44. Vládní návrh zákona o sčítání lidu, domů a bytů v roce 2021 a o změně zákona č. 89/1995 Sb., o státní statistické službě, ve znění pozdějších předpisů /sněmovní tisk 622/ - prvé čtení podle § 90 odst. 2 To znamená, abychom s tímto návrhem zákona vyslovili souhlas už v prvém čtení. Než nám předložený návrh paní místopředsedkyně vlády představí, tak s přednostním právem pan předseda Rakušan.
Dobrý den, vážené dámy, vážení pánové, paní ministryně, já bych vás opravdu požádal, abyste si dnes prošli ten seznam bodů, které má Poslanecká sněmovna projednávat, a abyste byli skutečně tak laskaví a sdělili nám, které z těch bodů reálně chcete dnes projednávat a na který z těch bodů si někdo z členů vlády bude ráčit udělat čas, přijde do Poslanecké sněmovny. Tady nám padají skutečně body na konec. Já bych chtěl upozornit na to, že poslanci se samozřejmě na schůzi připravují, mají připravené poznámky, výstupy k jednotlivým bodům, a vy prostě tím, že nechodíte do práce - protože součást té práce je být tady v Poslanecké sněmovně - necháváte ty body padat dolů! Já bych byl skutečně rád, abyste nám dopředu avizovali, abychom si sami udělali pořádek v tom, o čem dnes budeme a nebudeme jednat, ke kterým těm bodům se uráčí někdo z ministrů přijít, kde nějaké pověření je, nebo není! Toto se tady odehrává opakovaně a skutečně toto nikomu avizováno nebylo. Potom prosím, tedy hlásí se pan předseda Faltýnek, vaším prostřednictvím, pane předsedající, bych jeho prosil o to, aby ostatním předsedům poslaneckých klubů dal relevantní informaci o tom, o čem dnes skutečně budeme jednat. Děkuji.
Já jenom pro pořádek konstatuji, že podle informací, které mám k dispozici, se nebudeme moci zabývat ani bodem 46, bodem 47 a bodem 49 z těch nejbližších bodů, které jsou na řadě. Nicméně můžeme se zabývat tím bodem, který teď máme, ale pan předseda Faltýnek s přednostním právem.
Hezké poledne, kolegyně, kolegové. Ano, pan předseda Rakušan má pravdu. Máte pravdu. Pan ministr Havlíček je bohužel teď v Senátu. Nevím, do jaké míry to šlo, nebo nešlo naplánovat. Omlouvám se. A paní ministryně spravedlnosti je, mám pocit, v Maďarsku, je omluvena do konce týdne. A pan ministr Hamáček vlastně prostřednictvím pana předsedy Chvojky požádal o vyřazení už na grémiu. Já tomu rozumím, budu to řešit, máte pravdu. Omlouvám se i za nepřítomné ministry. Předpokládám, že se k tomu postaví takto i paní vicepremiérka Schillerová. Odpoledne tady máme napevno zařazené body a ti ministři už tady přítomni budou. Omlouvám se.
Děkuji, pane předsedo, a paní místopředsedkyně vlády a ministryně financí Alena Schillerová nám uvede tento bod. Prosím.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Já bych jenom doplnila pana předsedu Faltýnka. Já tomu rozumím, samozřejmě radost nám to nečiní, nicméně sama vím, jak jsem v prosinci řešila dilema, kdy jsem musela být na daňovém balíčku v Senátu a současně jsem musela tady být na rozpočtu v Poslanecké sněmovně, oba dva klíčové zákony a nebylo možné kromě nějakého časového posunu, a stejně zahajoval nakonec rozpočet pan premiér, prostě nebylo to možné dát dohromady. Čili to se stalo panu vicepremiérovi Havlíčkovi, který v tuto chvíli obhajuje jiný zákon v Senátu, a prostě řešení nebylo možné. A bohužel ty služební cesty - zrovna paní ministryně spravedlnosti nemá těch zahraničních služebních cest tolik, a v tuto chvíli to prostě nebylo možné nějakým způsobem zkoordinovat. Takže já věřím, že se to nestává často. Děláme všechno pro to, a já jsem dnes odjela z akce Celní správy, také pro mě důležité, mezinárodně zastoupené. Prostě jakmile na mě mávli, odjela jsem, ale byla jsem v České republice, takže to šlo, byla jsem kousek za Prahou. Takže v tuto chvíli se snažíme, co můžeme, ale prostě se to stane a určitě z toho nemáme radost a mrzí nás to. Děkuji.
Děkuji. A paní místopředsedkyně vlády, prosím vás o uvedení toho bodu, který jsem už otevřel.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Dámy a pánové, dovolte mi, abych vám představila vládní návrh zákona o sčítání lidu, domů a bytů v roce 2021 a o změně zákona č. 89/1995 Sb., o státní statistické službě, ve znění pozdějších předpisů. Cílem předkládaného vládního návrhu zákona je zajistit sčítání lidu, domů a bytů v České republice v roce 2021. Připravované sčítání je součástí celosvětového programu cenzů OSN, které se konají jednou za deset let. Zároveň slouží k implementaci nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 763/2008 o sčítání lidu, domů a bytů. Výsledky sčítání budou zdarma přístupné všem uživatelům ve státní správě, samosprávě i soukromé sféře, a to v maximálním územním detailu. Návrh, který máte před sebou a který zpracoval Český statistický úřad, schválila vláda usnesením č. 666 ze dne 30. září 2019. Prošel standardním připomínkovým řízením a byl předložen bez rozporu. Rovněž byl projednán pracovní komisí Legislativní rady vlády. V návrhu jsou upraveny zejména práva a povinnosti osob a působnost zapojených subjektů, příprava sčítání, obsah zjišťovaných ukazatelů, způsob získávání a postu zpracování údajů a také zpřístupnění výsledků. Návrh zákona je zpracován tak, aby byla zajištěna maximální možná ochrana při nakládání s individuálními údaji občanů. Zároveň je kladen důraz na využití dat v existující databázi státní správy v největším možném rozsahu. Díky tomu budou občané vyplňovat o polovinu méně údajů než v roce 2011. Například domovní list se ruší a veškeré údaje o domech budou získány z registru státní správy. Sčítání se uskuteční v průběhu března až dubna 2021. Rozhodný okamžik sčítání, tedy okamžik, ke kterému budou údaje zjišťovány, je v návrhu stanoven na půlnoc z pátku 26. března na sobotu 27. března 2021. Vláda svým výše citovaným usnesením si dovoluje navrhnout Poslanecké sněmovně Parlamentu ČR, aby s návrhem zákona vyslovila souhlas již v prvním čtení. Důvodem je zejména nutnost připravit a provést zkušební sčítání v roce 2020 u cca 25 tis. bytů po celé České republice již podle zákonem ustanovených pravidel, a během reálného sčítání tak předejít zjištěným problémům. Proto je nezbytné, aby zákon včetně všech prováděcích předpisů nabyl účinnosti co nejdříve. Dalším důvodem je, že se jedná o tzv. jednorázový zákon, v uvozovkách, který je implementací závazných evropských předpisů a jehož realizace umožní splnění mezinárodních závazků České republiky vyplývajících z členství v EU. Dovoluji si tedy požádat o schválení tohoto návrhu zákona v rámci výše navržené procedury dle § 90 odst. 2 zákona č. 90/95 Sb., o jednacím řádu Poslanecké sněmovny, to znamená, vyslovení souhlasu s vládním návrhem zákona již v prvním čtení. Současně dovolte, pane místopředsedo, abych požádala, zda by bylo umožněno vystoupení předsedovi Českého statistického úřadu Ing. Marku Rojíčkovi zde, na plénu Poslanecké sněmovny, aby jako ústřední orgán státní správy, který odpovídá za sčítání lidu, domů a bytů, tady vystoupil. Děkuji mnohokrát.
Děkuji paní ministryni. Já ještě požádám o slovo... Můžeme to udělat jinak. Vy jste navrhla, aby mohl vystoupit pan Marek Rojíček, předseda Českého statistického úřadu. Aby se vůbec mohl zúčastnit schůze, musíme to schválit hlasováním. Takže já přivolám poslankyně a poslance do sálu. A nejprve se budeme znovu přihlašovat, protože jsem vás všechny odhlásil. [[Chvilku čeká.]] Hlasujeme o účasti předsedy Českého statistického úřadu při projednávání tohoto bodu. Myslím, že jsme připraveni na hlasování. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 139, přihlášeno 136 poslanců, pro 136 poslanců, proti nebyl nikdo. Takže prosím, aby sem byl uveden pan předseda Českého statistického úřadu Marek Rojíček. V tuto chvíli dám slovo zpravodaji pro prvé čtení, kterým je pan poslanec Petr Venhoda. Máte slovo.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Vážená vládo, vážené kolegyně, vážení kolegové, jak už zde paní vicepremiérka detailně uvedla, tento zákon upravuje v návaznosti na přímo použitelné předpisy EU sčítání lidu, domů a bytů v roce 2021. Jeho obsahem je působnost správních orgánů v oblasti sčítání, práva a povinnosti osob v souvislosti se sčítáním, příprava sčítání, způsob získávání údajů a jejich zpracování a zpřístupnění výsledků sčítání. Zákon je bezkonfliktní a doporučuji projednat dle § 90 odst. 2.
Děkuji. A v tuto chvíli otevírám obecnou rozpravu, a jak jsme odsouhlasili, tak teď bych požádal pana předsedu Českého statistického úřadu Marka Rojíčka o vystoupení. A pak budeme pokračovat podle toho, jak jsou poslanci přihlášeni do obecné rozpravy. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Takže děkuji, pane předsedající. Vážené dámy, vážení pánové, paní místopředsedkyně vlády a ministryně financí, myslím si, docela dobře shrnula to podstatné, co se týká zákona. Já bych to doplnil. Jak už bylo i řečeno, projekt v návrhu zákona je koncipován tak, aby byla zajištěna maximální možná ochrana při nakládání s individuálními údaji občanů. Maximálně využíváme administrativní data. V návrhu je kladen důraz na využití dat z existujících databází státní správy. Díky tomu budou občané vyplňovat o polovinu méně údajů než v roce 2011. Například domovní list se ruší. Veškeré údaje o domech budou získávány z registru státní správy a rovněž tak plně využijeme údaje z registru obyvatel a také z dalších agendových systémů, jako např. systém evidence obyvatelstva, případně cizinecký informační systém. Navrhujeme velmi moderní pojetí sčítání. Formuláře bude možné vyplnit odkudkoliv on-line, tedy např. i přes mobil např. v městské hromadné dopravě cestou do práce. Chceme, aby se občané v co největší míře sečetli prostřednictvím pohodlného on-line formuláře, a pouze ti, kteří se z nějakého důvodu nechtějí nebo nemohou sečíst přes internet při sčítání, se budou moci sečíst klasickým papírovým způsobem. Sčítání také bude levnější, než bylo minulé sčítání. Předpokládané výdaje v kapitole Českého statistického úřadu na sčítání v roce 2021 jsou absolutně nižší proti skutečným výdajům v kapitole ČSÚ na sčítání 2011, a pokud zohledníme inflaci, lze hovořit o reálné 22procentní úspoře. Pokud to tedy shrnu, ty základní parametry: bude nižší počet otázek; využijeme všechny možné registry ministerstev; nabídneme jednoduché on-line formuláře; zrealizujeme projekt efektivněji a levněji než před deseti lety. Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, jak už bylo také zmíněno, předložený návrh zákona o sčítání je implementací závazných evropských předpisů. V případě jeho nepřijetí by to samozřejmě mělo vliv na plnění mezinárodních závazků České republiky vyplývajících z členství v Evropské unii. Proto si i já vás dovoluji požádat o projednání a schválení tohoto návrhu. Děkuji za pozornost.
Děkuji, pane předsedo. V obecné rozpravě nyní vystoupí pan poslanec Leo Luzar, připraví se pan poslanec Profant. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedající, vážená paní ministryně, dámy a pánové, ač to vypadá jako zákon, který je bezproblémový, je tady navrženo jeho projednání v devadesátce, já si dovolím s tímto projednáváním v devadesátce nesouhlasit z jednoho prostého důvodu. Sčítání lidu se provádí jednou za deset let, které v rámci statistiky poskytuje údaje, které pro Českou republiku jsou velice důležité a závazné. Pokud kdokoli někdy pracoval se statistickými údaji ať k různým účelům, které využíval, zjistí, že číselné řady, které ve statistických údajích jsou, jsou mnohdy potřebné pro různé obory lidské činnosti. Pan předseda, nebo ředitel, přiznám se, přeslechl jsem funkci, statistického úřadu hovoří o tom, že došlo ke změně charakteru údajů, které se budou sčítat, a hovoří o tom, že ty, které v tomto novém zákoně nejsou, budou nahrazeny údaji, které je možno získat z jiných zdrojů. Tady si dovolím pochybovat o tom, že se jedná o všechny údaje, protože jsem si teď vytáhl zákon z roku 2009, který byl připraven ke sčítání lidu v roce 2011, a ten má údaje, které asi nejsem schopen dohledat ve veřejných zdrojích, protože byly uvedeny jako dobrovolné a svědčily o nějakých údajích, které ten člověk buď dal, nebo nedal, ale sloužily k orientační informaci o stavu společnosti v České republice. Dále z toho vypadly údaje, které mohou sloužit samosprávám a dalším odběratelům těchto statistických dat k informování například o hustotě dopravy a potřebnosti městské hromadné dopravy, popřípadě vzdálené dopravy, a další údaje, které v tomto návrhu zákona postrádám. Já jsem si tady v krátkosti vypsal jenom věci, které postrádám, a zajímalo by mě, jak budou zjišťovány. Chybí údaj o pohlaví, o státním občanství. Je tam národnost, ale ne státní občanství. Chybí údaj o registrovaném partnerství, ten je teoreticky možno získat v rámci statistických údajů nebo v rámci údajů registrů. Hlavní ekonomická aktivita. Hovoří se tam o ekonomické aktivitě, ale my nebudeme vědět, kolik lidí má třeba dvě zaměstnání v rámci ekonomické aktivity. On uvede tu hlavní, ale tam původně bylo rozlišeno, abychom věděli, kolik občanů České republiky musí pracovat ve více zaměstnáních. Postavení v zaměstnání. Ten údaj tam historicky byl a mohli jsme vědět, jak ten člověk je ve svém zaměstnání postaven, to znamená, jakou zastává funkci, popřípadě jak se zařazuje. Tento údaj z toho vypadne. Doba trvání dojezdu, dojížďky do zaměstnání. To byl údaj, který se ve statistice v roce 2011 objevil. Teď vymizel a dle mého názoru je to velice podstatný údaj jak pro samosprávy krajů, tak obcí, aby věděly, kolik ekonomicky činných lidí dojíždí do zaměstnání, a mohly připravit třeba efektivní investice v oblasti dopravy. Z dobrovolných údajů vymizela úplně náboženská víra, což byl docela zajímavý údaj. Ten tam dnes není, nevím, z jakého důvodu vypadl, zvlášť když jsme dnes neustále konfrontováni s informacemi, které vzbuzují u lidí obavy, jak to tady vypadá s tou islamizací a podobně. Přitom tato tvrdá jasná data ze sčítání lidu by mohla ukázat, že je to pouze fáma a že to nehrozí. Prostě vypadlo to. Informace o domech a bytech - samozřejmě tady z nějakých informačních zdrojů státu je možné tyto údaje získat. Druhá věc je, jestli v těchto údajích zjistíme, jak je to třeba s vybaveností nebo s přístupem k internetu. V minulém sčítání v roce 2011 byl tento údaj, aby se přihlásili lidé, kdo odebírají internet nebo kdo mají přístup k internetu. Pokud tento údaj po deseti letech považujeme za zbytečný, tak samozřejmě, ale tady by to měl někdo zdůvodnit a říci proč, protože si myslím, že přístup k internetu v naší společnosti je také velice důležitý a měli bychom vědět, jestli dosahujeme parametrů evropských, světových, popřípadě jestli se za to stydíme a tento údaj z toho vyřadíme. Samozřejmě, body, které jsem si vypsal, nejsou všechny a možná mi některé budou zodpovězeny, že se mýlím. Tomu rozumím, ale přesto bych byl rád, aby se patřičný výbor tím zabýval a projel jednotlivé body a mohl se k nim vyjádřit, popřípadě shledal, jestli doplnit do zákona další údaje, které byly již ve sčítání v roce 2011. Znovu upozorňuji, a sám jsem čerpal ve svých pracích, které jsem odevzdával v rámci studia, ze statistických údajů a vím, jak je pro mne důležité mít tu číselnou kontinuální řadu a mohl porovnávat vývoj ve společnosti třeba za padesát sedmdesát let a vnímat to jako přínos. Pokud by došlo k nahrazení těch údajů od občanů z jiných zdrojů, samozřejmě to vnímám, ale bojím se, že z toho vypadly i věci, které budou nenahraditelně v rámci těchto datových řad ztraceny. Proto navrhuji, aby tento návrh byl projednán klasickým systémem projednání v rámci tří čtení. Děkuji za pozornost.
Děkuji, pane poslanče. Vyjádřil jste nesouhlas s devadesátkou. Konstatuji, že ale nebyly naplněny podmínky, abychom mohli uznat námitku podle § 90 odst. 3. Pan předseda Michálek má slovo.
Děkuji za slovo. Vážený pane místopředsedo, jménem poslaneckých klubů Pirátů a ODS vznáším námitku podle § 90 odst. 3.
Ano, teď zazněla námitka pro projednávání podle § 90 odst. 2 v souladu s jednacím řádem, takže nemůžeme rozhodnout o tomto návrhu již v prvém čtení, resp. vyslovit návrh se souhlasem zákona, a budeme ho projednávat standardním způsobem. V rozpravě je nyní přihlášen pan poslanec Ondřej Profant. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážení kolegové, vážený pane řediteli úřadu, vážení občané, my jsme se k tomuto zákonu připravovali. Navštívili jsme Český statistický úřad, nechali jsme si ukázat, jak ta data budou zpracovávána, bavili jsme se o důvodu vyškrtnutí některých dat apod. Musím říci, že ta návštěva mě velmi mile překvapila. Český statistický úřad je velmi profesionální. Dále bych rád vyzdvihl a pochválil práci s administrativními daty, takže to, co tu už říkal pan ředitel, to znamená, že data, u kterých je to možné, budou zpracovávána z již existujících datových zdrojů, hlavně od našich úřadů, což jistě povede k větší provázanosti naší veřejné správy, k odhalování chyb v datech apod. Pak tu mám jednu takovou drobnost. My jsme tu asi před měsícem schválili bankovní identity v eGovernmentu, zákon SONIA, a vypadá to, že se účinnost stihne tak, aby už fungovaly právě při sčítání. Bude to jedno z prvních velkých použití těchto identit v eGovernmentu, čímž si myslím, že jsme občanům dost ulehčili tuto povinnost. Jediná věc, která v nás zanechává otázky, je otázka na náboženství, která je dobrovolná a byla teď vyškrtnuta. My si myslíme, že by tam jako dobrovolná měla zůstat, protože prostě se tu o takových věcech stále bavíme, ať už je to Mariánský sloup v Praze, ať už jsou to církevní restituce atd. Bez relevantních dat se o věcech baví těžko. Proto si myslíme, že by bylo o něco lepší, kdyby se tam otázka na náboženství vrátila a my měli jasný přehled, kolik která církev zastupuje občanů, jaké jsou trendy apod. Děkuji.
Děkuji. To byla poslední přihláška do rozpravy, kterou mám k dispozici. Hlásí se pan předseda do rozpravy. Dostane slovo. Prosím, pane předsedo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Děkuji za ta vystoupení, která si myslím, že byla velmi věcná. Já se pokusím reagovat zejména na to, co zmínil pan poslanec Luzar, kterému v podstatě chybějí v tom návrhu některá důležitá data. Já musím říct, že podstatná část toho, co on zmínil, nebo velká část toho, co zmínil, nechybí, protože to jsou právě ta data, která budou nahrazena z administrativních zdrojů. To se týká samozřejmě pohlaví, občanství, případně toho registrovaného partnerství. Co se týká ekonomické aktivity, ano, tady je pravda, že my se ptáme na hlavní ekonomickou aktivitu. Pokud ten člověk má více, a samozřejmě ten člověk potenciálně může mít pět zaměstnání - je otázka, jestli je to vůbec schůdné a jestli by to nebyla příliš nadměrná zátěž na občany, vyplňování takto rozsáhlých dat. Co se týká zaměstnání, budeme samozřejmě zjišťovat i povolání, profese, které se ten člověk věnuje. Dojížďku do zaměstnání tam máme, protože jsme si vědomi, že je vysoká poptávka po těchto datech. Pouze vypadla doba dojížďky. Čili my tam máme způsob dojížďky, frekvenci dojížďky a dopravní prostředek, případně jejich možnou kombinaci, a vychází to ze zkušenosti z minulých sčítání, kdy je pro občany poměrně obtížné tu dobu v podstatě určit. A domníváme se, že je možné kombinací těch údajů, které tam budou, dopočítat relevantní údaje. Musím ještě připomenout, že samozřejmě ten návrh zákona prošel meziresortním připomínkovým řízením, řada otázek, které samozřejmě napadají i vás, padla v návrzích jednotlivých resortů a my jsme se se všemi vlastně vypořádali. To znamená, všechno jsme si víceméně s nimi vysvětlili a ty připomínky byly vypořádány velmi poctivě a velmi řádně. Takže musím říct, že spousta těch návrhů už prošla velmi důkladnou debatou. Co se týká např. toho přístupu k internetu, tak to je věc, kde víme, že ten požadavek byl, ale my se domníváme, že tyto údaje lze dneska zjistit z jiných zdrojů. Jednak samozřejmě máme různá data přes providery a jednak se samozřejmě ptáme lidí ve výběrových šetřeních. Máme výběrové šetření na informační technologie a z tohoto šetření vlastně ta data máme. Domníváme se, že není nutné v dnešní době zatěžovat těmito otázkami všechny občany. Vlastně ta minimalizace zátěže, to považujeme za jeden z velmi důležitých principů celého zákona, protože je potřeba vzít v potaz, že lidé dneska jsou stále méně ochotni vyplňovat a poskytovat nějaké údaje státu. Proto chceme být maximálně vstřícní a ty údaje, které lze zjistit buď z databází administrativních zdrojů, nebo výběrovým zjišťováním, se snažíme po lidech nechtít. Co se týká náboženské víry, ano, je to pravda, ten údaj vypadl. Po zkušenostech z minulého sčítání vlastně to proběhlo poměrně důkladnou debatou i s různými církvemi atd. Nakonec jsme dospěli k tomu, že legislativní požadavek na to není a že ta otázka nebo ta vypovídací schopnost v průběhu minulých sčítání výrazně klesala. Od počátku 90. let, nebo na počátku 90. let byla vysoká míra lidí, kteří deklarovali náboženské vyznání, v minulém sčítání 45 % lidí nevyplnilo tuto otázku. To znamená, co si o těch lidech můžeme myslet - jsou bez vyznání, nebo jaké mají vyznání? Je to dobrovolná otázka, je to velmi subjektivní pocit. Takže my se vlastně snažíme vyhýbat subjektivním otázkám. Jediná subjektivní otázka, která tam vlastně je, je národnost, a ta je potřebná, protože jednak jsou na ni legislativní požadavky a dává smysl, ale musím říct, že otázku náboženské víry jsme v tom návrhu vypustili. Potom jenom krátce děkuji tedy za pochvalná slova pana poslance Profanta. Jak říkal, navštívil nás. My jsme samozřejmě otevřeni komukoli vysvětlit cokoli, co budete potřebovat. Chceme, aby samozřejmě celý ten proces byl maximálně transparentní. Děkuji vám.
Děkuji a s faktickou poznámkou je přihlášen pan poslanec Martin Baxa. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Dámy a pánové, pane předsedo prostřednictvím pana předsedajícího, já jsem očekával, jak budete reagovat na tu otázku, která se týká dobrovolného tématu nebo dobrovolné otázky náboženského vyznání, a to z toho důvodu - a teď ponechávám stranou jakékoli souvislosti politické či věcné. Já jsem absolventem studia geografie a vím, že tato data, která se postupně shromažďovala, myslím, že to náboženství tam bylo už od samého počátku, kdy se v tehdejším Rakousku-Uhersku povinné sčítání zavedlo, tak prostě poskytuje nějakou opravdu jakoby dlouhodobou časovou řadu. A možná bych trochu s vámi polemizoval ohledně interpretace, argumentace toho, jak lidé odpověděli nebo neodpověděli, protože to samo o sobě třeba ze sociologického hlediska nějakou vypovídací hodnotu má. Já jsem své studenty na gymnáziu bavíval, když jsme se bavili o sčítání obyvatel, tím, že myslím v jednom z těch posledních sčítání 11 tisíc respondentů odpovědělo u náboženství, že se hlásí k rytířům Jedi. Takže to jsou spíš takové legrační souvislosti, ale to samo o sobě podle mého názoru není dostatečným důvodem pro to, aby se ta dobrovolná otázka vypustila a fakticky jsme ztratili jediný, byť subjektivní, zdroj údajů o tom, jakým způsobem je vlastně nejenom geograficky, ale i sociologicky distribuován vztah občanů České republiky k otázkám náboženství. Možná bych vás ještě požádal o to, kdybyste zodpověděl to, jakým způsobem, jak jste tady zmínil, to bylo diskutováno s církvemi. Pokud by si samotné církve třeba nepřály, aby se tam ta dobrovolná otázka objevila, chápal bych to jako nějaký druh argumentu, ale jinak si prostě myslím čistě z hlediska toho, čím jsem se kdysi zabýval, že je to škoda a že zmizí jeden z nenahraditelných údajů, který ve výsledcích sčítání vždycky od toho roku 1869 bývával. Děkuji.
Děkuji a s faktickou poznámkou pan poslanec Jiří Mihola. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Vážené kolegyně, vážení kolegové, já se přidám ke kolegovi Baxovi v tom, že si myslím, že nám tam bude dlouhodobě chybět opravdu jeden důležitý údaj. V našem prostředí je to otázka citlivá, to je pravda, ale nejsme jediná postkomunistická země. Ano, máme všichni asi vzpomínky, nebo někteří pamatujeme ty blbé otázky: jste, nebo nejste vyrovnáni s otázkou náboženství? Ale dnes jsme ve svobodné společnosti a podle mě by se člověk za svou víru stydět neměl, ani za příslušnost k církvi. Já si tedy neumím představit člověka, který se hlásí k církvi a který se za to stydí. A jde o to asi tu otázku vhodně položit. Ty údaje by tady byly a myslím, že by byly vhodné nejenom pro historickou geografii anebo pro historii jako takovou. A možná by bylo dobré v tomto případě se podívat i do zahraničí, protože podle mě tedy nedošlo plošně v Evropě k vyškrtnutí této statistické části. Podle mě je opravdu důležitá, zvlášť když pořád řešíme ty otázky kulturních kořenů, identity a podobně. Já se přimlouvám za to, aby se to tam vrátilo vhodným způsobem. Děkuji.
Děkuji. Ještě se prosím někdo hlásí do rozpravy? Nehlásí, takže končím obecnou rozpravu. Zájem o závěrečná slova? Je, je ze strany pana zpravodaje, paní ministryně nemá zájem o závěrečné slovo. Pane zpravodaji, prosím.
Vážený pane místopředsedo, vážené kolegyně, kolegové, já bych tedy navrhl zkrácení lhůty na projednání ve výborech na 30 dnů.
Ještě prosím jednou. Návrh na zkrácení...
Na zkrácení lhůty k projednání ve výborech na 30 dnů v kontextu připomínek zde.
Na 30 dnů, ano. Nezazněl návrh na vrácení, nezazněl návrh na zamítnutí, ale zaznělo veto dvou poslaneckých klubů, takže se budeme zabývat návrhem na přikázání výborům k projednání. Rozhodneme nejprve o garančním výboru. Organizační výbor navrhl přikázat předložený návrh k projednání rozpočtovému výboru jako výboru garančnímu. Žádosti o odhlášení jsem právě teď vyhověl a prosím vás, abyste se znovu přihlásili svými hlasovacími kartami. Hlasujeme o rozpočtovém výboru jako garančním výboru. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 140 přihlášeno 137 poslanců, pro 135, proti nikdo. Návrhem se bude zabývat rozpočtový výbor jako garanční výbor. Organizační výbor nenavrhl přikázat tento návrh žádnému dalšímu výboru, ale pan poslanec Feri se hlásí s návrhem. Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo. Já bych si ještě dovolil navrhnout výbor pro veřejnou správu a regionální rozvoj. Děkuji.
Ano. Je zde ještě nějaký jiný návrh? Není. Budeme hlasovat o návrhu, aby se tímto návrhem zabýval výbor pro veřejnou správu a regionální rozvoj. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 141, přihlášeno je 137 poslanců, pro 73, proti 22. Návrh byl přijat a výbor pro veřejnou správu a regionální rozvoj se bude také zabývat tímto návrhem. A ještě zazněl návrh na zkrácení lhůty 30 dnů. O tomto návrhu také rozhodneme hlasováním. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 142, přihlášeno je 140 poslanců, pro 129, proti 1. Lhůtu jsme zkrátili. Děkuji paní ministryni, panu zpravodaji a končím prvé čtení tohoto bodu. Jak už jsem dopředu avizoval, tak se nemůžeme zabývat body 46, 47, 49 z důvodu toho, že zde nemáme zástupce navrhovatele. Přikročíme k projednávání vládního návrhu zákona, kterým se mění zákon č. 111/1994 Sb., o silniční dopravě, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, sněmovní tisk 643, prvé čtení. Ani tímto návrhem zákona se ale nebudeme moci zabývat, protože pověřený člen vlády, místopředseda vlády, ministr průmyslu, obchodu a dopravy Karel Havlíček není přítomen. Takže nemůžeme projednávat tento bod. Další bod, který je na řadě, je bod číslo 53 - vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 257/2001 Sb., o knihovnách a podmínkách provozování veřejných knihovnických a informačních služeb [[knihovní zákon]], ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 37/1995 Sb., o neperiodických publikacích, ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 46/2000 Sb., o právech a povinnostech při vydávání periodického tisku a o změně některých dalších zákonů [[tiskový zákon]], ve znění pozdějších předpisů, sněmovní tisk 646, prvé čtení. Ale protože vládou je pověřen ministr kultury Lubomír Zaorálek, který není přítomen, tak se ani tímto tiskem nebudeme zabývat. Pan předseda Chvojka.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Hezké už odpoledne, kolegyně, kolegové. Pan ministr Zaorálek tady někde je, teď jsem ho před maličkou chviličkou viděl. Přiznám se, že se mu nedivím, že tady není přímo teď, protože tady to jde tak rychle, že deset zákonů najednou zmizí a je tady úplně nový zákon, který třeba pan ministr nečeká. Já bych mu dal ještě minutu, poprosím, jestli se náhodou neobjeví. Anebo si můžeme postoupit k dalšímu zákonu. To je také řešení. Nicméně já jenom poprosím, až se budou všichni smát, jako že za to může vláda a ministři, tak tady bohužel vidím trošku i problém v aparátu Sněmovny, respektive vedení Sněmovny, protože opravdu tady máte seznam deseti zákonů, které jsou na tabuli, že se budou projednávat, byť víme, nebo víte, že tady ti ministři nejsou. Tak ten jediný ministr, který tady je, neví o tom, že třeba ti ministři tady nejsou, a proto tady ve finále není. Takže bych poprosil propříště, když víte třeba, že daný ministr tady není, aby ty zákony nebyly na tabuli, aby ostatní byli připraveni. Děkuji.
To nejde a není to záležitost vedení Sněmovny. A je odpovědnost členů vlády, aby byli při projednávání svých zákonů přítomni v Poslanecké sněmovně. Já jenom konstatuji, že se tímto návrhem nemůžeme zabývat, a samozřejmě dám slovo těm, kteří se hlásí s přednostním právem. Ale abychom si ušetřili čas, tak další návrh je bod číslo 54. Má ho uvádět ministr a místopředseda vlády Karel Havlíček. Totéž se týká bodu 55 a totéž se týká bodu 57. Žádný další bod tady k dispozici k projednání nemáme, takže budu muset ukončit dopolední jednání Poslanecké sněmovny. Ale samozřejmě pokud chce někdo vystoupit s přednostním právem...? Ano, paní předsedkyně. Prosím máte slovo, paní předsedkyně.
Já bych byla nerada, abychom to odbyli jenom tím, že nám tady jeden za druhým mizí spousta bodů a spousta návrhů zákonů. Takhle se tedy tady maká! Tak jak jste přicházeli do Poslanecké sněmovny s tím, že teď už to tedy bude mít ten fičák a budeme tady opravdu jednat jeden bod za druhým, tak tímhle tempem skutečně za chvíli můžeme jít i domů a můžeme ukončit tuhle schůzi předčasně, protože je tady ještě několik zákonů v prvním čtení. Ale evidentně docházka vašich ministrů je tak špatná, že kdyby paní ministryně práce a sociálních věcí na ni uplatňovala ten plánovaný institut, který má směrem k pobíratelům dávek, tak co se týče zameškaných hodin tedy, tak za chviličku budete bez výplaty.
Děkuji. Pan předseda Rakušan. Máte slovo.
Děkuji za slovo. Já už jenom technicky, nebudu opakovat, co říkala paní předsedkyně Pekarová. Ale ta situace je přece řešitelná. Pokud víte, že ministry máte tady někde v baráku, pokud prostě šli někam na kafe, pokud šli na oběd, tak si prostřednictvím pana předsedajícího, pane předsedo Chvojko, vezměte pauzu na jednání klubu, než abyste ten zákon nechali někam spadnout a on se neprojednával. Vidím, že naší diskuzí jsme panu ministrovi dali příležitost vrátit se do práce, my jsme rádi, že tady je. Ale lze to řešit tím, že si prostě vezmete pauzu a potom ten ministr se dostaví, a ne že ten zákon necháte spadnout. To je přece nesmysl.
Konstatuji, že pan ministr kultury v tuto chvíli přišel, nicméně je 12.57, za dvě a půl minuty končíme dopolední jednání. Tak pokud nebude nikdo namítat, už nebudu otevírat tento zákon a zůstanu u toho konstatování, že končím dopolední část dnešní schůze Poslanecké sněmovny. Sejdeme se znovu ve 14.30 hodin. Jenom připomínám členům organizačního výboru, že bude jednat organizační výbor. Jednání organizačního výboru začne ve 13.03 hodin.
Přeji hezké odpoledne. Zahajuji odpolední program jednání schůze Poslanecké sněmovny. Přečtu omluvy. Pan poslanec Ondřej Benešík se omlouvá z dnešního zasedání od 14.30 do 15.30 hodin, pan poslanec Jan Volný se omlouvá mezi 14.30 a 19 hodin z důvodu návštěvy lékaře, pan poslanec Jiří Běhounek se omlouvá od 14.30 hodin do konce jednacího dne ze zdravotních důvodů, pan poslanec Václav Votava se omlouvá od 14.30 hodin do konce jednacího dne z rodinných důvodů, pan poslanec Rostislav Vyzula se omlouvá od 14.30 do 16.30 hodin z důvodu návštěvy lékaře, pan poslanec Julius Špičák se omlouvá mezi 12.45 a 13.00 hodin z rodinných důvodů - to už je omluva zpětná, to ale nevadí. Dále paní ministryně Schillerová se omlouvá od 14.30 hodin do konce jednacího dne, dále paní poslankyně Zuzana Majerová Zahradníková se omlouvá dnes od 17 hodin z pracovních důvodů. Já bych chtěl jenom říci, že už z dopoledne mám tady na stole něčí mobilní telefon a už dopoledne si ho nikdo nevyzvedl. Takže znovu upozorňuji, že je tady mobilní telefon značky Samsung, takže asi někomu chybí z kolegů poslankyň nebo poslanců. Kdyžtak se dostavte si ho tady vyzvednout. Tak. A budeme pokračovat. Nyní máme na programu