Slib poslance Nejprve požádám místopředsedu mandátového a imunitního výboru pana poslance Jiřího Dolejše, aby nás seznámil s kroky, které tento výbor učinil, a poté přečetl ústavou předepsaný slib, který nový poslanec složí do mých rukou. Pane poslanče, prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedo, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážení členové vlády, dne 3. ledna 2017 byl předsedovi Poslanecké sněmovny doručen notářský zápis, kterým se vzdala mandátu poslankyně Parlamentu ČR paní Ing. Jaroslava Pokorná Jermanová, a tímto dnem její poslanecký mandát zanikl. Dle výsledků voleb do Poslanecké sněmovny, které se konaly ve dnech 25. a 26. října 2013, je prvním náhradníkem za hnutí ANO 2011 za kraj Středočeský pan Ing. František Petrtýl. Mandátový a imunitní výbor na své 44. schůzi konané dnes 10. ledna 2017 přijal usnesení číslo 175, s kterým vás seznámím. Zní takto: Mandátový a imunitní výbor konstatuje za prvé, že dne 3. ledna 2017 zanikl mandát poslankyně Poslanecké sněmovny Parlamentu ČR paní Ing. Jaroslavě Pokorné Jermanové, narozené dne 17. srpna 1970, a to způsobem podle ustanovení § 3 a § 6 písm. c) zákona číslo 90/1995 Sb., o jednacím řádu Poslanecké sněmovny, ve znění pozdějších předpisů. Dne 3. ledna 2017 vznikl mandát poslance Poslanecké sněmovny Parlamentu ČR panu Ing. Františku Petrtýlovi, narozenému dne 9. března 1959. Za druhé pověřil místopředsedu výboru poslance Jiřího Dolejše, aby s tímto usnesením seznámil Poslaneckou sněmovnu. V souladu s ustanovením § 4 zákona o jednacím řádu Poslanecké sněmovny složí nyní pan poslanec František Petrtýl poslanecký slib. Poprosím pana poslance, aby předstoupil před Poslaneckou sněmovnu a složil Ústavou předepsaný slib, a současně prosím pana předsedu Poslanecké sněmovny, aby přijal slib nového poslance. Prosím, dámy a pánové, abyste všichni povstali. [[Děje se.]] Slibuji věrnost České republice. Slibuji, že budu zachovávat její Ústavu a zákony. Slibuji na svou čest, že svůj mandát budu vykonávat v zájmu všeho lidu a podle svého nejlepšího vědomí a svědomí. [[Nový poslanec stvrzuje slib svým podpisem. Potlesk.]] Vážený pane poslanče, blahopřeji vám a přeji hodně úspěchů ve vaší práci.
Kolegyně, kolegové, dovolte mi, abych mezi námi uvítal poslance Františka Petrtýla a popřál mu mnoho úspěchů v jeho práci. Nyní přistoupíme k určení dvou ověřovatelů této schůze. Navrhuji, abychom určili poslance Davida Kádnera a poslance Františka Laudáta. Zeptám se, zda má někdo jiný návrh. Není tomu tak. Budeme hlasovat. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro tento návrh. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 1, přihlášeno je 159, pro 151, proti nikdo, návrh byl přijat. Konstatuji, že jsme ověřovateli 54. schůze Poslanecké sněmovny určili poslance Davida Kádnera a Františka Laudáta. Paní poslankyně Rutová hlasuje s kartou číslo 22. Chtěl bych vás informovat, že o omluvení své neúčasti požádali tito poslanci, poslankyně a členové vlády: paní poslankyně Berdychová do 17. hodiny pracovní důvody, pan poslanec Černoch do 16. hodiny pracovní důvody, pan poslanec Holík rodinné důvody, paní poslankyně Hubáčková zdravotní důvody. Pan poslanec Kučera hlasuje s kartou číslo 31. Pan poslanec Jandák zdravotní důvody, paní poslankyně Němcová bez udání důvodu, pan poslanec Martin Novotný rodinné důvody, pan poslanec Nykl zdravotní důvody, pan poslanec Šenfeld osobní důvody, paní poslankyně Váhalová rodinné důvody, pan poslanec Volný zdravotní důvody, pan poslanec Zahradníček osobní důvody. Paní poslankyně Kailová má kartu číslo 61. Z členů vlády se omlouvá pan vicepremiér Bělobrádek ze zdravotních důvodů, pan ministr zdravotnictví Ludvík od 14. hodiny, pan ministr Pelikán z pracovních důvodů, pan ministr Ludvík také z pracovních důvodů a paní ministryně Valachová rovněž z pracovních důvodů. Tolik tedy omluvy. A ještě zde mám omluvu pana ministra Ťoka, ten se omlouvá z pracovních důvodů po celý jednací den. Pan poslanec Ploc má kartu číslo 64. Nyní bychom přistoupili ke stanovení pořadu 54. schůze, jehož návrh byl uveden na pozvánce. Nejprve tedy návrhy, na kterých se shodlo dnešní grémium. Navrhujeme do bloku zákony vrácené prezidentem republiky zařadit dva nové body, které již mají splněny zákonné lhůty, a to zákon, kterým se mění zákon č. 159/2006 Sb., o střetu zájmů, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, tisk 564/14, a zákon, kterým se mění zákon č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty, ve znění pozdějších předpisů, tisk 596/2. Do bloku zákony zamítnuté a vrácené Senátem navrhujeme zařadit tři nové body, které mají také již splněny lhůty, a to návrh zákona, kterým se mění zákon č. 378/2007 Sb., o léčivech a o změnách některých souvisejících zákonů [[zákon o léčivech]], ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, tisk 706/6, vrácený Senátem, návrh zákona, kterým se mění zákon č. 321/2004 Sb., o vinohradnictví a vinařství a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony, tisk 712/5, vrácený Senátem, a návrh zákona, kterým se mění zákon č. 95/2004 Sb., o podmínkách získávání a uznávání odborné způsobilosti a specializované způsobilosti k výkonu zdravotnického povolání lékaře, zubního lékaře a farmaceuta, ve znění pozdějších předpisů, sněmovní tisk 723/7, zamítnutý Senátem. [[(14.10 hodin)]] Do bloku zákony v prvém čtení navrhujeme zařadit dva nové body: vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 111/1994 Sb., o silniční dopravě, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, tisk 998, a vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 100/2001 Sb., o posuzování vlivů na životní prostředí a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů, tisk 1003. Do bloku smlouvy v prvém čtení navrhujeme zařadit nový bod: vládní návrh, kterým se předkládá Parlamentu ČR k vyslovení souhlasu s ratifikací Komplexní hospodářská a obchodní dohoda mezi Kanadou na jedné straně a EU a jejími členskými státy na straně druhé, tisk 1000. Do bloku volební body navrhujeme zařadit nové body: Návrh na volbu místopředsedy Poslanecké sněmovny a Návrh na změny ve složení orgánů Poslanecké sněmovny. Já teď poprosím o strpení, protože mám pocit, že dohoda z grémia byla trošku jiná. [[Krátká odmlka, domluva s kolegy.]] Je tomu skutečně tak. Do bloku volební body zařadíme dva body. To znamená Návrh na volbu místopředsedy a Návrh na změny ve složení orgánů Poslanecké sněmovny. To je jedna informace. Na konec bloku zákony, druhé čtení, přiřadíme bod 5 návrhu pořadu, což je tisk 931, Vojenské zpravodajství. A dále navrhujeme - teď již budou pevná zařazení - na středu 11. 1. do bloku volebních bodů pevně zařazených na 13.15 hodin přidat a zařadit bod Návrh na volbu místopředsedy Poslanecké sněmovny. Ve čtvrtek 12. 1. bod 245, což je sněmovní dokument 5389, usnesení k ústním interpelacím, zařadit před již pevně zařazený bod 246. To znamená, že by to byl první bod v 11 hodin. A u bodu 265 návrhu pořadu, což je doporučení MOP zrušit pevné zařazení na tento den a vrátit jej do bloku zprávy, návrhy a další, což znamená, že ve čtvrtek 12. 1. bychom zahájili projednávání v 11 hodin po interpelacích bod 245. Po něm bod 246 a dále podle schváleného pořadu. Ve čtvrtek 19. 1. bychom nechali bod 183, což je tisk 823, jako první bod v 11 hodin, poté bychom pokračovali projednáváním dalších bodů z bloku zprávy, návrhy a další. A na 12 hodinu bychom pevně zařadili bod 189, tisk 932, tzv. Pařížská dohoda. Ten byl původně zařazen na 11 hodinu. Pouze posouváme o jednu hodinu. V úterý 31. 1. tam po zákonech vrácených a zamítnutých Senátem, to ještě bude upřesněno, tento bod, tak v případě, že takovéto zákony tam budou zařazeny, bychom po nich pevně zařadili bod 133, což je tisk 853 o advokacii. A bod 72, tisk 390, zajištění právní pomoci. Ve středu 1. 2. ve 14.30 hodin bychom pevně zařadili bod 12, tisk 854, státní sociální podpora, bod 158, tisk 966, spotřební daně, a bod 101, tisk 670, zákon proti terorismu. To je kompletní návrh, na kterém se shodlo politické grémium. Ještě si ověřím u předsedů poslaneckých klubů, že takto je to interpretováno správně. Nikdo neprotestuje. V tom případě dám prostor všem těm, kteří se přihlásili k pořadu schůze. Mám tady zatím, jeden, dva... pět přihlášek. S přednostním právem? S přednostním právem pan předseda klubu sociální demokracie.
Děkuji za slovo. Dobré odpoledne, kolegyně a kolegové. Navážu na to, co zaznělo jako návrh grémia Poslanecké sněmovny, a dva zákony vrácené prezidentem republiky, které jsou návrhem grémia zařazeny do pořadu schůze, navrhuji zařadit pevně, a to na dnes jako první a druhý bod. Tedy poslanecký návrh, kterým se mění zákon o dani z přidané hodnoty, vrácený prezidentem, tisk 596/2, zařadit jako první bod dnes a vládní návrh novely zákona o střetu zájmů, sněmovní tisk 564/14, zařadit jako druhý bod.
Děkuji. Zeptám se pana poslance Velebného, zda to je přihláška k pořadu schůze. Pan poslanec Velebný se hlásí. Tak v tom případě vás zařadím do písemných přihlášek. Teď bude mít slovo, pokud nejsou další žádosti s přednostním právem, tak slovo má pan poslanec Okamura. A ten má dvě přihlášky, takže jakmile dokončí první, tak může navázat svým druhým příspěvkem. Prosím.
Vážené dámy a pánové, dovolte mi navrhnout pevné zařazení zákona o referendu, který je pouze stále vládou odsouvaný. Jako první jsem zákon o obecném referendu předložil tady ve Sněmovně již v lednu 2014. Můj zákon umožňoval hlasovat o všech otázkách a výsledek nebyl omezený kvorem, tak jako u každé jiné volby v České republice. Ústavnost referenda by posuzoval pouze Ústavní soud. Tento zákon mi však vládní koalice ČSSD, hnutí ANO a KDU-ČSL zamítla. Ano, Bohuslav Sobotka, Andrej Babiš a Pavel Bělobrádek odmítají zákon o referendu. Tito pánové odmítají demokracii. Odmítají, aby občané mohli během volebního období cokoli zásadního sami ve své vlastní zemi rozhodnout. V současnosti, těsně před koncem volebního období, čeká již přibližně rok na projednání ve Sněmovně vládní návrh. To, že se vládě schvalování vlastního návrhu o referendu nechce, chápu. Iniciátorem a katalyzátorem toho, že se referendum dostalo do vládního prohlášení, jsme byli my, lidé z naší současné SPD. A také chápu, že mnohé politiky děsí představa, že po schválení zákona teď před parlamentními volbami by někdo začal kampaň za nějakou politicky nekorektní změnu. Na druhou stranu zákon o referendu pan exministr Dienstbier již tak vykastroval, že občané reálně o tom, co je nejvíce zajímá a trápí, hlasovat podle vládního návrhu nemohou. [[V sále je hlučno.]] Pan premiér Sobotka mi před pár dny napsal, že zákon o referendu je prý jeho i vládní priorita. A z jeho vyjádření čiší pro neznalého překvapivý dojem, že máme konečně premiérem upřímného fanouška přímé demokracie. To je samozřejmě trpký žert.
Omlouvám se, pane poslanče, prosím sněmovnu o klid.
Do voleb máme nějakých sedm pracovních měsíců. Pokud vláda míní splnit svůj slib, že přijme alespoň nějaký zákon o referendu, byť nefunkční a osekaný, je nejvyšší čas spustit proces jeho schvalování a diskuse o něm. A my se za naše hnutí Svoboda a přímá demokracie - SPD pokusíme formou pozměňujících návrhů prosadit do vládního návrhu skutečnou demokracii, aby bylo referendum funkční. Už nyní však vím, že vláda naše návrhy záměrně odmítne. Zákon o referendu předpokládá naše Ústava od založení novodobého státu, a co víc, byl to jeden ze základních požadavků občanů v době sametové revoluce 17. listopadu 1989, kteří žádali jak referendum, tak přímé volby a odvolatelnost nejširšího spektra vedoucích činitelů. Rozumím tomu, že když se to podařilo odkládat 27 let, tak vláda doufá, že snad půjde ignorovat přání většiny občanů i do budoucna. Bylo by ovšem fajn, kdyby se nám tu politické elity v tom případě přestaly ohánět demokracií, anebo dokonce nějakými odkazy 17. listopadu. Dámy a pánové, je legitimní, že někteří nechcete demokracii a že odmítáte to, za co demonstrovali lidé v ulicích po 17. listopadu 1989. Je ovšem dost odporné tvářit se jako demokrat, obviňovat druhé z extremismu a současně bránit prosazení demokracie v naší zemi, což je doopravdy skutečně menšinové, extremistické. Žádám tedy o pevné zařazení bodu, sněmovního tisku 559, což je vládní návrh ústavního zákona o celostátním referendu, jako první bod na příští úterý 17. ledna. Děkuji za pozornost.
Děkuji, pane poslanče, a prosím, můžete pokračovat svou další přihláškou.
Vážené dámy a pánové, dovolte mi navrhnout zařazení mimořádného bodu na program schůze Poslanecké sněmovny s názvem Diskuse o úpravě zákona o prodejní době v maloobchodě a velkoobchodě. Mám k tomu několik důvodů. První z nich je, že pokud Ústavní soud vyhoví stížnosti, kterou podala část senátorů a poslanců, tak je zcela reálná hrozba, že firmy, které zákon zcela protiústavně připravil o peníze, budou žádat po státu náhradu a škody napáchané hloupě napsaným zákonem budou muset platit nevinní občané. [[(14.20 hodin)]] Čím dřív bude tento zpackaný zákon z pera vládních zákonodárců opravený, tím méně škod hrozí. Druhý stejně závažný důvod je, že vánoční svátky ukázaly zcela jasně absurditu a hloupost tohoto zákona, připravovaného a prohlasovaného vládními senátory a poslanci. Když pomineme zmíněnou protiústavnost, tedy že zákon diskriminuje podnikatele, tak praxe ukázala, že nedokáže naplnit deklarovaný totalitářský cíl - zajistit povinně blaho zaměstnancům. V prvé řadě, pokud obchod zavřel, nic mu nebránilo nařídit zaměstnancům inventuru nebo sanitární den. Doslovné znění zákona zakazuje pouze prodej, takže neříká, že by obchody musely mít zcela zavřeno. První využila díry v zákoně největší prodejna s hračkami v České republice, firma Hemleys, která na státní svátek 28. října ve své megaprodejně udělala zábavní dětský den. Zaměstnanci tak měli stejný pracovní den jako jindy, pouze neprodávali, jen propagovali firemní zboží. Další mezeru v zákoně využil internetový obchod Alza, kdy v podstatě legislativně také správně ignoroval zákon s tím, že zákon nedefinuje, co je prodejní plocha, a své obchody označil za výdejnu zboží, které lidé nakoupili přes internet. To nejsmutnější je, že jedinou pokutu za neplnění zákona dostal živnostník z Rokycan, majitel bazaru, který měl mít o svátcích také zavřeno. Když stát trestá živnostníky, že pracují, kdy chtějí, pak jsme už myslím překročili hranici únosné totality, kterou zemi a občany svazujeme. A zde bych chtěl zdůraznit, že tento zákon, tento zpackaný paskvil z pera vládních zákonodárců, jsme my za naše hnutí Svoboda a přímá demokracie SPD nepodpořili a již velmi krátký čas nám dává zcela za pravdu. Tento zákon také modelově ukazuje kvalitu práce celé Sobotkovy vlády. Je to otřesné. Jen hodně naivní člověk si dnes myslí, že tento zákon omezil jen ty "zlé" supermarkety. Spolu s nimi totiž musela zavřít spousta malých prodejců, malých živnostníků, včetně například lékáren, které už tak leckde bojují o přežití. Všeobecně jsou postiženi malí prodejci jak v zavřených obchodních centrech, ale i malé prodejny v sousedství zákonem zavřených velkých obchodů. Vy, vládní politici ČSSD, hnutí ANO a KDU-ČSL, si řeknete: těch pár milionů ztráty, které mají živnostníci, a pár pracovních míst nás nezabije. Jenže k tomu přidejte povinná hlášení, EET, plošný zákaz kouření v hospodách, odvody DPH z nezaplacených faktur a další stovky klacků pod nohama, které házíte neustále živnostníkům, a dojde vám, že postupné utahování šroubů už nelikviduje jednotlivce, ale tisíce a tisíce lidí, živnostníků i jejich zaměstnanců, kteří se provinili pouze tím, že se chtějí živit vlastní prací. Není to jediný zákon, který ničí svobodu života i práce v této zemi. Je to jeden z mnoha stovek dalších totalitních zákonů, které postupně dusí a ničí jak svobodu, tak podlamují vůli lidí samostatně pracovat a být zodpovědní sami za sebe. Závěrem vás tedy ještě jednou žádám o zařazení mimořádného bodu na program schůze Poslanecké sněmovny s názvem Diskuse o úpravě zákona o prodejní době v maloobchodě a velkoobchodě. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Nyní s přednostním právem pan místopředseda Bartošek. Připraví se pan poslanec Grospič.
Děkuji za slovo, pane předsedo. Žádám vás, kolegyně a kolegové, abychom zařadili na program schůze sněmovní tisk 983. Je to návrh poslance Pavla Bělobrádka na vydání zákona, kterým se mění zákon č. 130/2002 Sb., o podpoře výzkumu, experimentálního vývoje a inovací z veřejných prostředků a o změně některých souvisejících zákonů, zákon o podpoře výzkumu, experimentálního vývoje a inovací, ve znění pozdějších předpisů. Žádám, abychom ho pevně zařadili na program dne 18. 1. za bod 155, který je pevně zařazen. Děkuji.
Děkuji. Prosím pana poslance Grospiče a po něm pan poslanec Koníček.
Děkuji, pane předsedo. Vážené kolegyně a kolegové, já bych si dovolil navrhnout pevné zařazení dvou tisků návrhů zákonů, a to především bodu 120, tisk 781. Jde o návrh poslanců Vojtěcha Filipa, Stanislava Grospiče, Miloslavy Vostré, Zuzky Bebarové Rujbrové, Jaroslava Borky, Zdeňka Ondráčka a dalších na vydání zákona o Pražském hradu, sněmovní tisk 781, v prvém čtení. Myslím si, že tato norma tady už leží poměrně dlouhou dobu a ve vazbě na probíhající církevní restituce je nanejvýše aktuální, aby byla projednána a Poslanecká sněmovna rozhodla o tom, jak vlastně naloží se sídlem nejvyšší hlavy státu, se sídlem prezidenta České republiky. Prosím o pevné zařazení tohoto bodu na 11. ledna, to je ve středu tento týden odpoledne po již pevně zařazených bodech. Druhým bodem, o který vás chci požádat, je bod číslo 144. Jde o návrh poslanců Stanislava Grospiče, Vojtěcha Filipa, Jaroslava Borky, Zdeňka Ondráčka a dalších na vydání ústavního zákona o referendu o vypovězení Severoatlantické smlouvy Českou republikou, sněmovní tisk 908, rovněž v prvním čtení. Mám za to, že vzhledem k vážné mezinárodní situaci, k tomu, jak se chová Severoatlantická smlouva, i k signálům, které vysílají samotní aktéři a tvůrci Severoatlantické smlouvy, to je Spojené státy americké, je nanejvýše nutné, aby Česká republika svěřila rozhodnutí občanům o tom, zda chtějí a přejí si, aby Česká republika zůstala členem tohoto vojenského paktu, či nikoliv. Prosím rovněž o pevné zařazení tohoto bodu na zítřek, to je středu 11. ledna, po již pevně zařazených bodech odpoledne.
Děkuji. Prosím pana poslance Koníčka. Po něm se připraví paní poslankyně Chalánková.
Vážený pane předsedo, vážené kolegyně a kolegové, na pořad této schůze máme opět zařazeny dva body, které jsou novelami zákona o majetkovém vyrovnání s církvemi a náboženskými společnostmi. Jsou to body 114, sněmovní tisk 738, a bod 173, sněmovní tisk 842. Chtěl bych vás požádat, zda bychom mohli hlasovat o pevném zařazení, a to na středu 11. ledna odpoledne jako první a druhý bod po polední pauze, případně za již pevně zařazené body, pokud tam některé budou zařazeny. Děkuji.
Děkuji, pane poslanče. Prosím paní poslankyni Chalánkovou a po ní pana poslance Velebného.
Vážený pane předsedo, vážené kolegyně, vážení kolegové, dovolte, abych požádala o zařazení poslaneckého návrhu novely zákona o pohřebnictví, který je zařazen v tomto programu jako bod číslo 107, sněmovní tisk 707, a to buď za vládní návrh o pohřebnictví, který je zařazen jako druhý pevně zařazený bod 18. ledna ve 14.30 hodin, nebo variantně také na středu 18. ledna po všech pevně zařazených bodech. Děkuji.
Děkuji. Pan poslanec Velebný a po něm pan poslanec Soukup.
Děkuji za slovo, pane předsedo. Vážené poslankyně, vážení páni poslanci, vážená vládo, chtěl bych vás požádat o zařazení sněmovního tisku 986, rozpočet Státního zemědělského intervenčního fondu, jako druhý bod ve čtvrtek 12. 1. letošního roku, po pevně zařazeném bodu 246, sněmovní tisk 762. Jedná se o výroční zprávu Státního fondu rozvoje bydlení za rok 2015. Děkuji vám za ochotu.
Děkuji. Pan poslanec Soukup je zatím posledním přihlášeným. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Pane předsedo, děkuji za slovo. Dámy a pánové, stále častěji narážíme na limity některých mezinárodních smluv a ustanovení, které převzala naše Ústava, resp. na kterých je založen náš právní systém a vlastně právní systémy většiny evropských států. [[(14.30 hodin)]] Vznikly v určité době a dnes neodpovídají realitě současného globalizovaného světa. Já se budu zabývat otázkami lidských práv. Zásadní dokument, od kterého se odvíjí většina ostatních, Všeobecná deklarace lidských práv, byla přijata v roce 1948. Formálně je platná pro všech 193 současných států Organizace spojených národů.
Kolegyně a kolegové, já opravdu prosím o klid ve sněmovně. Pokud chcete diskutovat, tak diskutujte mimo jednací sál. A pokud nepomůže tento apel, tak budu muset vyvolávat jmenovitě.
Tedy tato deklarace je formálně platná pro všech 183 současných států OSN. Už v roce 1990 přijala téměř třetina z tohoto počtu v Káhiře Deklaraci lidských práv islámu. Obě deklarace vytvářejí těžko slučitelné systémy. Problém vyvstává teď, v období migrační krize. Víme všichni, o čem mluvím. Ale to není jediná neřešená otázka konceptu lidských práv. Vezměme např. některá ustanovení Listiny základních práv a svobod, která přejímá i česká Ústava. Například čl. 9 odst. 1 Listiny: Nikdo nesmí být podroben nuceným pracím nebo službám. Jaké potíže přináší jeho interpretace, když se pokoušíme např. navázat vyplácení sociálních dávek na přijetí zaměstnání, na veřejně prospěšné práce nebo na veřejnou službu. Přitom je jasné pro oba uvedené problémy, že jednostranně aplikovaná a soustavně neoplácená humanita vede k rozmělnění tradičních hodnot, což může přinést destrukci celého státního i evropského systému. Doba přinesla i další výzvy, na které je třeba reagovat, s tím, že se to dotkne ústavních práv. Jsou to otázky vztahu osobního a veřejného zájmu, otázky bezpečnosti, kybernetických hrozeb. Z některých zemí, jako např. z Maďarska, Rakouska nebo Belgie, se ozývá volání po přehodnocení starých smluv, dohod a ústavních principů. Já jsem se nedávno zúčastnil tady v Praze seriálu konferencí Právnický podzim. Úvahy o potřebě výraznějších změn tam zazněly z úst respektovaných kapacit, profesora Právnické fakulty a prorektora Univerzity Karlovy Aleše Gerlocha, místopředsedy Nejvyššího soudu Romana Fialy anebo předního odborníka na ústavní právo profesora Václava Pavlíčka. Můžeme mít na ústavní změny různý názor, tlak na ně tady ale je. O tom svědčí také to, že ústavněprávní výbor Poslanecké sněmovny podle mých informací eviduje na 140 podnětů ke změně Ústavy. A to mě přivedlo k myšlence spojit zákonodárce a odborníky na přípravě podle mého názoru nevyhnutelných legislativních změn, jednat o nich s rozmyslem a neukvapeně. Jako nejvhodnější forma se mi jeví vytvoření stálé komise Poslanecké sněmovny pro Ústavu a nadnárodní legislativu s účastí zákonodárců a přizvaných odborníků. Senát už takovou komisi má. Navrhuji zařadit rozpravu na toto téma jako první bod programu hned za vratkami ze Senátu na úterý 31. ledna. Setkal jsem se s názorem, že se to vlastně už nevyplatí, že nám končí mandát, ať se tím zabývá nová Sněmovna. Já si ale myslím, že bychom v tomto případě měli překročit hranice svých osobních ambicí. A ještě na okraj, abychom zůstali u tématu, 10. března pořádám na půdě Sněmovny seminář na téma Ústava de iure a de facto. Přednášet na něm budou přední odborníci na ústavní právo, které jsem už jmenoval. Děkuji za pozornost.
Tak pan poslanec Soukup byl posledním přihlášeným k pořadu schůze, a pokud se nikdo nehlásí, přistoupíme k hlasování. Nejprve, pokud s tím budete souhlasit, bych nechal hlasovat jedním hlasováním o všech návrzích, na kterých se shodlo grémium Sněmovny. Pokud nejsou námitky, tak můžeme najednou. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo souhlasí s návrhem grémia. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování číslo 2, přihlášeno je 182, pro 169, proti nikdo. Návrh byl přijat. A nyní budeme hlasovat o jednotlivých návrzích. Pan poslanec Sklenák navrhuje, abychom dnešní jednací den zahájili tiskem 596/2, což je zákon vrácený prezidentem republiky - změna DPH, a po něm abychom pevně zařadili druhý zákon vrácený prezidentem republiky, což je tisk 564/14 - zákon o střetu zájmů. Zeptám se, zda můžeme jedním hlasováním, nebo zda je zde žádost o oddělené hlasování. Odděleně. Takže budeme hlasovat nejprve o tom, že prvním bodem dnešního jednání bude tisk 596/2. Zahajuji hlasování, ptám se, kdo je pro. To je tedy DPH. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 3, přihlášeno je 184, pro 169, proti 1. Návrh byl přijat. Nyní budeme hlasovat o tom, že druhým bodem dnešního jednání bude tisk 564/14, tedy zákon o střetu zájmů vrácený prezidentem republiky. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 4, přihlášeno je 183, pro 97, proti 44. Tento návrh byl přijat. To byly tedy návrhy pana poslance Sklenáka. Pan poslanec Okamura si přeje, aby tisk 559, což je zákon o referendu, byl zařazen na 17. 1., což je úterý, jako první bod. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 5, přihlášeno je 183, pro 22, proti 112. Návrh nebyl přijat. Další návrh pana poslance Okamury je nový bod Diskuse o úpravě zákona o prodejní době v maloobchodě a velkoobchodě. Jenom se zeptám - také na 17. 1.? 17. 1. jako první bod, ano. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 6, přihlášeno je 183, pro 48, proti 86. Návrh nebyl přijat. Pan místopředseda Bartošek si přeje sněmovní tisk 983, což je návrh pana poslance Bělobrádka, zařadit na 18. 1. za pevně zařazený bod 155. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro? Kdo je proti? Je to hlasování číslo 7, přihlášeno je 184, pro 107, proti 60, návrh byl přijat. Pan poslanec Grospič si přeje bod 120, tisk 71, zákon o Pražském hradu, zařadit na 11. 1., což je zítřek, odpoledne po pevně zařazených bodech. Na odpoledne žádné pevně zařazené body nemáme, takže by to byl první bod odpoledního jednání. Já se zdráhám říci 14.30, protože vzhledem k tomu, že máme ve 13.15 volby, tak je možné, že odpolední jednání bude zahájeno později, takže to nechci dávat přesně podle času, ale bude to prostě první bod. Hlasujeme o tom, že by to byl první bod odpoledního jednání Sněmovny. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování má číslo 8, přihlášeno je 184, pro 31, proti 121. Návrh nebyl přijat. Další návrh pana poslance Grospiče, bod 144 tisk 908, referendum o vystoupení z NATO, to samé, první bod odpoledne 11. 1. [[(14.40 hodin)]] Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování má číslo 9. Přihlášeno je 184, pro 34, proti 131. Návrh nebyl přijat. Pan poslanec Koníček si přeje bod 114 a bod 173, což jsou novely zákony o majetkovém vyrovnání, zařadit na středu 11. 1. po polední pauze, to je ten stejný případ z hlediska časového. Mohu jedním hlasováním, pane poslanče? Respektive zeptám se Sněmovny, zda je námitka proti společnému hlasování o těchto dvou bodech. Není tomu tak. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 10. Přihlášeno je 184, pro 132, proti 125. Tento návrh nebyl přijat. Paní poslankyně Chalánková navrhuje bod 107, tisk 707, poslanecký návrh zákona o pohřebnictví, zařadit ve dvou alternativách. Nejprve by to tedy bylo 18. 1. jako třetí bod odpoledne po bodu 43. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 11. Přihlášeno je 184, pro 58, proti 71. Návrh nebyl přijat. Druhá alternativa je ten samý den po všech pevně zařazených bodech, což by znamenalo jako pátý bod, pardon šestý bod, protože tam jsme zařadili již návrh pana poslance Bělobrádka, takže jako šestý bod po bodu tisku 983, to byl ten návrh pana místopředsedy Bartoška. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 12. Přihlášeno je 184, pro 60, proti 71. Tento návrh přijat nebyl. Pan poslanec Velebný si přeje zařadit tisk 986, Státní zemědělský intervenční fond, na čtvrtek 12. 1. po bodu 246, což by tedy znamenalo jako třetí bod, protože máme tam zařazen 245 a 246, takže jakoby třetí bod. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování má číslo 13. Přihlášeno je 184, pro 148, proti 5. Návrh byl přijat. A poslední, návrh pana poslance Soukupa, který navrhuje nový bod, a to Diskuse o zřízení stálé komise k Ústavě a mezinárodním smlouvám, a to jako první bod 31. 1. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 14. Přihlášeno je 184, pro 105, proti 33. Tento návrh byl přijat. Žádné přihlášky nevidím, takže mám za to, že jsme vyčerpali všechny návrhy, které padly k pořadu schůze. Nikdo nemá námitek, v tom případě budeme hlasovat o celém návrhu pořadu 54. schůze Poslanecké sněmovny, tak jak by písemně předložen a upraven schválenými pozměňovacími návrhy. Zahajuji hlasováním a ptám se, kdo souhlasí s návrhem pořadu schůze. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 15. Přihlášeno je 184, pro 145, proti 3. Tento návrh byl přijat. Konstatuji, že jsme s návrhem pořadu této schůze vyslovili souhlas. Můžeme tedy přikročit k projednávání prvního bodu, který tímto otevírám. Je to bod