyedszer is elmondom: a Magyar Szocialista Párt nem támogat ilyen kvótajavaslatot. Minden testületünk döntött abban, hogy nem támogatjuk. Az Országgyűlésben 2016 júniusában megszavaztuk a sárgalapos eljárást. Tehát visszaélésszerű az, amit ön mond. Teljesen nyilvánvaló, hogy nem akarja érteni, amiről szó van. Az is elszomorító, hogy a Magyar Országgyűlésben egy nyilvánvaló kérdésről kell vitát folytatni, hiszen ezt a kötelező betelepítési kvótát, ami egyébként nincsen, senki nem is támogatná. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Tehát dupla csavar ebben a kérdésben. Niedermüller Péter nem a Magyar Szocialista Párt képviselője, ezt csak a biztonság kedvéért mondom el önnek. [[Közbeszólások a Fidesz soraiból: Koalíciós partner. Németh Szilárd Ist­ván: De Szanyi Tibor igen. Az elnök csenget.]] Tehát ezért kérem, hogy maradjunk a tényeknél: a Magyar Szocialista Párt ilyet sosem támogatott, nem is fog támogatni. Konzekvens az álláspontunk. Azonban az, amit itt önök folytatnak, az az ország lenézése, a közpénzek elherdálása és egy mellébeszélés. Kérem, ne folytassák! Majd ha az Európai Tanácsnak lesz ilyen javaslata, amiben egyébként önök képviselik, a kormányfő meg adott esetben a belügyminiszter képviseli az országot, akkor térjünk vissza erre a kérdésre. Nagyon bízom benne, hogy önök sem fogják meggondolni a korábbi nézeteiket. És azért ne felejtsük el, hogy egyelőre a Soros-ösztöndíjakat nem a Szocialista Párt képviselői vették igénybe, hanem az önök padsoraiban lévő jelenlegi képviselők. Ezek a tényekhez tartoztak. Most valóban elmegyünk vagy elmegyek, hiszen nem folytatható ez a cirkusz, ami itt zajlik. Az ország valós problémáiról kellene beszélni! Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Kettőperces felszólalásra megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót. Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Azért szeretném kiegészíteni a Balla György úr által elmondottakat. Nemcsak Morvai Krisztina, hanem Balczó Zoltán, Kovács Béla, minden jobbikos európai parlamenti képviselő kiállt amellett következetesen és folyamatosan, hogy betelepítés, kényszerbetelepítés Magyarországra ne legyen. Tehát valamennyi jobbikos kiállt. [[Dr. Molnár Zsolt távozik az ülésteremből.]] Aztán szeretném elmondani, Balla György úr hangsúlyozta, hogy a Jobbik az, aki nem szavazta meg azt, hogy Alaptörvényben rögzítsük a betelepítés lehetetlenségét Magyarországra, hogy ne engedjünk kényszerbetelepítést, holott önök hatszor nem szavazták meg, hiszen mi egy teljes betelepítési tilalmat akartunk, önök pedig folyamatosan kiskaput akartak fenntartani, hogy Magyarországra a betelepítés a kormány engedélyével folyamatosan történjen. Egy tény: ide az elmúlt 200 évben Magyarországra szervezetten egyedül az Orbán-kormány telepített be külföldieket. Mária Terézia óta nem volt ilyen szervezett betelepítés, mint amit önök az elmúlt öt évben folytatnak a letelepedési kötvényekkel. Önöknek addig számít az, hogy Magyarországra ne érkezzen migráns, amíg önöknek nincsen belőle anyagi haszna. Ott, amikor 220 milliárd forint anyagi haszon merült fel azzal, hogy a migránsokat behozzák letelepedési kötvénnyel, ott önök rögtön elfogadták ezt. Így van, hát önök szavazták meg a letelepedési kötvényeket, önök azok, akik eddig 20 ezer embert telepítettek be Magyarországra letelepedési kötvényekkel! És mi lesz akkor, mit fognak akkor tenni, hogyan fognak akkor mosolyogni, kedves fideszes képviselőtársaim, majd amikor az önök letelepedési kötvényével bejött migráns külföldi fog esetleg robbantani Európában? Akkor önök hogyan fognak mosolyogni? Akkor, amikor a terrorveszély ezáltal fog bekövetkezni Magyarországon, akiket önök beengedtek? Akkor is így fognak mosolyogni, hogy ez nem a mi felelősségünk? Ide csak önök telepítettek be. Önök a Soros-terv végrehajtói Magyarországon. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]] [[10.20]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót, normál időkeretben kért szót Turi-Kovács Béla képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Nem tagadom, azért jöttem ma, hogy egy olyan aspektusra is megpróbáljak rávilágítani, amelyről nagyon kevés szó esik. A magyar kormányt rengeteg támadás éri, belföldön, külföldön egyaránt, amely egyoldalúan azzal vádolja, hogy a kormány, Magyarország valamiféle olyan zárat képzel el az országhatárnál, amely képes arra, hogy végérvényesen megszüntesse azt a migrációt, amely egy világméretű mozgást jelent, egy olyan népmozgást, amely népmozgásnak a vége kiszámíthatatlan. Én azt gondolom, nagyon téved, aki azt gondolja, hogy a kormány nem gondolkodik ennél nagyobb távlatokban és sokkal messzebbre hatóan. Arról van szó, tisztelt Ház, hogy itt nekünk azt kell elérni, hogy egyfelől a saját határainkat biztonsággal megvédjük; ezért mindent megtettünk az elmúlt időszakban, meg kell tenni a következőben is. De van egy nagy feladatunk: meg kell győzni Európát arról, hogy az a feladat, amelyet mi magunkra vállaltunk, és amely Magyarország tekintetében pótolhatatlanul szükséges, az Európára is szükségszerű. Meg kell győzni Európát arról, hogy nem elégséges, mi tudjuk, egyetlen ország esetében még a biztonságos határ sem. Tisztában vagyunk azzal, hogy Európa határai nem nálunk kezdődnek, és nem is nálunk végződnek. És azzal is tisztában vagyunk, hogy a mi jövőnk Európával szorosan összefügg több mint ezer éve, és minden bizonnyal így marad ez a következőkben is. Következésképpen meg kell találni azokat a módokat és módozatokat, amelyek Európát arra bírják, hogy az önvédelem erejével képes legyen élni. Ezért folynak meggyőződésem szerint azok a viták, amelyek az Európai Unió különböző szervezeteiben hosszú ideje, újra és újra mindig azzal végződnek, hogy értetlenül állnak a magyar álláspont előtt. Végre meg kellene érteni, hogy hosszabb távú gondolkodásra is szükség van. Egyfelől szükség van Európa határainak sürgős közös védelmére, másfelől meg kell tenni azokat a lépéseket, amelyek a migráció lehetőségét a lehető legkisebbre szűkítik. Mire gondolok? Elsősorban arra, hogy vannak ennek gazdasági feltételei, amelyekben elsősorban az erős európai gazdasági hatalmak tudnak sokat tenni, és van ennek egy másik aspektusa: el kellene indítani végre egy olyan felvilágosítási - és azt kell mondanom -, megvilágosítási programot, amely megérteti azokkal az emberekkel, akik közül nagyon sokan áldozatok, megérteti, hogy ha ők elindulnak, ha ők mindent pénzzé tesznek, ha az addigi életüket felszámolják, akkor egy olyan bizonytalan helyzetbe indulnak el, aminek a vége nagy valószínűséggel az, hogy visszajutnak ugyanarra a pontra, ahonnan elindultak, csak még nagyobb nyomorúságba. Ezt meg kell értetni, Európának minden eszköze megvan erre. Olyan felvilágosító eszközök állnak rendelkezésekre a gazdag államok esetében, amelyekkel mi nem rendelkezünk, de amelyeket igyekszünk magunk, úgy, ahogy tudunk, pótolni. Világossá kellene tenni, hogy nemcsak arról van szó, hogy gazdasági segítséget kell nyújtani, de meg is kell értetni, hogy az ő jövőjük csak ott biztonságos, ahol születtek, ahová tartoznak, ahová kultúrájuk, ahová a családjuk, ahová minden köti őket. Feladni mindent, és én azt gondolom, ez az, amit nagyon sokan nem értenek, hogy milyen fájdalmas dolog ez. Magyarok sokan megélték ezt 1956 után, az én baráti körömben is, akik feladtak mindent, mert rémülettel elindultak a határ irányába. Azt gondolták, hogy majd tárt karokkal fogadják őket. Hát, menedéktáborba fogadták őket! És ezt követően nem a diplomájuknak, nem a képzettségüknek megfelelően, hanem amit el tudtak érni nagy nehezen, ott tudtak boldogulni. Pedig ők egy azonos kultúrába keveredtek, azonos kultúrába kerültek. Kérdezem én: azok az emberek, akik elindulnak valahonnan, egy muszlim kultúrából, vagy akármilyen más kultúrából, ami a mienktől idegen, milyen lehetőségekkel érkeznek ide? Azt kell megértetni Európa vezetőivel, és a kormány meggyőződésem szerint ezért is vállalja az ütközeteket, azt kell megértetni ezekkel a kormányokkal, amelyek elkezdték behívni ezeket az embereket, hogy ne járjanak el úgy, ahogyan annak idején - hadd idézzem őt - Marx mondta a tőkésekről, hogy még a kötelet is eladnák, amivel felakasztják őket. Ne tegyék ezt, mert az a kötél, amiről szó van, az mindannyiunkat érinthet!Következésképpen, azt hiszem, Európának fel kell ébredni, Európának meg kell védeni a saját határait, és áldozni kell arra, hogy azok az emberek, akik most kényszerűen elindulnak, ott maradjanak a szülőhelyükön, ott boldoguljanak, ott legyen nekik életlehetőségük. Én meg vagyok arról győződve, hogy ez a határozat azt a célt kívánja szolgálni, hogy világossá tegyük az Európai Unió irányában: ez nem az Európai Unióval szemben, hanem az Európai Unióért születik, mindannyiunkért. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kétperces felszólalással folytatjuk munkánkat, Kepli Lajos képviselő úrnak adom meg a szót, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr. Hát, nagy bajban van a Fidesz, az látszik, hiszen úgy tűnik, hogy az egyetlen választási kampányüzenet, amit a magyar embereknek tudnak üzenni, hogy ők az egyedüliek, akik megvédik az országot a bevándorlókkal szemben. Ezzel az egyetlen probléma az, hogy ez egy hazugság. És erre a hazugságra nincsenek megfelelően felkészülve, hiába ír önöknek bármilyen kommunikációs paneleket Habony Árpád vagy bárki, attól még a hazugságot sokkal nehezebb kommunikálni, mint az igazságot. És az igazság ellen a hazugsággal önök nem fognak semmire menni. Önök nem tudják azt üzenni a magyar embereknek, hogy majd tisztességesen fognak kormányozni, mert ha az elmúlt 8 évben nem kormányoztak tisztességesen, miért kormányoznának pont 2018-tól tisztességesen. Önök nem tudják azt üzenni az embereknek, hogy rendbe hozzák az oktatást és az egészségügyet, mert ha az elmúlt 8 évben nem hozták rendbe, akkor miért hoznák rendbe majd a következő időszakban. Ezzel szemben a Jobbik az első pillanattól kezdve azt állítja, hogy Magyarországot igenis meg kell védeni a migrációtól, a kerítés akkor is marad, ha Orbán Viktor menni fog, sőt a határőrség visszaállításával és egyéb intézkedésekkel még inkább elejét kell venni annak, hogy bárki illegálisan Magyarország területére bejusson. És természetesen a letelepedési kötvény formájában sem jönne egy Jobbik-kormány esetén egyetlen migráns sem Magyarországra. Ezeket a dolgokat le kell szögezni, és látszott itt az előző, kínos vergődésből, hogy arra vonatkozóan nem kaptak semmiféle kommunikációs felkészítést, hogy mi van akkor, ha a Jobbik támogatja ezt az előterjesztést. És persze, lehet itt jönni az európai parlamenti képviselőinkkel, és ki lehet emelni egyet közülük, hogy ő megszavazta, de egyébként Balczó Zoltán európai parlamenti képviselőnk szintén ellene szavazott, tehát ugyanúgy, ahogy Morvai Krisztina, tehát nem egyet kell kiemelni közülük, hanem akkor már nézzük azt, hogy a Jobbik sem az Európai Parlamentben, sem a magyar parlamentben nem támogatja a bevándorlást, nem támogatja migránsok betelepítését. Emellett határozottan kitartunk, és ki is fogunk tartani a jövőben is, bármit is hazudik erről a kormányoldal és a Fidesz. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíván-e még valaki felszólalni az adott vitában. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, az összevont vitát lezárom. Megkérdezem, az előterjesztő képviselőtársaim közül ki az, aki válaszolni kíván az elhangzottakra. [[Nincs jelentkező.]] Úgy látom, hogy a vita során már mindenki kifejtette az álláspontját. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy a határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az állam által biztosított egyes kedvezmények és juttatások kedvezményezettjeinek megfelelő tájékoztatása érdekében szükséges törvénymódosításokról, valamint a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény módosításáról szóló előterjesztés kivételes eljárásban történő összevont vitája. [[10.30]] A kormány-előterjesztés T/18824. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető.Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként megadom a szót Tállai András úrnak, a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkárának, miniszterhelyettesnek, a törvényjavaslat előterjesztőjének. Államtitkár úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Dr. Semjén Zsolt a kormány nevében december 11-én nyújtotta be az Országgyűléshez az állam által biztosított egyes kedvezmények és juttatások kedvezményezettjeinek megfelelő tájékoztatása érdekében szükséges törvénymódosításokról, valamint a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény módosításáról szóló törvényjavaslatát. A törvényjavaslat benyújtásának célja annak elősegítése, hogy az állam által biztosított egyes kedvezmények és juttatások kedvezményezettjei megfelelő, könnyen átlátható tájékoztatásban részesülhessenek. Kiemelt fontosságú, hogy a már eddig is elérhető információk mellett az állami adó- és vámhatóság és a Kincstár további, a kedvezményekkel, mentességekkel és juttatásokkal összefüggő közvetlen tájékoztatást biztosítson a kedvezményezettek részére, ezzel segítve, hogy mindenki a számára legkedvezőbb módon és mértékben vehesse igénybe az elérhető adókedvezményeket, mentességeket és a Kincstár által biztosított juttatásokat. Fontos hangsúlyozni, hogy a javaslat biztosítja azt is, hogy ne sérüljenek a személyes adatok védelméhez és az adótitokhoz fűződő jogai a tájékoztatásban részesülő adózóknak. Továbbá bármely személy bármilyen okból a tájékoztatás időpontját megelőzően legalább 30 nappal rendelkezhet arról, hogy nem kíván részesülni a közvetlen tájékoztatásban. A törvényjavaslat ezen túl tartalmazza a polgári személyek adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló, 1992. évi LXVI. törvény módosítását is. Mivel a polgárok személyi, lakcím- és értesítésicím-adatait tartalmazó nyilvántartás üzemeltetése és működtetése 2017. január 1-jétől a Belügyminisztérium feladat- és hatáskörébe tartozik, a nyilvántartásban tárolt adatok körét pontosan kell felsorolni, amely felsorolás igazodik a nyilvántartás technikai, informatikai adottságaihoz. Tisztelettel kérem ezek alapján az Országgyűlést, képviselőtársaimat, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Hollik István képviselő úrnak, a Törvényalkotási bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Csak röviden szeretném tájékoztatni az Országgyűlést és önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a tegnapi napon a kivételes eljárásra vonatkozó szabályok alapján megtárgyalta az előttünk fekvő T/18824. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság vita nélkül, 21 igen szavazattal összegző jelentést fogadott el. A Törvényalkotási bizottságban a bizottság nem nyújtott be összegző módosító javaslatot, tekintettel arra, hogy nem érkezett be a bizottsághoz módosításra irányuló szándék. Éppen ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák az előterjesztésben foglaltakat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Ezek első körében a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Tájékoztatom önöket, hogy a frakcióknak 30-30 perc, a független képviselőknek 8 perc áll rendelkezésükre. Elsőként megadom a szót László Tamás képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat négy törvényt kíván módosítani, amely módosítások részben technikai jellegű, részben pedig adatvédelemhez kapcsolódó változtatásokat tartalmaznak. A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló, 1992. évi LXVI. törvény kizárólag statisztikai célú és technikai jellegű módosítást eszközöl. A javaslat szerint a törvényben meghatározott nyilvántartás a korábbitól eltérően már nemcsak az állampolgárság megszűnésének tényét, hanem annak keletkezését és időpontját is tartalmazza. A Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 80/A. §-sal egészül ki. Ebben a szakaszban a NAV felhatalmazást kap arra, hogy kezelje az adózással összefüggő kedvezményekről szóló kormányzati tájékoztatás céljából a jogosult személyek adatait.A NAV-törvényhez hasonlóan módosul az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény is. A Kincstár az általa folyósított támogatásokkal kapcsolatos kormányzati tájékoztatás érdekében felhatalmazást kap, hogy a jogosultakra vonatkozó adatokat kezelje. Fontos kiemelni mind a két törvény módosításával kapcsolatban egyrészről, hogy mind a NAV, mind a Kincstár saját maga folytatja le a tájékoztató kampányt, így a személyes adat és az adótitok védelme biztosított, hiszen a vonatkozó adatokat más adatkezelőnek nem továbbítja. Másrészről szükséges megemlíteni, hogy amennyiben a jogosult nem kíván élni a tájékoztatás lehetőségével, akkor a tájékoztatás időpontját megelőzően legalább 30 nappal a Kincstár részére írásban lemondhat róla. Tisztelt Képviselőtársaim! Kiemelt adó- és támogatáspolitikai érdek, hogy mind a NAV, mind a Kincstár ügyfelei a részükre biztosított kedvezményekről és támogatásokról minél szélesebb ismerettel rendelkezzenek annak érdekében, hogy az elérhető adókedvezményeket, mentességeket és a Kincstár által biztosított juttatásokat a leginkább kedvező módon és mértékben vehessék igénybe. Az elhangzottakra tekintettel kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák a javaslatot. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Burány Sándor képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tagadhatatlanul beszökött a karácsony az Országgyűlésbe. Ezt már tegnap is lehetett látni, amikor Orbán Viktor érdemi válaszok nélkül egyszerűen csak boldog karácsonyt kívánt. A mai törvényjavaslat, amit kivételes eljárásban tárgyalunk itt az Országházban, ez is azt jelzi, hogy karácsony van, itt van az ajándékozás ideje. Szemmel láthatóan a Fidesz nemcsak az ajándékozásra készül, hanem arra is készül, hogy az állampolgárok pontosan tudják, hogy állam bácsitól mikor milyen ajándékot kapnak. Nem előzmények nélküli mindez, és csak örülhetünk annak, hogy a kormány nem akarja átvenni néhány fideszes politikus személyes gyakorlatát. Hiszen az elmúlt napokban számtalan ízléstelen példáját láttuk annak, hogyan kampányolnak egyébként a szegénység tényével visszaélve kormánypárti politikusok, hogyan osztanak úgy élelmiszert, hogy gondosan a saját nevüket rápecsételik a kiosztandó tojásokra. Nem tudom, a krumplival hogy lehetne ezt megtenni, de ha lesz rá ötletük, nyilván ezt is meg fogják csinálni. Most pedig benyújtanak egy törvényjavaslatot, ami nagyon egyszerűen arról szól, hogy ezentúl az állam gondosan tudtára adhassa az egyes állampolgároknak, hogy milyen adókedvezményben vagy más, állam által biztosított juttatásban részesülnek. Ez nem más, mint a propaganda egyik újabb eszköze, nem mellékesen: újra személyes adatok millióit kaparintja meg a kormány, és használja fel kizárólag propagandacélokra. A mi felfogásunkban az állam egy szolgáltató szervezet. Mi a szolgáltató és szolgáló állam funkciójában hiszünk. Egy államnak kutya kötelessége az Országgyűlésben biztosított, meghozott, megalkotott törvények alapján ellátni a feladatát, külön értesítés és érdem nélkül. Ennek a kormánynak ez szemmel láthatón nem elég. [[10.40]] Szemmel láthatóan levelezni szeret az állampolgáraival, de ez a levelezés persze egyoldalú, kizárólag az általa választott témákban és kizárólag propagandisztikus megoldásokból születnek ezek a levelek. Ezek a levelek fognak kiegészülni most újabb lehetőségekkel, ha ezt a törvényjavaslatot az Országgyűlés elfogadja. Ha eddig nem tudta volna valaki, hogy kitől kap személyijövedelemadó-kedvezményt, ha eddig nem tudta volna valaki, hogy kitől, mely szervezettől kap, mondjuk, családi pótlékot vagy bármilyen más juttatást, akkor most az államtól ezt egy személyes levél formájában meg fogja tudni. Egészen nyilvánvalóan ezt a célt szolgálja ez az itt előttünk fekvő törvényjavaslat. Karácsony ide vagy oda, úgy gondoljuk, hogy az állami juttatásokat nem szabad ajándékként kezelni, és semmilyen szempontból nem szabad propagandacélokra felhasználni. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban, akár egy nagyon jó törvény is lehetne, ami itt van előttünk, hiszen szép dolgokat tartalmaz, illetve azonkívül technikai megoldásokat tartalmaz. Nyilván az 1. §-ával nincs is semmi probléma, ami a lakcímnyilvántartással kapcsolatos, hogy minek is kell szerepelnie a nyilvántartásban; most már az állampolgárság keletkezésének idejét is, illetve a keletkezés tényét és idejét is tartalmaznia kell. Ez egy technikai kérdés, ezzel semmilyen problémánk nincs. Még azzal sem lenne problémánk, hogy milyen kedvezmények illetik meg az adózót, illetve milyen kedvezmények illetik meg azt, akik a Kincstártól bármiféle jogosultsággal rendelkeznek, bármiféle pénzt kapnak, és hogy arról kapjanak tájékoztatást, ezzel sincsen bajom, ezzel sincsen problémánk. A probléma ott kezdődik, hogy vajon miért van ez, mi az oka ennek, miért most kerül ide, és miért kivételes eljárásban kerül ide. Ha feltesszük ezeket a kérdéseket, akkor látunk valamit, tisztán láthatunk valamit. És mit? Miért most kerül ide? Ez nem jutott eszébe senkinek a Fidesz-KDNP-ben az elmúlt 8 esztendőben, hogy hoppá [[Csettint az ujjával.]] , tájékoztatni kellene az embereket arról, hogy mi illeti meg őket, milyen adómentesség, adókedvezmény illeti meg őket. De ki legyen az, aki tájékoztatja őket? Hát, eszerint a kormány. Nem a NAV fogja tájékoztatni vagy a Kincstár, hanem a kormányt kéri föl. Majd beírjuk, hogy Orbán Viktor miniszterelnök úr kérésére tájékoztatjuk önt, hogy ilyen és ilyen kedvezmény illeti meg. Kérdezem, mikor fog hasonló levél kimenni azokról, akiknek, mondjuk, bírság érkezik, hogy hát ezt is a kormány kérésére, Orbán Viktor aláírásával… Hát, nem szép, hogy ezt a bírságot önöknek be kell fizetni, biztosan valami csúnya dolgot tetszettek csinálni, ezért van szükség a bírságra. Akkor ebben a kérdésben miért nem mennek ki tájékoztató levelek? Miért csak a kedvezményekről megy ki tájékoztató levél? Miért a kormány akar már megint szépnek és a nép pártján állónak látszani vagy láttatni magát? Azt is látjuk, hogy az Orbán-kormány olyan pénzeket költött kormányzati propagandára, ami talán legutóbb Goebbels idején történt a náci Németországban, amikor ilyenfajta kormányzati propaganda volt. Próbálják teljes mértékben meggyőzni az embereket a kormányzat céljáról. Önök nem egyenlő mércével mérnek. Önök azt mondják, hogy mi állami pénzből meghirdettetjük, hogy ez a kormány milyen jó, de minden szinten megakadályozzuk azt, hogy az ellenzék ezt akár cáfolja, vagy akár a saját véleményét ezekről a kérdésekről elmondja.Mi alakul ki ebből? Egy egypártrendszeri vezetés alakul ki ebből. Önök a saját véleményüket az állam pénzén, az adózó állampolgárok közpénzén akarják közzétenni, és ezzel akarják őket befolyásolni, míg az ellenzéket minden szinten megakadályozzák ebben, mint például jelen esetben az Állami Számvevőszék felhasználásával a Jobbiknak még a választáson való indulását is megpróbálják önök megakadályozni. Hogyan beszélhetünk arról, hogy Magyarországon demokrácia van? Persze, azt mondják önök, hogy ez egy szép törvény, nézzünk már oda, csak kedvezünk az állampolgároknak! Igen, de mikor, hogyan és milyen módon? Ha ezeket a kérdéseket feltesszük magunknak, akkor fogjuk látni a célt, fogjuk látni azt, hogy milyen indokok állnak a mögött, hogy önök újabb milliárdokat tudjanak elkölteni; újra a kormányt tudják reklámozni; egy újabb propagandaanyag készülhessen, amivel bombázhatják az embereket. Higgyék el, hölgyeim és uraim, az embereknek már elege van a kormányzati propagandából! Elegük van abból, hogy minden héten leveleket kapnak egy álnemzeti konzultációról, vagy bármi másról, amit önök szeretnének eljuttatni az emberekhez. Higgyék el, ez már kontraproduktív! Kontraproduktív, ha minden esetben ezt fogják tenni, bár önök hisznek ebben. Reméljük, hogy a 2018-as választás be fogja bizonyítani, hogy nincs igazuk. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Független képviselők nem vesznek részt a vitában, nem tartózkodnak a teremben. Kettőperces felszólalásra nem jelentkezett senki. Most további képviselői felszólalásokra van lehetőség. Kérdezem képviselőtársaimat, kívánnak-e az adott időkeretben élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az összevont vitát lezárom. Megkérdezem az államtitkár urat, kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Rövid vitára rövid reakciót szeretnék tenni. Először is, megköszönni a kormánypártoknak a törvényjavaslat támogatását. Másrészt pedig elképedve hallgattam az ellenzéki megszólalásokat, holott Burány Sándorral egyetértek: ez valóban egy karácsonyi törvényjavaslat, ebben semmi politika nincs. Azt is mondhatnám, hogy ez egy átverő törvény, amit a Jobbik nagyon bekapott, bekapta a horgot, merthogy ebből a törvényből azt kihozni, hogy nincs demokrácia, hogy egypártrendszer van, és a náci Németország propagandájához hasonlítani ezt a törvényt, hát, gratulálok Gyüre Csabának! [[Dr. Gyüre Csaba: Nem ezt mondtam, csak úgy általában…]] Nem hazudtolja meg azért a Jobbik gondolatvilágát. Azt gondolom, hogy inkább el kellett volna olvasni, és azt mondani, hogy örülünk, hogy ez a törvényjavaslat végre ide került; örülünk, hogy a kormány szabályozott módon fogja tájékoztatni a választópolgárokat arról, hogy milyen kedvezmények, milyen juttatások, milyen támogatások illetik meg őket, mert ez a törvényjavaslat semmi másról nem szól. Úgyhogy, kedves képviselőtársaim, áldott, békés karácsonyt kívánva kívánom önöknek, hogy egy-két óra múlva szavazzuk meg közösen ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Az elfogadott napirendünk szerint az Országgyűlés legközelebb 12 órától folytatja munkáját. 12 óráig szünetet rendelek el. Tisztelt Országgyűlés! Napirenden kívül engedjék meg, hogy őszintén, szívből jövően kívánjak önöknek és egész családjuknak áldott karácsonyt és békés, boldog, sikerekben gazdag új esztendőt! Köszönöm, hogy együtt dolgozhattam önökkel. Ebben az évben már nem találkozunk. Köszönöm. [[Szünet: 10.48 12.06Elnök: dr. Latorcai JánosJegyzők: Földi László és Szávay István]]
[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek. Bangóné Borbély Ildikó és Heringes Anita töltött káposztát tartalmazó dobozokat helyeznek el a miniszterelnök, kormánytagok és néhány képvi­selő asztalán.]] Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Arra kérem önöket, foglalják el helyüket, ellenőrizzék, hogy a kártyájukat megfelelően elhelyezték-e a szavazógépben. [[Jelzésre:]] Jó, ha az elnök is ellenőrzi, hogy a saját kártyája megfelelő helyen van-e. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Kúria elnökének a Kúria 2016. évi tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében címmel benyújtott beszámolójának elfogadásáról szóló H/18540. számú határozati javaslat zárószavazása. Nagy tisztelettel köszöntöm dr. Darák Péter urat, a Kúria elnökét, aki a helyszínen, a páholyban kíséri figyelemmel mai munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/18540. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 145 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 24 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Országos Bírósági Hivatal elnökének 2016. évi beszámolója elfogadásáról szóló H/18541. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/18541. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 117 igen szavazattal, 54 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az ügyészség 2016. évi tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról szóló H/18542. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/18542. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 117 igen szavazattal, 54 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Európai Parlament Soros-terv végrehajtásáról szóló határozatával szemben című H/18817. számú határozati javaslat zárószavazása. Emlékeztetem Önöket, hogy tegnapi döntésünknek megfelelően a határozati javaslatot kivételes eljárásban tárgyalja az Országgyűlés. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/18817. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 142 igen szavazattal, 3 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az állam által biztosított egyes kedvezmények és juttatások kedvezményezettjeinek megfelelő tájékoztatása érdekében szükséges törvénymódosításokról, valamint a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény módosításáról szóló T/18824. számú törvényjavaslat zárószavazása. Emlékeztetem önöket, hogy tegnapi döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot kivételes eljárásban tárgyalja az Országgyűlés. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18824. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 120 igen szavazattal, 31 nem ellenében, 26 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a fiatalok életkezdési támogatásának kiterjesztésével kapcsolatos törvénymódosításokról szóló T/17997. számú törvényjavaslathoz benyújtott zárószavazás előtti módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Tisztelt Képviselőtársaim! Arra figyelemmel, hogy az Országgyűlés a november 28-i ülésnapján a zárószavazás elhalasztásáról döntött, az előterjesztő T/17997/11. számon zárószavazást előkészítő módosító javaslatot nyújtott be. A Törvényalkotási bizottság zárószavazás előtti módosító javaslatát T/17997/12. számon, zárószavazás előtti jelentését pedig T/17997/13. számon terjesztette elő. Most a határozathozatalok következnek. A házszabály 55. § (1) bekezdése alapján a zárószavazás előtti módosító javaslatról az Országgyűlés egyetlen szavazással dönt. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/17997/12. számú zárószavazás előtti módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján a zárószavazás előtti módosító javaslatról az Országgyűlés egyetlen szavazással dönt. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/17997/12. számú zárószavazás előtti módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a zárószavazás előtti módosító javaslatot 177 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. [[12.10]] Tisztelt Ház! Miután az Országgyűlés elfogadta a zárószavazás előtti módosító javaslatot, a zárószavazás során a módosított egységes javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a módosított T/17997/9. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosított egységes javaslatot 177 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik a pénzügyi közvetítőrendszer hatósági felügyeletét érintő egyes törvények módosításáról szóló T/18317. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/18317/5., összegző jelentését pedig T/18317/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/18317/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 120 igen szavazattal, 32 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18317/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 120 igen szavazattal, 33 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény és az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2017. évi LXXVII. törvény módosításáról szóló T/18539. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18539. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 148 igen szavazattal, 30 tartózkodás mellett, ellenszavazat nélkül elfogadta. Soron következik az egyes oktatási, szakképzési és felnőttképzési törvények és az azokkal összefüggő tárgyú törvények módosításáról szóló T/18309. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/18309/6. számon, összegző jelentését pedig T/18309/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/18309/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 120 igen szavazattal, 3 nem ellenében, 54 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18309/8. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 118 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 56 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény és a világörökségről szóló 2011. évi LXXVII. törvény módosításáról szóló T/18000. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/18000/7., összegző jelentését pedig T/18000/8. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Sallai R. Benedek képviselőtársunk indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 31 igen szavazattal, 119 nem ellenében, 27 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/18000/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 119 igen szavazattal, 56 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18000/9. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 120 igen szavazattal, 55 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a hazatérés falvairól szóló H/18302. számú határozati javaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát H/18302/6., összegző jelentését pedig H/18302/7. számon terjesztette elő. [[12.20]] Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság H/18302/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 177 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/18302/8. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 177 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Ház! Soron következik a közigazgatási bürokráciacsökkentéssel és az egyes hatósági eljárások egyszerűsítésével összefüggő törvények módosításáról szóló T/18320. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/18320/5., összegző jelentését pedig T/18320/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/18320/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 125 igen szavazattal, 27 nem ellenében, 25 tartózkodó szavazattal elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18320/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 119 igen szavazattal, 26 nem ellenében, 8 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Magyar Sport Napjáról, a Magyar Parasport Napjáról és a Magyar Diáksport Napjáról szóló H/18211. számú határozati javaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát H/18211/7., összegző jelentését pedig H/18211/8. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság H/18211/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 148 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 30 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/18211/9. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 177 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Ház! Soron következik a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény és az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény módosításáról szóló T/18565. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/18565/14., összegző jelentését pedig T/18565/15. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja a 3. számú, a Jobbik képviselőcsoportja pedig a 10. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozták. Először ezekről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Bárándy Gergely és Gúr Nándor indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen szavazattal, 119 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fönn. A 10. számú módosító javaslat Hegedűs Lorántné és Kepli Lajos indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 58 igen szavazattal, 116 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/18565/14. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 178 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18565/17. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 176 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. [[Taps a Jobbik soraiból.]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/18316. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/18316/9., összegző jelentését pedig T/18316/10. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/18316/9. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 119 igen szavazattal, 28 nem ellenében, 30 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Arra figyelemmel, hogy az imént az Országgyűlés elfogadta az összegző módosító javaslatot, elhagyásra kerültek a benyújtott törvényjavaslat minősített többséget igénylő részei. Ezért a zárószavazás során az egyszerű többség szabályai szerint döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18316/11. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 119 igen szavazattal, 28 nem ellenében, 30 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény módosításáról szóló T/18296. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/18296/5., összegző jelentését pedig T/18296/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, ennek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/18296/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző javaslatot 181 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. [[12.30]] Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a T/18296/7. számú egységes javaslat sarkalatossági rendelkezése szerint az egységes javaslat elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18296/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 180 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény módosításáról szóló T/18297. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18297. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 177 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény módosításáról szóló T/18313. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/18313/4., összegző jelentését pedig T/18313/5. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/18313/4. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 118 igen szavazattal, 57 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18313/6. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Soron következik az egyes agrárszabályozási tárgyú törvényeknek az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvénnyel összefüggő és más célú módosításáról szóló T/18567. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/18567/6., összegző jelentését pedig T/18567/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/18567/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 120 igen szavazattal, 52 nem ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18567/8. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 119 igen szavazattal, 53 nem ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Soron következik a váltójogi szabályokról szóló T/18310. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/18310/5., összegző jelentését pedig T/18310/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/18310/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 150 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 27 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18310/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 146 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 29 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az állami vagyonnal és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokkal összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/18311. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/18311/5., összegző jelentését pedig T/18311/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/18311/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 119 igen szavazattal, 28 nem ellenében, 30 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18311/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 119 igen szavazattal, 28 nem ellenében, 30 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az energetikai tárgyú törvények, valamint azokkal összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/18318. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/18318/5., összegző jelentését pedig T/18318/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/18318/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 120 igen szavazattal, 31 nem ellenében, 25 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18318/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 120 igen szavazattal, 31 nem ellenében, 25 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény, valamint egyes törvények szervezett utazási tárgyú jogharmonizációjával kapcsolatos módosításáról szóló T/18305. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/18305/5., összegző jelentését pedig T/18305/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/18305/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 144 igen szavazattal, 9 nem ellenében, 22 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/18305… [[Jelzésre:]] Bocsánat, erről már döntöttünk. Most a zárószavazás következik. De kérem a jegyző urakat, ellenőrizzék ezt, nehogy véletlenül kimaradjon egy fontos döntés. Hát, adni kell a jegyzőknek is munkát… Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18305/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 145 igen szavazattal, 6 nem ellenében, 25 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény, valamint a turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016. évi CLVI. törvény módosításáról szóló T/18537. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/18537/5., összegző jelentését pedig T/18537/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/18537/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] [[12.40]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 117 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 54 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18537/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 117 igen szavazattal, 8 nem ellenében, 49 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a műsorterjesztés és a digitális átállás szabályairól szóló 2007. évi LXXIV. törvény módosításáról szóló T/18566. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/18566/6., összegző jelentését pedig T/18566/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/18566/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 147 igen szavazattal, 27 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18566/8. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 148 igen szavazattal, 24 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény módosításáról szóló T/18530. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18530. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 124 igen szavazattal, 25 nem ellenében, 26 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény és a közlekedéssel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2016. évi XLIV. törvény módosításáról szóló T/18564. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/18564/5., összegző jelentését pedig T/18564/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/18564/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 143 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 32 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18564/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 148 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 27 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú törvények módosításáról szóló T/18319. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/18319/5., összegző jelentését pedig T/18319/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/18319/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 139 igen szavazattal, 29 nem ellenében, 7 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18319/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 141 igen szavazattal, 24 nem ellenében, 8 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes törvények honvédelmi kérdésekkel összefüggő módosításáról szóló T/18544. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/18544/5., összegző jelentését pedig T/18544/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/18544/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 117 igen szavazattal, 31 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18544/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 119 igen szavazattal, 30 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Nemzeti Emlékezet Bizottságról szóló 2013. évi CCXLI. törvény módosításáról szóló T/18531. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/18531/6., összegző jelentését pedig T/18531/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/18531/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 122 igen szavazattal, 48 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/18531/8. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 116 igen szavazattal, 54 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Most előterjesztések tárgysorozatba vételéről döntünk. Emlékeztetem önöket, hogy tegnap ezek tárgyalását már lefolytatta az Országgyűlés. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Hadházy Ákos, LMP, és képviselőtársai által a gazdasági érdekérvényesítés nyilvánosságáról és a lobbisták nyilvántartásáról, valamint egyes törvények antikorrupciós tárgyú módosításáról című, T/18152. számon előterjesztett törvényjavaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 68 igen szavazattal, 99 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem vette tárgysorozatba. [[12.50]] Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Hadházy Ákos, LMP, és képviselőtársai által az állambiztonsági múlt átláthatóvá tételéről, valamint az állampárti vezetők és a diktatúra állambiztonsága hivatásos állományának egyes közhivatalok viseléséből való kizárása érdekében szükséges törvénymódosításokról címmel T/18153. számon előterjesztett törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 59 igen szavazattal, 108 nem ellenében és 1 tartózkodás mellett nem vette tárgysorozatba. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e az Ikotity István LMP-s képviselőtársunk által „Közös nevező” - az oktatáspolitika pártfüggetlen alapelveinek elfogadásáról címmel H/18173. számon előterjesztett határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 61 igen szavazattal, 108 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem vette tárgysorozatba. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Gúr Nándor, MSZP, és képviselőtársai által a munkabérből való biztos megélhetés és a munkavállalói biztonság feltételeinek megteremtéséhez szükséges halaszthatatlan intézkedésekről címmel H/18366. számon előterjesztett határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 57 igen szavazattal, 112 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem vette tárgysorozatba. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Tóth Bertalan és Bangóné Borbély Ildikó MSZP-s képviselőtársaink által az Európa Tanács nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló Egyezménye kötelező hatályának elismeréséhez és kihirdetéséhez szükséges intézkedések megtételéről címmel H/17954. számon előterjesztett határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 57 igen szavazattal, 109 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem vette tárgysorozatba. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Dúró Dóra és Mirkóczki Ádám jobbikos képviselőtársaink által a sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető szabályairól szóló 2010. évi CIV. törvény, valamint a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény módosításáról címmel T/18380. számon előterjesztett törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 56 igen szavazattal, 110 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem vette tárgysorozatba. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalok végére értünk. Most kétperces technikai szünetet rendelek el. [[Szünet: 12.53-13.00Elnök: dr. Latorcai JánosJegyzők: Földi László és Szávay István]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Folytatjuk munkánkat. Soron következik a Magyarország és egyes kiemelt térségeinek területrendezési tervéről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/18783. számon a Ház informatikai hálózatán elérhető. Elsőként megadom a szót Csepreghy Nándor államtitkár úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Jelen törvényjavaslattal lényegében a kormány befejezi a 2014-ben elindított munkát, az erre a ciklusra előirányzott célkitűzéseket bezárva lényegében területrendezési szinten tetőt húz az építésügy új intézményrendszere fölé. Ezért is gondoljuk azt, hogy ez a törvényjavaslat lényegében mérföldkő a kormány építésügyi bürokráciacsökkentési intézkedéseinek sorában.Az építésügy esetében hosszú távú kormányzati cél immár évekre visszamenőlegesen, hogy egyszerre próbáljunk meg ösztönzőleg hatni a hazai építkezésekre, azok fellendítésére, és a minőség tekintetében is olyan változtatásokat hozzunk, amelyeknek a következménye a magasabb esztétikai minőséget képviselő és magasabb mérnöki tudást, tehát a fenntarthatóság szempontrendszerét is figyelembe vevő építészeti gyakorlat létrehozása vagy támogatása. Ezekkel párhuzamosan megfogalmazott másik célunk volt a minőségi építészet szempontrendszerének alkalmazása, és az ezen elvárásoknak való megfelelés szemléletformálásának az igénye határozta meg az összes olyan törvényjavaslatot, amit az Országgyűlés megtárgyalhatott, és amelyek részét képezték a különböző szakmai szervezetekkel, így az Építész és Mérnöki Kamarával folytatott szakmai diskurzusoknak is. Természetesen az építészet területének érintettjei nemcsak a hazai mérnöktársadalom és adott esetben kivitelező cégek, illetve különböző állami szakhatóságok mint engedélyező hatóságok, hanem a lakosság is, akinek igen tevékeny részvétele van abban, hogy milyen építészeti örökség születik meg ezekben az években.A kormány még 2015-ben elfogadta az építésügy átalakítását célzó intézkedési tervet és a hozzá kapcsolódó feladatokról szóló kormányhatározatot, amely kijelölte az alábbi feladatokat, amelyek egyrészt hozzájárulnak az építésügyi bürokrácia egyszerűsítéséhez, és ahogy az előzőekben is mondtam, támogatják a minőségi építészet fejlődését Magyarországon.A kormányhatározatot követően a legjelentősebb intézkedések közül engedjék meg, hogy csak párat citáljak most önök elé. 2015 végén az építésügyben bevezetésre került az egyszerű bejelentési eljárás, amely leginkább a családi építkezések megvalósulását támogatta, mivel jelentősen lerövidült a különböző eljárások időtartama. Az intézkedéseknek természetesen statisztikai eredménye is van: míg 2014-ben 4133 egylakásos lakóépületre adtak ki engedélyt, 2016-ban a szám most már engedély nélkül, lényegében bejelentések alapján 9420 darab volt, tehát több mint a duplája, két év alatt a magáningatlanok építése esetében több mint duplájára tudta a kormány ezekkel az intézkedésekkel emelni a lakáscélú ingatlanok építésének a volumenét. 2016-ban megszületett a településkép védelméről szóló törvény, és ezzel a településkép védelme és a településrendezés lényegében új alapokra került. Célunk az volt, hogy egy társadalmi konszenzuson nyugvó, a polgárok által formált és az önkéntes jogkövetésen keresztül betartott, közérthető, a helyi kultúrát megőrző szabályozás vegye kezdetét Magyarországon. A települési arculati kézikönyvek, ezek alapján a településképi rendeletek gőzerővel készültek el, illetve készülnek még a napokban is, hiszen szeretném emlékeztetni az Országgyűlés nyilvánosságát, hogy 2017 végéig van lehetőségük a települési önkormányzatoknak az arculati kézikönyvet elkészíteni. Mivel felmerült már a vita első szakaszában, hogy a kisebb bevétellel rendelkező önkormányzatok korlátozott anyagi forrásokkal rendelkeznek ennek a munkának az elvégzése érdekében, ezért a kormány ezeket a településeket településenként egymillió forint támogatásban részesítette. A Lechner Tudásközpont folyamatosan készít statisztikai mutatókat arról, hogy a települések hogyan állnak a digitális egyeztető felületeken ezekkel a munkákkal, és itt örömmel jelenthetem, hogy a települések 97 százaléka, tehát több mint 3100 település megkezdte a településképi arculati kézikönyvek, rendeletek feltöltését ebbe az informatikai rendszerbe. Az egyeztető felületen a települések 63 százaléka már be is fejezte ezt a munkát, tehát lényegében a kész kézikönyv már ott feltöltött formában elérhető bárki számára. Ha a települési önkormányzat 2017. december 31-ig, tehát idén év végéig nem alkotja meg a települési rendeletét, akkor a fővárosi és a megyei kormányhivatal illetékese jár el ebben a kérdésben, ami azért is egy fontos válasz, mert az előző viták során ez szóba került, hogy a mulasztás esetlegesen milyen következményeket von maga után.2017 tavaszán megszületett Magyarország versenyképessége javítása érdekében egyes törvények módosítása, amelyek lehetővé tették a megyei és a települési önkormányzatok számára az ingyenes digitális földhivatali alaptérképekhez való hozzáférést. A megyei és a települési önkormányzatok tervezési költsége ennek köszönhetően több millió forinttal csökkent, és mivel e tervek jelentik az alapját a beruházásoknak, áttételesen ez az intézkedés a beruházások gyors megvalósulásához is jelentős mértékben járul hozzá.Tisztelt Országgyűlés! Így érkeztünk el a bürokráciacsökkentés utolsó, mégis talán egyik legfontosabb állomásához, a területrendezési tervek megújításához. A területrendezési törvény rendelkezései a legfontosabb eszközei mind Magyarország országos jelentőségű értékei megóvásának, mind az önkormányzatok és a településrendezési feladatok koordinálásának. A Miniszterelnökség által előkészítetett új területrendezési törvénnyel a kormány és az Országgyűlés irányt mutat, keretet szab minden Magyarországon megvalósuló beruházás számára, tekintettel arra, hogy a területrendezési és a településrendezési tervek határozzák meg az ország egyes térségei és a települések pontos területfelhasználását, így azt, hogy hol mit és milyen feltételek mellett lehet megvalósítani. A korszerű településrendezéssel Magyarország versenyképessége a mi meglátásunk szerint jelentősen erősödik. A törvényjavaslat az építésügyi bürokráciacsökkentés kiemelt része az alábbiak szerint. Három, törvénnyel elfogadott területrendezési terv - úgy az országos, a Balaton kiemelt üdülőkörzet, valamint a budapesti agglomeráció - helyett ezt a hármat egy törvény fogja felváltani. A balatoni 43 darab vízparti rehabilitációs miniszteri rendeletet e törvény elfogadását követően kivezetjük, és helyette egy kormányrendelet kerül majd a későbbiekben elfogadásra. A törvényjavaslat előkészítése során csaknem ötszáz partnerrel egyeztettek kollégáink, köztük úgy szakmai, mint civil szervezetekkel egyaránt. A partnerségi egyeztetés mellett ismertető előadásokat, rendezvényeket és több szakmai fórumot is tartottunk, 2017 januárjától összesen 35 darabot. Az eddigi területhasználati szabályok rugalmasabbá válnak, ezáltal könnyebben elkészíthetőek lesznek a települési tervek, amelyek a beruházások, többek között a „Modern városok” program elemeinek az alapját is jelentik. Fontos, hogy a természetvédelmi, környezetvédelmi, épített környezeti értékek védelme nem csökken, sőt a legtöbb esetben erősödik. A megyei önkormányzatok településkoordináló szerepét erősítjük, így a területfejlesztési források felhasználása is hatékonyabbá válhat. Meglévő, szerzett jogokat a törvényjavaslat nem von el, így kártérítési igény sem keletkezhet ebből fakadóan. Átállunk a digitális ingatlan-nyilvántartási alaptérkép használatára, az elavult és pontatlan alaptérképeket felváltja a digitális földhivatali alaptérkép. Az ingyenes alaptérképhez való jogosultságot az építésügyi bürokráciacsökkentés részeként már tavasszal támogatta az Országgyűlés, az alkalmazása pedig mostantól indulhat. A területrendezési és települési tervezés ezentúl egységes alaptérképként fog megtörténni, amelynek előnyei, hogy a tervek jobban meg fognak egymásnak felelni, amely gyorsabb - másfél-két év helyett fél év - és olcsóbb, 30 százalékos költségcsökkenést előidéző tervkészítést eredményez, nagyobb összhangot teremtve a beruházások és egyéb fejlesztések megvalósítását szem előtt tartva. A települési szabályozási tervek készítésének hónapokra, de nem ritka esetben akár évekre is történő elhúzódása oka a jelenlegi, a települési tervekkel nem kompatibilis országos területrendezési szabályok megfeleltetéséből fakadó, elsősorban térképészeti és jogszabály-értelmezési értelemben vett problémák. [[13.10]] Külön bonyodalom, hogy a hatályos területrendezési tervek sem egymással, sem az időközben frissített ágazati adatszolgáltatásokkal nincsenek összhangban, ami tovább elhúzza az amúgy sem rövid egyeztetési és tervezési időt. Ennek vetünk most véget: az új területrendezésiterv-törvény mind az ágazati adatszolgáltatással, mind a települési szabályozás alaptérképeivel konform lesz, ráadásul digitális formában, digitális, postázási időtől mentes egyeztetőfelületen válik elérhetővé. A digitális alaptérképre való átállás a megyei önkormányzatoknak nagyjából 10 millió forint, a kisebb települési önkormányzatoknak 4 millió forint, a nagyobb települési önkormányzatoknak akár 20 millió forint, Budapest esetében akár 90 millió forint költségcsökkenést is eredményez. Tisztelt Országgyűlés! Összefoglalásképpen elmondható, hogy a mostani törvényjavaslat megfelel a XXI. századi digitalizáció kihívásainak, igyekszik tovább erősíteni Magyarország és a magyar települések versenyképességét, egyensúlyba kívánja hozni a gazdaságfejlesztési célokat a települések életminőségét befolyásoló szempontokkal, ezért örömmel javasoljuk az Országgyűlésnek azt elfogadásra. Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Hörcsik Richárd képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó. [[Dr. Hörcsik Richárd a mikrofonját igazgatja.]] Majd kérem visszaállítani az órát Hörcsik képviselő úrnak, mert még nem volt ideje feltenni a mikrofont.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország és egyes kiemelt térségeinek területrendezési tervéről szóló T/18783. számú törvényjavaslat, úgy vélem, egy nagyon fontos mérföldkő az ország fejlődése szempontjából. Emlékszem, hogy itt, a Ház falai között, közel másfél évtizede fogadtuk el az országos területrendezési tervről szóló 2003. évi XXVI. törvényt, amelynek, úgy hiszem, 14 év elteltével itt az ideje a felülvizsgálatára, mert az eltelt idő és a fejlődés meghaladta ezt az akkor tárgyalt törvényt, meghaladta az akkori területrendezési szabályozást, és a különböző szabályozási szintek között is időszerűvé vált megteremteni az összhangot. Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönettel tartozunk önnek és a területért felelős Miniszterelnökség munkatársainak, már csak azért is, mert egy olyan javaslatot tettek le a tisztelt Ház asztalára, amely a véleményezési szakasz során tett javaslatok jelentős részét, tehát több mint 90 százalékát befogadta. A területrendezés ugyanis sok-sok érdek összeegyeztetésén alapuló, higgadt, és nyugodtan mondhatom, a jövőbe tekintő olyan tevékenység - a törvény definíciója szerint idézem -, ami az országra, illetve a térségeire kiterjedően a területfelhasználás rendjének és a területhasználat szabályainak megállapítása. Tisztelt Képviselőtársaim! A területrendezés korszakváltó megújítása talán abban fogható meg a legjobban, hogy az országos, valamint a budapesti agglomeráció és a Balaton kiemelt üdülőkörzet területrendezési terveinek az új tervezési rendszerben egy időben történt meg a felülvizsgálata, és az új törvény is egyszerre rendelkezik azokról, hatályon kívül helyezve egyúttal az országos területrendezési tervről szóló törvény mellett a budapesti agglomerációról szóló, úgynevezett 2005. évi LXIV. törvényt, valamint az úgynevezett balatoni, 2000. évi CXII. törvényt. Nos, a nem egyidejűleg elfogadott területrendezési tervek között óhatatlanul kialakulnak ellentmondások, de a legfontosabb érv a szabályozás mellett az, amit államtitkár úr is említett, hogy a kormány nagyon helyesen már hosszabb ideje küzd a bürokráciacsökkentésért, beleértve a felesleges jogszabályok kivezetését is. Tisztelt Képviselőtársaim! A területrendezési szabályozás felülvizsgálata egyszerre volt ambiciózus és konzervatív szemléletű. A jelenleg is meglévő védelmi szintek tehát nem csökkennek, illetve a szerzett jogok csorbulása nem fenyeget. Úgy hiszem, ennek a szemléletnek a legkiválóbb példája a Balaton környékére vonatkozó szabályozás: a tavat használók érdekeinek is utat enged például a kisebb csónakkikötők kapcsán, ugyanakkor ügyel a szabályozás arra is, nagyon helyesen, hogy a mostaninál már ne nőjenek jobban össze a települések, és a szőlőterületek beépítés elleni védelme is kiemelt jelentőséggel bír. Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyeztetés során zavart okozott, hogy bizonyos infrastruktúra-elemek hiányoztak a jelen törvénytervezetből, például választókerületemben többszöri megkeresés érkezett hozzám amiatt, hogy miért nem szerepel a törvénytervezetben egy-egy útszakasz. Engedjék meg, hogy néhány ilyen, a választókerületemet érintő fontos ügyre is rávilágítsak. A törvényjavaslat nagyon helyesen tartalmazza például mind a szerencsi, mind pedig a sátoraljaújhelyi elkerülő utakat. Csak szeretném jelezni képviselőtársaimnak, hogy mind a két elkerülő út ügye már nagyon hosszú idő óta porondon van és megoldatlan. A korábbi kormányok alatt rendszeresen ígérték, jól emlékszünk, a 37-es út négysávosítását, ám a többi ígérethez hasonlóan ezek sem váltak valóra. A 37-es főút forgalma azonban a szlovákiai irányú nemzetközi forgalom miatt mára már lassan elviselhetetlen, és ezért lenne fontos a két települést, tehát Szerencset és Sátoraljaújhelyet megkímélni a kamionforgalom káros hatásaitól. Ma már csak ez a két település szenvedi el úgymond ezt a helyzetet, a többi térségi települést elkerüli a 37-es főút.Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy vélem, önmagában véve már az is nagy segítség volna, ha kormányzati szinten magasabb fokozatra emelnék szlovák-magyar viszonylatban a sátoraljaújhelyi elkerülő út ügyét, hiszen északi szomszédjaink nélkül nincs módunk megoldani ezt az ügyet. Információim szerint a szlovák fél részéről megvan a fogadókészség, ezért tehát ideje lenne, tisztelt államtitkár úr, magasabb szintre emelni ezt a kérdést, és várjuk a kormány támogatását.A fentieken túl az újhelyi elkerülő út jelentőségét tovább hangsúlyozza vagy emeli ki a 381-es számú útvonal vezetése is, ami valójában a 2014 februárjában megváltoztatott útvonal átvezetését jelenti a szabályozásban. Rendkívül fontos, hogy a bodrogközi haránt irányú forgalom megvalósuljon, viszont ez nem vezethet oda, hogy tovább romoljon a sátoraljaújhelyi polgárok életminősége. Tisztelt Képviselőtársaim! Hasonlóan fontos kérdést vet fel például a hidak ügye is. Általánosságban azt szeretném elmondani a törvényjavaslattal kapcsolatban, hogy lehetne ambiciózusabb olyan infrastruktúra-elemek tekintetében, amelyek úgymond kulcsszereppel bírnak a különböző hátrányos helyzetű térségek szempontjából. Sajnos, azt kell hogy mondjam, a nagy folyóink nem összekötnek bennünket, hanem elválasztanak, sokkal több hídra volna szükség például a Tiszán és annak mellékfolyóin. Éppen egy példát szeretnék említeni: a Paks II. projekt mutatja meg, hogy híd nélkül sok ezer emberről mondhatunk le, akik potenciális munkaerőként volnának számításba vehetőek hazánk egyik legnagyobb beruházása kapcsán. Választókerületemben a második világháborúban felrobbantott és azóta újjá nem épült kenézlő-balsai híd ügye a legfontosabb példa a fentiekre. [[13.20]] Az elmúlt időszakban több lakossági fórumot is tartottunk, és a választópolgárok és a helyi vállalkozók komoly lehetőségként tekintenek erre az ügyre. Vinnai Győző képviselőtársammal, aki a Szabolcs megyei oldalon élő választópolgárokat képviseli, egyetértés van köztünk abban, hogy a környező térség számára egy valódi kitörési lehetőség volna ez az átkelő. És ezúton is szeretnék köszönetet mondani Perlik Pálnak, a Vissről elszármazott, ott született budapesti polgárnak és Futás Levente vissi vállalkozónak, hogy az elmúlt időszakban is ébren tartották az említett híd ügyét. És a legutóbbi, a szeptember 20-ai vissi lakossági fórumon az illetékes minisztérium részéről elhangzott, hogy kezdésnek már egy 400 millió forintból megfinanszírozhatók volnának a tanulmánytervek. Ez ügyben is kérem, tisztelt államtitkár úr, a kormány támogatását. Aztán, a híd megépítését követően pedig a Kenézlőre vezető út felújítása révén újabb, úgynevezett haránt irányú összeköttetés jönne létre Zemplén és Szabolcs megye között, ami véleményünk szerint újabb fejlesztéseket indukálna a térségben. De mivel csak Sárospataknál van legközelebb Bodrog-híd, amihez az út a belvároson át, kedvezőtlen vonalvezetéssel visz csak, ezért volna szükség a Sárospatakot elkerülő útra, ami a 37-es főutat kötné össze a Bodrogközzel. Esetleg - alternatívaként - Vámosújfalu alatt épülhetne a híd, ami közvetlen összeköttetést biztosítana Bodrogköz nyugati részével. Tisztelt Államtitkár Úr! Szeretném azt is jelezni, hogy mind Borsod-Abaúj-Zemplén megye területrendezési terve, mind pedig Sárospatak város településrendezési terve tartalmazza ezeket a lehetőségeket, ezeket az alternatívákat, ugyanis egy fontos kapcsolatot biztosítana a világörökségi védelem alatt álló Tokaj-Hegyalja és Magyarország, nyugodtan mondhatom, legelzártabb vidéke, a Bodrogköz között és a világörökség részét képező és a turizmus terén is meghatározó jelentőséggel bíró kulturális központ, Sárospatak között, amely a 37-es út felől jelenleg csak vasúti sorompókon keresztül közelíthető meg. A közlekedési problémákat tovább növeli a Bodrogköz felé kapcsolatot biztosító sárospataki Bodrog-híd, amely a város műemléki környezetében csak egy kettős derékszögű kanyarral szabdalt úton közelíthető meg. Nagyon nehezen férnek el ezen az úton a kamionok. A Bodrogköz legelzártabb része tehát a Bodrogzug, és az itt lévő települések majdnem minden oldalról folyókkal és természetvédelmi területekkel vannak körülölelve. A már általam említett, ’930-ban épült balsai Tisza-híd biztosította egykor számukra a kapcsolatot úgymond a világgal, amit a második háborúban felrobbantottak. És a helyzetüket mutatja, hogy a rendszerváltoztatás óta nem épült a térségben új lakóház. Így hát az itteni lakosoknak és vállalkozóknak az utolsó reménye ez a híd. Éppen ezért, tisztelt államtitkár úr, módosító indítványaimban javasolni fogom ezeknek az infrastruktúra-elemeknek a beépítését a szabályozásba, és a rövid és középtávú infrastruktúra-fejlesztéseket felsoroló kormányrendelet bővítését. Tisztelt Képviselőtársaim! A területrendezési szabályozás helytállóan számol nagyratörő tervekkel a gyorsforgalmi utak kapcsán, örömteli ezért, hogy ahol megvan a jó együttműködés a szomszédos országok között, ott a tervek mihamarabb valóra válhatnak. Az M30-as út Tornyosnémeti melletti szakaszának befejezése, a közel 2 kilométer út befejezése szerintem január hónapban átadható állapotba kerül [[Dr. Varga László: 1,3 kilométer.]] , és a megyeszékhelyig tartó szakasz építése pedig információim szerint tavasszal megkezdődik. Néhány éven belül tehát Miskolcról autópályán mehetünk Kassára. Én úgy hiszem, hogy ezek nagyon fontos lépések, és úgy vélem, hogy nemcsak a térség, Abaúj és Zemplén vagy éppen a megye fővárosa, Miskolc megközelíthetőségének érdekében, hanem a V4-ek közötti kapcsolatok is javulnak ezáltal, hiszen például ez a szakasz szerves része lesz az úgynevezett Via Carpatia európai útvonalnak, ami a Balti-tengertől a Fekete-tengerig húzódik. De fontosnak tartom még kiemelni azt is, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat komolyan foglalkozik a kerékpáros útvonalakkal is. És arról is be tudok számolni, hogy a választókerületemben mind a megyei TOP-os, az úgynevezett interreges és HUSK-os pályázatoknak köszönhetően 2018-ban jelentős hosszúságú kerékpárút épül Abaújban és Zemplénben és Tokaj-Hegyalja világörökségi részein. Én úgy hiszem, hogy ez is hozzájárul majd a térség turisztikai fejlődéséhez. Tisztelt Képviselőtársaim! Tehát úgy látom, hogy választókerületi szintre és a régió szintjére is lebontva egy nagyon fontos törvénnyel állunk itt az Országgyűlésben, és én arra kérem képviselőtársaimat, hogy a megfelelő módosító indítványokkal támogassák, kinek-kinek választókerületi kívánsága szerint, ezt a törvényt. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportja jelezte, hogy frakciójuk álláspontját két képviselőjük ismerteti. Elsőnek Varga László képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Eredendően, pláne, mivel megosztom Harangozó Gábor képviselőtársammal a szónoklatot, úgy terveztem, hogy nagyon rövid általános bevezetőt mondanék tulajdonképpen, néhány általános észrevételt a törvényjavaslat kapcsán. No pláne, hogy január 19-éig van lehetőség módosító indítványt beadni, tehát azt gondolom, hogy tekinthetjük ezt egyfajta első fordulónak, ami itt ma történik, különös tekintettel arra, hogy ez az utolsó előterjesztés, amit tárgyal idén az Országgyűlés. Azonban úgy alakult, hogy egy megyémbeli földim mondta a vezérszónoklatot a Fidesz részéről, úgyhogy nagyon röviden hadd térjek már ki, különös tekintettel azokra a kérdésekre, amiket ő mondott, elsősorban az infrastruktúra-fejlesztés tekintetében és a közútfejlesztési beruházások tekintetében, ami Borsod-Abaúj-Zemplén megyét érinti. Mindösszesen annyi észrevételt tennék általában, képviselő úr, hogy ha ezt a hozzászólást 2011-ben teszi meg, akkor azt gondolom, hogy teljesen releváns lett volna, amit elmond. Akkor, azt gondolom, hogy lehetett volna 2010-ig értékelni azt, hogy milyen közútfejlesztések, milyen gyorsforgalmiút-fejlesztések történtek a megye területén. Azonban az én problémám az, hogy gyakorlatilag nem történt azóta semmi. A 37-es főút esetében, amit ön említett, különös tekintettel arra a körülményre, hogy csak szerencsi elkerülő az, ami tulajdonképpen kimaradt, érdemben a többi települést elkerüli ez a főút, azt tudom mondani önnek, hogy minden forrás rendelkezésre állt és minden terv elő volt készítve ahhoz, hogy ezt a beruházást önök lebonyolítsák 2010 után azon nyomban, azonban szégyenszemre ez az út többször került a hírekbe az elmúlt időszakban, nagyon rossz állapotú szakaszai vannak, amelyeknek a felújítása csak nagyon kis részben történt meg, és a szerencsiek a mai napig kénytelenek elszenvedni azt a hatalmas átmenő forgalmat, amit ez az út produkál az ő városuk életében. Tehát egyrészt a 37-es főút mint az egyik tengely a megyében a zempléni irányú forgalom tekintetében, igencsak várat magára ez a beruházás. A kenézlői híd tekintetében sem történt az elmúlt időszakban semmi. És hogy a megye egy picit más részére is koncentráljak, a 26-os főút Sajószentpétert elkerülő szakasza egészen Múcsonyig le volt szerződve, elő volt készítve, források rendelkezésre álltak 2010-ben - nem épült meg. A sajószentpéteriek a mai napig, ha jól emlékszem a számra, mintegy 15 ezer autó átmenő forgalmát kell hogy elszenvedjék. Elképesztő különösen a reggeli, illetve a délutáni órákban az a forgalom, ami átmegy azon a településen. Itt is csak ígérgetések hangzottak el; rendkívül sokan támogatták az MSZP-nek azt az akcióját, amely aláírásgyűjtésről és egyéb politikai demonstrációkról szólt, hogy ez a szakasz mihamarabb épüljön meg. Az elmúlt nyolc évben állt tehát a 26-os elkerülő is. Az M30-asról pedig annyit, hogy ez egy nemzetközi egyezmény része valóban, a Via Carpatia egyezmény részeként kell azt a közlekedési folyosót megépítenünk, már a ránk eső részét, egészen a balti államoktól, ami tulajdonképpen Románia irányába vezet tovább, és ott kettéválva részben Romániában, illetve részben Bulgáriában a Fekete-tenger partjáig tart. Ez tulajdonképpen egy észak-déli folyosó Kelet-Európában. Ez elképesztő közlekedési és kereskedelmi lehetőségeket nyújthat a számunkra. Ennek a megépítéséről már évtizedek óta szó van persze, de van egy nemzetközi megállapodás, ami szerint ezt kötelező megépítenünk. [[13.30]] Ezt beépítették a „Modern városok” programba Miskolc tekintetében. Miniszterelnök úr ’18 tavaszára elképzelhetőnek tartotta, hogy ez megépül, de legkésőbb ’19-re ígérte. Tudom, ott voltam Miskolcon ennek a szerződésnek az aláírását követő sajtótájékoztatón, amikor ezt elmondta. Ehhez képest ma 2022-re talán ígérik az M30-ast. És ez a szakasz, amiről beszélt, tulajdonképpen egy technikai szakasz, a Kassáig tartó szlovák autópályára való átvezetés Tornyosnémetinél, ennyi épült meg mindösszesen, semmi más. Én azt hiszem, hogy azzal együtt, hogy az M30-as elérte már 2003-ra Miskolcot, és tulajdonképpen az akkori Medgyessy-kormány ezt a szakaszt átadta és összekötötte Miskolcot Budapesttel autópályával, azon túl nem történt semmi. De hát reméljük a jó szándékot. Nagyon fogok én is küzdeni ezekért a beruházásokért. Azt gondolom, minden megyénkbeli politikusnak alapvető célja, hogy ezek megvalósuljanak a megye fejlesztése érdekében. Miskolc tekintetében csak annyit fűznék még hozzá, hogy természetesen, ha kiemelnénk a modern városokból ezt az M30-ast, ami egyébként is megvalósul, akkor újabb pont beemelésével volna lehetőség a légszennyezés elleni küzdelem hatékonyabb megvalósítására. Gondolok itt a Miskolc Egyetem szmogkéményére, a diósgyőri egészségügy fejlesztésére, a Diósgyőri Acélművek területének mintegy 135 hektáros barnamezős rehabilitációjára vagy egyébként a Diósgyőri Várfürdő fejlesztésére is. Tehát ha az M30-ast más tekintetben nézzük, akkor ezt meg tudjuk állapítani. Annyit szeretnék általánosságban még hozzáfűzni, itt államtitkár úr mondta, hogy mintegy ötszáz partnerrel egyeztettek. Dicséretes, nagyon fontos, biztos ez egy hosszú folyamat volt. Én azt tudom mondani, hogy a ’17 őszi törvényalkotási programban azonban ez mégsem szerepelt, és a Miniszterelnökség által előkészített jogszabálytervezetek között sem található meg a kormányzati portálon. Tényleg nem pikírtkedni akarok, de mondjuk, az ömlesztő hegesztés végzésének feltételeiről szóló rendelet meg ott van. Tehát azt tudom mondani, hogy semmiképpen nem jó az, hogy ez nem került föl jóval hamarabb. Nyilván most már természetesen elérhető a parlament honlapjáról. Azt gondolom, hogy a legnagyobb nyilvánosságot kellett volna ennek ilyen értelemben is biztosítani. De valóban, 14 év után át lehet tekinteni a vonatkozó jogszabályokat természetesen. Azt tudom mondani, hogy a január 19-i módosítóbenyújtási határidő részben jó lehet, mert azt gondolom, hogy egy második fordulóban akár a Törvényalkotási bizottság be tud építeni olyan javaslatokat, amik fontosak lehetnek, részben persze - és erről talán Harangozó Gábor fog többet mondani - pár területen meg egyébként már azt tudom mondani, hogy szinte moratóriumot kellene bevezetni, hiszen különösen a Balaton-part tekintetében annak az elépítése van folyamatban. Tehát egyrészről jó, hogy van idő néhány pontra, más pontokra meg hát sokkal hamarabb lett volna szükség ebben a tekintetben.Összefoglalva tehát azt tudom mondani önöknek, hogy a január 19-ig terjedő időszakig mi magunk is az egyes megyéket érintőleg, illetve saját területünket érintőleg fogunk módosító indítványokat végiggondolni, előterjeszteni, hogy megfontolt döntés szülessen, azonban a törvényjavaslat egyes pontjai tekintetében a területfejlesztés hatékonyságának érdekében és egyes területek elépítésének megakadályozása érdekében azonnali és gyors döntések szükségesek.Harangozó Gábor képviselőtársam fogja folytatni a mondandónkat. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Már felkonferálta, hogy az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoklatát Harangozó Gábor folytatja. Képviselő úr nyolc percet használt föl az időkeretből, innen folytatjuk.
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Én nem vagyok építésügyi szakértő, nem is próbálok meg annak látszani. Viszont egy dolog nagyon fontos számomra, és ezért is kértem szót a vezérszónoklatban, az, hogy nemzeti kincsünkkel, a Balatonnal mi lesz. Ugyanis az, ami az elmúlt években a Balaton környékén zajlott, nemcsak felháborító, hanem mindannyiunk közös felelőssége, hogy tegyünk azért, hogy azokat a folyamatokat megállítsuk, amik elindultak. Olyan szinten lett beépítve a Balaton környéke, hogy ez a folyamat tovább nem folytatható. Egészen elképesztő az, hogy olyan partszakaszok, amik strandként üzemeltek, illetve kempingként üzemeltek, kerültek az utóbbi időben felszámolásra, kempingek bezárásra, és ezeken a területeken befektetők társasüdülőket építenek, amivel gyakorlatilag azt érik el, hogy néhány embernek kiváló kikapcsolódási, rekreációs lehetőséget biztosítanak a Balaton partján, miközben a tömegektől elzárják a Balatont, és kisajátítják előlük a közös nemzeti kincsünket, amit megőrizni kellene, méghozzá úgy kellene megőrizni, hogy az mindenki számára elérhető legyen. Megkezdődött a balatonszepezdi kempingben az alapozás, államtitkár úr, a balatonfüredi kempingnél engedélyeztetés alatt áll, az akali kempingben lerombolták a kiszolgáló létesítményeket, nyilván ott is társasüdülőket akarnak építeni, ott van a badacsonyörsi kemping is, várja a sorsát. Ami pedig számomra a legfelháborítóbb és a legfontosabb történet, az, ami Siófokon van előkészítés alatt. Siófok szimbólumát, az Aranypartot akarja egy befektető tönkretenni azzal, hogy az aranyparti szabad strand elé egy kikötőt akar építeni az egyébként oda már fölhúzott társasüdülők kiszolgálására, mert hogy ő úgy árulta a társasüdülőit, hogy lesz hozzá jachtkikötő is, merthogy ezeknek az embereknek nem elég, hogy egyszerűen szabad bejárásuk van a Balatonba, még a jachtjaikat is oda ki kell kötni a szabad strand elé, és ezzel tönkreteszik a szabad strandot. Ugyanis az nem mást jelent, mint hogy ezen a partszakaszon ugyan ki lehet tenni egy törölközőt és ki lehet feküdni napozni, ha ez a beruházás megvalósul, de a vízbe nem lehet bemenni, a környék eliszaposodik a kikötő létesítése miatt, ami egyszerűen elfogadhatatlan. Ez az a része a Balatonnak, ahova a legtöbb kisgyerekes család megy, hiszen alacsony víz van, kiváló minőségű víz van, és természetes homokos talaj van. Inkább azt kellene fejleszteni ezen a területen, hogy ezeket a családokat minél jobban kiszolgáló strandlétesítmények legyenek, esetleg egy darabon lehetne fedett is, hogy a gyerekeket ne süsse meg a nap. Ilyenekben kellene gondolkodni, és nem pedig jachtkikötőt építeni ide.Szóval, valami egészen elképesztő dolgok indultak be, és emiatt képviselőtársammal, Gőgös Zoltánnal már nyújtottunk be korábban egy törvényjavaslatot, aminek nagyon röviden a lényege az lett volna, hogy ahol strand van, ott csak olyan beruházást lehessen megvalósítani, ami a strandot szolgálja ki, ahol kemping, ott meg olyat, ami a kemping fejlesztését jelenti, és funkcióváltás ne történhessen meg, ne lehessen néhány kiváltságos ember számára ezeket a területeket kisajátítani, fölhasználni.Nyilván hatalmas pénzt lehet belőle keresni, hiszen egy kemping üzemeltetése éves szinten pár millió forint hasznot hoz, miközben ha ezt fölparcellázzák, akkor százmilliókat, milliárdokat lehet vele keresni annak, aki ezt értékesíti. Azt értem, hogy ez óriási üzlet, nem véletlenül nyilvánvalóan Mészáros Lőrinc föl is vásárolta azt a céget, ami ezeket a kempingeket üzemelteti. Mindenki attól fél, hogy itt ezek a folyamatok tovább fognak menni és tönkreteszik a strandokat és a kempingeket. Azt az ígéretet kaptuk, hogy időben be fogják nyújtani ezt a törvényt, hogy majd ezzel megfelelőképpen ez kezelve lesz, és megakadályozza majd ez a törvény azt, hogy ilyen funkcióváltás történjen meg ezeken a területeken. Államtitkár úr, a gondom az, hogy az engedélyeztetési eljárások most vannak folyamatban. Egyrészt a törvény sem fogalmaz eléggé egyértelműen, hogy azt tudjam mondani, hogy megnyugtatóan kezeli, bár nyilván némi módosítással még azokat a biztosítékokat be lehet rakni, hogy a törvény megfelelően kezelje ezt a kérdést és megfelelő biztosítékot nyújtson. De addig is mi lesz, államtitkár úr? Februárban fog a Ház szavazni erről a törvényről, ha minden jól megy. Tehát ha még a módosítók át is mennek, ha megfelelő konszenzus lesz, akkor is csak februárban nyújthat ez a törvény megfelelő biztosítékot. Mi lesz addig? Az a kérésünk, és ez minden Balatont szerető ember érdeke, hogy amíg ez a törvény nem kerül elfogadásra, addig legyen moratórium az engedélyeztetési eljárásokban. A kormányhivatalok egyetlenegy további építési engedélyt se adjanak ki, és állítsák meg azokat az építkezéseket, amelyek nem felelnek meg a törvényi célkitűzésnek. Ne lehessen azt csinálni, hogy most még gyorsan valamit elindítanak, megadják az engedélyt és aztán azt lehet mondani majd, hogy hát, sajnos a törvény csak később jött. Nagyon kérem, államtitkár úr, és ez szerintem nemcsak a balatoniak, de az egész ország Balatont kedvelőinek kívánsága, hogy akadályozzák meg, hogy a törvény elfogadásáig hátralévő időszakot kihasználva ezek az engedélyek megszülethessenek. [[13.40]] A másik ilyen kérdés, hogy nemcsak a szabad strand előtti jachtkikötő-építéssel van gond, hanem azzal is, hogy nem került felmérésre, hogy ezek a jachtkikötő-építések hogyan járulnak hozzá a Balaton eliszaposodásához. Talán esetleg először meg kellene csinálni azokat a tanulmányokat, amelyek felmérik, hogy ezek a jachtkikötő-építések milyen környezetkárosító hatással bírnak, és ha ezek megszülettek, és világossá válik, hogy hol lehet és mennyi kikötőt lehet további komoly károsítás nélkül engedélyezni, utána kellene csak ezeket az engedélyeket megadni. Elnök úr, köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Hegedűs Lorántné képviselő asszony, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Legelsősorban az imént távozó Hörcsik Richárdnak szerettem volna egy mondatot mondani, aki arról panaszkodott, hogy az Otrt. 14 évvel ezelőtti törvény, és ideje volt már felülvizsgálni. Kérem, hogy aki hallja, adja neki át, hogy az Otrt.-t legutóbb törvény szerinti határidők betartásával 2013-ban vizsgálta felül a Ház. Valószínűleg maga Hörcsik Richárd is benne volt a szavazásban, lehet, még a vitában is benne volt, és az Otrt. legutóbbi változata 2014-es. Nem beszélve arról, hogy menetrend szerinti, ötévenkénti felülvizsgálatot leszámítva, attól függetlenül is módosítottuk az Otrt.-t, tehát e tekintetben finoman szólva nem vagyunk lemaradásban és késlekedésben, nem egy rendkívül avítt törvényről beszélünk tehát, hanem egy ötévenkénti rendszeres felülvizsgálat alatt lévő törvényről. Mint ahogy az is egy helyzet és tény, hogy a rendszerváltozás után nagyon nehezen alakult ki egy újfajta gondolkodásmód, hogy a szocialista tervgazdálkodásból hogyan térhetünk át a vadkapitalizmus megrendszabályozására területrendezési kérdésekben is. Ezért is van az, hogy ’96. évi a területrendezési, területfejlesztési törvény, ehhez képest négy évre rá az első kiemelt térségi törvény született meg, a Balaton-törvény, majd utána született csak meg 2003-ban az Otrt., és 2005-ös a budapesti agglomeráció rendezési tervéről szóló törvény. Nyilván a törvényalkotók próbálták a legsürgetőbb kérdéseket mihamarabb rendezni, de az ténykérdés, hogy ezek a törvények bizonyos értelemben karban vannak tartva, egyfajta rendet meghatároznak, ehhez a rendhez volt mindenkinek ideje hozzászokni az elmúlt években. Magyarul: bürokráciacsökkentésről beszélni, amikor újra, úgy érzem, kicsit feje tetejére állítjuk az egész területrendezés szabályozását ezen törvényjavaslat kapcsán, talán túlzás, tisztelt államtitkár úr.A „rugalmasság” szó tekintetében pedig szeretném megjegyezni, hogy amikor az ember hallja ezt a szót önöktől, hogy tényleg mindig összerándul benne valami, hogy vajon minek a tekintetében kellene rugalmasnak lenni. Tudniillik rendkívül körülményes nemcsak ezen törvényeknek a felülvizsgálata, hiszen rendkívül összetett törvényekről van szó, ez kétségtelen, hanem még az ebből következő településrendezési terveknek, szabályozásoknak a felülvizsgálata is körülményes. De ezt hívjuk demokráciának, ezt, hogy be tudunk vonni egy csomó embert, csomó hatóságot, szakhatóságot ezen rendeletek módosításába azért, hogy valóban egy körültekintő rendezés jöhessen létre, és ne a tőke szabad garázdálkodása legyen az, ami meghatározza a körülöttünk lévő építészeti környezetet és tájhasználatot. Tekintettel arra, hogy Lázár miniszter úr pár nappal ezelőtt felvetette, hogy e törvényjavaslat kapcsán lehetne egy ötpárti egyeztetés, azt szeretném kérni, ha önöknek van januárban idejük és energiájuk erre, még a módosító indítványok benyújtása előtt biztosítsanak lehetőséget az egyeztetésre. Ezt nagyon megköszönnénk, már csak azért is, megmondom őszintén, mert az értelmező rendelkezések kapcsán is igen-igen sok kérdésünk lenne. Ha ezt komolyan és tisztességgel akarjuk megcsinálni, akkor ezt a törvényt apróra, betűre átrágni nem lehet az alatt az egy-két nap alatt, mióta önök ide ezt a törvényt benyújtották. Most kevesen vagyunk. Hadd valljam be őszintén és tisztességgel, hogy próbáltam volna áttekinteni ezt a nem tudom hány száz oldalas beadványt, de azért ez jóval hosszabb folyamat lenne, ha azt akarom, hogy minden szava, minden betűje helyére kerüljön, és hogy meglássuk, e tekintetben milyen plusz építésjogi lehetőséget biztosít olyan helyen, ahol nem szeretnénk, hogy ez lehetőség legyen. Úgyhogy ezért most csak általánosságban tudok erről a törvénytervezetről beszélni. A másik, amit szintén apróra át kell rágni, ez az infrastruktúra-hálózatok kérdése, a mellékletek kérdése, inkább így mondom. Ahogy az előbbiekben is elhangzott, nagyon sok új út, híd, kerékpárút és így tovább bekerül ebbe a tervbe, és ezt a saját területéhez, lakóhelyéhez, választókerületéhez legközelebb lévő ilyen új fejlesztések kapcsán minden képviselőtársunknak át kell vizsgálni.Az értelmező rendelkezések tételes vizsgálata kapcsán arra külön szeretnék kitérni, hogy az, hogy az ország szerkezeti terve jóváhagyandó munkarész lesz az úgynevezett meghatározó terv helyett, bennem kétségeket vet fel. Eddig is melléklete az OSZT az Otrt.-nek, de talán ez egyfajta ledegradálása lehet ennek a munkarésznek, hiszen a műszaki infrastruktúra-hálózat kérdésében ez egy alapvető fontosságú dolog volt, és eddig ez a területrendezési tervben jelent meg, nem pedig egy kormányrendelet szerinti szerkezeti tervről beszélünk. A nagy kiterjedésű zöldterületek mint térség kapcsán meg kell jegyezni, hogy az eddigi területfelhasználási kategóriákban a térségekben, illetve a megyei övezetekben vagy kiemelt övezetekben volt már erre utaló meghatározás, de nem így, nem ebben a formában, hogy egy új területfelhasználási kategória legyen és hogy egy rekreációs terület legyen. Tudjuk, hogy különösen Budapest agglomerációs térségében nagyon sok úgynevezett golfpálya, golfklub jött létre, ami valójában egy fedősztori volt ahhoz, hogy beépítésre eredetileg nem szánt területeken kisebb lakóparki övezetek jöhessenek létre. Aztán a parti sétány definíciója is kérdőjelet vet fel. Az előbb felmerült a Balaton-törvény beolvasztása az egész törvénybe, és itt is nagyon sok olyan definíció van, ami kérdőjeleket vet fel számunkra. Lehet, hogy erről majd még az egyik képviselőtársam is külön fog beszélni. [[13.50]] De a parti sétány definíciója, illetve az, hogy a partvonal-szabályozási terv egy kormányrendeletben lesz, és abban a kormányrendeletben lesz meghatározva különböző tartalmi követelményrendszerek alapján a terv, ez is sok kérdést vet fel. Tehát erre most így biankó csekket kiállítani az eddigi vízpart-rehabilitációs rendeletek, tervek helyett, elég nehéz lenne, megmondom őszintén.A strandok és kempingek kérdésében sok minden elhangzott az előbb, azért egypár mondattal hadd egészítsem ki. Amikor az SCD Holding Jászai Gellértékkel az élen elkezdett garázdálkodni a Balaton-part környezetében, és felvásárolta a Siótourt, a Zalatourt, valamint a Balatontouristot, akkor azt követően nem sokkal volt egy nagyon furcsa és érdekes módosítása a Balaton-törvénynek 2008-ban, amikor ez már az ő tulajdonukban volt, a kempingek hirtelen-váratlan beépíthetővé váltak, méghozzá 15 százalékos mértékben, és ez egy laza lakóövezeti besorolás intenzitásával megegyező. Ezt a 15 százalékot önök most továbbra is fent akarják tartani. Tehát mondjuk már ki a tételt, hogy a kempingek beépíthetőségét ez a terv továbbra is fenn fogja tartani.Amellett viszont a szabálytalan építkezések tekintetében, ahol egyszer s mindenkorra jó lenne most már tabula rasát csinálni. Tudjuk, hogy kellett volna hagyni egy szabad parti sétányt körben a Balaton körül, ennek nyoma nincs, egy csomó eléépítés történt meg; e tekintetben teremtsünk vegytiszta képletet, és egyfajta Baupolizei alkalmazásával ezek a szabálytalan beépítések egyszer s mindenkorra tűnjenek el a Balaton környezetéből. Én ezt nem látom ebben a történetben felsorolva. A toronyház építése mint probléma is megjelenik ebben a törvényjavaslatban, és itt most őszintén fel szeretnék tenni egy kérdést, különösen az államtitkár úrnak [[A Tuzson Bencével beszélgető Csep­reghy Nándor felé:]] ha egy picit megoszthatnám a figyelmét. Ma Magyarországon két részre vannak osztva a települések igazgatási térségei: beépítésre szánt, valamint beépítésre nem szánt területekre. Itt a törvény most meghatározza számunkra a toronyház fogalmát, 65 méternél magasabb építményekre vonatkozik, és azt írja hozzá, hogy toronyház beépítésre szánt, valamint beépítésre nem szánt területen nem helyezhető el. Akkor tessék már megmondani nekem, hogy hol helyezhető el? Őszintén! Most én itt… [[Jelzésre:]] Sehol? Sehol. De akkor a Garancsi-féle 120 méterrel hogy állunk? Annak már van építési engedélye - és most tetszenek jelentkezni ezzel a történettel? Jó, köszi, akkor a válaszban, nagyon szépen kérem, hogy a Kopaszi-gáton a Garancsi Market-féle építkezésére és a 120 méteres toronyházra térjünk ki. Ez a bejelentés Budapest teljes építésztársadalmát meg fogja rengetni, ha most kiderül, hogy mégsem lehet ott beépítés, már csak azért sem, mert egyébként a Budapest szabályozási tervben ez benne van. Tehát ezt az építési jogot tőle elvonni, elvitatni csak nagyon sok pénz árán lehet majd, ha ez igaz. Ugyanakkor viszont az egyik legfontosabb témára szeretnék az utolsó pár percben rátérni, hogy íme, itt van előttünk a településképi törvény negyedik módosítása. Mert ugye ez nemcsak e három törvény összeolvasztásáról szól egy törvényben, hanem még az Étv. módosításáról, valamint a településkép-védelmi törvény módosításáról is a tekintetben, hogy településképi szempontból kiemelten meghatározó és kiemelt jelentőségű területeken ezentúl a kormány állapíthatja meg majd a beépítés szabályait. Ezt lefordítom most magyarra, hogy mindenki értse. Van bárhol Magyarországon egy település, aminek a tekintetében a kormány azt mondhatja, hogy a belső területei vagy bármelyik területe kiemelten meghatározó a településkép szempontjából. Mert mit jelent az, hogy kiemelten meghatározó? Bele van írva ebbe a törvénybe, hogy mit nevezünk kiemelten meghatározónak? Nincs. Tehát bármit, amire azt mondjuk, azzá lehet nyilvánítani, és onnantól kezdve a kormány lesz az, amelyik rendeletben megállapíthatja ott a beépítés szabályait. Akkor egyáltalában minek kell bárhova településrendezési eszközök lehetőségét adni? Tulajdonképpen egyetlenegy önkormányzatnak is miért adunk ki ilyen jogosultságot? Hiszen egész Magyarország összes 3200 települése tekintetében mondhatjuk, hogy településkép szempontjából kiemelt jelentőségű, és akkor ott külön kiemelt TAK-ot kell csinálni, külön kiemelt tvr.-t kell csinálni, és akkor minden tekintetben a kormány az, amelyik dönt. De akkor tulajdonképpen hol van itt a szubszidiaritás elve? Tulajdonképpen miért is beszélünk arról, hogy az önkormányzatoknak önrendelkezési jogosultságot adunk például a településkép tekintetében, ha ezt a legfontosabb jogosítványukat elvesszük tőlük, hogy csak ott, ahol éppen lényeges, ott vesszük el tőlük annak a lehetőségét, hogy ott ők külön szabályozást alkothassanak a saját meglátásuk szerint, nyilván a szakemberek segítségével? És ami egészen érdekes, hogy különösen három területen fontos az, hogy a kormány be tudjon avatkozni, a kötelezések terén értelemszerűen. Tehát a kiemelt településképi véleményezési eljárás és a kiemelt településképi bejelentési eljárás ezentúl a kormányhoz fog tartozni, és a kötelezést ki lehet adni egyszerű bejelentési eljárás alapján épített épületek kapcsán, reklámelhelyezés kapcsán és rendeltetésmódosítás kapcsán. A bírság nagysága 10 millió forint lesz. Azaz, jól értem-e, hogy ha egy önök által szabálytalannak ítélt reklámhordozó kapcsán eljárást kezdeményeznek, az 10 millió forint lesz óriásplakátonként? Ugye, erről szól ez az egész történet? Valójában ennek az egész előttünk fekvő 190 oldalnak ez az egyetlen lényegi pontja. Jól értem? [[Csepreghy Nándor: Nem.]] Tehát hogy óriásplakátonként adott esetben most már 10 millió forint lehet a bírság? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Államtitkár úr, könyörgök, tessék elolvasni! Önök adták be ezt a törvényjavaslatot, valójában erről szól. Ezért nem fogjuk tudni mi így támogatni. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Az LMP képviselőcsoportjának vezérszónoka Sallai R. Benedek képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Nagyon sok oka van annak, hogy nem szeretem a Fideszt. Legfőképpen az az oka, hogy volt kétszer kétharmadjuk, amikor bármi jót tehettek volna az országgal, és ezt a hatalmat vagy ezt az erőt leginkább arra használták fel, hogy milyen hatalomtechnikai eszközökkel hogyan lehet a közpénzszivattyúikat megtartani. Pont egy olyan témánál vagyunk ezzel a jogszabályjavaslattal, amikor látható, hogy válasz érkezik arra, amikor az ember átnézi ezt a több mint 150 oldalt, hogy önök gyakorlatilag nem rendelkeznek koncepcióval arra, hogyan nézzen ki Magyarország tíz év múlva, húsz év múlva, ötven év múlva. Egyetlen olyan koncepcionális gondolatot nem tesznek le ebben a javaslatban, ami valamilyen szinten koherensen kezelné az ország egészét, a Kárpát-medence egészét, és valamilyen harmóniában lenne egymással a vízgazdálkodási gondolkodásuk, a szántóföldhasználati gondolkodásuk, a településszerkezeti gondolkodásuk. Ebben a benyújtott tervben gyakorlatilag az országos területrendezési terv, a Budapest agglomerációs területrendezési terv és a Balaton kiemelt üdülőkörzet területrendezési tervének pár évig hatályban maradt, időszerű részeit is kezelni kellene, és úgy tűnik a benyújtásból, mintha önök mindenhonnan begyűjtöttek volna valamilyen listákat, ilyen álomlistákat, hogy ki mit szeretne csinálni, de azzal már nem foglalkoztak, hogy ezek bármilyen koherenciában legyenek egymással. Pedig számos területen a leírtaknak megfelelően vagy a javaslat lehetőségének megfelelően lehetne jó néhány kérdést rendezni. Miután nagyon kevés idő állt rendelkezésre a teljesen részletes, pontonkénti módosításhoz, alapvetően nyilván érdekelt bennünket az, hogy az ökológiai hálózat magterületével mit terveznek, ami nem túl szimpatikus. Gyakorlatilag ökológiai hálózat magterületének övezetében új beépítésre szánt terület nem jelölhető ki, de önök kivételeket tesznek innentől kezdve, hogy települési terület ökológiai hálózat magterülete vagy ökológiai hálózat magterülete és ökológiai hálózat ökológiai folyosója körülzárja. Nem tudom, hogy az ilyen szövegeket hányan értelmezték, meg hány ember keresett benne alanyt és állítmányt, de az biztos, hogy az nem szolgál a megnyugtatásunkra, hogy az Alaptörvény P) cikkében megfogalmazott, Kárpát-medence biológiai sokféleségének megőrzését szolgáló törekvések körbeírását körülbelül ennyire sikerül megtenni egy jogszabályban. A kijelölést nem tiltja konkrétan más jogszabály, tehát ebben a tervben lehetne azt rendezni, hogy mi legyen, mondjuk, a magasfeszültségű távvezetékekkel. [[14.00]] Az, ami most zajlik az országban egyszerre több helyen, hogy felkapják a lakosok a fejüket, hogy mi történik Cegléd, Albertirsa, Kecskemét vonalán, vagy mi történik a pesti agglomerációban a 400 kilovoltos távvezetékek építésével, szemlátomást ezek a tervek kezelhetnék ezeknek az ügyeit, mondhatná azt a területrendezési terv, hogy hosszú távon tájképi, közjóléti funkciók miatt földkábeleket fog támogatni, de nem kerül erre sor, hanem begyűjtik az igényeket, hogy a különböző szegmensek mit szeretnének, és nyilvánvalóan utána ezek nincsenek koherenciában egymással. Klímarezisztencia és proaktív alkalmazkodás szükségessége a természeti erőforrások vonatkozásában, terület, termőföld, víz, biológiai sokféleség szűkössége, folyamatos nyomás és egyben multinacionális cégek szó szerinti átjáróházává lehetünk a benyújtott javaslat alapján, és erre a vasútvonal fejlesztésében a Budapest-Belgrád vasútvonal egy tipikus példa lehet. Az OTRT az ország egészére általános leírásokat fogalmaz meg, amelyet két speciális térségre, a budapesti agglomerációra és a Balaton kiemelt üdülési körzetre vonatkozó szabályozási javaslatok egészítenek ki. De ha mindezeket prioritásként kezelik, és nem illesztik bele abba az országos meghatározó szemléletbe, amivel egy picit azt kellene kezelni, hogy a Budapest-Balaton-Győr háromszögön kívül még az országnak egy jelentős része ott van, ahol élni kellene, és arról kellene gondolkozni, hogy ott hogyan fog kinézni a következő tíz-húsz év, akkor nyilvánvalóan ez a jogszabály teremtené meg a lehetőséget, hogy mindezek belekerüljenek. Egyik képviselőtársam fogalmazta meg találóan, hogy vannak benne olyan dolgok, amelyek támogathatók, de egy halom olyan dolog nincs benne, aminek benne kellene lenni, és akkor lennénk nyugodtak, ha ezeket a kérdéseket kezelnék. Államtitkár úr, a beszélgetés során mondjon nekem választ arra, hogy a vízellátási rendszerek fejlesztései az említett háromszögön kívül hogyan fogják szolgálni hosszú távon a vidéki megélhetést, hogyan fognak mezőgazdasági szerkezetet, birtokszerkezetet igazítani, és az hogyan fogja az ökológiai hálózat magterületének védelmét vagy akár a hálózatot biztosítani, ha ezek nincsenek koherenciában egymással a teljes jogszabályban. Az, hogy begyűjtenek fejlesztési igényeket önkormányzati szinten vagy akár kormányzati szinten, bár ezek is nagyjából jelentős mértékben lecsökkentek az elmúlt időszakban, hogy kik szólhatnak bele és hogyan szólhatnak bele, ezért nyilvánvalóan mindezek a szempontok maximum ágazatilag jelenhetnek meg egy-egy kis részben. Az Országos Területfejlesztési Tanács megszűnt, illetve átalakult, a régiók lefokozásra kerültek, a megyék éppen csak hogy vannak, közvetlen joystickként irányítja a kormány, a települési szint gyakorlatilag kivéreztetve, a civilek véleményalkotási és fejlesztési elképzeléseinek beépítése ellehetetlenítve, és mindezeknek a fejlesztéseknek az összehangolása nélkül gyakorlatilag a Fidesz-klientúra igényei, szeszélyei, mohósága szerinti történetek, amik megjelenhetnek ebben a tervben, hogy utána jogszabályi hátteret teremtsenek annak a közpénzfelhasználási stratégiának, amit az elmúlt hét évben is követtek. Nagyon-nagyon nagy probléma az, hogy Budapest agglomerációja vonatkozásában abszolút a közlekedésfejlesztéssel kapcsolatos részek nem térnek át egy XXI. századi olyan közlekedésre, amellyel ma már urbanisztikai kutatások egyértelműen foglalkoznak, hogy hogyan lehet az agglomeráció és a város egészének a közlekedését úgy szervezni, hogy az életminőség-javítássá váljon össze. Nem látható, hogy ebben a jelenlegi koncepcióik segítenék azt, hogy az élhető főváros megmaradjon, és egyben biztonságos megélhetést teremtsen mindazoknak, akik az elmúlt időszakban a fővárost elhagyva az agglomerációba kerültek ki. Ha elhagyjuk a Balaton környékét és elhagyjuk a főváros környékét, és általában nem beszélünk az előbb említett fejlesztési háromszögnek, a Győr-Balaton-Budapest háromszögnek a részéről, akkor már érintőlegesen sem jelenik meg sehol. [[A jegyzői székben Szávay Istvánt Ikotity István váltja fel.]] Itt van Fazekas Sándor miniszter úr, itt van Varga Mihály a nagykunsági térségből, a Tisza-tó térségének fejlesztési vonatkozásai, a közúti infrastruktúra, a vidéki infrastruktúra helyreállítása nem jelenik. Akkor lenne támogatható és elfogadható minden szempontból ez a benyújtott javaslat, ha látnánk azt, hogy a Fidesz-KDNP mit gondol az országról húsz év múlva és harminc év múlva. Mondja meg nekem, államtitkár úr, hogy az önök elképzelése szerint 30 ezer fő feletti településeken hány ember fog élni húsz év múlva, és mennyi ötven év múlva. Mi a terv? Milyen irányba megyünk? Mindaddig intézkedési javaslatokat megfogalmazni, amíg nem tűztek ki célt, hogy merre haladjunk, és annak a populációnak, amelyik akár a kistelepüléseken ott maradt, akár a 10 ezer alatti településeken ott maradt, milyen alapvető igényeik vannak, hogy az elmúlt időszak központosításaival szemben a vidéki infrastruktúra megmaradjon, ez nyilvánvalóan olyan kérdés, amit rendezni kellene. Épp a héten olvastam az egyik országos médiában a honlapon, hogy a vidéki településeken már problémát jelent az is, hogy nincs mindenütt bankautomata. Tipikus példa ez. Ha a fejlesztési terv nem kezeli azt, hogy milyen szolgáltatásokhoz lehessen hozzáférni, akkor önök hiába adnak 10 ezer forintos Erzsébet-utalványt egy nyugdíjasnak, ha 3 ezer forint elmegy belőle arra, hogy bemenjen egy városba, ahol fel tudja használni. Hiába teszik kötelezővé a bankrendszer alkalmazását, ha nincs helyben, és nem teszik kötelezővé a rendszerben azt, hogy alapvető szolgáltatások a kistelepüléseken is garantáltan elérhetők legyenek. Mindezek hiánya az, ami leginkább tükröződik ebben a benyújtott javaslatban, hiszen mindezek egy átfogó koncepcióvá nem érnek össze. Ha abba az irányba mennének el, amit Hegedűs Lorántné képviselőtársam felvázolt, hogy törekednénk néha arra, hogy egy ötpárti egyeztetés ne politikai csatározások színtere legyen, és ne Garancsival kelljen jönni az ilyen jogszabályoknál, akkor beszélhetnénk arról, hogy húsz év múlva ezeknek a településeknek mennyi az esélyük, a jelenlegi birtokszerkezet mennyiben segíti a helyben maradást, hogyan fog ez viszonyulni vagy milyen hasonlatosságot mutat más nyugat-európai országokhoz, és mindennek milyen hatása van az egész gazdaság alapját képező természetierőforrás-fenntartáshoz, hiszen ez szemlátomást megint egy alárendelt és mellékes szempont lesz. Mindaddig, amíg ki lehet kerülni az ezzel kapcsolatos szabályozásokat… - és alapvetően konkrétan említhetnénk a Balatonnal kapcsolatos rendelkezést, hogy a Balaton vízparti területei a Balaton jogi partvonalától számítva a szárazulatokon jellemző háromszáz méter távolságon belül olyan terület, ahol hosszú távra kerül meghatározásra a part menti területek közérdekű használata. A Balaton vízparti területeit a Balaton vízparti területei területhasználatának követelményeiről szóló kormányrendelet határolja le. De mit érnek ezek a sorok, ha közben a Balaton privatizációjával négy hektárt mindenféle ellentételezés nélkül Balatonfenyvesen odaadnak egy luxuskikötőre? Mit ér ez, ha EU-s forrásokkal kiegészítve kiemelt kormányzati beruházásként Disneylandet csinálnak ahelyett, hogy a szelíd, fenntartható turizmus irányába mennének el, és egy egyenletes, az egész térséget segítő fejlesztési terveket valósítanának meg. Ezek alapján az tűnik fel, hogy gyakorlatilag egy kis salátáról beszélhetünk, ami be fog kerülni a fiókba, úgysem fogják megvalósítani, mert a pillanatnyi ad hoc érdekek fogják befolyásolni, ugyanakkor meg számos esetben továbbra is megmarad a rombolás lehetősége, megmarad a pusztítás lehetősége, és az a közérdek, ami a közterületek, a köztulajdonban lévő területek védelmét teremtené meg akár az agglomerációban, akár pedig a főváros környékén, bocsánat, a Balaton környékén, akár pedig az ország többi részén, azok teljes mértékben elsikkadnak. Továbbra is az látszik, hogy a koncepciótlan fejlesztéspolitika leginkább ezeken a területfejlesztési törekvéseken jelenik meg, nincs konkrétan látható igény arra a kormányban, hogy mindezeket egy szerves egésszé és egy biztos nemzeti jövőképpé tudja alakítani. A részletes vitákig nyilvánvalóan eltelik valamennyi idő, de pont az az irány, amit jobbikos képviselőtársam is mondott, hogy ha ennek a törvénynek az esetleges alaposabb megtárgyalására a választások előtt sor kerülhetne, akkor lenne esély, hogy a frakciónk is esetleg pozitívabban álljon hozzá, de így, habár vannak benne pozitív elemek, de jó néhány olyan dolog is, ami súlyosan aggasztó, jelen pillanatban nem tűnik elfogadhatónak a benyújtott javaslat. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Innen van lehetőség gombnyomással felszólalási szándékot jelezni. Kétperces felszólalásra az MSZP képviselőcsoportjából Gúr Nándor képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője jelentkezett. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Nagyon röviden két gondolatot szeretnék megfogalmazni. Az egyik az, amiről nemcsak itt a mai nap folyamán a Parlament falai között a tárgyalás kapcsán szólt Harangozó Gábor képviselőtársam, hanem már a múlt héten is egy másik ügy tekintetében, ami arról szól, hogy a törvénykezés, a törvényhozás vonatkozásában olyan típusú folyamatok zajlanak, amelyek utánlövésnek tűnnek bizonyos történetek kapcsán. Itt a Balaton fejlesztési kérdéseiről gondolkodunk vagy gondolkodhatunk, Siófokot meg lehet említeni, az Aranypart környékét és sok minden egyéb mást, ahol bizonyos értelmű olyan típusú folyamatok az ismereteink szerint elindultak, amelyek remélhetőleg nem irreverzibilisek, nem visszafordíthatatlanok, és nem akkor fogunk azzal szembesülni, hogy egyesek javát szolgálóan, akik esetleg egy holdudvar keretei közé tartoznak, már olyan döntések és lehetőségek születtek meg, amelyek ezen törvény keretei között nem válhatnak szabályozottá, azaz nem kerül a törvény hatálya alá, és így kibújó módon, gyakorlatilag megkerülő úton keresztül lehet eljutni oda, ahova. Látjuk ezt más ügyek tekintetében is. Ennek a törvénytervezetnek a beltartalma tekintetében van egy olyan összefüggés is, ami arról szól, hogy bizonyos vonatkozásban 65 méter feletti építmények megépítésére nem kerülhet sor. [[14.10]] Persze, azzal szembesülünk, hogy a holdudvarba tartozó, haveri körbe tartozó vállalkozások esetében annak olyan folyamatok, amelyek ennél jóval magasabb építmények megépítésének lehetőségét biztosítják. Egy szó mint száz, azt szeretném mondani, hogy törvénykezni úgy lenne célszerű, hogy előtte nem megengedni egyeseknek bármit, utána pedig a törvényeket másra vonatkoztatva érvényesíteni. Elnök úr, Köszönöm szépen. [[Harangozó Gábor István tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Folytatjuk. Rendes felszólalásra az LMP képviselőcsoportjából Ikotity István képviselő úr jelentkezett. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Előzőleg a vezérszónoki felszólalások keretében Sallai Róbert képviselőtársam elmondta mindazt, ami ezzel az előttünk lévő tervezettel kapcsolatban a pártunk álláspontja. Én egy olyan helyről szeretnék beszélni, szülővárosomról, Bajáról, kiemelni annak keretében ugyanis, hogy elhangzott a vezérszónoklatban, hogy bizony ez a terv olyan, hogy előnyben részesít bizonyos területeket, másokat pedig teljesen kihagy a vérkeringésből, ezzel gyakorlatilag elsorvasztásra ítéli. Bajai lakosként, bajai országgyűlési képviselőként kötelességemnek érzem most megszólalni. Egy olyan településről van szó, tisztelt képviselőtársaim, amely saját megyeszékhelyétől távolabb van, mint másik három magyarországi megyeszékhelytől, a 60 kilométerre lévő Szekszárdhoz, a 80 kilométerre lévő Pécshez, a 100 kilométerre lévő Szegedhez képest Bács-Kiskun megye székhelye, Kecskemét 110 kilométerre van Bajától. És akkor még nem is említettem a határon túli Eszéket vagy Zombort, amelyek ugyancsak közelebb vannak Kecskemétnél. Egy ilyen helyzetben lévő városról van szó.És azt látom az országos területrendezési tervben, ami itt hever előttünk, hogy ismét csak hátrányt szenved ez a település. Semmiféle lehetőséget nem kap arra, hogy becsatlakozzon az országos vérkeringésbe, a közlekedés vérkeringésébe. Ha megnézzük azt, hogy ugyan egészen közel van az M6-os autópálya, de nagyon jól látható és különböző politikai ígéretek ide vagy oda, bizony ez a település nem kap élő kapcsolatot ezzel az autópályával. Hiszen két híd is vezet az autópályához, két hídon is meg lehet közelíteni, de olyan utakon, amelyek nemhogy kívánnivalót hagynak maguk után, hanem roppant rossz utakról van szó. Balesetveszélyes, kátyús utakról van szó.Olyan utakról van szó, amelyek nemzeti parkon vezetnek keresztül, árvíz borította területről van szó, elég gyakran előfordul, hogy amikor árvíz van, lezárják ezeket az utakat. Komoly vadveszély elé néz, aki ezen az úton átkel. Az 55-ös főútra gondolok, ha valaki Bátaszék irányába szeretné megközelíteni. Ha pedig a másik utat választja, egy lényegesen újabb, kisebb forgalmú, szinte jelentéktelen forgalmú szekszárdi hidat, és ezen az úton próbálná Bajáról megközelíteni az M6-os autópályát, akkor azzal találja szembe magát, hogy a környező települések, Érsekcsanád és Sükösd sajnos még mindig nem rendelkezik elkerülő úttal, és nagyon rossz a megközelítése emiatt, nagyon lassan kell a falvakon áthaladni. És bizony rossz minőségű úton kell áthaladni. Ebben a területrendezési tervben azt látom, hogy nem szerepel még az álma sem, még meg sem fogant a gondolat, hogy ezt a települést össze kellene kötni az autópályával, sokkal jobb elérhetőséggel. Nem beszélek én kétszer kétsávos útról, bár igazán annak lenne helye, de bármilyen normális megközelíthetőséget adni ennek a településnek. Ez ügyben szólok most, és ezt kérném a terület egyébként helyben megválasztott országgyűlési képviselőjétől, Zsigó Róberttől is, hogy szólaljon fel, képviselje a településének érdekeit; nem csak Bajáét, az összes környező településnek is érdeke, hogy ez az útkapcsolat javuljon. Reménykedem abban, hogy ez meg fog valósulni. Nyilván nagyon sok olyan település van Magyarországon, amely ugyanilyen módon kívül kerül a vérkeringésből és ezzel elsorvasztásra ítélik. Azért vagyunk itt, azért szólalunk föl, és azért szólaltam fel elsőként ezért a városért, szülővárosomért, Bajáért is, hogy ezen változtassanak. Gondolják meg, és kérem képviselőtársaimat, aki bajai illetékességű, hogy igenis szólaljon föl, és képviselje a bajaiak érdekeit. Köszönöm, elnök úr, a szót. [[Sallai R. Benedek tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, Csepreghy Nándor államtitkár urat, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen, kíván. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Egyrészt engedjék meg, hogy megköszönjem Hörcsik képviselő úrnak a támogató hozzászólást és néhány pontban reagáljak az ellenzéki felszólalásokra is, azt is megelőlegezve, hogy ahogy az eddigi, ilyen típusú jogszabályalkotási tevékenységnél is, úgy ebben az esetben is biztosítani tudunk ötpárti egyeztetésre lehetőséget, amennyiben valóban komolyan vehető arra vonatkozóan a szándék, hogy a pártok ezzel szakmai javaslatuk megfogalmazása miatt élni szeretnének. Csak néhány közbevetés. Ezt megelőzően Harangozó képviselő úr kérdezte a Balaton kérdést, illetve ott a beépítettségi problémákat. Képviselő úr, ez nem az elmúlt négy év, ez az elmúlt 27 év problémája, hogy a Balaton hogyan, milyen mértékben épült be. Ha végigolvassa ennek a szabályozásnak a Balatonra vonatkozó részét, akkor, azt gondolom, azt a szemléletet láthatja belőle ki, hogy a közérdek maximálisan érvényesül a magánérdekkel szemben. A kempingek esetében ugyanez a helyzet, hiszen ha a kempingekre vonatkozó szabályt megnézi, akkor a kempingekben a lakáscélú ingatlanok építését egyértelműen tiltja, és a vendéglátásnak, illetve a vendégfogadásnak is egy nagyon limitált, a kempingekre jellemző formáját kéri számon a későbbi üzemeltetésen. Illetve a siófoki kikötő engedélyezésével kapcsolatban pont az a törvényjavaslat, ami most önök előtt fekszik, jelentheti a gátját annak, hogy ez a beruházás ebben a formában megvalósuljon. [[Harangozó Gábor István: Most van engedélyezés alatt.]] Képviselő úr, nem tudok az Országgyűlés helyett hamarabb elfogadni egy törvényt, mint ahogy arra lehetősége van az Országgyűlésnek. A kormány nevében ezért kérem, hogy támogassák ezt a javaslatot.Hegedűsné képviselő asszony, nehezen tudom komolyan venni a szakmai kritikáit akkor, ha a bevezetőben elmondottakban ötpárti egyeztetést kér, majd a végén elmondja, bármilyen egyeztetést megelőzően, hogy a Jobbik ezt nem tudja támogatni. A kormányzati szándék ennek a törvényjavaslatnak a beterjesztésére vonatkozóan a területfejlesztési törvény lezárása lényegében. Három törvényből egyet alkotunk. És valóban igaza van a tekintetben, hogy az előző törvény elfogadása óta még nem telt el annyi idő, azonban azt gondolom, hogy bármilyen, az építésztársadalomban érintett szereplővel beszélget alaptérképek pontatlansága, digitális alaptérképek bevezetése okán, ez teremti meg lényegében a tetőszerkezetét annak az építménynek, amit az építésügy területén létrehoztunk.Minden más tekintetében a rugalmasság kérdését feszegette. A kormány azt a szándékot követi a beterjesztett javaslattal, hogy egyszerre próbáljon meg egy olyan jogszabályi környezetet teremteni, amely a beruházások tekintetében kellően rugalmas, értelmezhető, a másik oldalon pedig építészeti, esztétikai és műszaki szempontból valóban a közérdeknek megfelelő, esztétikai értékeket hordozó építészeti struktúra jöjjön létre. Ahogy az előzőekben is elmondtam, nyitottak vagyunk az ötpárti egyeztetésre, ahogy nyitottak voltunk az eddigiekben is.Sallai képviselő úr koherenciahiányt emleget. Itt szeretném felhívni a figyelmét, hogy az építésügyi törvény módosításáról, illetve a területrendezési törvény módosításáról, egyszerűbbé tételéről beszélünk, egyértelmű irányt szabunk. De azok a kérdések, amiket képviselő úr számonkért, nem ebben a törvényben lelhetőek. De ha azt kérdi, hogy mi a Fidesz terve a vidék Magyarországával, akkor a Fidesz terve a vidék Magyarországával az, hogy a vidéknek saját jogon is többnek kell lennie, mint Budapest és Nyugat-Európa demográfiai és gazdasági hátországa. Olyan környezetet kell teremteni, ahol a magyar települések valóban saját jogon is képesek a fejlődésre.Az állami szolgáltatások tekintetében mi azt szeretnénk, hogy Magyarország 10 millió állampolgára, a Magyarország területén élő összes állampolgár azonos minőségű közszolgáltatásokhoz jutna hozzá. A piaci szolgáltatások tekintetében pedig, ha van élhető vidék, azt gondoljuk, ezt a piac képes lesz megoldani. A törvénytervezet kapcsán az összes olyan horizontális javaslat, ami a kérdéseikre elvi választ igényel, azt gondolom, megtalálható ebben a javaslatban. Még egyszer szeretném mondani a kormány nevében, hogy nyitottak vagyunk az ötpárti egyeztetésre. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Figyeljenek, kérem, mert fontos, hogy a módosító javaslatok benyújtására az elfogadott házszabálytól eltérés alapján 2018. január 19-én, azaz pénteki napon 14 óráig van lehetőség.Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Kérnék szépen két percet önöktől, csak addig, amíg átrendezem, mert változások következtek be, és azokat nekem is le kell adminisztrálni, nehogy valami hibát vétsek az ülés vezetésében. [[14.20]] Köszönöm szépen a türelmüket. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Fidesz képviselőcsoportjából „Milyen intézkedéseket tesz a magyar kormány a dunakeszi választókerület infrastrukturális fejlesztése érdekében.” címmel Tuzson Bence képviselő úr. Megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Dunakeszi, Fót, Göd, Csomád, Csömör, Erdőkertes és Veresegyház olyan közösség, amely közösséget nyugodtan nevezhetjük a tettek közösségének. Minden település, amely ezen a területen van, kiemelkedik a közösségszervezés tekintetében és az ehhez kapcsolódó fejlesztések tekintetében is. Olyan összefogás van ezeken a településeken, ami lehetővé teszi az infrastrukturális fejlesztéseket, és azt, hogy az ilyen összefogás mellé a magyar kormány, a magyar állam is oda tudjon állni és az infrastrukturális fejlesztésekben részt vegyen. Ezért nagyon fontosak azok a fejlesztések, amelyek országos jellegű fejlesztések, de ezeknek a településeknek az érdekeit szolgálják. Mert az ilyen típusú fejlesztések, tudják, nem csak az ipart segítik elő. Sokban elősegítik természetesen azt is, hiszen a gazdaság vonzerőt gyakorol, és ezekre a területekre betelepülnek különböző gazdasági társaságok, akik munkahelyeket teremtenek, de a másik oldalon pedig ez elősegíti a családok életminőségének a fejlődését is. Hiszen ha gyorsabban lehet közlekedni, gyorsabban lehet elérni a munkahelyet, az iskolákat, az óvodákat, akkor ennek a végén több idő jut a családokra is, márpedig a legfontosabb az, hogy a magyar emberek a családokkal tölthessék az idejüket, fejlődjenek a családok, erősödjenek meg, és ezen keresztül Magyarország is tovább erősödhessen. A dunakesziek és a Dunakeszi környékiek számára, a fótiak számára, a gödiek számára kiemelkedő jelentősége van annak, hogy az M2-es út meg tud épülni, meg tud növekedni, szélesedni tud, és most már négysávos útként fog tudni működni 2019-től kezdődően egészen Vácig, tehát elég hosszú szakaszon, és több lejáróval szolgálhatja a gödiek, a dunakesziek és a fótiak érdekeit is. Régi álmuk valósul meg a dunakeszieknek és a gödieknek azzal, hogy a régi 2-es utat és az M2-es utat egy új út, egy új összekötő út fogja összekötni, ezeknek az embereknek az érdekét ez fogja szolgálni. Meg fogja gyorsítani a közlekedést, és a településeken átmenő forgalmat enyhíteni fogja, sokban hozzájárulva ezzel ahhoz, hogy az ott élő emberek életminősége növekedhessen. Fontos a gödiek számára, hogy nemrégiben odatelepült a Samsung-gyár, ismételten megnyithatta a kapuit, ami felhelyezte Gödöt az innovatív vállalkozások világtérképére is, de ehhez kapcsolódóan a magyar kormány támogatásával komoly infrastrukturális fejlesztés valósulhat meg Gödön. Ez az infrastrukturális fejlesztés 2 milliárd forint támogatást jelent, amivel számos utca meg tud újulni. Meg tud újulni a helyi tömegközlekedés is, és több kis út mellett a város egésze is fejlődni tud, tovább tud erősödni. A térség szempontjából nagy jelentősége van annak, hogy a vasútvonal 1846-ban itt kezdte el először a működését Magyarországon. Az első vasút itt pöfögött annak idején. Ez a fejlődés tovább folyhat azzal, hogy Közép-Európában az első emeletes motorvonatok, amelyek már nagy kapacitásúak és felgyorsítják a Budapestre való közlekedést, itt fognak megvalósulni. Természetesen nemcsak ezen a két településen, hanem több településen is számos fejlesztés van. Engedjék meg, hogy a teljesség igénye nélkül soroljak fel néhányat! A fótiaknak és mellette a mogyoródiaknak az érdekeit is szolgálja, hogy az M3-as autópályán csaknem 5 milliárd forintból egy új csomópont fog megépülni a hozzá tartozó összekötő úttal is, ami könnyebbé teszi ezeknek a településeknek az elérhetőségét, rövidebb lesz itt is a közlekedési idő, és ezzel az életminőség ezen a területen, ezeken a településeken, Fóton is növekedni fog. Könnyebben lesz elérhető a település, és a település közelekedési zsúfoltsága is várhatóan csökkenni fog. Természetesen a gyorsabb közlekedés a kistelepüléseken is fontos. Ezért van nagy jelentősége annak, hogy akár Csömörön is megvalósulhatnak útfejlesztések, hiszen a 3. számú, Rét utcai bekötőút is megvalósult az utóbbi időszakban, és a Laki utca felújítása is folyamatban van, tehát itt is komoly infrastrukturális fejlesztések vannak. Csomádon pár nappal ezelőtt adtuk át az Irtvány utcát, amelynek különös jelentősége van a településen, hiszen a Kossuth Lajos utcát is tehermentesítő utcáról van szó [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] olyan utcáról, amelyik segítséget nyújt mindenkinek, aki a településen él. Emellett Erdőkertesen a Géza utca felújítása is megtörtént, illetve a Béke utca felújítása is folyamatban van. [[Gúr Nándor: Elnök úr, idő!]] Ezek a fejlesztések mutatják azt, hogy jó irányba megyünk, erősödik a magyar gazdaság, és emellett erősödnek a települések is. Köszönöm szépen, elnök úr, a szót.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Szijjártó Péter miniszter úr jelezte, hogy szeretne válaszolni az elhangzottakra. Parancsoljon, miniszter úr! Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország egy nyitott gazdasággal rendelkező ország, amelynek teljesítményét alapvetően meghatározzák a gazdaság külső dimenziói, így a magyar vállalatok számára felderített exportlehetőségek és a Magyarországra vonzott beruházások teljesítménye is. Amikor nagy vállalatok magyarországi beruházásairól tárgyalunk, akkor három dolog szokott felmerülni általában. Az adórendszer kérdése, amely az utóbbi időben már nem kérdés, tekintettel arra, hogy Európa legalacsonyabb adóit itt, Magyarországon kell fizetni, legyen szó a személyi jövedelemadóról vagy a társasági adóról. Fel szokott merülni a munkaerőkérdés, amely kétségtelenül egy kihívás. Ma Magyarország és a magyar kormány előtt kétségtelenül jobb kihívás, mint 2010-ben, amikor 12,5 százalék volt a munkanélküliség, most pedig 4,2 százalék, ami gyakorlatilag a teljes foglalkoztatással egyezik meg a közgazdaság-tudományi szakkönyvek szerint. És harmadikként az infrastruktúra kérdése merül fel; az infrastruktúra kérdése, amely alapvetően meghatározza a versenyképességet, különös tekintettel arra, hogy ma az európai gazdaságban, az európai iparban már tárolásra, raktározásra keveset szeretnek költeni a vállalatok, és az úgynevezett just-in-time vagy just-in-sequence rendszerekben működnek, ami azt jelenti, hogy a logisztikának és a logisztika szinte percre pontos kiszámíthatóságának nagyon komoly jelentősége van. Magyarország annak érdekében, hogy infrastrukturálisan is vonzó tudjon lenni a külföldi beruházók számára, 2500 milliárd forintot fordít az elkövetkezendő esztendőkben mintegy 900 kilométernyi autópálya, autóút és gyorsforgalmi út megépítésére, amelynek nyomán egy új dimenzióba fogunk kerülni a gyorsforgalmi úthálózat fejlettségének tekintetében. Ennek keretében kerül sor az M2-es autóút kétszer kétsávos úttá történő bővítésére egy 20 kilométeres szakaszon, amely beruházás 50 milliárd forintos költségvetési kerettel rendelkezik, és a Duna bal partjának Budapesttől északra elterülő részén a beruházások számára egy újabb érvet szolgáltat arra, hogy miért érdemes odavinni újabb és újabb beruházásokat. Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország gazdaságának gerincoszlopát az autóipar adja. Ma az autóipar már kevésbé szól az egyszerű termelésről, sokkal inkább a verseny már akörül zajlik, hogy ki lesz képes arra, hogy az önmagukat vezető autókat kifejlessze és gyártsa, és ki lesz képes arra, hogy az elektromobilitáshoz szükséges kutatásokat és fejlesztéseket sikeresen hajtsa végre. Azonban az elektromobilitáshoz nemcsak elektromos autók, hanem azokba való akkumulátorok is kellenek. Éppen ezért nagy jelentőségű, hogy a Samsung SDI, a világ egyik legnagyobb, elektromos autókhoz akkumulátorokat gyártó vállalata Gödre hozta az egyik európai gyártóközpontját, ahol az elektromos autók működéséhez szükséges akkumulátorokat fogják gyártani, alapvetően a nyugat-európai piacra. 100 milliárd forintos beruházás keretében 600 új munkahely jön létre. Tájékoztatom tisztelt elnök urat, tisztelt képviselőtársaimat, hogy immáron a beruházás második üteméről is előrehaladott tárgyalásokat folytatunk. Nagyon komoly regionális verseny zajlott az első beruházási ütemért, és fog zajlani természetesen a második beruházási ütemért is. Összességében el lehet mondani, hogy Dunakeszin, Gödön, Fóton és környékén az elmúlt négy esztendőben munkahelyek ezrei jöttek létre egy tudatos gazdaságpolitikai koncepció keretében. Természetesen ezeket a nagyberuházásokat le kell követnie az infrastrukturális fejlesztéseknek is. Ha ez nem történik meg, akkor az részint a helyiek bosszúságát, másrészt pedig a termelés kiszámíthatatlanságát okozza. [[14.30]] Ezért a Göd városával történt megállapodás értelmében egy 5,7 milliárd forintos fejlesztési program valósul meg, amelynek keretében részben már az államtitkár úr, képviselő úr által ismertetett útfelújítások történnek meg, amelyek közül talán a legfontosabb az M2-es autópálya északi csomópontja, valamint a 2-es számú főút közötti új összekötő út létrehozása, amelynek költségvetési kerete 3,77 milliárd forint, és a tervek szerint 2019 második negyedévétől ezt az utat már lehet használni. Mindezt figyelembe véve azt tudom önöknek mondani, hogy a Duna bal partjának Budapesttől északra elterülő, Vácig tartó szakaszán egy újabb érvet adunk azon vállalatok kezébe, akik újabb és újabb beruházási helyszínek után néznek. Köszönjük szépen államtitkár úr együttműködését ebben a tekintetben, államtitkár úr munkája nélkül a Samsung beruházásához szükséges első fázisú tárgyalásokat sikerrel nem tudtuk volna lezárni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett „A magyar-szlovén kétoldalú megállapodások szerepe és hatása a szlovén nemzetiség életére” címmel Kissné Köles Erika szlovén nemzetiségi szószóló asszony. Parancsoljon, öné a szó.
Hvala za besedo, gospod Predsednik! Köszönöm a szót, Elnök Úr! Spoštovani Gospod Predsednik, spoštovane gospod Minister, Poslanke in Poslanci, Zagovornice in Zagovorniki! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Képviselő Hölgyek és Urak, Szószólótársaim! Prisrčno pozdravljam vse vas, ki ste na današnji zadnji seji vstrajno počakali moj govor. Tisztelettel köszöntöm önöket, akik a mai ülésnapon napirend utáni felszólalásomat megvárták. „A magyar-szlovén kétoldalú megállapodások szerepe és hatása a szlovén nemzetiség életére” címet viselő felszólalásom aktualitását a Szlovén Köztársaságban élő magyar nemzeti közösség és a Magyar Köztársaságban élő szlovén nemzeti kisebbség külön jogainak biztosításáról szóló egyezmény aláírásának 25. évfordulója adta. Méltó emlékezni, és van ok emlékezni a dokumentum aláírására, melynek nyomán ugyan a kezdetekkor lassúbb iramban, az elmúlt 5-7 évben pedig látványosan változott, javult a magyarországi szlovén közösség helyzete, megbecsültsége, erkölcsi és anyagi támogatottsága hazánkban a kormány, a politika, de a társadalom egésze részéről is. Szlovénia, anyaországunk intenzív érdeklődése, erkölcsi és anyagi, szakmai támogatása ugyancsak számos területen segíti munkánkat. Jelen korunk globalizációs törekvései, a ma már nem politikai akaratból, sokkal inkább a gazdasági lehetőségek, a megélhetés, a helyben maradás kérdésköre hozza a nem kívánt asszimilálódást, amit országunk és anyaországunk konkrét odafigyelése nélkül egyedül nem tudunk megállítani. A Magyarországon élő szlovén nemzeti kisebbség és a Szlovén Köztársaságban élő magyar nemzeti közösség külön jogainak biztosításáról szóló egyezmény a korabeli jelentős politikai, társadalmi átalakuláson áteső Közép-Európa két ifjú demokratikus állama között köttetett, a maga nemében új és egyedülállónak tekinthető volt negyedszázada, és jelentőségét mi, az érintettek is a 25 éves mérleg készítése idején ismertük fel igazán. A Magyarországon élő szlovén nemzetiség számára, de meggyőződésem, hogy a Szlovéniában élő magyar közösség számára is számos pozitív változás előidézője volt. A 17 cikkből felépült dokumentum hangsúlya a kisebbségek és a hozzájuk tartozó személyek számára saját kultúrájuk, nyelvük, identitásuk megőrzésének segítésére helyeződik. Ehhez a keretegyezményben is megfogalmazottan nemzetiségi szervezetek, oktatási és kulturális intézmények, médiumok létrehívására volt szükség. Ma elmondhatjuk, hogy Magyarország törvényeinek megfelelően országos és települési nemzetiségi önkormányzataink, számos kultúrcsoportunk, civil szervezeteink működnek öntudatosságunk erősítése, kultúránk és nyelvünk életben tartása érdekében. Sok összecsengő döntés következménye, hogy ma az Országgyűlés szlovén nemzetiségi szószólójaként szólhatok önökhöz. A szószólói jogintézmény léte Magyarországon egybecseng az 1992-ben aláírt kisebbségi keretegyezmény 9. cikkével. Fontos feladat vár ránk azonban a jövőben. A magyarországi szlovének lakta Rába-vidék gazdaságának, közlekedési infrastruktúrájának tervszerű és tudatos fejlesztése, fiataljaink számára a biztos megélhetés garantálása az egyetlen hosszú távú megoldás fennmaradásunk érdekében. Ehhez határozott és gyors támogatásra számítunk kormányunk és Szlovénia részéről is. Az idegenforgalom, a turizmus fejlesztési célterületünk. A szentgotthárdi barokk templomnak nyújtott nagy összegű kormánytámogatás az egyházi értékek növekedése mellett ezt is jelentősen segíti, amit ezúton is köszönök. Magyarország és Szlovénia államközi politikai és diplomáciai kapcsolatai példaértékűek. Bizonyítják ezt a két ország közjogi méltóságai, állami vezetői, politikai közszereplői rendszeressé vált találkozói, melyeknek helyszínei gyakran a nemzetiségek által lakott térségek, a magyarországi szlovén Rába-vidék, tehát értünk és velünk is vannak e találkozók. Bízom benne, hogy ez a jó partneri viszony a két állam és annak területein élő nemzetiségi közösségek között még hosszú ideig töretlenül fenn fog maradni. Áldott, kegyelmekben gazdag karácsonyi ünnepeket és boldog, sikeres 2018-as esztendőt kívánok önöknek! Blagoslovljene, milosti polne božične svetke ter srečno, miru in uspehov bogato leto 2018 Vam želim. Köszönöm, hogy meghallgattak! Hvala za pozornost!
Köszönöm szépen, szószóló asszony. Hozzászólásra az elhangzottakhoz a kormány nevében Szijjártó Péter miniszter úr kért szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Szószóló Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország és Szlovénia kétoldalú kapcsolatairól, azt gondolom, minden túlzás nélkül elmondhatjuk, hogy soha ilyen jók még nem voltak, mint most. A két ország között az együttműködést megnehezítő nyitott politikai kérdés nincsen. A két kormány legutóbbi csúcstalálkozóján meghozta a szükséges döntéseket ahhoz, hogy a két ország közötti összeköttetések rendszerét fejlesszük. Napirenden van a Hévíz-Cirkovce közötti villamosvezeték-összeköttetés létrehozása, amelyhez már csak néhány szlovéniai jogi kérdés tisztázására van szükség. Együtt pályáztunk arra, hogy a két ország gázvezetékrendszerét összekötő interkonnektor az Európai Unió kiemelt beruházási listájára felkerüljön. Dolgozunk azon, hogy a két főváros között szünet nélkül kétszer kétsávos úton lehessen közlekedni, és a jövő esztendőben két új határátkelőhelyet nyissunk a két ország határán, Lendvadedesnél és Orfalunál. Tisztelt Szószóló Asszony! A tavalyi esztendőben adhattuk át az immáron végig villamosított Budapest-Koper vasútvonalat. Koper az első számú kikötője a magyar vállalatoknak. Az előző napirendi pont során beszélhettem arról, hogy mit jelent az, hogy a magyar gazdaság nyitott gazdaság. Nos, a magyar vállalatok exportteljesítménye szempontjából a koperi kikötő - mint első számúként használt kikötő - rendkívül fontos szerepet játszik. Természetesen kulturális együttműködésünk sem marad le a jövő esztendőben az infrastrukturális és gazdasági együttműködés mögött. A jövő esztendőben a ljubljanai nemzetközi könyvvásár díszvendége éppen Magyarország lesz, amely alkalomból több magyar szerző munkáját is lefordítjuk, lefordíttatjuk szlovén nyelvre, és azok kiadására a könyvvásár időszakában már lehetőség fog nyílni. Tisztelt Szószóló Asszony! Azt gondolom, a két ország közös sikere, hogy az idei esztendőben el tudtuk indítani a muravidéki gazdaságfejlesztési programot, amelynek második pályázati ütemét novemberben kiírtuk, és amelyre 500 millió forintot hagyott jóvá a magyar költségvetés, ennyi pénzt tudunk biztosítani a térség kis- és közepes vállalkozói számára a fejlesztésekre. A két ország kölcsönösen a kisebbségekre erőforrásként tekint, a kisebbségekre úgy tekintünk, mint amik összekötnek, és nem, mint amik szétválasztanak minket. Sajnos, nem minden szomszédunkról mondható el az a korrekt bánásmód a magyar nemzetiségi közösség vonatkozásában, mint Szlovénia esetében. 25 éve három fontos megállapodást írtunk alá: 1992 szeptemberében a két ország közötti kulturális, oktatási és tudományos együttműködésről, 1992 novemberében a két ország közötti együttműködést a nemzeti kisebbségeknek biztosítandó jogokról, és 1992 decemberében a barátsági és együttműködési szerződés is létrejött. Mindezeknek a szerződéseknek gyakorlatilag a 25. évfordulóját ünnepelhetjük most. [[14.40]] A kisebbségekről szóló kormányközi megállapodás értelmében létrejött a kisebbségi vegyes bizottság, amely 25 esztendő alatt 17 ülést tartott. Minden egyes ülés után sikerült közösen elfogadni a jegyzőkönyvet és alá is írni azt, amely jegyzőkönyveket később a kormányok határozatokban hirdették ki, és amely határozathirdetéseket akciótervek létrehozása és végrehajtása követett.A szlovén kisebbség Magyarországon megbecsült része a magyar társadalomnak. Az Országos Szlovén Nemzetiségi Önkormányzat éves támogatása többszörösére nőtt 2010-hez képest. Akkor 75 millió forintot kapott az önkormányzat működési támogatásra, az idei esztendőben ennek kis híján háromszorosát, 201 millió forintot. Fontos, hogy létrejött a MURABA nevet viselő európai területi társulás, amelyet júliusban nyilvántartásba is vettünk. Az Emberi Erőforrások Minisztériumával sikerült megkötni az önkormányzatnak azt az ötéves támogatási megállapodást, amelynek nyomán a Szlovén Nemzetiségi Önkormányzat által fenntartott oktatási intézmények kiszámítható működésre térhettek át, így a Kossics József Kétnyelvű Általános Iskola és Óvoda Felsőszölnökön, az Apátistvánfalvi Kéttannyelvű Általános Iskola és Óvoda, a Szlovén Rádió, valamint a Kühár Emlékház, illetve a Szlovén Tájház is. Mivel az ő működésükhöz az alaptámogatás nem lenne elég, ezért az EMMI-vel kötött megállapodás értelmében fejenként és évente 540 ezer forint plusztámogatást biztosít a kormány. Örömünkre szolgált, hogy a szentgotthárdi Nagyboldogasszony-templom felújításához is hozzájárulhattunk. Szószóló asszony jókívánságait köszönjük. Hasonlókat kívánunk, és reméljük, hogy a jövő esztendőben Magyarország és Szlovénia kapcsolatrendszerében még az idei, kétségtelenül sok sikert hozó esztendőt is sikerül majd túlszárnyalnunk. Köszönöm szépen, hogy felhozta ezt a témát itt az Országgyűlés falai között.
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! „Magyar Kéznyomok Ibér-Amerikában” címmel a Fidesz képviselőcsoportjából Bartos Mónika képviselő asszony jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Miniszter úr! Képviselőtársaim! Szószóló Hölgyek és Urak! Egyre inkább rohanó és szinte alapjaiban megváltozó világunk kihívásai közepette sokszor kell erőt merítenünk a mindennapok küzdelmeihez, ezt az erőt azonban a gondviselés kegyelmén túl leginkább önmagunkban találhatjuk meg. Senki nem emelheti fel a fejünket, senki nem tarthat meg minket, ha mi nem hisszük el, hogy képesek és érdemesek vagyunk a megmaradásra. Ha nem hiszünk magunkban, nem hiszünk a jövőnkben, elveszünk. De különös utat szánt nekünk a Teremtő. Történelmünk során újból és újból porrá törettettünk, hogy abból megújult lelkierővel és tartással álljunk talpra, ezzel példát mutatva más nemzetek számára is. Az újrakezdés erejével nem csupán magunkat erősítettük, hanem másokat is gazdagítottunk, bárhová is sodort bennünket az élet. A magyarság teremtő ereje mutatkozik meg azokban az értékekben, kéznyomokban, amelyekkel a magyar-latin-amerikai és magyar-spanyol baráti tagozat vezetőjeként sokszor szembesülök, amiket távolra került honfitársaink égettek új hazájuk történelmének lapjaira, gyakran sorsfordító módon feltűnve az ottani közösség életében. Ezek a kéznyomok léteznek, működnek, hatnak, akár ismerve, akár ismeretlenül. A távoli közösségek mindennapjait átszőve égették bele magukat az ottaniak kollektív tudatába, de ezek a kéznyomok különlegesek, mert nemcsak a távoli új hazák sorsát fordíthatják meg, hanem felfedezve, megismerve a miénket, ma élő magyarokét is. Mai modern világunk információlöketeivel, élményközpontúságával, lehetőséghalmozásával sokszor azt sugallja, hogy aki kötődik, aki tartozik valahova, az vesztes lesz; hogy a közösség visszafog, nem támogat - pedig ennek éppen az ellenkezője igaz. A homokra épült ház összedől, a kötődések és kapcsolatok nélküli emberek kiszolgáltatottak és sebezhetők. A közösség az, ami megtart. A valahova tartozás az, ami erősít, bárhová is sodor az élet, bármilyen erőpróbát is kell kiállnunk, ennek viszont az önismeret az egyik feltétele. Ismernünk kell önmagunkat, ismernünk kell a közösséget, ahova tartozunk, ahhoz, hogy tudjuk, kik is vagyunk valójában, mire is vagyunk képesek.Egy különleges időbeli és térbeli kalandozásban volt részünk december 8-án az Országház Felsőházi üléstermében, egy olyan kalandozásban, amely során az ibér-amerikai magyar kéznyomokat fedeztük fel, azokat, amelyekre büszkék lehetünk, amelyekkel mi gazdagítottunk más országokat, amelyek összekötnek bennünket nem csupán az ottani magyarsággal, hanem Spanyolországgal, Portugáliával, a latin-amerikai és karibi országokkal. Ebben a kalandozásban olyan ifjú nagykövetek voltak a segítségünkre, akik meg akarták ismerni és másokkal is meg kívánták ismertetni ezeket a magyarság által létrehozott szellemi, tárgyi, kulturális értékeket. Az előadóink középiskolások voltak az ország számos, sokszor igen távoli részéből. Szeretném megköszönni a fiatalok, felkészítő tanáraik és iskolájuk segítségét abban, hogy együtt fedezhettük fel a magyar kéznyomokat. Engedjék meg, hogy meg is említsem a rendezvényen részt vevő intézményeket: Bolyai János Gimnázium, Kecskemét; Corvin Mátyás Gimnázium, Budapest; Gödöllői Református Líceum Gimnázium; Illyés Gyula Gimnázium, Budaörs; Károlyi Mihály Magyar-Spanyol Tannyelvű Gimnázium, Budapest; Kőrösi Csoma Sándor Általános Iskola és Gimnázium, Budapest; Szentgotthárd és Térsége Iskola Vörösmarty Mihály Gimnázium, Szentgotthárd; Szerb Antal Gimnázium, Budapest; Tamási Áron Általános Iskola és Német Kéttannyelvű Nemzetiségi Gimnázium, Budapest; Varga Katalin Gimnázium, Szolnok; Verseghy Ferenc Gimnázium; Szolnok; Vetési Albert Gimnázium, Veszprém.De nem csupán a régmúltba kell révedeznünk, amikor a magyar kéznyomokról beszélünk. Nagyot hibázunk, ha azt gondoljuk, hogy mindez csupán megtörtént, mert napjainkban is történik. Szeretném megköszönni a régiókkal foglalkozó egyetemi műhelyek áldozatos munkáját a mostani kapcsolatépítésben, és azt, hogy a konferencián bepillantást engedtek ezen építkezés mindennapjaiba. Köszönet a Budapesti Corvinus Egyetem, Eötvös Loránd Tudományegyetem, Pécsi Tudományegyetem, Szegedi Tudományegyetem szakirányú intézeteinek, kutatóközpontjainak. Ez a konferencia rólunk szólt, de kicsit rendhagyóan. Azokról a kéznyomokról, amelyek már nem csupán a mi értékeink, hanem másokkal közös kincseinkké váltak. A latin-amerikai és az ibériai országokban létrehozott magyar értékek bemutatása nem csupán kapcsolatainkat erősíti, hanem nemzetünk nagyobb megbecsülését is szolgálja, mások és önmagunk szemében egyaránt. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Az elhangzott napirend utáni felszólalással kapcsolatban a kormány nevében Szijjártó Péter miniszter úr kért szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Ön azt mondta, hogy folyamatosan változó, rohanó világban élünk. Ezt mi a külpolitikában úgy fogalmazzuk meg, hogy egy új világrend jött létre, amely új világrendnek az az egyik jellemzője, hogy korábban a versenyképesség szempontjából nem kifejezetten kiemelkedő térségek válnak egyre inkább versenyképesebbé, gyorsan fejlődnek, feltörekvő térségekké válnak, és sokszor korábban kedvezőbb helyzetben lévő régiókat előznek meg. Így van ezzel Latin-Amerika is, amely nem véletlenül került a nemzetközi befektetők, nagy nemzetközi vállalatok fókuszába.Öröm számunkra az, hogy a parlament ilyen aktív, ön pedig személyesen is ilyen kezdeményező szerepet vállal az ibér-amerikai térség népszerűsítésében, amint a latin-amerikai magyar együttműködés minél jobb megalapozásában.2015-ben Magyarország Kormánya meghirdette a déli nyitás stratégiáját, amelynek egyik fókusza éppen a latin-amerikai kapcsolatrendszerünk minél szélesebb körű kiépítése, felismerve azt, hogy mind az Európai Unió, mind a nagy nyugati befektetők, mind pedig a távol-keleti befektetők egyre komolyabb figyelmet fordítanak a világ ezen térségében zajló folyamatok iránt.Öt új képviseletet nyitottunk 2015 óta Latin-Amerikában. Megnyitottuk az ecuadori nagykövetségünket, valamint újranyitottuk a kolumbiai, chilei, perui követségeinket és a São Pauló-i főkonzulátust is, és ezért cserébe éppen a napokban kaptuk a hírt, hogy Kolumbia és Peru közösen, együttesen nyit nagykövetséget itt Budapesten. 2015-ben és ’16-ban összességében 2,5 százalékos kereskedelmiforgalom-növekedést tudtunk mérni Magyarország és Latin-Amerika között. Azonban 2017 első nyolc hónapjában már beérni látszanak a politikai kapcsolatépítési folyamatok, és az exportunk 49 százalékkal növekedett 8 hónap alatt a latin-amerikai térség országaiban. [[14.50]] Történt mindez úgy, hogy elképesztő nemzetközi verseny zajlik egyébként ezekért a gazdasági lehetőségekért. Számos alkalommal volt lehetőségem tárgyalni latin-amerikai politikai vezetőkkel, külügyminiszter-, külgazdaságiminiszter-kollégákkal, és világos a régió nyitottsága Magyarország iránt. Látszik, hogy elismerik Magyarország eredményeit, és a világnak azon térségében van értéke az őszinte, nem képmutató politikának. Azonban, mivel egy földrajzilag távoli helyről beszélünk, és ha gazdasági fókuszt adunk az együttműködésnek, akkor jól fókuszáltnak, koncentráltnak kell lennünk, és hatékonyan kell kiválasztanunk azokat az ágazatokat, ahol eredményesek tudunk lenni. Így a vízgazdálkodás, az informatika és a fenntarthatóváros-tervezés, valamint gyógyszeripar területén nyílnak olyan lehetőségek, ahol a magyar vállalatokat tudjuk segíteni piaci sikerekhez. Emellett természetesen a humanitárius aspektust sem felejthetjük el: Latin-Amerika egy olyan térség, amely gyakran válik extrém időjárási jelenségek áldozatává, így az elmúlt időszak ilyen természeti katasztrófáit követően Perunak és Kubának is víztisztító berendezéseket ajánlottunk fel, illetve szállítottunk le, amelyek több település számára biztosítják az ivóvízellátást mindkét országban. Ugyanakkor, mivel - még egyszer mondom - távol lévő térségről beszélünk, ezért az emberek közötti kapcsolat tudja megalapozni a jó gazdasági együttműködést. Ezért is volt fontos a brazil kormány „Tudomány határok nélkül” programja, amelynek keretében három esztendő alatt 2013-2016 között mintegy 2300 diák tanult hazánkban, és most is több mint 400 ösztöndíjas hallgató tanul a magyar kormány által hirdetett ösztöndíjprogramok keretében Magyarországon a latin-amerikai térségből. Az idei esztendőben harmadik alkalommal rendeztük meg a Külgazdasági és Külügyminisztériumban a Magyarország-Latin-Amerika fórumot, amelynek fő vendége Kolumbia külügyminisztere volt. Most volt a legnagyobb érdeklődés, a legtöbb részvevő ezen az eseményen, és nem véletlen, hogy a „Tudás és fejlődés - befektetés a jövőbe” címet viselte a konferencia. Önnek teljesen igaza van, tisztelt képviselő asszony, a latin-amerikai magyar közösségek egy speciális kötést, speciális együttműködési lehetőséget nyújtanak Magyarország és a latin-amerikai térség között. Brazíliában, Argentínában és Venezuelában jelentős magyar nemzeti közösség él, akikkel a kapcsolatot tartjuk, akik számára biztosítjuk a segítséget ahhoz, hogy meg tudjanak maradni magyarnak az újvilág kihívásai közepette is. Még egyszer köszönöm azt a konferenciát, amelyet szerveztek, és köszönjük, hogy népszerűsítik Magyarország és Latin-Amerika együttműködését.
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportjából Gúr Nándor képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, jegyző úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Így év vége felé egy negatív folyamatról szeretnék számot adni, már csak azért is, mert szeretném, ha ez a trend megtörne, és változást lehetne eszközölni. Hétéves politika, gazdaságpolitika eredményeképpen Borsod-Abaúj-Zemplén megyének a lakónépessége mértékadó módon 4,5 százalékkal csökkent. Ez nagyjából 31 ezer fős csökkenést jelent a megyét érintően. Ez azt jelenti, hogy egy évszázad alatt ilyen ütemben el tud fogyni Borsod-Abaúj-Zemplén megye lakónépessége. Ami ezen belül még borzasztóbb, hogy a 15-64 éves, az aktívnak tekinthető korosztály, és azon belül pedig a 20-40 éves korosztály az, aki a leginkább megmozdult, hiszen máshol kereste az életteret a maga számára. És eközben a gazdasági szervezeteknek, a gazdálkodó szervezeteknek a száma is csökkent. Lehet itt foglalkoztatáspolitikai, munkanélküli-statisztikák tekintetében olyan képet rajzolni, mintha jobb lenne - hallottuk az előbb a minisztertől is. Csak a valót, az igazat is érdemes elmondani mellette. Azt, hogy ezek a statisztikai számok egyrészt a külföldre történő távozások sokaságából, százezres, több százezres nagyságrendjéből fakadóan alakulnak így, a közfoglalkoztatásból, a diákfoglalkoztatásból és sok minden másból, amit mondjuk, 8 évvel ezelőtt a statisztikákba nem ilyeténképpen számítottak bele. A közfoglalkoztatás tekintetében, ahol 2010-ben több mint 60 ezer forint nettót kaptak az emberek, jött egy 47 ezer forintos gyalázatos nettó összeg, amit önök kínáltak nekik, majd ma is 54 ezer forint. 54 ezer forint a nettó összeg, amit kézbe vesznek ezek az emberek. Abaújban, Sajószentpéteren, Kazincbarcikán, de éppen Edelényben vagy bárhol máshol, a halmozottan hátrányos helyzetű kistérségek keretei között ebből vagy ettől még kevesebb összegből élnek az emberek. Így karácsony tájékán érdemes elgondolkodni azon, hogy hogy a fenébe lehet megélni 30-40-50 ezer forintokból.Én azt gondolom, hogy ha egy kicsit is a kormány érzi a felelősségét e tekintetben, akkor alapvető változásokat kell hogy szüljön az elkövetkezendő időszak vonatkozásában, még ebben a 3-4 hónapban is, ami a választásokig előttünk áll. Tudják, az a borzasztó, hogy Borsod-Abaúj-Zemplén megyét alapul véve, de mondhatnám Szabolcs-Szatmár-Bereg megyét, Nógrád megyét és más megyéket is, statisztikailag szép számokat lehet kimutatni. A bejelentett álláshelyek tekintetében azt lehet mutatni, mintha a helyzet „rózsás” lenne, de szeretném jelezni, hogy ezeknek az állásajánlatoknak a 79 százaléka, a négyötöde a közfoglalkoztatás tekintetében jelenik meg. A 79 százaléka. A 15 százaléka mindössze az, ami az elsődleges munkaerőpiacról érkezik, és a maradék 5 százalék pedig a diákfoglalkoztatásból tevődik össze. Tehát nem olyan rózsás a kép. A fizetések tekintetében? Ott, ahol Szabolcs-Szatmár-Bereg megye, Borsod-Abaúj-Zemplén megye, Nógrád megye, és mondhatnék még más megyéket is, ott, ahol 30-40 százalékkal kevesebbet keresnek az emberek ugyanazért a munkáért, mint az ország más, kedvezőbb területein, ott ez nehéz élethelyzetet szül. Abaújban, Csereháton vagy épp a Belső-Zemplénben, ott, ahol havi egy főre vetített 35-40 ezer forintból élnek emberek, ott a karácsony nem annyira fényes, mint ahogy azt mások gondolják. Mészárosnak, ha két húszezrest leejt, nem érdemes lehajolni érte, mert mire felveszi és zsebre teszi, addigra több energiát fogyasztott abban a néhány másodpercben a vagyongyarapodásához viszonyítva. Ezek az emberek meg adott hónapban élnek ennyi pénzből. Azt akarom tehát mondani, hogy ott és ahol a közfoglalkoztatás tekintetében ilyen megalázó béreket fizetnek, ami a létminimum összegét sem éri el, és ezzel mintegy 120-130 milliárd forintot vesznek el ezektől az emberektől, mert nem a minimálbért és a garantált bérminimumot kapják meg, ott van változtatnivaló. Na, hát karácsony idején csak azt tudom mondani, hogy ezen alapvetően és nagyon gyorsan változtatni kell. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Kész Zoltán képviselő úr, a független képviselők közül. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. A felszólalásom címét kihagyta valami okból kifolyólag. Az a címe, hogy „Haza van eladó, avagy az Orbán-tervet végrehajtó Rogán Antal 20 ezer migránst telepített Magyarországra”. Hát, köszönöm szépen, elnök úr. Kedves Képviselőtársaim! Meg kell mondanom önöknek, hogy időnként túlzásnak érzem azt, ahogy ellenzéki képviselőtársaim bírálják a kormánypárt prominenseit és oligarchaseregüket a fényűző életmódjukért és azt az ország előtt mutogató arroganciájukért. Egy ideje már a kormány mellett tűzön-vízen át kitartó, a zsírosabb falatokat csak távolból leső holdudvar is morgolódik, mert nem tetszik nekik az új kiváltságos réteg látványos életmódja, a Tesla rakétáit megelőző hipergyarapodása. De nem finnyáskodnának annyit, ha olvasták volna régebben Orbán Viktor nyilatkozatait. A kormányfő évekkel ezelőtt elmondta, hogy Magyarországnak nincsenek gyarmatai, nincsenek ásványkincseink, titkos nyersanyagforrásaink, csak az van, amit önmagunk építünk, kitalálunk. [[15.00]] És valóban. Tévednek azok, akik azt hiszik, hogy pusztán a nemzeti vagyon teljes újraosztásából, a párttagságin alapuló elitcseréből és más forradalmi változásokból eltartható az Orbán-rendszer új, egyre csak éhesebb uralkodó rétege. A kétszáz évre családi vagyonokat felhalmozó új arisztokráciának igenis kreatív ötletekre van szüksége. Nem elég a kongó stadionokon át kilopni a kórházak pénzét, vagy más eszelős tervek mentén elégetni, illetve megfelelő itthoni vagy külföldi bankbetétekbe juttatni a magyarok vagyonát. Új módszerek kellenek, mert a BKV helyett az állandó helikopteres és különrepülőgépes közlekedés, a teljes ágazatokról döntő makaói pókerparti, a svájci villa, a gyémántárverés, de még az ibizai luxusmulató sem olcsó mulatság, ahová ez az új, kiváltságos réteg megpihenni vagy éppen dolgozni jár. Ezt az életmódot pedig addig kell fokozni, amíg hazánk kívül tud maradni az európai ügyészségen, és a magyar Legfőbb Ügyészség a Fidesz jogi tagozataként tud működni. Éppen ezért a letelepedési kötvény gondolata igenis hasznosnak bizonyult Rogán Antal propagandaminiszter úr üzletfelei és barátai érdekei szempontjából. Lehet ugyan károgni, de mégiscsak 100 milliárd forintnyi összeget sikerült összegereblyézni okos ügyvédek éjszakákon át tartó ötletelésével, sőt miniszterelnöki egyetértéssel és remélhetően el nem évülő felelősséggel. Persze minden elemében bűzlik a történet, állandóan felbukkan a Rogán-féle politikai família egy-egy csápja. A 2100-ig tartó konyhapénz tehát ezzel megvolna minden Rogán-közeli hazafinak, csakhogy akad itt egy kis probléma, amit nem beszéltek meg a legfőbb szotyolaügyi VIP-páholyban. Nem is az, hogy a magyar állam óriásit bukott, mert túl magas kamatot fizetett a letelepedési kötvények után; a veszteség 20 milliárd forint. Ez a veszteség az orbáni kormányzás során szinte csak apró, hiszen havonta elszórnak valamit valamilyen betonkolosszusra. Itt teljesen más a gond. Merthogy évek óta zajlik egy monstre kampány az egészségügyi és az oktatási kiadások helyett a menekültek, a bevándorlás és az országot finanszírozó Európai Unió ellen. Rogán minisztériuma és a teljes államszervezet évek óta azt harsogja, hogy nem kérnek 1200 ember betelepítéséből, mert persze a magyar ellenzék és a civilek ezen mesterkednek. Erre pont ők, hipp-hopp betelepítettek ide csendben úgy 20 ezer bevándorlót Rogán Antal egyedi fejlesztésű letelepedésikötvény-programján keresztül. Ez azt jelenti, hogy tizenötször annyi bevándorlót engedett be a kabinet, mint amennyi menekült befogadását kérte az Európai Unió hazánktól az egyszeri áthelyezés keretében. Tény az is, hogy a közvetítő vállalkozások tulajdonosi háttere átláthatatlan, és az állam mindent megtett, hogy soha ne tudjuk meg, kik a tényleges haszonélvezők, de így is világosan látszik, hogy a Rogán-Habony-érdekkör az. Nem volt ellenőrzés a közvetítő vállalkozások felett sem. Vajon miért? Még ennél is súlyosabb kockázat, hogy ez a fideszes bombaüzlet óriási nemzetbiztonsági kockázatot telepített hazánkba és Európába. Ilyen rövid idő alatt nem történhetett meg húszezer ember nemzetbiztonsági, közbiztonsági és egyéb átvilágítása sem. Kell a pénzük, tudjuk, bárkié. De mindenáron? Tényleg semmit nem számít Rogán Antalnak és Orbán Viktornak? Rendben van az embercsempészet, ha hivatalos? Ahogyan a Magyar Nemzet megírta, egy 300 ezer eurós kötvény vásárlásával, amelyet harmadáron, 125 ezer euróért is meg lehetett kapni, akár nyolc bevándorló is letelepedési engedélyt kaphatott Magyarországon. Ebben az esetben fejenként 4,8 millió forintot kellett a letelepedésért fizetni, vagyis aligha nevezhetők gazdag befektetőknek a kötvényes bevándorlók. Ennyit nem ritkán az embercsempészeknek is fizetniük kell a menekülteknek. De vajon mit fog mondani Rogán propagandaminiszter úr, ha majd esetleg egy letelepedési kötvényes követ el terrorcselekményt Európában? Vállalni fogja a felelősséget érte? Akkor mivel fog bódítani minket és magát? Köszönöm szépen. [[Gúr Nándor tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett a szószólók közül Farkas Félix roma nemzetiségi… [[Kész Zoltán közbeszól.]] - Képviselőtársaim! [[Zaj.]] Képviselőtársaim! - …roma nemzetiségi szószóló: „A közoktatás aktuális helyzete” címmel. Parancsoljon, szószóló úr, öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm, elnök úr, a szót. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A kormány közoktatással kapcsolatos tevékenységét illető sok kritikahang ellenében kell hogy felszólaljak a roma nemzetiség nevében. Hálásak vagyunk, hogy a jelenlegi kormány nem propagandaként használja az esélyegyenlőség eszméjét, a felzárkóztatás fogalmát, hanem valódi lépéseket tesz, és komoly lehetőségeket teremt nekünk, romák számára az integráció érdekében. Az én álláspontom azt, hogy az integráció legfontosabb kulcsa az oktatásban van, abban, hogy a roma gyermekek tanulni tudjanak. Véleményem szerint még soha nem volt ebben az országban ennyi kormányzati támogatás közoktatás terén, mint ma. És itt nem érzésekről, hanem tényekről beszélek. „Biztos kezdet” gyermekház működik a központi költségvetés hozzájárulásával. Bizonyára nem kell magyarázni, hogy ennek mekkora jelentősége van roma kisgyermekek és szüleik számára. Óvodai nevelés. Egyértelmű, hogy nagy szerepe van a roma gyermekek iskolázási, oktatási nehézségei kialakulásának megakadályozásában annak, hogy hároméves kortól kötelező az óvodai nevelésben való részvétel. Ez segíti a későbbi iskolai akadályok könnyebb vételét, és végső soron mindenképpen előremozdítja a felzárkózást.A tankönyvtámogatás. Nyilvánvaló, hogy a rászoruló rétegeknek, köztük a romáknak hatalmas segítség az, hogy a kisdiákok immár ingyenesen jutnak tankönyvekhez.Az étkezés. Ebben a körben említem meg a napi háromszori ingyenes étkezés biztosítását a rászoruló gyermekek számára, ami egyértelmű, hogy nagy terhet emel le számos roma család válláról. Az ösztöndíjprogramokról is tudunk beszélni, hiszen van az Útravaló-ösztöndíjprogram, az „Út a középiskolába”, az „Út az érettségihez”, az „Út a szakmához”, az „Út a diplomához”. Az összes ösztöndíjas között a legtöbb támogatott tanuló - büszkén mondom - Borsod-Abaúj-Zemplén megyéből és Szabolcs-Szatmár megyéből kerül ki. Van az Arany János-program; Arany János kollégium program, amelynek célja az oktatási lemorzsolódás megelőzése. Nagyhatásúak a roma lányok korai iskolaelhagyásának megelőzését célzó programok, a tanodaprogramok. Legalább ilyen fontos a „Második esély” programok által biztosított lehetőség a romák számára, amelynek keretében sok száz hátrányos helyzetű, a középiskolai oktatásból lemorzsolódott fiatal szerzett végzettséget. Vagy beszélhetünk a keresztény roma szakkollégiumi hálózatról. Tudomásom szerint a 2016-2017-es tanévben már több mint kétszázötven diák tagja a szakkollégiumi hálózatnak, jelentősen segítve azt, hogy megállják a helyüket a felsőoktatásban. És ha már a felsőoktatásról beszélünk, el kell mondjam, hogy a roma fiatalok részaránya a felsőoktatásban az elmúlt hat évben - köszönhető ennek a kormánynak - több mint megháromszorozódott. Több mint szimbolikus jelentőséggel bír számunkra, romák számára, hogy a Nemzeti alaptantervben megjelenik a nemzetiségek, ezen belül a romák, a cigányok kultúrája. Még egyszer köszönöm a kormánynak és a szaktárcának, hogy a roma nemzetiség felzárkóztatása iránti elkötelezettsége komoly segítséget jelentő támogatásokban és programokban nyilvánul meg. Roma vezetőként azon vagyok, hogy a fiataljaink felismerjék a megteremtett lehetőségeket, és minél inkább ki tudják használni azokat. Bízom benne, hogy a kialakított, felzárkóztatást célzó oktatási stratégia hosszú távon tartható lesz, és további eredményeket hoz. Karácsony közeledtével szeretnék mindannyiuknak békés, boldog karácsonyt kívánni. Megköszönöm megtisztelő figyelmüket. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! „Meddig még?” címmel napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az év utolsó parlamenti ülése során én is megkaptam a kérdést, hogy miért nem számozom a „Meddig még?” című, jellemző módon a devizahitel-károsultak sorsáról szóló sorozatom részeit. Nos, azért nem számozom, mert látható módon ebben a kormányzati ciklusban egy végtelen történetről van szó, ahol sem sorszámozni, sem rangsorolni nem lehet, nem szabad azokat a tragikus emberi sorsokat, amelyekről nem lehet eleget beszélnünk. [[15.10]] Ha ismerkedünk a kormányzati kommunikáció világával, akkor azt tapasztaljuk, hogy az tökéletesen szembemegy a magyar rögvalósággal, hiszen míg a kormányzati kommunikáció szerint a devizahitel-károsultak lényegesen jobb helyzetben vannak, mint évekkel ezelőtt, azt látjuk, hogy a követeléskezelőnél most is több száz, aztán majd több ezer család tartozása található, a kilakoltatottak száma pedig sajnálatos módon egyértelműen és nagyságrendekkel magasabb volt, mint akár két évvel ezelőtt. Idén eddig a minap megjelent beszámolók szerint 3600 nem fizető adóst tettek ki lakásukból végrehajtók, ami elképesztő adat, és ide a parlamentbe is behoztunk számos olyan ügyet, amely bizonyítja, hogy a végrehajtók sok esetben abszolút jogszerűtlen módon jártak el, nem létező tartozásokra hivatkozva foganatosítottak olyan követeléseket, amelyekhez nem lett volna joguk adott esetben. A kilakoltatási moratórium időszakában vagyunk, amelynek egyrészt éghajlati okai vannak, másrészt pedig a kormányzat nem akarja, hogy a választások előtt látható kilakoltatások történjenek, de azért ne feledkezzünk el arról, hogy miközben a kilakoltatási moratórium elvileg - hangsúlyozom, elvileg - fennáll, mert eközben is történtek kiürítések, az árverések és más jellegű végrehajtások egyáltalán nem látható, hogy szünetelnének, így várhatóan nagyszámú, közel 30 ezres ingatlanszám, ami árveréseken megjelenik hónapról hónapra, előbb-utóbb hatalmas, drasztikus növekményt fog mutatni. S ha ezt összetesszük azzal az adattal, hogy még mindig jóval 100 ezer fölötti azoknak a száma, akiknek tartozása már a 90 napon túl lejárt módon szerepel a soron és kategorizálva, elmondhatjuk, hogy nagyon hosszú hónapok elé néznek azok a választások után, akik a kilakoltatási moratórium lejártával szembesülnek majd ezekkel az eljárásokkal. S az is figyelmeztető jelként kell hogy szolgáljon, hogy a harmadik negyedévben több mint 2900 lakást kényszerértékesítettek Magyarországon a jelzáloghitel nem teljesítése miatt; arról már ne is beszéljünk, hogy hány lakossági hitelszerződés esetében képtelen a magyar polgárság törleszteni, hiszen számos esetben az úgynevezett követelés háttere, jogcíme enyhén szólva hibádzik. Az is tapasztalható, hogy a devizahátterű, a közműcégek felé irányuló tartozások egymást gerjesztik, átfedéseket mutatnak, adott esetben a nem jogszerű követelés elmaradása miatt, vagy éppen annak teljesítése miatt elmaradásba kerül a polgár máshol, mondjuk, egy közműcég felé, vagy éppen a közös költségét nem képes befizetni. Tehát látszik, hogy egy vonalat kéne húzni, esélyt kéne adni azoknak az embereknek, akik évek óta küzdenek ebben a csapdában, és egyáltalán nem biztos, hogy a kormányzat akár elszámolási törvénye, akár forintosítási törvénye bármire is alkalmas lett volna a rendezés területén. Továbbra sem tudjuk, hogy milyen alapon forintosították a hitelkárosultak úgynevezett hitelét 256 forintos piaci árfolyamon, miközben jellemző módon 150-155-160 forinton vették fel ezeket az úgynevezett hiteleket. Azt sem tudjuk, hogy a 180 forintos kedvezményes árfolyam egy nagyon rövid ideig milyen alapon járt egyes szerencséseknek. Nem sajnáljuk tőlük a megoldás lehetőségét, de a megoldás lehetőségét ki kell terjeszteni minden érintettre. Még most sem késő. S akkor, amikor itt a Házban boldog karácsonyt kívánunk egymásnak, áldott, békés ünnepi időszakot, a ráhangolódáshoz is szeretettel teli szíveket kívánunk egymásnak teljesen jogosan - és ezt őszintén mondjuk -, gondoljunk azokra, akiknek adott esetben a fa alá nem feltétlenül lesz mit tenniük, és akik olyan nehéz lélekkel kell hogy ezt a karácsonyi időszakot, mellette az adventi időszakot is átvészeljék, ami méltatlan egy magyar család tisztességes életlehetőségeinek a kilátásba helyezéséhez, ahhoz, amit egy normális országban kilátásba kellene helyezni számukra. Tehát életlehetőségeket kell biztosítani ezeknek a családoknak. Nem segélyt, nem mentőövet, igazságot kell szolgáltatni számukra. Pártok fölött álló módon lehetne mindezt megtenni, még most, az utolsó pillanatban is, ha pedig ez nem következik be ebben a kormányzati ciklusban, akkor a Jobbik-kormány megalakulását követően első feladataink egyikeként rendet teszünk ezen a területen. Addig pedig nem tudok más tenni, mint áldott, békés karácsonyt kívánni minden érintettnek, és természetesen azt, hogy könnyebben viseljék el ezt az időszakot, mint ahogy az objektív körülmények egyébként ezt lehetővé tennék számukra. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. „És vissza nem foly az időnek árja, Előre duzzad feltarthatatlanúl...” címmel a Jobbik képviselőcsoportjából Szávay István képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője [[Szávay István: Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim!]] következik. Most adtam szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mielőtt belekezdenék, szeretnék gratulálni Farkas Félixnek, a legnagyobb hazai nemzetiség szószólójának, hogy három és fél év után fölszólalt; kár, hogy nem saját maga írta a beszédét, hanem a propagandaminisztériumból küldték neki. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! „És vissza nem foly az időnek árja” - ez az Arany János-idézet volt olvasható a 2002. március 15-ei központi ünnepségen a Nemzeti Múzeum homlokzatára feszített molinón. Az üzenet világos és egyértelmű volt: nem szabad, hogy a rövidesen sorra kerülő választásokon a kommunisták újra visszakerülhessenek a hatalomba. Én akkor többedmagammal egyetemista fiatalként a helyszínen hallgattam Orbán Viktor ünnepi beszédét. Akkor ugyanis mindenki számára világos volt, hogy a múltba fordulást az MSZP, míg az európai, a polgári, a XXI. századba vezető jövőt a fiatal és dinamikus miniszterelnök és az általa vezetett Fidesz testesíti meg.Tisztelt kormánypárti képviselőtársaim - ha lenne önök közül itt bárki is még -, a Fidesz ma már a barikád másik oldalán áll. Mára már a Fidesz jeleníti meg milliók szemében a társadalmi konfliktusokat politikai okból mélyíteni és szélesíteni szándékozó, aljas hazugságokra és gyűlöletre építő, avítt múltat. A fideszes képviselők mára nem a demokrácia, hanem az újonnan kiépülő diktatúra élharcosai. Azé a diktatúráé, amely minden eszközzel megpróbálja elnémítani az ellenzéki hangokat, érkezzenek azok politikai párt, a sajtó bármely képviselője vagy egyszerű állampolgár részéről.Merthogy bizony Sulyok Dezső, a második világháború utáni kibontakozási kísérlet, a nemzeti demokrácia kiemelkedő vezérének szavaival: ,,nem igaz az, hogy felfordulás van Magyarországon; csend van itt és nyugalom, csak éppen nem az élet ütemének megszokott és kedves csendje, hanem a félelem és a terror csendje”. Tisztelt Képviselőtársak! Sulyok Dezső átélte a diktatúra kiépülését, az előbb említett mondatot 1947 júniusában mondta, amikor a kommunisták egyetlen tollvonással megakadályozták, hogy indulhasson az augusztusi választásokon. Sajnos nem lehet nem észrevenni az akkori és a mostani események közti párhuzamot. A Magyar Kommunista Párt és Rákosi Mátyás akkor, keményebb eszközökkel bár, de hasonló célokért dolgozott, mint most a Fidesz és Orbán Viktor: a hatalom totális kisajátításáért és a pártállam kiépítéséért. Akkor Rajk László 1946-ban végzetes csapást mért a civil szervezetekre azzal, hogy közülük több százat igaztalanul fasisztának bélyegezett és betiltott. Önök mára ugyanígy démonizálják a civil szférát, és több ezer tisztességes ember önfeláldozó munkáját lehetetlenítik el, miközben egy egész egyetemet hoznak lehetetlen helyzetbe egyik napról a másikra, mindenféle előzetes egyeztetés és tárgyalás nélkül, pusztán politikai okokból. Akkor kommunista nyomásra százezreket zártak ki B-listázással és más módszerekkel a választójogból, mert vélelmezték, hogy nem a Baloldali Blokk pártjaira fognak szavazni. Önök most azokat a külföldön dolgozó polgártársainkat zárják ki a választásból gyakorlatilag, akik pontosan a Fidesz elhibázott politikája miatt kényszerültek elhagyni az országot. Akkor az ÁVO szisztematikusan verte szét vagy fullasztotta botrányba az ellenzéki pártok kampánygyűléseit. Ma a közmédia hoz le előre tudósítást a Jobbik október 23-ai megemlékezéséről, hogy ott Vona Gábor beszéde alatt verekedés tört ki, még az előtt egyébként, hogy ő maga egyáltalán a színpadra lépett volna. Akkor kék cédulával követtek el százezres nagyságrendben választási csalást, most pedig majd halottak nevében szavazhatnak valakik határon túlról. Akkor a kommunisták beépültek az ellenzéki pártokba, és ötödik hadoszlopként belülről bomlasztották azokat. Most Botka László lemondása óta tudjuk, hogy a baloldali pártokat átszőtte a fideszes polip. Akkor a kommunisták megakadályozták a valódi ellenzéki pártoknak az önálló sajtó megteremtését, illetve a közmédiában való megjelenést. Így később a kékcédulás választásként elhíresült 1947-es voksolás során a Magyar Rádióban csak a kommunisták legfőbb ellenfeleként számon tartott Szabadságpárt képviselője nem mondhatta el pártja programját. Önök mára felvásárolták szinte a teljes vidéki sajtót, miközben a Jobbikot hermetikusan kizárják a közmédiából, és csak ordas hazugságokat közölnek rólunk. S végül, amikor még ez sem volt elég, Rákosiék törvényi eszközökkel akadályozták meg legfőbb ellenfelük, a Sulyok Dezső vezette Szabadságpárt indulását a választásokon. Önök most ugyanezt akarják tenni az egyetlen kormányképes, önöket leváltani tudó és fogó erővel, a Jobbikkal. Nem fog sikerülni. A Jobbik ellehetetlenítésének kísérlete már régen nem csak rólunk szól. Most minket akarnak eltiporni, legközelebb meg majd mások kerülnek sorra, aztán végül majd mindenki, aki szembeáll a fideszes pártállammal, és nem akarja, hogy Magyarország visszazuhanjon a XX. századi diktatúrákba. Ezért hívunk és várunk pártállástól függetlenül mindenkit pénteken 17 órától a Fidesz Lendvay utcai székháza elé, hogy fáklyás tüntetésen tegyünk hitet a demokrácia és a szabadság mellett. Martin Niemöller német teológus szavaival szeretnék üzenni mindazoknak, akik bár nem szimpatizálnak a Jobbikkal, de nem akarják, hogy új diktatúra, hogy új pártállam épüljön ki Magyarországon: „Először a zsidókért jöttek, és én nem szóltam, mert nem vagyok zsidó. Aztán a kommunistákért jöttek, és én nem szóltam, mert nem vagyok kommunista. Aztán a szakszervezetiekért jöttek, és én nem szóltam, mert nem vagyok szakszervezeti. Aztán értem jöttek, és nem maradt senki, aki szólhatott volna.” Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Képviselő úr, úgy ítélem meg, hogy méltatlan volt öntől a Farkas Félixre tett megjegyzése, ezért én Farkas Félix szószóló úrtól elnézést kérek. [[Z. Kárpát Dániel: Szabad véleménynyilvánítás!]] Napirend utáni felszólalásra jelentkezett az LMP képviselőcsoportjából Ikotity István képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó. [[15.20]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Az idei utolsó felszólalásomban is szülővárosomról, lakóhelyemről, Bajáról szeretnék néhány gondolatot megosztani önökkel, és kérni képviselőtársaimat, hogy segítsék, támogassák ezt a várost, ennek a városnak a kezdeményezéseit. Egy idézettel kezdeném: „Érzem, sokba kerül nekem ez a látogatás” - mondta Orbán Viktor miniszterelnök 2015. május 16-án, amikor egy 650 millió forintból épült kerékpároshidat adott át. Úgy folytatta: „Köszönöm, hogy 1998 óta bíznak bennünk, minden alkalommal megválasztva Zsigó Róbertet képviselőnek. Öt ciklus, azaz húsz év. Manapság a kitartás, a hűség nagy dolog. Feltétele: amit ígérünk egymásnak, be kell tartani. Szóba került még több fejlesztés ma is” - mondta - „a bajai kórház, de szóba került 50 méteres uszoda, négysávos út Bajától az autópályáig és az elkerülő út is.” Nézzük, hogy mi is az, ami ebből megvalósult, ezekből a két évvel ezelőtti ígéretekből! A mai nap tárgyaltuk éppen az országos területrendezési tervet, és látható ebből, hogy a legújabb elfogadott verzióban sem szerepel nemhogy kétszer kétsávos út, amely Baját összekötné az autópályával, de semmiféle útfejlesztés. Egy balesetveszélyes, árvíznek kitett, kátyús, nemzeti parkon átvezető úton lehet a leggyorsabban elérni Bajáról az autópályát, ahogy más irányba sem készültek el az elkerülő utak. 50 méteres uszoda annak ellenére sem készült Baján, még az első kapavágások sem történtek meg ennek kapcsán, hogy a világ egyik legjobb úszója, Hosszú Katinka bajai születésű, bajai nevelésű. Abban a 25 méteres uszodában tanult meg úszni és edzett hosszú időn keresztül, amely már 40 éves, és nyilván egy ekkora városhoz képest kis méretű, rossz állapotban lévő uszoda.Sorolhatnánk sorra a fejlesztéseket. 2015-ben, amikor az általam idézett Orbán Viktor-megszólalás elhangzott, én kigyűjtöttem, hogy 4,5 milliárd forintot fordítottak különböző fejlesztésekre. Volt egy magaspartfal-megerősítés, ami meglehetősen haszontalan, hiszen nagyon gyatrán sikerült a kivitelezése, nagyon rossz tervezés alapján valósult ez meg, hiszen nem valósította meg az eredeti szándékot, ami a Sugovica, a Duna mellékágának az állagmegóvása lett volna, hogy ezt a területet, ezt a mellékágat kotorni lehessen. Ebből a 4,5 milliárd forintból, amiből egyébként még turisztikai fejlesztések valósultak meg, mindössze öt munkahelyet hoztak létre. 4,5 milliárd forintból mindössze öt munkahelyet, és akkor csodálkozunk, hogy hol tart Baja város, csodálkozunk azon, hogy 2000 óta 10 százalékot csökkent a népessége, és 25 százalékot csökkent a fiatalok aránya. Négyezerről háromezerre csökkent a Baján élő fiatalok aránya, nyilván ez előrevetíti a város jövőjét. A munkahelyek nem bővültek. A sport leépülése. Képzeljenek el egy olyan várost, amely, ahogy említettem, nagyon messze van minden megyeszékhelytől, és igazán kijárna neki a megyei jogú városi rang, mégsem kapta meg ezt a rangot. Ennek a városnak a sportját körbenézve, gyakorlatilag néhány nagyvállalkozó jó szándéka miatt működik a sport. Ha csak a labdarúgást megnézzük, az látható, hogy már nemhogy NB I-ben, NB II-ben, de megyei szinten is a legalacsonyabb osztályban tud csak játszani a város labdarúgócsapata, olyan szinten magára van hagyva, olyan szinten nem működik a sport sem.A bajai főiskola az ország utolsó vidéki főiskolája, az összes többi egyetemi rangot kapott, de nem csodálkozhatunk ezen, hiszen körülbelül háromszáz hallgatója van csak mostanra. Ez a város egyre mélyebben van, egyre inkább épül le. Arra kérem képviselőtársaimat és a jelen nem lévő Zsigó Róbert országgyűlési képviselőt is, aki ötödik ciklus óta, húsz éve a város képviselője, hogy tegyen többet a város érdekében, segítse ezt a várost. Én kigyűjtöttem; ha megtippelnék, hogy hányszor szólalt fel Baja város érdekében, biztosan tévednének: húsz év alatt mindössze kettő alkalommal sikerült ezt neki megtenni - így nem csodálkozhatunk, hogy itt tartunk. Elnök úr, köszönöm a szót. Engedjék meg, hogy utolsó felszólalóként boldog, békés, áldott karácsonyt kívánjak és boldog új évet mindenkinek! Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Úgy látom, az utolsó percben azért a kampány csak betört ide is a napirend utániakra. Tisztelt Országgyűlés! A napirendi utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés következő ülésére várhatóan februárban kerül sor. Megköszönöm egész éves munkájukat. Valamennyi képviselőtársamnak, a nemzetiségi szószólóknak, az Országgyűlés Hivatala munkatársainak és mindazoknak, akik figyelemmel kísérték munkánkat, áldott, békés, kegyelmekben gazdag ünnepeket, eredményekben teljes új esztendőt és jó pihenést kívánok! Az ülést bezárom. [[Az ülés 15 óra 26 perckor ért véget.]]