32. Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 155/1995 Sb., o důchodovém pojištění, ve znění pozdějších předpisů /sněmovní tisk 120/ - prvé čtení Z pověření vlády předložený návrh uvede ministryně práce a sociálních věcí Jaroslava Němcová. Prosím, paní ministryně, ujměte se slova.
Vážený pane předsedající, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vláda předložila Poslanecké sněmovně návrh zákona obsahující dvě významná opatření v oblasti důchodového pojištění, která jsou též realizací záměru programového prohlášení vlády. První opatření se týká základní výměry důchodů a spočívá ve zvýšení této výměry z 9 % průměrné mzdy na 10 % průměrné mzdy. Toto zvýšení základní výměny důchodů se bude týkat všech důchodů, to jest jak nově přiznávaných důchodů, tak důchodů vyplácených. Účelem tohoto opatření je přispět ke zvýšení životní úrovně všech příjemců důchodů, neboť všechny důchody budou zvýšeny o 1 % průměrné mzdy. U zvýšení vyplácených důchodů je třeba upozornit ještě na přechodné ustanovení obsažené v článku 2 bodu 1 návrhu zákona, jehož účelem je při zvýšení důchodů v lednu 2019, tj. při prvním zvýšení podle nových pravidel, zajistit, aby se u části důchodců s vyššími důchody neprojevila nová úprava nepříznivě. Druhé opatření, které je navrženo, se týká důchodců, kteří dovršili věk 85 let, a spočívá ve zvýšení procentní výměry jejich důchodu o tisíc korun měsíčně. V případě, že důchodce bude pobírat více důchodů, zvýší se takto procentní výměra starobního důchodu. Přechodné ustanovení zajišťuje, aby zvýšení o tisíc korun bylo od splátky důchodu splatné v lednu 2019 poskytnuto i těm důchodcům, kteří věk 85 let dovršili již před účinností navrhovaného opatření, tedy před 1. lednem 2019. V tomto případě se důchod zvýší o tisíc korun měsíčně od splátky důchodu splatné v lednu 2019, a to bez žádosti. Účelem tohoto opatření je posílit životní úroveň nejstarších občanů, kteří mají zpravidla zvýšené nároky spojené se stářím, zejména pokud se jedná o sociální a zdravotní služby, a vzhledem ke svému věku si již své příjmy nemohou zvýšit výdělečnou činností. Prosím o vaši podporu předloženého návrhu zákona, který se bude týkat všech důchodců a přinese posílení jejich příjmů. Děkuji za pozornost.
Já vám děkuji, paní ministryně, a poprosím, aby se slova ujal zpravodaj pro prvé čtení pan poslanec Bauer. Prosím, máte slovo.
Vážený pane předsedo Poslanecké sněmovny, dámy a pánové, dovolte mi, abych navázal na paní ministryni a doplnil, případně připomenul dosavadní cestu tohoto předloženého návrhu. Tak jak bylo řečeno, předložená novela obsahuje dvě části. Za prvé zvedá základní výměru důchodu ze současných 9 % průměrné mzdy na 10 % a za druhé zvyšuje o tisícikorunu důchody lidem, kteří překročili hranici věku 85 let. Navrhovaná opatření se budou týkat jak nově přiznaných důchodců, tak i těch, kterým jsou již důchody vypláceny. Navýšení základní výměry důchodů i penzí lidí nad 85 let je navrhováno nad rámec pravidelné valorizace důchodů. Nový upravený rámec výpočtu důchodů relativně více pomůže těm, kteří pobírají nízké důchody. Možná překvapivě rychle se důvodová zpráva vypořádává s výpočtem dopadů, které budou mít navrhovaná řešení do státního rozpočtu. Tady bych chtěl připomenout, že jen v roce 2019 dle důvodové zprávy bude dopad prvního opatření představovat přibližně dodatečných 12 miliard a výdaje porostou i v příštích letech. Navýšení penzí u nejstarších seniorů, tzn. nad 85 let, si vyžádá v roce 2019 náklady ve výši 2,2 mld. korun a tyto výdaje vzhledem k demografickému vývoji logicky porostou i v následujících letech. Vysoké nároky na výdajovou stránku státního rozpočtu nakonec konstatuje i samotné Ministerstvo financí, které se k předložené novele v minulosti již vyjádřilo. Podle něj návrh zvyšuje mandatorní výdaje nejen v krátkém období, ale i v delším horizontu s dlouhodobými dopady do veřejných financí České republiky. Vážené dámy a pánové, sluší se také připomenout, že předložená novela zákona prošla pouze zkráceným připomínkovým řízením, které z rozhodnutí předsedy Legislativní rady vlády z 30. ledna letošního roku trvalo pouhých šest dnů. Předseda Legislativní rady vlády současně vyslovil souhlas s tím, že k návrhu zákona nebylo provedeno hodnocení dopadů regulace RIA. Dámy a pánové, je zřejmé, že předložený návrh nepředstavuje žádnou koncepční materii, která by nabízela trvalý rámec vývoje a zvyšování důchodů v příštích letech, ani nepřináší řešení pro vyplácení důchodů budoucím generacím. Nejde o žádnou reformu, ale pouze o dílčí zásah do penzijního systému. Proto pokud rozhodnete o propuštění tohoto návrhu do druhého čtení, jistě nás i vás čeká živá debata, a to zejména o tom, zda tento návrh neadekvátně zmenšuje princip zásluhovosti ve vyplácení důchodů na úkor těch, kteří pracovali a odváděli do systému vyšší částky na důchodové pojištění, a také debata o tom, jaké dopady budou mít navrhovaná opatření na státní rozpočet. Chtěl bych také připomenout, že organizační výbor navrhl jako garanční výbor výbor pro sociální politiku. Pokud během následující debaty padne návrh na přiřazení tisku i dalším výborům, např. rozpočtovému výboru, tak jsem připraven takovýto návrh podpořit. Děkuji za slovo.
Děkuji vám, pane zpravodaji. Otevírám obecnou rozpravu a v obecné rozpravě s přednostním právem jako první vystoupí pan místopředseda Okamura.
Vážené dámy a pánové, vážený pane předsedající, na úvod mi dovolte říct, že zvyšování důchodů SPD dlouhodobě prosazuje a vždy i do budoucna ho budeme podporovat a bude to naše priorita. Proto vždy také podpoříme návrhy na jeho zvýšení. Jsme rádi, že se konečně lidem zvýší výrazněji důchody a že tady takový návrh je a vypadá to, že bude mít většinovou podporu i od ostatních stran. Muži mají státní starobní důchod v průměru vyšší než ženy o 22 %, neboť průměrný měsíční starobní důchod mužů za první čtvrtletí letošního roku činil 13 011 korun, zatímco průměrný měsíční důchod žen je 10 707 korun. Podobně jako na průměrnou mzdu na průměrný důchod nedosáhnou téměř dvě třetiny populace. [[(10.30 hodin)]] Zvýšení o tisíc korun je velmi správný krok, ale popravdě řečeno, dotkne se necelých 200 tisíc lidí, z nichž více než dvě třetiny jsou ženy, takže jejich důchody jsou i po zvýšení katastrofálně nízké, většinou pod 10 tisíc. Na bydlení v Praze, ale zřejmě ani v Brně dnes nestačí ani průměrný důchod, ani podprůměrný důchod zvýšený o tisícovku. Vím, že pánové z demagogického bloku důchodcům mají za zlé, že projedli republiku a svoje důchody. Pan Kalousek a jeho klaka nesmí zapomenout, že to byli právě tito důchodci, kteří vybudovali firmy jako třeba Zetor, a z jejich výdělku stát důchody financoval. A tyto peníze pak v uvozovkách naši demagogové nedovolili důchodcům ani dělníkům projíst, ale pomohli je rozkrást a stát připravili o příjmy na dnešní důchody těch, které okradli. Jistě, někdo z ostatních politiků by asi nejraději strčil staré lidi do nějakého domova pro seniory, jelikož byty v Praze si podle jejich názoru přece zaslouží hlavně kanceláře a boháči, ale domov pro seniory mimo Prahu i v Praze pořídíte obvykle za 10 tisíc a více, do zákonného limitu necelých 12 tisíc korun měsíčně. Dámy a pánové, na tohle má s bídou jedna třetina důchodců. Genderově progresivní multikulturalisté by měli vědět, že drtivá část lidí, kteří žijí v té největší bídě, jsou ženy. Problém nízkých důchodů neřeší ad hoc změny v momentech, kdy nějaká vláda potřebuje hlasy důchodců, a tak jim přihodí nějakou stovku navíc. Důchody potřebují systémovou změnu, ale ne hru na změnu, kterou předvádějí po léta prakticky všechny vládní strany včetně hnutí ANO. Důchod je něco, čím stát zabezpečuje staré a bezmocné lidi před bídou. Stát musí zajistit důstojný život i těm nejchudším. Cílem SPD je zavést minimální důstojný důchod, který by byl svázán s výší minimální mzdy, letos by tedy bylo minimum teoreticky 12 200 korun měsíčně, a který umožní lidem skutečně zaplatit alespoň domov pro seniory, když ne řádný nájem, a musí jim zbýt také nějaká koruna na soukromý život. Navrhovanou novelu zákona samozřejmě podpoříme, ale vůbec ji nebereme jako nějaké řešení, ale naopak pouze jako záplatu do doby, než, věřím, urychleně připravíme skutečné systémové změny. Součástí debaty o systémových změnách by měla být také propagace a podpora rodiny. Například ve vězení máme stovky neplatičů výživného, kteří nejsou ve skutečnosti ani otcové dětí, na které mají platit, nebo otcové okradení o děti, které často léta neuvidí. Toto je smutná statistika. Ale ještě smutnější je, že někde v samotě v bídě dnes a denně skomírají životy rodičů, o které se nestarají děti, které tito stařečkové a stařenky po dlouhá léta živili. Zkráceně řečeno, součástí reformy, to znamená starosti o naše seniory, musí být hlubší reforma, než je matematika ve výpočtu důchodů. Musíme krom jiného podpořit rodinu, a to takovou, která vychovává pracovité, slušné a solidární občany, co se postarají o sebe a váží si také svých rodičů a také svojí země. Děkuji za pozornost.
Já vám děkuji. Dovolte mi přečíst omluvu. Pan poslanec Peksa a pan poslanec Kopřiva se omlouvají do 11 hodin z pracovních důvodů. S faktickou poznámkou paní poslankyně Dražilová. Prosím, vaše dvě minuty.
Vážené kolegyně, vážení kolegové, z důvodu časové naléhavosti, kdy vládní návrh zákona podle sněmovního tisku číslo 120 má nabýt účinnosti již 1. září tohoto roku, navrhuji podle § 91 odst. 2 jednacího řádu zkrátit lhůtu pro projednání tohoto tisku ve výborech o 30 dnů. Děkuji.
Děkuji. Váš návrh jsem si poznamenal. A nyní budeme pokračovat v rozpravě. Jako první je přihlášen pan poslanec Bauer. Prosím, máte slovo.
Vážený pane předsedající, dámy a pánové, dovolte mi nad rámec zpravodajské zprávy přednést krátce stanovisko poslaneckého klubu Občanské demokratické strany. Chtěl bych říci, že nový model zvyšování důchodů navrhuje vláda bez důvěry, přesto jsme připraveni se o tomto návrhu bavit a jsme připraveni ho propustit do druhého čtení. Jsme přesvědčeni, že z ekonomického růstu mají mít prospěch i senioři, a s tímto přesvědčením jsme přistupovali i k vlastním návrhům, které jsme mj. předkládali i v minulém volebním období. Tento návrh je ale pouze dílčí korekcí stávajícího penzijního systému. Není v žádném případě žádnou reformou a změnou, která by řešila důchodový systém jako celek a jeho nejistou budoucnost. Musím říci, že za normálních okolností bych nečekal, že nová vláda během několika měsíců předstoupí před Sněmovnu s plánem reformy penzí, protože takovou reformu nelze připravit během pár týdnů a ani měsíců, jenže současná vláda v žádném případě není nová, v jejím čele stojí několikaletý ministr financí a někdejší místopředseda vlády ČR. A byla to i jeho vláda, která v minulém volebním období zrušila tehdy se rozbíhající penzijní reformu a která, to chci zdůraznit, za ni slíbila náhradu, která zatím nedorazila. Víte, vážené dámy a pánové, můžeme anebo můžete si myslet a mít tisíc a jednu připomínku k tomu, jak změny penzijního systému připravené někdejší vládou v roce 2012 vypadaly. Byl to ale podle mého názoru v historii ČR zatím jediný poctivý, úspěšný, dotažený pokus o reformu, který dával alespoň nějaké jistoty budoucím generacím. Vláda, v níž seděl Andrej Babiš, tuto reformu zrušila a místo ní zatím nenabídla občanům ČR vůbec nic. Stejně jako u jiných témat, domnívám se, zůstalo hnutí ANO pouze u slov a penzijní reformu zatím nezačalo ani připravovat. Kdybych to chtěl shrnout z pohledu Občanské demokratické strany, je správné, když se v době, kdy země ekonomicky prospívá, daří lépe i seniorům odkázaným na své důchody, ale je fatálně špatně, když vládu nezajímá, jak budou jednou žít jako penzisté dnešní mladí lidé. Děkuji za pozornost.
Já vám děkuji, pane poslanče. Jako další je přihlášen do obecné rozpravy pan poslanec Kaňkovský.
Vážený pane předsedo, vážení členové vlády, milé kolegyně, vážení kolegové, projednávaný návrh zákona o důchodovém pojištění klub KDU-ČSL podpoří pro další legislativní proces. Jak už zde zaznělo i z úst mých předřečníků, i my jsme přesvědčeni o tom, že čeští senioři v době ekonomického růstu by si jednoznačně zasloužili a zaslouží, aby se dobrá ekonomická kondice ČR projevila i na výši jejich penzí. A i když se nás tady snažil jako obvykle pan místopředseda Okamura prostřednictvím pana předsedajícího zase někam zařazovat, tak mě to vůbec neuráží. On si rád hraje se slovy. Ale musím říct, že pokud se týká podpory seniorů, tak se s ním shodu, protože skutečně to by mělo být prioritou vlády a Sněmovny v jakémkoliv čase a v jakémkoliv složení, tím spíše, když se ekonomice daří. Jak už zde zaznělo, parametry této novely zákona o důchodovém pojištění nepřicházejí s nějakou reformou. A bylo by to také divné, protože v tak krátkém časovém období jistě nelze důchodovou reformu připravit. Takže základní parametry už zde zazněly. Jedná se o zvýšení základní výměry důchodů z 9 % průměrné mzdy na 10 % průměrné mzdy a dále zvýšení důchodu o tisíc korun měsíčně důchodcům, kteří dosáhli věku 85 let, a o dva tisíce měsíčně důchodcům, kteří dosáhli věku sto let. To zde již zaznělo. Obě tato opatření klub KDU-ČSL jednoznačně podporuje, avšak jsme přesvědčeni, že právě proto, že je česká ekonomika v dobré kondici, jsou opatření vlády směrem k seniorům, tedy v tomto konkrétním případě k výši jejich penzí, nedostatečná. Navíc je třeba připomenout, že to byla právě KDU-ČSL, která společně s ČSSD bojovala v minulé vládě za rychlejší růst penzí, a bylo to právě současné vládní hnutí ANO, které v minulé vládě rychlejší růst penzí v několika případech blokovalo. Ano, v jedné chvíli po dvou neúspěšných jednáních vlády nakonec k navýšení penzí došlo a skvělý marketér, tehdejší ministr financí a dnešní premiér Andrej Babiš, pak emotivně vystoupil okamžitě po finálním jednání vlády, aby občanům ČR s velkou naléhavostí sdělil informaci, že on, Andrej Babiš, v roli ministra financí potřebné finanční prostředky na navýšení penzí našel. Až to budilo dojem, že je našel ve své vlastní pokladně. Jen opomněl dodat, že předtím na jednání vlády dvakrát navýšení penzí odmítl a až tlak koaličních partnerů KDU-ČSL a ČSSD jeho odpor zlomil. [[(10.40 hodin)]] Současná vláda přichází s potřebnými, ale bohužel pouze parametrickými změnami v oblasti penzí, aniž by projevila snahu narovnat alespoň některá negativa, která český důchodový systém provázejí. Jak už jsem zde řekl, jistě nelze očekávat, že lze vyřešit tolik potřebnou důchodovou reformu v takto krátkém časovém období, ale jsme přesvědčeni, že alespoň k některým dílčím krokům by se vláda dle našeho názoru odhodlat měla. Mám na mysli např. narovnání diskriminace žen, o které už zde tady také padla řeč z úst pana místopředsedy Okamury prostřednictvím pana předsedajícího. A mám na mysli zejména ženy, které vychovaly děti, které budou následně těmi, kdo budou produkovat vlastně důchodové pojištění v tom nadcházejícím období. Diskriminace žen, které vychovávaly děti, je v řadě ohledů, ať už se to týká základní výměry důchodů, ale jsou zde další související problémy. Je to např. délka náhradní a vyloučené doby při narození dítěte, délka povinné doby pojištění a vůbec ohodnocení mateřství a výchovy dětí ze strany státu. Stát také patřičně neumí ohodnotit osoby - opět častěji ženy, a to je potřeba zdůraznit - které dlouhodobě pečují o osobu blízkou, zejména jde-li o postižené dítě. Změny by si určitě zasloužily i vdovské důchody. Z těchto důvodů jsme připraveni v rámci legislativního procesu předložit naše pozměňovací návrhy, které by alespoň některé ze současně zmíněných problémů řešily. Pevně věřím, že se na změnách, které by pomohly seniorům nejen parametricky, dokážeme shodnout napříč touto Poslaneckou sněmovnou. Vážené kolegyně, vážení kolegové, děkuji vám za pozornost.
Já vám děkuji. Jako další vystoupí v rozpravě paní poslankyně Pekarová. Připraví se paní poslankyně Šafránková. Prosím, máte slovo.
Vážená paní předkladatelko, vážená vládo, vážené kolegyně, kolegové. Tedy na to, že probíráme takhle závažnou věc, nás tady mnoho není. To je myslím asi docela negativní symbolika vůči i těm, o kterých tady teď hovoříme, protože hovoříme o 2,5 milionu lidí minimálně. Ale budiž. Aspoň někteří jsme tady zůstali jako stateční. Dovolte mi, abych také vyjádřila svůj názor k předkládané novele zákona o důchodovém pojištění a velice stručně shrnula důvody, proč je pro TOP 09 nepřijatelné, abychom zapomínali na jeden ze základních principů, na kterých důchodový systém v České republice stojí, totiž zásluhovosti. Tento návrh, který je možná pro mnohé z nás jenom velmi jednoduchý, protože se jedná o zvýšení z devíti na deset procent výměry, což vypadá jako "jedno číslo měníme, není to tak závažné", ale má velmi závažný dopad do výpočtu důchodů nejenom tedy pro ten následující rok, ale pro léta budoucí. A dotkne se opravdu velké řady z těch, kteří důchody pobírají, a bavíme se teď třeba jenom o těch, kteří už je mají, negativně. To tady ještě nezaznělo. Je potřeba říci a uvést na pravou míru, že ve chvíli, kdy zvýšíme to procento, a tím tedy naopak ubereme o jedno procento druhou část, ze které se důchody vypočítávají a která je navázána přímo na předchozí výdělky těch daných pojištěnců, daných osob, tak při následující valorizaci, která je ze zákona, tím poškodíme až 60 procent příjemců, protože jim se bude tedy budoucí valorizace počítat z nižšího základu o to dané procento. Je to velice prosté, v tomto je tedy neúprosný ten valorizační mechanismus, který je daný zákonem a který samozřejmě je bez ohledu na to, jaká vláda zrovna vládne, využíván a je navázán na ukazatele, jako je inflace a jako je růst mezd. Takže poté, co tady tohle bude uvedeno v život, tak je potřeba si říci, že naše důchody budou více rovnostářské, že budou méně tedy navázány na to, kolik jste v době produktivního věku odváděli, kolik jste vydělávali, a tudíž i odváděli na odvodech. Bude to poškozovat v takovém momentě tedy až 60 procent těch příjemců. To je tady nutné říci. Co se týče tedy té části, která se týká zvýšení u lidí, kterým je 85 let a více, a pak tedy těm, kterým je 100 let a více, s tím žádný problém nemáme. Ale rozhodně bychom se tady neměli bavit jenom o takovýchto dílčích změnách, zvláště když nám je předkládá vláda, která ještě ani nezískala důvěru, ale měli bychom se snažit opravdu nalézt řešení, recept na důchody budoucí, nejenom na důchody, které máme teď. Už dnes se dostává důchodový účet do pravidelného schodku, který se pohybuje podle toho, jak výkonná je ekonomika, ale budeme mít s důchody velmi velký problém i v budoucích letech, protože demografický vývoj v těchto věcech je prostě neúprosný. Takže stejně jako v minulém volebním období jsme vyzývali pravidelně tehdejší vládu k tomu, aby nestrkala hlavu do písku a řešila ten problém, který i Světová banka a další organizace, jako třeba OECD, u nás označují za časovanou bombu, nikoliv jenom my jako opozice, to není věcí politického souboje, to je věcí prostě jednoznačných faktů, tak se nedělo. Byli jsme svědky pouze rušení reformy předchozí. Byli jsme čtyři roky svědky jednání důchodové komise, kterou vedl tehdy pan Potůček a která přicházela jenom s opravdu dílčími drobnými změnami, ale nikoliv s opravdu seriózně myšlenou reformou, a v samotném závěru to nakonec bylo korunováno tím, že Ministerstvo práce a sociálních věcí začalo tedy používat studii, že není potřeba žádné reformy, že to náš důchodový systém, tak jak je nastaven dnes, jako průběžný systém, zvládne. Myslím, že nejenom to odporuje veškerým prohlášením právě těch organizací, o kterých jsem hovořila, ale odporuje to i tomu, jak tedy opravdu demografický vývoj se vyvíjí, a těm faktům, se kterými jsme mimochodem i v důvodové zprávě tady vlastně obeznámeni, protože ty grafy si tam můžete všichni nalistovat a vidět, že do budoucna nás opravdu čekají výdaje na důchody v poměru k HDP - tam je opravdu velký růst kolem až 12 procent. Tento návrh to samozřejmě ještě prohlubuje. Ale na druhou stranu to, co považuji za mnohem důležitější dnes říci, a to, co považuji za zásadní při té diskusi, je, že opravdu ty naše důchody vytváří mnohem rovnostářštější, tudíž i je v rozporu s výrokem Ústavního soudu, který řekl už před několika lety, myslím, že to bylo v roce 2010, že právě na princip zásluhovosti bychom se měli u našich důchodů zaměřit, že bychom měli brát v potaz to, kolik daný pojištěnec, kolik ten důchodce za svého aktivního věku odvedl do systému, a že bychom princip zásluhovosti měli naopak posilovat. Tehdy se tak činilo. Činilo se tak malou důchodovou reformou, která předcházela té velké důchodové reformě, o které je tady většinou řeč. Ale vlastně tady není dobré zavírat oči nad tím, že tento návrh jde vlastně zpátky k tomu, co bylo kritizováno, a ve své podstatě tím opravdu velkou část těch lidí poškodí. To tady nezaznívá v té diskusi, a mě to velmi mrzí, že férově tohleto není schopen předkladatel ani přiznat, protože opravdu lidé, kteří jsou už třeba teď v důchodu a vědí, že se jich to takto negativně v budoucnu dotkne, tak píší e-maily a říkají, že prostě se cítí být poškozeni, že je ten systém vůči nim vlastně dnes nastavený spravedlivěji a bude to nespravedlivější. A já se jim vůbec nedivím, že na to upozorní. Protože nesmíme tady pořád zapomínat na to, že to není jenom o nějaké snaze vyrovnat co nejvíc ten důchod, ale je to o snaze, abychom opravdu ten systém měli nastavený co možno nejspravedlivěji a nezabývali se jenom solidaritou, ale i tou zásluhovostí. Tak tolik jenom do té debaty chci vnésti. Myslím si, že samozřejmě bychom se tady měli zabývat i dalšími aspekty, které vůbec ovlivňují důchodový systém, ať už je to i to, abychom posilovali právě prorodinnou politiku, abychom se snažili, aby se v této zemi rodilo více dětí, a už jsme to tady řešili u jiných návrhů. Ale teď si myslím, že je čas okomentovat zejména to, co nám leží, mnohým z nás, nebo tomu zbytku z nás, který tady ještě je, na stole, a tedy bavit se o těchto konkrétních parametrech, které tady chce vláda udělat. [[(10.50 hodin)]] Nebudu navrhovat zamítnutí. I my samozřejmě chceme, aby se našim důchodcům dařilo, ale myslím si, že vzhledem k tomu, že ten návrh obsahuje více věcí, tak kvůli této jedné věci to navrhovat nebudu, ale myslím si, že bychom se ve výborech měli velmi podrobně bavit o tom, jaký to bude mít skutečný dopad, a to nejenom jednorázový, ale i dlouhodobý. Děkuji.
Dobré dopoledne, vážené paní a pánové. Budeme pokračovat faktickou poznámkou pana poslance Španěla a pak další přihlášení do rozpravy. Prosím, pane poslanče, máte slovo k faktické poznámce.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Dámy a pánové, mně to nedá, musím vystoupit prostřednictvím pana předsedajícího k projevu paní Pekarové, která mnohokrát zmiňovala zásluhovost. Ano, zásluhovost je v pořádku, ale je přece již zohledněna ve výměře důchodu. Valorizace - co je valorizace? To je přece náhrada za inflaci. A nezlobte se, největší křivda, kterou vidím na českých důchodcích od všech minulých vlád, byla valorizace v procentech. My musíme přidávat všem lidem pak už stejně, protože rohlík na krámě se přece zdraží všem stejně. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Španělovi za dodržení času k faktické poznámce. Ještě než dám slovo k další faktické poznámce paní poslankyni Pekarové, konstatuji omluvu došlou předsedovi Sněmovny od pana poslance Berkovce, který se omlouvá z pracovních důvodů od 12 do 13 hodin. Nyní faktická poznámka paní poslankyně Pekarové Adamové. Máte slovo, paní poslankyně.
K panu předřečníkovi vaším prostřednictvím. Pane poslanče, pokud bychom přistupovali k tomu tak, že všem budeme přidávat úplně stejnou částku, tak tím úplně nabouráváme celý systém, jak je postaven. On je postaven skutečně na tom, že pokud jste v produktivním věku více odvedl, tak byste také v seniorském věku měl v důchodu více dostat. Myslím si, že tohle je základ i jako motivace k tomu, abyste se právě v produktivním věku třeba snažil vyšší příjem mít. Ale to bychom se tady pak měli bavit úplně o celé změně toho, jestli má být jednotná dávka pro všechny stejná bez ohledu na to, kolik vydělávali. Pak by také nemohly být odvody odstupňované podle toho, kolik jste vydělával. To bychom zavedli úplně jinou debatu. Valorizace je určitě i zohledněním inflace, ale nejenom jí, je tam samozřejmě začleněna teď už i tedy polovina růstu mezd, dříve to byla třetina, a má se snažit udržovat životní úroveň příjemců důchodů takovou, aby nepokulhávala, nebo jak to říci lépe, za zbytkem populace, za zbytkem obyvatel. Není to přece tak, že bychom měli ten systém dělat zcela rovnostářský. Můžete to určitě předložit, můžete to mít jako svůj legitimní návrh, můžete si to také myslet, ale ten systém takhle dnes nastaven není. On se totiž ten odvod jmenuje sice pojištění a vypadá to, že se pojišťujete na něco do budoucna, spíše by ale asi bylo férovější to nazvat jakousi daní, protože z toho, co já dnes odvádím, co odvádíte vy a všichni občané, kteří dnes pracují, se platí důchody ne nám do budoucna, ale těm, kteří v důchodu už dnes jsou. Taková je realita.
Děkuji za dodržení času k faktické poznámce. Pan kolega Španěl chce také reagovat s faktickou poznámkou, takže jeho stranická kolegyně ještě počká.
Já rozhodně nebudu zdržovat. Dámy a pánové, my přece nechceme zavést rovnostářský systém. To není žádná pravda. Výše důchodů a zásluhovost je zohledněna při vlastním výměru. Opakuji, při vlastním výměru. A valorizace, nezlobte se, je náhrada za inflaci a stoupající mzdy, jinak by nedávala žádný smysl. Znovu opakuji, všem důchodcům se pak zdražuje stejně. Tam už zásluhovost nemá co dělat. Souhlasím samozřejmě s tím, že důchodová reforma by byla načase pořádná, ale chtěl jsem takto reagovat jenom prostřednictvím pana předsedajícího na paní Pekarovou, která nám přisuzuje nějaký rovnostářský systém. To není pravda. Děkuji.
Děkuji za dodržení času k faktické poznámce. Nyní tedy paní poslankyně Šafránková, připraví se pan poslanec Ferjenčík. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážené kolegyně a kolegové, na úvod chci říci, že zvýšení důchodů je nutné a samozřejmě jeho zvýšení dlouhodobě prosazujeme a podpoříme. Je však nutné zároveň provést komplexní důchodovou reformu, protože se bude stále prodlužovat průměrný věk a zvyšovat počet penzistů. SPD nechce zvyšovat věk odchodu do důchodu a chce podpořit mladé pracující rodiny s dětmi, protože pro udržitelnost průběžného prvního pilíře penzijního systému je nezbytné, aby došlo ke zlepšení demografického vývoje. My platíme na penze našich rodičů a na naše penze budou platit naše děti. V rámci takzvaného druhého pilíře chceme, aby stát podporoval a garantoval individuální penzijní spoření občanů. Toto individuální spoření by mělo být chráněno před inflací a stát by měl garantovat jednoprocentní zhodnocení. V SPD chceme, aby byly důchody založeny na dvou pilířích, státním a individuálním. Měli bychom si také uvědomit, že v České republice máme velkou část lidí, kteří mají důchody pod 10 tisíc korun, a měli bychom vědět ještě jednu fatální věc. V současnosti tu máme desetitisíce živnostníků, kteří budou mít extrémně nízký vyměřovací základ, a jejich důchod, pokud neuděláme změny, jim nevystačí ani na složenku za elektřinu, natož na bydlení a jídlo. A jak si vedeme ve srovnání se zahraničím? Je těžké srovnávat nominální úroveň, protože v různých zemích jsou různé náklady, a to platí i o České republice. Důchod 10 tisíc na venkově, když máte svůj domek a zahrádku, je sice málo, ale přežijete. Ve velkém městě v nájemním bytě přežijete jen tehdy, pokud máte partnera a máte dva důchody. V momentě, když jeden z partnerů zemře, je druhý partner v podstatě v neřešitelné sociální krizi. Důchody v zahraničí na západ od nás jsou vyšší a jeden z důvodů je, že zahraniční firmy, které u nás investovaly, vyvážejí zisk domů a z něj pak jsou mimo jiné financovány vyšší mzdy i vyšší důchody. Díky tomu, že jsme se stali montovnou Evropy, tak jsme současně i ti, kdo fakticky vydělávají na vyšší důchody Němců nebo Francouzů. Mysleme tedy na naše rodiče, na naše rodiče, na naše prarodiče, ať mohou prožít důstojné stáří. Děkuji.
Děkuji paní poslankyni Šafránkové. Nyní vystoupí pan poslanec Ferjenčík, připraví se pan poslanec Leo Luzar. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážené kolegyně, vážení kolegové, Piráti asi jako všechny strany v této Sněmovně podporují, aby z ekonomického růstu, který Česká republika zažívá, profitovali i důchodci, a z toho důvodu také podporujeme, aby se ten zákon posunul do dalšího čtení. Dovolím si ovšem upozornit na problém, který v tom tisku je. V tuto chvíli vláda navrhuje, aby se důchodový systém, který je v tuto chvíli v mírném přebytku po řadě let především díky velmi dobré ekonomické situaci České republiky, vrátil zpátky do minusu. A ten minus má narůstat a podle předloženého materiálu má za několik desítek let dosáhnout minus 3,5 % hrubého domácího produktu, tedy cca 175 mld. korun ročně, což prostě není udržitelné. My si myslíme, že je potřeba řešit situaci, kdy máme důchodový systém, který nebude dlouhodobě udržitelný, a nepovažujeme za udržitelné to, aby byl financován čistě ze zdanění práce, jako je to dnes. Dnes každý pracující platí několik desítek procent z toho, co vydělá, především tedy do důchodového systému, ale i na daň z příjmu, na zdravotní pojištění. Zdanění práce u nás dosahuje téměř 50 % u vyšší střední třídy. Ta mezní sazba je 48,6 %, která se o něco snižuje odečitatelnými položkami, ale je to výrazně přes 40 % pro střední třídu. Paradoxně je nižší pro oligarchy, kteří mají milionové až miliardové příjmy, tam to klesá, a je nižší u chudších pracujících, ale je to výrazně přes 40 % pro vyšší střední třídu. [[(11.00 hodin)]] Podle nás je neudržitelné tímto způsobem ten důchodový systém financovat vlastně jenom z těch příjmů práce ve chvíli, kdy nám bude klesat počet pracujících a narůstat procento důchodců. Takže bychom měli tenhle problém řešit. Jedna z možných cest, jak financovat důchodový systém, je omezit úniky peněz do daňových rájů. Tam je prostor několik desítek miliard korun ročně, které unikají, které by se daly používat. Měli bychom se rázně postavit proti daňovým rájům uvnitř Evropské unie. Dneska například Facebook nebo Google daní v Irsku a odvádí zlomek toho, co odvádějí firmy se srovnatelným obratem na daném trhu na území České republiky, které sídlí u nás. Když porovnáte daně, co odvádí Seznam, a daně, co odvádí Facebook, tak to jsou nebe a dudy. Na to bychom se měli zaměřit. To znamená daňové ráje uvnitř Evropské unie technologických firem. Měli bychom se zaměřit na to, jak utíkají peníze přes firmy se skrytými vlastníky do Karibiku, že ano? Měli bychom se zaměřit na Kypr, skrz který se odvádějí peníze. Takže tohle je jedna cesta, podívat se na ty úniky. A dlouhodobě musíme řešit, jak budeme přistupovat k digitalizaci společnosti. Musíme řešit, jak získat peníze od platforem, které sídlí v cizině, ale podnikají na našem trhu. Typicky Airbnb, Uber jsou teď často zmiňované v médiích, ale je dost možné, že ten problém se bude rozšiřovat do dalších segmentů. Že i z těchto firem musíme nějakým způsobem dostat podíl z jejich zisku na našem trhu, jinak ten důchodový systém skutečně udržitelný nebude. Takže Piráti doporučují jít cestou snižování zdanění práce a hledání cest, jak zdanit tyto úniky. A pokud se nám to nepodaří, tak přes to, co bychom si přáli, budou naši důchodci v budoucnosti v bídě, protože z té práce nebudeme schopni jim důstojné důchody zajistit. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Ferjenčíkovi a ještě požádám pana poslance Luzara o strpení, protože nejprve načtu omluvy došlé předsedovi Sněmovny a potom má přednostní právo paní ministryně financí Schillerová. Omlouvá se na celý den pan ministr školství, mládeže a tělovýchovy Robert Plaga, dále se omlouvá paní Lenka Kozlová od 13.45 do konce jednacího dne z důvodu služební cesty a pan poslanec Špičák od 13 hodin z pracovních důvodů. Nyní tedy s přednostním právem vystoupí ministryně financí České republiky Alena Schillerová. Prosím, paní ministryně, máte slovo.
Děkuji, pane předsedající. Dobrý den, dámy a pánové. Budu ve stručnosti reagovat na předřečníka, protože to už cílilo do mé agendy, takže je určitě namístě, abych na to reagovala. Vezmu to postupně, stručně a věcně. Co se týče zdanění zisku, vyvádění zisku do zahraničí, dividend, budu opakovat stokrát opakované, ale znova to řeknu. Jsou to věci, které Ministerstvo financí považuje za naprostou prioritu. Nicméně je velmi nutné odlišit, o čem mluvíme. Za prvé je to vyvádění dividend, které jsou z legálně zdaněného zisku na území České republiky. To znamená, že firma tady zdaní zisk, odvede si z toho dividendu, a my těžko můžeme zabránit tomu, aby tak učinila. Máme tady dividendovou směrnici, kterou jsme povinni se řídit, a samozřejmě za určitých... Nebudu vás unavovat technickými detaily. Tak v rámci Evropské unie tam máme osvobození a máme 15% srážkovou daň, pokud se to týká fyzických osob. To je všechno legální. Je to důsledek toho, že jsme byli velmi úspěšní a v letech 2005 a 2006, kdy jsme zavedli takzvané investiční pobídky, jsme sem nalákali obrovské množství kapitálu, ten tady vytvořil infrastrukturu, zaměstnal lidi. Samozřejmě další téma by bylo, za jaké platy, ale to není momentálně tématem, který bych tady chtěla rozvíjet. A oni tady samozřejmě generují zisk, ten zdaní a odvádějí si dividendy. Pokud bychom tomu chtěli zabránit, museli bychom uvažovat o dalších možných restrikcích. A tady velmi důrazně musíme oddělit takzvané agresivní daňové plánování a to je věc, se kterou Ministerstvo financí velmi bojuje. Já sem zase přinesu velice brzo, až projde vládou, takzvaný daňový balíček, kdy budeme implementovat například další ze směrnic ATAD, která bojuje s dalšími těmito důsledky. Jsme velmi aktivní, troufám si říct nejaktivnější - a bývá nám to velmi často vyčítáno - v implementaci všech směrnic Evropské unie, které v boji proti agresivnímu daňového plánování jsou nasměrovány. Navíc my se nespokojíme jenom s tím, abychom implementovali a zaváděli tyto směrnice do praxe, ale současně zavádíme vlastní opatření. Už v roce 2015 zavedla Finanční správa přílohu k daňovému přiznání, kde jsou povinny společnosti - týká se to takzvaných spojených osob, neboli transfer pricing - uvádět různé transfery a díky tomu doměřila v této oblasti několikamiliardové doměrky, které buď získala svou kontrolní činností, nebo tím, že tyto firmy samy podaly dodatečná daňová přiznání, tudíž to mělo vlastně jakýsi preventivní účinek. Pak tu zazněla poznámka takzvané digital tax, to znamená, to je vlastně diskuze, která začíná právě řešit nadnárodní společnosti Googlu. Dneska jsem zrovna zahajovala francouzsko-české kolokvium a otevřel to tam pan francouzský velvyslanec, protože s tímto návrhem přišla Francie, a my jsme se velmi aktivně zapojili do té debaty. Ano, my vnímáme ten problém, myslíme si také, že by tyto platformy měly více zdaňovat na území, kde vlastně vykonávají tuto činnost, a chceme, máme pozitivní pozici a vedeme velmi aktivně debaty, což jsem dneska na tom kolokviu také pana velvyslance o tom ubezpečila. Padlo toho tady hrozně moc. Pak padla oblast Uberu. To jsme zase ve sdílené ekonomice, tam také nespíme. Velice aktivně jednáme. My jako Česká republika jsme dokonce země, která prosadila na konci loňského roku na Radě Evropy to, abychom si začali povinně sdílet data. Protože my dneska nepotřebujeme vést debaty v rámci sdílené ekonomiky, jestli potřebujeme další právní úpravu. My ji nepotřebujeme. My umíme zdanit nájem, umíme zdanit taxislužbu, ale musíme si vydefinovat, že se jedná o taxislužbu, třeba pokud se bavíme o Uberu, to jsme si vydefinovali, a potřebujeme data. Takže pokud Finanční správa z Holandska získala do roku 2015 data, tak velmi účinně zahájila kontrolní činnost na území České republiky a v podstatě tam dochází k doměřování, pokud je zjištěno porušování daňové povinnosti. A takto to potřebujeme v podstatě ve všech těchto segmentech. Proto jsme prosadili tento návrh na Radě Evropy v loňském roce. Co se týče společnosti Uber, jenom třeba pro vaši informaci, tak na úrovni premiéra byla schůzka. Já jsem se jí také účastnila. Byla domluvena celá řada věcí, například že se dobrovolně zapojí do EET, protože spadají do třetí vlny a ta je vlastně v tuto chvíli odložena, že budou sdílet s Finanční správou data tak, aby Finanční správa mohla účinně kontrolovat plnění daňových povinností těchto řidičů Uberu, a další opatření. Takže skutečně nespíme a věřte, že se všem těmto oblastem velmi, velmi intenzivně věnujeme. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji paní ministryni financí Aleně Schillerové. Vyvolalo to dvě faktické poznámky. Nejdříve pan poslanec Skopeček, poté pan poslanec Ferjenčík. Nyní tedy faktická poznámka pana poslance Jana Skopečka. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Já zareaguji na ty dividendy, už jsem tady o tom mluvil. Je to skutečně pravda. Jenom za rok 2017 uplynulo 276 mld. v rámci dividend do zahraničí. Souhlasím i s tím, že je to prostě výsledek toho, že jsme tu byli příliš štědří k těm bohatým korporacím, které na úkor našich malých daňových poplatníků, našich malých podnikatelů, dostávaly od socialistických vlád daňové prázdniny a pobídky na pracovní místa, abychom pak na ně dováželi dělníky z jiných zemí. [[(11.10 hodin)]] Nicméně nesouhlasím s tím, co řekla paní ministryně, a sice že jedinou cestou, jakým způsobem tomu úniku dividend zabránit, je restrikce. To v žádném případě není pravda, protože v takové chvíli bychom samozřejmě omezili příliv budoucích investic do České republiky, zhoršili bychom naše investiční prostředí a stali bychom se méně partnerem, který by pro ty budoucí investice nebyl úplně vhodný. Já si myslím, že vedle restrikce existuje vždycky i možnost motivace, a byť je to složitější úkol než připravovat restriktivní daňové zákony, tak by mělo být úlohou Ministerstva financí, respektive ekonomických ministrů, přicházet s takovými návrhy, které budou vytvářet u nás v České republice takové ekonomické prostředí, které bude motivovat stávající zahraniční podnikatelské subjekty, aby co nejvíc investic reinvestovali v České republice a neodváděli je zpět do České republiky. Vím, že je to úkol mnohem náročnější, vím, že výsledky nejsou vidět ze dne na den nebo z roku na rok, nicméně pokud budeme chtít udržet v České republice více, větší podíl těch zisků, které tu zahraniční korporace realizují, tak si myslím, že jinou cestou než větší motivací, vytvářením dalších investičních příležitostí, liberalizací naší ekonomiky to nepůjde. Koneckonců je možná i ta debata právě -
Pane poslanče, skončil vám čas k faktické poznámce.
- nad míru zdanění těch dividend. To ostatní řeknu při standardním přihlášení. Děkuji.
Tak, prosím všechny kolegy, kteří se hlásí k faktické poznámce, aby dodržovali čas. Nyní pan poslanec Ferjenčík s faktickou poznámkou. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Já bych chtěl jenom upřesnit tu svou myšlenku ohledně Uberu a Airbnb. Mně primárně nešlo o jednotlivce, kteří v těch segmentech podnikají, byť samozřejmě jako Piráti podporujeme, aby řidiči Uberu stejně jako taxikáři platili daně, stejně tak, aby lidé, kteří provozují byty přes Airbnb, platili daně z toho pronájmu stejně jako jiní lidé, kteří pronajímají byty. Ale primárně z toho celkového nadhledu mně šlo o tu otázku, aby ta platforma danila zisk, který vytvoří z peněz, které získá v České republice. To znamená, šlo mi o zdanění té platformy primárně, ne o zdanění jednotlivců v rámci toho systému. A zatímco Uber nebo Airbnb zřejmě kooperují ve věci toho, aby jejich klienti platili daně, tak se vyhýbají tomu, aby platili daně ze svého zisku. A to považuji za ten velký problém. To, že Uber nebo Airbnb budou mít někde v Irsku prostě kastlíkovou firmu, jednoho účetního, a budou odvádět Irsku jedno procento svého celoevropského obratu, to skutečně český důchodový systém nevytrhne. My potřebujeme, aby oni z toho zisku, co mají v České republice, platili daně v České republice a my abychom z toho mohli udržet státní rozpočet a důchodový systém v provozu.
Děkuji za dodržení času k faktické poznámce. Nyní přihlášený pan poslanec Leo Luzar a připraví se pan kolega Skopeček. Máte slovo, pane poslanče.
Vážený pane předsedající, dámy a pánové, dovolte mi pronést také pár slov k tomuto zákonu, byť se necítím povolán a sociální oblast není mým oborem, přesto v rámci omluvy kolegyně Aulické Jírovcové mi dovolte, abych tady řekl také stanovisko klubu KSČM k této problematice. Musíme říci, že my tento návrh podpoříme.
Já vás, pane poslanče, na chvilku přeruším a požádám sněmovnu o klid. Pokud, kolegové, kolegyně, diskutujete jiné téma, než je téma novely zákona o důchodovém pojištění, prosím v předsálí a nechte jednotlivé poslance a poslankyně hovořit v důstojném prostředí. Pokračujte prosím.
Děkuji. Čili v prvé řadě chci říci, že klub KSČM tento návrh podpoří, byť musím říci, že jej považujeme, řekněme, jako dílčí. Dílčí zlepšení situace našich důchodců. Já si myslím, že zde není nikdo, kdo by byl ochoten připustit, že důchodci si žijí nad nějaký svůj standard a že si nezaslouží přidat. Proto také považujeme to zvýšení, které je navrhováno z devíti na deset procent průměrné mzdy - zde upozorňuji: dosažené před dvěma lety, čili již určitě ne aktuální, a to zvýšení by mohlo být větší - považujeme za určitý přínos pro naše důchodce, ale ne dostačující. Tady chci jasně upozornit, že klub KSČM v tom základu prosazuje, aby pevná část důchodu odpovídala zákonné výši životního minima. Jinými slovy, mnoho důchodců nedosahuje ani v té základní výši životního minima. Uvědomme si, co to je, žít za životní minimum. A mnozí důchodci ani tohleto nedosahují a bohužel ani to zvýšení z devíti na deset procent pro mnohé nedosahuje úrovně tohoto životního minima. Považujeme to za dílčí ústupek důchodcům, ale určitě ne za poslední, a budeme se snažit, aby pevná část důchodu odpovídala té zákonné výši životního minima dosáhnout. Dále chci konstatovat, že se tady činí pokus narovnat ty rozdíly mezi staro- a novodůchodci. Je to silně zjednodušení, ale asi víme, k čemu mířím. Hovoří se tady o té tisícikoruně ve věkové hranici 85 let plus. Kdyby tento návrh přišel před deseti lety, tak to je to řešení určitého srovnání tady těchto. Ale musíme si uvědomit, že byť se tady v tom návrhu hovoří o dvaceti letech, ono už to je více. A ta postižená skupina již je dneska 75 let a výše. Čili tady hovořím, že by těch 85 plus se mělo snížit. Jinými slovy, aby to dorovnání bylo razantnější pro tu skupinu, která dneska je 75 a nahoru. Tady ty nůžky, které jsou rozevřeny, zůstanou rozevřeny neustále pouze u té nejstarší skupiny a ta už není přímo závislá mnohdy na této dávce, protože již díky věku a zdravotnímu stavu pobírá i další příspěvky. Není řekněme prvoplánově postižena až tak dalece tím rozevřením, ale naopak ti, kteří "jsou pod těch 85 let", jsou osmdesátníci třeba, již ten problém můžou cítit více a na ně tady tato novela bohužel, musím říct za sebe bohužel, nepamatuje. Toto jsou věci, které považujeme za docela důležité zde říci, a věříme, že se v dalších čteních s paní ministryní naši experti jistě shodnou na tom, že je to pouze dílčí úprava toho stavu, který momentálně je, a že naši senioři si zaslouží mít důstojné prostředky k životu a naší povinností - naší povinností - je jim to zabezpečit. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Leo Luzarovi a nyní pan poslanec Jan Skopeček. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji. Už jenom velmi krátce na závěr. Já také rozumím potřebě a schvaluji potřebu zlepšovat finanční situaci stávajícím důchodcům. Není důvod, aby i důchodci netěžili z toho, že máme ekonomický růst, to určitě je potřeba, aby tomu tak bylo. Nebojuji tedy s myšlenkou, aby se důchodcům přidávalo. Nicméně vedle toho v kontextu demografického vývoje, tady to zaznělo už několikrát, je potřeba si přiznat, že každým takovým opatřením, každým takovým rozhodnutím snižujeme udržitelnost stávajícího průběžného důchodového systému, který podle všech odpovědných predikcí ať už našich institucí, nebo zahraničních institucí, od Světové banky až po Evropskou komisi, prostě konstatují, že náš systém není udržitelný v dlouhém období, že počet ekonomicky aktivních lidí bude klesat, zatímco počet lidí, kteří budou z tohoto systému čerpat, bude narůstat. A pokud s tím nic neuděláme, tak riskujeme jednu jedinou věc, a sice že v budoucnu budou ty průměrné důchody skutečně velmi malé, pokud je budeme srovnávat s aktuální mzdou, anebo, a to si přiznejme, nebo by to mělo přiznat Ministerstvo financí, počítáme s tím, že velmi dramaticky zdaníme právě tu ekonomicky aktivní část našich obyvatel. A to nemusí být jenom prostřednictvím vyššího zdanění práce, které už je u nás tak dost vysoké a bylo by potřeba ho snižovat, ale pokud jsme mohli slyšet například předsedu předcházející důchodové komise pana profesora Potůčka, tak ten navrhoval například vyšší majetkové daně na bohaté. Čili je potřeba si říci, že pokud s tím systémem něco neuděláme, tak buď to odnesou budoucí důchodci v tom, že budou mít velmi nízké důchody vůči průměrné mzdě, anebo řekněme tedy dnešní mladší generaci, že bude platit dramaticky větší, dramaticky větší daně, zejména asi majetkové, protože zdaňovat více práci nepůjde a je potřeba to na fér říct. A já jsem bohužel od vlády, která přichází s tímto opatřením, proti kterému já nijak nebojuji, ale neslyšel jsem to B, neslyšel jsem ani náznak té důchodové reformy. [[(11.20 hodin)]] V programovém prohlášení jsme se mohli dočíst o tom, že plánuje oddělení důchodového účtu od státního rozpočtu. To je sice možné opatření, možná záležitost, možná se na ní shodneme, ale shodneme se určitě také na tom, že je to pouze technikálie, která v žádném případě příští důchody nevyřeší. Souhlasím tady se svými předřečníky, že v rámci tohoto opatření takovou salámovou metodou trošku měníme poměr mezi zásluhovostí versus rovnostářským přístupem k důchodům. Ono to není černobílé. Tady v tomhle smyslu musím říci, že v kontextu toho, že dnešní důchodci neplatí pojištění pro své důchody, ale platí stávajícím důchodcům, což ani naši občané moc nevědí a často si stěžují, že zatímco během aktivní části svého života zaplatili spoustu peněz na sociálním pojištění, tak je ale potřeba přiznat, že ho neplatili sobě, ale že ho platili té stávající generaci důchodců. Čili i v tomhle tom systému mluvit o zásluhovosti je trošku složité. Ale právě proto by tato debata, vážná debata, měla být součástí té debaty o důchodové reformě a nemělo se to řešit touto salámovou metodou. Protože bezesporu mezi námi budou různé názory, od názoru, že státní důchod má být rovný, protože stát nemá podle pravicového pohledu hrát roli pojišťoven a naopak ta zásluhovost se má odehrávat právě někde jinde na úrovni pojišťoven, fondů, které budou zhodnocovat úspory lidí, kteří si budou platit na důchod, protože doufám, že většině obyvatelstva už je zřejmé, že pouze ten státní důchod jim nezajistí důstojné stáří. Ale jak říkám, dovedu si představit, že státní důchod, nebo ta část, kterou bude platit stát, bude velmi rovnostářská, protože může to být koncept sociální dávky, a ta zásluhovost se bude odehrávat, jak říkám, na té straně v privátním sektoru na straně pojišťoven a fondů. Ale to by mělo být součástí diskuse o systémové strukturální důchodové reformě, u které si také musíme dopředu říct jeden důležitý axiom, a sice že se nedotkne stávajících důchodců, že jakákoliv budoucí důchodová reforma musí platit pro dnešní mladší generaci, která si bude během své ekonomicky aktivní části života schopna našetřit a schopna se připravit na stáří. To bezesporu neplatí pro dnešní generaci. Ale tu debatu je potřeba otevřít. A já této vládě vyčítám, že přichází pouze s tímto odděleným, s tímto jednotlivým návrhem. A bohužel, už dlouhá léta, přestože se hnutí ANO podílelo zrušení alespoň nákroku k důchodové reformě předchozí vlády, tak nepřišlo s ničím systematičtějším. Děkuji za pozornost.
Děkuji. To byl poslední přihlášený do rozpravy. Ptám se, kdo se ještě hlásí z místa. Nikoho nevidím, rozpravu končím. Závěrečná slova? Paní ministryně má zájem, pan zpravodaj také bude mít zájem. Ne? Nemá zájem. Dobře, tak paní ministryně má závěrečné slovo. Prosím.
Ještě jednou na závěr, vážené dámy, vážení pánové. Velice děkuji za všechny vaše připomínky. Samozřejmě že se tímto krokem nejedná o důchodovou reformu v pravém slova smyslu. Takto to opravdu není myšleno a myslím si, že to ani nikdo objektivně neočekává, že vláda poté, co 20 nebo skoro 30 let od revoluce skutečnou důchodovou reformu nemáme, že ji přineseme sem na stůl po třech měsících. Nicméně... a proto právě musí a bude následovat opravdu seriózní debata nad všemi parametry tak, abychom připravili důchodovou reformu, která snad, a doufám, že se nám povede nastartovat taková, která přesáhne minimálně jedno volební období a zůstane pro všechny naše občany do budoucna. Proto ale dotaz, nebo několik dotazů směřovalo proč, nebo jestli je rozumné přistoupit k těm dílčím krokům. Domníváme se, že je to naprosto rozumné, protože i když v průběhu času byly nastaveny valorizační mechanismy a výpočet důchodu tak, aby odpovídal nebo kopíroval vývoj ekonomiky, pořád je více než třetina důchodců, zejména starobních důchodců, kteří mají důchod nižší než 11 tisíc korun. Je to 760 tisíc lidí. Tam hrozí to, že se otevírají nůžky mezi růstem průměrné mzdy a průměrného důchodu, i když je valorizován. Tam hrozí, že nám spadnou do sociálního systému, budou na dávkách. Z toho důvodu si myslím, že ten krok, zastavit to rozevírání nůžek, je v tuto chvíli správný. Pokud zvedneme z 9 na 10 % základní výměru důchodů, tak se domnívám, že vůbec nenarušujeme závěry Ústavního soudu, který v roce 2010 ve svých závěrech sice zdůraznil nutnost valorizace, nicméně posléze v návaznosti na závěry Ústavního soudu byly nastaveny valorizační mechanismy, byly upraveny redukční hranice. A tím, že valorizační vzorec bude zachován i pro příští rok a další období, tak se domníváme, že princip zásluhovosti minimálně tak, jak o něm hovořil Ústavní soud, nerušen nebude. Samozřejmě v návaznosti na tento krok, na navýšení základní výměry a na navýšení o tisíc korun u důchodců, kteří dovrší 85 let, musí přijít opravdu seriózní debata o důchodové reformě. Začneme... Základní teze samozřejmě máme připraveny. Musíme začít zevrubnou analýzou prvního pilíře. Musíme se určitě zamyslet a zamyslíme se nad tím, co do prvního pilíře přichází, ale hlavně co hradíme z prvního pilíře a jaká jsou pravidla toho, kdy z důchodového účtu si vláda v mezidobí může vypomoct, tak jak se tomu stalo už v minulém období, kdy v letech 2004 až 2008 se z důchodového účtu, i když byl v plusu, se prostředky čerpaly. Určitě se podíváme na vyloučené a náhradní doby. Musíme se asi zamyslet nad tím, jestli když jsou maminky na mateřské nebo dlouhodobě pečují o osoby blízké, jestli by stát neměl tak, jak je to v systému zdravotního pojištění, do prvního pilíře za tyto, v uvozovkách říkám, státní pojištěnce odvádět. Protože i když oni neodvádějí po dlouhou dobu, někteří vůbec, tak o starobní důchod požádají a z prvního pilíře je jim vyplácen. Ale to je spousta dalších bodů - předčasný odchod do důchodu, možnost přispívání zaměstnavatelů svým zaměstnancům na to, aby mohli dřív do důchodu a nebyli za to hendikepováni posléze výší důchodu - je to spousta návazných kroků, které musíme velmi podrobně, velmi zevrubně zanalyzovat, připravit tak, aby důchodová reforma byla opravdu připravená, a teď, to opravdu není s nadsázkou, pro ty další generace v našem státě. Já velmi děkuji za všechny připomínky, věřím, že k tomu ještě bude čas a prostor. Jsem připravená samozřejmě o všech těch připomínkách a návrzích v průběhu doby diskutovat a budu je považovat za velmi cenné. Děkuji vám moc.
Děkuji paní ministryni práce a sociálních věcí Jaroslavě Němcové. Pan zpravodaj se závěrečným slovem. Prosím, pane zpravodaji.
Pane místopředsedo, asi jenom krátce dvě technické věci. Padl zde návrh na zkrácení projednávání. [[Místopředseda Filip: O 30 dní.]] To jste zaznamenal. A já jsem ve své důvodové zprávě upozorňoval, že některá opatření budou a mohou mít významný dopad na výdajovou stránku státního rozpočtu České republiky, a proto jsem předpokládal, že někdo navrhne návrh na přikázání rozpočtovému výboru. Protože to nenastalo, tak bych vás chtěl požádat, abyste také později nechal hlasovat o přikázání tomuto výboru. Děkuji.
Děkuji panu zpravodaji. Ještě než budeme pokračovat, přečtu došlou omluvu ministra zdravotnictví. Od 17.30 do konce jednacího dne se omlouvá pan ministr Adam Vojtěch. Nyní tedy máme před sebou návrhy na přikázání výborům k projednání. Organizační výbor navrhl přikázat předložený návrh k projednání výboru pro sociální politiku jako výboru garančnímu. Navrhuje někdo jiný garanční výbor? Není tomu tak. Zagonguji, pokusím se přivolat ty, které jsem požádal, aby diskuse vedli mimo jednací sál. Rozhodneme o tomto přikázání v hlasování číslo 118, které jsem zahájil. Ptám se, kdo je pro přikázání výboru pro sociální politiku jako výboru garančnímu. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 118. Z přítomných 149 pro 129, proti nikdo. Konstatuji, že tento návrh byl přikázán k projednání výboru pro sociální politiku jako výboru garančnímu. Organizační výbor nenavrhl přikázat tento návrh dalšímu výboru, pan zpravodaj navrhl výbor rozpočtový. Má někdo ještě další návrh, který výbor by to měl mít přikázáno? Nevidím. Budeme tedy rozhodovat o přikázání výboru rozpočtovému. Zahájil jsem hlasování číslo 119 a ptám se, kdo je pro rozpočtový výbor. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 119. Z přítomných 149 pro 121, 1 poslanec proti. Návrh byl přijat. Nyní budeme hlasovat o zkrácení lhůty k projednání o 30 dnů, tedy na 30 dnů pro jednání výborů. Rozhodneme v hlasování číslo 120, které jsem zahájil, a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 120. Z přítomných 149 pro 122, proti 3. I tento návrh byl přijat. Mohu tedy konstatovat, že garančním výborem je výbor pro sociální politiku a výborem dalším, kterému byl přikázán, je výbor rozpočtový. Lhůta k projednání byla zkrácena na 30 dnů. Děkuji paní ministryni, děkuji panu zpravodaji a končím bod číslo 33. Dalším bodem našeho jednání je bod