Poštovane gospođe i gospodo zastupnici otvaram 8. sjednicu Hrvatskoga sabora, sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade Republike Hrvatske dr. Ivu Sanadera, potpredsjednice i potpredsjednike i nazočne članove Vlade Republike Hrvatske. Ovom sjednicom započinje redovito zasjedanje Hrvatskoga sabora, koje prema odredbama Ustava Republike Hrvatske i Poslovnika Hrvatskoga sabora započinje 15. siječnja i završava 15. srpnja. Pozivam vas da na početku zasjedanja odamo počast Domovini izvođenjem himne "Lijepa naša Domovino". - Himna - Gospođe i gospodo zastupnici, predsjedniče i članovi Vlade pozivam vas da minutom šutnje odamo počast palim hrvatskim braniteljima, svim civilnim žrtvama rata i svima palima za Hrvatsku. - Minuta šutnje - Neka im je Vječna hvala i slava! Gospođe i gospodo zastupnici, zapisnik 7. sjednice Hrvatskoga sabora primili ste na sjednici. Ima li primjedbi na zapisnik? Nema. Utvrđujem da smo usvojili zastupnik 7. sjednice Sabora u predloženom tekstu. Gospođe i gospodo zastupnici prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen Konačni prijedlog dnevnog reda. U Konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam tri nove točke, pod rednim brojem 33., 45. i 47. a to su: Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Crne Gore o predaji i prihvatu osoba kojih je ulazak ili boravak nezakonit, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. 251. Prijedlog Odluke o osnivanju istražnog povjerenstva za utvrđivanje činjenica u vezi nabave 39 vojnih kamiona od strane MORH-a u prosincu 2004. godine. Predlagatelj: 38 zastupnika članova Kluba zastupnika SDP-a. I Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o obveznim odnosima, prvo čitanje, P.Z. br. 250; Predlagatelj: zastupnik Dragutin Lesar. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. O hitnosti postupka za točke 5. i 7. konačnog prijedloga dnevnog reda odlučili smo na prošloj sjednici. To su Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim unijama, P.Z. br. 231. i Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju Republike Hrvatske o vojnoj operaciji Europske unije u Republici Čadu i Srednjoafričkoj Republici. (EUFOR TCHAD/RCA), P.Z. br. 217. Osim akata u konačnom prijedlogu dnevnog reda, pod točkom 18. do 24. te točkama 27. do 30. i točkom 33. navedeni su zakoni za koje se predlaže po hitnom postupku. To su: Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i komisije Europske zajednice u svezi s nacionalnom programom za Hrvatsku u okviru programa IPA, komponenta pomoć u tranziciji i jačanje institucija za 2007. godinu, s Konačnim prijedlogom zakona, dakle hitni je postupak, P.Z. br. 240. točka 18. Drugo, Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Države Katar o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanja dvostrukog oporezivanja i sprječavanja izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak s Konačnim prijedlogom zakona, to je P.Z. br. 241. točka 19. u dnevnom redu. Treće, Prijedlog zakona o područjima i sjedištima prekršajnih sudova sa konačnim prijedlogom zakona, također hitni postupak, P.Z.E. 239. točka 20. Prijedlog zakona o plaćama državnih službenika sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 244, točka 21. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju nereda na športskim natjecanjima, s konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 248, točka 22. Prijedlog zakona o radu, s konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 243, točka 23. Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Kraljevine Maroko o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanju plaćanja poreza na dohodak, s konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 239, točka 24. Prijedlog zakona o potvrđivanju sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Komisije europskih zajednica za višegodišnji operativni program, razvoj ljudskih potencijala za pomoć zajednici iz instrumenata predpristupne pomoći u sklopu komponente razvoj ljudskih potencijala u Hrvatskoj, sa konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 245, točka 27. Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu Marco Polo II, sa konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 246, točka 28. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Bugarske o uzajamnoj zaštiti i razmjeni klasificiranih podataka, sa konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 247, točka 29. Prijedlog zakona o osnivanju Hrvatskog centra za poljoprivredu, hranu i selo, s konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 249, točka 30. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Crne Gore o predaji i prihvatu osoba kojih je ulazak ili boravak nezakonit, sa konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 251, točka 33. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakona? Da. Izvolite. Gospođa potpredsjednica Željka Antunović.
Gospodine predsjedniče, u ime kluba SDP-a iznosim primjedbu na prijedlog, na hitni postupak Prijedloga zakona o plaćama državnih službenika, s konačnim prijedlogom i to bez obzira što on nosi oznaku P.Z.E. Naime, procjenjujemo po samim razlozima za donošenje zakona i po njegovom sadržaju da se ustvari ne radi o, samo o usklađenju sa pravnom stečevinom Europske unije. Radi se naime o puno širim i puno ozbiljnijem sadržaju kojim se rješavaju neka ozbiljna i ključna pitanja. Sam zakon zadire u prava gotovo 70 tisuća službenika koji rade po različitim državnim službama. U postupku pripreme tog zakona nažalost nije postignut dogovor i nije usklađen sadržaj zakona sa socijalnim partnerima. Europska unija ima doista ozbiljne prigovore koje u potpunosti uvažavamo, ali oni se tiču neefikasnosti sustava, neprovođenja postojećeg zakona, potpuno neadekvatnog vrednovanja doprinosa i rada pojedinih službenika, privilegiranje po političkoj osnovi, podilaženje po političkoj osnovi jednima, a represija protiv onih drugih koji možda drugačije politički misle. To su vam nažalost, to su nažalost problemi koji opterećuju državne službenike i državnu službu i zbog toga mislimo da bi ovaj zakon trebalo itekako raspraviti. On ima neke dobre prijedloge koje treba doraditi, ali predlažemo redovnu proceduru.
Gospodin Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani gospodine predsjedniče. Točka 23. Konačni prijedlog Zakona o radu P.Z.E. 243. Iako ovaj prijedlog zakona nosi oznaku P.Z.E., postoji mogućnost da se i ovaj zakon raspravi u dva čitanja, posebice ako predlagatelj to prihvati i predlažem da Zakon o radu imamo u dva čitanja, dakle da ovo bude prvo, a na ovoj sjednici i drugo čitanje kako bi omogućili socijalnim partnerima još jedan pokušaj usklađenja do kraja ove sjednice Sabora. Mislim da to ne bi u terminološkom smislu puno ometalo zacrtani rok donošenja ovog zakona s obzirom da zakon uvodi neke nove institute u radno pravne odnose, a neke postojeće ukida. Mislim da bi valjalo Vladi i socijalnim partnerima dati tih 10-tak dana vremena da pokušaju uskladit … [[Govornik se ne razumije.]] Dakle, moj prijedlog predlagatelju je dva čitanja na ovoj sjednici. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Šime Lučin.
Hvala lijepo, gospodinE predsjedniče. U ime kluba SDP-a predlažem da se Zakon o sprječavanju nereda na sportskim borilištima uputi u redovitu proceduru obzirom da nije riječ o zakonu koji nosi oznaku P.Z.E., a držimo da je ova problematika jako složena i značajna. Nažalost, u zadnje vrijeme sve češće imamo i taj … [[Govornik se ne razumije.]] da izvozimo hrvatske huligane u Europu, dakle izvan naših granica, a obzirom na interes javnosti i obzirom na određena mišljenja te iste javnosti odnosno i stručne javnosti da se ovim zakonom jednim dijelom ograničavaju i ljudska prava koja nisu u ovom zakonu do kraja dorečena, predlažemo odnosno molimo vas, obzirom da se ništa u suštini neće promijeniti da ovaj zakon ide u dva čitanja kako bi dobili kvalitetan zakon koji zapravo će biti provediv i koji će dati rezultate jer vjerujem da nam je svima interes da zaustavimo huligansko ponašanje na sportskim borilištima i okolini.
Hvala. Gospodin zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče. Klub IDS-a također želi se reflektirati na ovaj Zakon o plaćama državnih službenika. U čija prava taj zakon zadire, ja ne znam, ali znam da itekako zadire duboko u državni proračun. Za provedbu jednoga takvoga zakona u ovom trenutku, neću reći u jednoj bankrotiranoj Hrvatskoj, težak je 750 milijuna kuna. Ponavljam, 750 milijuna kuna. To po mom sudu je jednostavno, to su sredstva koja nije moguće u ovom trenutku osigurati i moj bi bio prijedlog ne da zakon ide u drugo čitanje, nego da se ga naprosto povuče iz procedure.
Hvala. Gospođa zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. U ime kluba HNS-a također želim reći nekoliko riječi o proceduri vezano za Zakon o plaćama državnih službenika. Mi smo o njemu raspravljali na više odbora i zapravo došli do zaključka da taj zakon ide u pravom pravcu i da intencije zakona su pozitivne, ali da prvo u konačnici nije došlo do dogovora sa socijalnim partnerima. I drugo, da su neka rješenja zaista neprimjerena, pa možda zadiru i u pravo jednakosti svih pred zakonom. Dakle, u jednu ustavnu kategoriju i zbog toga klub HNS-a predlaže da upravo zato što bi se iz ovoga mogao napraviti jedan kvalitetniji zakon dozvolimo si dva čitanja kako bi ga mogli u ta dva čitanja doraditi. A što se vremena tiče on u svakom slučaju se može i u dva čitanja odraditi u prvoj polovici godine, pa i u kraćem vremenu. Prema tome, ne bi nam ništa smetalo vezano na usklađivanje sa pravnom stečevinom Europske unije jer on i nije usklađivanje sa pravnom stečevinom, nego više udovoljavanju jednom od četiri Kopenhaška kriterija. Pa predlažem u ime kluba HNS-a upravo zato da bi mogli iz ovog napraviti nešto što bi bio kvalitetni iskorak da zakon stavimo u dva čitanja. Hvala.
Hvala. Gospođa zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
U ime kluba SDP-a bih htjela apelirati na predsjednika Vlade da omogući da Zakon o radu ide u dva čitanja u ovom Domu. Mislim da se po našim saznanjima ništa neće dogoditi u usklađivanju našeg zakonodavstva sa Europskom unijom ukoliko još malo dakle si dopustimo vremena da doista ozbiljno raspravimo Zakon o radu to više što je jučer gospodin Polančec napravio nešto što je bio svojevrstan presedan u radu ovog Parlamenta, a to je da je na sve moguće načine nastojao zaustaviti raspravu u saborskim odborima u Zakonu o radu. Dakle, u ovoj zgradi saborski zastupnici raspravljaju o onome što imaju dakle na klupama. Mi imamo Zakon o raedu i bilo bi dobro s obzirom da ima puno instituta koji su sporni u pregovorima, dakle i dogovorima između sindikata i poslodavaca. Budući da je mislim svima nama stalo da se ti odnosi urede na jedan kvalitetan način, s obzirom da je Zakon o radu zakon koji dakle štiti radnička prava. To je temeljni zakon zaštite radničkih prava i temeljni zakon uređivanja odnosa između poslodavaca i radnika, mislim da bi bilo dobro da se doista o ovom zakonu ozbiljno raspravlja u ovom Domu i da onda u dva čitanja što se dakle isto može odraditi na ovoj sjednici ili možete i zakon povući, pa kada se još doradi u dogovoru sa sindikatima i poslodavcima da ga onda dobijemo u hitnoj proceduri. Ako ne, onda barem dakle da ga raspravimo u dva čitanja i da doista donesemo zakon koji će biti kvalitetan i koji će zadovoljiti dakle sve ono što moramo uskladiti sa europskim zakonodavstvom. Ali prvenstveno zakon koji će biti kvalitetan u uređivanju odnosa između poslodavaca i radnika i koji će doista zaštititi prava radnika jer to u ovom trenutku postojeći zakon, dakle ne osigurava. Pa vas, evo apeliramo na vas da se ipak raspravi u dva čitanja. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine predsjedniče, sukladno Poslovniku Hrvatskog sabora imam primjedbu na hitni postupak točke 23., dakle Prijedlog zakona o radu. Smatram da milijun 604848 radnika koliko je bilo zaposleno per 31.12.2008. godine zaslužuje da se njihova temeljna prava rasprave u dva čitanja na ovoj sjednici. Dakle, ne uz gubljenje vremena na nekoj drugoj sjednici, nego na dva čitanja na ovoj sjednici. Ja znam da ova država i izlazak iz recesije ovisi upravo o ovim radnicima i ja mislim da im toliko pažnje možemo pokloniti. Zahvaljujem.
Hvala. Gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, na 7. sjednici Hrvatskoj, dakle na ovoj prošloj sjednici pod točkom 46. bio je Prijedlog deklaracije o osudi holdomora. Za 8. sjednicu dnevni red je ponovno predvidio pod točkom 46. opet istu točku. S obzirom na protek vremena i s obzirom na to da na vrlo ambiciozan dnevni red ove sjednice Sabora ja sam mišljenja da bi ovu točku dnevnog reda trebalo uvrstiti ranije s obzirom na prijateljske odnose sa Republikom Ukrajinom. Evo jučer smo obilježavali dan holokausta, a ovo je nešto slično. Hvala lijepo.
Ovo je bilo moguće dati primjedbu na hitnost, samo na hitnost, a ne redoslijed točaka. Dobro. Hvala vam lijepa. Evo, predsjednik Vlade se želi izjasniti o nekim prijedlozima.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo zastupnici. Nekoliko je prijedloga mislim vrlo dobrih, a neke ćemo odbiti sa jakom argumentacijom. Prvo mislim da je dobro da se Zakon o plaćama državnih službenika razmotri u dva čitanja i tu prihvaćamo prijedlog klubova koji su to predložili, ali ne iz razloga što on nije dobar ili što on zakida prava. On povećava prava državnih službenika. I to je poanta gospođo potpredsjednice. Ali smo za to da se raspravi u dva čitanja. Inače ću vas izvijestiti o tome da je sa resornim sindikatima raspravljano jako dugo, da nije došlo do kompromisa i da je zadaća Vlade preuzeti odgovornost. Prema tome, u određenom trenutku kada nismo uspjeli dogovoriti mi smo poslali zakon kako mislimo da je dobar u Hrvatski sabor. Ako se u raspravi, dakle mi prihvaćamo da se raspravlja u dva čitanja. Ako se u raspravi pokaže da imamo još dobrih ili boljih rješenja nego što smo predložili to ćemo prihvatiti. Ali kao što ste vidjeli klub IDS-a ima sasvim oprečno mišljenje da bi ga trebalo potpuno povući s obzirom na situaciju u kojoj se Hrvatska nalazi i da zbog financijskih razloga ne bi uopće trebalo ići s tim. Mi ne zastupamo takvo mišljenje. Zastupamo suprotno. Smatramo da Hrvatska može i mi smo vrlo dobro promislili i izračunali može li se taj zakon primijeniti i imamo li financijska sredstva za taj zakon. Imamo. Prema tome, ovo odmah odgovaram gospodinu Kajinu. Ne treba se toliko brinuti u tom smislu. Idemo pobrinuti da pronađemo još ako postoje bolja rješenja i zato prihvaćamo dva čitanja. Što se tiče Zakona o navijačima, odnosno o neredima na sportskim terenima i ono što je zastupnik Lučin predložio. Ja držim, s obzirom da i nogometno prvenstvo počinje vrlo brzo za dvadesetak dana, da je bolje da se što prije donese taj zakon. Postoji senzibilizirana javnost i hrvatska i europska i držim da je bolje što prije donijeti taj zakon. A mi možemo ako je u svrhu postizanja cilja da on bude još kvalitetniji, a neka predsjednik Sabora ima te ovlasti taj zakon stavi nešto kasnije na dnevni red da još održimo konzultacije. Ali držimo mi u Vladi da je potrebno taj zakon donijeti što je prije moguće da se izbjegnu svi ti neredi koje svi zajedno osuđujemo. Što se tiče Zakona o radu, to je bio treći prijedlog nekolicine klubova. Mogu reći da je Zakon o radu dogovoren sa socijalnim partnerima, sa HUP-om i sindikatima da zamolimo predsjednika Sabora da ga se raspravi na kraju sjednice, te time damo mogućnost za konačni dogovor koji se trenutno odvija na bilateralnoj razini između sindikata i poslodavaca. Dakle, naš prijedlog je usuglašen sa sindikatima, sa poslodavcima da ga ne povlačimo, da ga ne forsiramo, nego da zamolimo također da se raspravi na kraju sjednice jer taj zakon ide u 2 koraka. To je također dogovor socijalnih partnera. Mi smo o tome govorili u javnosti, ali ja ću iznijeti to i pred Hrvatskim saborom. Dogovor je da sada u ovom prvo koraku izmjena i dopuna Zakona o radu idemo samo sa izmjenama koje se tiču smjernice Europske unije. To je točno. To je dogovor i to je unutra. Dakle, drugi korak bi bio kompletna izmjena zakona do kraja godine. I to je dogovor socijalnih partnera koji mi poštujemo. Dakle, prvo korak usklađivanje sa smjernicama Europske unije i to je ovo što je sad, pri čemu molba predsjedniku Sabora da ga postavi možda negdje pred kraj sjednice, da se da još vremena da se socijalni partneri dogovore pa da kroz amandmane to provučemo ili uvijek Vlada može povući pa nakon dogovora, ovo što je rekla gospođa Opačić, Vlada može povući pa nakon dogovora, ako se dogovor ne postigne vrlo brzo između socijalnih partnera. Naš prijedlog je usuglašen sa partnerima da zakon ostane po mogućnosti, ako predsjednik Sabora to prihvati da se raspravi na kraju sjednice, a da se do tad da vremena da se socijalni partneri usuglase. Dakle, naš je prijedlog i to zastupam sva tri socijalna partnera danas ovdje da zakon ostane, s molbom da se raspravi na kraju, da se da vremena socijalnim partnerima da se usuglase. Ako se ne usuglase, Vlada će ga povući.
Hvala. Ja ne znam po kojem. U ime kluba. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Oprostite, ostalo je nejasno u izjavi premijera da li to ide ili ne ide u dva čitanja? Moram reći sljedeće. Zakon o radu, oprostite, o tome govorim. Zakon o radu spada, vi ste rekli da je sada to zapravo samo prilagođavanje, a da će onda nešto biti novo. U jednom trenutku ste rekli da će ići u dva čitanja. To je vrlo bitno da nam bude sasvim jasno da li je ovo zakon koji ide u 2 čitanja ili ovo ide vezano na neki dogovor, a ne ide u dva čitanja, a poslije će ići nešto u dva čitanja. Upozoravam vas gospodine predsjedniče da Zakon o radu spada po Ustavu u članak 54. gdje se kaže svatko ima pravo na rad i slobodu rada. Reguliranje ovih prava bi se čak moglo kao organski zakon tretirati. Prema tome, ne bi nikako došlo u obzir da ide u jedno čitanje, a možda ne bi trebali inzistirati da bude organski zakon. Ali ja bih molio da eventualno da dajete tu izjavu mnogo eksplicitnije nego što ste je dali jer smo primijetili dvije vrste odgovora na ovo pitanje.
Hvala. Gospođe i gospodo zastupnici. Postavljena su pitanja i primjedbe u pogledu hitnosti postupka i predsjednik Vlade je dao odgovor na sve primjedbe koje su iznesene u pogledu 3 prijedloga zakona. Ne vidim razloga polemike sada ovdje. Mi ćemo se sad odlučiti nakon ovih ovdje o Zakonu o radu radi da ostaje u hitnom postupku, ali da se pri kraju sjednice raspravi, da se da mogućnost da se još o tomu izjasnimo oni koji se trebaju izjasniti. Zbog toga naglašavam da Prijedlog zakona o plaćama državnih službenika, s Konačnim prijedlogom zakona ide u prvo čitanje, P.Z.E. 244. Je li tako? Tako je. Prijedlog zakona o radu ide u hitni postupak, s time da ćemo pomaknuti raspravu o ovom prijedlogu zakona pri kraju zasjedanja ove 8. sjednice. I zakon se usklađuje sa propisima Europske unije i primjena hitnog postupka kod donošenja ovog zakona, ne glasujemo ovog drugoga, prvog smo prihvatili da ide u prvo čitanje. Prelazimo na glasovanje o hitnosti postupka o ostalim zakonima. Molim uključimo se i vidimo kvorum. Dame i gospodo zastupnici, vidimo da mnogi zastupnici nisu ponijeli ključiće pa se nisu ni uključili. Ne možemo utvrditi kvorum, osim da zamolimo, evo izbrojeno je u međuvremenu da je u sabornici 117 zastupnika pa prema tome imamo kvorum. Prelazimo na odlučivanje da li ćemo onda, znači dizanjem ruku? Nema druge. Ima li tko od zastupnika, već je to bilo, Zakon o sprječavanju nereda na športskim natjecanjima. Bila je primjedba zastupnika, gospodina Šime Lučina. O tome se izjasnio predsjednik Vlade. Dakle, ostaje prijedlog da se ide po hitnom postupku. Tko je za hitni postupak u pogledu uvrštavanja u dnevni red po hitnom postupku ovog zakona, molim da digne ruku. Da, Zakon o sprječavanju nereda na športskim natjecanjima broj 248. Hvala. Protiv? Primjena hitnog postupka je prihvaćena, 77 glasova za i 40 protiv. Dakle, ova je točka uvrštena po hitnom postupku. Zakon o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Komisije europskih zajednica u svezi s Nacionalnim programom za Hrvatsku u okviru programa IPA – komponenta pomoć u tranziciji i jačanju institucija za 2007. godinu, P.Z.E. br. 240, točka 18. Tko je za hitnost postupka? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 117 glasova prihvaćen hitni postupak. Zakon o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade države Katar o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanja izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak, P.Z.E. br. 241, točka 19. Tko je za hitnost postupka molim neka digne ruku. Hvala. Ima li protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 117 glasova prihvaćena hitnost postupka kod ovog zakona. Zakon o područjima i sjedištima prekršajnih sudova P.Z. br. 238, točka 20. Molim, tko je za primjenu hitnog postupka? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova 114 glasova za i 3 protiv utvrđena primjena hitnog postupka. Zakon o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Kraljevine Maroko o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanja plaćanja poreza na dohodak, P.Z. 239, točka 24. Tko je za primjenu hitnog postupka? Hvala. Protiv? Jednoglasno prihvaćeno sa 117 glasova. Zakon o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Komisije europskih zajednica za višegodišnji operativni program Razvoj ljudskih potencijala za pomoć zajednice iz instrumenata predpristupne pomoći u sklopu komponente Razvoj ljudskih potencijala u Hrvatskoj, P.Z. 245, Točka 27. Tko je za primjenu hitnog postupka? Hvala. Protiv? Prihvaćen je prijedlog jednoglasno sa 117 glasova. Zakon o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu "Marco Polo II". Tko je za primjenu hitnog postupka? Hvala. Protiv? Jednoglasno je prihvaćen prijedlog sa 117 glasova. Zakon o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Bugarske o uzajamnoj zaštiti i razmjeni klasificiranih podataka, P.Z. 247, točka 29. Tko je za primjenu hitnog postupka? Hvala. Ima li protiv? Ovaj prijedlog je prihvaćen sa 117 glasova jednoglasno. Zakon o osnivanju Hrvatskog centra za poljoprivredu, hranu i selo, P.Z. 249, točka 30. Tko je za hitnost postupka? Hvala. Protiv? Ovaj je prijedlog prihvaćen većinom glasova 116 glasova za i 1 protiv. Zakon o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Crne Gore o predaji i prihvatu osoba kojih je ulazak ili boravak nezakonit, P.Z. br. 251, točka 33. Tko je za primjenu hitnog postupka? Hvala. Protiv? Ovaj je prijedlog prihvaćen većinom glasova sa 116 glasova za i 1 protiv. Dame i gospodo zastupnici, pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo te se taj dnevni red sukladno članku 203. stavak 4. Poslovnika smatra usvojenim. Sukladno članku 203. stavak 5. poslovnika prigovor se sada može podnijeti samo za one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen na poziv za sjednicu. U aktu navedenom pod točkom 36 … [[Govornik se ne razumije.]] izjasnili smo se prigodom odlučivanja o hitnosti i on je uvršten u dnevni red. Ima li tko od zastupnika prigovor na točku 45. i 47. konačnog prijedloga dnevnoga reda koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste dobili uz poziv za ovu sjednicu. To su Prijedlog odluke o osnivanju Istražnog povjerenstva za utvrđivanje činjenica u vezi nabave 39 vojnih kamiona od strane MORH-a u prosincu 2004. godine, predlagatelj: 38 zastupnika članova kluba SDP-a, i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim odnosima, prvo čitanje, P.Z. br. 250, predlagatelj zastupnik Dragutin Lesar. Ima li primjedbe na ove prijedloge točaka dnevnog reda? Nema. Gospođe i gospodo zastupnici, dnevni red je utvrđen. Sukladno članku 205. stavak 2. Poslovnika ja bih sada trebao objaviti utvrđeni dnevni red. Predlažem ako se slažete da ga ne čitam u cijelosti nego mi dopustite da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u Konačnom prijedlogu dnevnog reda, uz izmjenu hitnosti onu koju smo prihvatili.
time su stečeni uvjeti da idemo na iduću točku dnevnog reda [[Upadica: Kada, sad da idemo?]] Sada, da [[Upadica: Nećemo.]] Hoćemo, hoćemo. … /Svi govore u glas./… Izvolite.
Ja bih vas molila stanku 10 minuta u ime kluba SDP-a.
Po Poslovniku na to imate pravo. Proglašavam stanku do 19,45.
Nastavljamo sa sjednicom. U ime kluba koji je tražio stanku SDP-a, uvaženi zastupnik Nenad Stazić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi malobrojni kolege i kolegice zastupnici. Postoji jedan načelan dogovor između predsjednika Sabora i predstavnika klubova o tome kako će se raditi u ovom Saboru. Taj dogovor kaže da ćemo raditi od u jutro od pola 10 kako sjednica počinje uobičajeno do 19,00 sati. To je ujedno i dosegnuti standard do sada kada se nije započinjala nova točka nakon 19,00 sati ako za to nisu postojali osobito opravdani razlozi. Sada je 19,43 a osobito opravdanih razloga nema. Mi s ovim zakonom ne izglasavamo proračun, nemamo utvrđen nekakav rok. Ovaj zakonski prijedlog upućen je u proceduru 6. studenoga prije tri mjeseca. Tri mjeseca nije raspravljan, pa nije sad valjda tako važno da bude raspravljen baš večeras u kasnim večernjim satima. Sjednica je zakazana još za idući tjedan. Nema toga na dnevnom redu ni tako puno, ni tako bitnoga da se ovaj zakon ne bi mogao raspraviti u nastavku sjednice sutra u 9,30. Klub SDP-a prema tome traži isti tretman. Mi smo ovdje izabrani zastupnici, predstavnici građana. Isti tretman kao što imaju zakonski prijedlozi, kao što imaju prijedlozi koji dolaze iz Vlade. Osim toga, taj zakonski prijedlog o PDV-u spada u antirecesijske mjere kluba SDP-a. To je zakon koji se tiče svih građana. Javnost ima pravo znati koje bi to antirecesijske mjere mogle popraviti njihov standard. Mi ipak nemamo pravo kao izabrani zastupnici to od javnosti skrivati. Mi na to naprosto nemamo pravo. Mi nismo izabrani za to da nešto skrivamo. Mi smo izabrani za to da javno djelujemo. Iz svih ovih razloga poštovani gospodine potpredsjedniče, klub SDP-a sad traži da se taj dogovor između predstavnika klubova i predsjednika Sabora poštuje. Ne vidimo nikakav razlog da ga ne bi poštovali. Osim toga tu nema ni predstavnika brojnih klubova, malobrojni su i zastupnici iz najveće oporbene stranke. Da ih prebrojim jedan, dva, tri, četiri, pet, šest, sedam, osam, devet, deset, jedanaest, dvanaest svega iz vladajuće stranke, svega dvanaest. Ja sam uvjeren da je puno veći broj njih zaintersiran da sudjeluje u ovoj raspravi, da čuje naše argumente. Isto tako i predsjednici klubova. Od HSS-a ne vidim nikoga. Klub HSS-a ima pravo o ovome raspravljati, ima pravo čuti naše argumente i siguran sam da bi htjeli o tome raspravljati, uvjeren sam u to. Ali eto, kasni je sat. Ljudi rade od pola 10, pa onda oni će vam biti ovdje svi sutra sigurno i prema tome mi zahtijevamo da se o ovome raspravlja sutra u 9,30. Hvala lijepa.
Zahvaljujem na vašem izlaganju. Mi smo jutros se dogovorili da danas završavamo sa sedmom točkom dnevnog reda i to je plan za današnji dan, jer sutra ćemo sjednicu, sutra ćemo dnevni red, dnevni red ćemo sutra proširiti sa još 10 vrlo bitnih točaka. Prema tome, mi imamo točno plan po kojem radimo i jednostavno ne možemo odustati od tog plana jer ćemo inače se naći u situaciji da nećemo završiti rad Sabora. Stoga, kao što sad lijepo to kažete dogovor mi smo potpuno ispoštivali sjednica je znači zakazana danas za taj dio dnevnog reda, sjednica je javna, prenosi se na Internetu. Nitko ništa ne skriva. Prema tome, nastavljamo dalje sa radom današnje sjednice. Uvaženi zastupniče žao mi je idemo dalje.
Gospodine potpredsjedniče, nije to dobra odluka. Imamo mi vremena.
Evo prelazimo na … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ako ste umorni odmorite se, a to gledajte. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Gledajte, nemojte molim vas. Nemojte opstruirati sjednicu, rad Sabora. Možete, ja bum dulje zdržal, ja bum sedel evo. Molim vas! Nemojte. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne odnosi se diskriminatorno. Molim vas napustite, uvaženi zastupniče molim vas.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Analizirajte današnju sjednicu pa ćete doći do zaključka da ste opstruirali cijeli danas i sad opstruirate. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Mislite li da je ovo demokratska stečevina što vi radite? Pauza 10 minuta. Hvala lijepa. Da, mi nastavljamo rad sa sjednicom i molim vas da ne opstruirate rad Sabora. Ukoliko vi ne dozvoljavate da se nastavlja sa točkom 6. i 7., s obzirom da mi vremenski smo zaista u stisci zbog toga što plan moramo izvršiti, imamo uvjete za točku 8. i nastavljamo sa točkom 8. dnevnog reda i molim vas da se maknete i da ne opstruirate rad Sabora kao što ste ga cijeli dan opstruirali i sada želite prekinuti sjednicu. Hvala lijepa, idemo na točku.
Morate najaviti sa čime se starta sutra?
Molim vas, idemo na točku 8. … [[Upadica se ne razumije.]] Ali s kojim pravom opstruirate rad? U redu, onda sjedite tu pa budite. Evo, biti će pauza dok se ne maknete. Jer gledajte, vi ne želite raditi, ali opstruirat i hoćete. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, više neću raspravljati jer to je neformalna rasprava i neću s vama raspravljati. … [[Upadica se ne čuje.]] Nećemo raspravljati. Sjednite na mjesto pa ćemo onda nastaviti raspravu. … [[Upadica se ne čuje.]] Slažem se s vama. Sve u redu. … [[Upadica se ne čuje.]] Gledajte, postoji Poslovnik i po Poslovniku ja kao predsjedavatelj sada radim, prema tome molim vas da se maknete od stola, da omogućite da se radi, a mi ćemo ako nećete, ja ću proglasiti pauzu dok se ne maknete i dok ne stvorite uvjete. Pauza do daljnjeg. Žao mi je što je došlo do ovakvog nasilnog prekida sjednice. To je nasilan prekid sjednice i to nije dobro, to nije sukladno demokratskoj stečevini koju smo stvorili u ovom Saboru, to nije po Poslovniku za koji ste glasali svi ovdje i žao mi je što je do toga došlo. U konzultaciji sa predsjednikom Sabora, dogovorili smo se sutra nastavljamo sjednicu u 10,30 sa točkom glasovanje Hvala lijepa, laku noć.
Dobar dan svima dame i gospodo zastupnici. Prije prelaska na glasovanje predložit ću dopunu dnevnog reda 8. sjednice. Prvo, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Nacionalnoj zakladi za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske s Konačnim prijedlogom Zakona, to je hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 258. Drugo, Prijedlog Zakona o zaštiti od buke s Konačnim prijedlogom Zakon, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 256. Treće, Prijedlog Zakona o potvrđivanju Međunarodnog ugovora o biljnim i genetskim resursima za hranu u poljoprivredi s Konačnim prijedlogom Zakona, također hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 257. Četvrto, Izvješće o radu Nacionalnog odbora za razdoblje od 1. srpnja do 31. prosinca 2008. godine. Peto, Prijedlog o izmjenama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima nezaposlenosti s Konačnim prijedlogom Zakona, također hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 253. Predlagatelj Klub zastupnika SDP-a. Šesto, Prijedlog zakona o prolongaciji otplate stambenih kredita od 2009. godini s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 254. Predlagatelj Klub zastupnika SDP-a. Sedmo, Prijedlog Zakona o utvrđivanju osnovice za izračun plaća državnih dužnosnika u 2009. godini s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 252. Predlagatelj Klub zastupnika SDP-a. Osmo, Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o izvršavanju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 255. Predlagatelje Klub zastupnika SDP-a. Deveto, Prijedlog odgođenog proglašenja Nacionalnog dana invalida rada. Predlagatelj Odbor za rad i socijalno partnerstvo. Deseto, Prijedlog odluke o uplati sredstava iz državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu u temeljni kapital, subvenciju kamata i udio u kreditima Hrvatske banke za obnovu i razvitak. Predlagatelj Klub zastupnika SDP-a. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam da Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Nacionalnoj zakladi za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske s Konačnim prijedlogom Zakona, P.Z. broj 258 točka 1. i Prijedlog Zakona o zaštiti od buke s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 256, točka 2. usklađuje s propisima Europske unije pa u primjeni hitnog postupka kod donošenja ovih zakona ne glasujemo. Napominjem da je prijedlog dopune podijeljen vam je na klupe. Prelazimo dakle na glasovanje o hitnosti postupka o ostalim zakonima. Gospodin Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče. Evo imam dva prijedloga. Prvo da glasujemo rukom, jer čitav niz zastupnika nije ponio ključiće. Budući da je termin glasovanja pomaknut. Drugo, mi imamo prigovor na točke 5., 6., 7. i 8. u pogledu hitnog postupka. Smatramo da zakoni pod točkama 5., 6., 7. u 8. predlagatelj Klub zastupnika SDP-a ne bi trebali ići po hitnom postupku, jer se radi o materiji koja je na usuglašavanju u stručnim skupinama pa da dobijemo na vremenu, da dobijemo sve prijedloge, da možemo biti objektivniji u našim prosudbama. Hvala.
Ima li netko od zastupnika primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Međunarodnog ugovora o biljnim i genetskim resursima za hranu u poljoprivredu točka 3.? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Rezultat? Za 114 jednoglasno. Primjena hitnog postupka je donesena za ovaj zakon. Ima li tko od zastupnika na primjenu hitnog postupka? Ima gospodin Andrija Hebrang. Ima li netko još? Zakon o izmjenama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti. To je 253, točka 5.? Primjedbu je podnio gospodin Andrija Hebrang u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Ima li još nekih primjedbi? Ako nema tko je primjenu hitnog postupka za donošenje ovog zakona? Hvala. Protiv? Za ovaj prijedlog je glasalo za primjenu hitnog postupka 40 zastupnika i 75 protiv. Dakle, nije uvršten po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o prolongaciji otplate stambenih kredita u 2009. godini, P.Z. 254, točka 6. Gospodin Andrija Hebrang je stavio primjedbu na hitnost. Ima li nekih drugih prijedloga? Ako nema, tko je za primjenu hitnog postupka za donošenje ovog zakona o hitnom postupku? Hvala. Protiv? Za prijedlog je glasalo 40 zastupnika, protiv 75. Dakle, nije uvršten po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka o Zakonu o utvrđivanju osnovice za izračun plaća državnih dužnosnika. Ima li primjedbi osim gospodina Hebranga? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka u donošenju ovog zakona? Hvala. Protiv? 41 za primjenu hitnog postupka, protiv 75. Dakle, nije izglasana primjena hitnog postupka. Ima li tko od zastupnika osim gospodina Hebranga primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu, P.Z. 255 točka 8.? Ako nema, tko je za primjenu hitnog postupka? Protiv? Utvrđujem da je za hitnost postupka glasovao 41 zastupnik, 75 protiv. Dakle, nije izglasana primjena hitnog postupka. Ima li tko od zastupnika primjedbe na uvrštavanje ostalih predloženih točaka u dnevni red sjednice? Nema. Gospođe i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je utvrđena. Hvala vam. Prelazimo na dnevni red i imam potrebu u skladu sa Poslovnikom dati obrazloženja i objašnjenja. Jučer smo imali na dnevnom redu nekoliko točaka dnevnog reda i došlo je do toga da su zastupnici, neki zastupnici ometali rad Sabora. Kao što sam najavio više puta, odvijanje rada Sabora je u pravilu otprilike do 19,00 sati ali kada je potrebno onda treba i produžiti. Kao što smo to činili u dva, tri navrata. Molim vas, molim vas, želio bih naglasiti da sam se trudio da održim takav ritam i da sam više-manje u tome uspio. Za 8. zasjedanje preko 40 točaka dnevnog reda predloženo, usvojili ste i konačni dnevni red i onda dnevni red koji se sukcesivno pročišćavao. Danas smo usvojili desetak točaka novih dnevnog reda, a za dva tjedna rada Sabora raspravljeno je 11 točaka od 50. Zakazao sam sjednicu za još jedan tjedan i očito je da mi nismo ni blizu raspravljanje točaka koje smo planirali za tri tjedna rada. Složit ćete se da je potrebno vidjeti i planirati u okviru mogućnosti i ritma koji je poželjan u Saboru ali i to treba pratiti pa intervenirati ako tu dolazi do nekih poremećaja. Ja sam najavio također da ova tri tjedna koja smo bili najavili odnosno i sazvali Sabor da će najvjerojatnije biti produžena. Ako se po ovom ritmu budu odvijale rasprave u Saboru mi ne možemo ovo završiti za dva mjeseca. Pa ćemo morati ne samo produžiti za jedan tjedan nego možda za još jedan. Osim toga, u skladu sa ritmom i dinamikom odvijanja rasprava na Saboru ćemo možda morati uvesti i zasjedanje Sabora utorkom, pa čak i ponedjeljkom. Ako neki klubovi misle da se točke dnevnog reda trebaju raspraviti pred televizijom na nijedan način ne možemo osporiti pravo i drugih klubova i zastupnika da također traže da se njihove točke jer ih ocjenjuju vrlo važnim raspraviti pred televizijskim kamerama. Ako bi se tako a malo sam karikiram ali to je moguće teoretski i praktično može se dogoditi da mnogi zastupnici traže da se ne raspravljaju njihove točke dnevnog reda nego samo kad traje prijenos. Prijenos traje nekoliko sati, znači Sabor bi trebao raditi onoliko koliko se prenose saborske sjednice. Ja ne osporavam važnost ove točke dnevnog reda koja se nastojala jučerašnji dan neprimjerenim replikama unutar kluba kako bi se produžila rasprava o točki dnevnog reda koja je bila u tijeku i nastavila jutros pred kamerama. Ako ćemo tako raditi, ja to ne govorim da je to protuposlovnički. Ja samo govorim da se na taj način produžila nepotrebno a replika znači osporavanje pojedinih stavova i mišljenja u raspravi unutar jednog kluba nije primjereno. Molim vas, kao što to govorim vama to govorim i drugim klubovima jer se dešava i kod njih to. Pokušali smo izmijeniti Poslovnik u tom smislu, nismo uspjeli jer je bilo suprotstavljanja. Znači, mi zapravo po dinamici rada Sabora kasnimo debelo. Ne možete osporiti zahtjev bilo kojeg zastupnika da se raspravlja njegova točka dnevnog reda koju on smatra važnom u okviru ovog prostora kad prenosi televizija. Ja vas molim da se ponašamo u skladu sa Poslovnikom. Jedino oružje koje ima predsjedatelj jeste Poslovnik, nemamo druge mogućnosti. Nećemo se naguravati, nećemo se ovdje ne znam kako i na koji način suprotstavljati jer tvrdim ako Sabor ne odluči drukčije sjednica Sabora traje dok se ne iscrpi utvrđeni dnevni red, članak 201. Članak 205. kaže: Tijekom sjednice iznimno može se promijeniti redoslijed zbog, znamo izvješća ili nepostojanja izvješća Vlade, predlagatelja, radnog tijela i na kraju dnevnog zasjedanja predsjedatelj će u pravilu objaviti o kojim će se točkama dnevnog reda raspravljati tijekom zasjedanja tekućeg dana. To je članak 205. Članak 207. kaže: "Nitko ne može govoriti na sjednici prije nego što zatraži i dobije riječ od predsjedatelja.". Jučer se govorilo, galamilo i vikalo, pojedini zastupnici su upadali a da nisu dobili riječ od predsjedatelja potpredsjednika Jarnjaka. Članak 213. kaže, ja vas moram na to upozoriti i radi zapisnika: "Red na sjednici osigurava predsjedatelj. Zastupniku se izriče opomena ako govori a nije dobio odobrenje predsjedatelja, svojim upadicama ili na drugi način ometa govornika" što je također bilo, "svojim ponašanjem odstupa od općih pravila ponašanja u Saboru.". Ako je jučer bilo ovo ponašanje u skladu sa općim pravilima ponašanja u Saboru ne stvaramo li presedan da tako mogu raditi i drugi, doći pred govornicu i sprječavati raspravu u ovom Saboru. Ako je to uobičajeno ponašanje onda to zabilježimo u poslovnik. Do sada to nije bilo premda je bilo takvih slučajeva i ranije. I sedmo, na drugi način remeti red na sjednici. Pa se to može reći i na drugi način se remetio red na sjednici. Dalje, članak 223.: "Predsjedatelj brine da se rasprava po pojedinoj točki dnevnog reda odvija prema predviđenom programu i daje tumačenja ili pojašnjenja u postupku donošenja zakona i drugih propisa.". 224.: "Predsjedatelj zaključuje raspravu kada utvrdi da nema više prijavljenih govornika i predsjedatelj zaključuje sjednicu u pravilu kada se iscrpi utvrđeni dnevni red sjednice.". Nitko nije osporio pročišćeni dnevni red, išlo se po tom dnevnom redu i nema nigdje zapisano osim što sam ja to najavio uz mogućnost izuzetaka da se radi do 7 sati navečer. Sve ovo govorim ne da bi dolio ulje na vatru, ne da bi potencirao bilo kakve sukobe nego da upozorim sve zastupnike da smo se dužni držati Poslovnika koji smo sami usvojili i da omogućimo predsjedateljima da rade u skladu sa Poslovnikom i da se ne ometa Sabor u radu. Ja sada prelazim na Prijedlog zakona o izmjenama. … [[Upadica se ne čuje.]] Gospođa Opačić u ime kluba. Izvolite.
Mogu li u ime kluba reći nešto? Vi ste do sada gospodine predsjedniče ovdje u dva navrata rekli da je postojala dakle dosadašnja praksa da se u pravilu radi do 7 sati. Iza 7 sati bi se nastavilo raditi samo onda dok bi se iscrpili govornici za određenu temu. Mi smo jučer negdje oko pola osam iscrpili govornike za jedan zakon i predsjedavajući je rekao da prelazi na novu točku dnevnog reda. Mi smo se tome suprotstavili i rekli smo da ne vidimo razloga da se sada prelazi na novu točku dnevnog reda.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Gledajte, gospodine predsjedniče. Samo me pustite da završim do kraja. Dakle, ono što smo tražili tražili smo iste kriterije za sve. Ne vidimo razloga da jedni kriteriji vrijede za zakone Vlade a da drugi kriteriji vrijede za klub SDP-a. Jučer ujutro bila je vaša intencija da sva tri zakona iako nemaju nekakvu veliku dodirnu točku spojite u objedinjenu raspravu. Tako nešto vam ne bi palo na pamet za Vladine zakone. Samo tražimo da isti tretman bude za zakone Vlade i da isti tretman bude za zakone kada ih predlaže Klub zastupnika SDP-a. To jučer nije bio slučaj i zbog toga smo reagirali. I to nije prvi puta da zakoni koji dolaze iz redova SDP-a nemaju isti tretman kao što imaju zakoni Vlade Republike Hrvatske. S druge strane, vi ste rekli da smo mi opstruirali rad Sabora sinoć. Mi smo samo tražili da se sa našim zakonom, da naš zakon ima isti kriterij i isti status kao što to imaju Vladini zakoni. S druge strane nas se sinoć optužilo da smo mi cjelodnevnom raspravom o problemima građana opstruirali rad Sabora. To je ocjena koju smo dobili od potpredsjednika Jarnjaka, dakle govoriti o problemima građanima, govoriti o zakonima u ovoj sabornici znači opstruirati rad Sabora. Mi se iz Kluba SDP-a ne možemo sa time složiti i nećemo. S druge strane gospodin Bebiću, samo jedna opaska. Mi doista nismo krivi što se npr. danas od 10 točaka koje su uvrštene u dnevni red, pet točaka je predložio klub SDP-a, samo dva zakona su došla od strane Vlade Republike Hrvatske i to dva zakona koja doista nisu važna i nemaju. A jučer se nama govorilo da ćemo nadopuniti dnevni red zbog toga što dakle, postoje neki izuzetno važni zakoni Vlade Republike Hrvatske. Još jedanput od 10 točaka 5 je točaka koje je napisao klub SDP-a. Mi doista nismo krivi što u zadnja dva tjedna klub SDP-a proizvodi više zakona nego što proizvodi čitava Vlada.
Razumio sam, molim vas, molim vas, nisam tvrdio da se replika unutar kluba je protuposlovnička, to nisam tvrdio nego sam rekao da je neprimjerena, da je nelogična i da je to korištenje da se oduži sa točkom dnevnog reda kako bi ona bila u ritmu prijenosa Hrvatskoga sabora. Vi kažete da Vladini zakoni nisu bitni ovi što su predloženi a vaši su bitni, svi govore da su njihovi prijedlozi bitni. Tko je arbitar da odluči koji su zakoni bitni, koji nisu zakoni bitni. Ako vi mislite da su svi vaši prijedlozi bitni, oni drugi misle da nisu nego da su bitni oni drugi. Nemate uporište u Poslovniku da ste sinoć prekinuli sjednicu Sabora jer je Sabor trebao ići dalje u skladu sa onim što sam najavio do 7 sati, a kada je potrebna i obrazložio sam da imamo 50 sada zakona na dnevnom redu a da smo ih prešli 11. Prešli smo dva tjedna rasprave i molim vas, ja sam ovo rekao objektivno bez uvrede za ikoga. Do sada ako ćete biti objektivni i rad Sabora je bio primjeren. Sjećamo se vremena kada je završavao u ponoć i poslije ponoći i to svake, svakog zasjedanja je to bilo slučajeva kada su, izišli bi zastupnici onda na brzinu pročitaj sva imena da on ne može se vratiti itd.. To svi znamo i ne možete meni govoriti koji je šest saborskih ovdje turnusa prošao, šesti sada, kako se je tko ponašao u prošlosti. I nemojte od sebe stvarati žrtvu, predlažite zakona koliko hoćete, biti će uvršteni u kao što znate u dnevni red i po redoslijedu kao što vidite jučer ste bili drugi zato što je zakon koji je predložio i najavljen gospodina završio raspravu u 10,5 sati. U 10,5 do 19 sati vi ste, najprije niste prihvatili da se povežu te tri točke, što sam ja uvažio, imate pravo, ali nemojte molim vas, replike, nekoliko replika na svog susjeda koji sjedi do tebe. Što je to. Nemojmo glumiti i nemojmo se praviti da ne znamo o čemu govorimo. Ja nisam rekao da to je protuposlovnički ali je to u svrhu ovoga o čemu sam govorio. Ja vas molim. Najavljujem, da ako dolazi bude dolazilo do ovih slučajeva da se ovdje ne može pristupiti govornici i da ne može pristupiti govornici i da ne može predsjedavajući govoriti i da se to na takav način demonstrira. Molim, ja se neću, ja neću izazivati daljnje ovdje probleme i sukobe nego ću i potpredsjednici zaključiti sjednicu i nastaviti kada se stvore uvjeti. To će značiti produženje rada Sabora, to će značiti srijeda, četvrtak, petak pa i utorak i ponedjeljak, to će značiti da će Hrvatski sabor ispuniti svoju zadaću, da će raditi u okviru zakona i poslovnika i da ćemo raditi u skladu sa onim i nekom dobrom tradicijom koju smo ipak biti za ovu godinu uspostavili a sada dolazi do ovakvih pojava. Ja vas molim da nitko ne proglašava svoje zakone važnim i prevažnim a druge nevažnim na to nitko nema pravo. A to koliko ćete vi predložiti zakonskih prijedloga, izvolite svaki dan po 10, 15 koliko vas je volja. Svi će biti uključeni u dnevni red kao što smo to raditi i do sada. Bilo je, ovdje je raspravljano o nekim zakonima kada nije ova strana bila unutra, oni su doneseni, to je vaše pravo, napustite, itd., ali ovdje stvarati gužvu i da ne može raditi Sabor, to se, to nećemo dozvoliti. I u skladu sa time, možda je došlo vrijeme za promjenu i dopunu i izmjenu Poslovnika kako bi osigurali normalan rad Sabora. A sada vas molim nemojte se više javljati ovo je moje objašnjenje na koje nema, moje objašnjenje na koje nema, to je moje objašnjenje! Možete se slagati ili ne slagati, ali ne možete to komentirati. Molim vas predlagatelj, molim vas, a dobro, hajdemo sada, evo sada ćemo tko može predvidjeti kada će neka točka doći na dnevni red. Pa tko će ispravke netočnih navoda, tko će predvidjeti koliko će biti replika. Pa ljudi moji mi nemamo nikakvog uvida u mogućnost predviđanja kada ćemo nešto završiti. Evo sada će se javiti 10 dignuti ruku, govoriti će o ovome, onome, i onda smo izgubili i sada nećemo raspravljati ovu točku dnevnog reda. Molim vas lijepo. Što vi želite gospođo Pusić?
Onda mi dajte riječ. Dajte mi riječ da objasnim.
Jel vi tražite u ime kluba ili kao zastupnik?
U ime kluba.
Izvolite onda.
Molim da nam, sasvim tehnička tema, da nam date 10 minuta stanke jer budući da je glasovanje bilo prva stvar što nije običaj, do sada nismo tako radili. Nismo smatrali da će se dalje raspravljati po dnevnom redu, nego da je glasovanje onda jedino što će se danas raditi pa da donesemo svoje pripreme za raspravu u sabornicu.
Ja najavljujem 10 minuta pauze, ok. I vi isto tražite? 10 minuta pauze traži predsjednik kluba HDZ-a, traži predsjednik kluba, svi tražite tako da ćemo izgubit opet nećemo raspravljat o 6. točki dnevnoj reda. Imate stanku od 10 minuta, a mi ćemo nastaviti sa 6. točkom Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, prvo čitanje, P.Z. br. 186, predlagatelj Kluba zastupnika SDP-a, čim završite ova vaša obraćanja. Hvala lijepa. 10 minuta. Sad bi trebala gospođa Pusić dobiti riječ, ali nje nema ovdje. Jel u ime kluba HNS-a netko želi uzeti riječ? … [[Upadica se ne čuje.]] A znam, ali… Ima riječ gospođa Vesna Pusić u ime kluba HNS-a. Izvolite. 5 minuta.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Dakle, klub HNS-a je tražio stanku zbog zapravo mogućnosti da nastavimo rad i zahvaljujem što ste nam dali tu stanku. Ali koristim ovu priliku da upozorim sve nas i da zamolim da se u planiranju sjednica, koliko je moguće, držimo nekog reda i redoslijeda kako bi se kao zastupnici mogli pripremiti za pojedine točke i znati, barem okvirno, jer to je svrha dnevnog reda, kad će pojedine točke doći na raspravu, jer u ovoj situaciji je to vrlo teško predvidjeti i svakako ima utjecaj na kvalitetu rasprave i mogućnost rasprave u Parlamentu. I isto tako mislim da je važno, naročito obzirom da smo u ovom Parlamentu donijeli upravo Zakon o sprečavanju nereda na sportskim natjecanjima, da se u Saboru suzdržimo od pljeskanja i navijačke atmosfere i da suspregnemo, što bi rekao Charles Fourier, leptiraste strasti, jer to degradira dignitet ove institucije. Prema tome, hvala vam na ovoj stanci.
Hvala. U ime Kluba zastupnika SDP-a gospođa zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, evo žao mi je što se danas otvorila rasprava o tome jer mislim da ovaj Parlament je mogao danas raspravljati o nekim puno važnijim temama za građane, a ovo je trebalo biti nešto što se trebalo raspraviti u Predsjedništvu Hrvatskoga sabora. I to je naš prijedlog, da se Predsjedništvo pozabavi načinom rada Parlamenta, ne toliko Poslovnikom koliko samom provedbom Poslovnika i nekim standardima koji se ovdje krše od situacije do situacije, onako kako odgovara većini u Parlamentu. Parlament je mjesto gdje se govori, gdje se raspravlja, gdje se ukrštaju argumenti, gdje se donose zakoni. Prema tome, ovo je jedino mjesto na kojem se vodi takva vrsta rasprave i zbog toga raspravu ne treba ograničavati. Svi smo mi ovdje profesionalci i svi primamo plaću za svoj posao i potpuno je nevažno hoće li Sabor radit dva tjedna, tri tjedna, šest tjedana za redom. Dok god postoji potreba da se u ovom Domu raspravlja o temama, o zakonima, o problemima građana, saborski zastupnici trebaju raditi. Ne može se u ovom Domu primjenom Poslovnika, onako kako paše vladajućoj većini, ignorirati klub od 56 zastupnika. Ne može se ignorirati ni negdje oko 800 tisuća birača koji su glasali za nas. Ti ljudi od nas traže da u ovom Parlamentu progovorimo o njihovim problemima i mi to radimo, i onda kad to radimo onda se kaže da opstruiramo rad Sabora. To znači da se svaka dakle naša želja da otvorimo temu koja je bitna za građane ove Republike tumači kao opstrukcija rada Parlamenta. Mi smo cijelo vrijeme konstruktivna oporba. Oporba koja je samo u zadnjih dva tjedna predložila više od 10 zakona u saborsku proceduru. Mi smo oporba koja je od 9. mjeseca prošle godine počela pisati prve mjere za ublažavanje pada standarda građana i za ublažavanje ove recesije koja je u Hrvatsku stigla. To što su ti zakoni do sada čekali da budu raspravljeni, to je stvar vođenja same sjednice. Mi smo konstruktivni, mi predlažemo rješenja za probleme građane i nismo nasilni. I ne možemo prihvatiti ocjenu koja je odavde izrečena da smo mi sinoć bili nasilni ovdje. Ne. Mi nismo organizirali nikakve prosvjede, mi smo ovdje samo mirno prosvjedovali i rekli, dakle u vlastitoj kući mirno prosvjedovali i rekli da ne možemo prihvatiti različiti tretman zakona koji dolaze iz reda SDP-a i onih zakona koji dolaze od Vlade. I na kraju mogu reći samo da najave promjene Poslovnika u kontekstu ovih sinoćnjih događanja mogu samo nas navesti na razmišljanje da će te promjene ići u smjeru ukidanja dakle i smanjivanja slobode govora u ovom Domu, jer je očigledno postao ključni problem govoriti o stvarima koje vladajuća većina ne želi čuti.
Nije riječ o ničemu, nego o poštivanju i provođenju Poslovnika, a tko će kakve zakone predlagati nek' ih predlaže, pa ćemo ih raspravljati. I nije samo važan klub od 56 zastupnika, nego i onaj od 3 zastupnika. Isto je važan klub i zato mislim da nije primjereno da se gradira važnost po ovomu i po onomu. Ako ćemo gledati onda koji bi klub imao po vama najveće pravo ako ćemo ići po toj logici. Svi su klubovi ravnopravni i imaju pravo govoriti o svakom pitanju. To je jedno. Drugo, spriječili ste prelazak na osmu točku dnevnog reda koji je potpredsjednik Jarnjak najavio i kad je rekao ako sprječavate da se raspravlja o šestoj i sedmoj točci s obzirom da mi vremenski zaista u stisci, a plan moramo izvršiti imamo uvjete za točku 8. i nastavljamo sa točkom 8. dnevnog reda i molim vas da se maknete i da ne opstruirate rad Sabora kao što ste ga cijeli dan opstruirali i sada želite prekinuti sjednicu. Pa je onda upao gospodin Kajin, molim ovo ja čitam što je rekao gospodin Jarnjak. Pa je onda gospodin Jarnjak rekao molim vas idemo na točku 8. Niste mu dozvolili. Što to znači? Ko je to, znači vi ste mirno ovdje protestirali tako da nitko ne može doći za govornicu i da ne može predsjedavajući izgovoriti ono što on mora izgovoriti. Molim vas lijepo. Nemojmo se ovdje igrati i glumiti o nekim stvarima koji su nam svima poznati. Nitko ne može blefirati nikoga. Svi znamo zašto ste dizali replike, ispravke netočnih navoda vlastitim zastupnicima i želim da to hrvatska javnost zna. Kao što su i neki drugi to radili. Ja nikoga ne isključujem. Ali ste vi to jučer uporno radili kako bi ova točka dnevnog reda došla na prijenos na televiziji. Molim vas lijepo! Svi imaju pravo da se prikažu na televiziji, a ne samo vi. I počelo se od 10 i po jučer vaše točke dnevnog reda i nemojmo zamagljivati stvari. Predložit ću u Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav ako oni sami ne uzmu tu inicijativu da se uredi Poslovnik kako bi ovaj Sabor mogao raditi bez nekih smetnji i ovakvih čuda kao što su se ovdje događala. Zato vas molim, nemojte! Znamo o čemu govorimo, samo se možemo pravit da ne znamo, a znamo. U ime kluba HDZ-a, gospodin zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepa. Štovani gospodine predsjedniče, gospodine ministre, državni tajniče. Pa evo imamo jedan problem i bolje da ga se raspravi, nego da se on ponovi. Čuli smo viziju jedne strane. Imamo pravo čuti i viziju druge strane. Dakle jučer kada smo vidjeli da su tri točke na dnevnom redu koje će uzeti cijeli dan rasprave predložio sam kolegici Opačić da objedinimo sve tri točke, budući da doslovno su sukladne i idu jedna uz drugu i uz treću. To je bilo odbijeno. I ja sam odmah najavio, ali onda se spremimo na cjelonoćnu raspravu, jer moramo završiti te tri točke zbog duljine dnevnog reda kao što je sad objasnio i predsjednik Bebić i zbog rokova koji nas ograničavaju. Dakle, bilo je najavljeno da ćemo raspravljati do kraja i završiti sve tri točke i nije bilo od strane SDP-a nikakvog negodovanja što se toga tiče. Smatrali smo da je to jedan gentlemanski sporazum koji je eto na kraju ispao problem. Rezultirao je fizičkom opstrukcijom nastavka sjednice, što znači da su kolege iz SDP-a doslovno okružili ovu govornicu i da nije mogao doći predstavnik Vlade obrazložiti točku broj 8. koji je predsjedavajući, potpredsjednik Jarnjak predložio. To je fizička opstrukcija rada. I ja čestitam gospodinu Jarnjaku što nije dalje išao silom na silu, što nije primijenio Poslovnik, članak 216. točke jedan do četiri, a imao je pravo što znači na silu reagirati silom, pozvati stražu i omogućiti nastavak sjednice. I ja mu čestitam što to nije napravio. Ponosan sam da smo dokazali visoku civilizacijsku razinu i visoku razinu demokratske rasprave barem na jednoj strani. Zašto mislim da ovo sve skup što se dogodilo nije dobro? Zato što šaljemo svi zajedno, jedanput vi, jedanput mi krive poruke javnosti. Vidjet ćete, a i vidjeli ste već na Internet stranicama odjek tog događaja – opstrukcija u Saboru, nedemokratske metode. Opet su zastupnici nešto što oni zapravo nisu – negativci. Na žalost dio medija od nas pravi negativce zbog vjerojatno razloga tiražnih, možda i nekih drugih, nekada i političkih, a mi im sa ovime dajemo povoda. Bolje je da se dogovaramo, da prljavi veš ne ide van, jer onda se događa da smo zaista negativci, a ogromna većina zastupnika svih stranaka savjesno obnaša svoju dužnost i ovakav nesporazum ne može u javnosti dati pozitivnu sliku. Posljedica vam je jučer na HRT-u kada su govorili koji zastupnici najviše govore, pa su rekli kako ja u ime HDZ-a najviše govorim i u sljedećoj rečenici me jedna voditeljica, ne znam joj ime, prozove brbljavcem HDZ-a. To vam je slika kako se i pozitivan rad, u ovom slučaju slučajno se odnosi i na mene, može pretvoriti u negativan. Nemojmo im davati više povoda za to. Dogovarajmo se. U dogovoru možemo riješiti 90% svih problema kao što smo i do sada, pa molim da ovo zaboravimo i da nastavimo normalni rad Sabora. Hvala lijepo.
Hvala. Drugi se nitko nije javio? Jel tako.
Jesam ja, ali ću šutjeti jer bih se posvađao i sa HDZ-om i sa SDP-om. Šta da kažem opstrukcija je parlamentarna borba, eto.
Parlamentarna borba u okviru Poslovnika, e a ne izvan Poslovnika. To uvijek naglašavam. Ja nemam nikakvo oružje nego Poslovnik i držat ću ga se, pa onda replicirajte svomu kolegi 70 puta, ali je Poslovnik. Molim lijepo. Dobro jutro svima! Dame i gospodo zastupnici, nastavljamo sa sjednicom. Gospodin Lesar, izvolite. Što trebate?
Hvala lijepa, poštovani gospodine predsjedniče. Bit ću veoma kratak. Prvog dana ove sjednice na kraju aktualnog prijepodneva sukladno članku 189. Poslovnika izvijestili ste da Vlada još uvijek, odnosno predsjednik Vlade, nije dao odgovor na moje zastupničko pitanje postavljeno 19. studenog prošle godine. I odredili ste dopunski rok od 8 dana da Vlada odnosno predsjednik Vlade da odgovor. Do ovog trenutka odgovor nisam primio, pa vas molim da sukladno i članku 189., ali i 180. stavak 6. mi pognete i osigurate, dakle sukladno Poslovniku na što ste naročito ukazivali u petak u jednom trenutku…
Hvala.
Obrazloženje načina vođenja sjednice da dobijemo odgovor na zastupničko pitanje još od 19. studenog prošle godine. Ponavljam, dopunski rok od 8 dana koji ste dali predsjedniku Vlade je prošao, odgovora još nema.
Razumio sam. Isto tako nije dobila gospođa Marija Lugarić. Vladu smo, da tako kažem, podsjetili da treba dati te odgovore pa ja ću ponovo to naravno požuriti.
Ja se nadam da predsjednik Vlade neće vas ignorirati, kad nas zastupnike ignorira.
Ako je isto, onda nije potrebno. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? Izvolite.
Gospodine predsjedniče, hvala vam što ste spomenuli da je moj slučaj s odgovorima isti. Ali ja bih samo molila, kada već intervenirate kod Vlade da nam zaista dostavi pitanje, da onda intervenirate na način da nam dostave odgovore i u roku od 30 dana. Jer oni u principu taj rok produžuju do idućeg aktualnog prijepodneva. Evo, hvala vam lijepa.
Hvala. Bit će upozorena Vlada i pismeno na ovo što smo rekli. Hvala lijepa. Dame i gospodo zastupnici dobro jutro svima. Nastavljamo s radom. Vidim da se javio gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite gospodine Lesar.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče. Uz ispriku što vas opet gnjavim. Jučer sam vas zamolio za intervenciju za dobivanje odgovora na zastupničko pitanje koje mi duguje premijer. Nije došao odgovor na pitanje postavljeno 19. studenog prošle godine. To što premijer ignorira mene kao zastupnika manji je problem. On ignorira vas jer ste vi poslali požurnicu sukladno članku 189. Poslovnika.
Dobro. Gospodine zastupniče.
Gospodine predsjedniče svako jutro ću tražiti dok ga ne dobijem.
Ma nećete dobiti riječ, gospodine Lesar.
Ja ću svejedno tražiti odgovor.
Ne, vi dižite ruku nećete dobiti riječ, jer vi maltretirate cijeli Saboru. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas. Rekli ste mi ovdje jučer sam vam odgovorio da ću napisati pismo Vladi i ja sam napisao pismo Vladi. Prema tome, nemojte ovdje, može se dignuti i netko drugi i sada ćemo mi izgubiti pola sata oko toga što netko nije dobio. Ja sam izvršio svoju dužnost. Ja ne mogu dalje ništa. Molim vas nemojte se zlouporabljivati to svaki dan.
Gospodine predsjedniče ako ISKUP krši Poslovnik i zlorabi. … [[Govornici govore u glas ne razumije se.]]
Molim vas izvršio sam ono što sam obećao.
Dakle moram pokrenuti interpelaciju o radu predsjedniku Vlade da bih dobio odgovor. Jel' to moram napraviti?
Pa radite što hoćete ali pustite Sabor da radi.
Uredu, onda ću napraviti.
Uradite što mislite da je dobro, ali pustite Sabor da radi. Ne možemo kada bi svatko tako, svako jutro se dizao, nije riješeno ovo, nije riješeno ono, onda mi ništa ne bi radili, nego popisivali što nije riješeno.
Oprostite, da li ja kršim Poslovnik?
Ma molim vas lijepo nemojte me.
Predsjedniče, da li ja kršim Poslovnik?
Ne možete više govoriti gospodine Lesar, to ste 4 puta do sada spomenuli. Hvala vam lijepa.
Pa još 14 puta ću.
Dame i gospodo zastupnici, predložit ću dopunu dnevnog reda 8. sjednice sa 14 točaka koje ste dobili na klupe pregledno, pa vas molim budući da ovi neki zakoni imaju nekoliko rečenica da ne čitam cijeli tekst predloženih zakona nego oznaku zakona po broju, ako se slažete. Pa ću prvo predložiti P.Z.E. drugo čitanje zakona, ovoga moram pročitati, Konačni prijedlog zakona o strukovnom obrazovanju. Drugo je čitanje i P.Z.E. Drugo, P.Z. br. 259, imate dakle tekst. Treće, P.Z. br. 260, znači i jedan drugi ovaj je hitni postupak. Predlaže se hitni postupak za 259 i za 260. Također, hitni postupak za P.Z. br. 261, također hitni postupak za P.Z. br. 262, također hitni postupak P.Z.E. br. 263, hitni postupak za P.Z. br. 264, za hitni postupak P.Z.E. br. 265, također hitni postupak za P.Z. br. 267, hitni postupak za P.Z.E. br. 268 i hitni postupak za P.Z. br. 269. Zatim, Prijedlog zakona o osnivanju Agencije za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 260. Hitni postupak P.Z. br. 271. I Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u Mirovnoj misiji Ujedinjenih naroda u Srednjoafričkoj Republici Čadu. To bi bilo 14 točaka. Naglašavam da se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o industrijskom dizajnu, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 263 točka 6., P.Z.E. 264 točka 7., P.Z.E. br. 265 točka 8., P.Z. br. 267 točka 9., i P.Z.E. br. 268 točka 10., te P.Z. br. 269 točka 11. usklađuju sa propisima Europske unije pa u primjeni hitnog postupka kod donošenja ovih zakona ne glasujemo. Prelazimo na glasovanje o hitnosti postupka o ostalim zakonima. Ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupak kod donošenja Zakona o potvrđivanju sporazuma o financiranju Vlade itd., P.Z. br. 259? Nema. Ima li tko, tko je za primjenu hitnog postupka za donošenje ovoga zakona po hitnom postupku, P.Z. br. 259. Molim uključimo se i najprije utvrdimo kvorum. 112. 95, znači još mnogi ključići nisu uključeni. Ali evo, predložiti ću da glasujemo dizanjem ruku u pogledu hitnosti. Dakle, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona P.Z. br. 259. što je točka 2. Molim da digne ruku. Hvala. Ima li protiv? Jednoglasno sa 112 glasova je prihvaćena hitnost postupka. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona koji je označen P.Z. br. 260. točka 3. Tko je za? Ima li primjedbi najprije? Ako nema tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Da vidimo. 113 glasova jednoglasno za. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona koji je označen P.Z. br. 261. točka 4.? Ima li tko primjedbu na hitnost? Nema. Stavljam na glasovanje, tko je za primjenu hitnog postupka molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Jednoglasno 113. glasova. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju označenog P.Z. br. 262. točka 5.? Ima li tko primjedbu? Nema. Stavljam na glasovanje ovaj prijedlog da se donese po hitnom postupku. Tko je za molim neka digne ruku? Hvala. Protiv? Prihvaćeno jednoglasno 113 glasova. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona označenog P.Z. br. 270., točka 12.? Nema. Tko je za ovu primjenu hitnog postupka, molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Usvojen jednoglasno sa 113 glasova. Ima li tko od zastupnika primjedbu kod donošenje za hitnost, za hitnost postupka kod donošenja zakona označenog P.Z. br. 271. točka 13? Nema. Stavljam na glasovanje. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovoga zakona? Hvala. Protiv? Hvala. Prihvaćena hitnost, jednoglasno sa 113 glasova. Ima li tko od zastupnika primjedbi na uvrštavanje ostalih predloženih točaka dnevnog reda 8. sjednice? To su Konačni prijedlog zakona o strukovnom obrazovanju, drugo čitanje, P.Z. br. 208., točka 1. I Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske točka 14. u Čadu i Srednjoafričkoj Republici, točka 14. Ako nema primjedbi, gospođe i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je utvrđena. Molim potpredsjednika Šeksa da nastavi sa vođenjem sjednice oko glasovanja o pređenim točkama dnevnog reda. Izvolite. Inače obavještavam zastupnice i zastupnike, da će nastavak ove 8. sjednice zbog, jer ponovno imamo preko 40 točaka dnevnog reda, se nastaviti u utorak, srijedu, četvrtak i petak sa točkom dnevnog reda Izvješće o radu državnog Ureda za reviziju za 2008. godinu. Izvješće o obavljenim revizijama, Izvješće za 2007. godinu i privitcima 1, 2, 3, 4 i posebni dio. Dakle, u utorak u 9,30 sati nastavljamo sa ovom točkom dnevnog reda. Sada molim gospodina Šeksa da nastavi vođenje sjednice. Hvala lijepa i želim vam ugodan odmor. Dame i gospodo zastupnici, molim kvorum da vidimo. Prelazimo na glasovanje. 110 zastupnika je nazočno. Možemo prijeći na glasovanje. … [[Upadica se ne čuje.]] Tražimo elektronički. Hoćemo elektronički? U redu, elektronički.
Gospodine predsjedniče, nemamo svi ključiće.
Dobro. Elektronički. Dame i gospodo zastupnici, na temelju članka 204. stavak 2. Poslovnika predlažem dopunu dnevnog reda točkom ovog zasjedanja - Prijedlog zaključka u svezi s Graničnim sporazumom s Republikom Slovenijom, predlagači: klubovi zastupnika i gospodin nezavisni zastupnik Lesar. Kad se bude čitao prijedlog zaključaka nabrojit će se klubovi koji su dali potporu ovome. Ima li primjedbi na uvrštavanje ove točke u dnevni red? Ako nema u pogledu uvrštavanja točke u dnevni red glasujemo dizanjem ruku. Tko je da se uvrsti ova točka u dnevni red? Hvala lijepa. Ima li protiv? Nema. Jednoglasno prihvaćeno sa 115 glasova za, ništa protiv. Prelazimo odmah na ovu točku. Molim predsjednika Odbora za vanjsku politiku Hrvatskoga sabora Maria Zubovića da pročita prijedlog zaključaka koji su usuglašeni sa klubovima zastupnika i kao što sam rekao nezavisnim zastupnikom Lesarom. Gospođe i gospodo zastupnici, počinjemo sa postavljanjem pitanja Vladi Republike Hrvatske odnosno pojedinom članu Vlade, u skladu s odredbom Poslovnika član 180. do 184. Aktualno prije podne održava se na početku svake sjednice prije prijelaza na 1. točku dnevnog reda. Prvi na redu za postavljanje pitanja je gospodin zastupnik Šemso Tanković. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče. Moje pitanje je upućeno premijeru doktoru Ivi Sanaderu. Prije … [[Govornik se ne razumije.]] dana obilježili smo godinu dana rada ove Vlade koju i Klub zastupnika nacionalnih manjina podržava. Prigodom sporazuma između Kluba manjina i Vlade između ostaloga govorilo se i o većoj angažiranosti pripadnika nacionalnih manjina u svim resorima vlasti. Naravno, neka mi ne bude zamjereno mene posebno uz ovo globalno pitanje zanima gdje su u svemu tome pripadnici bošnjačke manjine. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine zastupniče na ovom pitanju. Ne samo zbog našeg sporazuma koalicijskog i programa Vlade nego i zbog toga što smo mi čvrsto opredijeljeni za jednu drugačiju politiku i drugačiji pristup nego što je bio do tada, mi smo iz 2003. u našoj prvoj koalicijskoj Vladi pokrenuli taj proces koji nezaustavljivo ide dalje. Svaki hrvatski građanin mora se u Hrvatskoj osjećati kao kod kuće. I nama je potpuno svejedno i to mora biti i za državnu upravu načelo, ali i za sve druge i privatni sektor i za sve ostale tko je koje nacionalnosti. I u tom smislu državni tajnik Središnjeg državnog ureda za upravu ima zadaću i on je to napravio program za 2008. koliko pripadnika nacionalnih manjina mora biti zastupljeno, odnosno primljeno na posao i u državnim službama ali i na nižim razinama u jedinicama lokalne i područne samouprave. I taj program se odvija koliko mi je poznato dobro. Ja sam zatražio i izvješće za kraj godine 2008. pa kada dobijem to izvješće ja ću vam ga dati, time ćemo i vidjeti vrlo precizno koliko je pripadnika nacionalnih manjina zaposleno na državnoj razini i na lokalnim razinama. I u izvršnim i u upravnim tijelima. Ali taj proces nezaustavljivo ide dalje.
Hvala. Gospodin zastupnik Šemso Tanković. Izvolite.
Ja se doista zahvaljujem i ujedno bih molio da, a vi ste to i najavili da dobijem ovaj odgovor i u pismenom formi. Ali bih iskoristio i prigodu samo da vas podsjetim da od tri ministarstva ja nisam dobio pismene odgovore a proteklo je više od mjesec dana, molio bih da ih podsjetite na obavezu. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Hvala. Pitanje je za ministra Šimonovića. Gospodine ministre, afera Maestro izaziva s razlogom veliku pažnju hrvatske javnosti, kod izvođenja dokaza u procesu Maestro prikazana je jedna intrigantna snimka na kojoj se vidi kako optuženi Matanović kaže kako će korupcijske privatizacije za koje je tražio inače milijuna eura mita ostvariti uz navodnu pomoć ljudi iz samog okruženja vrha vlasti. Inače Matanovića koji je bio 2000. godine smijenjen zbog privatizacijskih afera, premijer Sanader i HDZ vratili su u Fond za privatizaciju. Premijer Sanader je snimku komentirao tako što je rekao kako se tu radi o odvjetničkim smicalicama. Ali gospodine ministre nisu odvjetnici tajno snimali Matanovića kada je on izjavio što je izjavio, nego organi progona. Stoga vas u ime hrvatske javnosti pitam, je li policija poduzela, barem neke, predistražne radnje da se rasvijetli eventualna uloga ljudi iz okruženja vrha vlasti u ovom slučaju, ili se pravite kako ništa niste vidjeli niti čuli?
Izvolite gospodin ministar Ivan Šimonović.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Povodom natpisa u medijima zamolio sam državnog odvjetnika Bajića da me izvijesti o poduzetom i ovo što ću sada reći je citat iz odgovora kojeg sam dobio od državnog odvjetnika. Dakle, gospodin Bajić obavještava da iz materijala spisa u predmetu Maestro ne proizlazi da bi bilo predsjednik Vlade, bilo neka druga osoba iz Vlade bilo na koji način bile umiješane u nezakonitosti postupanja odgovornih osoba Fonda za privatizaciju u ovom predmetu. Što se tiče činjeničnih navoda, već u prvim razgovorima je Joško Kuzmanić koji je pouzdanik u ovom predmetu uz ostalu dokumentaciju dao na uvid pismo namjere koju u ime ruskih investitora piše Hrvatskom fondu za privatizaciju a u kojem je naveo da namjeravaju u slučaju ako im Hrvatski fond za privatizaciju proda zemljište ciglane NIN kao savjetnika za arheološka pitanja angažirati Mirjanu Sanadera kao savjetnika za arhitektonska pitanja Jerka Rožina. Međutim, Joško Kuzmanić je odmah pojasnio da nije sa imenovanima uopće razgovarao o njihovom mogućem angažmanu a posebno ne dogovarao da će sudjelovati kao konzultanti u postupku. To je potvrdio svojim iskazom na glavnoj raspravi, te je određeno kako je to unio u pismo namjere da bi ojačao pregovaračku poziciju. Ovakav iskaz pouzdanika potvrđen je na glavnoj raspravi i od strane svjedoka … [[Govornik se ne razumije.]] koji je u konkretnom slučaju bio neposredni predstavnik ruskih investitora i stoga je državno odvjetništvo izvelo zaključak da ne postoje nikakve osnove za postupanje prema bilo kojim drugim osobama. Odgovor na ovo pitanje dobiti ćete u svakom slučaju i pismeno.
Hvala. Gospodin Marin Jurjević, izvolite.
Hvala vam za ovo na kraju, jer sam upravo mislio tražiti da se potrudite i da nam date pisani odgovor. Ako sam vas dobro čuo, u početku ste rekli nešto u vezi reakcije na članke ili napise. Ne radi se o tome, moje pitanje se odnosi na ono što smo mogli svi na televiziji čuti. I zanima me u vašem pisanom odgovoru tumačenje izjave dakle, Matanovića.
Hvala. Sada će postaviti pitanje gospođa zastupnica romana Jerković. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospođo ministrice Kosor. U novogodišnjoj ste noći obradovali roditelje beba, ne doduše svih beba, samo nekih, one koji su imale sreću da se rode između ponoći i jedan sat ujutro. Darivali ste im novac, mislim da se radilo oko 7 tisuća kuna, novca iz državnog proračuna. Dakle, radi se o novcu kojim se moraju koristiti svi građani Republike Hrvatske. A nisu, čak ni bebe, jer one koje se nisu rodile u tom sretnom satu, od vas nažalost nisu dobile ništa. Možemo samo konstatirati, tko im je kriv što se nisu rodile u pravo vrijeme. No, pravobraniteljica za djecu, gospođa Mila Jelavić, odmah vas je prozvala zbog diskriminacije djece i bila je potpuno u pravu. Naime, sva djeca su jednaka i trebala bi uživati jednaka prava bez obzira na sat svojega rođenja. Eto gospođo ministrice Kosor. Moje pitanje je, je li istina, je li moguće da ste nakon ovog nečuvenog poteza još i telefonom zvali pravobraniteljicu Jelavić, koja je inače da vas podsjetim opunomoćena od ovog istog Hrvatskog sabora i na nju vršili pritisak da povuče svoju izjavu? Hvala lijepa.
Hvala. Potpredsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor, izvolite. . / .
Hvala vam lijepa, gospođo zastupnice. Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Hvala vam na ovom pitanju. Da sam ga naručivala, ne bi ga bolje mogla naručiti. Zato vam uistinu od sveg srca zahvaljujem, u svoje ime i u ime Vlade Republike Hrvatske jer ste omogućili da kažem nekoliko riječi o tome što je napravila naša Vlada u populacijskoj politici i o tome kako je vaša Vlada urušila kompletnu populacijsku politiku u Republici Hrvatskoj. Dakle, za razliku od vas koji ste smanjili prava majkama i smanjili prava djeci i kojima nije padalo na pamet da obiđete bilo koje dijete pa i u novogodišnjoj noći nije bilo, gospođo zastupnice, u novogodišnjoj noće nego je bilo na sam prvi dan siječnja 2009. kad sam obišla naravno, kako to činim tradicionalno kao ministrica obitelji i potpredsjednica zadužena za ljudska prava majke koje su tu noć rodile u rodilištu u Petrovoj da bih najavila među ostalim i nove mjere, dakle novi Zakon o roditeljskim i rodiljnim potporama koji je stupio na snagu ove godine, novi zakon koji donosi nova prava za majke, za obitelji i za djecu u Republici Hrvatskoj, čime nastojimo iz godine u godinu popraviti sve ono što je Vlada pod vodstvom SDP-a urušila. Urušila naravno neke stvari koje se apsolutno ne mogu popraviti. Primjerice, ukinuvši trogodišnji rodiljni dopust kad se 60 tisuća žena preko noći doslovce moralo vratiti na posao nisu kome imale ostaviti djecu, a da ne kažem da ste smanjili rodiljne naknade svim majkama i nevjerojatno da se tada niste pitali o tome što je pravedno, a što je nepravedno. Na taj način naravno unazadili ste cijeli taj posao u Republici Hrvatskoj. Dali ste mi priliku da kažem da smo uveli odnosno povećali doplatak za djecu, ali da smo uveli tzv. pronatalitetni dodatak za svako treće i četvrto dijete i da je to dio dokumenta koji je usvojio i to je ono što je najvažnije, Hrvatski parlament dakle svi zastupnici u ovom Saboru. Jedna od mjera koju predviđa taj dokument, a to je dokument koji obuhvaća zapravo sve ono što ćemo raditi jest i promidžba pronatalitetne politike. I ovaj čin za djecu rođenu u prvom satu je dio toga pa vas molim uzmite dokument pa ga pročitajte, na koji se naravno pozivaju i mnogi drugi u Hrvatskoj. Ne znam kako niste primijetili da su mnogi gradonačelnici, župani obišli rodilje na Novu godinu ili u novogodišnjoj noći, da su im darovali zlatnike, opremu itd., itd., prema tome, po vašim riječima, dodatno diskriminirali drugu djecu ili druge majke. Dakle, potpuno netočno. Što se tiče gospođe Jelavić, gospođa Jelavić nije mene prozivala niti na to ima pravo. Ona je rekla što je rekla… [[Pljesak.]] Nema pravo… … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, vi krivo naravno tumačite ovlasti Ureda pravobranitelja, nema pravo niti je to učinila. Ona je samo rekla da … … [[Upadica se ne čuje.]] Ona je samo rekla… Gospođo Opačić, nemate pravo dovikivati. Ona je samo rekla da bi bilo dobro da sva djeca u Republici Hrvatskoj dobiju što je moguće više, a upravo to čini ova Vlada. Dakle, iz dana u dan djeca i majke i obitelji dobivaju sve više. Dakle, toliko o pronatalitetnoj politici, toliko o nastojanjima ove Vlade i o tome što je Vlada pod vodstvom SDP-a učinila. Hvala vam lijepo još jedanput na pitanju. [[Pljesak]]
Molim vas. Gospođa zastupnica Romana Jerković.
Ja vas gospođo ministrice uopće ne razumijem, jer vi govorite o nečemu što vas ja apsolutno nisam pitala. I molim vas lijepo samo mi nemojte pisani odgovor dati na ovo, jer bi još jedanput morala pročitati sve ovo što ste upravo rekli, a to doista nema apsolutno nikakvoga smisla. Vama još nitko do sada očigledno nije objasnio, a ja se nadam da nakon ovog aktualnog sata hoće, da ste potrošili apsolutno svo vrijeme za svoju, da za svoju nesposobnu politiku krivite koalicijsku vladu pokojnog Ivice Račana. To vrijeme je odavno prošlo i mislim da ste sve kredite apsolutno davno već potrošili. A o vašoj krasnoj populacijskoj politici govore više od svega demografski podaci koje možemo svugdje i bilo gdje pronaći. Ali da se vratim na meritum stvari, vaše metode su apsolutne nedopustive, ne možete reći da vam se opunomoćenik Hrvatskoga sabora ne može obratiti na način na koji se obratila. Pritisci na ljude u državnoj službi, prijetnje otkazima, šikaniranje radnika i osvećivanje neistomišljenicima su doista postali vaš zaštitni znak. I moram reći, s ovim ću završiti uvaženi predsjedniče… … [[Upadica se ne čuje.]] Gospodine predsjedniče, 5 sekundi, moram vam reći da od vas nisam ni očekivala drugačiji odgovor … /Govornik isključen./ …
Hvala lijepa. Dame i gospodo zastupnici, molim vas da se pridržavamo vremena postavljanja pitanja i izražavanja kasnije mišljenja o tome, zadovoljstva, nezadovoljstva itd. Ja sam, kao što vidite, dopustio poprilično gospođi Jerković, ali unaprijed ne kanim dopustit više nikome da prekorači vrijeme oko odgovora. Molim vas da se pridržavamo i završit ćemo onda postavljanje pitanje u okviru očekivanog vremena da završimo do pauze. Molim vas. Postavit će pitanje gospodin zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Hvala lijepa. Ja imam pitanje za gospodina Darka Milinovića, ministra zdravstva i socijalne skrbi. Poštovani gospodine ministre, pitanje koje ću vam postaviti ustvari ću vam ga prenijet jer sam zamoljen da vam ga postavim od liječnika obiteljske medicine koji još uvijek dijelom nisu dovoljno upućeni u propise pa ima dosta nerazumijevanja i lutanja pa vam ga u cijelosti prenosim i molim vas da na njega odgovorite. Kaže, povodom sve učestalijih kontradiktornih izjava raznih državnih tijela i dužnosnika oko gorućeg problema naplate prilikom ostvarivanja zdravstvene zaštite, da odgovorite da li je nekim zakonskim ili podzakonskim aktom utvrđena obveza liječnika obiteljske medicine kao slobodne profesije, slobodnog zanimanja za naplatom tih sredstava od osiguranika osobno. Pošto je poreznim propisima određeno da slobodna zanimanja, znači pod koje potpadaju i liječnici obiteljske medicine, posluju po načelu poreza na dohodak, a ne poreza na dobit, isto tako da su izvan sustava poreza na dodanu vrijednost te da ta sredstva čine prihod Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje po načelu dobiti i unutarnjeg sustava PDV-a. Znači li to da se radi o poreznom ili zakonskom prekršaju naplate sredstava koje čine prihod treće pravne osobe u poreznom sustavu Republike Hrvatske. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin ministar Darko Milinović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, uvaženi zastupniče. Uistinu ste u pravu kada ste konstatirali da je niz kontradiktornih informacija kolalo ovih mjesec, dva dana, odnosno poglavito od kada je ovaj Visoki dom Hrvatskog sabora usvojio reformske zakone što se tiču zdravstva. Reći ću na početku. Nitko nema pravo izdignuti se iznad Sabora Republike Hrvatske, iznad zakona i nepoštivati taj zakon. Ovih dana su učestali razgovori oko anexa ugovora, o anexu ugovora, o financijskim uvjetima poslovanja primarne zdravstvene zaštite možemo, trebamo i razgovaramo. Ali o poštivanju zakona o tome razgovora nema. Ja sam pozvao kolege iz primarne zdravstvene zaštite, a i da izvijestim ovaj Visoki dom da je reforma u punom zamahu, da od 70000 djelatnika 69500 ih poštiva zakon. Dakle, 99,5% a ima i kolega u primarnoj zdravstvenoj zaštiti koje razumijem zbog dezinformacija koje su od određenih udruga slane u javnost dijelom ne poštivaju zakon. Mislim da se i tu situacija smiriva, ali zatražio sam i mišljenje Odbora za zakonodavstvo Sabora Republike Hrvatske i Ureda za zakonodavstvo Vlade Republike Hrvatske gdje se vrlo decidirano kaže da u odredbi članka 23. stavak 2. Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju utvrđuje se da je osigurana osoba dužna iznos svog sudjelovanja u troškovima zdravstvene zaštite platiti osobno kod izabranog doktora primarne zdravstvene zaštite. Dakle, doktora obiteljske medicine, ginekologa ili stomatologa i to upravo prilikom korištenja određene zdravstvene zaštite. Ja sam rekao da ću učiniti sve da ne bude nikakvih sankcija prema kolegama koji ne poštivaju zakon. Ali moraju shvatiti da nitko u Hrvatskoj nema pravo ne poštivati zakon. Nitko nije iznad Sabora Republike Hrvatske, a na kraju krajeva ovaj Visoki dom je usvojio te zakone, a dijelom podržan i od stranaka koji su ovdje u oporbi. Dakle, zakon se mora poštivati, a anexi ugovora koji su financijski uvjeti poslovanja primarne zdravstvene zaštite su stvar oko koje možemo 20 sati dnevno ako treba razgovarati. I ti anexi ugovora su podržani od Hrvatske liječničke komore gdje su predstavnici primarne zdravstvene zaštite. Podržani su od HUP-a gdje su predstavnici primarne zdravstvene zaštite. Dakle, nadam se da će u idućih desetak dana shvatiti oni da je 120 više od 100. Danas je jedan problem provođenja reforme i uvjeravanje da je 120 više od 100. Ali situacija se polako smiruje i nadam se da će do kraja mjeseca i potpisati te anekse ugovora kako bi mogli pristupiti formalno-pravnoj isplati većih glavarina u primarnoj zdravstvenoj zaštiti.
Hvala. Gospodin Boris Kunst. Izvolite.
Hvala lijepa ministre. Ja vjerujem da su vas slušali sada liječnici obiteljske medicine i da su čuli vaš odgovor i da u principu se ne radi ovdje o nikakvom poreznom ili drugom zakonskom prekršaju i da Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje nije u PDV-u kao što neki to misle. Hvala vam lijepa.
Hvala. Pitanje će postaviti gospodin zastupnik Ratko Gajica. Izvolite.
Zahvaljujem vam gospodine predsjedniče Sabora. Ovo što ću reći namijenjeno je ministru Primorcu. Gospodine ministre, priča mi je opora, ali na žalost životna je i u nekim segmentima vrlo svježa. Radi se o tome da se učitelji srpske nacionalnosti u Kninu ne mogu zaposliti u osnovnim školama. Ili im se kaže nema natječaja i nema potrebe, pa sutra ili preksutra dođe netko čak iz drugog grada pa mu se treba platiti trošak ili da ne ulazim u to. Ili im se, ili se, ili ima potrebe, pa nema natječaja jer se čeka da nečija kćerka diplomira. Ili se netko dođe raditi, pa se procedura prijema nakon toga vrši. S obzirom na učestalost tih događanja i s obzirom na lakoću kako se to događa to upućuje na zaključak da postoje neki signali i pokrića da se to smije raditi. E sad, ja ću odustati gospodine ministre od pitanja. Ali umjesto pitanja reći ću vam najsvježiji primjer nečega što je važno. Učenici srednje škole, grupa htjela je ići tuči učenike srpske nacionalnosti osnovne škole valjda inspirirani posljednjim događanjima. Sve je to na žalost čini mi se jako povezano i zajednički nazivnik je ima ljudi koji misle da tako mogu, možda čak misle i trebaju raditi. Rekoh ja, ne postavljam pitanje. Jedino bih volio ako hoćete i tražim da na ovo što sam rekao ne odmahnete rukom. Zahvaljujem.
Hvala. Gospodin ministar Dragan Primorac. Izvolite.
Evo hvala vam lijepo, bez obzira što ste vi rekli da ne treba odgovor. Ja ću samo ukratko. U Hrvatskoj u kojoj mi danas živimo, u kojoj sam ja ministar taj oblik ponašanja je apsolutno nedopustiv i on s mojih spoznaja ne postoji. Ja ću vam reći što je novi zakon predvidio. Novi zakon čak ne dozvoljava ravnatelju da na osnovu natječaja bez prethodne suglasnosti školskog odbora može donijeti bilo kakvu odluku glede zapošljavanja. Tako da je na taj način još dodatna eliminacija mogućnosti da to netko može činiti. Vi znate da smo mi u sustavu znanosti i obrazovanja provodeći ove sve reforme zaposlili gotovo 9000 ljudi što je najveće zapošljavanje općenito zbog povođenja Hrvatskog nacionalnog obrazovnog standarda, obveze srednje škole. Vi znate na primjer u slučaju i naše gimnazije u Zagrebu, srpske pravoslavne opće gimnazije gdje postoje ljudi koji su zaposleni Bošnjaci, i Srbi i Hrvati. Nikada nije bilo nikakve primjedbe. Ali ako postoji to što ste vi rekli argumentirano sa imenom i prezimenom ja vas lijepo molim da mi date tu naznaku i prosvjetna inspekcija je već sutra na terenu, a možda prekosutra razriješen ravnatelj koji to čini. Ali lijepo molim konkretne dokaze. Evo hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Ratko Gajica. Izvolite.
Gospodine ministre, senzibilitet može biti i naopako postavljen. Svi ne moraju imati jednak senzibilitet, uostalom različiti smo i ciljevi nam mogu biti različiti, pa i u ovako drastično. Ali, opasnost je u tome što nezakonitost proceduralnim manevrima možete često opravdati zato što nema kontrole.
Hvala. Obavještavam zastupnike da se odgađa sjednica Odbora za europske integracije koja je danas sazvana u 14 sati, potpredsjednica Dubravka Šuica. Pitanje će postaviti gospodin zastupnik Vladimir Ivković. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Ja bih postavio pitanje potpredsjedniku Vlade, gospodinu Polančecu. Spor između Ukrajine i Rusije pokazao je slabosti energetskog sustava Europe pa je utjecao i na slabost, pokazao slabosti energetskog sustava Hrvatske. Ono što se pokazalo u ovoj krizi kao dobra strana je da su investicije koje su se radile u prethodnih nekoliko godina su pokazale da imamo sada dobru povezanost sustava, a daljinski sustav upravljanja u koji se puno uložilo je omogućio da svaka točka u Hrvatskoj koja je plinificirana ima isti tlak, dakle iste uvjete kao u centru Zagreb. To je definitivno bila ugodna novost za sve one koji su se s tim bavili. Isto tako je dobro bilo organiziran sustav iskapčanja. Naime, nikad u proteklih nekoliko desetljeća nismo imali toliko organizirani sustav gdje se točno znalo tko kada izlazi i sustav je vrijedio za cijelu Hrvatsku, tako da subjekti koji su spadali u istu kategoriju bili su pod istim uvjetima i nije bilo nikakve diskriminacije. Skladište je bilo do vrha napunjeno, dakle bilo je napunjeno kao ni jedne godine do sad. Međutim, usprkos svih tih dobrih strana koje su bile napravljene, problemi sa plinom se nisu mogli izbjeći s obzirom na ovaj spor koji je prisutan. Međutim, s obzirom da je bitno da se u budućnosti slične stvari ne događaju, ja pitam što Vlada konkretno namjerava napraviti u budućnosti da se ovakve situacije u potpunosti izbjegnu?
Hvala. Gospodin potpredsjednik, Damir Polančec.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovani gospodine saborski zastupniče zahvaljujem na vašem pitanju. Početi ću sljedećim riječima i sljedećim informacijama, odnosno brojkama. Potrošnja plina u Republici Hrvatskoj za ovu godinu biti će na razini, za prošlu godinu, biti će na razini od oko 3,3 milijarde metara kubnih. Oko 60% svih potreba za plinom, Hrvatska namiruje vlastitom proizvodnjom, a 40% svojih potreba mora namirivati uvozom. To je jedna od karakteristika našeg plinskog sustava, odnosno plinskog tržišta. Druga velika karakteristika koju valja spomenuti je činjenica da imamo velike razlike u sezonskim potrošnjama. Tako na primjer, potrošnja u zimskim mjesecima je i do 4 puta veća nego potrošnja u ljetnim mjesecima, a kad govorimo o tzv. zaštićenim kupcima, dakle tarifnim kupcima, prije svega domaćinstvima, bolnicama, školama, vrtićima, onda je ta razlika u potrošnji čak i 1:10, odnosno 10 puta veća u zimskim mjesecima u odnosu na ljetne mjesece. Hrvatska 40% potreba za plinom uvozi i na žalost, do nedavno smo imali samo jedan dobavni pravac i to je bio dobavni pravac preko Rogateca kojime je plinski transportni sustav Republike Hrvatske povezan zapravo na tranzitne plinovode koji plin dovoze, prije svega iz ruske federacije, odnosno tog dijela svijeta. Jedan od najvažnijih segmenata nove energetske strategije koju pripremamo jest naravno i onaj koji se odnosi na plinski biznis i tamo smo se vrlo jasno opredijelili prema tome što želimo činiti, što želimo izgraditi u doglednom periodu. Prije svega, energetska strategija, implementacija energetske strategije mora nas dovesti do energetske neovisnosti Republike Hrvatske, a tu energetsku neovisnost osigurati ćemo si ako, pod a izgradimo nove dobavne pravce. Upravo stoga potpisujemo uskoro, odnosno vlade dvije zemalja Mađarske i Republike Hrvatske potvrditi će sporazum između operatera transportnih sustava kojim će se spojiti transportni plinovodni sustavi Mađarske i Hrvatske kod Donjeg Miholjca i taj bi posao trebao biti završen do konca 2010. godine. Druga vrlo važna stvar, transportni plinovod od Bosiljeva prema Splitu preprojektirali smo, odnosno povećali mu kapacitet sa ciljem da ga nastavimo dalje graditi prema Dubrovniku, ali nakon toga da se povežemo sa tzv. Jadransko-Jonskom trasom kojom se azerbajdžanski plin i plin iz Kaspijskog bazena dovodi do Albanije, a dalje podmorskim plinovodnim sustavom ide na jug Italije. To bi bio drugi dobavni pravac. Treća vrlo važna stvar i strateška odluka koju smo donijeli tijekom 2008. godine je odabir najbolje lokacije za gradnju LNG terminala. Upravo ova kriza nam je mogla pokazati koliki je značaj LNG terminala, ne samo za Hrvatsku, nego i sve zemlje koje gravitiraju, dakle i imaju mogućnost sutra snabdijevati se plinom, ukapljenim naftnim plinom iz tog, dakle LNG terminala. Uz to moram reći da posebni značaj, strateški značaj ima i podzemno skladište plina. Upravo stoga završavamo pregovore, ili bolje da velim završili smo pregovore, dakle sa MOL-om i sa INA-om i tvrtka Plinacro otkupiti će podzemno skladište plina od INA-e, postati će njen 100%-tni vlasnik i operater podzemnog skladišta plina i naravno, s time će se stvoriti preduvjeti da Plinacro bude investitor u novo podzemno skladište plina, prije svega Okoli 2, također strateškog značaja i podzemno skladište plina Beničanci koje ima komercijalni značaj. Isto tako, otkupiti ćemo, odnosno odvojiti od INA-e dio tvrtke koja se bavi tradingom, dakle nabavom plina od dobavljača Gasprom-a, ali ta će tvrtka kupovati plin i od INA-e …
Završite molim vas.
… i biti će snabdijevač tržišta Republike Hrvatske. Dakle, sve ovo nas dovodi u situaciju da si osiguramo energetsku neovisnost, da budemo gospodari vlastite sudbine u budućnosti. Hvala vam lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Vladimir Ivković. Izvolite.
Zahvaljujem se na odgovoru. Naravno da mjere koje su ponuđene bi trebale riješiti, a posebno upozoravam na to da je u tijeku plinifikacija preostalog neplinificiranog dijela Hrvatske, pa tako da bi jako bitno bilo stvoriti te uvjete, jer praktički će nam se potrošnja povećati, odnosno udvostručiti.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Franjo Lucić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi članovi hrvatske Vlade, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade. Postavio bih pitanje za ministra regionalnog razvoja i šumarstva gospodina Petra Čobankovića a tiče se drvne industrije. Naime, još sredinom prošle godine prvi koji su ukazali na nadolazeću ekonomsku krizu upravo su bili ljudi iz drvo prerađivačkog sektora. Čak se i stekao dojam da nam se u cijelosti ne vjeruje, no ubrzo nakon nekoliko mjeseci pokazalo se da smo ipak bili u pravu. Drvo prerađivački sektor je jedan od rijetkih koji ostvaruje suficit u robnoj razmjeni. Isto tako, vrlo je bitno da se mijenja percepcija u Hrvatskoj u kojoj se sve više izvozi finalnog proizvoda a sve manje izvozi trupaca. Pokazatelji su to da je 2004. godine izvoz bio negdje oko 470 milijardi dolara a 2007. milijardu i 40 dolara. Zato bih postavio pitanje. Šta se napravilo do sada da bi se drvnoj industriji pomoglo? I znam da ste vi pomogli, vaše ministarstvo značajnim financijskim sredstvima. I da nam kažete koliko se time pomoglo trenutačno u ovoj teškoj situaciji za drvnu industriju i šta smo dobili ako znamo da su drvo prerađivači bili na svjetskim sajmovima u Njemačkoj u Kölnu, u Hannoveru i šta se dogodilo i šta će se dogoditi u narednom periodu. Šta to znači za drvnu industriju? Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin ministar Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Hvala lijepo, gospodine zastupniče. Poštovane zastupnice i zastupnici. Naravno da drvna industrija kao izvozno orijentirana grana, grana koja negdje gotovo 70% svoje ukupne proizvodnje plasira na inozemno tržište i grana koja je u rekao bih jednom mandatnom razdoblju ili jednom četverogodišnjem razdoblju udvostručila vrijednost svoga izvoza kao što ste rekli sa 464 milijuna iz 2003. godine u 2008. završila je negdje na milijardu dolara izvoza. Što je bitno još naglasiti? 2003. godine deficit je iznosio u robnoj razmjeni 15 milijuna a suficit u 2008. godini će iznositi negdje gotovo 100 milijuna kuna. Ili pokrivenost uvoza izvozom je preko 110%. To sve ukazuje da je ova grana sposobna proizvoditi, da ima određeni nivo konkurentnosti i da ima kvalitetu proizvoda koji može plasirati na zahtjevnim inozemnim tržištima. Iz tih razloga mi smo se davno opredijelili da je to jedna od strateških grana gospodarstva i sukladno tome smo donijeli i strategiju razvoja drvne industrije, po strategiji je donesen operativni program kojim su osigurana i nepovratna financijska sredstva i koja su se počela primjenjivati od 2007. godine i tako je u 2007. i 2008. godini ukupno popraćeno 322 razvojna projekta iz drvne industrije u ukupnoj vrijednosti od 94 milijuna kuna. Za 2009. godinu u proračunu je predviđeno 48 milijuna i uskoro se očekuje raspisivanje natječaja. Ali naravno, to je za neko normalno vrijeme. Za vrijeme ovakve krize kakva je nastupila i globalne krize i sukladno onima koji su okrenuti prema izvozu došlo je do smanjenja narudžbi, došlo je do zaustavljanja narudžbi i naravno drvna industrija se našla u dosta teškoj situaciji. Iz tih razloga smo poduzeli određene mjere skupa sa Hrvatskim šumama, mjere su se odnosile djelom na 2008. godinu gdje smo za količinu trupaca koji su bili za finalnu proizvodnju Hrvatske šume su osigurale za cijelu godinu rabat od 5% a od 2009. godine su išli na smanjenje cijene trupaca koje se kretalo smanjenje od 5 do 20%. Naravno, i dalje ćemo pratiti situaciju i povlačiti određene mjere. Ali što se tiče nastupa na sajmovima želim naglasiti jedan vrlo uspješan nastup i prezentaciju mogućnosti drvno industrijskog sektora na sajmovima koje ste spomenuli u Hannoveru, Kölnu i Münchenu. Želim naglasiti poglavito u proizvodnji parketa i drvnih podloga da hrvatski proizvođači spadaju u sam vrh svjetske proizvodnje, da zauzimaju respektabilno mjesto i da je takav bio i naš sajamski prostor sa negdje cirka 600 kvadratnih metara gdje je ministarstvo i Hrvatska gospodarska komora sufinancirala izlazak drvo prerađivača na te sajmove. Rezultat takvog nastupa je i velika zainteresiranost kupaca, velika zainteresiranost velikih prodavača koji se bave bilo parketom, bilo namještajima i očekujem da će to dati rezultate i da će se otvoriti neka nova tržišta kao što su turska, ruska. I sukladno tome ćemo nastaviti s takvom praksom izlaska na sajmove gdje ćemo evo zajednički sufinancirati taj izlazak i prezentaciju jer je potrebito otvarati i nova tržišta.
Hvala. Gospodin Franjo Lucić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodinu ministru. No, obzirom na tešku situaciju bez obzira na sve ove informacije zadnje koje smo dobili sa sajmova svakako mislimo da zajedničkim snagama sa našim resornim ministarstvom moramo nastaviti dalje pregovore jer moramo iznaći rješenja kako i na koji način pomoći drvnoj industriji koja danas ima 90% dakle sirovine, domaće sirovine a da ne govorim o preko 23 tisuće zaposlenih ljudi. Svakako trebamo sve učiniti da spasimo drvnu industriju jer to nam je sigurno zajednički cilj. Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa zastupnica Željana Kalaš. Izvolite.
Hvala. Gospodine predsjedniče, predsjedniče hrvatske Vlade, članovi Vlade. Danas želim postaviti pitanje uvaženoj potpredsjednici gospođi Đurđi Adlešić. Naime, u Hrvatskoj se već niz godina govori o zlostavljanju na radu i naravno o nedostatnoj zakonskoj regulativi. Svjedoci smo sve većeg broja bolovanja po tom pitanju pa čak i radnih sporova na našim sudovima a čak je i utvrđeno da su zapravo žrtve zlostavljanja sklonije prijevremenom odlasku u mirovinu. Zanima me danas pa ako nam se možete obratiti po tom pitanju i reći nam što hrvatska Vlada poduzima na pitanju prevencije i suzbijanja zlostavljanja na radnom mjestu. Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa potpredsjednica Vlade Đurđa Adlešić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovana zastupnice zahvaljujem vam na pitanju jer ste progovorili o temi o kojoj se nažalost u Hrvatskoj premalo govori a taj problem postoji. Naravno postoji on i u zemljama Europske unije. Postoji podatak koji govori da je 9% zaposlenika u zemljama Europske unije svakodnevno izloženo mobingu što je oko 13 milijuna ljudi svakodnevno. U Hrvatskoj na to pitanje upozoravaju liječnici opće prakse, psiholozi, psihijatri, drago mi je da ste pitanje otvorili i u Saboru, jer iznijeli ste točno podatke, 50% onih koji se obraćaju liječniku zbog tog problema žale se i na lošiju radnu učinkovitost, na gubitak koncentracije a 25% ih odmah odlazi na bolovanje, što naravno jako poskupljuje radni proces. Svjesni tog problema osnovali smo radnu skupinu u kojoj su predstavnici i poslodavaca i sindikata i Vlade, ali i ne vladine udruge mobing koja se vrlo sustavno bavi tim pitanjem. I pripremamo izmjenu zakona koja će pojednostaviti postupak, olakšati položaj žrtve, vjerujem da ćemo zakon stići pripremiti kroz nekoliko mjeseci jer je do sada taj postupak bio vrlo teško dokaziv. Mnogi su odustajali od dokazivanja postupaka, upravo svjesni nedostataka koji su u postojećem zakonu, a često su im to savjetovali i sami njihovi odvjetnici. Dakle, očekujem da ovo proljeće pripravimo zakon koji će zaštiti žrtve. Moram reći da su to uglavnom žene iznad 50 godina koje su teško zaposliva radna snaga, onda im nema druge nego odustati. Vjerujem da smo pronašli pravo rješenje. Hvala vam lijepa.
Gospođa zastupnica Željana Kalaš. Izvolite.
Hvala vam na vašem odgovoru. I zahvaljujem zapravo podupirem radnu skupinu Vlade koja je zapravo osnovana po ovom pitanju, jer kao što ste i sami u svom odgovoru iznijeli, ovo je danas vrlo aktualan društveni problem, bez obzira koliko mi govorili o njemu ili ne. Hvala lijepa.
Hvala. I dalje će postaviti pitanje gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Pitanje postavljam potpredsjednici Kosor. Približavaju se lokalni izbori, predizborne aktivnosti HDZ-a su u punom jeku. Najprije treba prikupiti novac. Za to je očito bio zadužen bivši saborski zastupnik a sada šef HDZ-a u Petrinji Željko Nenadić i još četvorica čelnika HDZ-a. Ali nije im baš sve išlo po planu pa je državno odvjetništvo podiglo optužnicu protiv njih. Ukrali su 121 tisuću i 105 kuna. Ali ne miruje ni obično članstvo, oni na terenu provode kampanju. Tako recimo karlovačka mladež HDZ-a, nakon što su porazbijali kafiće i napjevali se ustaških pjesama, počeli su prikupljati novac na falsificiranim potvrdama centra za socijalnu skrb. Onda … [[Govornik se ne razumije.]] Hodak i HDZ-ov načelnik općine … [[Govornik se ne razumije.]] on drogira svoje prijatelje bunikom. Onda vas član Zvonko Šalom, inače vjećnik u Lošinju, on je istukao lovočuvara koji ga je uhvatio u krivolovu, zamislite. Pa onda Dražen Peraković, HDZ-ov načelnik … [[Govornik se ne razumije.]] taj se zabio autom u električni stup i cijelo mjesto ostavio bez struje. Na kraju vaš član, zastupnik Mario Zubović, taj je najprije nepropisno parkirao a onda i fizički napao djelatnika Zagreb parkinga, koji je došao obaviti svoj posao i ukloniti nepropisno parkirano vozilo. Gospođo Kosor, možete li vi nama reći koje još daljnje aktivnosti vi planirate u kampanji i u kojim gradovima? Tako da bi se građani mogli na vrijeme skloniti?
Gospođe i gospodo zastupnici, sabornica nije ni državno odvjetništvo ni sud. Suzdržimo se i od optužbi i od presuda. Ali iz ovog pitanja smo čuli nekoliko presuda i tvrdnji koje nisu utemeljene, barem što se tiče pravosuđa, jer nije o tome donio svoje odluke. Zato molim vas da kod postavljanja pitanja budete umjereni, odmjereni i pri tome da se ne stavljate u ulozi tužitelja i sudaca. A sada molim gospođu Jadranku Kosor da odgovori.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, pa evo iz pitanja gospodina zastupnika, koji svakako nije pitao ništa u svezi s radom Vlade, niti mene kao članicu Vlade, no drago mi je da postavljate ovo pitanje, jer ste u pitanju zapravo, većinu ljudi koje ste spominjali, naravno osudili, objesili i učinili sve ono što se radilo u nekim bivšim vremenima, i ja se nadam da će taj duh bivših komunističkih vremena izaći, isčiliti konačno iz stranke kojoj vi pripadate. Meni je osobno drago što se vi bavite Hrvatskom demokratskom zajednicom, drago mi je iz jednog jedinog razloga, što god se budete više i duže bavili HDZ-om manje ćete se ili nikako baviti programom svoje stranke i aktivnostima svoje stranke, i to ćete duže naravno biti u opoziciji. Gospodine zastupniče, to je svakako činjenica. Srećom o tome tko će pobijediti na lokalnim izborima, tko će biti gradonačelnici, načelnici i župani neće odlučivati SDP, socijal-demokratska partija u Hrvatskoj, nego će odlučivati birači, gospodine zastupniče, dakle, građanke i građani Republike Hrvatske. A o tome tko će biti na čelu bilo čega, bilo kojega tijela odlučivalo se u komunizmu. Ta vremena su prošla i ja sam sigurna da se nikada, ali baš nikada u Hrvatsku neće vratiti. A o tome što koji član, koje stranke radi, to bismo mogli gospodine zastupniče nadugačko i naširoko. Pa bismo mogli spominjati kako se primjerice u nekim podružnicama vaše stranke dovode i striptizete, na poslove stranačke, rođendanske itd., mogli bismo se sjetiti nekih vaših članova koji bježe pijani pred policijom, nude novac, itd.. Mogli bismo se sjetiti nekih koji su se fotografirali sa halterima na glavi, itd., ali nećemo sada o tome. Nego ću zaključiti gospodine Staziću samo se i dalje bavite nama, analizirajte nas, možda nešto i naučite. Hvala vam lijepa.
Gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Prvo. Aktualno prijepodne je trenutak kada zastupnici postavljaju pitanja članovima Vlade a ne predsjedniku Sabora. Prema tome, predsjedniče Sabora, vaša intervencija između moga pitanja i odgovora gospođe Kosor, bila je ne samo nepotrebna, nego i ne poslovnička.
… [[Govornik nije uključen.]]
Drugo. Gospođo Kosor, ne radi se ovdje ni o kakvim komunističkim metodama, ja ih nisam učio u partijskoj školi u Kumrovcu, ali koliko znam vi ste ju pohađali. Treće, ne možemo, kažete da se ugledamo na vas, na HDZ, da bismo mogli nešto i naučiti. Od svega ovoga što sam nabrojao ne želimo ali apsolutno ništa naučiti. Ovdje se radi o pljački, o prevarama, o golom nasilju. Ako vi mislite da su to metode kojima ćete dobiti lokalne izbore, ja osobno mislim da se varate, ali vama na volju, vi tim metodama nastavite.
Gospodine zastupniče, budući da ste mi … [[Govornik se ne razumije zbog najave.]] primjedbu da niste uputili pitanje meni, moja je dužnost kao predsjedatelja ove sjednice da se i aktualni sat odvija u skladu sa Poslovnikom. Poslovnik ne predviđa da zastupnici zauzimaju poziciju državnog odvjetnika i suca kao što ste vi u svom pitanju to učinili i zato sam intervenirao. Gospodin zastupnik Anto Đapić ima sljedeće pitanje.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, hrvatske Vlade, evo želim vas izvijestiti da ću u tijeku ove saborske sjednice napustiti nakon 17 godina klupe Hrvatskog sabora pa je ovo prigoda da se zahvalim svima na dobroj suradnji i svima želim puno uspjeha i zastupnicima, hrvatskoj Vladi da u ostatku mandata rade na dobrobiti Hrvatske države, hrvatskog naroda. A za kraj sam razmišljao između dva pitanja koja sam godinama postavljao, a odlučio sam se za najaktualnije. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, odnose sa Slovenijom znamo kakvi su. Nema potrebe ih elaborirati. Ti su odnosi doveli do blokade pregovora Hrvatske sa Europskom unijom. Nije veliko iznenađenje za mene niti za hrvatsku javnost. Držim da ste se kao Vlada držali čvrsto u ovoj situaciji, ali moje pitanje ide na tragu najava kako Europska unija planira formirati nekakvu komisiju posredničku koja bi trebala nešto učiniti po tom pitanju. Bojim se, a nadam se da ćete nas vi razuvjeriti da se tu radi možda i o pokušaju stvaranja neke političke arbitraže, kompromisa koji bi odudarao od onih istinskih hrvatskih … [[Govornik se ne razumije.]] interesa pa me jedino interesira na kraju pitanja hoće li hrvatska Vlada, kao i do sada, ustrajati da se problemi graničnih odnosa sa Republikom Slovenijom rješavaju isključivo međunarodnim sudskim pravnim institucijama, a ne političkim arbitražama koje bi u svakom slučaju išle na štetu Hrvatske države i hrvatskog naroda. Hvala vam lijepo.
Hvala. Gospodin premijer Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Dame i gospodo zastupnici. Gospodine zastupniče Đapić, s obzirom da ste najavili da odlazite iz Hrvatskoga sabora i kao bivši kolega u Saboru i kao predsjednik Vlade želim vam zahvaliti i na svemu što ste učinili za Hrvatsku iz oporbenih klupa, jer služiti domovini i u oporbi je čast, ne samo na vlasti. Pridružit ću se jer je ovo vrlo ozbiljna tema, prije nego odgovorim na vaše pitanje što je apsolutno puno ozbiljnije od ovog, ali moram se pridružiti predsjedniku Sabora u komentaru da je nedopustivo u demokraciji da bilo tko pa bio on ministar hrvatske Vlade, predsjednik Sabora, predsjednik države, premijer ili zastupnik može reći ako je pokrenut neki postupak kazneni i reći to su kriminalci, on je donio presudu prije suda. Je li se radilo o članovima HDZ-a, SDP-a ili nikome, ne članovima stranke, to je nedopustivo kao što je nedopustivo da se vrši zamjena teze maloprije u pitanju ministru pravosuđa. Jer kad se mene spomenulo u slučaju pouzdanika, to je teza obrane. Teza obrane ide da je pouzdanik u slučaju protiv dužnosnika Hrvatskog fonda za privatizaciju spominjao imena moja i još nekih ljudi u dogovoru s nama i državnim odvjetnikom kako bi navukao dužnosnike HFP-a na kriminalne radnje i time ih uhapsili. To je teza obrane bila. Prema tome, molim da se to vrlo jasno ustvrdi i još jedan put ću reći, što god oni rekli neće nas spriječiti u borbi protiv kriminalnih radnji i protiv korupcije. Ni mene osobno, ni moju Vladu, ni parlamentarnu većinu u Saboru. A sad kad je riječ o Sloveniji. Hrvatska i Slovenija su dvije zemlje koje su dugi niz godina u komunističkoj diktaturi, jugoslavenskoj komunističkoj diktaturi i reći ću danas ovdje jer se i ovih dana ponovno aktualizira priča o tome što je antifašizam i što je komunizam i što je bila Jugoslavija pa i zbog ovih mladih ljudi koji su tu došli i koji to možda i nisu doživjeli. Jugoslavija je bila komunistička diktatura u kojoj se ubijalo one koji su drugačije mislili, u kojoj se ubijalo i zatvaralo Hrvate koji su tražili samostalnu i slobodnu Hrvatsku. To je bila Jugoslavija i Tito je bio na čelu te i takve Jugoslavije, komunističke diktature u kojoj su činjeni zločini za koje je odgovoran. I oko toga dvojbe nema. Da je antifašizam u temeljima Hrvatske države i o tome nema dvojbe, ali mi dijelimo antifašizam od komunizma i mi kažemo, antifašizam da i ponosni smo na naš antifašizam, ali komunizam ne i nikad ne i više nikad u Hrvatskoj. [[Pljesak]] Prema tome, u tim vremenima bili smo najbliži sa Slovencima. Dijelili smo najnaprednija i ideje i bili smo najnapredniji u gospodarstvu. I postoji jedno prijateljstvo hrvatskog i slovenskog naroda. I kad sam prije dva tjedna upitan bio od novinara kako komentiram najave slovenskog političkog vodstva da bi se mogao dogoditi referendum o ulasku Hrvatske u Europsku uniju, ja sam rekao neka ga slobodno naprave, većina Slovenaca će biti za ulazak Hrvatske u Europsku uniju. Ta anketa je provedena prije dva dana i pokazalo je da je većina Slovenaca za ulazak Hrvatske i da u potpunosti podupiru Hrvatsku i da su protiv referenduma. Kad sam to kazao, to želim reći da onda eksplikacija slovenskog premijera da su oni blokirali Hrvatsku i pregovore Hrvatske da bi preventivno djelovali da ne bi došlo do referenduma koji bi onda negativno izašao za Hrvatsku i da je zato blokada nastupila, jer su potpuno besmislene. Riječ je o ovome. Slovenija i Hrvatska imaju granični problem. Otvoreno pitanje. Taj granični problem ne datira od vremena nakon 1. svibnja 2004. Zašto spominjem 1. svibnja 2004.? Zbog toga što je tada Slovenija ušla u Europsku uniju. Taj problem ne datira od tog datuma pa na ovamo, on datira od raspada Jugoslavije. Drugim riječima, ako je Slovenija mogla ući sa otvorenim graničnim pitanjem u Europsku uniju 1. svibnja 2004., onda može i Hrvatska ući sa istim otvorenim pitanjem jer to nije hrvatski problem, to je zajednički hrvatsko-slovenski problem. I mi kod toga ostajemo. Drugo, vrlo važno načelo koje je i Europska unija više puta afirmirala. To je načelo da se bilateralna pitanja ne mogu stavljati u proces pregovora s Europskom unijom. To pitanje otvorene granice imala je Slovenija sa Hrvatskom. Nikada u pregovorima Slovenije s Europskom unijom mi to pitanje nismo potakli niti smo stavljali zapreke Sloveniji da uđe u Europsku uniju. Mogli smo kao zemlja koja je još u vrijeme koalicijske Vlade predala aplikaciju za članstvo. Mogli smo reći čekajte malo. Slovenija ima otvoreno pitanje sa Hrvatskom i ne može ući u Europsku uniju dok to pitanje ne zatvori. Mi nismo to rekli. Čak štoviše podupirali smo Sloveniju i bili smo vrlo zadovoljni kad je Slovenija ušla u Europsku uniju. A da je ulazak Slovenije u Europsku uniju sa otvorenim graničnim pitanjem sa Hrvatskom puno teži od ulaska Hrvatske u Europsku uniju sa otvorenim pitanjem sa Slovenijom govori činjenica da je ulaskom Slovenije u Europsku uniju sa otvorenim graničnim pitanjem to bila vanjska granice Europske unije. Ulazak Hrvatske u Europsku uniju sa otvorenim slovenskim graničnim pitanjem nije vanjska granica. Čak smo mi u boljoj situaciji nego Slovenci u odnosu na vanjsku granicu Europske unije. Kad sam to sve kazao onda ću afirmirati načelo, koje je europsko načelo. Bilateralni sporovi se moraju rješavati bilateralno i nemaju veze sa procesom pregovora sa Europskom unijom. Prema tome, ja pozdravljam uključivanje Europske komisije. To je bilo ono što sam ja tražio u pregovore sa Slovenijom oko deblokade. Ali isto tako podsjećam i ja u ovom trenutku dok mi još uvijek nemamo službeni prijedlog o čemu se radi neću komentirati i držim se dogovora sa Europskom komisijom i riječi koju sam dao. A predsjednik Komisije je to tražio od obje strane, da ne komentiramo dok se ne završimo. Ali podsjećam i Hrvatski sabor i hrvatsku javnost da smo 25. kolovoza 2007. premijer Janša i ja na Bledu dogovorili izlazak pred Međunarodni sud pravde u Den Haagu. Da su taj izlazak, ja molim gospođo potpredsjednice vi dižete znak jer očigledno vidite da je vrijeme isteklo, ali s obzirom na važnost ja molim extra nekoliko minuta. Taj dogovor na Bledu su podržale i oporba hrvatska i oporba slovenska. Formirane su dvije zajedničke komisije, jedna za definiranje spornih točaka na granici i druga za definiranje pravnog okvira i nema nikakvog razloga da mi od toga odustanemo pogotovo jer su to podržale obje Vlade, obje opozicije i jer je to pozdravila Europska komisija. To je naša pozicija. Odustajanje od toga značilo bi da se netko ne osjeća dovoljno snažan, da mu argumenti nisu dobri i da ima lošiju poziciju. Ja to ne želim da se Slovenci tako osjećaju. Nek' se osjećaju sigurni. Izaći ćemo sa argumentima pred Međunarodni sud pravde i tko ima bolje argumente neka sud presudi, a oba Parlamenta bi se trebalo obavezati, prihvatiti pravorijek suda. [[Pljesak.]]
Hvala. U svakom slučaju dopustio sam uz pretpostavku da je ovo zanimljiva i vrlo aktualna tema da predsjednik Vlade dobije nešto više vremena jer nas to sve zanima, bez obzira na poziciju i opoziciju. I zato molim da uvažimo takvu jednu okolnost. A sada dajem riječ zbog dizanja tablice o povredi Poslovnika. Odustajete? Izvolite. Gospođa potpredsjednica Željka Antunović.
Pa htjela sam u stvari nešto predložiti jer sam i ja kao što znate kao svi primijetila da se doista radi o povredi Poslovnika, ali nije to bila suština dizanja moje tablice. S obzirom da je i svima nama doista zanimljiv odnos Hrvatske i Slovenije mogli smo uvrstiti točku dnevnog reda pa je premijer mogao i puno više vremena i opširnije i detaljnije izvijestiti Sabor što mislim da bi i bila dužnost, a ne ovako da sami sebi skačemo u usta. Jer procedura je ipak suština demokracije.
Hvala. Možda smo mogli, ali mislim da bolje da ne, jer su vremena kada trebamo imati osjećaj mjere, odgovornosti i ne potencirati razlike koje bi se mogle negativno odraziti u pregovaračkom procesu u Hrvatskom saboru. Mislim da je ovo dovoljno kao informacija i možemo ići dalje. Gospodin Anto Đapić. Izvolite.
Hvala lijepa. Ja sam zadovoljan odgovorom na pitanje, tim više što je sa ovim odgovorom predsjednik Vlade jasno i razlučio i diferencirao odnos komunizma i antifašizma. To je inače trebalo biti moje prvo pitanje, pa je tako praktički objedinio odgovor na to. Nadam se da će i takav stav … [[Govornik se ne razumije.]] činjenicom da konačno i u hrvatskom pravosuđu netko pokrene i postupak protiv zločina koji su počinjeni pod komunizmom nad Hrvatskim narodom.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Mato Bilonjić.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče Vlade, gospođe i gospodo ministri. Moje je pitanje ministru Kalmeti. Zaključkom Vlade Republike Hrvatske održanog 22. rujna 2005. godine u Slavonskom Brodu, a u svezi izgradnje južne obilaznice grada Nove Gradiške, odnosno prve faze južne obilaznice grada Nove Gradiške i to od autoceste do industrijskog parka. Gospodine ministre, u industrijskom parku Nova gradiška u posljednje tri godine izgrađeno je nekoliko proizvodnih pogona. Šest je već u funkciji, osam u izgradnji, a izgrađen i opremljen poslovno-inovacijski potporni centar za cjeloživotno učenje starijih i izobrazbu učenika u srednjim školama. U izgradnju i opremu uloženo je 10 milijuna kuna, a potpisan je jedan veliki međunarodni ugovor sa automobilskom industrijom sa tvrtkom “Paulana“ koja proizvodi sjedala za teretne automobile i tvrtkom “IG“ iz Bruxellesa i “IC“ iz Zagreba i grada Nove Gradiške gdje bi u proljeće trebala početi izgradnja proizvodnog pogona na površini od 24000 kvadratnih metara i gdje bi se kroz godinu dana uposlilo preko 700 radnika. Moje je pitanje kada će poduzetnici i grad Nova Gradiška kad mogu očekivati početak radova na veznoj cesti i kad ona može biti u funkciji. Hvala.
Hvala. Ministar gospodin Božidar Kalmeta.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče, gospođe i gospodo zastupnici. Ovaj problem, odnosno ova potreba o izgradnji ove spojne ceste odnosno južne … [[Govornik se ne razumije.]] grada Nove Gradiške mi je poznat iz razloga koji ste i vi rekli. Između ostalog, a to je da je na sjednici Vlade koja je bila u Slavonskom Brodu bilo razgovora i zaključaka vezano o izgradnji te važne dionice ceste iz razloga što ona otvara daljnju mogućnost širenja i izgradnje industrijske zone o kojoj ste vi također ovdje sada upravo govorili. Do sad je napravljeno tu puno posla u smislu pripreme projektne dokumentacije. Ona još nije gotova, na žalost, ali je pri kraju. Prema tome, čim projektna dokumentacija bude do kraja gotova, čim se ishode sve potrebne dozvole. Lokacijska dozvola je već dobivena mislim usput ovako govoreći. Počet će i izgradnja te čini mi se 2 i pol kilometara duge spojne ceste. Evo, hvala na pitanju.
Hvala. Gospodin Mato Bilonjić.
Hvala lijepo gospodine ministre. Napominjem samo da u industrijsku zonu se trenutno ne može ući sa šleperom, a ona je preko 80 hektara i ona je žila kucavica za 80 tisuća stanovnika na tome području. Ja se nadam da će ona ove godine ipak krenuti sa izgradnjom i da ćemo je staviti u funkciju do kraja godine. Hvala.
Hvala. Pitanje će postaviti gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče Vlade i članovi Vlade. Moje pitanje je upućeno potpredsjedniku Vlade, gospodinu Polančecu. Naime, činjenica da nakon dugogodišnjeg maestralnog vođenja Fonda za privatizaciju, glazbenici još uvijek sviraju svoje dionice u istražnim zatvorima. Činjenica da dugogodišnjom brigom Vlade Republike Hrvatske za brodogradnju kao industrijsku granu, a zaposleni u brodogradnji danas jedino što imaju, a to je njihova neizvjesnost u očuvanju radnih mjesta. Činjenica da u današnje vrijeme kad smo u vremenu recesije da se rapidno povećava broj insolventnih poduzeća. Činjenica da dozvoljavate, ili se bar niste suprotstavili da država sa svojim zaduženjem kod domaćih banaka doslovce onemogući mogućnost zaduživanja našeg gospodarstva barem u refinanciranju njihovih obveza, da ne govorimo o razvojnim mogućnostima. Činjenica da je vaše ministarstvo ovu nestašicu plina dočekalo sa polupraznim podzemnim skladištem plina, sa nedostatnim količinama plina i da redukcijom je prouzročena šteta hrvatskom gospodarstvu od cca 2 milijarde kuna. Plinska kriza, istina ne samo što se nije mogla predvidjeti, nego pravim potezima, prije svega odgovorne Vlade mogla je posve izbjeći. Slovenija koja nije proizvođač plina, a rekli ste sami maloprije, 60% potreba mi sami proizvodimo, Slovenija ne proizvodi ništa, međutim uspjela je izbjeći ovu plinsku krizu, nije imala redukcije, a posebno što je važno, sačuvala je štete u svom gospodarstvu. Gospodine potpredsjedniče, s obzirom da i ja osobno smatram da ste vi jedan od rijetkih u ovoj Vladi koji zna povezivati činjenice. Ja opet ponavljam, koji zna povezivati činjenice, da li ste zaista, stvarno spremni preuzeti ulogu grobara hrvatskog gospodarstva ili ste spremni preuzeti odgovornost za štetu koju je vaša politika prouzročila hrvatskim građanima i gospodarstvu prije svega i podnijeti ostavku na članstvo u ovoj Vladi?
Hvala. Gospodin potpredsjednik, Damir Polančec.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine zastupniče, kako ste počeli s postavljanjem vašeg pitanja, imao sam dojam da je to ipak pitanje za ministra pravosuđa, a s obzirom kako ste i krenuli u dakle, postavljanje pitanja, vaš pogled je cijelo vrijeme išao na neku drugu stranu, ne prema meni. Kad meni postavljate pitanje, možete me slobodno gledati u oči, kao što ja uvijek gledam u oči onoga kome dajem odgovor. Dakle, što se tiče situacije u kojoj posluje danas hrvatsko gospodarstvo, ono nije nimalo jednostavna, ali ta situacija je puno više uvjetovana nečim što je van dometa ili van mogućnosti utjecaja Hrvatske Vlade, nego što vi to želite priznati ili što ste možda toga i svjesni. Činjenica je da u ovom trenutku svijetom hara globalna financijska, ali i gospodarska kriza, to je činjenica. Ta kriza uvjetovana je i uzrokovana je tzv. drugorazrednim hipotekarnim kreditima koje su financijske institucije, prije svega u Sjedinjenim Američkim Državama davale svojim građanima i činjenicom da je nakon toga počelo trgovanje takvim derivatima i takvim nenaplativim potraživanjima u međubankarskom sektoru na globalnom nivou, a dakle ne u Hrvatskoj. Činjenica je da su zbog toga banke došle u velike poteškoće, da je nastalo jedno veliko nepovjerenje i da je zapravo međusobno poslovanje i trgovanje novcem između banaka nestalo. To je prouzročilo ogromnu nelikvidnost koja se onda, naravno prelijeva i uzrokovala i gospodarsku krizu na globalnom nivou. Danas, u ovome trenutku sve vodeće zemlje, ekonomske zemlje svijeta rade nove procjene svojih vlastitih postignuća u 2009. godini, upravo pod tim pritiskom. Činjenica je da su, dakle neke od posljedica smanjene narudžbe, smanjene proizvodnje, smanjena trgovanja nekretninama, što za posljedicu ima onda pad u sektoru građevinarstva. Sve je to činjenica i sve je to uzrokovano, dakle nečim na što Hrvatska Vlada nije i ne može imati utjecaj. Isto kao što Hrvatska Vlada nije i ne može biti odgovorna za postupke gospodina Putina i zatvaranje, dakle ventila na plinovodu kojim se je cijeloj Europskoj uniji, dakle isporučuje plin. Upravo zbog toga sam i govorio prije objašnjavajući energetsku strategiju i ono što poduzimamo i što ćemo poduzeti da se nikad više ne dovedemo u takvu situaciju. E sad, ako govorimo o recesiji, 18 zemalja Europske unije u ovom trenutku je u recesiji. 60% trgovinske razmjene Republika Hrvatska ima sa zemljama Europske unije. Naravno da će to imati utjecaja na gospodarstvo u Republici Hrvatskoj, ali niti je ova Vlada to dočekala nespremna, niti smo mi spavali, niti ja imam ambicije da promijenim posao i postanem grobar. To ostavljam onima koji su se za to davno prije odlučili. U takvim okolnostima, u takvim okolnostima, gospodine zastupniče, ukoliko hrvatsko gospodarstvo isporuči konačni rezultat koji će biti pozitivan, odnosno ukoliko ćemo imati, a ja vjerujem da ćemo imati rast BDP-a, biti će to uspjeh. Ako, još jedanput napominjem, 18 zemalja Europske unije danas govori o tome da su u recesiji. Inflacija u prošloj godini je bila na razini 6,2. Vjerujemo da će u ovoj godini biti na razini 3,5%. Industrijska proizvodnja u takvim uvjetima u prošloj godini, dakle za prvih 9 mjeseci na razini od 1,7% rasta. Pri tome napominjem građevinu, recimo kao svijetli primjer sa 11,2% rasta. Turizam usprkos svim problemima …
Potpredsjedniče, nastojite završiti.
Hvala lijepa. Dakle, turizam, najave su dobrog bookinga i solidne sezone. Gospodine zastupniče, mi smo osigurali likvidnost HBOR-u, država se neće zaduživati na domaćem tržištu ostavljajući mogućnost da se na taj način zadužuju poduzeća kod domaćih banaka, predvidjeli programe za mala i srednja poduzeća za kožu, tekstil, obuću, drvnu industriju, s ciljem da pripomognemo i to će dati rezultata i naše će gospodarstvo u 2009. godini poslovati pozitivno. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Zlatko Koračević.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče. Očito da sam pogrešno procijenio da znate povezivati činjenice jer se ne mogu nikako složiti s vama da financijska kriza na globalnom tržištu uvjetovalo da plinsku krizu dočekamo sa polupraznim skladištem. Vama je poznato da naše skladište ima kapaciteta 600 milijuna ali da smo ga dočekali sa 370 od čega 40 milijuna je bilo slovenskog plina kojeg čuvamo za Sloveniju. Prema tome, šteta za gospodarstvo je učinjena. Činjenica je da smo čuli jedan čitav set lijepih riječi ali isto tako je činjenice i naime hrvatska javnost zna da ste predviđali gospodarski rast prije godinu dana 6%, pa za 6 mjeseci 4%, pa sad smo na 2%. Vrlo vjerojatno uskoro ćemo biti što je šteta za hrvatsko gospodarstvo i minus 2%. Ne znam da li ste se ikad uključili ili uključivali u rad kulturno-umjetničkog društva ali mislim da bi svako kulturno umjetničko društvo sa ovakvim nastupom dobilo izuzetno puno. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospođa zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala. Gospodine predsjedniče. Svoje pitanje uputit ću potpredsjednici Vlade i ministrici gospođi Jadranki Kosor. Gospođo Kosor, dolazim iz Sisačko-moslavačke županije koja je prostorno jedna od najvećih u Republici Hrvatskoj ali zaista i jedna koja ima najveći broj staračkih domaćinstava. Više od četvrtine našeg stanovništva je staračko domaćinstvo. Svakako da je najugroženiji naši krajevi su ratom stradalo područje Banovine, Pounja, Pokuplja, Posavine i dijela Slavonije. Tu pretežito žive staračka domaćinstva i njima je pomoć i njega zaista potrebna. Moram vam reći da je u ovom trenutku i nedostatak broja mjesta slobodnih u domovima za stare i nemoćne. Oko 900 ljudi samo u gradu Sisku čeka na ovu pomoć. U vašem ministarstvu je izuzetno dobro barem na našem području prihvaćen program u okviru međugeneracijske solidarnosti, program pomoći i njege starim domaćinstvima, pa vas zato molim da u ime onih koji to još nisu jedinice lokalne samouprave a i regionalne samouprave a jedan veliki dio njih je i potpomognut poput Hrvatske Kostajnice, Petrinje, Gvozda, Dvora, Sunje, Jasenovca u ovom programu da mi odgovorite hoće li moći i kada i ove godine ministarstvo, jedinice lokalne samouprave očekivati pomoć od ministarstva u ova dva programa, znači program dnevnog boravka i program pomoći i njege starijim osobama u kući.
Hvala. Gospođa potpredsjednica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospođe predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospođo zastupnice, hvala vam lijepa na ovom pitanju koje mi omogućava da iznesem temeljnu informaciju a ta je da ćemo u ožujku ove godine raspisati natječaj za nove programe međugeneracijske solidarnosti u 2009. godini. Naime, mi smo s tim programima kao što znate počeli na početku našeg prošlog mandata, znači 2004., oni su se pokazali izvrsnima i evo od tada idemo na natječaj naprosto zbog toga što je toliki interes za ovim programima i dnevnih boravaka ali i pomoći u kući. Dakle, dva su programa u sklopu tog jedinstvenog velikog programa. Jedan je otvaranje dnevnih boravaka za starije osobe gdje starije osobe mogu boraviti tijekom cijeloga dana, znači to su oni koji nemaju mogućnost smještaja u domu umirovljenika ili naprosto žive sami pa žele pronaći društvo, smještaj, hranu i sve ono ostalo što je nužno a drugo je pomoć u kući, dakle odlazak u kuće staračkih domaćinstava i pomoć u obavljanju svakodnevnih poslova. Mi danas imamo 74 takva programa u cijeloj Hrvatskoj ukupno u 20 županiji i nakon novog natječaja ponavljam u ožujku taj će se program dakako proširiti. Do sada je programom obuhvaćeno više od 13 tisuća starijih osoba. I ono što je jako važno mi smo kroz te programe zaposlili ravno do danas 887 ljudi, većinom su to žene i to su većinom žene u onoj dobi kad se nažalost teže zapošljavaju dakle iznad 45 godina, tako da postižemo dva cilja. Kad realiziramo programe u ovoj godini mi planiramo da ćemo obuhvatiti ovom brigom više od 14,5 tisuća starijih osoba i naravno zaposliti dodatno otprilike oko 950 osoba, tako planiramo u ovim programima. Prema tome, prenesite i na područje u vaše županije svima koji su zainteresirani da očekuju natječaj da se jave ali ponavljam vjerojatno ni ove godine nećemo udovoljiti svima naprosto zbog toga što doslovce gotovo svaki grad, općina i županija želi ovaj program u svakom kutku svoje županije, svoga grada ili općine. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospođa Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala. Gospođo potpredsjednice, ja sam zadovoljna odgovorom a i ovom vijesti da će to izaći evo za nepunih za mjesec i pol, mjesec dana imamo još do ožujka. To je dobra vijest za sve one načelnike općina i načelnice općina koji su meni pisali i molili takvu vijest i informaciju od mene kao zastupnice, tim više što su neki koji provode a ja sam ih ovdje u svom pitanju nabrojala izuzetno zadovoljni ovom suradnjom. I to im je zaista velika pomoć u rješavanju ovih velikih problema starim osobama. Hvala vam puno.
Hvala. Gospođa zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pitanje je upućeno potpredsjedniku Vlade gospodinu Polančecu. Naime, Zakon o trgovini zatvorio je nedjeljom velike trgovačke centre ali i male kvartovske trgovine. Ali zato benzinske postaje jačaju trgovinski biznis ali ne prodajom naftnih derivata nego na primjer kave, jestivog ulja i drugih prehrambenih i higijenskih proizvoda a oni na tim mjestima dostižu i cijenu koja je i 50% veća nego u ostalim trgovinama. Na primjer, ako je majka zaboravila kupiti dječje pelene i ide ih kupiti u nedjelju na benzinsku postaju tada će pampersice koje u trgovini stoje 95 kuna tamo platiti 137 kuna. Istovremeno vam i jedan veliki domaći trgovački lanac reklamira dostavu on-line kupnje koja po zakonu nije dozvoljena i to riječima: "Nedjeljom dostavljamo više od 20 tisuća proizvoda." Što znači ako u subotu naručite, imate narudžbu dostavit će vam je u nedjelju. Istovremeno, zakon ne štiti radnike da ne rade nedjeljom cijele godine nego samo u određenom periodu godine ali vlasnici trgovina svejedno otpuštaju zaposlene zbog toga što nedjeljom ne rade. Zato vas pitam. Koga ovaj zakon štiti? Koga vi štitite ovim zakonom? Sigurno ne radnike, jer oni moraju biti zaštićeni u čitavom dijelu svoga radnog vremena, ali se i dalje iskorištavaju, zbog ovog zakona ostaju bez posla. A postavlja se i pitanje što rade inspekcijske službe da ne kontroliraju ovakve postupke u provođenju Zakona o trgovini.
Hvala. Gospodin potpredsjednik Damir Polančec.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana gospođo zastupnice. Zakon o trgovini je daleko više od zakona koje regulira rad nedjeljom. Zakon o trgovini pripremao se dulji niz godina. I moram reći da kada govorim o njemu, ja sam sretan i ponosan jer mnogi dijelovi toga zakona uvelike poboljšavaju dosadašnju dakle, zakonsku regulativu te djelatnosti. Trgovina je izuzetno važna djelatnost sa preko 250 tisuća zaposlenih. I ako me pitate koga štiti dio Zakona o trgovini koji regulira rad nedjeljom, onda ću vam reći prvenstveno dakle, tih 250 tisuća zaposlenih u trgovini radnica, najčešće je to ženska radna snaga, koje su itekako pozdravile donošenje Zakona o trgovini, pa i zabranu rada nedjeljom. I ja vas molim ako mi ne vjerujete odite u Zagrebu u bilo koju trgovinu, pitajte i razgovarajte sa tim ženama, pitajte ih jesu li one zadovoljne činjenicom da se nedjeljom, dakle, ne mora više raditi. Pa ćete dobiti odgovor na pitanje koga prvenstveno štitimo. S druge strane što se tiče eventualnih dakle, proširenje, asortimana na benzinskim postajama, vi ste adresirali to pitanje na pravu adresu. Prava adresa dakle, državni inspektorat, inspekcijske službe trebaju raditi svoj posao, inspekcijske službe imaju ne samo našu punu podršku, nego dapače inspekcijske službe su već potaknute od strane Ministarstva gospodarstva kada smo uvidjeli da postoje ovakve pojave da se one i spriječe u samome začetku. Što se pak tiče on line kupnje, dakle, moram se začuditi vašoj primjedbi nisam znao da on line kupnja dakle, je zabranjena u Republici Hrvatskoj, to mi je novost, evo to mi je novost dakle, i sama zemlja pametna, razvijena pa tako i Hrvatska upravo suprotno potiče on line kupnju, to moramo činiti i mi. Dakle, poštovana gospođo zastupnice, što se pak tiče efekata, pozitivnih ili negativnih, rada nedjeljom, moram reći sljedeće. Danas je 28 dan mjeseca siječnja, 28 dan primjene novog Zakona primjene novoga Zakona o trgovini. Od tih 28 dana, jako je puno bilo državnih blagdana, jako je puno bilo dana kada su trgovački centri radili a da je temperatura u njima zbog plinske krize o kojoj smo dosta govorili bila daleko niža pa je to itekako utjecalo na promet. Mi kao i svaki drugi zakon monitorirati ćemo i raditi analize o utjecaju ovoga zakona, ali 27 dana siječnja nije dovoljno da bi se izvlačili bilo kakvi suvisli zaključci. Dakle, pratiti ćemo efekte zakona, a zakon kao što sam rekao štiti sve one koji rade u trgovini a posebice dakle, djelatnica u trgovini. Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa Dragica Zgrebec izvolite.
Nisam zadovoljna odgovorom. Činjenica jest da Zakon što se tiče radnog vremena ne štiti zaposlene jer će oni gotovo pola godine po tom istom zakonu raditi nedjeljom. On line kupnja nigdje nije dopuštena u nedjelju, pa nije ni našim zakonom. Ja govorim o on line kupnji nedjeljom. Istovremeno kažete da vi niste nadležni za inspekcije ali ste im uputili poruku da trebaju to vršiti, to je dobro, ako ste to napravili. Međutim, u čemu je problem? Neki su ovaj Zakon o trgovini nazvali da je to Zakon poput švicarskog sira, punog rupa i onda je moguće zapravo se događati ovakve pojave koje se dešavaju danas u Hrvatskoj, jer ste dozvolili da neki prodaju sve proizvode, koje do tada nisu prodavali, a onima koji od toga žive, kojima je to osnovna djelatnost to ne mogu raditi. To je problem mnogih naših zakona i čovjek počinje misliti da to i nije slučajno, nego da se to i namjerno radi da bi se nekome pogodovalo.
Hvala. Postaviti će pitanje gospodin zastupnik Zdravko Kelić. Izvolite.
Svoje pitanje ću uputiti ministru poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja, gospodinu Pankretiću. Danas u Hrvatskoj imamo više od 32 tisuće hektara pod voćnjacima. I sasvim sigurno da je to jedan veliki napredak, gledajući kroz ovih nekoliko godina, jer Hrvatska je jedan, kao jedan od prioriteta stavila povećanje proizvodnje voća, jer smo veliki uvoznik toga voća. U isto vrijeme se povećala proizvodnja i povrća što je također dobro za Hrvatsku, jer težimo jednom cilju a to je da ne moramo uvoziti voće i povrće. U isto vrijeme pojavljuje se jedan strah kod proizvođača voća i povrća, strah iz razloga da neće imati gdje skladištiti svoje proizvode i na taj način se boje ulaziti u nove nasade. Gospodine ministre, ja vas pitam, što je ministarstvo učinilo glede ovoga problema, i što će učiniti u naredno razdoblje da se sigurno i veći broj zainteresiranih može uključiti u proizvodnju i voća i proizvodnju povrća?
Hvala. Gospodin ministar Božidar Pankretić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, zahvaljujem se gospodine zastupniče. I na početku ću reći da je izuzetno važno imati određene skladišne kapacitete za čuvanje voća i povrća jer svi smo se mi uvjerili kada neko voće dođe van sezone koje su cijene toga voća u usporedbi primjerice u sezoni. Zato smo mi još 2003. godine pokrenuli projekat koji je trebao riješiti skladište infrastrukturu za dugotrajno čuvanje i voća i povrća i u tome dijelu izgradnju ULO hladnjača. I moram reći, krenulo se sa nekih 10 tisuća tona postojećeg kapaciteta. I kada vidimo današnju količinu koju imamo hektara voćnjaka, rekli ste preko 32., 33 tisuće hektara, cilj nam je da do ulaska u Europsku uniju dođemo do 40 tisuća hektara voćnjaka. Onda je vrlo jasno da moramo to u tom dijelu pratiti i sa skladišnim kapacitetima, posebice sa ULO hladnjačama. Do današnjeg dana je izgrađeno cca. 27 tisuća tona skladišnih kapaciteta ULO hladnjača, što je definitivno nedostatno. I mi smo u prošloj godini raspisali javni natječaj, razgovarali sa mnogim našim proizvođačima, ali i onima koji se bave skladištenjem i na javnom natječaju dobili zahtjeve za osam novih projekata, od toga 4 projekta za ULO hladnjače i izgradnju i rekonstrukciju logističkih centara i dakako u ovom dijelu za rekonstrukciju skladišta i logističkih centara za povrće. U tom dijelu mogu sada naglasit, s obzirom na postojeće kapacitete i s ovim koji će se vjerujem izgraditi sa ovom našom potporom koja iznosi 25 milijuna kuna ukupno za 2008. godinu da možemo u budućnosti spremno dočekati i podizanje novih voćnjaka, ali i nove proizvodnje u povrću sa kapacitetima čuvanja i skladištenja koji omogućuju i niže cijene što se tiče voća i povrća kada je to van sezone. Vjerujem da smo na ovaj način osigurali dovoljno kapaciteta i da možemo spremno čekati podizanje novih voćnjaka i nove proizvodnje. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin Zdravko Kelić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine ministre, a vjerujem da će vaš odgovor doći i do ušiju svih onih koji žele ući u novu proizvodnju, a posebno oni koji imaju svoju proizvodnju trenutno sada i koji su bili zabrinuti dok nisu evo čuli i vaš odgovor.
Hvala. Gospođa zastupnica Dubravka Šuica. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, moje pitanje postavljam ministru vanjskih poslova gospodinu Gordanu Jandrokoviću. Čuli smo od premijera govoriti o vanjskoj granici Europske unije na Sloveniji. Međutim, moje pitanje se miče na vanjsku granicu, buduću, Europske unije, a to je na granicu sa Crnom Gorom odnosno sporno pitanje u Bokokotorskom zaljevu. Sjećamo se vremena kad je kao povod za napad i agresiju na Dubrovnik spominjana upravo ta granica i sporno pitanje na Prevlaci. Koliko primjećujem i koliko pratim stanje, vidim da dosta uspješno vodite pregovore sa susjednom državom i vjerujem da postoje i rezultati. I to održano je prvo povjerenstvo i to sastanak Hrvatsko-crnogorskog povjerenstva za pripremu pravnog postupka za razgraničenje na moru pred Međunarodnim sudom pravde u Haagu. Vjerujem da možete ovaj Sabor izvijestiti o nekim rezultatima. Međutim, bez obzira što je premijer kazao da ćemo sa Slovenijom rješavati, nadam se, na zadovoljavajući način, ipak se ne mogu oteti dojmu i ne upitati ne rješavamo li sa Crnom Gorom lakše problem granični nego što to radimo s našim sjevernim susjedom Slovenijom.
Hvala. Gospodin ministar Jandroković. Izvolite.
Uvažena zastupnice, zahvaljujem se na pitanju. Odnosi sa susjednim zemljama, razvoj što boljih i sadržajnijih sa susjednim zemljama jest jedan od prioriteta hrvatske vanjske politike. U tom kontekstu i razvoj odnosa sa Crnom Gorom smatramo iznimno važnim. Naravno, tu je i pitanje odnosa sa Bosnom i Hercegovinom, Srbijom i ostalim susjednim zemljama, ali želim posebno naglasiti Crnu Goru kao zemlju koja je nedavno stekla svoju neovisnost i od trenutka stjecanja neovisnosti odnosi između Hrvatske i Crne Gore sve su bolji. To je važno i stoga što postoji jedan broj pitanja, otvorenih pitanja koji su nastali tijekom raspada bivše države. Dobro nam je poznata uloga Crne Gore u tim vremenima, međutim čuli smo ispriku najviših dužnosnika Crne Gore i ta isprika bila je i dobar temelj za nastavak svekolikih bilateralnih odnosa. Jedna od važnih tema u našim odnosima jest i konačno rješavanje pitanja granice između Republike Hrvatske i Crne Gore. Naravno, spomenuli ste da se radi o onom dijelu granice na poluotoku Prevlaci. Stoga je i dana 14. siječnja ove godine održan prvi sastanak povjerenstva, Mješovitog povjerenstva hrvatskog i crnogorskog koji ima zadatak pripremiti pravni postupak za razgraničenje pred Međunarodnim sudom pravde u Den Haagu. Mi smo održali taj sastanak temeljem inicijative predsjednika vlada Hrvatske i Crne Gore, doktora Sanadera i gospodina Đukanovića. Taj sastanak održao se u ožujku 2008. godine i dogovoreno je da dvije strane to pitanje riješe pred Međunarodnim sudom pravde u Haagu na način da ova povjerenstva pripreme pravni okvir, dakle da daju jedan, da potpišu jedan posebni sporazum koji bi nakon toga i parlamenti dviju zemalja prihvatili i temeljem toga bi se izišlo pred Međunarodni sud pravde u Haagu. Prvi sastanak protekao je u vrlo dobroj atmosferi, vrlo otvoreno i jasna je spremnost i jedne i druge strane da se pronađe konačno rješenje, dakle da iz ove faze u kojoj smo sada, a to je faza privremenog režima koji je definiran Protokolom o privremenom režimu u području uz južnu granicu između dviju zemalja. On je potpisan 2002. godine. Potpisali su ga tadašnja Savezna republika Jugoslavija i Hrvatska. Dakle, želimo taj sporazum pretvoriti u jedan trajni sporazum naravno temeljem argumenata koje će jedna i druga strana podnijeti Međunarodnom sudu pravde u Haagu. Zašto je važno riješiti to pitanje? Naravno, ono je dobro i važno za nastavak razvoja bilateralnih odnosa. To je temelj na kojemu možemo onda bazirati i svekoliku bilateralnu suradnju. Važno je, kao što sam i rekao, da privremeni režim pretvorimo u stalni i trajni režim, ali isto tako je važno poslati jednu poruku da su i Hrvatska i Crna Gora spremne u europskom duhu rješavati jedno vrlo složeno političko i pravno pitanje. Ovim činom, dakle nastavkom i realizacijom ideje dvaju premijera, Hrvatska i Crna Gora svjedoče da se i na ovim prostorima i tako složena pitanja kao što je pitanje granica može rješavati na civiliziran, europski način pred jednim međunarodnim pravosudnim tijelom i vjerujem da ćemo u vrlo skoroj budućnosti vidjeti i konkretne rezultate. Na ovom prvom sastanku dogovorili smo se o načinu postupanja, zadužili smo osobe iz hrvatskog i crnogorskog dijela koje će biti zadužene za međusobne kontakte i vrlo skoro očekujemo nastavak rada tog povjerenstva.
Hvala.
Vjerujem da ćemo vrlo uspješno raditi i ostvariti rezultate koji će biti u interesu obiju zemalja. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Gospođa Dubravka Šuica. Izvolite.
Gospodine ministre, za nas gledajući to iz dubrovačke perspektive je vrlo ohrabrujuće to što ste nam sada kazali. Imajući u vidu zbivanja koja se nisu tako davno dogodila, '91.i '92. godine, u odnosu na Dubrovnik i veseli što ste pronašli put i još bi poželila da isto tako krenete rješavati pitanja sa susjedima Slovenijom.
Hvala. Postavit će pitanje gospodin zastupnik Tomislav Ivić.
Hvala lijepo, poštovani gospodine predsjedniče. Pitanje bih uputio ministru Ministarstva poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja, gospodinu Pankretiću. Naime ministre, zanima me koliko je prošle godine iz vašeg ministarstva izdvojeno sredstava za financiranje projekata iz područja ruralnog razvoja, odnosno koliko je bilo javnih natječaja raspisano za projekte. Jesu li u tim projektima sudjelovale jedinice lokalne samouprave i koji je bio cilj i namjera tih programa.
Hvala. Gospodin Božidar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, hvala lijepa gospodine zastupniče. Dakako da kada smo prošle godine definirali sam ustroj ministarstva, pa rekao bih i sam naziv ministarstva onda nije slučajno bilo da smo u naziv ministarstva stavili i ruralni razvoj. Svjesni situacije što nam se događa na seoskom prostoru da nam na žalost jedan veliki dio naših sela ostaje gotovo prazan, svjesni činjenice da je potrebito ravnomjernije razvijati seoski prostor u odnosu na gradski i urbani prostor. Definirali smo i najkonkretnije zadatke. Moram naglasiti da smo u prošloj godini raspisali 17 javnih natječaja na koje se je javilo 1967 subjekata. Od njih 1419 pozitivno je riješeno i u te svrhe na svih 17 natječaja raspodijeljeno je 143 milijuna kuna. Samo da naglasim da neke od najvažnijih natječaja kao što je programa uređenja i opremanje objekata za preradu vlastitih poljoprivrednih proizvoda gdje je podijeljeno 57 milijuna kuna. Zatim, dio mjera koji se odnosi na obnovu i razvitak sela i seoskog prostora i niz drugih mjera, a tako i mjera koje ste spomenuli, a odnosi se na jedinice lokalne samouprave gdje mogu naglasiti da se je javilo preko 150 jedinica lokalne samouprave što općina što gradova. Od toga je pozitivno riješeno 119 općina i gradova sa prosječnim iznosom po pojedinoj općini ili gradu sa preko 200000 kuna gdje naglašavam posebice sanaciju i modernizaciju nerazvrstanih cesta gdje smo imali 37 projekata preko 25 projekata obnove društvenih domova, 16 projekata ulaganja u dječje vrtiće. Dakako, dio projekata koji se odnosi na uličnu rasvjetu, vodovodnu mrežu itd. Cilj natječaja je pripomoći seoskom prostoru, uložiti u infrastrukturu, uložiti u onaj dio mogućnosti boljeg življenja na seoskom prostoru i zaustavljanje na neki način odlaska sa seoskog prostora. Mogu najaviti da su mjere izuzetno dobro primljene i također najaviti da ćemo sa tim mjerama nastaviti i u ovoj 2009. godini. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Tomislav Ivić.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine ministre, naravno da sam zadovoljan vašim odgovorom, a još više će me radovati ako se ta dinamika ulaganja u ruralna područja nastavi i u ovoj i u idućim godinama. Hvala lijepa.
Hvala. Pitanje će postaviti gospođa zastupnica i potpredsjednica Željka Antunović. Izvolite.
Hvala lijepa. Moje pitanje je namijenjeno predsjedniku Vlade. Naime, kriza je i činjenica je da na žalost siromaštvo mnogima kuca na vrata. Tijekom čitave 2008. godine hrvatsko gospodarstvo je poslovalo pod otežanim uvjetima. Po nekim anketama GFK za Hrvatsku, 1/3 domaćinstava jedva spaja kraj s krajem, a ¼ štedi već i na hrani. Treba ozbiljno uzeti činjenicu, pokazatelj da je u 2008. godini zaposleno 12,6% manje osoba nego u 2007. godini. Krajem 2008. godine na Zavodu za zapošljavanje bilo je 15000 osoba više nego što se očekivalo, a službena predviđanja za 2009. govore o novih 5%, povećanju od 5% odnosno 12000 ljudi. Čekaju nas teška vremena. Za gospodarstvo to znači moguće povećanje gubitaka i smanjenje dobiti, a za zaposlene mogući gubitak radnih mjesta i pad životnog standarda. Zbog toga vas vrlo ozbiljno predsjedniče Vlade pitam koje konkretne mjere Vlada Republike Hrvatske misli poduzeti kako bi utjecala na zaustavljanje daljnjeg gubitka radnih mjesta i pad životnog standarda u 2009. godini.
Hvala. Gospodin premijer Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospođo potpredsjednice Sabora. Ovo pitanje je vrlo aktualno i ja ću reći da Vlada poduzima sve da se u toj borbi za standard građana nastavi politika koju smo vodili u prošloj godini 2008. Koja je to politika bila? Mi smo upravo za taj sloj hrvatskih građana o kojima govorite s pravom podigli onaj neoporezivi dio plaće sa 1600 kn na 1800 kuna. Mi smo cijelu prošlu godinu uspjeli, premda će mi netko to predbaciti i predbacivali su nam da to nisu tržišne mjere niti tržišni način postupanja na slobodnom tržištu. Uspjeli smo da se cijena plina za kućanstva ne diže cijena plina cijelu godinu. Cijena struje da se ne podigne do ljeta, a nakon šta je HEP morao to učiniti da ne upadne u gubitke onda smo u Vladi donijeli mjere da se oni koji su najugroženiji, da im se subvencionira električna energija. Donijeli smo Zakon o minimalnoj plaći. To je nešto gdje zaista skidam kapu socijalnim partnerima, prije svega poslodavcima, gospodarstvenicima koji su pristali na Zakon o minimalnoj plaći unatoč tome što su u svojim redovima imali strašnu … [[Govornik se ne razumije.]] prema tom zakonu. Apeliram i na sindikate da u ovoj situaciji danas kada nam neće ništa drugo spasiti radna mjesta nego gospodarstvo i poduzetnici, da imamo razumijevanja za njih. A Vlada će učiniti sve sa svoje strane i to je ono što razmišljamo vrlo intenzivno i što će biti doneseno, odnosno predloženo Ekonomskom vijeću za desetak dana, da vidimo na koji način pomoći gospodarstvu da ovu krizu koja je tu, koju dijelimo sa Europom, koju dijelimo sa svijetom prođe što je manje moguće, sa što manje moguće okrznuća i problema. I u tom smislu Vlada je za ovaj proračun koji je ovaj Visoki dom usvojio u prosincu predvidjela nešto što ide na tragu vašeg pitanja. A to je da su u proračunu zajamčene plaće i mirovine i to se neće dirati. To je najveći doprinos jer i danas imate vrlo uvaženih stručnjaka, ekonomista, pa i iz redova vaših i naših, govorimo o strankama, govorimo o ekonomskim školama koji predlažu rebalans proračuna i prije svega zakidanje na onom dijelu kad je riječ o plaćama. Čuli smo prije početka aktualnog prijepodneva i predstavnika kluba IDS-a, uvaženog zastupnika Kajina koji čak traži da ovaj zakon povučemo o plaćama državnih službenika jer košta 800 milijuna kuna hrvatski državni proračun. Dakle, ono što vam ja mogu reći još jedanput. Mi smo u proračunu zajamčili plaće i mirovine i to je nešto što se neće dirati. Hoće li i kada biti rebalans? Vjerojatno hoće. Kada će taj rebalans biti? Onda kad vidimo kakvi su tijekovi 1. i 2. mjeseca, prema tome hoće li rebalans biti u travnja, u svibnju. Bio je svih ovih proteklih godina negdje u lipnju ili srpnju. Vjerojatno će biti ove godine ranija. Ali u ovom trenutku zazivati rebalans proračuna, kao što neki, pa i članovi ekonomskog vijeća to ovih dana traže od mene i od Vlade da bismo rashodnu stranu proračuna smanjili … [[Govornik se ne razumije.]] prije svega za plaće to u ovom trenutku nije branjivo i nije opravdano. Hoće li taj trenutak sutra doći, to ćemo vidjeti.
Hvala. Gospođa potpredsjednica Željka Antunović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, očekivala sam ipak konkretan odgovor jer je pitanje bilo i ozbiljno i pristojno. Međutim, pričamo si ipak priču. Rekli bi u Dalmaciji jedni u kupe, drugi u špade. Tri mjeseca kriza drma svijetom i Hrvatskom, novih mjera nema. A ove dosadašnje, da ne polemiziramo, baš i nisu dale neke rezultate. Možda da vas ovako direktno suočim sa rezultatima tih mjera onako kako ih vide naši građani. Pred godinu dana na početku mandata mogli ste kupiti ovoliko jabuka, danas samo jednu. Pred godinu dana na početku mandata mogli ste kupiti ovakav sir, danas samo ovoliko. Pred godinu dana mogli ste kupiti ovakav kruh, a danas samo malo više od pola. Tako to osjete naši građani, a mi i dalje možemo gubiti vrijeme.
Hvala. Idemo dalje.
Pozivam vas na sir i kruh poslije.
Dobro. Ovo je bilo vrlo zorno prikazano. Malo neuobičajeno, ali što možemo. Na redu je gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, pitanje postavljam gospodinu ministru Šimonoviću, iako možda postoji i još netko od resornih ministara koji bi se mogao uključiti u ovo pitanje, ali evo, s obzirom na njegovu kompetentnost i dobronamjernost, pitanje je za gospodina ministra Šimonovića. Naime, država kao vlasnik stanova u gradu Vukovaru, njih oko 4 800 u obvezi je plaćati pričuvu prinudnom upravitelju na stanovima kojega je ona i imenovala, a po uredbi o upravljanju stambenim fondom na područjima od posebnog državnog interesa kako bi se stanovi uredno čuvali i održavali. No, postavlja se pitanje povrata pričuve, dakle stambene pričuve koju je od korisnika stanova u Vukovaru naplaćivao prinudni upravitelj i to sudskim tužbama uz goleme sudske troškove i represiju, a što je sve osporeno odlukom Ustavnom suda Republike Hrvatske od 20. veljače 2008. godine kada je odredba gradskog poglavarstva proglašena nezakonitom. Zahtjeve za mirnu nagodbu povrata stambene pričuve podnijelo je oko 2 000 uplatitelja i to Općinskom državnom odvjetništvu u Vukovaru na što je u svom odgovoru općinsko državno odvjetništvo navelo da se zahtjev ne prihvaća, što i nije toliko sporno, ali je sporan način koji koristi državno odvjetništvo u Vukovaru i dvojaki način opisivanja razloga o istom problemu, a sa vremenskim odmakom od samo 8 dana.
Završite pitanje.
Mogu vam dostaviti, evo pitanje, mogu vam dostaviti preslike tih različitih odgovora. Iz jednog odgovora mogu se izvući veoma loši dojmovi o ovom organu u kojim bi građani trebali imati povjerenja. Dakle, postavljam pitanje. Ima li pravo općinsko državno odvjetništvo u Vukovaru proizvoljno tumačiti odluku Ustavnog suda? I drugo, hoće li se dopustiti da porezni obveznici Republike Hrvatske plate višemilijunski iznos povrata stambene pričuve građanima, korisnicima stanova, njih oko 2 000 u sudske i odvjetničke troškove i možebitne kamate, a sve zbog tvrdoglavosti, upornosti gradske uprave u Vukovaru i poduzeća Tehnostan u vlasništvu grada Vukovara koji ne pristaju na mirno rješenje spora ili na nagodbu? Hvala lijepo.
Hvala i vama, ali smo dobrano prekoračili vrijeme postavljanja pitanja.
Ispričavam se gospodine predsjedniče.
Imamo još, gospodo draga 23 pitanja postaviti, a svega smo ih prešli 19, uključujući ovo. Molim, izvolite gospodine ministar Ivan Šimonović.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine zastupniče, ja ću vam odgovor dostaviti i pismeno, ali je njegova naznaka ovakva. Naravno, ni državno odvjetništvo ni bilo tko drugi nije ovlašten ne poštovati odluku Ustavnog suda. Naprosto, radi se o različitoj interpretaciji odluke Ustavnog suda. Naime, ustavni sud je rekao da pričuvu mora uvijek plaćati vlast. Međutim, Ministarstvo regionalnog razvoja je utvrdilo da najniži zakonski iznos najamnine bude u visini pričuve. Prema tome, ono što državno odvjetništvo kaže da se od ljudi traži da plate najamninu. Samo je ta najamnina kao najniža moguća najamnina na razini iznosa koji odgovara sredstvima pričuve. Ja bih molio da, dakle ove dokumente o kojima ste govorili dostavite u jednoj kopiji državnom odvjetništvu, u drugoj kopiji nama, pa da vidimo što se oko toga može napraviti.
Hvala. Gospodin Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala gospodine ministre. Naime, najamnina i pričuva nisu dvije iste stvari. Dakle, to je prije svega. A drugo, ja sam apostrofirao i ovaj spor koji će se razviti gdje 2 000 ljudi traži povrat svoje pričuve, što će biti zaista jedan višemilijunski iznos koji, jasno tko će platiti, to naši porezni obveznici, je li. Ako tu dođe do toga, je li. A nudi se mirno rješenje i nagodba, što je mislim da je prihvatljivo za gradsku upravu grada Vukovara, je li. Hvala.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Damir Kajin.
Pitanje želim postaviti premijeru gospodinu Sanaderu. Kad sam nekoliko puta već prozvan za ovih 750 milijuna kuna za javne službenike ja ne znam što o tome misli ministar Šuker ali bih rekao još jedanput oprezno s time. Pada bruto društveni proizvod, pada zaposlenost, pada kupovna moć, padaju prihodi od PDV-a, pada uvoz, izvoz, rastu troškovi sanacije brodogradnje, padaju krediti, rastu kamate, nema stranih investicija, raste nelikvidnost, vanjski dug je preko 39 milijardi eura itd. Međutim, ovo pitanje se tiče turističkog zemljišta. U Hrvatskoj malobrojni ali zato odabrani usuđujem se reći posjeduju više no što su posjedovali rimski carevi. Ja sam siguran da jedan Vespazijan koji je dao sagraditi jednu velebnu arenu, Dioklecian Dioklecijanovu palaču u Splitu nisu kontrolirali toliko obale koliko kontroliraju recimo neki istarski ili hrvatski tajkuni, neki privatni investicijski fondovi i tome slično. Oni kontroliraju više obale no što ima recimo jedna Slovenija o kojoj je govorio Đapić. To što Slovenija nema mora to se nas jasno ne treba ticati. Ali što želim reći? Ima tvrtki koje kontroliraju po 200, 300, 400 hektara tzv. turističkog zemljišta. Sve one to pokušavaju uknjižiti jasno na svoje ime i nitko ne postavlja pitanje dokle će to biti tome tako i zašto oni moraju biti privilegirani do te mjere da već petnaest godina koriste stotine hektara tzv. turističkog zemljišta a da nikome ništa ne plaćaju. Znači, kada pitanje je će Hrvatska donijeti Zakon o turističkom zemljištu? Kada će država po tom osnovu početi uprihodovati neke prihode a ne da naši korumpirani suci isto na sjeveru i na jugu Hrvatske ili Istre, svejedno donose odluke da se netko na svoje ime može uknjižiti na 100, 200 hektara tzv. turističkog zemljišta. Znači, jednostavno hoće li Hrvatska donijeti Zakon o turističkom zemljištu i kome bi to turističko zemljište na neki način trebalo pripasti odnosno kako bi se ti prihodi pretpostavljam između države i lokalne samouprave trebali dijeliti ili raspoređivati?
Hvala. Premijer doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, ja sam ovdje u ovom Visokom domu prije nekoliko mjeseci rekao da ćemo do konca 2008. uputiti Prijedlog zakona o turističkom zemljištu u Hrvatski sabor. Nismo to učinili evo resorni ministar to zna iz jednog razloga. U konzultacijama a mi prije nego zakon pošaljemo u Sabor konzultiramo Europsku komisiju. U tim konzultacijama s Europskom komisijom bilo je nekih pitanja koja su oni postavili i te konzultacije s njima još uvijek traju. Dakle, ne želim ništa drugo nego da komisija što prije zajedno s našim timom iz Ministarstva pravosuđa završi taj posao kako bismo mogli uputiti taj zakon u Hrvatski sabor. Ukoliko se to ne dogodi u iduća dva tjedna evo mi ćemo za vrijeme ovog zasjedanja, najavljeno je nekoliko tjedana, mi ćemo za vrijeme ovog zasjedanja, dakle ove sjednice Sabora uputiti taj prijedlog zakona u proceduru u Hrvatski sabor. Dakle, do kraja ove sjednice Vlada će uputiti zakon u proceduru u Hrvatski sabor.
Hvala. Gospodin Damir Kajin. Izvolite. Pa samom činjenicom da pojedinci za ništa koriste 200, 300, 400 hektara tzv. turističkog zemljišta mene čini duboko nesretnim. Što sad Europska unija ima sa našim turističkim zemljištem, to me jednako čini nesretnim. Nama je obećano da će taj zakon biti u proceduri do kraja 2008. Nije donesen. Iskoristili su jednu turističku sezonu nikome nisu platili ništa i pretpostavljam da će gratis "đabe" dobiti mogućnost da i 2009. koriste 200, 300, 400 hektara tzv. turističkog zemljišta. Da se razumijemo, ja nisam na nekim novim grandioznim nametima ugrozimo turističku ekonomiju, ne daj Bože zato jer su sve oči ove zemlje uprte u samu turističku sezonu ali jesam da već jedanput da se onako kolokvijalno izrazim to zemljište pod "općenarodna imovina". Znači, državno vlasništvo, vlasništvo lokalne samouprave a ne da kao što rekoh korumpirani suci bilo na sjeveru Hrvatske ili jugu to prepuštaju ili prenose sad ovim ili onim vlasnicima tih hotelsko-turističkih kompleksa. To jednostavno nije pošteno i to već jedanput treba definirati. A da novim nametima ne smijemo ugroziti turističku ekonomiju to također stoji.
To ćemo o zakonu raspravljati, ne treba sad u pitanju i odgovoru raspravljati o zakonu. Na redu je gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala lijepa. Svoje pitanje upućujem gospodinu ministru Šukeru. Zaduženim hrvatskim građanima prijeti povećanje kamatnih stopa na kredite. To najavljuju sve banke. U Hrvatskoj gotovo da nema obitelji bez barem jednog hipotekarnog kredita. Ljudi su se zaduživali jer su morali osigurati pogotovo mlade obitelji krov nad glavom a vi ste im obećali gospodarski rast i viši standard. Sada su oni prevareni. Ne samo da ne žive bolje nego im prijeti i beskućništvo. Moje pitanje kada banke svoje kamate podignu na najavljenih 13% čime bi rate kredita za mnoge zadužene građane postale neizdržive hoćete li vi kao što je to učinio i premijer početi telefonirati bankama ili ćete mirno gledati kad banke počnu ovrhama preuzimati imovinu hrvatskih građana?
Hvala. Gospodin ministar Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo zastupnice, meni je drago da ste vi otkrili nešto što nitko u ovoj državi ne zna, što ne zna niti guverner Hrvatske narodne banke, što ne znaju predsjednici najvećih i svih ostalih hrvatskih banaka da će kamatna stopa biti 13%. Možda bi to bila vaša osobna želja da se smijete eventualno neuspjehu ove Vlade. Ali nažalost, to neće uspjeti jer kako bi Zagorci rekli: "Ne bu išlo.". Morate znati da je ova Vlada od početka financijske krize reagirala upravo onako kako treba reagirati. Donošenjem odluke o povećanju osiguranja štednih uloga od 400 tisuća kuna poslala je dvije jasne poruke. Prvu da hrvatskim građanima garantira njihove štedne uloge. A druga stvar da vjeruje u vlastiti bankarski i financijski sustav. Dakle, to su dvije poruke koje su poslane i tada ste govorili da je financijska kriza, da će hrvatske banke propasti, da će se raspasti financijski sustav Republike Hrvatske. Međutim, vidjeli ste i po domaćim ocjenama a i po ocjenama međunarodnih financijskih institucija Hrvatska je tu financijsku krizu prošla poprilično bezbolno. Pa zar vi smatrate da je oportuno, da nije dobro ako netko želi nametnuti nekakve nove namete hrvatskim građanima, a to može prelomiti na teret vlastite dobiti? Zar smatrate da nije normalno, da onda premijer i resorni ministar razgovaraju sa tim? Ako vi to tako smatrate, onda je nama drago, jer s obzirom na takvu politiku biti ćete još dugo u oporbi. I nemojte molim vas, plašiti hrvatske građane sa povećanjem kamata, sa ovim ili s onim. Hrvatska narodna banka i hrvatska Vlada čini sve da se to ne dogodi, a isto tako da osigura sredstva gospodarstvenicima da mogu refinancirati svoje obveze i financirati nove projekte. Prema tome, ova vaša najava na svu sreću hrvatskih građana je neistina i netočna i nije mi jasno koji vam je motiv.
Hvala. Gospođa Antičević-Marinović.
Vi niste uopće odgovorili na moje pitanje jer očito ne vidite svoju odgovornost, vi ste građanima obećali bolji život. I sada nije bitno, ovo nije pitanje tko je na vlasti, tko je u oporbi što govorite, nego je činjenica i najbitniej da se ljudima sprema, da oni budu na ulici. To je najveći problem. A osim toga, ne mogu aktivirati ni onu famoznu jamstvenu karticu premijera Sanadera, koju ste nakon izbora povukli iz opticaja kao posve bezvrijedni papir.
Hvala lijepa. Dame i gospodo zastupnici, prešli smo 21 zastupničko pitanje, ostaje još 20 zastupničkih pitanja. Sada ćemo napraviti jednu kratku stanku do 12,30, molim vas, nastavljamo sa zastupničkim pitanjem i prvi će postaviti pitanje zastupnik Mario Zubović, potom Nedjeljka Klarić i tako dalje. Eto. Dame i gospodo zastupnici, nastavljamo sa postavljanjem zastupničkih pitanja. Molim vas, imamo još 20 zastupnika i zastupnika. Molim vas da postavimo pitanje koncizno, a isto tako da odgovor članova Vlade bude također koncizan i da skratimo. Većina je prekoračila vrijeme do sada. Malo moramo racionalizirat vrijeme. Ima riječ postaviti pitanje gospodin zastupnik Mario Zubović. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Ja ću probati isto biti kratak i kako vi kažete koncizan. Ja postavljam pitanje ministru vanjskih poslova i europskih integracija. Radi se, tema je NATO. Mi znamo da imamo dvije glavne vanjskopolitičke zadaće. To je primanje u NATO savez i primanje u Europsku uniju. NATO savez će biti kako izgleda, vrlo brzo, znači 3., 4. mjeseca u Strassbourgu i Koelnu u Njemačkoj, bit će konferencija NATO-a i Hrvatska će tu biti primljena nadamo se u NATO savez. Dosada je 7 zemalja deponirala svoje dokumente, 11 zemalja čeka deponiranje, znači da je ratifikacija gotova i samo 8 zemalja još nije obavio ratifikaciju u svojim parlamentima. Ali moje pitanje se odnosi ministru, gospodinu Jandrokoviću, da nam kaže što mi u Hrvatskoj trebamo napraviti do tog ulaska u NATO savez. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin ministar Jandroković. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Uvaženi gospodine zastupniče, lijepo ste i sami kazali, Hrvatska ima dva velika vanjskopolitička cilja. Jedno je ulazak u Europsku uniju, drugi je ulazak u NATO i moram sa zadovoljstvom reći da kada je ulazak u NATO u pitanju , nas zaista dijeli još vrlo malo koraka, vrlo malo dana i Hrvatska će ostvariti taj veliki cilj i postati punopravna članica NATO saveza. Što se tiče onoga što mi moramo učiniti kod kuće, moram sa zadovoljstvom reći da je ocjena svih zemalja članica, da je ocjena isto tako i ljudi koji rade u NATO savezu da je Hrvatska na unutarnjem planu, kada su u pitanju reforme i vojne i civilne, učinila sve što je potrebno i u potpunosti zadovoljava standarde potrebne da bi ostvarila punopravno članstvo. Htio bih vas samo ispraviti oko ratifikacije. Do sada je 18 zemalja ratificiralo, ali 10 zemalja, ne 7, 10 zemalja je već i deponiralo potpisani protokol u Washington jer su Sjedinjene američke države depozitar tog ugovora i očekujemo da će negdje do kraja veljače ili početka ožujka taj proces biti gotov do kraja, dakle sve zemlje ratificirat će i deponirati ugovore u Washingtonu. Nakon toga kreće proces koji mi moramo odraditi u Hrvatskoj, a sastoji se od toga da izradimo Nacrt prijedloga Zakona o potvrđivanju Sjevernoatlantskog ugovora. To je zadaća ministarstva kojem sam ja na čelu, Ministarstva vanjskih poslova i europskih integracija. Nakon toga taj nacrt šaljemo nadležnim državnim tijelima, od Ureda predsjednika Republike Hrvatske, Ureda predsjednika Vlade, Ureda za zakonodavstvo Vlade, resornim ministarstvima, Ministarstvu financija, obrane i svima ostalima koji su uključeni u taj proces. Nakon toga se isti dostavlja Vladi koja, nakon što prođe radna tijela Vlade, upućuje taj prijedlog zakona Hrvatskom saboru na donošenje. Nakon što se u Hrvatskom saboru usvoji i izglasa većinom glasa Sjevernoatlantski ugovor, ispravu o tome potpisuje predsjednik države i nakon tog potpisa i Republika Hrvatska deponira instrument ratifikacije kod depozitara Sjevernoatlantskog ugovore, dakle to je State Department, to je Washington, Sjedinjene američke države. Na taj način završava se proces, Hrvatska postaje punopravna članica, a na summitu koji će se održati 3. i 4. travnja u Koellu i Strassbourgu tamo ćemo to proslaviti, dakle nećemo na tom samom summitu postati članica. Članica saveza postat ćemo vjerojatno ipak dva ili tri tjedna prije početka summita. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Mario Zubović. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine ministre. Meni je drago da će to tako sve dobro ići, pa nadam se da će i naši pregovori krenuti što se tiče Europske unije skoro i da će se blokada koju sada imamo isto tako riješiti. Hvala lijepo.
Hvala. Pitanje će postaviti gospođa zastupnica Nedjeljka Klarić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, predsjedniče Vlade sa ministrima, gospođe i gospodo zastupnici. Svoje pitanje bih uputila ministru zdravstva i socijalne skrbi, gospodinu Milinoviću. Naime, važan dio reforme, zdravstvene reforme kompletnog sustava su i liste čekanja. Po nekakvim mojim informacijama liste čekanja na lokalnim razinama su iznimno dobro primljene od strane naših građana, od strane samih pacijenata. Gospodine ministre, možete li nas izvijestiti što su rezultati Nacionalne liste čekanja. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin ministar Milinović. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedniče. Uistinu, jedna od prostora percepciji i stvarnoj korupciji u zdravstvenom sustavu je i duge liste čekanja. Prije dva, tri, četiri mjeseca vidjeli smo da na ultrazvuk dojke, STAND magnet, ultrazvuk srca, endoprotezu kuka je čekalo, ja bih rekao, za hrvatske prilike nedopustivo puno, negdje oko 8 tisuća pacijenata. Za dva i pol mjeseca nakon što smo išli u formiranje Nacionalne liste čekanja, neki su bili protiv formiranja te Nacionalne liste čekanja sada na ovih 7 nabrojenih pretraga, od 8 tisuća ljudi, 8 tisuća pacijenata, čeka 4 tisuće pacijenata, dakle smanjili smo za 50%. Što se tiče, evo imam najnovije podatke koje smo jučer dobili iz Ureda za Nacionalnu listu čekanja koji je formiran u Ministarstvu zdravstva, koji radi u prije mjesec dana u dvije smjene, da je CT, pretraga CT smanjena lista čekanja za 55%, magnetska rezonanca za 33%, ultrazvuk srca 45%, ugradnja endoproteze kuka smanjena za 25%. Mogu reći nekoliko podataka što ste rekli i sa lokalne razine. Evo reći ćemo za CT, Slavonski Brod prosjek dana čekanja je bio 60 dana, sada više nema liste čekanja. Pa u Vukovaru 90 dana se čekalo za CT, sada više nema liste čekanja. Pakrac sa 150 dana za CT sada više nema liste čekanja, ako uzmemo ako čovjek čeka do 20 dana da nema liste čekanja. Pa idemo na magnetsku rezonancu. Reći ćemo, Opća bolnica Požega, bilo je 78 dana, lista čekanja smanjena je za 60% na 25 dana. KBC Rijeka sa 81 dan nema više liste čekanja za magnetsku rezonancu. Evo za ultrazvuk srca. Klinički bolnički centar Rijeka sa 65 dana smanjeno na 40 dana. Stend koji se čekao 3 mjeseca nema liste čekanja za stend. I to je odgovor svima onima koji su rekli da ravnatelji čuvaju stolicu i financije na uštrb pacijenata zato jer smo rekli radite i prekovremeno. I to ćemo platiti. Zadar nema liste čekanja za stend Split koji je riješio 3256 pacijenata sa liste čekanja. Pa idemo malo do Zagreba. Sveti Duh sa 60 dana. Lista čekanja za stend sada je 30 dana. Ultrazvuk srca za 50% smanjena lista čekanja. Za mrenu se čekalo 180 dana. Sada se čeka 70 dana. I za CT nema liste čekanja. Za endoprotezu kuka sa 425 dana smanjeno je na 250 dana itd. itd. itd. Mi smo, Vlada Republike Hrvatske je najavila oštru borbu protiv korupcije, pa sukladno tome i ministar zdravstva protiv korupcije i percepcije korupcije u zdravstvenom sustavu. Svi ovi pokazatelji pokazuju da smo odlučni u tome, ali odlučni u tome da ćemo i ovu reformu i u buduće graditi na korist našim pacijentima.
Hvala. Gospođa Nedjeljka Klarić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine ministre. Evo, ja sam doista vrlo zadovoljna zapravo vašim odgovorom, jer su rezultati nacionalne liste čekanja sjajni. Hvala lijepa.
Hvala. Riječ ima za postavit pitanje gospodin Krešimir Ćosić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, pitanje upućujem ministru obrane gospodinu Vukeliću. Poštovani gospodine ministre, punopravno članstvo Republike Hrvatske u NATO-u pruža nove prilike hrvatskom gospodarstvu. Otvaranje novih tržišta u obrambeno-sigurnosnom sektoru prilika je za nove poslove, rast našeg izvoza kao i uravnoteženje naše trgovinske platne bilance. Hrvatski izvoznici dobivaju dakle novu priliku. Hrvatski izvoznici tu priliku bi trebali iskoristiti. Pravo sudjelovanja na tenderima NATO-ve logističke agencije NAVSE pravi je izazov. Na toj listi se nalazi danas preko 10000 tvrtki, a godišnji promet NATO-ve logističke agencije iznosi preko milijardu eura. Hrvatska je za 60-tak dana dakle u NATO-u. Prilika je to koju treba iskoristiti, no međutim sve to ovisi o našim tvrtkama. Što sve uraditi kako bi se te prilike iskoristile? Tko ima šansu? Tko nema šansu? … [[Govornik se ne razumije.]] i tko još drugi. Što učiniti da bi povećali broj onih koji mogu na tako zahtjevnom tržištu ostvariti rezultate. Trebaju nam novi proizvodi. Kako do njih doći? Hvala.
Gospodin ministar Vukelić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo. Vaše pitanje poštovani zastupniče je vrlo važno i bitno u vremenima u kojima se nalazimo. Jer vremena u kojima jesmo kada je riječ o gospodarstvu su vrlo izazovna. To svi znamo. Evo danas je bilo dosta o tome govora, a izazov uvijek je i šansa. Izazovi su šansa da se iskoristi mogućnost nastupa ili dolaska na nova tržišta. Ta šansa jeste i naše članstvo u NATO savezu i vi ste spomenuli najjaču logističku agenciju NANSU od NATO saveza koja obavlja prije svega poslove za članice NATO saveza kada je riječ o zemljama koje imaju istu vojnu opremu, naoružanje, u nabavci rezervnih dijelova, u održavanju. Ali ne samo u tome. Riječ je tu i o poslovima graditeljstva, riječ je tu o prehrambenoj industriji, riječ je tu o prijevozu. Dakle, o mnogim područjima gdje mi imamo domaćih tvrtki, kompanije koje mogu se uključiti na to tržište. Jasno treba zadovoljiti standarde. Treba imati kvalitetu i zbog toga je u organizaciji Ministarstva gospodarstva, Obrtničke komore, Gospodarske komore, Agencije za malo gospodarstvo, udruge poslodavaca. 3. srpnja prošle godine organizirana je jedna velika konferencija gdje je našim gospodarstvenicima prezentirano što to je NATO savez, članstvo u NATO savezu, koje su gospodarske mogućnosti i na toj konferenciji ponavljam su bili i predstavnici NANSE koji su prezentirali mogućnosti za naše gospodarstvenike. Na njima je da se pripreme. To je istina. Ali vi ste u ovom svom pitanju spomenuli neke tvrtke, kompanije koje su i danas u Hrvatskoj dobre i koje i danas proizvode vojnu opremu ili naoružanje koje je prisutno na tržištima diljem svijeta. Prema tome, rekao bih da ne samo članstvo u NATO savezu, ne samo upravo ova agencija NATO saveza NANSA, nego i modernizacija, opremanje naših Oružanih snaga je šansa i izazov za naše tvrtke, kompanije. Ove tvrtke koje ste spomenuli kada je riječ o proizvodnji pištolja, kada je riječ o proizvodnji strojeva za razminiranje, kada je riječ o proizvodnji kacige, kada je riječ o proizvodnji naših brodova i do sada ostvaruju značajne rezultate u izvozu. U posljednjih pet, šest godina taj izvoz je iznosi negdje oko milijardu i 800 milijuna kuna. Prošle godine taj iznos je negdje oko 70 milijuna američkih dolara. Znači, negdje oko 400 milijuna kuna u zemlje ne samo zemlje, dakle koje nisu tržišta Sjedinjene Američke Države, a i tu smo izvozili nego i na područje Alžira, Saudijske Arabije, Italije itd. Opremanje i modernizacija naših snaga dakle je šansa da se i tehnološki ojačaju naše tvrtke, kompanije i da kroz to opremanje u stvari i izađu na neka nova tržišta na koja možda do sada i nisu ni bila. I zato mi u ministarstvu tome dajemo posebno veliki značaj i pažnju. Zbog toga je i u svim pripremama daljnjeg opremanja i modernizacije naših Oružanih snaga. Radi se na pripremi takovih tendera koji će u stvari dati i šansu hrvatskom gospodarstvu, koji će im dati jednu i stabilnost kroz dugogodišnje ugovaranje. Ali koji će im dati šansu da kroz i tehnološki razvoj budu spremni izaći i na nova tržišta. Kada govorim o tome onda sigurno treba uvijek spominjati i offset program jedan od važnih elemenata nabavke oružja i opreme za Oružane snage. Dakle, uključivanje našeg gospodarstva tamo gdje i nemamo proizvodnje. To je primjer borbenog oklopnog vozila. Podsjetit ću nas sve zajedno da je u tom primjeru upravo Đuro Đaković transferom tehnologije postao sposoban ili postat će sposoban proizvoditi nešto što do sada nije mogao ili nije imao te sposobnosti. U tom pravcu ćemo i dalje razvijati i programe kada je riječ o opremanju naše vojske i naših pripadnika Oružanih snaga u odorama, u čizmama, u … [[Govornik se ne razumije.]] svemu onome dakle što može imati za posljedicu razvoj naše industrije, domaće industrije i njezine izvozne sposobnosti jer industrija, proizvodnja je temelj snage svakog gospodarstva. A u izazovnim vremenima kao što su danas onda je to i temelj stabilnosti ekonomske svake zemlje.
Hvala lijepa. Inače molim sve da kada govore ili odgovaraju i postavljaju pitanja ipak obrate pažnju na ovaj crveni ovdje znak koji sustavno se zanemaruje.
Hvala lijepo gospodine ministre na ovom iscrpnom, detaljnom odgovoru. Ono što bih trebalo posebno naglasiti, neke naše tvrtke koje su i do sada bile izvrsne nisu na žalost imale prilike tim tržištima. Konkretno, … [[Govornik se ne razumije.]] je imao šansi pobijediti na mnogim … [[Govornik se ne razumije.]] tenderima, ali to nije bilo moguće jer nije bio registriran kao tvrtka koja je prihvatljiva za sudjelovanje na tim tenderima. Prema tome, zaista sudjelovanje Republike Hrvatske u tom gospodarskom aspektu NATO-a je i te kako važno i zaslužuje pažnju, a ja bih rekao i dugoročnu brigu i Ministarstva obrane i Ministarstva gospodarstva i Hrvatske agencije za malo gospodarstvo kao što ste spomenuli, jednu izuzetnu uspješnu međunarodnu konferenciju na tu temu. Hvala lijepo.
Hvala. Pitanje će postaviti gospodin zastupnik Stanko Grčić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Odlučne mjere i postupci koje Vlada Republike Hrvatske poduzima vezano za financijsko i gospodarsko stanje u društvu ukazuju na postojanje određenih teškoća. Ekonomski analitičari nam najavljuju probleme i stanje recesije koje smo čuli danas je već zahvatilo veliki broj zemalja Europske unije. Ali također ukazuju i na postojanje određenih prilika i šansi za djelovanje u tim kriznim situacijama. S obzirom da značaj turističke djelatnosti, odnosno turizma u cijelosti kod nas u društvu, upućujem pitanje državnom tajniku Branku Grgiću u Ministarstvu turizma kakova je vaša ocjena protekle turističke sezone, odnosno jesmo li se pripremili za najavljene recesije za ovu godinu i kakva su vaša očekivanja u pogledu turizma u ovoj godini?
Hvala. Gospodin ministar Bajs. Izvolite. Državni tajnik, gospodin Grgić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Prije svega, treba napomenuti da je prethodna godina do sad najuspješnija godina do sada u turizmu. 11 milijuna registriranih dolazaka turista, gotovo 57 milijuna noćenja. To je ujedno povećanje od 1, odnosno 2% u odnosu na 2007. godinu. Međutim, ono što posebno raduje, to su podaci iz Hrvatske narodne banke vezane za prihode od turizma. Naime, u prvih 9 mjeseci u 2008. godini ostvareno je 6,806 milijardi eura prihoda, dok je za cijelu 2007. godinu ostvareno 6,739 milijardi eura, što nam daje za pravo očekivati da će kada budu gotovi podaci za cijelu 2008. godinu prihodi premašiti 7 milijardi eura. Treba napomenuti da su ti rezultati postignuti unatoč nekim činjenicama na globalnoj razini, prvenstveno mislim na visoku cijenu nafte i goriva, visoku cijene hrane, tako da je sezona vrlo uspješno završena. Hrvatska je već odavno uskladila cjelokupno svoje zakonodavstvo iz područja turizma sa zakonodavstvom Europske unije. Prvenstveno mislim na paket zakona o turističkim zajednicama kojim su stvorene pretpostavke za unaprjeđenje rada cjelokupnog sustava turističkih zajednica i isto, donesen je novi Zakon o golfu koji će omogućiti značajan napredak i razvoj i obogaćenje hrvatske turističke ponude. Globalna gospodarska kriza koja je pogodila cijeli svijet u zadnjem kvartalu prošle godine dotakla je, naravno i turizam. Po zadnjim prognozama Svjetske turističke organizacije, procjenjuje se da će u idućih 6 do 9 mjeseci doći do stagnacije, a u nekim područjima i pada turističkog prometa, što su najbolje osjetile i zemlje konkurentne nama, Italija i Francuska. Međutim, hrvatski turizam, sve to utječe da globalni igrači, naši konkurentni su već pokrenuli ulaganja znatno većih iznosa u turističku promociju i pripremu mjera u drugim pojedinim gospodarskim prilikama ako dođe do značajnih padova. Hrvatski turizam za sada ne treba strahovati po podacima, već sa svojim komparativnim prednostima poput blizine glavnih tržišta, emitivnih tržišta za Hrvatsku, sjajne prometne infrastrukture, trenutke cijene goriva nadamo se da će sezona biti ista kao i prošle godine, što je i glavni cilj ovog ministarstva. Uz to, Vlada i ministarstvo su već do sada izdvojili značajan iznos sredstava u turističku promociju za koju će se ove godine na razini države izdvojiti preko 200 milijuna kuna sredstava kroz osmišljene potpore zajedno sa hotelijerima, putničkim agencijama, inozemnim tour-operatorima i drugim partnerima iz privatnog sektora. To prvenstveno mislim na mjere udruženog oglašavanja koja su već u tijeku i prema rezultatima koje imamo, već su dosta iskorištene, s obzirom da je već siječanj ove godine. Naš glavni cilj je, ponavljam učvršćivanje postojećih pozicija na međunarodnom turističkom tržištu i ponavljanje rezultata 2008. godine. Mi ćemo u ministarstvu pratiti situaciju na globalnoj razini i svim pojedinačnim emitivnim tržištima i učiniti ćemo sve da se ostvari potpuna suradnja privatnog i javnog sektora koja je sad izrazito potrebna u cilju ostvarivanja kontinuiteta daljnjeg rasta u hrvatskom turizmu.
Hvala. Gospodin Stanko Grčić. Izvolite.
Hvala državnom tajniku na najavi ovih pokazatelja koji, evo bude nadu i ohrabruju i nadam se da upravo ove najave i pokazatelji ukazuju na postojanje tih šansi i vjerujem da ćemo mi upravo te šanse znati i iskoristiti, stoga sam i zadovoljan odgovorom.
Hvala lijepo. Postaviti će pitanje gospodin zastupnik Ante Kulušić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče Vlade, članovi Vlade, imam pitanje za potpredsjednicu Vlade, gospođu Đurđu Adlešič. Sada u Republici Hrvatskoj područje upravljanja u izvanrednim situacijama i krizama nije u potpunosti uređeno. Trenutno postoje pojedinačna rješenja odgovora na krizne situacije unutar područja nadležnosti pojedinog resora nema jedinstvenog sustava na razini cijele države. Nedavno je bila održana prezentacija koncepta sustava upravljanja u izvanrednim situacijama i krizama. Do kuda se došlo sa usvajanjem koncepta i što je sa pitanjem sustava nadležnosti, odnosno, na koji će se način postići učinkovito povezivanje nacionalnog sustava upravljanja u krizama u izvanrednim situacijama u sustava NATO-a i Europske unije.
Hvala. Potpredsjednica, gospođa Đurđa Adlešič. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Hvala vam gospodine zastupniče na ovom pitanju. Mi smo doista uočili neke nedostatke postojećeg modela. Cilj nam je, naravno izabrati između najboljih europskih modela i najefikasnije prakse prilagođene NATO standardima. Zato je pripremljeno nekoliko mogućih rješenja. Bila je provedena na tom sastanku rasprava između 3 moguća modela. Mislim da mogu odgovorno reći da je gotovo izabran model koji je prihvatljiv i resornim ministarstvima i Uredu predsjednika, ali svakako vam želim reći da je najveći dio tog posla koji je bio velik posao tražio je puno stručnih znanja odradilo Ministarstvo obrane i ministar Vukelić sa svojim timom i mislim da smo doista pred dobrim rješenjem. Ali ću vam pokušati ipak odgovoriti na jedan sasvim konkretni dio, dakle kako je to zamišljeno. Sustav upravljanja krizom bio bi podijeljen na dva dijela, na operativni i na upravni dio. Ovaj upravni bi zahtijevao ustanovljenje jednog novog središta za izvanredne situacije i krize a ovaj operativni dio je doista već dobro razvijen, dobro funkcionira i svakako želim iskoristiti priliku i reći vam da smo za vrijeme posjeta NATO-u u Bruxellesu posjetili i skepsi dio koji se bavi upravljanjem krizama i moram vam reći da su upravo naši djelatnici koji rade u Državnoj upravi zaštite i spašavanja dobili velike pohvale. Nekako mi se čini da smo premalo u Hrvatskoj svjesni koja je stvarna vrijednost naših ljudi na obavljanju tih poslova pa vam zato zahvaljujem na prilici da pohvalim i dio ljudi koji već taj posao rade, a možete očekivati ovo proljeće vjerujem ovako kako je ministar započeo i novi zakon.
Hvala. Gospodin Ante Kulušić. Izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice. Zadovoljan sam s vašim odgovorom.
Hvala. Gospodin zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala. Gospodine predsjedniče Sabora. Moje pitanje je za gospodina ministra zdravstva doktora Milinovića. Donedavni ravnatelj Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje doktor Bergman pod istragom je USKOK-a. Naime, istražni organi pokušavaju utvrditi od kuda jednom državnom dužnosniku čak četiri nova stana ukupne vrijednosti vrtoglavih milijun eura. Posve je jasno da toliki novac u državnoj službi nije mogao zaraditi. Moje je pitanje gospodine ministre slažete li se vi sa gospodinom Hebrangom koji braneći svog prijatelja doktora Bergmana i njegovih milijun eura tvrdi da je ta USKOK-ova istraga najobičniji komunistički progon? Mislite li i vi kao profesor Hebrang da je USKOK nekakva tajna komunistička organizacija stvorena da progoni one koji misle da im iskaznica HDZ-a daje pravo da u svakom mandatu jame po milijun eura?
Hvala. Gospodin ministar Darko Milinović. Izvolite.
Hvala lijepo. Dolazimo iz dvije različite političke opcije. Vi pripadate političkoj opciji koja osudi, osumnjiči i osudi a ja dolazim iz političke opcije koju tražim da rade institucije ove države svoj posao i ništa drugo. Vi ste ovdje osudili bivšeg ravnatelja HZZO-a. Sve to što ste čitali u medijima profesor Hebrang je rekao jedne činjenice u jednoj emisiji na jednoj televiziji ali uistinu ja ne mogu komentirati ta vaša razmišljanja i tu vašu osudu, ali nismo čuli presudu. Dakle, 50% ste vi dokazali da prihvaćate način komunističkog razmišljanja do 91. optužiti i presuditi. Čuli smo optužbu ali nismo čuli još samo vašu presudu. Dajte molim vas u odgovoru recite i vašu presudu.
Hvala. Gospodin Željko Jovanović.
Pa gospodine ministre, vjerojatno niste dobro slušali i uopće niste odgovorili na moje pitanje pa ću zamoliti da pisano odgovorite i da odgovor bude pismen. Ja sam govorio o istrazi, nijednom riječju nisam spomenuo osudu. Ali mi je sada puno jasnije, više se uopće ne čudim zašto toliko inzistirate na participacijama, na haraču na bolesne, na prisilnom dopunskom obveznom osiguranju jer treba nadoknaditi one silne milijune koji su isisani iz zdravstva, iz Brodosplita, prisjetimo se Imostroja, prisjetimo se Cestogradnje, Skladgradnje i svih ostalih milijuna koji su završili u stranačkim đepovima i đepovima ljudi bliskih HDZ-u.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]] Da, izvolite.
Hvala. Štovani gospodine predsjedniče. Ovakvu povredu poslovnika treba sankcionirati ja vas molim jer prema poslovniku nema vrijeđanja saborskog zastupnika. Kolega je mene uvrijedio jer je rekao što ja nikad nisam rekao, da je USKOK komunistička tvorevina koja se nekome osvećuje. Ja sam upravo rekao ono u javnosti i uvijek ću reći da ne možete osuđivati čovjeka kojem nije dokazana krivica. Vaš sistem je prošlost kolega nakon 90. godine. Doktoru Bergmanu novine koje su ga oklevetale već neće dva tjedna objaviti ispravak netočnog navoda i sliku, presliku njegove imovinske kartice. To sam rekao i kod toga ostajem.
Dobro. Ja sam već upozoravao, nerado to ponavljam. Ne treba ono što se piše u javnosti tvrditi kao činjenicu, pa se pojavljivati i kao tužitelj i kao sudac, ja mislim da sabornicu ne treba za to koristiti. Treba imati obzira i treba imati stanovitu da tako kažem otklon od onoga što je u javnosti a što nije dokazano. Prema tome, ja molim sve zastupnike da se drže u skladu s time i poslovnika i da da tako kažem prilagode svoja pitanja jednom normalnom komuniciranju da se može postaviti pitanje ali isto tako da ne treba na neki način vrijeđati i da tako kažem dovoditi u tešku situaciju da se ne može saborski zastupnik braniti jer nema poslovničke mogućnosti i ostaje ono što se izreklo. Ja vas molim da se držimo toga, već dva, tri puta u tijeku postavljanja pitanja imamo takve slučajeve. Ja mislim da to treba prevladati i ponašati se u skladu sa poslovnikom i jednom normalnom pristojnošću u Hrvatskom saboru. Ja molim gospodina Jerka Rošina da postavi slijedeće pitanje. Izvolite.
Hvala. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Ja bih pitanje postavio ministru Kalmeti ako dozvolite i nastojat ću biti kratak kao što predsjednik preporuča. U okolnostima u kojima smo svjedoci da hrvatska Vlada radnim vrstama poticaja pomaže razvoj gospodarstva, poduzetništva ne bi li gospodarstvo bilo što bolje, ne bi li bilo što više radnih mjesta. Imam dojam kao da je jedan segment koji dolazi sa mora možda malo zapostavljen u tome odnosno ne znam koliko je ili koliko nije a to je segment brodarstva. Ilustracije radi recimo splitskog Jadroplova ili nekih drugih brodara, kakvo mjesto imaju oni u programu i planu razvoja hrvatske Vlade? Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin ministar Božidar Kalmeta.
Hvala. Gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, ja sam i prije nekoliko dana rekao da se Hrvatska s mnogo čime podičiti a zasigurno ono s čime se može podičiti su i hrvatski brodari koji već dugi niz godina i desetljeća rade na međunarodnom tržištu u svjetskim uvjetima u jednoj oštroj konkurenciji i kao što vidimo iz godine u godinu posluju i rade sve bolje. Jasno da treba to zahvaliti i prvenstveno njima i njihovim kadrovima, treba to zahvaliti Vladi koja je omogućila kroz Pomorski zakonik da Hrvatska i de jure postane pomorska zemlja i da ti naši brodari i pomorci dobiju uvjete kao što imaju sve u svijetu priznate i pomorske zemlje od formata da tako kažem. U tom kontekstu je i ovaj jedan program izgradnje brodova za razdoblje od 2011. godine, po kojem bi se gradilo 9 tankera, nosivosti ukupno 528 tisuća … [[Govornik se ne razumije.]] i dva broda za različite terete, a ukupna investicija je negdje oko 560 milijuna dolara. Prema tome, radi se o doista jednom gospodarskom projektu koji će se dogoditi do 2011. godine i gdje će hrvatski brodari uložiti evo ovoliko novaca u izgradnju i modernizaciju svoje flote. Vlada tu sudjeluje sa 30% opravdanih troškova i to za opremanje tankera sa dvostrukom oplatom radi zaštite okoliša, ugradnju posebnih tankova i drugih tehničkih nekih zahvata opet vezano za sigurnost i zaštitu okoliša i uređaja za tretiranje balasnih voda. Moram kazati da je taj problem potpuno usklađen sa svim direktivama i regulativama koje traži Europska zajednica i da je agencija za zaštitu tržišnog natjecanja odobrila te potpore sadržajne u ovom programu jer su oni sukladni i Zakonu o državnim potporama. Još samo nekoliko riječi kada govorimo o tome koji su uvjeti, odnosno koje uvjete treba brodar ispuniti da bi dobio te potpore, onda moramo kazati da između ostaloga ima tri uvjeta a to je da se pokrivaju najviše 30% opravdanih troškova za dodatna ulaganja, da su i da će novoizgrađeni brodovi biti upisani u hrvatski registar, dakle, neće vijati neku drugu zastavu nego će biti pod hrvatskom zastavom da tako kažem i da posadu čine hrvatski pomorci. Evo to su uvjeti koje brodar mora ispuniti kako bi dobio ove potpore. S time što ćemo dobiti 9, 11 novih brodova, najmodernijih, vjerujem da će u tržišnoj utakmici i naša brodogradilišta dobiti onda i imati posao vezan za izgradnju ovih brodova. Evo, hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Jerko Rošin. Izvolite.
Ja se zahvaljujem na odgovoru, zahvaljujem se i na tome što radite, uz jednu primjedbu zašto hrvatskoj javnosti nije dovoljno jasno i zašto takve informacije dolaze više da možemo znati koje napore radite na tom polju. Hvala lijepa.
Hvala. Pitanje će postaviti gospođa zastupnica Gordana Sobol, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, pitanje upućujem ministru financija gospodinu Šukeru. Gospodine ministre, prije otprilike nekih 10-ak dana u medijima se tek počelo pisati, naravno to do danas nije niti demantirano, čak štoviše pokazuje se točnim, da nam je državni proračun na početku ove godine prepun rupa, ili bolje rečeno jedna velika rupa otprilike dvije milijarde kuna. Proračun se puni slabije od potrebnog ali na to smo upozoravali vas i Vladu, ako ništa drugo i prilikom rasprave prošle godine, krajem prošle godine o proračunu. Međutim, čim se o tome počelo pisati, nije prošlo dan ili dva u Hrvatskoj su poskupjeli naftni derivati, od benzina do lož ulja, za prosječno 7%. I kako bi to narod rekao, poskupilo ničim izazvano. Jer na svjetskom tržištu cijena nafte konstantno pada, i negdje je otprilike sada na 34 dolara. Koliko nam je poznato niti u zemljama u našem bližem okruženju, cijene naftnih derivata se nisu podigle. Međutim, rekli bi mi te zemlje nemaju HDZ-ovu Vladu. I građani naravno razmišljajući zašto je tome tako, zdravorazumski zaključe da se Vlada dosjetila kako da pokrpa proračunske rupe, posegnuti opet u džepove običnih građana, iscijediti ih do kraja. Jer oni su uvijek tu, kada treba pokriti nesposobnost, ali bolje rečeno i neodgovornost Vlade, kada je u pitanju planiranje a još više trošenje novaca vlastitih građana. Naravno u međuvremenu izvukao se as iz rukava, zašto se to desilo, eto cijena nafte na mediteranskom tržištu, a cijelu prošlu godinu smo govorili o svjetskom tržištu, mediteran nitko nije spomenuo. Gospodine ministre, najveći dio građana ove zemlje sve teže spaja kraj sa krajem, sve su bliži siromaštvu. Pa čime su to oni zaslužili gospodine ministre kada im nudite lažna objašnjenja za poskupljenja u ovom slučaju naftnih derivata koji usput mogu izazvati lančanu reakciju na cijenama drugih proizvoda čega smo već i bili i jesmo svjedoci.
Hvala. Gospodin ministar Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovana zastupnice, dame i gospodo zastupnici. Pa ja ću pokušati na jedno vaše ovako slojevito pitanje odgovoriti argumentima. Dakle, ovo što govorite o proračunu događalo se 15. siječnja, nakon što smo imali praktički 10 neradnih dana iza sebe i normalno stvar da to nije nikakvo, niti referentno vrijeme, niti referentni pokazatelj. Danas je situacija u punjenju državnog proračuna daleko bolje i daleko kvalitetnija. I još ću vam nešto reći, onaj minus što se tiče PDV-a je isključivo posljedica naplate PDV-a prilikom uvoza jer aktivnost firmi s obzirom na neradne dane je bila daleko manja i daj Bože da to bude trend smanjenja uvoza. Ali kažem to je nešto, kada pogledate koliko je naplaćeno prilikom uvoza prošle godine, koliko je naplaćeno ove godine, dobiti ćete da je to u principu razlika u punjenju proračuna. Dakle, kada smo govorili o tome, niti smo rekli da nismo zabrinuti za situaciju, da nismo svjesni situacije, rekli smo i kod rebalansa proračuna da kada budemo imali referentne pokazatelje za to je najmanje potrebno tri mjeseca, da ćemo onda i pristupiti tome. A isto tako, ministarstvo financija na dnevnoj razini prati kako prihodovnu i tako rashodovnu stranu i imamo pripremljene određene mjere koje ćemo predložiti predsjedniku Vlade i Vladi Republike Hrvatske i stranci, našim koalicijskim partnerima što bi trebalo u danom momentu poduzeti. Dakle, naprosto je neistina da se neke stvari ne događaju. Ja nisam kriv što vi živite u zabludi da su državne financije u jezivom neredu kao što ste ih vi ostavili. Danas to sasvim drugačije izgleda. A što se tiče cijene naftnih derivata, formulu za izračun cijene naftnih derivata ja mislim da nije mijenjanja zadnje ili 2 ili 3, 2 ili 3 godine i u vijek se govorilo o prosječnoj cijeni na mediteranu. Prema tome, nemojte zbog sitnih politikanskih interesa obmanjivati hrvatsku javnost. Dakle, formula je konstantna već dvije ili tri godine, nije se dogodilo povećanje cijena, jer onih par lipica PDV-a koje bi eventualno ubrali ne bi ništa promijenili u proračun, zbog toga da bi se punio državni proračun. Druga stvar, ono što sam govorio prošle godine nekoliko puta, to ću i sada ponoviti, kao što su i neki koristili kao razlog za povećanje cijena povećanje cijena naftnih derivata, neka to sada koriste i kao razlog za smanjenje cijena. Jer ako je bio razlog za plus, neka im to bude razlog u minus. I to ova Vlada, predsjednik Vlade i svi ministri u Vladi govore cijelo vrijeme. Prema tome, gospođo zastupnice, zbog hrvatske javnosti i zbog hrvatskih građana, hrvatske državne financije su stabilne. Ministarstvo financija i Vlada Republike Hrvatske ima točno mjere da možemo reagirati u pojedinom trenutku. Druga stvar. Prihod od poreza na dohodak i prihod od doprinosa najzornije pokazuju da sve ove priče o otpuštanjima i o smanjenju plaća nisu istinite, jer da bi to bilo istinito onda bi ti prihodi padali, a ne bi rasli. Prema tome, ovo je tema koja nije za dnevno političko prepucavanje. Ovo je tema koja ne pogađa niti HDZ-ovce niti SDP-ovce niti HSS-ovce, koja pogađa sve hrvatske građane i ovo je tema o kojoj bi trebali svi zajedno razmišljati kako da se izvučemo iz nje, a ne pokušat skupljat jeftine političke poene [[Upadica: Bravo, bravo.]]
Hvala. Gospođa zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Gospodine ministre, ono što je za vas skupljanje jeftinih političkih poena i kako ste rekli sitni politikantski interesi, jer sam se usudila pitat vas da objasnite vi kao ministar financija hrvatskoj javnosti zašto je došlo do poskupljenja naftnih derivata u Hrvatskoj. Vi to zovete sitni politikantski interesi, a građani ove zemlje to svakodnevno osjećaju na vlastitim džepovima ne samo kupujući benzin ili kupujući lož ulje, nego i kupujući u našim trgovinama. O tome se radi gospodine ministre Šuker. Vi na moje pitanje apsolutno niste odgovorili, a ako već spominjete svjetsko mediteransko tržište i u tom smislu pokušavate objasniti, onda ste vjerojatno i vi pročitali izjave stručnjaka koji su rekli ako je već trebalo doći do poskupljenja, to poskupljenje nije smjelo biti više od 1% pa bismo možda onda mogli govoriti o tim sitnim lipicama. Ponavljam, ono što su za vas sitne lipice, za građane ove države su način da preživljavaju od dana do dana i da skrpaju početak i kraj mjeseca, gospodine ministre.
Hvala. Pitanje će postavit gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, upućujem pitanje vama. Idući danas na sjednicu Sabora, svratio sam u trgovinu. Želio sam kupiti nešto od domaćih proizvoda. … /Svi pričaju u glas./ … Hoćete mi nadoknadit?
Molim vas! Izvolite.
Htio sam kupiti nešto od domaćih proizvoda. Ostao sam zapanjen. Češnjak je iz Kine. Radič iz Italije. Grah možete birati kanadski, argentinski ili kineski. Krastavac, Italija. Mrkva, možete birati Austrija ili Italija. Blitva iz Italije. Paprika iz Španjolske. Cvjetača, Italija. Kruška, Španjolska. Orah iz Turske. Luk srebrnjak iz Španjolske i bućine koštice iz Rusije. Moje pitanje glasi gdje je potrošeno 6 milijardi kuna za poticaje u poljoprivredi ako većina onoga što danas možemo kupiti u dućanima u Hrvatskoj dolazi iz uvoza.
Premijer, izvolite. Doktor Ivo Sanader.
Poštovani gospodine zastupniče, pozdravljam ovako zanimljivu performansu s vaše strane kao što ste valjda vidjeli maloprije od potpredsjednice, vaše kolegice iz stranke. Ali meni jedno nije jasno, pa ću doći na odgovor, zašto niste kupili i pitali koji je hrvatski proizvod pa daje novce koje ste potrošili… [[Pljesak]] [[Upadica: Jer je tražio ove. Samo je tražio ove.]] Jer mi svi, uključujući i vas, tako bar razumijem vašu inicijativu, podržavamo kupovanje i konzumiranje hrvatskih proizvoda pa mi nije jasno zašto niste pitali tamo koji je hrvatski proizvod i kupili to i dali novac… … /Svi govore u glas./ … Ima, ima, ima samo treba… … /Svi govore u glas./ … Ima hrvatskih proizvoda, ali ima nešto drugo a to je činjenica da sve više ljudi je u Hrvatskoj se priključilo ovoj akciji "Kupujmo hrvatsko" i to je jučer dala i Gospodarska komora i statističke podatke. Prema tome, ja ne vidim razloga zašto bismo sada mi, a to pretpostavljam da proizlazi iz vašeg pitanja, sugestija da Vlada zatvori granice prema stranim proizvodima. To je bilo u vremena petoljetke. U suvremenom socijalno tržišnom gospodarstvu to ne može se dogoditi. Da ćemo štititi našu proizvodnju, hoćemo. I zato tih 6 milijardi ili nešto manje, o čemu ste vi govorili. Da ćemo kupovati naše jer smo slobodni ljudi i ja mogu kupit za svoj novac ono što ja hoću pa mi je krivo što ste vi potrošili taj novac na strane proizvode, a ne na hrvatske i to je točno. Ali zatvorit granicu, to je moglo biti u vrijeme petoljetke, ali danas se ne može. Danas je socijalno tržišno gospodarstvo i samo je do svijesti građana, uključujući i zastupnike i gradonačelnike, da o tome vode računa, a ne da izvode show i propagiraju strane proizvode. [[Pljesak.]]
Hvala. Gospodin zastupnik Zvonimir Mršić.
Poštovani premijeru, ja vas uvažavam, ali vas molim da često koliko ja odlazim u dućan, odlazite i vi, onda biste vidjeli… … /Svi govore u glas./ … Onda biste vidjeli…
… [[Govornik se ne razumije.]] iz Neretve to. To sve ima tamo.
Da i uz velike napore ponekada ne možete kupiti hrvatski proizvod, a to je većina ovoga što sam ja ovdje izložio na svojem stolu. To je većina ovoga što sam ja ovdje izložio na stol. Ja sam vas saslušao. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne, ne. Dakle, ja vas nisam pitao o tome da li treba ili ne zatvorit granice jer sam protiv toga. Pitao sam gdje je otišlo 6 milijardi kuna poticaja za hrvatsku poljoprivredu. Očito je otišlo više na kupovinu glasa nego na poticanje poljoprivrede jer možda će biti nešto glasova na izborima, ali neće biti punih polica u hrvatskim dućanima. I dozvolite mi na kraju, banana nije proizvedena u Hrvatskoj, ali bojim se da Hrvatska jest u banani. … /Svi govore u glas./ …
Ma hvala. Hvala lijepo. Ovo je zanimljivo ipak slušati itd. Ja smatram da je to u redu. Ja recimo tražim robu iz Neretve ili Zadra i ovako kad kupujem to. Molim vas, idemo dalje. Gospođa zastupnica Biljana Borzan.
Pitanje upućujem gospodinu premijeru. Mediji su se zadnjih mjesec dana raspisali o postojanju ugovora između, ponovno o postojanju ugovora između Ante Đapića i Vlade Zeca. Da podsjetim, radi se o ugovoru o poslovnoj suradnji Ante Đapića s tvrtkom “Kamen Ingrad“ i Vladom Zecom, potpisanim 30. siječnja 2004. Tim ugovorom Đapić se obvezao na lobiranje kod Vlade i premijera Sanadera u cilju smanjenja duga Vlade Zeca, a za uzvrat se Vlado Zec obvezao Đapiću izgraditi kuću ili stan. Radi se o tipičnom korupcijskom ugovoru. Prije nekoliko dana u medijima su se ponovno pojavile informacije da se ne može naći original ugovora. No, čak da se on ni ne pronađe to uopće nije presudno. Bitne su posljedice. Promatrajući što se dalje događalo Đapić je očigledno ispunio obveze iz ugovora. Vlada je tako prvotni dug od 78 milijuna kuna smanjila na 34,1 milijun. “Kamen Ingrad“ dobio je koncesiju. “Kamen Ingrad“ u tom trenutku nije imao ništa, niti lokacijsku, niti građevinsku dozvolu i nije smio dobiti koncesiju na što vas je konkretno upozorila vaša ministrica zaštite okoliša gospođa Marina Matulović-Dropulić na sjednici Vlade u prosincu 2006. a javnost je to imala prilike u “Jutarnjem listu“ transkript s te sjednice čitati 2006. godine. Unatoč jasnom upozorenju vaše ministrice niste poslušali. Inzistirali ste da se koncesija izda i smanji dug čovjeka koji je kasnije osuđen za kriminal. Što je Đapić dobio od Vlade Zeca za najavljenu uslugu, obavljenu uslugu lobiranja saznali smo ovih dana. Ali još uvijek ne znamo što ste vi dobili za pomaganje novcem iz državnog proračuna i omogućavanje da se jedan ovakav korupcijski ugovor ostvari. Ja vam zato dajem priliku da odgovorite sada koliki je vaš bio udio u ovom poslu.
Hvala. Premijer dr. Ivo Sanader. Izvolite.
Dakle, gospođo zastupnice vi iz petnih žila, vi i kolega Jovanović i ostali pokušavate nametnuti sud partije kao ključnu instituciju u ovoj zemlji. Vi se možete iz petnih žila upinjati da optužite političkog suparnika za ovo i za ono, ali vam to neće uspjeti. Vi ste do jučer imali priliku to postaviti, to pitanje postaviti svom partneru. Bili ste dogradonačelnica zajedno sa HSP-om u Vladi Osijeka, grada Osijeka. Postavljam ja pitanje hrvatskoj javnosti zašto gospođa Biljana Borzan to pitanje nije tematizirala dok je bila u koaliciji sa HSP-om.
Gospođa Biljana Borzan. Izvolite.
Vi niste odgovorili na moje pitanje uopće, kao prvo. Kao drugo, ja nisam optužila gospodina Đapića. On uopće nije bitan u ovom cijelom pitanju, nego ste vi bitni. Ja da sam htjela pitati je li on kriv ili nije onda bih pitala vjerojatno ministra Šimonovića i on bi mi odgovorio da je postupak u tijeku ili nitko nije kriv dok mu se ne dokaže i slično. Dakle, ja nikog nisam niti osudila, niti optužila, nego samo kažem činjenice na koje vi očigledno nemate nikakav odgovor. A pitanje… … [[Upadica Sanader, ne razumije se.]] O.k. Reći će pravosuđe. Pazite, to se povlači od 2004. godine. Vi da ste, vaša Vlada da je imala volje to riješiti to bi do danas već riješila. Dakle, odgovor mi niste dali što meni oprostite daje za pravo da pomislim da se osjećate krivim itekako zbog ovog svega.
Hvala. Pitanje će postaviti gospođa zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Svoje pitanje postavljam ministru zdravstva i socijalne skrbi, gospodinu Milinoviću. Gospodine ministre, znate li da su djeca bez odgovarajuće roditeljske skrbi djeca drugog reda u ovoj državi. Da li vam je poznato da kada navrše 18 godina i kada upišu fakultet, a takvih je izuzetno malo, da moraju birati između državne stipendije i smještaja u stambenim zajednicama. Oni koji su smješteni u udomiteljskim obiteljima jednako tako moraju birati ili će uzeti stipendiju negdje u visini od 2000 kuna ili će otići iz udomiteljske obitelji. Sigurna sam da vi svojoj djeci nećete postaviti i niste postavili takav ultimatum, da ako ih financirate na studiju da moraju izaći iz obiteljskog doma. Pa je moje pitanje što ćete učiniti kao ministar socijalne skrbi da promijenite ovakav jedan suludi zakon koji diskriminira tu djecu. To su djeca koja nemaju vlastitog doma, nemaju vlastitu obitelj. To su djeca koja su sama na ovom svijetu, a mi ih onda još na ovaj način diskriminiramo i tražimo da biraju između stipendije i između krova nad glavom.
Gospodin ministar Darko Milinović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ono što mogu kao ministar reći da u Hrvatskoj nema ne djece, nema nitko od građana koje možemo nazvati građane drugog reda, a pogotovo da nema djece kako vi kažete drugog reda ili koji spadaju u skupinu drugog reda. Ali pozdravljam vaše buđenje, rekao bih iz sna, jer o takvim temama smo razgovarali kad sam ja bio potpredsjednik Sabora. Bio sam na 47 sjednica Odbora za obitelj, mladež i šport. Raspravljali smo i o tim temama. I ja sam često pitao gdje je saborska zastupnica Opačić. Od tih 47 vi ste bili samo na 4, pa smo na jednom odboru i o tome raspravili i donesli određene zaključke. Da se usput, budući da je to na neki način pitanje i socijale moram reći da sam vas spasio danas, a vezano je možda za socijalu, vas kada ste izašli iz trgovine sa tom košaricom što piše HDZ. Jedna od roditelja koja radi od te djece potrčala za vama zahvaliti vam se da niste u ovim teškim vremenima smanjili plaću takvim roditeljima i u ovim teškim vremenima podigli plaću. Velim ja ne, ne, ne. Nemojte trčati za gospodinom Mršićem, nije on to napravio. Oni su smanjili plaću. Pa zašto veli ima košaricu HDZ-a? E zato sa SDP-ovom ne smije ući u trgovinu, pa dakle nema građana drugog reda u Hrvatskoj.
Gospođa zastupnica Milanka Opačić.
Ja moram priznati gospodine ministre da sam stvarno iznenađena ovim vašim odgovorom. Nisam mogla vjerovati da ćete se spustiti na grane da politizirate sudbinu ove djece koja doista nemaju nikoga. Znate vaš odgovor je prije svega bahat prema toj djeci, jer niste se udostojili reći da ćete nešto tu mijenjati i da ćete promijeniti njihove uvjete života. Drugo gospodine Milinoviću. Vi mene nećete prozivati za moj posao, ali ovdje kao saborski zastupnik ću pitati vas zbog čega ništa ne radite u sustavu socijalne skrbi, zbog čega se uopće ne bavite socijalnom skrbi. Zbog čega neki dan niste bili na sjednici odbora gdje je struka govorila o stanju socijalne skrbi. I na kraju gospodine ministre znate li vi uopće da ste ministar socijalne skrbi?
Hvala lijepa. Idemo dalje. Gospođa zastupnica Ljubica Lukačić će postaviti pitanje.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja svoje pitanje upućujem gospodinu ministru zdravstva i socijalne skrbi, gospodinu Darku Milinoviću. Naime, gospodine ministre, hrvatska javnost je ovih dana u jednoj nedoumici, a vezano za primarnu zdravstvenu zaštitu. Naime, u javnosti kruži nekoliko informacija o tome kako je primarna zdravstvena zaštita primjenom zdravstvene reforme dodatno administrativno opterećena. I druga informacija kako to, naravno nije točno, kako je ipak zdravstvena reforma dovela do administrativnog rasterećenja. Recite molim vas radi hrvatske javnosti, što je od toga točno i ako se radi o administrativnom rasterećenju, što to znači za pacijente? Hvala.
Hvala. Gospodin ministar Milinović.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče i vama se ispričavam, nisam znao za to, a ja ovdje, a vi ćete i potvrditi da sam vas i osobno nazvao i izrazio svoju sućut. Tada nisam znao da je zbog toga odgođena sjednica, pa moja isprika ako sam povrijedio vaše osjećaje. Uistinu, ova reforma zdravstvenog sustava ide u cilju rasterećenja, administrativnog rasterećenja primarne zdravstvene zaštite tim prije što je prije nekoliko dana raspisan natječaj za informatizaciju primarne zdravstvene zaštite, što znači da negdje dogodine u ovo doba primarna zdravstvena zaštita mora biti bez papira. Bilo je pokušaja da se i participacija u primarnoj zdravstvenoj zaštiti proklamira kao opterećenje u administrativnom smislu. Imamo i podatke da na 50 pacijenata njih od 2 do 5 moraju platiti participaciju iz vlastitog džepa, dakle 15 kuna. Isto tako da napomenem kako je reforma i u segmentu stabilizacije zdravstvenog sustava ide punim korakom naprijed govori podatak da je u mjesec dana preko negdje oko 500 tisuća osiguranika novih u polici dopunskog zdravstvenog osiguranja. Jučer na sjednici upravnog vijeća donijeli smo još jednu odluku, a ovaj Sabor je stvorio zakonske okvire za to, to je da kronični pacijenti koji uzimaju kontinuirano jednu terapiju ne moraju svaki mjesec dolaziti i plaćati, eventualno ako nemaju policu dopunskog osiguranja 15 kuna, već dobiju recept za 6 mjeseci i dakle, 6 mjeseci ne moraju za taj recept dolaziti kod doktora primarne zdravstvene zaštite. I to je sada rasterećenje administrativno primarne zdravstvene zaštite. Čuli ste da smo i pojednostavili proceduru za ortopedska pomagala. Ne trebate više ići u Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje na povjerenstvo da bi dobili potvrdu da možete podignuti to ortopedsko pomagalo i niz drugih stvari koje ćemo tijekom ove godine učiniti sukladno reformi zdravstvenog sustava. I o čemu još razmišljamo, da liječnici u SKZ-u mogu upisati crvene uputnice i da na taj način rasteretimo primarnu zdravstvenu zaštitu. Dakle, niz je tu dobrih stvari, a velim, iduće godine u ovo doba mora biti primarna zdravstvena zaštita bez papira sa jednom pametnom, rekli bi karticom.
Hvala. Gospođa Ljubica Lukačić.
Hvala vam lijepa gospodine ministre. Ja sam jako zadovoljna vašim odgovorom. Hvala vam, evo i u ime osoba s invaliditetom koji najčešće koriste ortopedska pomagala. Ova informacija koju ste, evo sad ovdje iznijeli, za njih će značiti jako puno. Hvala.
Hvala. Pitanje će postaviti gospodin zastupnik Zlatko Horvat. Izvolite.
Moje pitanje upućujem ministru financija. Gospodine ministre, sigurno vam je poznato da je donedavno u gradu Varaždinu djelovala obrtnička štedno-kreditna zadruga koja je imala oko 150 ulagača i nešto manje korisnika kredita, a iznos sredstava koji bi u opticaju bio oko 16 milijuna kuna. Članovi zadruge su bili uglavnom mali obrtnici ili umirovljenici i ta zadruga imala je osamdesetogodišnju tradiciju i u gradu i šire u županiji, tako da je uživala stanovito povjerenje. Nije bilo nekih afera, a ulagači su sa svoje strane imali i dodatni razlog za povjerenje pa su ulagali dakle svoje skromne uloge u tu štedno-kreditnu zadrugu, a imali su povjerenja i zbog toga jer je zbog sličnih zadruga koje nisu bile u takvom statusu Republika Hrvatska donijela je i Zakon o štedno-kreditnim zadrugama kojemu je postigla poslovanje za takve zadruge i utvrđena je zakonska obveza da se mora poslovati po načelu likvidnosti i sigurnosti, da se mora osigurati pričuva za eventualan otpis dugova i tako dalje i tako dalje. Sve to prema zakonu trebala je nadzirati porezna uprava, odnosno financijska policija. Međutim, prošle godine ta zadruga prestala je sa radom i nije se uspjela transformirati u poslovnu banku ili neki drugi oblik poslovanja pa je izbilo na površinu nezakonito poslovanje u toj zadruzi koje je dovelo do stečaja. Naravno, na računu nema novaca i mali ulagači su me zamolili za ovakvo pitanje. Oni su naravno zabrinuti za svoje štedne uloge i upućivali su i pismo prema Ministarstvu financija, nisu dobili za sada nikakav odgovor pa me zanima, dakle moje pitanje se ustvari odnosi na sljedeće. Da li će Ministarstvo financija naći mogućnosti da se i na odgovarajući način pomogne tim malim ulagačima da dođu do svojih uloga ili da bar dobiju odgovor na svoje upite, odnosno kako će se postupati prema odgovornim osobama u toj zadruzi koje su očito zloupotrijebile svoj položaj i da li će osim kaznene odgovornosti biti i odgovornosti za naknadu štete prema tim ulagačima?
Hvala. Gospodin ministar Ivan Šuker. Izvolite.
Gospodine zastupniče, dijelim s vama i zabrinutost i na određeni način suosjećam sa štedišama za štedne zadruge u Varaždinu. No, vi dobro znate da smo upravo, da se ne bi događale ovakve stvari koje su se dogodile i u Virovitici i u nekim drugim gradovima u proteklim godinama mijenjali financijske zakone koji su išli ka tome da se maksimalno zaštite štedni ulozi hrvatskih građana i tako smo odredili da praktički banke, štedne banke, stambene štedionice bi trebale biti kreditne institucije u budućnosti i njima bi njihovi vlasnici morali, sukladno zakonu osiguravati štedne uloge do onih 400 tisuća kuna, kao što smo donijeli izmjenu zakona u 10. mjesecu. Vi dobro znate da se obrtno-kreditna zadruga u Varaždinu nije uspjela preoblikovati. Pokušali su to sa obrtničkom štedno-kreditnom zadrugom iz Zagreba, pokušali su i sa zagrebačkom štedionicom i na žalost nisu uspjeli. I kao što vi kažete, u onom trenutku kad je pokrenuta likvidacija, likvidator je primijetio da su se unutra događale određene stvari, kažem primijetio pod navodnicima dok se ne završi istraga i inspekcijski nalaz, ne možemo ništa reći. U zadruzi se već nalazi 6 mjeseci inspekcija Ministarstva financija. Također bih želio reći da su veliki dio potraživanja te zadruge utužene. I na sudu stoji već po desetak i više godina nije izvršena naplata tih potraživanja jer ukupna potraživanja iznose negdje oko 12 milijuna, od toga 5 milijuna kuna je glavnica a 7 milijuna kuna su kamate, to jasno govori koliko su stara ta potraživanja. Dakle, nažalost dok se ne završi postupak vidjet ćemo koliko će se toga uspjeti naplatiti i tko će se onda uspjeti iz toga, koliki dio štediša će se uspjeti naplatiti jer vi znate da po starom zakonu štedno-kreditne zadruge nisu bile dužne osiguravati štedne uloge i to je jasno građane trebalo upućivati na tu da možda je nešto veća kamata, međutim rizik je daleko veći jer vam nitko ne garantira za vaše štedne uloge. Ako je došao nekakav dopis u Ministarstvo financija a ako nije odgovoreno ja se ovim putem javno ispričavam svima onima koji su to poslali, obećavam da će u najkraće vrijeme biti odgovoreno a isto tako kad završi nalaz ono što može biti dostupno sukladno pozitivnim zakonskim propisima bit ćete izviješteni o tome što se utvrdilo.
Hvala. Gospodin Zlatko Horvat. Izvolite.
Pa mislim najmanje je važno da li sam ja zadovoljan odgovorom, bitno je da li će biti ovim malim ulagačima. Poanta je bila u tome da se to sve događalo pred očima porezne uprave odnosno financijske policije i da kao nije izvršen onaj nadzor koji je trebao biti pravovremeno da bi se na vrijeme uočile te negativnosti i da bi se spriječila ova krajnja šteta. Ja ću prenijeti ulagačima vaš odgovor a i molim vas i za pismeni odgovor u ovom slučaju. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Zdravko Ronko. Izvolite.
Pitanje ću uputiti gospodinu premijeru. Naime, poznato je Vlada Republike Hrvatske u razdoblju 2004.-2006. imala je zakočene sve kontrolne mehanizme prema Požeško-slavonskoj županiji i temeljem toga sa 310 milijuna kuna štete financijski se slomila i u bankrot otišla kako županija tako sve njene tvrtke i institucije. Nakon izvanrednih izbora 2005. SDP-ova vlast kroz redefiniranje obveza, kroz reprograme, kroz nagodbe otpočela je sanaciju, dakle namirenje vjerovnika i izvlačenje iz likvidacija, stečaja i nerentabilnog poslovanja pojedinih tvrtki. Treba znati da smo kroz ove tri godine namirili vjerovnike sa 40,3 milijuna kuna koje ćemo zajedno sa preostalih 270 milijuna nastojati naplatiti iz državnog proračuna najvjerojatnije sudskim putem jer nagodba ne daje za sada rezultate. Javnosti je također poznato da smo u županiji uspjeli zaustaviti ono ludilo koje je vladalo, da je danas recimo tvrtka "Županijski radio" profitabilna, da nema donacija iz županijskog proračuna. Poznato je da smo završili likvidacijski postupak nad županijskim centrom kao što je poznato da smo okončali i sedmogodišnji stečaj nad jedinom ljekarnom u Hrvata koja je uspjela otići u stečaj. Javnost treba znati da nam je ostalo da završimo stečaj ŽUC-a, da smo ga mogli okončati još prije tri mjeseca ali danas ucjenjuju Hrvatske ceste i to nam onemogućavaju. Naime, za svoj potpis na sporazum.
Postavite pitanje, molim vas.
Pitanje je tu. Sporazum o prijenosu tražbine i to svega 919 kuna a pod pritiskom zastupnika Lucića koji je član nadzornog odbora Hrvatske ceste traže još da im prenesemo i određeno zemljište. Stoga pitanje gospodinu premijeru. Prvo, hoćete li ili ne refundirati za sada prvu tranšu od onih spomenutih 40,3 milijuna kuna koje smo štete namirili? I drugo, hoćete li urazumiti gospodina Lucića da ne sprječava direktora Hrvatskih cesta koji želi staviti svoj potpis za izlazak ŽUC-a iz stečaja.
Hvala lijepa. Ovo je bila elaboracija koja je trajala daleko duže nego je predviđeno poslovnikom. Ali molim vas, vi ste ovdje naznačili da postavljate pitanje ministru financija pa ste sada to preadresirali na premijera. Ovdje je ministar financija i on će odgovoriti na to pitanje.
Ispričavam se, ja sam postavio pitanje premijeru i tako dostavio prije sedam dana.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Ne znam, može vam biti štamparska greška.
Odgovorit će Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče. Ovo je priča koja već traje jako dugo i raspravlja na ovom Saboru i gospodin Ronko uporno priča nekakvu svoju priču. Sad možete misliti na što bi ličila županija koja ima izborni proračun 20 milijuna a da se u nju uložilo 270 milijuna. Gdje bi se to uložilo? To se mora vidjeti. Na kraju krajeva, ako se to dogodilo onda su ceste i sve ostalo napravljeno. Druga stvar, i nalaz državne revizije i nalaz proračunskog nadzora je pokazao nešto sasvim drugo. Treća stvar, pokušali ste novce koji su išli za školstvo i za druge institucije socijalne skrbi preusmjeriti u ova politička obračunavanja sukladno Zakonom o proračunu i Zakonu o izvršenju proračuna. Mi smo iskoristili mogućnost i direktno novce iz državnog proračuna usmjeravali prema školama. Prema tome, i škole i socijalne ustanove na području Požeško-slavonske županije sve ove godine funkcioniraju najnormalnije upravo iz razloga što smo vas spriječili da radite ono što ste radili i u gradu Požegi a i kasnije u županiji. Prema tome, naprosto je netočno ovo sve skupa što tvrdite. Druga stvar, nadzorni upravni Središnjeg državnog ureda za upravu je vam našao da one vaše odluke o reprogramu kredita su protuzakonite jer niste tražili suglasnost onoga koga treba tražiti. Prema tome, napravili ste niz radnji koje nisu sukladno zakonu i sad očekujete opet pred lokalne izbore da ćete nešto postići. Ponavljam, županija koja ima proračun 20 milijuna ne može u godinu, dvije ili tri pročerdariti 270 milijuna i od kuda bi tolike novce našli. Druga stvar, ovdje se danas standardno ponavlja nešto HDZ-ovci su zločesti, HDZ-ovci su na rubu zakona ili kontra zakona, HDZV-ovci vrše pritisak pa i vi niste odstupili od toga pa ste počeli svog saborskog kolegu Franju Lucića optuživati za nešto za što nemate nikakove dokaze. Prema tome, gospodine Ronko ako vjerujemo u pravnu državu, ako vjerujemo u pravne institucije imate nalaz Državne revizije, imate proračunski nadzor, imate nalaz Središnjeg državnog ureda za upravu i svi su oni dijametralno suprotni od ovoga što vi tvrdite. Pa na kraju krajeva, i rasprava u ovom Saboru koja je bila inicirana od Kluba zastupnika SDP-a i tada je pokojni predsjednik Ivica Račan stranke u jednom trenutku povukao sve zastupnike iz SDP-a da ne raspravljaju više jer naprosto niste imali argumenata za ovo što tvrdite. Prema tome, vi možete pričati koliko god hoćete. Ova Vlada pomaže Požeško-slavonskoj županiji, pomaže gradu Požegi. Međutim, nikako neće pomoći vama da rješavate nekakve čudne radnje jer na kraju krajeva optužujete za nešto Bagarića. Potpuno identične stvari ste vi radili kao gradonačelnik Požege.
Gospodin Zdravko Ronko, izvolite.
Sve što reče ministar Šuker, potpisujem je neistina, od početka pa do kraja. No iako nisam dobio odgovor od premijera a tražio sam, ja sam sa odgovorom zadovoljan i to zato jer sam prvo pitanje postavio kako bi upozorio na moguće milijunske štete koje će nastati za državni proračun kada uđemo u tužbu. Naime, same kamate, gospodine ministru možete se smijati, ali same kamate doseći će ne desetke nego stotine milijuna kuna. Kao što ste i vi kao ministar tjerali silu sa Požegom i gradom Požegom i upravom i niste htjeli izmiriti onaj kupoprodajni ugovor, onih 14 milijuna. Sada, sada dragi moj ministre, kada ste sada gotovi jer je i presuda Vrhovnog suda rekla svoje, sada morate izmiriti 14 milijuna kuna i 11,5 milijuna kamata, to je za mene šteta u državnom proračunu. No, ako vam proračun dobro ne ide, ne žurite, meni je punjenje bolje nego prošle godine i ja imam vremena čekati. I drugo pitanje, ispričavam se.
Pa hvala. Vi ste uzeli i prije i poslije više vremena nego što vam pripada, oprostite molim vas. I osim toga, osim toga gospodine zastupniče. Tvrdite da ste postavili pitanje gospodinu Sanaderu, Klub SDP-a je poslao pitanje u kojem stoji 8. pitanje ministru financija gospodinu Ivanu Šukeru, unutarnja politika, zastupnik Zdravko Roko. Hvala vam lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Josip Đakić, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora gospodine predsjedniče Vlade, potpredsjednici, gospodo ministri. Moje pitanje je upućeno, biti će upućeno ministru obrane. Gospodine ministre obrane, pitanje glasi da li Ministarstvo obrane planira napraviti što planira napraviti sa stanovima koji su u vlasništvu Ministarstva obrane na lokacijama koje su sada … [[Govornik se ne razumije.]] Ministarstvu obrane i gdje ne postoji više potreba za vojarnama koje su date gradovima ili u druge svrhe, što ti stanovi koji su ostali prazni, koji više nisu potrebni za osoblje ministarstva obrane, što mislite učiniti sa njima u budućem vremenu. Evo toliko.
Hvala. Gospodin ministar Branko Vukelić.
Hvala gospodine predsjedniče, biti ću vrlo kratak i jasan. Ova Vlada je na samom početku prošle godine jasno dala do znanja da želi podići standard života i rada nad pripadnicima Oružanih snaga. Dignula se plaća, druga najava dizanja standarda života su i stanovi, rješavanje stambenih stanova, bilo onih službenih stanova, za koje imaju potrebe naše Oružane snage, tamo gdje jesmo smješteni, u onim gradovima i općinama gdje imamo svoje postrojbe, bilo da se govori o stanovima koji su potrebni za one kadrove i struke koje teško privlačimo Oružane snage. Često sam spominjao, govorio, primjer pilota. Plaća u Oružanim snagama daleko manja nego u civilnom sektoru, jedan od modela je dati mogućnost povoljnijeg dolaženja i rješavanja ustvari stambenog pitanja. Da bismo to mogli, treba naći izvore financiranja. Jedan od načina pronalaženja izvora financiranja jeste prodaja stanova MORH-ovih za koje nema potrebe u samom MORH-u jer svojim lokacijama ne odgovaraju razmještaju naših postrojbi, a osim toga u tim stanovima su ljudi koji imaju rješenja o najmu i koje se ne može izbaciti na ulicu. Dakle, prodaja 1900 takvih je stanova, omogućiti će da osiguramo financijska sredstva za izgradnju stanova za potrebe Oružanih snaga, a s druge strane omogućiti će se i na povoljan način rješavanje, trajno rješavanje stambenog pitanja ljudi koji jesu u tim stanovima. Dakle, riječ je o 1900 stanova, riječ je o modelu koji kada uredba živi svoj konačni oblik ići u proceduru prema Vladi i to vrlo skoro, biti će dakle, mogućnost povoljnog kupovanja stana sa vrednovanjem i ulaganja u te stanove, ako su ljudi ulagali u stanove u kojima jesu sa mogućnosti popusta 25% ako se kupuje jednokratno i sa mogućnosti otplate na 20 godina sa povoljnim kamatama. Dakle, to je model rješavanja pitanja stambenog tih ljudi koji jesu u stanovima, ali i financiranja izgradnje naših stanova za potrebe Oružanih snaga.
Gospodin Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine ministre na konkretnom odgovoru. Vjerujem da ćete puno pomoći svima onima koji su bili pripadnici Oružanih snaga Republike Hrvatske, a isto tako da ćete pomoći onima koji su budući kadrovi i … [[Govornik se ne razumije.]] u Ministarstvu obrane, zbrinuti ih stambeno, tada ćete im dati bolju volju i za život i za rad u samom Ministarstvu obrane. Hvala vam lijepo na konkretnom odgovoru.
Hvala. Postaviti će pitanje, gospodin zastupnik Petar Mlinarić.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospodo potpredsjednici hrvatske Vlade, ministri, državni tajnici, kolegice i kolege. Republika Hrvatska potražuje 1062 osobe iz Domovinskoga rata, Vukovarsko-srijemska županija potražuje 471 osobu, a Grad Vukovar iz kojega dolazim potražuje još 360 osoba. Moje pitanje upućujem gospođi Jadranki Kosor, potpredsjednici hrvatske Vlade i ministrici obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti. U ime vukovarskih majki i svih majki iz cijele Hrvatske koje potražuju svoje najmilije, moje pitanje je: nestale osobe, ili bolje rečene zarobljene i nasilno odvedene osobe, što je konkretno Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti učinilo u prošloj 2008. godini u svezi traženja nestalih osoba u Domovinskom ratu? Hvala.
Gospođa potpredsjednica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštivani gospodine zastupniče, zahvaljujem vam na pitanju, zato što evo, mogu reći nekoliko riječi o poslu koji kontinuirano traje, o kojem se nažalost, rijetko govori u javnosti, naprosto zato što to nije osobito zanimljivo niti medijima niti evo mnogima. Međutim posao koji je iznimno težak je svakako problem obitelji zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja ali i civila je definitivno jedan od najvećih humanitarnih problema u Hrvatskoj kojim se mi i dalje bavimo. Mi kao što vjerujem znate, vi koji ste eto iz toga kraja gdje još uvijek nažalost tražimo veći broj onih koji su na popisu iz 91., odnosno 92., dakle, zajedno na popisu imamo evo i taj podatak, dakle, sa popisa 91., 92. 1062 osobe, ali isto tako 827 osoba koje su na popisu iz 95. godine. U protekloj godini aktivnosti su bile vrlo intenzivne. Među ostalima evo spomenut ću da smo mi dobili informacije o 55 mogućih mjesta masovnih i pojedinačnih grobnica. Tu brojku spominjem zbog toga što svaka indicija, sva dojava bila ona potpisana putem pisma ili našeg broja na koji se može javit anonimno, se uzima apsolutno ozbiljno i po njoj se postupa. Na temelju svih tih istražnih radnji koje smo poduzeli, dakle vodeći se za tim informacijama, mi smo pronašli 14 pojedinačnih grobnica, dakle nismo pronašli masovnu, ali 14 pojedinačnih iz kojih je ekshumirano 14 posmrtnih ostataka. Ono što je veliki problem u tom poslu među ostalim jest što mnoge informacije koje nam govore o tome da bi negdje mogle biti pojedinačna ili masovna grobnica se odnose na područja koja su dalje zagađena minama. Tako da smo mi morali zatražiti razminiranje na više od 29 tisuća m2 površine što naravno zahtijeva i vrijeme i dakako neću spominjati troškove jer mislim da bi to bilo potpuno neprimjereno kad se govori o potrazi za zatočenima i nestalima. Mi smo također organizirali i jednu dodatnu akciju, jednu dodatnu aktivnost uzimanja krvi od obitelji osoba koje su još uvijek na popisima. Naime, ono što je činjenica budući da hvala Bogu znanost napreduje, što više članova obitelji one osobe koju tražimo da krv, to je veća mogućnost da na temelju pronalaska posmrtnih ostataka i dođemo do DNK analize. Tako da smo evo organizirali takvu akciju u 28 hrvatskim gradova, uzeli dodatno krv od 658 članova obitelji i evo, mogu vas izvijestiti da na temelju onog što smo paralelno radili na identifikaciji da su identificirane 102 osobe. Od toga 39 sa popisa iz '91., '92., a 63 sa onoga drugoga. Naravno, mi uvijek govorimo zapravo o jedinstvenom broju onih koje tražimo. Isto tako smo evo u suradnji sa susjednim državama dobili i informacije pa onda i preuzeli posmrtne ostatke 7 osoba koje su se tražile odnosno koje se traže s područja Republike Hrvatske, ali su pronađene u Srbiji odnosno Bosni i Hercegovini. I zaključno bih rekla da sam evo ja kao potpredsjednica, ali i ministrica u čijem se resoru obavlja taj posao…
Završite, potpredsjednice.
Evo, gospodine predsjedniče, završavam. Imala bih još puno, ali evo uputila sam pisma svojim kolegama koji se bave ovim problemima, dakle i u Srbiji i u Bosni i Hercegovini i Crnoj Gori za zajednički sastanak kako bismo vidjeli što se još može učiniti da taj postupak ubrzamo. Ja očekujem odgovor, a vjerujem da ćemo svi dati maksimum da se ti problemi što je moguće prije riješe. I zaključno, gospodine predsjedniče, želim u ime Vlade Republike Hrvatske reći, budući da su postojale neke glasine potpuno neutemeljene da će Hrvatska odustati od potrage kad broj onih koje tražimo padne ispod 1000. Ja to apsolutno odlučno demantiram. Mi ćemo nastaviti potragu dok i posljednji ili posljednja sa popisa ne bude pronađena. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin Petar Mlinarić. Izvolite.
Hvala, hvala gospođo potpredsjednice i ministrice. Imao sam priliku prije mjesec i pol dana biti ispred Hrvatskoga sabora na konferenciji u Beogradu svih država bivše Jugoslavije. I svi su isticali da je jedino Hrvatska i hrvatsko ministarstvo, na čelu sa gospođom Kosor, da oni jedino su ispunili svoju zadaću i financijski i s druge strane i da su napravili jako puno, da su otišli nekoliko koraka ispred drugih i izrazili su nadu da će i oni pokušat bar koliko toliko da sustignu Hrvatsku. I bila je i prezentacija našeg ministarstva koja je jako dobro prihvaćena. Evo, i dalje ćemo raditi svi zajedno, i dalje nam je svima obveza da dok posljednjeg ne pronađemo nestalog, jer to je naša obveza, nas svih Hrvata. Hvala lijepo.
Hvala. Pitanje će postaviti gospođa zastupnica Božica Šolić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministrici obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, gospođi Jadranki Kosor. Naime, koliko je u posljednja dva mandata Vlade Republike Hrvatske stambeno zbrinuto stradalnika iz Domovinskog rata, te koliko je za njihovo stambeno zbrinjavanje u navedenom periodu utrošeno financijskih sredstava? I isto tako, važno je reći kada će biti objavljena lista prvenstva za stambeno zbrinjavanje za 2009. godinu.
Gospođa potpredsjednica Vlade.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Gospođo zastupnice, zahvaljujem na pitanju jer mi ono također omogućava reći jednu važnu informaciju naravno za sve one koji očekuju objavu liste za stambeno zbrinjavanje. Ona će biti objavljena u svim uredima državne uprave diljem Hrvatske do kraja ovog mjeseca, dakle to je uobičajeni postupak prema zakonu koji obavljamo svake godine i na tom popisu, na toj listi će svatko od hrvatskih ratnih vojnih invalida i obitelji poginulih, zatočenih i nestalih, jer oni, samo oni po zakonu imaju pravo na organizirano stambeno zbrinjavanje, saznati na kojem su mjestu na listi. S tim da želim upozoriti da je ta lista promjenjiva u tom smislu da još ima onih hrvatskih ratnih vojnih invalida koji čekaju da bi iz tzv. privremenog statusa HRVI prešli u stalni. Znači, može se dogoditi da netko tko je na određenom mjestu na listi da netko drugi tko je dobio veći postotak dođe onda poslije toga na listu nešto više. Tu ima često puta nerazumijevanja. Ono što vam sa zadovoljstvom mogu reći, evo od 2004. dakle u ovih pet godina ukupno je stambeno zbrinuto 5032 člana obitelji odnosno hrvatskih ratnih vojnih invalida. Moram spomenuti da je ukupno, znači od početka otkako se zbrinjavaju HRVI i naravno obitelji, zbrinuto negdje oko 12 tisuća, dakle jedan dobar, jedan veliki dio upravo u našem mandatu. Ono što sa zadovoljstvom ističem uvijek jeste da su potpuno stambeno zbrinuti 100%-tni invalidi, 36 u ovom razdoblju o kojem govorim izgradnjom posebno planiranih odnosno prilagođenih kuća ili stanova i evo, u ovih pet godina u tu svrhu iz državnog proračuna preko našega ministarstva, ali i Ministarstva graditeljstva koje u suradnji s nama gradi stanove, ukupno je uloženo oko milijardu i 500 milijuna kuna samo za ovu svrhu. Ono što je isto tako važno reći da se taj posao nastavlja, da su planirana sredstva i u ovoj godini. I ako mogu gospođo zastupnice ja bih ovu priliku na kraju iskoristila i podsjetiti gradove na njihovu obvezu, dakle na obvezu prema Zakonu o pravima hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji da osiguraju zemljište i infrastrukturu za gradnju tih stanova. Ako to u nekom gradu nije osigurano zbog nemara, ignoriranja i nepoštivanja zakona onda mi svoju zakonsku obvezu ne možemo izvršiti, nego onda idemo na drugu varijantu koja je naravno puno skuplja, puno duže traje, a to je kupovanje stanova na tržištu. I sami znate da to nije isto. Prema tome, apeliram na sve da ispune svoju zakonsku obvezu. Uskoro očekujemo dodjelu novih 60 stanova u Trogiru. Nedavno je bila velika podjela 90 stanova u Kaštelima. Gradi se trenutačno više od 600 stanova, a otprilike 350, 360 se priprema u ovom trenutku graditi. Evo, gospođo zastupnice vjerujem da sam iscrpno odgovorila na vaše pitanje. Hvala.
Hvala lijepa. Gospođa Božica Šolić.
Hvala vama gospođo ministrice stvarno na jednom detaljnom obrazloženju. Evo ja sama kao zastupnica sam se malo i stvarno začudila koje su to cifre, kolika su to davanja i koliki su stradalnici riješeni i njihove obitelji. To je činjenica jedna da potvrđuje da Vlada Republike Hrvatske, ali naravno i resorno ministarstvo vodi brigu o hrvatskim braniteljima, stradalnicima Domovinskog rata i njihovim obiteljima, vodi brigu o onima koji su najzaslužniji da imamo neovisnu i slobodnu Hrvatsku. Zato vam hvala gospođo ministrice na ovako velikom poslu i zasigurno najzahtjevnijem poslu u odnosu na ostala ministarstva. Hvala lijepa.
Hvala. Postavit će pitanje gospodin zastupnik Gordan Heffer. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Još uvijek sam Goran, ali nema veze. Moje pitanje upućujem ministru Polančecu. Poljoprivredni kombinat “VUPIK“ iz Vukovara posljednji je neprivatizirani agro kombinat u Hrvatskoj. U njemu radi preko 900 radnika koji obrađuju preko 7 i pol tisuća kvalitetne plodne, hrvatske zemlje u toj trenutno najsiromašnijoj županiji u Hrvatskoj. Prethodna tri natječaja za privatizaciju “VUPIK“-a nisu uspjela. Posljednji je negdje godinu i pol dana od danas isto tako propao, a gospodarsko i socijalno stanje u Vukovarsko-srijemskoj županiji, a pogotovo u “VUPIK“-u je sve teže. Svjesni te situacije radnici “VUPIK“-a su samostalno našli, preuzeli su inicijativu i našli su kvalitetnog ulagača osječku tvrtku “Žito“. Poslovni rezultati i komplementarnost, djelatnosti te tvrtke, te kapital koji je spremna uložiti u razvoj VUPIK-a jamče kvalitetnu privatizaciju koja je u interesu radnika VUPIK-a, u interesu regije, a vjerujem i u interesu cijele države. Ta tvrtka u cijelosti jamči očuvanje cjelovitosti “VUPIK“-a, prihvaća važeći kolektivni ugovor i uvjet da se ugovori o radu ne mogu mijenjati bez suglasnosti sindikata. Prihvaća da otkupi “VUPIK“ za jednu kunu, te da potom prebaci 25% dionica. Dakle, kontrolni paket plus jednu dionicu u vlasništvo radnika, te jamči ulaganje u razvoj kombinata od najmanje 250 milijuna kuna u narednih 5 godina. Zajedničko pismo namjere za kupnju dionica “VUPIK“-a fondu su uputili tvrtka “Žito“, tvrtka “VUPIK“, radničko Vijeće “VUPIK“-a i predstavnici dvaju granskih sindikata. Odgovora nema. Gospodine ministre, vama je upućeno pismo da se održi jedan sastanak da se očitujete o mogućnosti takve privatizacije. Odgovora također nema. Moje pitanje je zbog čega nema odgovora na inicijativu radnika “VUPIK“-a. Je li razlog tome što su radnici “VUPIK“-a se pokazali sposobnijima u iznalaženju rješenja od vas i ljudi u fondu. Jeste li gospodine ministre vi samo nesposobni ili se krije nešto drugo u otezanju sa privatizacijom. Dakle, da li se čeka da “VUPIK“ ode u stečaj, pa da se opet … [[Govornik se ne razumije.]] poput nekih prethodnih kombinata… [[Govornik isključen, ne čuje se.]] Hvala lijepa.
Gospodin Damir Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Saborski zastupniče na vaše pitanje počet ću odgovorom na način da u Hrvatskoj postoji Zakon o privatizaciji, da se Zakon o privatizaciji tako dugo dok ga ne izmijenimo treba poštivati ovakav kakav je, a Zakon o privatizaciji podrazumijeva i jasno definira načine kako se neke tvrtke mogu privatizirati i trebaju privatizirati. Podsjetit ću da Zakon o privatizaciji govori da se prvo mora raspisati natječaj po nominali, pa ukoliko nema kupca onda po dispontu, a nakon toga naravno pod tzv. posebnim uvjetima koji se nadam da neće trebat se primjenjivati u slučaju VUPIK-a. Točno ste rekli tri su natječaja bila raspisana i reći ću vam bilo je interesa već tada, bilo je interesa i bilo je otkupljenih ponudbenih dokumentacija. Ono što se na žalost dogodilo, dogodilo se da su tijekom new diligencea, odnosno dubinskog snimanja zainteresirani potencijalni kupci utvrdili razinu dubioza u tvrtki puno višu od onoga što je bilo službeno prikazano i što je bilo sadržano u ponudbenoj dokumentaciji Fonda za privatizaciju. Zato i nismo dobili konačnu ponudu. Dakle, vraćam se na Zakon o privatizaciji. Vraćam se na pisma koja ste spomenuli. Naravno da smo ih primili. Naravno da pripremamo, dakle svu relevantnu dokumentaciju za raspisivanje natječaja. Vjerujem da će natječaj, da će predmet “VUPIK“-a biti na prvoj sjednici, sljedećoj sjednici Upravnog odbora Fonda, da će se nakon toga natječaj raspisati, a naravno očekujem i više od jedne ponude, pa ona ponuda koja će od svih nas biti procijenjena da je najbolja za tog ćemo se potencijalnog ulagača i odlučiti. Evo, odgovorio sam vam vrlo profesionalno i ne želim se spuštati na razinu onoga što ste vi zadnje izrekli. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin Gordan Heffer. Izvolite.
Još uvijek 905 radnika i njihovih obitelji koji žive od te plaće nalaze se na rubu ponora i razmišljaju kada će upasti u taj ponor. Očito je ipak da se čeka da tamo sve propadne, pa da netko dođe i da preuzme tih 7 i pol tisuća hektara zemlje, da preuzme svu stoku, poljoprivrednu mehanizaciju, novu upravnu zgradu, hotel Dunav, lanac trgovina i sve ostalo i da na kraju vidimo ono što smo već i do sada vidjeli. Pitanje je samo, i biti ću ponovno slobodan to reći, tko će se sve od toga svega okoristiti i da li će i među članovima Vlade biti istih? Hvala lijepa.
Na redu je gospodin zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pitanje postavljam potpredsjedniku Vlade Republike Hrvatske, gospodinu Damiru Polančecu. Poštovani gospodine potpredsjedniče, od početka funkcioniranja drugog stupa mirovinskog osiguranja, dakle od 2002. godine do ovog trenutka u 4 mirovinska fonda uplaćeno je više od 23 milijarde kuna. 4,5 milijarde u prošloj godini. Mirovinski fondovi su 6 godina bilježili solidne prihode i povećavale vrijednost imovine osiguranika. U 2008. godini zbog kolapsa na financijskom tržištu, svi pozitivni učinci su poništeni i vrijednost financijske imovine osiguranika u ovom trenutku jedva je 4% veća od uplaćenog. Negativan trend na financijskim tržištima nastavlja se i milijun 475 tisuća 729 osiguranika, budućih korisnika 2. stupa mirovinskog osiguranja opravdano strepi za svoju imovinu. Gospodine potpredsjedniče, što Vlada, odnosno vi namjeravate predložiti i učiniti da se imovina u obveznom drugom stupu mirovinskog osiguranja zaštiti jer, ako je vjerovati prognozama za 2009. i 2010. godinu, postoji realna opasnost od nepopravljive štete po imovinu hrvatskih građana?
Gospodin potpredsjednik Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine saborski zastupniče, točno ste rekli, od 2002. godine kada je uveden dakle tzv. javno-privatni mirovinski sustav. Nositelji mirovinskog sustava u drugoj i trećoj razini, drugom i trećem stupu su mirovinska društva koja upravljaju mirovinskim fondovima. Vi ste spomenuli 4, ja ću reći 4 su obvezna mirovinska fonda sa ukupno milijun 475 tisuća, dakle osiguranika i imovinom 22 i pol milijarde kuna. Imamo i 6 dobrovoljnih mirovinskih, dakle društava otvorenih fondova sa ukupnom imovinom vrijednom oko 730 milijuna 125 tisuća osiguranika. To je također vrlo važno reći. I u trećem mirovinskom stupu, dakle, odnosno imamo i 14 još zatvorenih mirovinskih fondova sa 13 tisuća, 17 tisuća osiguranika. Dakle, stvorila se jedna vrlo znatna imovina. Upravljanje tom imovinom je poprilično konzervativno upravo zbog činjenice da se željelo zaštititi osiguranike i njihovu imovinu. Upravljanje ulaganjima, kontrolu upravljanja ulaganjima kontrolira u HANFA-i. HANFA je kao institucija i osmišljena između ostaloga da i u ovom izazovu da pravi odgovor. Zahvaljujući kontroli HANFA-e, zahvaljujući zakonskoj regulativi koja, kao što sam rekao omogućuje samo konzervativna ulaganja. Više od 90% ulaganja izvršeno je od strane tih fondova u domaću imovinu, prije svega u vrijednosne papire koje izdaje ili za koje jamči Ministarstvo financija. Zahvaljujući toj činjenici i sada kada je došlo do sloma burze, sada kada je došlo do pada cijena dionica za više od 50% u odnosu na vrijednost ili kapitalizaciju društva godinu dana unazad, nije se dogodilo da je imovina mirovinskih osiguranika obezvrijeđena, nego je ona još uvijek za 4% viša, kao što su sami rekli, nešto više od 4% viša u odnosu na uplaćeno zahvaljujući, dakle zakonskom okviru koji omogućuje konzervativna ulaganja i zahvaljujući kontroli od strane HANFA-e koja se pokazala izuzetno učinkovitom. Upravo zbog rizika koji se i dalje predviđaju u 2009. i 2010. godini, mi upravo stoga ne namjeravamo mijenjati zakonodavni okvir i ostaviti dakle ovako konzervativne principe ulaganja. Ono što će danas-sutra biti, dakle veliki pomak vezano uz drugi stup i mirovinske fondove u drugom stupu, biti će promjena načina uplate, dakle doprinosa. Onog trena kada se stvore uvjeti da se povećaju uplate u drugi stup, biti će i znatnijih ulaganja i novog razvojnog ciklusa mirovinskih sustava. Ali to nije vrijeme u ovom trenutku o tome govoriti. Ostati ćemo dakle u istom zakonodavnom okviru s konzervativnim ulaganjima sa ciljem da sačuvamo uplaćenu imovinu mirovinskih obveznika. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Silvano Hrelja.
Gospodine potpredsjedniče, ja jako dobro razumijem ovo što ste rekli i nemam namjeru bilo što kontrirati. Ja želim samo podcrtati odgovornost Vlade za imovinu u obveznim mirovinskim fondovima. To nije isto što i dobrovoljni mirovinski fondovi jer to je osobni izbor i svatko sa svojim novcem može činiti što hoće. Ja moram samo vizualizirati ukupnu problematiku. Potvrđujem što ste rekli da su konzervativna ulaganja, međutim ispalo je da su bili u pravu, ne želim nikoga reklamirati, a ispada da su bili u pravu zagovornici drugog stupa mirovinskog osiguranja koji su zagovarali da to bude životno osiguranje. Znate, životno osiguranje u ovom trenutku ima bolju zaštitu. Ima deviznu klauzulu, ima reosiguranje i još pokriva određene rizike više nego drugi stup mirovinskog osiguranja. Prema tome, ja sam suglasan da Vlada mora o tome voditi računa, o imovini građana. Mi ćemo kao Hrvatska stranka umirovljenika naročito na to paziti i stalno vas poticati za zaštitimo u svakom pogledu imovinu naših građana. Zahvaljujem.
Hvala. I kao 41. posljednji pitanje će postaviti gospodin zastupnik Igor Dragovan. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, moje pitanje ide ministru unutarnjih poslova. Gospodine ministre, u jednom radijskom intervjuu na pitanje zbog čega se stalo s kadrovskim promjenama u vašem resoru, zbog čega su i dalje na svojim starim mjestima kadrovi koji su svojom neučinkovitošću i neradom uzrokovali katastrofalnu sigurnosnu situaciju u Hrvatskoj, izjavili ste da smjene u policiji sada nisu imperativ. Kada ste jesenas preuzeli resor unutarnjih poslova, govorili ste drugačije. Evo što ste rekli. Kadrovske su promjene u policijskom menadžmentu na razini policijskih uprava rađene netransparentno uz ogroman utjecaj različitih političkih struktura i interesnih skupina. I bili ste u pravu. Pa svi znaju da su šefovi policijskih uprava izabrani u središnjici HDZ-a. Pa svi znaju da ih se stranka sada ne želi odreći, pogotovo ne ususret izbora koji su pred nama. Moje pitanje, gospodine ministre, jeste li svjesni da s ovakvom kadrovskom strukturom opterećenom stranačkim podobnicima, a bez profesionalnog obučenog i nepristrasnog kadra nećete moći obuzdati ni ulično nasilje, ni pljačke, ni organizirani kriminal.
Hvala. Gospodin ministar Tomislav Karamarko. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Gledajte, sjećate se prije dva i pol mjeseca otprilike ovdje sam iznio jedan program na koji način obuzdati, savladati organizirani kriminalitet, smanjiti tu stopu, smanjiti njegovu opasnost i povećati razinu sigurnosti naših građana. Vi se sjećate da smo rekli da ćemo djelovati u nekoliko dimenzija i Ministarstvo unutarnjih poslova je preuzelo te poslove. Jedna od tih dimenzija je legislativa. Vi znate da smo tada rekli da ćemo unijeti promjene u ZKP. Moram vas izvijestiti dakle da je Zakon o policijskim ovlastima gotov i da slijedeći tjedan ide u Vladu, to je onaj dio koji smo mi trebali obaviti. Također, obučavamo u ovom momentu i policijske službenike koji će biti u funkciji policijskih istražitelja tako da uskladimo njihov odnosno naš rad sa novim ZKP-om. Organizacijske prognoze govorim kao mali uvod u ovo. Obavezali smo se i na neke organizacijske promjene. Moram vas izvijestiti također da je policijski USKOK profunkcionirao, da je on sad upravo u fazi ekipiranja najboljim ljudima kojima raspolažemo i tehničkim opremanjem što je vrlo značajno i do 1.7. će on biti potpuno spreman za funkcioniranje. Također smo spomenuli da ćemo promijeniti i naše djelovanje, našu taktiku postupanja. Obavezali smo se i donijeli smo nešto što možemo nazvati novim stilom u našem radu a to je proaktivno i preventivno djelovanje. Da sada ne ulazim u ovu temu ali mi smo zahvaljujući takvom djelovanju spasili tri života. Vi znate, imali smo nekoliko akcija, imali smo nekoliko privođenja, mi smo tri života spasili u zadnjih dva, dva i pol mjeseca. Samo toliko oko toga. Što se tiče kadrova naravno da je stručnost nama zapravo osnovni kriterij i ja moram reći da smjene kadrova nisu imperativ, bojim se da niste dobro shvatili. Nisu imperativ u smislu masovne pojave da bi se ja nekome dopao i da je to jedan dobar marketinški proizvod. Ne, smjene kadrova, smjene su potreba naše efikasnosti. I vjerujte mi, one se u ovom momentu i događaju. Moram vam reći da je 40 ljudi smijenjeno što u centrali MUP-a, što po policijskim upravama do sada. Taj postupak teče dalje ali kažem on će ovisiti o našim potrebama i potrebama naše efikasnosti, ništa drugo. Prema tome, u MUP-u i dalje traju ti procesi koje smo tada naznačili da će početi, kvalitetni i dobri procesi. Isto tako i ovo kadrovsko zanavljanje bazirano dakle na stručnosti.
Hvala. Igor Dragovan. Izvolite.
Gospodine ministre, meni je drago što se mogu vidjeti određeni pozitivni pomaci u radu Ministarstva unutarnjih poslova. Sigurno da niti vi, niti ja a nije to toliko važno koliko je važno kako građani su zadovoljni da vide te pozitivne pomake. Ja sam postavio ovo pitanje iz razloga zato što ste ga i vi i vaš ravnatelj policije stavili gotovo na jednaku razinu kao i zakonsku regulativu onda kada ste iznosili svoje viđenje rada u idućim mjesecima pred ovim domom i mislim da bez stručno kvalitetnog i politički stranački neopterećenog kadra sigurno nećete moći izaći na kraj u borbi sa organiziranim kriminalom i nasiljem kao što se neće zaključiti slučajevi poput Miljuš, Rađenović, Hodak i Galinec ako se te stvari ne promijene. Hvala lijepo.
Hvala. S ovim smo završili postavljanje pitanja. Sukladno odredbi članka 189. Poslovnika obavještavam vas da Vlada nije dostavila u propisanom roku odgovor na zastupnička pitanja zastupnika Dragutina Lesara od 19. studenog te zastupnice Marije Lugarić od 17. i 26. studenoga 2008. godine pa molim da se odgovor dostavi u roku osam dana. Nastavak sjednice je u 16 sati sa točkom dnevnog reda Godišnje izvješće Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske. Nastavak u 16 sati.
Nastavljamo sa radom naše sjednice Hrvatskoga sabora. Prelazimo na dnevni red, prva točka dnevnog reda jeste: 1. GODIŠNJE IZVJEŠĆE NACIONALNE ZAKLADE ZA ZNANOST, VISOKO ŠKOLSTVO I TEHNOLOGIJSKI RAZVOJ REPUBLIKE HRVATSKE Podnositelj: Nacionalna zaklada za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske; Sukladno članku 17. stavak 3. Zakona o Nacionalnoj zakladi za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske. Upravni odbor Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske dostavilo je godišnje izvješće. Prijedlog akta primili ste u pretince. Raspravu su proveli Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Vlada je dostavila svoje mišljenje. Žele li predstavnici predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Ne. … [[Upadica se ne čuje]] Predstavnici predlagatelja! E, predlagatelj da. Uvaženi predsjednik Upravnog odbora Pero Lučin. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, gospođe zastupnice i zastupnici. Pred vama je Izvješće za 2007. godinu tako da se već sada priprema izvješće za 2008. godinu. Budući da razvoj Nacionalne zaklade za znanost smatram iznimno važnom temom tim više što se bavim tim poslom. Ja bih u nekoliko minuta istaknuo šta smo radili u 2007. godini i šta smo nastavili u 2008. godini, a uskoro će se pojaviti izvješće za 2008. godinu. Dakle, u 2007. godini je zaklada nastavila sa razvijanjem programa kao financijskih instrumenata zaklade prema strateškom planu i to prije svega programa koji su se odnosili na priljev mozgova, pa smo razvili cijeli panel programa koji se odnosi na priljev mozgova i potporu mladim znanstvenicima u Hrvatskoj i programa koji podupiru dolazak znanstvenika iz inozemstva u Hrvatsku. Razvili smo program gost senior, program povratnih za održavanje naših znanstvenika koji se vraćaju u Hrvatsku. Nastavili smo sa programom POS.DOK. i programom za doktorante gdje smo dodijelili u posljednje dvije godine preko 60 stipendija za postdoktorante i doktorante i počeli smo sa programom zajedno sa europskom molekularnom biološkom organizacijom, programom koji instalation ili uspostavnih potpora kako mi to prevodimo u Hrvatskoj i u 2007. smo dodijelili prvu uspostavnu potporu prema apsolutno europskim standardima. A prošle godine, znači u 2008. smo počeli i sa hrvatskim uspostavnim potporama i baš je jučer upravni odbor odabrao tri hrvatska mlada znanstvenika koji su prošli istu selekciju kao i naši kolege u europskoj molekularnoj biološkoj organizaciji, ali za sva znanstvena područja. U 2007. smo intenzivno radili na razvijanju programa koji se odnose na društveno humanističko područje, pa smo pokrenuli program zajedno sa europskom znanstvenom zakladom, financiranje programa, europskog društvenog istraživanja ili europein social survice i pokrenuli smo program izgradnje hrvatskog strukovnog nazivlja jer smo procijenili da u ovim vremenima intenzivnog integriranja u Europsku uniju je iznimno važno razvijati i hrvatsku terminologiju. I taj program već teče on je u 2008. potpuno zaživio. 2007. smo i pokrenuli program uključivanja hrvatskih znanstvenika u programe europske znanstvene zaklade i otprilike sada je negdje desetak naših znanstvenika uključeno u program europske zaklade a u prošloj godini u 2008. smo i dobili naš prvi program koji sudjeluje ili koji djeluje u sklopu eurokora, dakle, prvi hrvatski eurokor, ili prvu participaciju hrvatskih znanstvenika u europekor programima. Drugo, intezivno smo u 2007. radili na prezentaciji zaklade i prezentaciji rezultata koji ostvaruju ljudi na programima zaklade pa smo održali nekoliko radionica prije svega prezentaciju rezultata na radionicama prije svega na onim programima koji se odnose na potporu reformi visokog obrazovanja jer je cilj naših programa bio da se stvori znanje, stvori iskustvo i koristi u reformi visokog obrazovanja, posebice u doktorskim studijima, združenim studijima, osiguravanju kvalitete. U 2007. smo intezivirali naše međunarodne aktivnosti, dakle, bilo je iznimno puno međunarodnih aktivnosti a cilj je bio uključivanje Hrvatske nacionalne zaklade za znanost u europsku zakladu za znanost i u tome smo uspjeli krajem 2007. dakle, od na 34. sjednici od 2007. je Hrvatska nacionalna zaklada punopravni član european science foundation ili europske zaklade za znanost. To je naravno otvorilo čitav niz mogućnosti i čitav niz inicijativa a ključna inicijativa koju smo provodili u 2008. jeste bila stvaranje nazovimo je koalicije 11 država srednje i istočne Europe, koalicije gdje bi se stvorilo dovoljan pul recezenata i evalutora da se svi programi evaluacije koje provodi nacionalna zaklada, odnosno koji se provode u Hrvatskoj da se provode na međunarodnoj razini. U 2008. smo pokrenuli radionicu gdje smo okupili tih 11 država, nazvali smo je IPRO, ili international … [[Govornik se ne razumije.]] ustvari inicijativa koja je potekla zajedno, koja je razvijena zajedno sa mađarima, odnosno sa mađarskom sličnom organizacijom. U 2007. smo radili na bavi evaluatora, izgradili bazu evaluatora, a u 2008. smo je punili. U 2007. je isto tako značajno postignuće bilo razvijanje dokumenta i regulative koja se odnosi na sprječavanje sukoba interesa u svim procedurama koje razvija zaklada i taj dokument smo naravno u 2008. usvojili a u razvijanju toga dokumenta nam je pomagala njemačka zaklada za znanost jer je u biti bila na istom poslu u 2007. kada i mi. Dakle, u svim tim aktivnostima ustvari nastojali smo razviti identične standarde koje koriste slične institucije prije svega one institucije koje se nalaze u našem savjetu, dakle, to je Švicarska zaklada za znanost, Njemačka zaklada za znanost, Finska akademija i Irska zaklada za znanost i naravno Europska zaklada za znanost čiji smo sada punopravni članovi. Što se tiče financija u 2007. nije bilo dodatnih prihoda iz javnih sredstava, dakle iz državnog proračuna. Dakle, jedini prihodi koji su bili je bili od kamata na onu imovinu koju smo do tada imali. U 2007. smo odobrili otprilike oko 13 milijuna sredstava za projekte. U 2008. nešto malo više tako da ukupno od onih 100 milijuna, 109 milijuna koliko je bilo na kraju 2006. otprilike sada je negdje oko 39 milijuna dodijeljeno ili raspoređeno na projekte. Nisu svi novci potrošeni, jer se dodjeljuju kako predviđa dinamika projekata, ali za svaki od programa mi moramo naravno imati financijsko pokriće i zbog toga ne možemo razvijati dalje programe ako nemamo financijsko pokriće za to. Dakle skraćeno, od 100 milijuna kuna koliko smo imali na kraju 2007. 49 milijuna kuna je osnovna imovina koja je registrirana i koju ne smijemo trošiti. Oko 50 milijuna smo imali na raspolaganju za programe. Od tih 50 smo rasporedili ili dodijelili negdje 39. Krajem 2008. i u 2009. prema programima koji su raspisani su naravno raspoređena i ova sredstva koja nisu još utrošena tako da očekujemo da bi u ovoj godini, ako prođu svi naši programi i natječaji, ustvari rasporedili sva sredstva koja imamo na raspolaganju kao sredstva za programe zaklade izuzev osnovne imovine koju ne smijemo dirati. Dakle, ukupno negdje koncem 2007. bilo je realizirano ili odobreno 124 projekta, ukupno smo ih evaluirali negdje oko 350. Sad je ta brojka negdje oko 160 projekata. Naša prolaznost je negdje oko 45% odnosno prolaznost na našim evaluacijama oko 45% s time da to izgleda kao dobra prolaznost, ali je 45% u pravilu nakon drugog ili trećeg kruga. U prvom krugu je prolaznost u pravilu negdje oko 20%. Dakle, intenzivno radimo svima onima koji prijavljuju projekte kod nas. Intenzivno radimo ne samo na evaluaciji nego ih i pokušavamo natjerati da poprave i naprave najbolji mogući projekt, a posebno smatram važnim procedure i sve ono što smo razvili i što prakticiramo jeste praćenje napredovanja projekta kroz polugodišnja izvješća i kroz završna izvješća. Praćenje se naravno najbolje može vidjeti kod onaj rezultat koji smo ostvarili, koji naravno nije izvješću, a to je da su neki projekti, dosta projekata je moralo vraćati novce jer nisu ih pravilno koristili ili nisu imali pokriće u ostvarenim rezultatima. Sada u 2008. dakle intenzivno smo radili i namjera nam je da potpuno uvedemo međunarodnu evaluaciju i zbog toga smo upravo išli na sporazum sa tih 11 država odnosno 11 sličnih organizacija iz država srednje i istočne Europe i sada upravo radimo na zajedničkoj bazi evaluatora i načinu na koji ćemo dijeliti evaluatore. U 2007. smo intenzivno radili na promociji zaklade. Naime, pokazalo se da Split, Osijek, Zadar, Dubrovnik ne koriste dovoljna sredstava od zaklade. Zbog toga smo u 2007. i 2008. dakle išli na institucije i tumačili. Slika koja vam je u izvješću za 2007. je sada bitno drukčija i znatno bolje je natjecanje i korištenje sredstava zaklade iz Osijeka i Splita, dosta bolje iz Zadra. Još uvijek na Dubrovniku treba poraditi da se i oni više natječu. Radili smo i na promociji studenata kroz nagradu "Znanost" koju smo razvili zajedno sa partnerom "Novim listom". To je nagrada za studente koji objavljuju znanstveni rad, dakle za objavljeni znanstveni rad studenata. Dodjeljujemo tri nagrade za tri područja znanosti za studente jer smatramo da se inovacijski kapacitet Hrvatske ne može povećati ako se i ne proširi i ne počne uključivati studente u znanstvena istraživanja. Zbog toga želimo nagraditi i poticati naše nastavnike da angažiraju studente i studente da se uključuju u istraživanja na našim sveučilištima. I naravno, u 2007. smo na 2. kongresu hrvatskih znanstvenika prezentirali i sve ono što radimo. U 2008. smo razvijali do kraja evaluacijske procedure i sada smo na kraju 2008. i početkom 2009. spremni da preuzmemo kompletno kompetitivna natjecanja i istraživanja za projekte u Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Uvaženi Ivan Bagarić, Odbor… A pardon, pardon. Najprije Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu, ali nije uvaženi Selem, nego uvažena Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Budući da je ovo matični odbor, smatrala sam da moram izaći prva. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu na svojoj 7. sjednici održanoj još u srpnju 2008. godine razmotrio je ovo izvješće kao matično radno tijelo. Uvodno obrazloženje podnio je predstavnik podnositelja izvješća i ustvrdili smo u raspravi sljedeće. Godišnje izvješće izlaganje predstavnika podnositelja izvješća nakon provedene rasprave pokazali su općenito daljnji rast i razvoj Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvitak iskazanu brojem financiranih projekata te odgovarajućih iznosa odobrenih sredstava, kao i organizacijsko učvršćivanje oblika djelovanja zaklade, uključujući oblike i tijela međunarodne suradnje. Tako je Nacionalna zaklada za znanost, a i sam predlagatelj je danas u ovom uvodnom izvješću rekao, od 2004. godine ostvarila do sada 20 programa od kojih u 2007. za koju se podnosi izvješće njih 13 bilo je otvoreno za prijavu. To su programi iz područja reforme visokog obrazovanja, tzv. priljev mozgova, izobrazbe doktoranata, partnerstva u temeljnim istraživanjima, pretežno sa subjektima iz područja gospodarstva, sociokulturne tranzicije, međunarodni programi i nagrade. U te svrhe zaklada je u 2007. godini odobrila ukupno 12,6 milijuna kuna. Podnositelji izvješća su opravdano ukazali na kretanja s početka 2008. godine koja strogo kronološki ne ulaze u ovo izvještajno razdoblje, ali ukazuju i na tendencije daljnjeg kretanja što je svakako od koristi prigodom ocjene o tome u kojem se pravcu može odnosno treba kretati daljnji razvoj Nacionalne zaklade za znanost. Tako se u zaključnom dijelu izvještajnog dijela opravdanim ukazuje na položaj zaklade utvrđen akcijskim planom Vlade Republike Hrvatske za poticanje ulaganja u znanost i istraživanje. U planu donijetom 18. travnja prošle godine Nacionalna zaklada za znanost navodi se u financijskom, programskom i organizacijskom smislu kao jedna od triju stupova razvoja znanosti u Hrvatskoj uključujući predviđeno konstituiranje investicijskog fonda Nacionalne zaklade za znanost. Ulaganjem u ljude, ideje te poticanjem suradnje promičući izvrsnost i pomažući projekte koji izravno doprinose razvoju Republike Hrvatske zaklada na taj način stječe preduvjete za doprinos uključivanja Hrvatske u tzv. europski istraživački prostor, te pomaže transformaciju hrvatskog društva u društvo znanja i gospodarstva temeljenog na znanju. Posebnim dostignućem i sam predlagatelj gospodin Lučin je rekao da ocjenjuje činjenicu da je Nacionalna zaklada za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj postala u 2007. godini punopravnim članom europske znanstvene zaklade. U raspravi je i ocjenjeno da Nacionalna zaklada za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj iz više razloga novost je sama po sebi novost u svijetu financiranja znanosti kod nas. Zaklada usklađuje okolnosti znanstveno-istraživačkog rada u Hrvatskoj sa standardima u naprednom svijetu, a utjecaj bi bio još veći kad bi se odlučnije, tako je odbor konstatirao iz proračunskih i drugih izvora oblikovala veća sredstva za njezine glavnice. Zaklada bi trebala provesti i posebnu brigu o zastupljenosti u njezinim programima, odnosno natječajima projekata iz svih znanstvenih područja i zato je dobro ovo što ste vi u samom uvodu ove godine 2009. rekli. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno donio sljedeći zaključak. Odbor predlaže Hrvatskom saboru da prihvati Izvješće o radu Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj za 2007. godinu.
Zahvaljujem. Odbor za Hrvate izvan Republike Hrvatske, predsjednik uvaženi zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, gospodine predsjedniče Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj. Dakle, Odbor za Hrvate izvan Republike Hrvatske je na svojoj 10. sjednici raspravljao o ovom izvješću kao zainteresirano radno tijelo. Nakon uvoda koji je podnijela predstavnica Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske vođena je rasprava s posebnim osvrtom na dijelove izvješća koji se odnose na programe koji potiču hrvatske znanstvenike na povratak u Hrvatsku kao i na zajedničku suradnju hrvatskih znanstvenika u domovini i iseljeništvu. Ocijenjeno je kako je zadaća zaklade i sve ono što je zaklada činila u predmetnoj godini u skladu sa strateškim odrednicama Vlade Republike Hrvatske kad je u pitanju važnost ljudskih potencijala i ulaganje u znanje i znanost kao preduvjet razvoja gospodarstva i postizanja pune socijalne stabilnosti. Osobito je važnim ocijenjeno također poticanje znanstvene djelatnosti kod mladih i talentiranih studenata. Pozdravljena je potpora Kongresu hrvatskih znanstvenika iz domovine i inozemstva kako od strane zaklade tako i od strane nadležnog ministarstva i hrvatskih sveučilišta. Dana je potpora redovitosti održavanja tih kongresa kao instrumentu susreta i suradnje hrvatskih znanstvenika koji imaju za cilj ostvarivanje svojevrsne rekao bih međuhrvatske suradnje, ali i međunarodne znanstvene suradnje koja će u konačnici doprinijeti i priljevu mozgova u Hrvatsku. U tom smislu odbor je dao potporu aktivnostima kao onoj održanoj u prosincu pod nazivom “Mobilnost i priljev mozgova“, te izgradnji hrvatskog strukovnog nazivlja sa ciljem očuvanja hrvatskog jezika. U raspravi je naglašena potpora projektima kakav je program “Povratnik, gost, senior i post doc“ te potreba da se sa nadležnim ministarstvima uskladi aktivnost a s ciljem održavanja takvih projekata ili ponovne uspostave sličnih ukoliko su neki u međuvremenu ugašeni. U nastavku sjednice predstavnica zaklade je dala pojašnjenje u svezi s radom zaklade kao odgovor na pitanje zastupnika, te iznijela poteškoće u prvom redu administrativne prirode koji su često kamen spoticanja na putu bolje znanstvene suradnje hrvatskih znanstvenika u Hrvatskoj i u inozemstvu. Tako na primjer hrvatski stručnjaci znanstvenici koji se odluče ne privremeni boravak u Hrvatskoj ili trajni povratak protivno nepovoljnim financijskim i drugim okolnostima dodatno se susreću s poteškoćama vezanim za radne dozvole, stalni boravak, pa čak i za državljanstvo kako za njih tako i za njihove članove obitelji imajući u vidu da veliki broj njih je sklopio brak sa stranim državljanima, odnosno državljankama. Iskustvo pokazuje kako je potrebno uskladiti napor između sveučilišta i općenito akademske zajednice te ministarstva nadležnih za unutarnje poslove i znanost s ciljem otklanjanja spomenutih poteškoća, razmotriti je i usvojiti praksu nekih zemalja državne uprave i sveučilišta koji imaju učinkoviti model reguliranja ovih i sličnih pitanja na način da se pomogne i potiče na povratak znanstvenika. Neke od njih imaju i nacionalne strategije kojima se na sustavan i trajan način između ostalih segmenata suradnje regulira i znanstvena suradnja između matične države i sunarodnjaka u iseljeništvu. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno donio zaključak, Odbor predlaže Hrvatskom saboru da prihvati Izvješće o radu Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske za 2007. godinu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Žele li predstavnici Vlade dodatno obrazložiti mišljenje? Ne. Otvaram raspravu. Prvo su klubovi. U ime kluba HNS-a, uvažena zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, profesore Lučin, predstavnici ministarstva, kolegice i kolege. Izvješće Nacionalne zaklade za znanost je za 2007. godinu. Koja je svrha tog izvješća? Svrha izvješća ovakvih agencija u Parlamentu je parlamentarni nadzor. Šta Parlament ima nadzirati u siječnju 2009. ono što je završilo, dakle izvješće se podnosi o onomu što je završilo pred godinu i mjesec dana. Dakle, 2007. Istini za volju, ovo izvješće kako u njemu stoji je napisano u svibnju 2008., kad bi još imalo razloga da se raspravlja u Parlamentu i što se financiranja tiče i eventualnih sugestija tiče, međutim nije došlo na dnevni red, koliko je to, 8 mjeseci. Koji je tome razlog, meni je nepoznato, ali pitam one koji u ovom Parlamentu stavljaju točke na dnevni red? Načelno govoreći u ime kluba HNS-a, sva izvješća koja se čitaju ili raspravljaju sa godinu i više od godinu zakašnjenja su besmislena. Dakle, koristim ovu priliku da govorim o jednoj instituciji koja je sasvim neobična biljka u hrvatskom institucionalnom prostoru, eventualno da bi mogli iz toga izvući i neke pouke i zaključke kako bi bilo dobro strukturirati pojedine institucije, ali što se tiče mogućnosti parlamentarnog nadzora sa godinu i mjesec dana zakašnjenja, to je naravno besmisleno. Prema tome, ovo je pledoaje u Saboru da ako imamo, a moramo imati izvješća na dnevnom redu, onda ta izvješća moraju imati nekog smisla i biti u funkciji parlamentarnog nadzora, što znači da ne mogu dolaziti sa godinu i mjesec dana zakašnjenja. Dakle, Izvješće Nacionalne zaklade za znanost za 2007. godinu počinje sa pregledom aktivnosti po mjesecima, što je dobar primjer i dobar obrazac zbog toga što se iz toga može jasno vidjeti što se konkretno radilo od mjeseca do mjeseca, a nije cijela aktivnost prikrivena ili pokrivena općim mjestima i općim konstatacijama, nego jednom vrstom inventara aktivnosti. Po mom mišljenju, najznačajniji doprinos Nacionalne zaklade za znanost u razdoblju 2007. je, a uopće i u onom što je do sada radila, je uspostavljanje nove transparentne procedure evaluacije znanstvenih projekata. To do sada nismo imali. Oko toga je bilo puno skandala kao što se sjećate vezano na Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa i puno različitih potpuno neobjašnjivih procedura u vrednovanju projekata, kasnije žalbi, konflikata, konflikata među znanstvenicima, sve što je čak preraslo okvire Hrvatske same i ovaj napor zaklade da uspostavi transparentne evaluacijske procedure, dakle način vrednovanja projekata koji će se financirati je svakako kvalitetan, važan i hvale vrijedan doprinosi i vidi se iz ovog izvješća na koji način su ljudi u zakladi radili na tom programu. Drugi zanimljivi podatak iz 2007. je program zaklade. Za razliku od gotovo bilo čega drugoga o čemu ovdje raspravljamo, iz programa se vidi zapravo vizija, ili da ne kažemo tako patetično, vizija vidi se namjera, vidi se što se sa zakladom hoće postići. Dakle, zaklada nije u funkciji razvoja svega i svugdje, pa znači ničega i nigdje, nego je u funkciji i financira projekte u funkciji razvoja određenih točaka ili pravaca koji su za nas relevantni. Dakle, jedno je reforma visokog obrazovanja, što je očito i neophodno jer tu vlada sad već opće poznati kaos, drugo je priljev mozgova, dakle uvoz i motiviranje ljudi izvan Hrvatske, bilo iz hrvatske dijaspore, bilo naprosto znanstvenika izvana, dolazak i sudjelovanje u projektima u Hrvatskoj. I tu što se tiče reforme visokog obrazovanja koncentrira se na ishode učenja, nešto što je neophodno kao sastavni dio bolonjskog procesa, podsjećam da je prva generacija bolonjaca već diplomirala. Istovremeno mi vrednovanje ishoda učenja uopće nemamo na sveučilištu. Drugo je model financiranja studija, odnosno drugačiji modeli stipendiranja studenata u sustavu visokoškolskog obrazovanja. Zanimljivo je da u ovom programu, s druge strane je bilo 0 kuna u realizaciji, dakle ništa se nije radilo na modelima drugačijeg financiranja i stipendiranja studenata i integrirano sveučilište ili integrirani sustav tercijarnog obrazovanja, dakle nešto što je sastavni dio bolonjskog modela, a što također u ove 4 godine od kad je bolonjski model, dakle sada je četvrtu godinu na snazi, nismo uglavnom sa možda jednim izuzetkom uspjeli realizirati. Ljudi koji su govorili, dakle kolegice i kolege koji su govorili prije mene spomenuli su i različite programe koji su vezani za generalni projekt "Priljev mozgova". Kratko da spomenem. Jedno je uspostavne potpore, dakle ubrzavanje osamostaljivanja mladih istraživača i uspostavljanja istraživačke karijere za mlade znanstvenike i hrvatske i strane znanstvenike. Drugo je program "Gost". Na taj program ću se vratiti jer je vrlo zanimljiva realizacija sredstava iz tog programa. Dakle, dovođenje znanstvenika iz drugih sredina u Hrvatsku koji provode određeno vrijeme u Hrvatskoj radeći na našim znanstvenim projektima i sa našim znanstvenim timovima. Treće je program "Senior i povratnik", dakle jasno je o čemu se radi, stariji znanstvenici i s druge strane znanstvenici iz dijaspore koji eventualno još aktivni ili u mirovini se vraćaju i treba iskoristiti potencijale koje imaju. I "Postdok", odnosno program stipendiranja posdoktoranata, naročito usmjeravanje posdoktoranata na permanentno učenje, dakle na odlazak u inozemstvo u određenim intervalima i dodatno obrazovanje. Spominjem ovaj program gost naročito jer ako pogledate u izvješću koje je pred nama za 2007. vidjet ćete da je to program koji je gotovo u potpunosti realizirano. Dakle, ono što je planirano od sredstava gotovo je u potpunosti realizirano i ima mislim osim još jednog najveći, najpovoljniji odnos između planiranog i realiziranog. To govori ako čitamo taj podatak, govori prvo o tome da je za taj program postojao očito veliki interes i govori o tome da je nešto o čemu mi uopće ne razmišljamo i budući da nemamo sustavni koncept razvoja znanosti i visokog obrazovanja onda naravno to ne može biti ni sastavni dio koncepta da je visoko obrazovanje i znanost su potencijalno naši izvozni proizvodi, da je to dimenzija u kojoj mi potencijalni jesmo interesantni i na koje mi ako se tako naravno usmjerimo možemo raditi da ne kažem i zarađivati. Samo da spomenem, u Sjedinjenim Američkim Državama to je četvrti po snazi izvozni proizvod. Zaklada je postala članicom Europske zaklade za znanost ili European Science Foundation. Na tome je svakako za čestitati. Ono što je moje pitanje a u međuvremenu u uvodnom izlaganju smo čuli da je to realizirano 2008. Ono što u ime kluba HNS-a sam htjela ovdje pitati je kako to da ova europska društvena istraživanja ili European Social Survey nije tu uključen odnosno nije realiziran iako se spominje, međutim čini se da je to realizirano u 2008. što ne možemo znati jer taj izvještaj ne raspravljamo danas. U izvješću se spominje i jedna vrsta plana ili projekcije onoga što će zaklada raditi u 2008. i od svega što je ovdje prezentirano za nas je možda u smislu nekog parlamentarnog uvida to najrelevantnije jer je to faktički ono što se radilo prošle godine i na temelju čega bi trebali vrednovati i profilirati politiku prema Nacionalnoj zakladi za znanost u 2009. Tu je na prvom mjestu dakle u planu za 2008. je nešto što ljudi u zakladi zovu akcijski plan 3%. Jasno je što je akcijski plan 3%. 3% je 3% bruto društvenog proizvoda, dakle 3% BDP-a koji odlazi u znanost. Plan da Hrvatska postepeno dođe u situaciju da 3% BDP-a bude ulaganje u znanost. Podsjećam na ovom mjestu da je u krizi kada je novi predsjednik Barack Obama preuzeo svoj posao u Sjedinjenim Američkim Državama jedna od strategija izlaska iz krize je ulaganje u znanost i obrazovanje. Dakle, ne kad ima izobilje pa sad onda ajmo onda i taj luksuz od znanosti i obrazovanja nego u krizi kao instrument izlaska iz krize je ulaganje u znanost i obrazovanje. Europski prosjek u ovom trenutku je otprilike 2% BDP-a, skandinavske zemlje su na 3%. Kako smo mi izgledali? Mi smo 2004. imali 1,2%, 2005. 0,9%, 2006. smo imali, pardon 2006. 0.9% a 2007. 0,87%. Dakle, mi smo išli između 2004. i 2007. sa 1,2% BDP-a ulaganja u znanost na 0,87% BDP-a ulaganja u znanost točno obrnuto od onoga što idu zemlje u krizi, točno obrnuto od onoga što smatraju svi da je nužno, točno obrnuto od onoga što su se svi zaklinjali predizborno u društvo znanja, državu znanja, šta god hoćete, znanost i znanje će biti sve. U ovoj situaciji smo na trendu silaznom sa planom zaklade da proba potaknuti da se ide ne u smjeru od 1,2 na 0,87 nego po mogućnosti na 3% u perspektivi. To očito nije uspjelo jer to naravno nije pitanje zaklade za znanost koja a to nisam bila sigurna da li mogu vjerovati svojim ušima pa ću moliti profesora Lučina da odgovori na to pitanje da li je točno da Nacionalna zaklada za znanost iz Državnog proračuna od 2006. godine nije dobila ništa, dakle da su prihodi bili od kamata. Sad ima one novce koji su ostali od prošle godine i da je to sve. Ako je tako onda zaista u znanosti i visokom obrazovanju mislim se vidi da nemamo ne samo politiku nego da u tom ubojstvu iz nehata visokog obrazovanja i znanosti ćemo se provesti još puno lošije nego što nam se prvobitno činilo. Nacionalna naknada za znanost se u ovim uvjetima ovako opisana čini kao neki mali otok racionalnosti i vizije u moru kao sa koji vlada u znanstvenoj i visoko školskoj politici. Prema tome, HNS će podržati ovo izvješće Nacionalne naklade za znanost upravo zato što se nada da će možda ministarstvo od toga nešto naučiti a i ostali.
Hvala lijepa. Idemo dalje. Uvaženi zastupnik Krešimir Ćosić u ime kluba HDZ-a. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani predsjedniče Upravnog odbora zaklade, državni tajniče. Klub HDZ-a je poticao i podupirao rad zaklade proteklih godina. Tako je to i danas, siguran sam da će to biti tako i ubuduće. S time da svakako sa pravom, očekujemo da zaklada još energičnije, još snažnije radi u budućnosti na ovako važnim pitanjima za jedno društvo, kao što je znanost, visoko školstvo, i posebno, naglasiti ću tehnologijski razvoj koji zaslužuje posebnu pažnju i u tom miksu različitih rasprava, različitih pitanja, znanost, visokoškolstvo čini mi se da tehnologija, tehnološka razvijenost, tehnološka konkurentnost, tehnološke sposobnosti, pa na kraju to se vidi i kroz projekte zaslužuje, ja bih rekao puno više pažnje. Svakako ta očekivanja da zaklada u budućnosti učini još više, ne ovisi samo o zakladi nego ovisi i o raspoloživim financijskim sredstvima. Za sve one koji možda nemaju dobrog osjećaja, tehnologijski razvoj košta izuzetno mnogo. Sredstva o kojima mi danas ovdje govorimo su zaista, ja bih rekao minimalna, poticajna, sredstva da se ukaže na važnost tog segmenta u svakom društvu. I nadamo se da će u svojim projektima i izborom projekata a posebno kroz traženje suradnje sa partnerskim institucijama posebno kroz traženje suradnje sa gospodarskim entitetima koji su dovoljno svjesni da bez takvih ulaganja nema dugoročne konkurentnosti i opstojnosti na tržištu. Nacionalna zaklada za znanost i visokoškolstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske stoji u zaključcima ovog izvješća za 2007. godinu a slično je bilo i u izvješćima prethodnih godina promiče izvrsnost i to je nesporno i u svakom slučaju htio bih naglasiti da je to jedan od najvažnijih doprinosa koje je zaklada sa relativno malim sredstvima mogla učiniti u našem prostoru u proteklom razdoblju. Striktna selekcija samo najboljih oni koji zadovoljavaju rigorozne standarde recenzije. Danas je to kod nas vrlo popularno, znanost, društvo znanja itd., pričanje možda i pisanje, ali bez ozbiljnih recenzija, bez ozbiljnih publikacija u renomiranim međunarodnim časopisima, ja bih rekao možda i izuzetno međunarodnim konferencijama, nema pravih rezultata. I u svakom slučaju, opet naglašavam i ističem, to se vidi iz selekcije programa, iz partnerskih institucija na kojima se ovi projekti odvijaju, zaklada je dala svoj značajan doprinos inzistirajući na rigoroznosti i selekciji projekata i zbog toga ja bih rekao nije ništa čudno i naglasio bih ono što je rekao predsjednik upravnog odbora zaklade prolaznost je 20%. I to je dobra prolaznost. I nemojmo se čuditi ako netko misli da se izvrsnost može tako lako ostvariti u većim razmjerima. Dalje. Ono što stoji također u ovom zaključku pored promicanja izvrsnosti zaklada nastoji dati doprinos razvoju Republike Hrvatske. I to je sada nešto što možda zahtjeva malo više rasprave. Što podrazumijevam pod tim razvojem, da li je to isključivo razvoj znanosti i visokog školstva ili možemo biti možda malo ambiciozniji pa reći i sljedeće danas u ovim uvjetima, gospodarske krize zahtjeva za sve većom konkurentnošću gospodarskog sustava Republike Hrvatske jer samo on može ostvariti izvoz, i samo on može poboljšati našu platnu bilancu. Onda je normalno očekivati da ubuduće u godinama koje dolaze očekujemo da taj doprinos razvoju Republike Hrvatske bude što je moguće više moguće gledati kroz novonastala poduzeća konkurentnost, izvoz, rast GDP-a itd. I sjećam se dobro, pred 20-ak godina, to sam možda više puta rekao, ali opet ću naglasiti, kada sam prije 20 godina došao na jedan ugledni američki fakultet … [[Govornik se ne razumije.]] impresionirala me jedna mala činjenica između malog broja podataka stajao je samo jedan … [[Govornik se ne razumije.]] je ponosan što je generirao nekoliko tisuća kompanija, srednjih i malih poduzeća tehnološkog sektora koje su izgenerirale nekoliko milijardi dolara prihoda. I u tom smislu poštovani gospodine predsjedniče upravnog odbora potičem vas i očekujem da će u izvješćima Hrvatske nacionalne zaklade za znanost i visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske biti nešto više podataka i o takvim uspješnim … [[Govornik se ne razumije.]] kompanijama koje su proizašle iz vaših projekata i vaših programa, jer to je onda najbolja mjera kvalitetnog, dugoročnog rada koji podupire razvoj Republike Hrvatske. Dalje u izvješću stoji sljedeće, u protekle sljedeće godine zaklada je razvila cjeloviti instrumentarij za kvalitetno vrednovanje znanstvenog istraživanja i uspostavila mrežu evaulatora u zemlji i inozemstvu. I opet ću ponoviti to je više puta naglašeno, stvoriti tu infrastrukturu itekako veliki, težak i izazivan posao i napor i zaklada je to dobro napravila. I zaista potičem da se taj sustav i dalje razvija i usavršava posebno u nekim područjima koja moraju doći na dnevni red kao projekti i prijedlozi rada zaklade. Evo s druge strane je sljedeća točka našeg dnevnog reda, Hrvatska energetska regulatorna agencija i predsjednik Here područje energetike. Itekako zaslužuje biti prepoznato kao jedan od prioriteta i djelatnosti nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj kao i neka druga područja. Evo gledam gospodina Vedrana Rožića, razgovaramo o brodogradnji. Zaista će biti pravo zadovoljstvo vidjeti projekte koje će financirati naša nacionalna zaklada u partnerstvu. Ja bih rekao i sa hrvatskim brodogradilištima i sa hrvatskim brodogradilištima koja moraju kao što je rečeno u ovim najtežim trenucima krize prepoznati potrebu da jedini izlaz iz krize je upravo taj koji se mnogima čini neprihvatljiv, koji se mnogima čini kao nepotreban trošak, kao dodatno opterećenje, ali traženje izlaza iz sadašnje situacije i krize kroz znanje, ako ga ima u Hrvatskoj, onda u Hrvatskoj, ako ga nema treba ga tražiti svugdje gdje ono postoji i treba ga na odgovarajući način platiti. To je ono što je kod nas još jedna kategorija koja se tako teško priznaje i prepoznaje kad treba nešto napravit onda netko misli da netko na sveučilištu ili znanstvenoj zajednici nema drugog posla pa bi nešto samo radio zato što mu se čini da je važno i onda kaže dajte vi to radite, to je jako korisno. Ali svaki takav projekt zahtijeva svoje resurse, zahtijeva sposobnost prepoznavanja i razumijevanja da je to trošak koji se mora priznati i prepoznati i ja bih rekao to je jedan veliki problem s kojim smo mi danas suočeni i zahtijeva možda puno više pažnje, izlazi izvan okvira današnje rasprave. U izvješću je nadalje rečeno sljedeće. Od početka svog rada pa do kraja 2007. godine Upravni odbor zaklade ukupno je pokrenuo 20 program u okviru kojih dodjeljuje sredstva za projekte, stipendije, nagrade. Podaci prikazani u tablici obuhvaćaju sve projekte koji su prijavljeni zakladi od početka 2005. do kraja 2007. godine. U tom razdoblju zaklada je odobrila financiranje 124 projekta sa 27 milijuna kuna. Ozbiljni projekti, posebno tehnološki projekti, projekti koji zahtijevaju skupu laboratorijsku infrastrukturu teško da se mogu dogoditi sa takvim minimalnim sredstvima. I ja bih rekao, u danim uvjetima i u danim okolnostima pa na kraju uvažavajući činjenicu da je zaklada dobila samo takve prijedloge, a ne neke druge o kojima sam možda govorio iz energetskog sektora, obnovljivih izvora, brodogradnje itd., zaklada je donosila ozbiljne i odgovorne odluke i selektirala ono najbolje što je imala na dnevnom redu. U točki 1.4 izvješća stoji sljedeće. Partnerstvo u temeljnim istraživanjima svakako, ja bih rekao, zaslužuje posebnu pažnju, ali bih naglasio i dodao partnerstvo sa primijenjenim istraživanjima nešto je što zaslužuje, ja bih rekao, ipak prioritet s obzirom na stanje i okolnosti u kojem se nalazi konkurentnost hrvatskog gospodarstva. Poticanje suradnje između sveučilišta i istraživačkih ustanova, industrije te privatnog i javnog sektora su područja koja su vrlo važna i značajna. Nadam se da će zaklada uspjet učiniti napore i da će imati napore i da će imati partnere koji će osnažit to partnerstvo u zajedničkom interesu i gospodarstva i zaklade. Povećanje broja tvrtki koje se bave istraživanjem i razvojem, to je uopće jedan fenomen koji je možda malo poznat, obično se kaže srednja i mala poduzeće za istraživanje i razvoj. Gotovo nemoguće. Istraživanje i razvoj u srednjim i malim poduzećima je izuzetno skupo, izuzetno zahtjevno, najbolji traže prave izazove, traže infrastrukture, traže najbolje laboratorije, najbolje institucije i zaista treba i trebalo bi ih kroz zajedničke napore pronalaziti. Ipak ima takvih srednjih i malih poduzeća gdje se ostvaruje ta pozitivna sinergija. Akcijski plan dalje stoji 3% i Akcijski plan Europske unije, Lisabonska agenda 3%, ali svakako ne 3% iz državnog proračuna, nego 3%, jedan dio toga znači mora dolazit iz gospodarstva. Kolika je ozbiljnost i koliko je partnerstvo hrvatskog gospodarstva, o takvim projektima vi sami najbolje znate. Nekoliko riječi o programima. Nesporno je i evidentno je da u čitavom našem znanstvenom programu postoji visoka razina fragmentiranosti i to se vidi i ovdje jer se nalazimo u istom prostoru. Projekt "Gost", pouzdano numeričko računanje svojstvenih vrijednosti i vektora. Čisto teoretski, matematički problem važan, ali u svakom slučaju projekt i prijedlog projekta je prošao strogu recenziju i ima partnerstvo s odgovarajući ozbiljnom institucijom i zaslužio je onu minimalnu potporu koju ste mu dali. Sličan projekt, učinkovito rješavanje Ljapunovljeve i Sylvesterove jednadžbe i primjene. Opet dobar partner prepoznat i ja bih rekao agencija je korektno reagirala. Ali, pojavljuje se taj problem fragmentiranosti, ponavljam ga ovdje. Procesi koji određuju masu … [[Govornik se ne razumije.]] Mogu imati znanstvenu razinu, ali ostaje pitanje koncentriranja ograničenih financijskih sredstava i fokusiranosti. Ta usmjerenost sa ograničenim financijskim sredstvima je nešto što je posebno važno i nadam se da će zaklada u budućem radu voditi o tome računa. Na kraju, vidio sam jedan projekt, s obzirom na sljedeću raspravu, nadzor, zaštita i vođenje širokog područja elektroenergetskog sustava u okruženju dereguliranog i liberaliziranog tržišta električne energije. Nadam se da je taj projekt prošao ozbiljnu i strogu recenziju. Partner je "Hrvatske elektroprivreda". Bit će mi drago, a svakako i gospodinu Galiću da vidi kako taj projekt napreduje. U svakom slučaju, zaključno i ono što predstoji, a to je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Nacionalnoj zakladi za znanost koji bi trebao osnažiti poziciju zaklade u budućnosti. Nadam se da će se to dogoditi. I evo, klub HDZ-a još jednom podupire ovo izvješće. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime kluba SDP-a uvažena zastupnica Romana Jerković. Izvolite.
Hvala lijepo, uvaženi gospodine potpredsjedniče. Gospodo profesori Lučin, … [[Govornica se ne razumije.]] Evo, dozvolite mi u ime kluba SDP-a osvrnuti se na ovo izvješće koje je pred nama. U deklariranom, ali nažalost još uvijek neostvarenom cilju pretvaranja Hrvatske u društvo znanja, rasprava o Nacionalnoj zakladi i njenom radu je dobar povod i dobra prilika iznova ukazati na probleme i slabosti, kako društva u cjelini, tako i same zaklade, naravno ako ih ima. A uvijek se nešto nađe. Ovo je potreba tim veća ako uzmemo u obzir da se nalazimo u razdoblju globalne krize i svjetskog gospodarskog posrtanja koje će neminovno, htjeli mi to ili ne, zahvatiti i Hrvatsku. Ono što mi u SDP-u već neko vrijeme naglašavamo jest jedna vrlo jednostavna i neumoljiva činjenica. Naime, rješenja za kojima danas tragamo i koja moramo poduzeti bit će smislena i bit će efikasna samo pod uvjetom da u sebi sadrže anticipaciju. Dakle, onoga što će se događati ali ne u naredne dvije ili tri godine, već onoga što će se događati u narednih desetak godina. Mislim da je samo tako moguće smanjiti i zaustaviti apsolutno i relativno zaostajanje Hrvatske u znanstveno-tehnološkom smislu. Ako se osvrnemo svi zajedno na proteklih desetak godina vjerujem da mi neće biti zamjereno što ću reći sljedeće. Govorim kao znanstvenica, kao netko tko poznaje ovaj sustav, kao sveučilišni profesor i u dobroj vjeri. Naime, zbog kroničnog nedostatka strategije s jedne strane i konkretnih politika s druge strane u ovom segmentu društva mi se u Hrvatskoj rekla bih koprcamo u ritualnim raspravama u kojima otkrivamo ono što je već odavno otkriveno i propitujemo i dovodimo u sumnju ono što je u brojnim sredinama davno primijenjeno i osporavamo vrlo često ono što drugdje daje vrlo, vrlo konkretne rezultate. A stvari su u pravilu kao što i uvijek u životu biva vrlo jednostavne. U svim državama i društvima na svijetu koja su pitanja razvoja društva znanosti i tehnologije, transfera znanja uspješno riješila ta pitanja počivaju na dva temeljna stupa. Prvi je izdvajanje sredstava za istraživanje i za razvoj, a drugi je izgradnja sustava, izgradnja mreža institucija, struktura koje ta sredstva mogu i moraju najefikasnije, najracionalnije upotrijebiti za boljitak društva u cjelini. Čuli smo od gospođe Pusić koliko Europska unija u prosjeku izdvaja za istraživanja odnosno općenito za znanost. Čuli smo Njemačka negdje oko 2 i pol, Amerika, čuli smo što Obama poduzima u ovim trenucima recesije. Mogu dati još jedan primjer. Na primjer finska Vlada namjerava povećati ulaganja u istraživanje i razvoj na četiri posto BDP-a ne bi li suzbila recesiju kao početkom devedesetih godina. To je već uostalom dobro znan recept. To su učinili i devedesetih godina. Finsko vijeće za znanost i tehnologiju usvojilo je početkom prosinca prošle godine revidiranu Strategiju politike razvoja i obrazovanja znanosti i tehnologije i inovacija i revizija predviđa da će povećanje ulaganja u istraživanje i razvoj na 4% BDP-a do 2011. od čega će oko 1,2% biti osigurano iz javnog sektora. Dakle, kada sve to skupa usporedimo s onim što Hrvatska izdvaja onda je svaki komentar suvišan. Drugi važni stup koji sam spomenula je sustav i mreža institucija što se tiče, što je dakle u direktnoj svezi sa ovim o čemu danas govorimo, odnosno s izvješćem o radu zaklade. U uspješnim društvima mrežu predstavljaju javna i privatna sveučilišta i veleučilišta, autonomno-razvojne istraživačke organizacije, znanstveno-tehnološki parkovi, inovacijski centri, poduzetnički inkubatori, razvojne agencije, zaklade i razni drugi oblici. U ovom segmentu je manje važno koliko je takvih institucija, koliko je takvih oblika. Ali je od izuzetne važnosti da, da li među njima postoji bilo kakva interakcija i da li sustav prepoznaje bilo kakve uzročno-posljedične veze između znanosti i razvoja na jednoj, gospodarstva na drugoj strani i društva u cjelini na trećoj strani. Nacionalna zaklada za znanost je dio infrastrukturnog sustava koji svoju temeljnu zadaću ima u području otvaranja rekla bih kanala međusobne suradnje unutar znanstvene zajednice, suradnja zajednica i svijeta kapitala, podizanja ukupne društvene svijesti o značenju znanosti za razvoj društva, poticaj i podršku naporima jačanja stručnih i znanstvenih potencijala zajednice za razliku od privatnih zaklada kojima je interes prije svega iz sfere partikularnog interesa grupe ili pojedinca, a kod javnih zaklada kao što je to eto u našem slučaju one su prije svega u funkciji promicanja javnog interesa društva. Dakle, u funkciji promicanja javnog interesa društva. Dakle, temeljno pitanje po meni, odnosno što se tiče kluba SDP-a jest da li zaklada i u kojoj mjeri uspješno ostvaruje tu svoju ulogu o kojoj sam upravo govorila. I naša ocjena je da zaklada obzirom na okolnosti u društvu, obzirom na relativno malu svijest o potrebi ulaganja u znanost daje značajan doprinos i tu se slažem sa kolegicom Pusić. Ali držimo da zaklada ima potencijala i da ima resursa učiniti još više i da mora učiniti sve da izbjegne, a to mislim da je jako važno, da izbjegne pasivni neutralan razvojno-programski para državni ako hoćete formalistički pristup pitanjima znanosti i znanstvenog razvoja društva. Držimo da zaklada ima resurse za proaktivnu politiku zaklade u području njene nadležnosti. Što to u stvari znači? Konkretnu podršku, to znači konkretnu podršku ubrzanju inovacijskih procesa. To znači aktivno kreiranje kulture kooperacije i interakcije. To znači intenziviranje horizontalne suradnje, poticanje kompetitivnosti na regionalnoj razini. To znači podršku inicijativama i projektima koji uključuju različite industrije i tehnologije, podršku projektima razvoja novih proizvoda, profiliranje znanstvene zajednice Hrvatske kao mjesta međunarodne znanstvene suradnje, poticanje projekata razvoja klastera u ovoj domeni i tome slično da ne nabrajam dalje. Primjenom ovih politika zaklada bi po našem dubokom uvjerenju promijenila svoj pasivni karakter primatelja zahtjeva i motritelja procesa koji se ili događaju ili ne i izborila proaktivnu ulogu promicatelja. Opet ponavljam govorim o ovoj dobroj vjeri i namjeri. Vjerujem da zaklada ima potencijala, da se za tu ulogu izbori, za takav način funkcioniranja. Ta proaktivna pozicija zaklade znači na neki način i promjenu logičke matrice koja ovdje vlada, koja u našem mentalitetu vlada da me krivo ne razumijete. To znači i potrebu da napusti poziciju distanciranog i paradržavnog mehanizma koji bi navodno besprijekorno funkcionirao kada bi fondovi bili neograničeno. Ali fondovi nikada nisu neograničeni. I tamo, tamo gdje ih mi tražimo njih nema, ali ih ima na mjestima na kojima ih mi, zbog nekog razloga niti tražimo često niti želimo tražiti. Primjeri najrazvijenijih zemalja dokazuju da niti u tim zemljama izvori nisu lako dostupni bez obzira da li se radi o privatnim ili o pak javnim zakladama. Što bi onda trebala po našem mišljenju biti konkretna sadržina ovakve promijenjene proaktivne politike? Informiranje o europskim i drugim raspoloživim programima i natječajima prema subjektima zaklade, savjetovanje i odabir programskih cjelina, praktična pomoć u traženju izvora, u traženju partnera kroz brojne mreže transnacionalne znanstvene suradnje. Primjerice, samo jedna zaklada u saveznoj državi … [[Govornik se ne razumije.]] ima preko 240 partnera u 33 zemlje. Pomoć pri pristupu natječajima i projektima, pomoć pri postupcima zaštite autorskih prava, administrativni financijski projekt menagment, diseminacija i eksploatacija projektnih rezultata itd., itd.. Da budem posve jasna, ovo u suvremenim i efikasnim primjerima razvijenih zemalja ne znači da zaklada treba postati kadrovski i financijski institut ili agencija. Sve ove poslove i aktivnosti organiziraju se i provode kao projektni zadaci članica zaklade i na neki način predstavljaju dodatnu samorazvojnu funkciju članica a zaklade otvaraju prostor da od posrednika i objekta postane aktivan sudionik i subjekt ovakvih procesa. Logika svima i svakom po malo u situacijama ograničenih i nedostupnih sredstava, odnosno ne dostupnih, ograničenih i nedostatnih sredstava rezultira stanjem nikome i ničemu dostatno. I takva je situacija vrlo elegantna i na neki način odražava rekla bih klimu oportunizma i nezamjeranja ali i stanje duha u kojem su svi subjekti apsolutno samodostatni. Od … [[Govornik se ne razumije.]] programske i projektne konstruktivne polemike i rasprave ne postojanje sukoba ideja i mišljenja, neprihvaćanje objektivnih i neutralnih modela evaluacije dovelo nas je na neki način u stanje u kojem je najvažnije biti u blizini vatre. Ta nazvala bih je programsko razvojna neutralnost po našem mišljenju ne može se pravdati nepostojanjem strateških dokumenata, jer nigdje u svijetu razvoj nije nastao na relaciji subjekt, objekt, uvijek i u svim situacijama radi se o interaktivnom, dvosmjernom odnosu čimbenika. Ako akademska i znanstvena zajednica zna a zna, ako akademska i znanstvena zajednica može, a može, razumjeti, predvidjeti i osmisliti ključne programe projekte i politike koji će društvo povući prema naprijed, tada se to mora vidjeti u aktivnostima i programima zaklade. Ono što nama, po našem mišljenju treba, jeste radna i programska uključenost, mreža izvrsnosti i mreža inovacijskih strategija i slični oblici koji su aktivni i produktivni i nadasve usmjereni na transfer. I s time ću završiti, i s time ću završiti. Mi u SDP-u želimo u narednom razdoblju vidjeti zakladu još više kao efikasnu i programski definiranu i prepoznatljivu mrežu povezanih čimbenika znanstvenog i društvenog života. Dakle, povezanost gospodarstva, povezanost društva, interesa društva i znanstvene zajednice. Jer mislim da samo kroz taj proces se može stvarati i usmjeravati u korist svih nas. Hvala lijepo.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospodin zastupnik Gvozden Flego. Nema ga. Gubi pravo na riječ. Gospodin zastupnik Danijel Mondekar. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Društvo znanja pa i gospodarstvo znanja je izjava koju možemo često čuti iz usta i ministra znanosti i predsjednika hrvatske Vlade, koji se koristi malterne u svim prilikama. Ali diskrepancija između ulaganja u visoko obrazovanje, znanost, pogotovo u jednu ovakvu zakladu i samih vrijednosti koje ta izjava donosi stavlja to društvo znanja u konkurenciju kada kažu upravo ti ljudi tu izjavu u konkurenciju za ono što se zove biser dana. Zaklada za znanost i visoko školstvo je jedan od stupova za razvoj obrazovanja i znanosti u Hrvatskoj. Ona to pokazuje kroz svoju međunarodnu suradnju, europsku, znanstvenu zakladu, kroz tempus projekte ali i kroz potporu reforme visokog obrazovanja. U 2007. to su bili projekti visokog obrazovanja temeljenog na ishodima učenja, modeli financiranja studija koji na žalost eto nisu baš ni najbolje prošli, te integrirani sveučilišni sustav tercijalnog obrazovanja. Zašto je to ključno da se to i 2007. radilo. Jer to je bila tema isto i u Europskoj uniji 2006., 2007. godine i nešto ranije. Ako pratite … [[Govornik se ne razumije.]] projekt. Ti projekti su ključni za razvoj, obrazovanja u Republici Hrvatskoj, ishodi učenja kao što znate su zapravo znanja, vještine, koje određena osoba, student ili učenik mora posjedovati po završetku svojeg obrazovanja ili dijela obrazovanja. Ishodi učenja funkcioniraju i u strukovnom obrazovanju, u interdisciplinarnom obrazovanju i u Europskoj uniji, oni su vam ključnih alata uz bolonjski proces, uz dodatak diplomi, da kada osoba završi svoje školovanje da se njegovo znanje može lagano pročitati, njegova diploma lagano pročitati i da osoba koja je završila studij u njemačkoj, jednako tako lagano dobije posao u Velikoj Britaniji ili se na kraju krajeva nastavi tamo i školovati. Modeli financiranja su od 2006. godine otkada je europska komisija pokrenula jednu politiku postali zapravo glavni, jedna glavna tema rasprava u visokom obrazovanju, pogotovo kroz prizmu gledanja je li školarina npr. školarine, je li to instrument koji će prisiliti pod navodnicima studente da brže završi, da ih disciplinira, kakvi uopće modeli postoje. Europa ima nekoliko modela financiranja obrazovanja gledano kroz ono što država daje u sve obrazovanje, gledano kroz studentsku participaciju, ali i gledano kroz način na koji student studira. Je li on redovan student, je li on neredovan student, je li on izvanredan student? To su u Europi dvije različite kategorije. Da li se netko školuje na daljinu, da li je netko u sustavu e-učenja? I dok s jedne strane imamo zakladu koja je pratila u toj 2007. godini one ključne elemente u raspravi koje su se vodile u Europi iste te godine, mi imamo s druge strane zaostajanje ili pak potpunu šutnju ključnih institucija koje bi trebale pratiti, a to su agencije, to je Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa. U nekim projektima zaklada je i po nekoliko koraka otišla naprijed, a da se ministarstvo nije maknulo s mrtve točke. To vam je vidljivo kod modela financiranja. U raspravama oko školarina koje se u Hrvatskoj vode. Kao SDP smatramo da u državi koja ima ovakav mali broj studenata, a želimo da nam je znanje izvozni projekt, mi ne možemo naplaćivati skupo školovanje u ovoj državi. A Hrvatska sada pati od činjenice da gotovo svaki fakultet, ovo parafraziram, može imati svoj model. Dapače, na jednom sveučilištu imate fakultet koji školarine izračunava iz godine u godinu, da student koji prvu godinu upiše kao redovan uz potporu ministarstva drugu može biti na plaćanju i imamo rast školarina. Mi imamo u Europi jedan od najbržih rasta u postotcima iznosa školarina. I jednako tako imamo galopirajući rast broja studenata koji tu školarinu plaćaju. Ishodi učenja. To je još uvijek maltene sada 2009., ne 2007., nego 2009. na razini čiste teorije i nepoznavanja u akademskoj zajednici. Mnogi ljudi naprosto ne razumiju što su to ishodi učenja, a opet s druge strane imamo fakultete koji su već daleko otišli u definiranju ishoda, mjerenju i tako dalje. Ja sam imao tu mogućnost da sam 2006. i 2007. pratio definiranje ishoda učenja i reformu studijskih programa temeljem ishodima učenja u Sloveniji. Gledao sam kako to njihovi poduzetnici, gospodarski sektor zajedno sa akademskom zajednicom i studentima, onima pred završetkom fakulteta i tri generacije koje su završile studij i zaposlile se gleda naprosto kakvi su problemi tih mladih ljudi i kako, na koji način se može obrazovanje prilagođavati i tržištu rada. Ishodi učenja su ujedno i oružje s kojim se može spriječiti da dobijemo bahato ulaganje u obrazovanje u zamjenu za programe koji odgovaraju velikim tvrtkama kao što smo imali u Istočnoj Europi gdje su velike tvrtke davale sveučilištima u nekakvoj Ukrajini velike količine novaca u zamjenu da oni svoj program obrazovni prilagode njihovim potrebama u potpunosti. Bolonjski proces koji je uvelike povezan sa ishodima učenja kod nas nakon sada prvog završenog ciklusa i ulaska u četvrtu godinu, negdje i višu godinu nije pravilno dubinski analiziran. Znači, greške, a ima grešaka. Ima grešaka i u Europskoj uniji. Nisu analizirane i nisu se radili ispravci tih grešaka i još uvijek jedno pravilo, jedna rečenica vrijedi na sveučilištu da mnogi fakulteti su bolonju proveli po feudalnom načinu. Znači, svaki je provodio reformu onako kako misli da treba. Ministarstvo je napravilo gadnu pogrešku kada je zapravo ispustilo uzde iz ruku u reformi, a ono je bilo tu da ju nadgleda, da savjetuje, i naravno da financira. Danas, nakon prvog ciklusa, što možemo vidjeti? Da tržište rada nije bilo od početka uključeno. Ja ću se vratiti samo nazad, 2007. godine rađena je prva anketa sa poduzetnicima u Hrvatskoj. Na nju se nije javio ogroman broj uopće poduzeća da želi ispunjavati anketu o bolonjskom procesu, a onaj mali broj koji se javio preko šezdeset i nešto posto je rekao da uopće ne razumije bolonjski proces, da ne može prepoznati titulu prvostupnika i da ne zna što bi ti studenti kao prvostupnici radili. Ali još uvijek, znači godinu i nešto kasnije se to nije promijenilo, a to je dužnost Ministarstva znanosti. Sad nakon prvog ciklusa dobili smo šansu da napravimo reevaluaciju radnog opterećenja studenata i opet neki fakulteti napravili izvrsno, velika većina uopće ne. Sustav osiguranja kvalitete u potpunosti treba biti na razini smjera studijskog predmeta i same institucije i neki fakulteti to opet primjenjuju u potpunosti, neki uopće ne primjenjuju. Nažalost, hrvatski obrazovni sustav je jednim dijelom i taoc svoje rigidnosti, nefleksibilnosti i nemodularnosti. Znanost u Hrvatskoj je golema količina malih znanstvenih projekata koji se financiraju sa oko 35 tisuća kuna prosječno. Usporedite samo sa malim projektima u Europskoj uniji iz recimo 7. … [[Govornik se ne razumije.]] programa od nekoliko stotina tisuća eura. Završiti ću samo jednom statistikom, onom koju možete naći i na internetskim stranicama u Europskoj uniji o stanju obrazovanja po Europi i da sutra Hrvatska postane članica Europske unije, sutra postanemo članica, Hrvatska bi po pitanju, a stremimo biti dio europskog prostora visokog školstva i jedinstvenog europskog tržišta rada, Hrvatska je po pitanju visokog školstva bila nositeljica nekih od najgorih rekorda, a to je prvo, imamo jedno od najskupljih obrazovanja. Školarina prosječna u Hrvatskoj je sada već oko 1000 eura i to spada u rang 3 najskuplje zemlje u Europi, prosječna školarina. Također, naš studij i dalje dugo traje. Znači on je skup, ali neefikasan i traje jedan od najdužih u Europi jer ljudi naprosto ne završavaju ga na vrijeme. Imamo najviši postotak otpadanja studenata iz obrazovnog sustava, između 60 i 70% studenata nikad ne završi svoj studij. Imamo galopirajući rast školarina i broja studenata koji plaćaju. To nije socijalna država. I imamo na kraju prespori rast studenata. I završna statistika vam pokazuje, da sutra postanemo članica Europske unije bili bi jedina država članica koja nema ni jedno svoje sveučilište u popisu 500, pa ni 1000 najboljih sveučilišta Europe, a ona Europa ima ukupno 4000 sveučilišta. Dakle, ukoliko zaklada ne dobije više sredstva i ukoliko Ministarstvo znanosti ne počne pratiti rad zaklade, cijenu će platiti upravo sadašnja generacija studenata kada izađe na europsko tržište rada. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Dragan Kovačević. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani kolege profesori. Naime, što se tiče samog izvješća ja bih rekao i u onom tehničkom i sadržajnom smislu ono je stvarno napravljeno na jedan korektan, jedan pregledan način. Dobili smo sve relevantne podatke i objedinjeno ali i sa svim potrebnim prilozima da se doista do detalja može iščitati što je to zaklada u proteklom razdoblju radila, kakve je projekte financirala i tko su to naši kolege znanstvenici odnosno institucije koje su participirale u ovim projektima. Od ovih sedam programa dakle potpora reformi visokog obrazovanja, priljev mozgova, izobrazba doktoranata, međunarodni programi itd. smatram najznačajnijim upravo partnerstvo u temeljnim istraživanjima. Naime, taj program je sa osnovnim ciljem i svrhom postavljen na način da osigura gospodarski razvoj, poticanje zapošljavanja, točnije da u ovoj fazi izrade projekata na neki način poveže našu znanost i našu industriju odnosno poduzetništvo. Isto tako, dobro je da je upravo podatak dakle od ukupnih projektnih sredstava, da je upravo 70% sredstava angažirano za tu vrstu projekata, dakle projekata koji bi prije svega trebali imati onu aplikativnu ulogu, znači primjena znanja u rješavanju konkretnih problema u industriji, u gospodarstvu odnosno u poduzetništvu. Ja bih to gledao ovako malo i cehovski kao i inženjer, dakle da smatram da upravo te programe vezano za partnerstvo o temeljnim istraživanjima i dalje treba razvijati, i dalje razvijati i ove modele participacije pojedinih subjekata dakle koji su zainteresirani za znanstvena istraživanja i za zajednički rad sa znanstvenim institucijama, sa znanstvenicima na rješavanju konkretnih problema s kojima se susreću. Naime, kakva je gospodarska uloga takvih programa? Ja bih rekao da danas u ovoj globaliziranoj ekonomiji, da je upravo intelektualni kapital temelj konkurentnosti. Dakle, taj intelektualni znači ono znanje i ona sposobnost stručnjaka koja je ugrađena u proizvode ona bi trebala donositi i profit. Klasična teorija komparativnih prednosti uvijek je govorila na način da su lokacija profita, lokacija zarade je tamo gdje je jeftina radna snaga, gdje su raspoložive sirovine. Međutim, mislimo da upravo u ovo doba i internetizacije i digitalnih tehnologija i komunikacije i tehnoloških dostignuća, da zapravo ta klasična teorija više nema svoje mjesto i da je upravo lokacija i profite i zarade tamo gdje je intelektualni kapital. Ja bih samo rekao u ovom području kojeg nešto više poznajem a to je područje hrane, dakle kada se usporedi uvoz i izvoz prehrambenih proizvoda da upravo najveća zarada odnosno najbolju bilancu imamo u visoko finaliziranim proizvodima prehrambene industrije, dakle ne u sirovinama nego u visokoj doradi, dakle tamo gdje je ugrađen i rekao bih taj intelektualni kapital, znači znanje, sposobnost, struka. I sigurno je da ovi projekti koje i financira zaklada tome itekako doprinose. Mi smo se opredijelili dakle za društvo znanja, za razvoj gospodarstva temeljen na znanju i smatram da je to i najbolji odgovor na sve ovo što se događa na globalnom planu. I ovom prigodom citirao bih iz knjige "Budućnost kapitalizma" El Sitarova koji je napisao. Kaže: "U globaliziranom svijetu kada sve ispadne iz jednadžbe konkurentnosti znanje i sposobnost organizacije ostaju jedina komparativna prednost jedne države i jedne nacionalne ekonomije. Oni koji u globaliziranom svijetu budu ekonomski vladali morat će biti spremni obrazovati, organizirati i mobilizirati intelektualnu snagu.". Na primjer, ako se uzmu tvrtke kao što je Hewit Packard, kao što je Microsoft, dakle kod njih intelektualni rad upravo čini negdje 80 do 90%. Kada se uzme rang lista najbogatijih ljudi na svijetu oni su upravo stekli tu poziciju natječući se na polju intelektualnog kapitala. Isto tako, treba reći da nama s druge strane nije potreban kvazi elitizam u znanosti, dakle mi ne možemo imati samo znanje kao elitu, samo za sebe nego upravo znanje koje je spremno se primijeniti i staviti na raspolaganje i gospodarstvu i cijelome društvu. Znači, samo znanje u funkciji gospodarstva a ne znanje samo zbog sebe. Mislim da tu upravo zaklada igra jednu važnu ulogu usmjeravanja te jedne energije tih jednih smjernica, ciljeva. Dakle, u smjeru toga znanja koje bi bilo u funkciji prakse, u funkciji razvoja društva, razvoja gospodarstva. Na prvom kongresu znanstvenika, hrvatskih znanstvenika iz domovine i inozemstva ja mislim da sam dobro upamtio podatak bilo je rečeno da u Sjedinjenim Američkim Državama, da upravo ovi projekti koji su suradnja gospodarstva i znanosti čine negdje oko 80%, da u Europskoj uniji oni čine nešto preko 20% a u Republici Hrvatskoj tek 5%. Mislim da je to još jedna dodatna motivacija da upravo trebamo težiti prema tim projektima koji povezuju znanost i industriju. Isto tako, mislim da su dobri i ovi programi koji rade na povratku naših znanstvenika ljudi iz inozemstva jer su to ipak ljudi koji dolaze iz zemalja gdje je visoko razvijena i tehnologija itd., znači donose jedno kompletno znanje, dakle i njihovih znanstvenih institucija i ovoga što dobivamo iz gospodarstva. Često je bio prigovor male suradnje industrije gospodarstva sa znanstvenim institucijama. Bio je prigovor i na strani znanstvenika, dakle da se već jednom odluče da izađe se iz tih laboratorija, iz tih ureda i da se krene konkretno u gospodarstvo ali isto tako bio je prigovor i na industriju da je mala zainteresiranost za sudjelovanje u znanstvenim projektima. Tu govorim o onom razdoblju tranzicije gdje je u velikom broju poduzeća upravo bio ugašen razvoj, dakle ta dodana vrijednost o kojoj govorimo i gdje nije postojala potreba za dodatnim istraživanjem i radu na novim proizvodima, edukaciji ljudi itd. No, mislim da se situacija opasno mijenja. Upravo je to pitanje liberalizacije tržišta, to je pitanje konkurentnosti izlaska na to tržište gdje jasno svaki ozbiljniji poduzetnik, svaka ozbiljnija firma, poduzeće jasno je da ne može razmišljati niti o razvoju, niti o profitu, niti o konkurentnosti ukoliko nema prije svega dobro educirane stručnjake i isto tako ako nema dobar taj istraživački element. Mislim da se tu situacija mijenja na bolje i da je to svakako za pozdraviti. Ja ću samo podsjetiti na razini jednog drugog ministarstva Ministarstva poljoprivrede kroz Vijeće za istraživanje u poljoprivredi išlo se s naglaskom upravo na te aplikativne projekte koji su, ja bih rekao, uvelike doprinijeli strukturnim reformama u poljoprivredi, znači tom jednom iskoraku. Jer, ako govorimo o ovoj intenzivnoj poljoprivredi koja je posebno u startu vrlo skupa jer su velika ulaganja. Znači znanje, struka i ta jedna dodana vrijednost su zapravo ključni i mislim da je tu napravljen iskorak. Isto tako važno je da ti rezultati budu publicirani, da budu dostupni cijeloj stručnoj dakle znanstvenoj javnosti, ali i onima koji će konkretno koristiti ta znanja. Ono što bi svakako pohvalio ili istaknuo to je način evaluacije ovih projekata. Mislim, ovo je stvarno velika stvar da mi imamo tijekom evaluacije preporuke o izbjegavanju sukoba interesa. Ja sam ih dobro proučio. Mislim da je to nešto što trebaju primijeniti svi koji se bave ovim poslom, a to su dodjela projekata. Znači, od lokalne samouprave do Ministarstva znanosti, ali i svih drugih ministarstava koji se bave ovim poslom. Sad kad sam već spomenuo ovu lokalnu samoupravu i druga ministarstva, treba reći sljedeće. Mi u Republici Hrvatskoj moramo imati jednu bazu podataka u kojoj bi bili objedinjeni svi projekti koji se financiraju iz lokalne samouprave, iz države, iz raznih institucija itd. Jer nažalost, događali su se u povijesti određeni problemi na tom planu gdje su neki kandidirali u više institucija pod malo promijenjenim naslovima i participirali dakle u sredstvima što jasno nije se smjelo dopustiti. Dakle, napraviti mrežu za praćenje, ali isto tako imati na jednom mjestu sistematizirano. Mislim da bi to upravo zaklada mogla napraviti jer je ona na neki način neutralna, dakle nije izravno država nego zaklada koja onda može raditi sa lokalnom samoupravom, sa ministarstvima, znači objediniti projekte, imati uvid i ne dopustiti dakle pa čak i ove zlouporabe koje su bile, da neki apliciraju znači na više mjesta pod samo malo izmijenjenim naslovima. I evo na kraju svakako bih pohvalio ovo izvješće i mislim da zaklada itekako opravdava svoje postojanje u našem društvu. Hvala lijepa.
Hvala. U 17,24 isteklo vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta. Gospodin zastupnik Ivo Josipović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovani profesore Lučin, državni tajniče, kolegice i kolege. Izvješće koje je pred nama možemo ocijeniti kao jedno vrlo kvalitetno izvješće jer vrlo realno pokazuje situaciju i trendove. I osobno sam i mimo ovog izvješća upoznao rad zaklade i mislim da može dobit zaista vrlo dobru ocjenu. Htio bih se ipak osvrnuti na neke aspekte malo koji su možda razvojne naravi. Naravno da, kad razmatramo izvješće koje je zapravo aktualno bilo pred jednu godinu, moramo imati jedan drugi diskurs nego što je to kad je izvješće recentno. To naravno nisu naši prijatelji iz zaklade krivi, nego mi koji smo to ovako kasno stavili na dnevni red. Iz ovih naših rasprava se vidi da mi zapravo možda od zaklade imamo nerealna očekivanja. Spominjale su se tu riječi da bi zaklada trebala biti motor razvoja znanosti i visokog obrazovanja. Znate, sa 20-tak milijuna kuna se to ne može biti. Ne možete biti motor razvoja znanosti i visokog obrazovanja ako imate na raspolaganju 20-tak milijuna kuna s trendom pada vrlo vjerojatno, s obzirom na stanje prihoda. Pa tu treba naša očekivanja ili svesti na realnu mjeru ili ih treba promijeniti tako da uložimo više u taj projekt. To je prva stvar. Druga stvar je napomena da zaklada ne može zamijeniti Ministarstvo znanosti. Prema tome, ova neka očekivanja koja smo isticali vezano za razvoj sustava znanosti, visokog obrazovanja su naprosto previše za instituciju kakva je zaklada i tu također moramo bit realni. Međutim, ono što bi bilo dobro jest da se nastave neki trendovi, ali i da se uspostave neki ciljevi koji bi bili dugoročne naravi. Ono čime sam ja posebno zadovoljan iz ovog izvješća i uvida u rad zaklade jest to da su projekti koji su odabrani zaista odabrani temeljem jedne lege artis procedure. Nitko ne može reći da je bilo kakvih sukoba interesa, nitko ne može reći da je tu netko privatizirao fondove koji su bili na raspolaganju i što je meni posebno važno, pokazalo se da su ona očekivanja barem koja sam ja prilikom prošlog ili pretprošlog izvješća isticao, to je da se uvaže specifičnosti društvenih znanosti, društveno humanističkih, da su prihvaćene i da su projekti vrednovani polazeći i od svijesti da nisu baš svi kriteriji iz prirodnih i tehničkih znanosti primjenjivi na društvene znanosti. E sad, kad gledamo po mome što bi ta zaklada naša trebala raditi, naravno u prvom redu mislim da treba povećat sredstva. Za razliku od kolegice Pusić koju je jako brinulo da nema više ulaganja iz državnog proračuna ili da ih gotovo praktično nije bilo, mene to isto jako smeta. Ali me još možda više smeta to da nismo uspjeli motivirati privatne izvore sredstava i to pokazuje da možda ta jedna interakcija i očekivanje da nam zaklada pomogne, integraciju znanosti, visokog obrazovanja i rada, tržišta rada, gospodarstva da su još dosta daleko od nas. Dakle, mislim da bi tu i zaklada, ali i država, Vlada u prvom redu trebala puno poraditi da pokaže gdje je atraktivnost ovakvog projekta za gospodarstvo i da gospodarstvo privuče u takav projekt. Drugo, mislim da bi zaklada trebala pomoći, ono što su i druge kolege govorile, boljoj ili kvalitetnoj implementaciji bolonjskog procesa u Hrvatskoj. Mi smo među državama koje su u nekim područjima dosta napredno krenule u bolonjski proces. Međutim nažalost, svi znamo koji smo insideri da su neki postulati Bolonje formalno uvedeni, a da suštinski stvari nismo nažalost uspjeli promijeniti. To je naravno i krivica na Akademskoj zajednici u prvom redu, ali i na strukturama države. Jedno od važnijih promašaja ili opstruktivnih elemenata Bolonjskog procesa je upravo to da možda nismo prepoznali u kojoj mjeri je Bolonjski proces odgovor Europe na američke trendove i američku uspješnu integraciju znanosti i visokog obrazovanja u tržište rada, pokušali smo napraviti isto, ali očito ne samo u Hrvatskoj. To je vidljivo i u nekim drugim, čak i razvijenim europskim zemljama. Obrazovni sustav po Bolonji i tržište rada ne korespondiraju. Mi imamo problem da, kako ih mi od milja zovemo, bakalari dakle naši prvostupnici nemaju mjesto na tržištu. I tu treba nešto napraviti, dakle vjerojatno treba redizajnirati sustav i pomoći gospodarstvu i od strane države i od strane Akademske zajednice da se dođe do te kompatibilnosti između obrazovnog sustava i gospodarstva, u prvom redu onog koji nosi ekonomiju i donosi nove vrijednosti. Nadalje, mislim da bi u kontekstu aplikacije bolonjskog procesa ipak trebalo pripaziti da napuštajući jedan povijesno-uspješni Humboltovski sustav obrazovanja koji je Europi i ljudskoj civilizaciji dao toliko dobroga ne napustimo baš i sve vrijednosti koje su postojale u tome i da naš studij ne pretvorimo samo u polaganje kolokvija, nego da se gradi sustav koji jest zaista i studiranje, da ostane studiranje, a ne samo polaganje kolokvija. Ako želimo pravu u dobrom smislu intelektualnu elitu dobit sa sveučilišta onda mislim da i o tome ozbiljno moramo voditi računa. U pogledu ciljeva, osim ova dva dugoročna cilja dakle kompatibilnost gospodarstva u povezivanju s gospodarstvom, daljnja implementacija bolonjskog procesa uz uvažavanje europskih specifičnosti, pa i naših nekih hrvatskih da ne dobijemo jedan sustav koji sliči na američki, ali zapravo ne funkcionira tako dobro kao tamo. Mislim da Hrvatska ima još jednu priliku koju mora iskoristiti. Naime, obrazovanje naravno ima svoju autohtonu funkciju, ona je u funkciji znanosti, edukacije. Nadalje ima funkciju vezano za gospodarstvo i razvoj naše ekonomije, ali isto tako mislim da je Hrvatska u prilici da svoje obrazovanje pretvori u jednu izvoznu kategoriju. Postoji šira regija u kojoj Hrvatska može na obrazovnom planu igrati vrlo važnu ulogu. Ima zemalja koje su isto tako, nisu velike kako ni Hrvatska nije velika zemlja koje su uspjele nametnuti svoj obrazovni sustav nekim zemljama pa i Hrvatskoj i gdje pa čak i uz određeni sustav subvencija šire se vrijednosti i dobiva se nova pamet, novi zalet. Postaju središte obrazovanja i više nego što je to za vlastitu, za potrebe vlastite zemlje. Od toga u prvom redu profitiramo mi, jer kažem prvo namećemo ili uspijevamo nametnuti strateški svoju poziciju i izvan Hrvatske. Ali zato i dobijamo dodatno impulse i pamet koja jača naš obrazovni i ukupni sustav. Evo, ne duljeći dosta je kasno. Želio bih da zaklada nastavi svoj rad, da ostvari i ove svoje kratkoročne ali i ove dugoročne ciljeve o kojima sigurno i predsjednik Šeks razmišlja čim se ovako smješka. Zahvaljujem.
Smješkam se na opasku da je već kasno. Gospodin zastupnik Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi profesore Lučin. Pa evo, meni je drago da ovo izvješće prati trendove i situaciju u svjetskim razmjerima i žao mi je što bar nije došlo za 2007., 2008. Ja se nadam da će u budućnosti to tako biti, da će bar doći prije formiranja proračuna resornog ministarstva jer bi ono trebalo više pratiti rad i smjer rada zaklade ako ih baš ne financira, a o tome je bilo riječi i u samom uvodu. Ja sam prisustvovao u Saboru kada ste vi profesore Lučin bili na tematskom odboru i prezentirali ono kako će, kako bi trebalo izgledati Hrvatska kao društvo znanja. Dojmilo me se to predavanje, budući da ste apostrofirali jednu stvar koja kaže da će top 10 zanimanja u 2018. većina od njih uopće neće biti top 10 zanimanja u 2008. godini. Ali i ne samo to. Tada ste nacrtali i jedan graf koji govori kako bi trebala izgledati Hrvatska kao društvo znanja ako želimo imati samoodrživ razvoj. Samoodrživ razvoj znači to da ne trošimo danas više nego što zarađujemo, a danas je situacija u Hrvatskoj takva da 14 milijardi eura građani kroz dohotke potroše, a 4 milijarde od tih dohotka eura se zadužuju preko banaka. 10 milijardi dohodak, znači eura u dohocima prime od dohodaka, a 4 milijarde eura se zaduže. Smjer do 2025. bi trebao podignuti nivo visoko obrazovanog stanovništva od 15 na 45%, tri puta. Također je zabrinjavajuć broj doktora znanosti koji je sada na razini od 0,3, 0,4% a on bi trebao do 2025. ukoliko želimo imati samoodrživi razvoj trebao biti na razini 2%. E sad, dakle da bi uspostavili taj samoodrživ razvoj očito je potrebno napraviti korijenske promjene u sistemu obrazovanja, a to je Europa napravila još 2000. godine kada je u trećem mjesecu 23. i 24. organizirala Lisbonsku europsku konferenciju, tj. Europskog vijeća, gdje je zaključila da želi biti najkonkurentnije gospodarstvo na svijetu i ponudila okvir bolonjskog procesa. Već dvije godine kasnije, a ono o čemu je puno ovdje bilo govora, a odnosi se na … [[Govornik govori engleski, ne razumije se.]] znači tehnologijski razvoj znanosti i inovacije Europa je apostrofirala na Konferenciji u Barceloni gdje je rekla: “3% budžetske potrošnje, tj. GDP-a, zapravo ne budžetske potrošnje nego GDP-a treba biti investirano u … [[Govornik govori engleski, ne razumije se.]] dakle u istraživanje i razvoj do 2010. godine. Još jedan od zaključaka je da industrija ako želi biti konkurentna, ako želi biti napredna treba 2/3 svojih investicija usmjeriti upravo u smjeru research i developmenta kako bi postala konkurentna, a to kao pretpostavku ima i ulaganje u ljudski kapital. A sad ću vam, ja sam izvukao neke podatke reći kako stoji Hrvatska znači po ulaganju u ljudski kapital, tzv. human capital indeks. U konkurenciji 12 država Slovenija, Turska, Litva, Češka, Estonija, Latvija, Rumunjska, Mađarska, Slovačka, Bugarska, Poljska i Hrvatska na uvjerljivom smo 12 iliti zadnjem mjestu. Nadalje, GCI indeks je indeks koji mjeri spremnost institucija, politika i faktora koji utječu na održivi razvoj. Znači, da osigura ekonomski prosperitet i to ne u dugom roku, nego u srednjem roku. To je vrlo važan indeks u znanosti i tehnologiji. Hrvatska je po tom indeksu na 57 mjestu na svijetu. Dakle, mi smo daleko od toga da smo konkurentni. E sad ovako, šta je napravila Irska. Ne treba izmišljati toplu vodu. Od 17 milijardi eura od '73. do 2004. Irska je gotovo trećinu investirala u ljudski kapital. Zašto je to bitno vidjet ćemo kad dođemo kasnije na taj primjer. Znači, posebno u edukaciju i obuku kadrova. Time se poticao razvoj visoko-tehnoloških smjerova obrazovanja i ti smjerovi su nosili, znači novi smjerovi visoke tehnologije su nosili 20% svih novoupisanih studenata. Naravno, put od studijskog smjera do konkretnih inovacija je vrlo velik i dugotrajan, no međutim njima se isplatilo. Što donosi strani kapital kad dođe u Hrvatsku? Nažalost, najinventivnije kompanije inventivnost demonstriraju u svojim matičnim zemljama. Tako da na primjer imate zanimljiv podatak da tamo u firmama gdje je udio stranog kapitala veći od 50% u Hrvatskoj je inovativno samo 48% poduzeća. A one firme koje su u većinskom vlasništvu naših ljudi jer oni se trebaju više boriti za protiv konkurencije na stranom tržištu. Inovativno je 80% poduzeća. Točnije, ono što se dogodilo u Hrvatskoj da je strani kapital reducirao šanse za research i development, a samim time i zbog naše obrazovne strukture kao i zbog uvjeta poslovanja koji u Hrvatskoj nisu dobri, ali o tom ću nešto govoriti, to ću pričati u izvješću HNB-a, je Hrvatska nezanimljiva za high tech ulaganja. E sad ovako, ono što je vrlo bitno u ovom procesu da se poveća ljudski kapital je znati sljedeću informaciju. Ja ne znam da li je to netko u ovoj zemlji toga svjestan. Djeca odabiru područje budućeg zanimanja oko svoje 14. godine starosti. Dakle, ona se u 14. godini usmjeravaju u tome gdje će ići u životu, što žele raditi i čime se žele baviti. Prema tome, potrebno je definitivno ne samo dignuti sustav visokog obrazovanja, nego treba pratiti kompletan sustav osnovnog i srednjeg obrazovanja jer, pod 1, djece je sve manje, pod 2 kolaps broja nastavnika, tu imamo negativnu selekciju, samo se neki žele baviti slabo plaćenim poslom. Pod 3, kvaliteta nastave, nastavnika i škola je i problem o kojem se može voditi šira rasprava, interesi djece u Hrvatskoj i ekonomska razvijenost. I ono što je posebno bitno na kraju ako želimo najveće ulaganje u ljudski kapital je nebriga za talentirane učenike. Mi u Hrvatskoj nemamo organizaciju brige za talentirane učenike i to je ono što nas pogađa i gdje definitivno ne možemo biti konkurentni. A što mi radimo, što radi Vlada, odnosno što radi resorno ministarstvo. Ja bih volio više da slijedi dobru praksu, znači nacionalne zaklade i najbolje svjetske trendove, no međutim ono što mi radimo je investiranje u građevine dok se bivše vojarne prodaju. To je nužan uvjet za osiguranje kvalitete obrazovanja, odnosno visokoškolske spreme, no međutim to nije dovoljan uvjet. 429 milijuna eura kreditnog zaduženja je investirano u razvoj kampusa infrastrukture hrvatskih sveučilišta, a s tim da je vrlo zanemariv broj novaca, odnosno naših hrvatskih kuna otišao prema poboljšanju kvalitete plaća nastavnika, djelatnika u znanstvenom sektoru koji trebaju osigurati i motivirati učenike za budući rad. Ono što je na kraju zapravo bitno je da toga nema bez strateškog plana razvoja, bez jednog sustavnog pristupa koji mora objediniti i osnovnoškolski, srednjoškolski i visokoškolski sustav. I posebno brine što sveučilišta nisu zakonski odgovorna da sprovode nacionalnu politiku i nikom izvan sveučilišta nisu zakonski odgovorna za svoje poslovanje. Ja pozdravljam primjere nekih dobrih sveučilišta kao Riječko sveučilište. Ne bi bilo loše da poneka i druga sveučilišta slijede te neke trendove. No međutim, činjenica je da to treba zakonski regulirati. Ovo što je spomenuo kolega Mondekar problem prevelikih školarina je definitivno problem koji će Hrvatsku u budućnosti stajati. Ako želimo konkurentno društvo, mi moramo ovako otvoriti vrata svima onima koji žele završiti faks, omogućiti im da to naprave jer Hrvatska nema drugu šansu osim u znanju. Mi nismo konkurentni, nismo veliki da budemo autartični i možemo biti jednostavno i imamo jedinu šansu u visokom obrazovanju i u znanju, pa čak i na regionalnom principu o čemu je govorio profesor Josipović. Hvala.
Hvala. Završni osvrt, predstavnik predlagatelja, predsjednik upravnog odbora, doktor Pero Lučin. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospođe zastupnice i zastupnici. Ja osjećam da sam dužan vam dati nekoliko odgovora, ma da je rasprava bila vrlo široka tako da bi vjerojatno to moglo trajati jako dugo, ali probati ću samo u kratkim crtama odgovoriti na neka pitanja ili na neke teme koje su se otvorile. Prije svega bih se zahvalio na podršci. Podrška nam je izuzetno važna, ne samo za ovo što radimo, nego zato što je gurati izvrsnost teško. I zato što se mi moramo nositi sa našim odlukama i sa svima onima koje odbijemo jer su svi ljuti na nas i to je nešto što moramo svaki dan živjeti, slušati i gledati i zbog toga razvijamo takve procedure da probamo napraviti ono što je naša zadaća, a to je prije svega evaluacija projekata, prijava koje se javljaju na naše programe, da ih probamo napraviti što objektivnije i što nepristranije. I naravno, nadamo se i vjerujemo da je najveći dio toga što smo mi evaluirali provedeno po principima dobre europske prakse. Mi se isto tako trudimo biti jako proaktivni, međutim ja bih rekao da u toj našoj proaktivnosti pokušavamo održati ravnotežu između naše želje za proaktivnom politikom, naše sposobnosti naših institucija i znanstvenika da apsorbiraju ove standarde koje smo mi nametnuli i sredstava koje mi imamo na raspolaganju. Dakle, mi bismo najradije bili poput irske zaklade, a irska zaklada je osnovana upravo u isto doba kad i naša, vjerojatno sa istom idejom u pozadini, gdje je irska zaklada za razliku od naše dobila milijardu, nešto malo više od milijarde dolara sredstava da vodi proaktivnu politiku samo u 2 područja biotehnologije i ICT-a, odnosno informacijsko-komunikacijskih tehnologija. Samo jedna od crtica iz rada irske zaklade, oni su prije otprilike 3 godine cijeli istraživački tim British telecom-a preselili u Dublin, ali su za to imali sredstava i to je proaktivna politika i mi bismo rado to radili. Ono što je iz svih ovih rasprava bilo razvidno da tehnološki razvoj košta. To je istina i Hrvatska se mora opredijeliti za to. Mi smatramo i to je naš strateški plan da tehnološki razvoj se prije svega temelji na ljudima i da Hrvatska mora investirati u ljude i zbog toga smo upravo pripremili programe instalation grantova, dakle uspostavnih potpora i osnivačkih potpora gdje smo mi izračunali da jedan samostalni istraživač košta otprilike oko milijun do milijun i pol kuna i toliko treba investirati po svakom istraživaču, a istraživački tim 2 do 3 milijuna kuna, dakle samo investicija za formiranje. Mislim da se, ako hoćemo imati i više ulaganje u istraživanje i razvoj i veći angažman privatnog sektora i biznisa u istraživanjima, onda jednostavno treba stvoriti ljude koji to mogu apsorbirati. Mi smatramo da Hrvatska nema dovoljno ljudi, naročito nema dovoljno ljudi koji su kompetitivni i koji su se spremni okrenuti i prema onom poduzetničkom dijelu istraživanja i da takve ljude treba stvoriti i da se to može napraviti isključivo kroz investiranja u ljude, kroz uspostavne i osnivačke potpore i da za to jednostavno treba naći novaca. Naša zadaća jeste da u biti selekcioniramo najbolje, jer je najmanja šansa da ćemo pogriješiti ako uz toj silnoj grupi mladih istraživača proberemo one koji su najbolji i najpropulzivniji. Mi naravno ne realiziramo ono što sve isplaniramo. Mi ne dodjeljujemo novce i ne raspodjeljujemo ih onoliko koliko imamo, nego ih raspodjeljujemo onoliko koliko zadovolji naše standarde. Zato ste vidjeli, većina naših programa kako smo ih mi planirali nije realizirana, jer smo procijenili da nismo dobili dovoljno projekata koji će zadovoljiti tu kvalitetu i naravno da nam je jako važna vaša podrška na takvoj našoj politici, jer se mi moramo svakodnevno u našem svakodnevnom radu nositi sa time. Mislim da kroz ulaganje, dakle to je stav zaklade da kroz ulaganje u ljude se može zaustaviti pad ulaganja u istraživanje, u razvoj koji se dešava u proteklih godina, mada se u protekloj godini opet u prošloj godini 2008. javlja trend laganog oporavka. Može se zaustaviti, naše je vjerovanje, kroz intenzivna javna ulaganja, dakle kroz javna sredstva upravo na stvaranje tih ljudi koji će onda se okrenuti i pokrenuti i privlačiti ulaganja iz privatnog sektora, iz biznisa, iz poduzetništva. Mi vjerujemo da sa jednom politikom, a to je otprilike i nekako zacrtano u akcijskom planu 3% da se kroz povećanje javnih ulaganja do negdje otprilike 1,2% iz javnih sredstava, naravno kroz pametnim ulaganje i fokusiranim ulaganjem u ljude može doći do dovoljnog broja ljudi koji će privući i onaj drugi dio sredstava i onda popunjavati od tih 1,2 prema 2 i dalje kakav je trend. Dakle, mislim da se nigdje nije dogodilo da se istraživački sektori, da su se ulaganja u istraživanje i razvoj dogodila sama po sebi i sama zbog sebe, nego se dogodilo isključivo kroz intenzivna javna ulaganja koja su stvorila ljude koja to mogu dalje raditi. Jako puno je bilo govora o i rasprava o reformi visokog obrazovanja. Mi smo uložili relativno skromna sredstva, prije svega za stvaranje znanja, za stvaranje ekspertize u reformi visokog obrazovanja. Takav je program bio i primjerice i ishod i učenja. To smo procijenili da je vruća tema tada 2007., napravili smo program i evo sada konačno imamo rezultate tog programa, jer jednostavno naši ljudi na sveučilištima i našim visokoobrazovnim institucijama nisu nikad osposobljavani za taj koncept i nisu svladali taj koncept i zato smo smatrali da je potrebno stvoriti dovoljan broj ljudi koji razumiju taj koncept i koji će učiti i pomoći drugima. To smo postigli kroz investiranje u nekoliko projekata, onih koji su to htjeli napraviti i upravo ovaj vikend završava jedan od tih projekata, sa publikacijom gdje postoje prilično jasne i lijepe upute kako konstruirati ishode učenja i kako početi svladavati taj koncept. Naša je procjena da će nam barem trebati još dvije do tri godine da naši nastavnici na sveučilištima svladaju taj koncept i onda programe prilagode prema tom konceptu, a onda možemo naravno otvoriti i raspravu uključivanje gospodarstva, programe za potrebe gospodarstva itd. Mi smatramo da je naša zadaća da to prepoznamo i da investiramo u te pojedince koji to žele i zato stvaramo programe i zato ne prihvaćamo bilo kakve inicijative, nego samo one koji zadovolje naše standarde, i zato nam je jako važna vaša podrška, jer to još jednom ponavljam nije jednostavno i zahvaljujemo na podršci i trudit ćemo se da i u idućoj godini guramo isti princip i isti koncept. Mislimo da se naši znanstvenici, naše institucije ne trebaju razlikovati nimalo od europskih i da je naša zadaća da to potičemo isključivo uz vašu podršku. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na glasovanje o Godišnjem izvješću Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske. Podnositelj je Nacionalna zaklada za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje zaključak sukladan prijedlogu saborskih radnih tijela i mišljenju Vlade Republike Hrvatske koji glasi: "Prihvaća se Godišnje izvješće Nacionalne naklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske." Molim, tko je za ovaj prijedlog prihvaćanja Godišnjeg izvješća? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Ovo izvješće je prihvaćeno jednoglasno sa 118 glasova.
U ranim večernjim satima bi još apsorbirali samo jednu točku 2. – 2. Izvješće o radu Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2007. – ostvarenje proračuna Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2007. – podnositelj Hrvatska energetska regulatorna agencija Podnositelj je Hrvatska energetska regulatorna agencija koja je ovo izvješće dostavila temeljem članka 25. Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti. Vlada je dostavila mišljenje. Raspravu su proveli Odbori za gospodarstvo i razvoj i obnovu. Izvješća ste primili na sjednici. Predstavnik predlagatelja predsjednik Upravnog vijeća, gospodin Tomo Galić, će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospođe i gospodo saborski zastupnici. Čast mi je i zadovoljstvo prije svega pozdraviti vas ispred Hrvatske energetske regulatorne agencije i u najkraćim crtama iznijeti glavne aktivnosti Hrvatske energetske regulatorne agencije u 2007. godini, a koje su detaljno prikazane u godišnjem izvješću HERA-e. U 2007. donijet je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti čime je uspostavljen novi organizacijski i pravni okvir za rad i djelovanje HERA-e te su osigurani uvjeti za razvoj HERA-e u neovisnu i stručnu agenciju. Sukladno navedenom zakonu donijet je i novi statut Hrvatske energetske regulatorne agencije kao i svi opći akti, a krajem 2007. provedena je i nova organizacija rada HERA-e te su svi zaposleni radnici zaključili nove ugovore o radu sa Hrvatskom energetskom regulatornom agencijom. Na temelju provedenog javnog natječaja u prosincu 2007. imenovana su 4 direktora sektora na vrijeme od četiri godine, a broj radnika povećan je za 3, te je na kraju 2007. u HERA-i bilo zaposleno ukupno 37 radnika. HERA je tek tijekom 2007. donijela slijedeće tarifne sustave, tarifni sustav za distribuciju prirodnog plina, tarifni sustav za opskrbu prirodnim plinom, kao i izmjene ta dva tarifna sustava, tarifni sustav za usluge energetske djelatnosti i proizvodnje, distribucije i opskrbe toplinskom energijom također pročišćeni tekst i tarifni sustav za transport nafte naftovodom kao i odluku o iznosu tarifa za transport nafte naftovodom. Tijekom 2007. ostvarena je značajna suradnja s Ministarstvom gospodarstva, rada i poduzetništva kao predlagačem i donositeljem propisa u energetskom sektoru. HERA je tijekom 2007. dala ukupno 34 stručna mišljenja na propis o energetskom sektoru te 66 mišljenja ministarstvu na prijedloge energetskih subjekata za promjene visine tarifnih stavki. HERA je s ministarstvom surađivala u pitanjima zaštite potrošača energije, osobito kroz Vijeće za zaštitu potrošača pri navedenom ministarstvu, u čiji je rad bio uključen i predstavnik Hrvatske energetske regualtorne agencije. Krajem 2007. ministarstvo je u suradnji s HERA-om donijelo novi Pravilnik o dozvolama za obavljanje energetskih djelatnosti prema kojem je pojednostavljen i ujednačen postupak izdavanja dozvola za obavljanje energetskih djelatnosti, pojednostavljena je dokumentacija koja se prilaže zahtjevima te su propisani postupci za produženje dozvole i prijenos dozvole te prestanak važenja dozvole za obavljanje energetskih djelatnosti. HERA je tijekom 2007. izdala ukupno 67 dozvola te donijela jedno rješenje o prestanku važenja dozvole i to na zahtjev energetskog subjekta. Niti na jedno rješenje HERA-e nije bilo žalbi. Na dan 31.12.2007. u zbirnom registru dozvola koji uvodi HERA upisano je ukupno 349 dozvola za obavljanje energetskih djelatnosti. Popis dozvola i energetskih subjekata po energetskim djelatnostima objavljen je na internetskim stranicama HERA-e. Tijekom 2007. Vlada Republike Hrvatske i ministarstvo donijeli su paket podzakonskih propisa iz područja obnovljivih izvora električne energije kogeneracije a temeljem tih propisa HERA je izdala dva rješenja o stjecanju statusa povlaštenog proizvođača električne energije i jedno prethodno rješenje o stjecanju statusa povlaštenog proizvođača električne energije. U HERA-i je tijekom 2007. zaprimljeno 163 predmeta u vezi žalbi kupaca. Najveći broj zaprimljenih predmeta je iz područja električne energije a s udjelom 71%, zatim slijedi područje toplinske energije s udjelom od 23%, te na kraju područje prirodnog plina s udjelom od 6%. U 2007. održano je 35 sjednica Upravnog vijeća HERA-e na kojima je razmatrano ukupno 213 točaka dnevnog reda. Upravno vijeće donijelo je i Pravilnik o izmjenama Pravilnika o osnivanju i radu savjeta pri Hrvatskoj energetskoj regulatornoj agenciji te proširen broj članova Savjeta za zaštitu potrošača. Tijekom 2007. održane su tri sjednice Savjeta za regulatorne poslove i dvije sjednice Savjeta za zaštitu potrošača. U 2007. donijet je Zakon o tržištu plina kojim je definirano da status povlaštenog kupca od 1. kolovoza 2007. stječe kupac koji ne pripada kategoriji kućanstva a od 1. kolovoza 2008. status povlaštenog kupca stječu i sva kućanstva. Prema odredbama Zakona o tržištu električne energije od 1. srpnja 2007. svi kupci osim kupaca iz kategorije kućanstva su stekli povlašteni status a od 1. srpnja 2008. također status povlaštenog kupca stječu i sva kućanstva. Temeljem podataka o prodaji električne energije u 2007. status povlaštenosti su mogli ostvariti kupci koji imaju ukupno 212 tisuća mjernih mjesta i čine oko 59% potrošnje električne energije u Republici Hrvatskoj. Prema podacima dobivenim od hrvatskog operatora tržišta energije tijekom 2007. četrnaest tvrtki registriranih za obavljanje energetske djelatnosti u Republici Hrvatskoj sklopilo je sa našim operatorom sporazume koji im omogućavaju aktivnosti na tržištu električne energije. Za djelatnost trgovine sklopljeno je dvanaest sporazuma a za djelatnost opskrbe sklopljena su tri sporazuma. Opskrbu tarifnih kupaca sukladno Zakonu o tržišnoj i električnoj energiji obavlja tvrtka HEP operator distribucijskog sustava a preostale dvije tvrtke uz navedene trgovce postale su sudionici na tržištu električne energije. Prema podacima dobivenim od našeg operatora tijekom 2007. u Republici Hrvatskoj je 19 kupaca koristilo status povlaštenog kupca. Njihova ukupna potrošnja električne energije u 2007. je bila 912 tisuća megavatsati odnosno oko 6% ukupne potrošnje u Republici Hrvatskoj. Osnovno zapažanje po stanju na tržištu električne energije u Republici Hrvatske je činjenica da su prisutne samo dvije tvrtke koje mogu vršiti opskrbu električnom energijom povlaštenih kupaca od kojih se jedna praktički nije ni aktivirala jer nije sklopila niti jedan ugovor o opskrbi sa povlaštenim kupcem. Razlog je još uvijek u HEP-ovoj povoljnoj ponudi električne energije u odnosu na cijene električne energije u regiji. HERA je tijekom 2007. na međunarodnom planu imala čitav niz aktivnosti te je nastavila suradnju s regulatornim tijelima europskih zemalja i još uvijek i Sjedinjenih Američkih Država. Osim toga, sudjelovala je i u radu međunarodnih udruženja regulatora kao što su Europsko udruženje regulatora za električnu energiju i plin, Vijeća europskih energetskih regulatora, Mediteranskog udruženja regulatora za električnu energiju i plin, Udruženja regionalnih energetskih regulatora u sklopu kojih je dala svoj doprinos u izradi studija, izvješća i preporuka. Radi provedbe obveza preuzetih Ugovora o energetskoj zajednici agencija je sudjelovala u radu sjednica Atenskog i Mariborskog foruma kao i sjednicama Regulatornog odbora energetske zajednice. Predstavnici HERA-e sudjelovali su u radu pregovaračkih timova za pristup Republike Hrvatske Europskoj uniji za Poglavlje 15 – energetika, za Poglavlje 21 – Transeuropske mreže i Poglavlje 28 – zaštita potrošača u sklopu analize usklađenosti nacionalnih zakona i propisa s pravnom stečevinom Europske unije. Financijski izvještaj Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2007. sastavljeni su u skladu s uredbama o računovodstvu neprofitnih organizacija i Pravilnikom o knjigovodstvu i računskom planu neprofitnih organizacija. Prema izvještaju ovlaštenog revizora financijski izvještaj HERA-e prikazuju realno i objektivno financijsko stanje na dan 31. prosinca 2007. kao i rezultate njenog poslovanja. Poštovane gospođe i gospodo saborski zastupnici, dozvolite da na kraju izlaganja u najkraćim crtama iznesem glavne podatke i stanje u HERA-i kakvo je danas. U HERA-i je na današnji dan zaposleno ukupno 47 radnika od čega 8 doktora i magistara znanosti te 28 radnika sa visokom stručnom spremom. HERA od prošle godine ima vlastiti poslovni prostor i tehnički je potpuno opremljena za samostalno djelovanje. HERA je tijekom proteklih godina od svojeg osnivanja do kraja 2008. donijela sve tarifne sustave kao i niz podzakonskih propisa koje su joj energetskim zakonima stavljeni u nadležnost. Pozitivnu ocjenu o HERA-i dala je misija stručnjaka Europske komisije koja je boravila u Republici Hrvatskoj u listopadu 2008. Predstavnik Europske komisije izrazio je zadovoljstvo misijom i ocijenio je da je HERA snažno neovisno i u stručnom i organizacijskom smislu dobro osposobljeno regulatorno tijelo od ključne važnosti u energetskom sektoru Republike Hrvatske. Isto tako, predstavnik Europske komisije dao je snažnu preporuku da HERA pored potpora u izradi tarifnih sustava preuzme i potpune ovlasti u određivanju cijena za obavljanje reguliranih energetskih djelatnosti. Smatram važnim istaknuti da je HERA kadrovski, tehnički i organizacijski spremna i sposobna preuzeti na sebe i najodgovornije zadatke pa tako i donošenje cijena za obavljanje reguliranih energetskih djelatnosti. Zahvaljujem na pažnji. Stojim na raspolaganju za pitanja. Hvala.
Hvala. Predstavnici Vlade? Nemaju nakanu usmeno obrazložiti pisano mišljenje. Odbori za gospodarstvo, razvoj i obnovu? Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a gospodin zastupnik Krešimir Ćosić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani predsjedniče Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije, gospodo državni tajnici. Evo, dozvolite kratki osvrt u ime kluba HDZ-a o Izvješće o radu Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2007. godinu. Vrlo kratko i sažeto rekao bih slijedeće. To je kvalitetno, cjelovito i iscrpno izvješće po svim segmentima za koje je Hrvatska energetska regulatorna agencija nadležna električna energija, plin, toplina, nafta. Čitav niz različitih nadležnosti koje su po svojoj prirodi vrlo heterogene, zahtjevne, složene. U svakom pogledu jedna je izazovna, teška i važna zadaća koju zadnjih godina, s kojim organizacijskim prilagođavanjima svojim ljudima, svojim razvojem i osposobljavanjem Hrvatska energetska regulatorna agencija obavlja sve kvalitetnije i kvalitetnije na zadovoljstvo svih hrvatskih građana. To je prva i važna konstatacija. Iz samog izvješća vidi se u kojoj mjeri je zahtjevan i u kojoj mjeri je složen rad Hrvatske energetske regulatorne agencije. Izdavanje dozvola za obavljanje energetskih djelatnosti, izdavanje rješenja o stjecanju statusu povlaštenih proizvođača električne energije, onih koji žele u području alternativnih izvora energije, vjetar i drugi izvori alternativnih, obnovljivih izvora jačat energetski sektor Republike Hrvatske. Donošenje propisa iz nadležnosti agencije, davanje mišljenja, davanje suglasnosti, zaštita potrošača, žalbe kupaca, prigovori kupaca, predstavke i ostali podnesci kupaca, statistika svih tih predmeta iz svih onih područja o kojima ste govorili, područje električne energije, područje prirodnog plina, područje toplinske energije. S obzirom na nedavnu ili skorašnju krizu, u svakom slučaju broj žalbi, broj predmeta koji će se nalaziti na dnevnom redu ne samo pojedinaca nego i gospodarstva u ovoj godini bit će itekako velik i zahtjevan posao kojem Hrvatska energetska regulatorna agencija mora odgovoriti. Suradnja agencije s drugim institucijama. Međunarodne aktivnosti agencije su isto tako važne i zamjetne i sinkronizirane su i usklađene sa svim ostalim aktivnostima Vlade Republike Hrvatske u procesu približavanja punopravnom članstvu u Europskoj uniji. Čitav niz poglavlja koja su direktno ili indirektno vezana uz energetski sektor u svakom slučaju isto tako zahtjevna zadaća. Provedba Atinskog memoranduma, suradnja sa drugim europskim agencijama, USD-om itd., čini i tu međunarodnu odgovornost i zadaću Hrvatske energetske regulatorne agencije izazovnom i zahtjevnom. U tom smislu da bi mogla odgovorit svim ovim zahtjevima agencija se na odgovarajući način i struktuirala kako bi mogla imati odgovarajuće savjete za različita pitanja u koje ulaze uglavnom eksperti iz različitih područja za koje je agencija nadležna. Razvoj tržišta javnih usluga u energetskom sektoru isto tako zaslužuje posebnu pažnju i njemu je u ovom izvješću posvećen značajan dio ovog dokumenta. Pravila djelovanja tržišta električne energije, pravila o uravnoteženju elektroenergetskog sustava su itekako važna kako bi se garantirala stabilnost hrvatskog elektro-energetskog sustav, kako bi se garantirala stabilnost frekvencije, kako bi se osigurala određena propusna moć kroz prijenosnu mrežu hrvatskog elektroenergetskog sustava u svim pravcima i svojom infrastrukturom i investicijama i nadzorom nad tim sustavom, prije svega nad operatorom prijenosnog sustava. Hrvatska energetska regulatorna agencija i taj dio posla obavlja kvalitetno. Metodologija za pružanje usluga uravnoteženje električne energije u elektroenergetskom sustavu, o tome smo nešto rekli, je isto tako mjesto kojem ste poklonili potrebnu pažnju. Pravila o dodjeli i korištenju prekogranično prijenosne moći, sprječavanje zagušenja, to je zaista jedan dinamički proces koji se mijenja iz dana u dan i tijekovi energije danas, ovog časa, na hrvatskim granicama su u sasvim drugim pravcima u odnosu na one koje smo očekivali. Sprječavanje zagušenja i osiguravanje propusne moći je itekako važna zadaća kako bi se nesmetano odvijao promet električnom energijom. Govorim samo sad ovdje u ovom segmentu električne energije u okviru jedinstvenog europskog tržišta. Otvaranje tržišta električne energije, nadzor nad razdvajanjem energetskih djelatnosti te praćenje razvidnosti, objektivnosti, nepristranosti, svakako taj proces razdvajanja energetskih djelatnosti je itekako važan zahtjev Europske komisije kako bi se regulirane djelatnosti odvojile od tržišnih djelatnosti. Taj dio posla je obavljen na zadovoljstvo i nadzor nad njim provodi Hrvatska energetska regulatorna agencija i to je bio jedan od zahtjeva i kriterija koji se morao zadovoljiti u dijelu odgovarajućih poglavlja oko kojih pregovara Republika Hrvatska glede punopravnog članstva u Europskoj uniji. Otvaranje i restruktuiranje elektroenergetskog sektora, praćenja pravila o vođenju i raspodjeli kapaciteta, spajanju vodova, tranzit električne energije itd., to je dio poslova samo u ovom sektoru. Vrlo slični poslovi su u području plina, nafte, naftnih derivata, toplinske energije. Obnovljivi izvori energije i kogeneracija, sve to ilustrira da relativno mali broj ljudi koje tjera danas ima na raspoloženju trenutno zaista možemo biti zadovoljni kvalitetno i odgovorno obavlja ovaj dio posla. Razvoj naše prijenosne mreže, razvoj distribucijske mreže, praćenje elektroenergetske bilance. U svakom slučaju to je važan dio statistika i izvješća koji na neki način ukazuje i upozorava koji moraju prioriteti biti u investiranju u naš energetski sektor. Zadnjih desetak godina Hrvatska je uspjela kvalitetno izgraditi svoju prijenosnu mrežu zahvaljujući činjenici da u Hrvatskoj postoje tvrtke koje to rade kvalitetno, konkurentno. Ali ne samo u Hrvatskoj, nego i u čitavom svijetu, Švedskoj, Norveškoj, Finskoj, ali i u čitavoj regiji. Albaniji, Crnoj Gori, Srbiji, Makedoniji, Bugarskoj itd. Bilo bi jako dobro kad bi imali više takvih tvrtki kao što je Dalekovod. Naš elektrodistribucijski sustav zahtijeva malo više investicija u narednom periodu, zbog toga što su gubici u tom dijelu elektroenergetskog sustava možda veći od prosjeka i tome će trebati pokloniti pažnju. Proizvodnja. Proizvodnja je posebno područje koje je u ovom izvješću prikazano na jedan razvidan, ja bih rekao kvalitetan i instruktivan način koji upozorava i pokazuje da je struktura proizvodnje u elektroenergetskom sustavu Republike Hrvatske takvog karaktera da dugoročno može predstavljat prijetnju elektroenergetskoj sigurnosti i stabilnosti hrvatskog sustava. I zbog toga izgradnja, jačanje investicija u proizvodnju, izgradnja novih elektroenergetskih objekata je svakako jedan od prioriteta. Ali mi zadnjih dana i zadnjih možda mjesec dana iz različitih razloga razgovaramo o onom što nam se čini da je tog trenutka prioritet plin, skladišta, diversifikacija, izvori, LNG itd. Ali taj dio kapaciteta i sposobnosti naše proizvodnje, naših termoelektrana, naših hidroelektrana zaslužuje posebnu pažnju zbog činjenice da se radi o resursima koji su stari preko tridesetak godina. Cijene električne energije, kvaliteta električne energije. To je isto dio poslova i nadležnosti kojima se bavi Hrvatska energetska regulatorna agencija. U 2007. donijet je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti, te novi status Hrvatske energetske regulatorne agencije. Donošenjem Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti, uspostavljen je novi organizacijski okvir za rad i djelovanje agencije, te su osigurani uvjeti za razvoj agencije u neovisno i stručno tijelo što je pretpostavka za obavljanje zadaće nadzora nad obavljanjem reguliranih energetskih djelatnosti razvijanjem tržišta energije. Vodeći računa da se čitav niz opsežnih promjena u organizacijskom i svakom drugom pogledu dogodio zadnjih nekoliko godina možemo biti zaista zadovoljni sa razinom osposobljenosti HERE s obzirom na složenost svih ovih zadaća i zbog toga je jedan od najvažnijih prioriteta HERE u proteklom razdoblju a i danas je jačanje stručnog, organizacijskog i kadrovskog ustroja agencije. Osiguravanje kompetentnosti stručnih voditelja i stručnog rada u agenciji izborom rukovoditelja putem javnog natječaja i to je itekako važan aspekt koji osigurava izbor najboljih na ovim itekako važnim i odgovornim poslovima, osiguranje povećanja efikasnosti rada agencije kao samostalnog i neovisnog regulatornog tijela. U 2007. godini agencija je donijela sljedeće tarifne sustave bez visine tarifnih stavki, tarifni sustav za distribuciju prirodnog plina bez visine tarifnih stavki iz određenih i razumljivih razloga, tarifni sustav za opskrbu prirodnim plinom, tarifni sustav za transport nafte, tarifni sustav za usluge energetskih djelatnosti, proizvodnju, distribuciju i opskrbe toplinskom energijom, odluku o iznosu tarifa za transport nafte naftovodom. Agencija je tijekom 2007. godine izdala ukupno 67 dozvola, te riješila oko 170 prigovora kupaca. Agencija je na kraju 2007. imala ukupno 37 radnika. Jedna mala ispravka. Preporučam 37 djelatnika. Govorimo hrvatski, ne? 2008. agencija je na kraju imala ukupno 43 djelatnika. Financiranje agencije. Temeljem odluke Vlade Republike Hrvatske u visini naknada za obavljanje poslova regulacije energetskih djelatnosti sredstva za financiranje rada agencije osiguravajući iz sljedećih izvora, naknada u iznosu od 0,06% od ukupnog godišnjeg prihoda od prodaje roba i/ili usluga koji su u prethodnoj godini ostvarili energetski subjekti s osnove obavljanja energetske djelatnosti temeljem dozvole za obavljanje energetske djelatnosti. Jedan dio sredstava koji osigurava punjenje proračuna agencije i drugi to je naknada od jednokratnih uplata za rad agencije prema pregledu naknada za rad agencije. Tablica 141 pregled dozvola za obavljanje energetskih djelatnosti izdanih u 2007. godini. Ono što na neki način može biti instruktivno iz ove tablice proizvodnja električne energije 5 dozvola, opskrba 23. Zatim, transport, trgovina, skladištenje, trgovanje, trgovina na neki način upućuje da bi bilo jako dobro da u budućem razdoblju imamo sve više onih tvrtki koje pokazuju interes za proizvodnjom kako bi taj naš elektroenergetski sustav imao u osnovi daleko veće potencijale i kapacitete i rezerve u slučaju određenih rizika, jačanje prijenosne mreže isto tako jedan je od prioriteta. I iz tih razloga u program jačanja našeg elektroenergetskog prijenosnog sustava uključen je i razvoj, izgradnja dalekovoda 400 kilowolti, Ernestinovo-Peć to je jedan od važnijih infrastrukturnih projekata. Sve u svemu, ovo izvješće i ono što smo čuli predstavlja jedno izvješće koje je na najbolji način ilustrira kompetentnost, sposobnost HERE da obavlja kvalitetno nadzor nad našim elektro, odnosno energetskim sustavom u cjelini. Hvala lijepo. Klub HDZ-a podupire ovo izvješće.
Hvala. Klub zastupnika SDP-a, gospodin zastupnik Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Pa prije svega žao nam je što ovo izvješće HERE nije došlo još prošle godine, jer da je došlo možda bi neke stvari konkretno koje spomenemo u raspravi i koje ćemo danas spomenuti bila već otklonjena u sljedećem izvješću. A možda bi reakcija s obzirom na novo nastalu krizu u opskrbi energentima bila drugačija. Hrvatska ima više problema u energetskom sektoru. Samo ću ih na brzinu pobrojati. To je neovisnost elektro energetskog sustava, mali proizvodni kapaciteti koje dugoročno i gura nesigurnost investicija, ovisnost o nabavi goriva. To je nedovoljna cijena električne energije na žalost. To je ono što će nam se dogoditi da potpunom liberalizacijom tržišta ćemo biti prisiljeni dignut cijene električne energije, odnosno HEP distributer električne energije koja će definitivno predstavljati šok za privredu i građane. Također, to je neuređeno tržište električne energije. Znači, nije napravljena potpuna regulacija tržišta i prijenos i distribucija s jedne strane, proizvodnja i opskrba s druge strane. Zbrinjavanje otpada je jedan od problema, a posebno pitanje otpada iz nuklearne elektrane Krško kao i zbrinjavanje novonastalog otpada. Uza sve to moramo poštivati Kyoto protokol, zaštitu prirode, a nismo dovoljno uključili građanstvo u racionalno trošenje energije. To je strategija učinkovitosti trošenja električne energije. Drago mi je što je u 2007. godini počelo sa pomacima, ali samo od strane UNDPA pokrenute u rujnu u Sisku. Izgradnja obnovljivih izvora energije za sad je jedan skup sport koji je uvjet na žalost u Europskoj uniji ili na sreću. Do 2020. 20% kapaciteta moramo imati iz obnovljivih izvora energije. A kako izgleda naša energetska strategija koju je 2008. 10. studenog u hotelu Westin predstavio potpredsjednik Vlade. Znači, iza zadnje strategije 2002. po kojoj nije praktički ništa napravljeno izgleda ovako. To je jedan nacrt zelene knjige koja sadrži plan želja i plan investicija koje treba napraviti, no nažalost ne sadrži financijski plan. Dakle, iz toga nije razvidno tko će platiti te investicije, znači nema nikakve materijalne potpore za investicije. Dakle, ona nije usklađena s ekonomskom strategijom. Ja sam si dao malo truda i vidio sam što bi se sve trebalo zatvoriti do 2020. godine. Do 2020. godine samo u sustavu opskrbe električnom energijom trebalo bi se zatvoriti oko 1250 megavata kapaciteta. Sada ih Hrvatska ima 3 800 megavata, od toga ne koristi sve. Paralelno, do 2020. godine uz ulaganje u standardne elektrane, trebalo bi se otvoriti isto toliko kapaciteta. To znači da bi bili u znatno nepovoljnijoj situaciji nego sada. Ostatak energije koji se treba nadomjestiti trebao bi se nadomjestiti iz obnovljivih izvora energije, a ja ću vam reći da jedna vjetroelektrana, znači elektrana na biomasu ili elektrana na sunce koštaju od 2 do 6 puta više novca nego elektrane na plin, elektrane na kruta goriva, a mi nismo bili u stanju izgraditi ni ove elektrane na plin i na kruta goriva i sad očekujemo da ćemo do 2020. izgraditi 1200 megavata kapaciteta ovih. Doduše, oni moraju imati pričuvne kapacitete zato jer je to zakonska obveza i ako usporedimo te brojke 2020. i 2008. godine kad je strategija predstavljena, dolazimo da ako želimo biti na istom razvoju, tj. na istoj opskrbljenosti tj. pokrivenosti energije kao i sad bi morali rasti stopom od 0,5 do 1% i ja ne vjerujem da je u toj strategiji planirana recesija za razdoblje od 12 godina, odnosno slab gospodarski rast. To je manjkavost strategije. Dakle, to nije energetska strategija. Po meni, to je plan želja i lista želja. Ono što je propušteno u posljednjih 5 godina je da nema upravo te jasne strategije, nije regulirana proizvodnja električne energije, sukladno gospodarskom rastu nije povećavan broj proizvodnih kapaciteta, zapušteni su postojeći objekti, nije regulirana ni cijena električne energije, samo dijelom, što će nam se odraziti kroz šok na gospodarstvo ukoliko dođemo na potpuno liberalizirano tržište. Nažalost, nije povećan ni skladišni kapacitet za plin, o tome ću govoriti kasnije i HEP je kao distributer gubitaš. Također, ono što je zapravo ne uključeno u strategiju je plin, električna energija, nafta, ugljen i drvo, dakle zamjenjivost energije koja je nužna za samostalnost opskrbe energije. E sad, da se osvrnem na ovu plinsku krizu koja nas je potresala kroz 1. mjesec. Što se sve nije dogodilo u zadnjem periodu? Nisu povećani, Vlada nije povećala proizvodnju plina, iako za to postoje mogućnosti. Nisu se povećali skladišni kapaciteti, nisu se otvorili novi dobavni pravci, nisu se sklopili dugoročni i čvrsti ugovori o snabdijevanju, a ugovor s Rusijom ističe već sljedeće godine i nisu se izgradile politike od nacionalnog interesa. Inače Plinacro kao firma koja je 100% u vlasništvu države obavlja 3 stvari bitne za dobavljanje plina. Distribucija, transport i skladištenje. Za prve dio za distribuciju i transport postoje tarifni sustavi, za skladištenje plina ne postoji tarifni sustav. Donijeli ste zakon 2007. godine, tj. izmjenu zakona prema kojem niste predvidjeli obavezu skladištenja unutar transportnog operatera i zato nas to danas košta. Također, Hrvatska energetska regulatorna agencija HERA je trebala bi djelovati kao nezavisno tijelo, no međutim njeno djelovanje je potpuno derogirano djelovanje države, dakle HERA ne određuje cijenu plina, a trebala bi. Znači, već ju određuje Vlada. Dakle, vi kao nezavisno tijelo morate to regulirati. Ne može vam Vlada određivati cijenu plina. Ono što se dogodilo u gospodarstvu, a to je izvješće i Hrvatske udruge poslodavaca. O tome se pisalo i još se piše, 2 milijarde kuna direktne ili indirektne štete u gospodarstvu. 2 milijarde kuna u godini recesije iznosi između 0,5 i 1% gospodarskog rasta predviđenog za ovu godinu, tako da teško možemo pričati o gospodarskom rastu i zapravo je za hrvatsko gospodarstvo velik rizik imati kapacitete, odnosno investirati s obzirom na nepouzdanost dostave energentima. Nije se ulagalo u izgradnju elektrana, a koje su koristi od izgradnje elektrane? Elektrane, izgradnja elektrana generira gospodarski rast. To je državna investicija koja je proaktivna. Dakle, ona je strateška, nije sanacijska kao obnavljanje pojedinih cesta i popularni potezi, znači za stimuliranje državne potrošnje koji idu pogotovo u izbornoj godini. Izgradnju elektrane rade hrvatske firme. Time se povećava investicijski kapacitet samog hrvatskog gospodarstva, izgradnja energetskih kapaciteta otvara radna mjesta za vrijeme gradnje i poslije gradnje, osigurava stratešku poziciju u regiji. O tome smo sad pričali kad smo imali izvješća nacionalne zaklade za znanost. Mi možemo u energetici biti strateški dobro pozicionirani zato jer je u susjedstvu lošije stanje nego kod nas, ali prema tom cilju trebamo težiti, trebamo imati plan i strategiju kako to napraviti, a prvenstveno financijski plan i izgradnja elektrana osigurava energetsku neovisnost, a to je posebno bitno za investitore. Koja je poruka investitorima nakon pretrpljenih šteta u gospodarstvu? Jedna Mađarska, na primjer ima zalihe plina za 3 mjeseca. Hrvatska taj tarifni sustav nije regulirala i Hrvatska nema reguliranje skladišnih kapaciteta. Mađarska zbog plina nije izgubila ni jedan euro u gospodarstvu. Nije ni Slovenija. 2 milijarde gubitka u gospodarstvu znači i gubitak radnih mjesta. Ja sam danas čitao u Večernjem listu da je trend kroz listopad, studeni i prosinac 516 otkaza dnevno. Do sada 11 tisuća otkaza. Ne želim pretpostavljati kakve će sve posljedice izazvati 2 milijarde neostvarenih prihoda u gospodarstvu zbog ove plinske krize. Poruka investitorima je bila sljedeća. Nemamo jasnu fiskalnu politiku, ne znamo da li bi zamrzavali plaće ili ne zamrzavali plaće. Svatko tko želi uložiti u proizvodni proces u Republici Hrvatskoj računa na period od 5 do 8 godina. To je, od 3 zapravo do 8 godina, to je jedan poslovni proces, to je period poslovnog procesa, i ako država ne ulijeva sigurnost u fiskalnu politiku nitko neće doći uložiti. Štediti, kad se štedi treba kad je rast, a ne sad kad nemamo novaca za nikakve investicije. Sad se steže remen, sad se definitivno ne treba stezati remen i to je loša stvar. Energetska, znači ponašanje u ovoj energetskoj situaciji je dovelo do toga da šaljemo poruku nismo spremni za krizne situacije, bolje tu nemojte doći investirati jer možda izgubite vaš novac i ono što se događa je zapravo sve suprotno onome što je propisala Europska komisija kroz Europian Komisian Recovary plan sa dvije bitne značajke, to su … [[Govornik se ne razumije.]] dimend, znači poticanje potrošnje i long term smart investments, i definitivno investicijska klima. Mi se ne možemo pohvaliti s takvom investicijskom klimom budući da je povećanje Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva u ovoj godini iznosi samo 2%. Znači to definitivno nije dovoljno za očekivani zamah u ovoj godini. Što se tiče HERA-e i poslova iz domene i regulacije, startala je sa 5 zaposlenih, sada ima 38, 166 ili 163 predstavke je došlo na vašu adresu. Moje pitanje što radi tih 38 zaposlenih i zašto ste toliko povećavali kapacitet? Vi biste trebali zaštititi potrošače u sigurnoj isporuci, a tu ste definitivno zakazali jer za vrijeme krize, ja sam pratio CNN i BBC i mnoge izvještajne agencije i televizije tokom Europe, ja nisam vidio HERA-u da se oglasila, već je ulogu HERA preuzeo Damir Polančec. E sad ja pitam tko je predsjednik Uprave HERA-e, Damir Polančec ili Tomo Galić? Hrvatska ima hrpu agencija i hrpu regulatora. I te regulatorne usluge koštaju. No na kraju teret regulatora ide na teret gospodarstva i na teret krajnjih korisnika, na teret kućanstava i to je ono što je neprihvatljivo. I s obzirom da je takav trošak regulacije očekujemo od regulatora, očekujemo i tražimo od regulatora da intervenira u kriznim situacijama i ponudi rješenja što se nije dogodilo. HERA se tu nije oglasila. Također ja moram pitati, vi u vašem financijskom planu stoji, imate 38 zaposlenih, vi ste kupili prostor od JANAF-a koja je privatna firma, taj prostor na Vukovarskoj ima kapacitete za 150 zaposlenih. Zašto se kupovali prostor koji ima kapacitete za 150 zaposlenih, kad vas je samo 38? To je nešto što nam isto tako trebate odgovoriti. I na kraju, jednom mi je predsjednik istaknuo da je žalosno što je moralo doći do energetske krize kako bi Hrvatska shvatila da je nužno imati više od jednog izvora energije, tj. energetsku strategiju, ali to se odražava na kompletan set strukturnih stvari u društvu. … [[Govornik se ne razumije.]] godina je poticana potrošnja za popularne mjere, nije se investiralo u strukturne stvari i sad kad bi trebali investirati u strukturne stvari nemamo novaca. Problem je u Hrvatskim željeznicama, problem je u brodogradnji 1 i pol milijardi kuna reprograma u brodogradnji se moglo isfinancirati samo da nije industrija izgubila 2 milijarde kuna, problem je u pošti, problemi u energetici, problemi u regionalnoj politici. Problem restrukturiranja mirovinske politike, zdravstvene politike, reorganizacije, glomazne državne uprave, i na kraju krajeva ako hoćete međugranični spor s Slovenijom koji u nekom dijelu služi kao alibi, ne možemo sada ući u Europsku uniju, a ako bi ušli onda bi zapravo privukli sve investicije i riješili sve naše brige. To su problemi koji su odlagani, svi problemi su odlagani, strukturni problemi nisu rješavani i to je ono što dolazi na naplatu. Mi ne trebamo i ako pitate potpredsjednika Vlade Polančeca, on je jako dobro informiran i jako dobro možda i zna što treba napraviti u hrpi situacija. Postoji jedina mala razlika između toga što on zna i što radi. Te stvari nisu napravljene i to je glavni problem hrvatskog društva danas. Hvala.
Hvala. Dva ispravka. Prvi gospodin zastupnik Krešimir Ćosić.
Gospodine potpredsjedniče, ipak treba ispraviti jedan netočan navod uvaženog zastupnika koji je rekao, citiram: "Izgradnju elektrana rade hrvatske firme." To bi bilo jako dobro kad bi to bilo točno. Hrvatske firme mogu sudjelovati u izgradnji elektrana 40, 50%. Mislim da je korisno da to hrvatska javnost zna, jer bi bila nedopustiva, slažem se nedopustiva greška kad bi mogli sami izgraditi termoelektranu snage 500 megavata, a da to nismo uradili. Evo to je ovako važna opaska, važna možda i formalna ispravka zbog činjenice da bez strateških partnera, da li je to RV, Siemens, Eon itd., zaista ne možemo izgraditi velike krupne elektroenergetske objekte, a stvaranje tih partnerstva ja bih rekao jednako je vrsta znanja i iskustva kao i sam tehnički dizajna i izvedba takvog projekta. Hvala lijepo.
Drugi ispravak, gospodin zastupnik Vladimir Ivković.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Među niz netočnih navoda, ja bih ispravio onaj koji se odnosio na tvrdnju da Plinacro ima tri djelatnosti, dakle transport, distribuciju i skladištenje, a da ima tarifni sustav samo za transport. Naime Plinacro ima samo jednu djelatnost, a to je transport, distribuciju imaju distributeri i postoji tarifni sustavi, a ono što je najvažnije i zbog čega ispravljam ovaj navod to je skladište. Naime, baš Vlada 2000. godine je donijela odluku da je izdvojila Plinacro, odnosno Plinacro se osamostalio iz INA-e bez skladišta, skladište je ostalo u INA-i, skladište danas ne može dobiti Plinacro dozvolu za energetsku djelatnost skladištenja bez skladišta. Dakle može samo pristupiti izgradnji novog skladišta ili izboriti na kapitalnoj osnovi izlazak iz postojeće INA-e. Dakle, još jedanput ponavljam skladištenje ste vi svojevremeno stavili u INA-u i zbog toga ne može Plinacro imati, a bez Plincra ne može niti država imati direktni nadzor nad skladištenjem. Hvala.
Klub zastupnika HNS-a, gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Imamo Izvješće Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2007. godinu početkom 2009. Mislim da svaki daljnji komentar je suvišan a o tome je već bilo riječi i mislim da još jedan u nizu stava prije svega hrvatske Vlade i svih ostalih prema parlamentu Republike Hrvatske, prema građanima ove države i pridružujem se razmišljanju kolege Bernardića da smo prošle godine imali prilike o tome raspravljati sigurno da bi o nekim problemima govorili malo snažnije. Sumnjam da bi sposobnošću Vlade i spriječili štetu koja je nastala konkretno na plinu ali bi upozorili hrvatsku javnost ako ništa drugo kad bi se uvodila redukcija, činjenica je da se uvodila ne bi se uvodila panično nego bi se uvodila selektivno, vodilo bi se računa o gospodarskim subjektima, vodilo bi se računa o štetama koje su nastale u gospodarskim subjektima a one su u visini, u procjeni od 2 milijarde kuna. O važnosti prije svega o ovom izvješću mogu reći da je vrlo kvalitetno napravljeno u okviru mogućnosti, da obrađuje sva područja i posebno moram dodati da obrađuje ono na što, ustvari da ne obrađuje ono što je osnovni problem a to su uvjeti kompletnog našeg energetskog sektora, pozicija, mogućnosti, strategija, dugoročnost i sve ono ostalo što ide što obično svaka odgovorna država radi ili svaki odgovorni vlasnik radi bez obzira o kojem segmentu govorimo. I sigurno da u okviru svega toga agencija čije izvješće je sada u raspravi, da je radila ono što je mogla, da je mogla više sasvim sigurno da je mogla više da sad ne nabrajamo pojedinačno, ali je pitanje opet koliko je realno i njoj dozvoljeno da govori više budući da znamo način na koji se imenuju članovi agencije i koliko je suštinski agencija neovisno tijelo. Da je energetski suverenitet jedan od ključnih elemenata suvereniteta države to je poznata stvar. Drago mi je i veseli u svakom slučaju da se končano krenulo u izradu energetske strategije. Očekujemo ju i u raspravi ovdje u parlamentu. Međutim, jedan segment o kojem smo raspravljali i u Odboru za regionalni razvoj, šumarstvo i vodno gospodarstvo a to su obnovljivi izvori energije a posebno šumska biomasa koja je dimenzionirana u potencijalu pretvoreno u tone nafte u visini 800 tisuća tona, ponavljam 800 tisuća tona nafte manje uvoza, da je kroz šumski otpad koji propada u šumi to zacementirano prema tržnim cijenama negdje oko 40 milijuna eura. Prema tome, kad govorimo o sredstvima i o nedostatku sredstava sredstva su tu samo ih treba znati aktivirati, ona leže svuda oko nas. Tu ne spominjem drvni otpad koji naša finalna drvna industrija ima, koji odlazi u zrak, palete, zamjena fosilnih za tekuća goriva, sigurno da nije dobro da naši proizvođači a imamo ih negdje oko sedam u ovoj državi proizvođači paleta imaju problema sa isporukom tih paleta. Sva sreća da pametni Slovenci, Mađari pa čak i istočni dio Slavonije i Srbija otkupljuju te palete, pretvaraju, zamjenjuju fosilna goriva za ekološki potpuno prihvatljiva i energetski učinkovitije i u konačnosti jeftinije. Međutim, činjenica je da svega negdje oko 30% naših škola, osnovnih škola i srednjih škola ima osigurano grijanje na plin a sve ostalo na fosilna goriva. Prema tome, svaka daljnja diskusija na tu temu je suvišna, bit će o njoj prilike govoriti i bit će jednostavno uvjeti gospodarstvo, pogotovo ova kriza, ova recesija u koju smo ušli će natjerati da tu bahatost kad govorimo o energiji, da tu bahatost pretvorimo u konkretne aktivnosti i konkretne akcije. Još samo da spomenem i to bilo je govora o energetskoj strategiji. Činjenica da potencijal obnovljivih izvora energije, govorim o šumskoj bio masi u energetskoj strategiji je definiran u izvodljivosti svega 20% do 2020. Mislim, i po nizu ostalih elemenata može se slobodno zaključiti da prijedlog energetske strategije je pisao vrlo precizno i jasno definiran lobi sa svojim interesima. Da li su oni u pravcu nuklearne energije, da li su oni u pravcu ugljena, plina, ostali ali definitivno obnovljivi izvori energije gdje Hrvatska ima izuzetno puno potencijala su zanemareni, zapostavljeni, čak i podcijenjeni. Koliko i u kojoj mjeri ovaj novi Zakon o poljoprivredi koji je u svakom slučaju nadam se da će Ustavni sud Zakon o poljoprivrednom zemljištu, da će Ustavni sud donijeti svoje konačno rješenje i razotkriti da ne upotrijebim riječ koja jednostavno logikom prati taj zakon da će ga poništiti ali sasvim sigurno pitanje je upitno. I danas ovdje postavljam pitanje koliko i taj Zakon o poljoprivrednom zemljištu daje mogućnosti da u budućnosti stranci na našem poljoprivrednom zemljištu koriste pogodnosti i poljoprivrednu bio masu pretvaraju u energiju. A recimo, nešto o čemu u energetskoj strategiji gotovo da nema niti riječi. Konkretno, kad govorim o ovom izvješću mislim da nema potrebe osim konstatacije da početkom 2009. dobivamo izvješće u 2007. godini, to sasvim sigurno zaposlenici u agenciji nisu krivi sasvim sigurno. Oni su svoje izvješće i svoj dio posla odradili vrlo korektno, izvješće su napisali vrlo korektno ali ja bih se malo više zaustavio na poglavlju plina nešto što je friško, nešto što nam je poznato, nešto što su naši građani a posebno gospodarstvenici osjetili a to je da čisto zbog dimenzije potencijala kojega mi imamo a to je da u 2007. godini iz naše proizvodnje proizvedeno 2355 milijuna metara kubičnih, da smo iz Rusije uvezli što je 69%, govorim za 2007., za 2008. nemamo podatke. Da je iz Rusije uvezeno tisuću milijuna metara kubnih ili 31%, znači vlastite proizvodnje imamo skoro 70% naših potreba, naše potrošnje. Činjenica je da ovo nesretno skladište Okoli o kojemu je izuzetno puno riječi, da u 2007. godini da je u njega upumpano 267 kubika, a izvučeno 383 kubika govori da smo više izvukli nego smo uskladištili unutra, ponavljam u 2007. Sumnjam da se nešto bitno promijenilo i u 2008. godini, ali činjenica je da smo ovu plinsku krizu dočekali sa popunjenošću od cca 370 milijuna kubika plina i da od tih ušlo je negdje oko 60% ukupnog kapaciteta, on je nominalno 580 tisuća. Znamo da je u jedno vrijeme kad je bio potpuno pun da je bilo preko 600, znači on ima i jedan kapacitet iznad ovog nominalnog. I isto tako je poznato da je unutra bilo, da smo čuvali 40 milijuna slovenskog plina, drugim riječima mi smo energetsku krizu dočekali sa 320 ili gotovo sa polovicom kapaciteta. Da smo to plinsko skladište imali puno, a sasvim sigurno u ljeto kad je plin jeftiniji, sasvim sigurno da smo ga napunili, mi smo sa tim plinskim skladištem uz našu proizvodnju mogli izdržati 30 dana prema mojoj procjeni. Može biti da ona nije točna, ali 5, 6 dana može biti u plusu, može biti u minusu, ali sasvim sigurno to zbog čega nismo, a zbog čega smo imali štetu koja je nanesena gospodarstvu isključivo je naša krivica i ne možemo i nije korektno i nije pošteno izvlačit se na sukob Rusije i Ukrajine, nego treba ipak pogledat u svoje dvorište i raščistit stvari u svom dvorištu. I na kraju jedno pitanje čisto kolegama iz HERA-e, skladište Okoli. Vode se razgovori, vode se prijepori i danas je na aktualnom satu potpredsjednik Polančec izjavio da je u pregovoru sa MOL-om, da se kupi to skladište od MOL-a, to skladište u Hrvatskoj. Postavljaju se dva pitanja. Prvo, poznato je da je bila obveza INA-e da to skladište prenese negdje u 2004. godini, da to skladište prenese u … [[Govornik se ne razumije.]] nije se izvršilo. Zašto i zbog čega? Znamo tko je bio 2004. na vlasti, poznato je. Drugo, ja postavljam pitanje, uz ovakvo zakonsko ovlaštenje HERA-e agenciji da li je uopće potrebno da mi kupujemo to skladište, jer je to skladište tu, taj plin će biti tu uskladišten. Nije bitno tko je vlasnik. Normalno da troškovi uskladištenja se moraju platiti. To je tako jasno, ali u čitavoj toj priči HERA ima izuzetno jasnu ulogu i kontrolnu i svaku ostalu koja je nužna, a da to skladište bude u funkciji opskrbe građana ove države. Prema tome, postavlja se pitanje da li treba trošiti sredstva na kupnju nečega što je u funkciji našoj, a kroz sve zakonske odredbe, kroz sve zakonske mogućnosti, a prije svega i ove agencije mi imamo zagarantirano … [[Govornik se ne razumije.]] skladište, samo ga treba napuniti. Da ne spominjemo potrebu, a to je poznata stvar, potrebu izgradnje novog skladišta. Poznate su i lokacije, poznate su mogućnosti, košta 230 milijuna eura. Ja sad pitam, poučeni iskustvom koje smo imali i štetom koju je imalo gospodarstvo nedavno, ja pitam da li je za ovu državu u prioritetu novo skladište plina ili je u prioritetu Pelješki most? I čitav niz investicija koje su predviđene u proračunu nažalost zbog recesije i krize i jednog neodgovornog slaganja proračuna za 2009. godinu mi ćemo uskoro biti prisiljeni raditi, ako ne mi, ali će nam MMF to narediti, raditi rebalans proračuna pa će te investicije sasvim sigurno izaći iz tog proračuna. Ali se postavlja ključno pitanje, koliko smo odgovorni prema gospodarstvu ove države ako im ne stvaramo uvjete za normalno gospodarenje, u ovom slučaju govorimo o sigurnoj redovitoj opskrbi sa energijom. Mi u Hrvatskoj narodnoj stranci podržat ćemo ovo izvješće i nema razloga da ga ne podržimo, ali u svakom slučaju pitanje skladišta, pitanje odgovornosti za ovu plinsku krizu mislim da je nepotrebno ponavljati, zna se tko je kriv. Treba ga naglašavati da građani to shvate, ali istovremeno i da o tome vode računa u onim trenucima kad budu oni dobili priliku da se izjašnjavaju o nekome. Ali je ključna stvar da li je potrebno da država Hrvatska otkupljuje nešto što je na njezinom teritoriju i nešto što može biti u njezinoj funkciji? Govorim o kupnji skladišta Okoli. Jedino ako međusobnim dogovorima ono što ne zna javnost, a takvih primjera je bilo, što ne zna sasvim sigurno ovaj Parlament, smo preuzeli neku obvezu koju moramo sad vratiti sa kupnjom skladišta Okoli. E to je druga stvar da na to odgovora nema, ali kao mogućnost postoji. I treća stvar, kad ćemo, u kom roku i gdje pristupit izgradnji novog skladišta? LNG terminali, ostale stvari mislim da nema potrebe govoriti jer je to isto, poznata je stvar, poznata je neodgovornost u pristupu rješavanja tog problema. Ali kad govorimo o podzemnom plinskom skladištu, s obzirom da imamo vrlo jaku proizvodnju plina, mislim da je novo skladište nužno, mislim da je potrebno i očekujemo od Vlade Republike Hrvatske da hrvatska javnost dobije tu informaciju i da na taj način gospodarstvo i u državi i u onima koji eventualno još uvijek namjeravaju investirati kod nas, pružimo jednu dodatnu sigurnost, sigurnost u opskrbi energije. Hvala lijepo.
Hvala. Jedan ispravak. Gospodin zastupnik Vladimir Ivković.
Zahvaljujem se potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Ja bih ispravio opetovano više puta na različitim mjestima ponavljam podatak a to je da je skladište Okoli imalo negdje oko 370 milijuna. Naime, radi se o tome da je skladište Okoli ušlo u ložnu sezonu sa 550 milijuna kubika. Dakle, sa maksimalnom popunjenošću. Skladište Okoli nije pričuva za krizna stanja. Ona je normalno skladište za normalnu djelatnost. Dakle, kroz cijelu godinu i svaku godinu koristi se plin iz skladišta Okoli jer u zimskim mjesecima, u špicama potrošnje niti kroz dobavu iz uvoza, niti s proizvodnjom ne može se zadovoljiti naša potrošnja. Dakle, to nije pričuva za krizna stanja. To je redovna skladišna djelatnost, a naravno da pričuvu za krizna stanja ako treba napraviti, a sad se pokazalo da treba u tom slučaju će imati i odgovarajuću cijenu koja će se morati redovno plaćati u sadašnjoj cijeni plina. Hvala.
Hvala. Sad ćemo prekinuti sjednicu i nastaviti sutra sa raspravom na istu ovu temu. Prvi na redu je gospodin zastupnik Gordan Maras.
Dame i gospodo zastupnici, dobro jutro svima. Nastavljamo pojedinačnu raspravu o Izvješću o radu Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2007. godinu i ostvarenje proračuna Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2007. godinu. Nastavljamo dakle pojedinačnu raspravu. Na redu je gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, predstavnici agencije. Evo, kad analiziramo ovo izvješće prvo da kažemo nekoliko riječi o tome koji smisao je postojanja agencija u Hrvatskoj uopće. Mi smo regulatorne agencije počeli uvoditi prije pet, šest godina i smisao agencije nije samo da administrativno radi poslove koji su joj povjereni, koje je do prije tog vremena radila država nego prije svega da zaštiti potrošače, da osigura kvalitetne izvore i kontrolu izvora energije i postojanost opskrbe energijom. Ono šta je meni kao prvo osnovni problem kada diskutiramo oko ovog izvješća. Nije bitno unutra da imamo samo kvalitetno prikazanu bilancu, kvalitetnu analizu sektora. Prvenstveno me zanima i to šta i kako dalje, znači kako osigurati energetsku neovisnost Hrvatske i kvalitetu. I na kraju krajeva, sigurnost potrošača u Hrvatskoj kako bi mogli imati izvore energije koji su im potrebni. Što se tiče samog izvješća 2007. godina danas je već godina i par mjeseci prošlo od 2007. godine i volio bih da smo o ovom izvješću raspravljali prošle godine. Ja znam da je ono u Sabor došlo prošle godine, krajem godine ali možda i sve ove situacije koje su se dešavale nakon i plinska kriza mogli smo i kvalitetnom raspravom o ovom izvješću prije i prodiskutirati i možda se bolje pripremiti za nju. Zato, evo jučer u raspravi se već čulo u diskusiji kolege Bernardića da je u agenciji zaposleno 38 ljudi a sam predsjednik vijeća agencije je rekao 47. Već tu vidimo da su podaci ajmo reći nisu apdejtirani odnosno da razgovaramo o nečemu šta više danas niti nije aktualno. Pričamo o situaciji od 20007. godine koja danas apsolutno možda je proceduralno potrebno da se raspravi u Saboru ali po meni nije aktuelna i nije ono o čemu bi trebali danas ovdje raspravljati a to su problemi Hrvatske u opskrbi energijom i kvaliteti te energije. Evo, svjedoci smo proteklih mjeseci krize koja se desila u Hrvatskoj vezano uz opskrbu plinom, prirodnim plinom i apsolutno je HERA jedna od institucija koja bi trebala možda ne reagirati na način da konkretno provodi neke aktivnosti ali pošto je jedan dio opisa poslova HERA-e je da radi strategije i da upozorava na probleme koji bi se mogli desiti u ovom sektoru. Meni je žao što iz HERA-e nismo imali nikakvu informaciju odnosno ove analize koje dobijamo u ovim izvještajima ne upućuju na to da se ovakvi problemi mogu desiti kao što su se desili. Ono što se posebno iz zakona koji reguliraju HERA-u može iščitati a to je prije svega da uz temeljne ciljeve regulacije energetskih djelatnosti kao što sam rekao spada i zaštita kupaca energije i energetskih subjekata. Zbog čega to govorim? Zbog toga što se i sama agencija financira iz naknada koje ti kupci naplaćuju od nekoga. Znači, agencija nešto košta kupce u Hrvatskoj, konkretno ovdje tvrtke i onda naravno da mi moramo ne samo da je agencija sama po sebi svrha i da se naplati 27 milijuna kuna godišnje naknada od gospodarstva nego onda to gospodarstvo mora biti zaštićeno. S druge strane, sudjeluje u izradi određenih strategija, uredaba zajedno sa Vladom HERA, tako bar piše da bi trebalo biti. I evo, ja ne znam a možda će nam i predstavnici agencije reći da li su sudjelovali u izradi uredbe koja je donesena 30. rujna 2008. godine a koja je gledajte paradoksa zvala se o sigurnosti opskrbe prirodnim plinom. Kao da je Vlada pretpostavila da će biti problema ali nažalost nije ozbiljno prionula poslu odnosno one osnovne stvari koje su definirane tom uredbom nije osigurala da se provedu, a u uredbi je sve pobrojano redom. Znači, prvo je razvoj domaće proizvodnje prirodnog plina što nažalost Vlada Republike Hrvatske nije ni proteklih pet godina imala ni u primisli. Inače, da je imala u primisli razvoj domaće proizvodnje plina onda bi investirala u nove bušotine na srednjem Jadranu koje su otkrivene i Hrvatska ne bi imala problema sa opskrbom plina ove zime. Diverzifikacija izvora opskrbe prirodnim plinom. Ista stvar, da je hrvatska Vlada o tome razmišljala proteklih pet godina osigurala bi ne samo jedan izvor plina a to je ovaj ruski nego bi osigurala više izvora i opet ne bi imali problema. Da je imala čvrste i sigurne ugovore o dobavi prirodnog plina izvan Republike Hrvatske vjerojatno ne bi bilo takvih problema. I sve te stvari, ulaganja u infrastrukturu za uvoz prirodnog plina, govori se o terminalu za ukapljeni plin on se opet aktivizirao sad tek kad je plinska kriza bila na djelu, oko toga proteklih pet godina nismo ništa raspravljali. Sve ove stvari koje je Vlada pobrojala u uredbi na njima se ništa zadnjih pet godina nije radilo i zbog toga smo došli u situaciju u kojoj jesmo. Nažalost, volio bih da u ovakvim izvještajima HERA-e imamo i takve prijedloge odnosno šta treba napraviti kako bi Hrvatska imala jedan bitan segment svoje neovisnosti a to je prije svega energetska neovisnost. Kada gledamo rekao sam gospodarstvo je pretrpjelo ogromne štete, 2 milijarde kuna uzrokovano plinskom krizom odnosno neisporukom plina kada je bila znači redukcija VI. stupnja svi gospodarski subjekti su bili redom iskapčani. I paradoks je taj da onaj koji plaća naknadu za regulatora, znači kroz cijenu i odnosno dio cijene energije se izdvaja za financiranje regulatora je izgubio otprilike 2 milijarde kuna. Ono što je posebno još istaknuti čini mi se kao da agencija, pobrojano je tu šta je, koliko je radila, koliko je rješenja donijela. Kada govorimo o potrošačima 163 prigovora u 2007. godini mi se čini izuzetno malo, gotovo kao da agencija nije prepoznatljiva kao ona koja bi trebala zaštiti potrošače. 163 prigovora tijekom cijele godine na tu količinu potrošača koja postoje na tržištu govori mi kao da agencija djeluje polu u ilegali, odnosno kao da nije dovoljno prepoznatljiva kao ona koja bi trebala štititi potrošače na tržištu energije. I zato smatram, mogao bih komparirati to sa drugim agencijama. Ima onih koji su prisutniji, koji rade recimo, evo reći ću aktivnije na tome da budu prepoznatljivi u javnosti kao što je recimo HANFA. Ona je tu konstantno prisutna. Na žalost, HERA mi se čini kao da djeluje u ilegali, odnosno kao da nije dovoljno se nametnula kao agencija koja bi trebala, i na neki način ispred Sabora jer ipak agencija ne odgovara Vladi, nego Saboru dijeliti kao jedna poluga koja bi trebala regulirati tržište i osigurati kvalitetu energetske opskrbe, odnosno kvalitetu usluge onih koji te usluge pružaju na tržištu. I zato evo, ja nisam zadovoljan, kažem nisam zadovoljan sa izvješćem koje će mi samo pobrojati bilancu, prihode, rashode i analizu onoga što je. Mislim da bi agencija s obzirom na svoje ovlasti i utjecaj i ono što iz zakona može proizaći i morala imati veći utjecaj na cjelokupno tržište. Morala bi hrvatskoj javnosti ulijevati više povjerenja i hrvatskim gospodarstvenicima da se s nekom vizijom i sa utjecajem na razvoj cjelokupnog tržišta u Hrvatskoj oni mogu osjećati sigurnije da će moći koristiti kvalitetnu i, naravno uslugu u onoj količini koja im je tu potrebna. Zbog toga ja neću podržati ovo izvješće. Ne zbog toga što mislim da ideja regulatora nije dobra, nego zato što mislim da se nije dovoljno razvila i da agencija mora više pokazati u budućem razdoblju. Hvala lijepo.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Zvonimir Mršić, koga nema. On bi trebao raspravljati o ovoj točci. Gospodin zastupnik Živko Nenadić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvaženi gosti, kolegice i kolege. Hrvatska energetska regulatorna agencija je javna ustanova s javnim ovlastima koja djeluje kao samostalna, neovisna, neprofitna organizacija. Njen djelokrug rada određen je zakonom o regulaciji energetskih djelatnosti i da tako od posebnog je, rekao bih strateškog interesa za Republiku Hrvatsku. Kako se financira? Prihodima od obavljanja vlastitom djelatnosti. Dakle, naknada za izdavanja dozvola energetskim subjektima za obavljanje energetskih djelatnosti i prihodima, kao što vidimo u izvješću, a i zakonom definirano 0,06% od ukupnog godišnjeg prihoda od prodaje roba ili usluga koji su u prethodnoj godini ostvarili energetski subjekt temeljem pravovaljanih dozvola izdanih kod agencije. Dakle, agencija ne opterećuje državni proračun. Agencija je dužna godišnje izvijestiti Hrvatski sabor o stanju razvoja energetskog tržišta i javnih usluga u energetskom sektoru. Po analizi energetskog sektora. Po rezultatima praćenja izvršenja obveza energetskih subjekata i rekao bih, dakle o stanju društvenog krvotoka. Te obveze agenciji su dali Zakon o regulaciji energetskih djelatnosti, Zakon o energiji, Zakon o tržištu električne energije, Zakon o tržištu plina i tako dalje da ih ne nabrajam. Temeljem svih tih propisa i obveza agencija je tijekom 2007. izdala ukupno 67 dozvola za energetske djelatnosti. Među njima je i 5 dozvola za proizvodnju električne energije, jedna za proizvodnju toplinske energije i jedna za proizvodnju biogoriva. Njih posebno ističem jer su važni, jer su indikativni, značajni proizvodi. Ove druge neću za trgovinu i ostalo neću niti spominjati, a naravno i one su bitne i važne, ali me ovi još više vesele. Agencija daje i mišljenja na pravila i propise u energetskom sektoru i, piše u izvješću, bilo ih je 34 u 2007. godini. Također, rješava sporove u svezi sa obavljanjem reguliranih energetskih djelatnosti kao što su odbijanje priključka na prijenosnu mrežu ili transportni sustav ili određivanje naknade za te radnje. Znam da ovo sve piše u zakonu, ali je bitno istaknuti i ovaj put. Isto tako, kada su u pitanju odbijanja priključka i visina naknade kod priključaka na električnu energiju, prirodni plin, toplinsku energiju. Htio sam ovo ponoviti kako bi još jedanput shvatili važnost i osjetljivost posla kojeg agencija obavlja. Kako je danas u svijetu sve umreženo, vidimo iz izvješća da agencija surađuje sa odgovarajućim regulatornim tijelima europskih zemalja, ali i Sjedinjenih Američkih Država. Da bi odgovarajući zakon i propisi bili što bolji, nužno je i dobro da agencija surađuje sa resornim ministarstvom, u ovom slučaju Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva kao izrađivačem zakonske regulative i donositeljem brojnih propisa iz domena agencije i vidimo da je tijekom 2007. donesen niz podzakonskih akata koji reguliraju pitanje obnovljivih izvora električne energije. Iz analize također je vidljivo da od samostalnosti Republike Hrvatske nismo dovoljno radili na povećanju proizvodnje električne energije i pozdravljam sadašnje napore za to povećanje, bilo hidroenergije, termoenergije ili još bolje, vjetroenergije. Bilo bi dobro još više raditi na proizvodnji veće količine prirodnog plina. Kao što vidimo, sada 70% potreba crpimo iz domaćih izvora i na taj način bi manje ovisili od uvoznog. A ovo je posebice važno što širimo plinsku mrežu, evo posebno prema Dalmaciji ovih dana, a naravno pozdravljam i širenje plinske mreže i u Istri, istočnom, središnjem dijelu Republike Hrvatske, ali to onda implicira zaključak da će nam trebati više plina, a što znači da će se ovih 70% domaće proizvodnje smanjiti, ne znam na 60, 50 ili koliko posto potreba. Zato i tu treba uložiti više napora. Ovi prigovori koji su se malo iznijeli jučer, a evo i jutros od kolege, želi se agenciji nametnuti određena krivnja. Agencija je administrativni, regulatorno, nadzorno tijelo, a ove druge stvari su u ingerenciji onih koji određuju gospodarske subjekte, rekao bih i od prostornih planova od lokalne samouprave, regionalne do resornog ministarstva. Mislim da nije agencija za to izravno odgovorna, a dakako u administrativnom smislu, njena uloga je vrlo važna. I zaključno, agencija djeluje ta nekoliko godina. Pred sobom imam izvješće o radu za 2007. i rekao bih da je vrlo pregledno, razvidno i temeljito. I što je važno istaknuti, obuhvaća na jednom mjestu pregled stanja cjelokupnog energetskog sektora, još jednom ističem, krvotoka društva. I zato ja izvješće podržavam, a evo i pohvaljujem rad agencije. Hvala lijepo.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Vladimir Ivković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče, poštovani ravnatelji. Hrvatska agencija za regulaciju energetskih djelatnosti je odgovor prema prirodnom monopolu države na koji način urediti područje u onima u kojima prave konkurencije nema. Naša HERA kroz ovo izvješće pokazuje da taj posao je iz godine u godinu sve kvalitetnije radi. Uveden je red izdavanja dozvola. HERA se uključila aktivnom u koordinaciju izrade tarifnih sustava, koordinaciju izrada posebno dobro radi na koordinaciji izrade nacrta zakona, propisa, podzakonskih akata itd.. To je bila jedna od najbolnijih rana u energetici, gdje ustvari nije bilo nadležnih u predlaganju u onoj fazi prije nego dolazi do direktne zakonske procedure. Predložila je i iz tarifnih stavki u kojima bi mogli reći da je konačno i prepoznate su djelatnosti sa svojom cijenom unutar nekih energetskih djelatnosti. Ono o čemu bih ja htio ovaj put govoriti baš u onom dijelu koji se odnosi na tarifiranje, odnosno na priznavanje u tom stručnom dijelu nekih troškova koji se priznaju ili se ne priznaju kod predlaganja cijena. Kod prirodnog plina je dosta očita jedna situacija u kojoj se kod predlaganja pojavilo da HER ima dvostruko mjerilo prema kapitalu koji je uložen u sustave i u uglavnom u distribucijske sustave. Naime, kod nekih društava zahtjev je, u zahtjevima su udovoljeni oni dijelovi cijene, odnosno tarifnih stavaka koji govore, ili koji prikazuju ulaganja stranih investitora u pojedine tvrtke. Tako npr. možemo na primjeru Rijeke i riječkih distributera vidjeti da je prisutna određena, dodatak na cijenu koji je u biti povrat kapitala, a čak bi mogli reći i neka stopa koja bi jamčila i određenu dobit. Za razliku od toga npr. kada je u pitanju Varaždin i njihov distributer onda se postavljamo da smo to, je firma ulagala koja je već desetljećima tu. I njima samo zbog toga što je domaći kapital, što je kapital općina, gradova, što je kapital djelomično i privatni, jednostavno se onda pristupa na drugačiji način. Dakle, to je ono o čemu bi trebalo se ubuduće razmisliti i ne praviti razliku između kapitala. Posebno zbog toga jer ovo je kapital koji je direktno uložila tvrtka u distribucijski sustav kojemu je vlasnik, a u rijetkom slučaju se ustvari radi o ulaganju u kupnji dionica i povratu ulaganja koja je na kapitalnoj osnovi dana u samu firmu. I još jedno, kod tarifiranja stvar koju bih htio posebno naznačiti, to je pitanje tarifiranja prije nego se dobije ugovor o koncesiji. Ovih dana smo svjedoci natječaja koji se počinju raspisivati po Dalmaciji, krenuvši od Zadarske županije i možemo si postaviti jedno osnovno pitanje a to je, s obzirom da smo prošle godine izmijenili Zakon o koncesijama pa smo rekli tim zakonom da od sada i koncesije idu na, si primjenjuju postupak javne nabavke, dakle, i sva ona pravila, najfinije ponude. Pa se postavlja pitanje kako se postaviti u tim ponudama, kako da se postavi država, županija, ponuđač i svi oni koji u postupku odlučuju. Kada je jedna od stavaka cijena plina. Naime, zna se da cijenu plina odobrava Vlada na prijedlog HERA-e, odnosno energetskog subjekta, kako u kojem slučaju. I onda se postavlja pitanje što ako na natječaju neki potencijalni distributer ponudi određenu cijenu a ta cijena kasnije neće proći ili u negativnom ili u pozitivnom smislu. Dakle, ili će proći manja, ili će proći viša. Po meni bi trebalo uključivati ovaj postupak odobravanja cijene, već u postupak javnih natječaja, jer jednostavno ono što bi bilo ponuđeno kao cijena u natječaju mora i obvezivalo bi dvije strane, moralo bi prije toga već imati i odgovarajući postupak kroz tarifne stavove i odobrenje cijena kakvo bi mogla biti. Posebno zbog toga jer se izgradnja osim iz cijene može financirati i znatno … [[Govornik se ne razumije.]] priključenje, a naknada za priključenja po istoj proceduri bi rekli, isto bi trebalo unaprijed definirati a, i onda ne može biti pogudbeno u tom smislu. Zato bih htio sugerirati da se u cijeli postupak tako organizira da se i HERA, a kasnije onda i Vlada uključe u formiranje cijene unaprijed, da bi se znali najbitniji sastavni dio ugovora o koncesiji koji će kasnije, po kojem će kasnije sljedećih 30-ak godina morati raditi. Hvala lijepa.
Hvala. I gospodin zastupnik Slavko Linić
Gospodine predsjedniče, predstavnici Vlade, predsjedniče Vijeća, kolegice i kolege. Izvješće HERA je otprilike da ipak malo veći akcenat stavimo na tržište plina i postavimo si pitanje da li je svatko od nas odredio i odradio svoj posao tako da možemo reći da je tržište plina dobro organizirano. Evidentno je da teškoće koje smo imali u proteklih mjesec dana su jasno dale odgovor hrvatskoj javnosti da nismo dobro organizirali tržište plina. Ja se pitam gdje je odgovornost Hrvatskog sabora u tom dijelu. Pa evo, prvo, raspravljamo o izvješću HERA-e, za 2007./2009., to je jedna od naših neodgovornosti, jer je izvješće bilo i ranije sačinjeno. Idemo dalje, da li donošenje zakona od strane Hrvatskoga sabora je dovoljno da skinemo odgovornost sa nas za neučinkovito tržište plina? Nije. Donijeli smo i Zakon o tržištu plina 2007. sa određenim slabostima koje sada vidimo da jesu. Donijeli smo i zakone, formirali regulatorna tijela. Regulatorna tijela su nama dužna podnositi izvješće da budemo i mi sudionici odgovornosti za organizaciju tržišta plina. I što možemo zaključiti? Ja ovo izvješće HERA-e ne mogu prihvatiti. Zašto? Pa zato što u tom izvješću se ne govori o problemima tržišta plina i problemima koje ovaj Sabor treba riješiti. A koji su to problemi? Vidite, zakon je donesen 2007. U tom zakonu načinjena je i jedna glupost. Skladište odvojeno od transport. Pa recite vi meni, gdje je moguće obaviti transport bez skladišta i očito da je skladišno poslovanje trebalo biti u okviru transport plina jer tako je HERA i definirala. Ona je utvrdila samo tarifni sustav za transport. Za skladište ne, jer skladište može biti i proizvodno i transportno. Nas proizvodna skladišta ne zanimaju. Proizvodna skladišta trebaju imati proizvođači. Njih treba obvezivati da imaju svoja skladišta, ali transport koji je odgovoran za sigurnost opskrbe mora imati svoja skladišta. Slabosti u zakonu, nije ih HERA niti primijetila, nije HERA niti stavila u svoje izvješće da mi kao saborski zastupnici moramo porazgovarat o tome, da bi jednostavno morali raspraviti o tome što je to loše u zakonu kod provedbe da pokušamo na neki način razriješiti. Taj zakon iz 2007. u svojim člancima, pogotovo o skladišnom poslovanju, vrlo jasno govori o obvezama operatora. Morali su davati planove ulaganja, sredstva ulaganja, morali su dati dinamiku ulaganja. Sve je to moralo otići. I ministarstvo i nadzorno regulatornom tijelu. Da li imamo te dokumente? U izvješću HERA-e to nema, ja ne vidim. Nemamo tih dokumenata. Jednostavno, operatori koji su dobili ovlaštenja od našeg regulatora nisu proveli zakon iako najkasnije sa 2008. u travnju mjesecu morali su provesti. Prema tome, ostali smo sa tržištem koje je jednostavno ostalo nekvalitetno pokriveno. Sa tržištem koje nije dalo sigurnost ni građanima ni gospodarstvenicima. To je ono što je u izvješću moralo biti da bi mi kao saborski zastupnici mogli iz takvih stručnih izvješća ocijeniti što treba učiniti da promijenimo postojeće stanje. Prihvaćanjem ovakvog izvješća bez zaključaka što učiniti, bez sugestije od strane regulatora što učiniti da promijenimo stanje na plinskom tržištu je jednostavno neprihvatljivo. Idemo dalje na najbitniju točku. A koja je to najbitnija točka koja fali u ovom izvješću? Pa to je sigurno članak 72. Zakona o tržištu plina koje je dalo ovlast hrvatskoj Vladi da nemamo regulirano tarifne stavove koji označavaju tržišnu utakmicu. Vlada je sebi dala pravo da u ime nekakve socijalne politike regulira cijene tržišta do 2011. Mi u izvješću HERA-e nemamo ocjenu što će to značit za tržište plina. Mi nemamo ocjenu da je to neprihvatljivo. Zašto je neprihvatljivo? Pa ukoliko nemate ekonomskih odnosa u energetici, nemate sigurnost opskrbe tko će to u privatnim tvrtkama, u proizvođačkim tvrtkama ulaziti u plinski biznis, osiguravati dovoljne količine proizvodnje? Tko će to u prometu osigurati 5, 6 ugovora različitih transportnih putova da imamo sigurnost opskrbe? Nitko. Nema ekonomskog interesa, nema rezultata pozitivnih koji će osigurati dovoljno sredstava da se neprekidno ulaže u taj biznis. Članak 72. zakona je problematičan. To je ono što HERA mora staviti nama na znanje koji je teret odgovornosti svih nas kad takve članke donosimo. Da je neprihvatljivo da jedan od energenata ima ovakav status, zašto ga ima? Naftni derivati, slobodno utvrđivanje struja, također problematična. Drvo, slobodno formiranje. Prema tome, različiti izvori su ti koji imaju tržišne elemente, a eto plin nema. I dapače, to će trajat do 2011. Da li ćemo mi prisilom, vladinim odlukama, nametanjem, natjerati sve u sustavu proizvodnje, transporta, skladištenja plina da ulažu i riješe to tržište bez ekonomskih odnosa? Pa neće to, neće. Da li mi kao saborski zastupnici možemo prihvatit da je socijalna politika da svi imaju jeftini plin? Svi. I oni koji ekstra profite ostvaruju i oni koji su bogati kao pojedinci, svi imaju jeftini plin. Zbog čega? Pa nije plin taj koji se u cijeloj Hrvatskoj koristi, u nekim dijelovima Hrvatske. Prema tome, neprihvatljiva je socijalna politika, a osnovni razlog da imamo nesigurno i nestabilno plinsko tržište. To je posao koji je HERA morala odradit. To je moralo biti u ovom izvještaju. Sve smo to mi krivi sa zakonom iz 2007. godine, a HERA ga nije na ovaj način obradila. Da li će nam uopće biti moguće riješiti probleme i ovu godinu? Čime? Nalozima? Političkim nalozima? Pa barem zato imamo regulatore koji moraju upozorit da to više u uređenim društvima u tržišnoj ekonomiji ne postoji, ne garantira sigurnost. To je ono što mi moramo tražiti od svakog regulatora da nam upravo na ovaj način pokazuje kako ćemo poboljšavati i svojim propisima osigurati stabilnost. Stabilnost tržišta i sigurnost tržišta i za našeg građana i za našeg gospodarstvenika. To nas čeka i kod cijena struje … [[Govornik se ne razumije.]] struje i taj dio moramo dobiti od HERA-e vrlo jasno. Što znači neekonomski odnosi u energiji? Koliko ćemo problema imati sa nedovoljnim investicijama u energiji? Naravno, samim tim imat ćemo onda od HERA-e i izvješća zašto tako slabo koristimo obnovljive izvore, zašto nema ulaganja u obnovljive izvore. Jednostavno mi takvih podataka o izvješću HERA-e nemamo. Mi bez takvih podataka sumnjam da ćemo kvalitetno riješiti zakonodavne procedure i donošenje kvalitetnih zakona zaista ne bude više ovo što se događa. Prema tome, očekujem da će izvješće za 2008. biti vrlo kritično temeljem usvojenih zakona, a sve u cilju da zaista tržište bude pod nadzorom regulatornog tijela i da upozorava i nas u Saboru gdje činimo grešku i sami destabiliziramo tržište.
Hvala. Imamo jedan ispravak, gospodin Vladimir Ivković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Ispravio bih krivi navod gospodina Linića u onom dijelu u kojem je govorio da to što HERA nema u svojim izvješćima spomenute planove ulaganja od transportera “Plinacra“ ujedno i znači da “Plinacro“ nema te planove. Naime, podsjetit ću gospodina Linića da još njegova Vlada je donijela u dva razdoblja plan po kojemu se trebalo investirati i negdje otprilike prvih pet godina u ovom stoljeću da tako velim i drugih pet godina. Činjenica je da je prvih četiri godine bila u zakašnjenju i činjenica je da se plan za prvih pet u potpunosti oko ulaganja ostvario. Dakle, plan je bio takav i “Plinacro“ ga u potpunosti ostvario. Izgradio je plinovod od podmorja do Karlovca, izgradio je od Ivanje Reke do Slavonskog Broda i na taj način stvori ove preduvjete koji su se pokazali u ovoj plinskoj krizi s tehničkog aspekta da su bili pretpostavka.
Hvala. I zaključno pet minuta u ime kluba SDP-a, gospodin zastupnik Davor Bernardić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo iz svega navedenog u dosadašnjoj raspravi SDP neće niti može podržati ovo izvješće zbog toga jer niste ispunili svoju ulogu. Pustili ste zakon gdje vam Vlada određuje cijenu plina 2007. niste ispunili ulogu. Niste osigurali obvezu tarifnog sustava za skladištenje plina što je ugrozilo potrošače. Također niste ispunili ulogu. Niste zaštitili potrošače u opskrbi plinom i osigurali dovoljne količine plina. Također ste indirektno ste krivi i odgovorni za 2 milijarde kuna nastalih gubitka u gospodarstvu i pitanje je tko će to platiti, tko će to nadoknaditi hrvatskom gospodarstvu. Trošak regulatora je skup. Prelama se preko potrošača, a ne može im osigurati kvalitetnu i dostupnu opskrbu plinom. Loša poruka investitorima. Čak se niste ni oglasili u vrijeme krize. Umjesto vas to je radio Damir Polančec potpredsjednik Vlade. Kao još jednom ponavljam trošak regulatora je skup. Plaćaju ga gospodarstvo, plaćaju ga građani, a vi ste kupili skupe prostore od privatnih firmi za tri puta veći kapacitet. Iz svega navedenoga klub SDP-a neće niti može podržati navedeno izvješće.
Hvala. Inače izvješće je za 2007. godinu ukoliko ste to izgubili iz vida. Zaključno u ime predlagatelja gospodin Tomo Galić, predsjednik Upravnog vijeća. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovani gospođe i gospodo saborski zastupnici. Prije svega ja ću se zahvaliti svima onima koji su dali i dobre preporuke i komentare, pa i kritike na Izvješće Hrvatske energetske regulatorne agencije kako bi to izvješće u buduće bilo bolje i mi ćemo učiniti sve da sve te vaše preporuke i dobre namjere dakle uključimo u sljedeće izvješće i u naš daljnji rad. Na niz pitanja kojih je bilo tijekom rasprave ja ću se osvrnuti samo na ona pitanja koja su u nadležnosti Hrvatske energetske regulatorne agencije. Dakle, sukladno važećem Zakonu o regulaciji energetske djelatnosti i svih drugih zakona iz područja energetike koji reguliraju prava i obveze Hrvatske energetske regulatorne agencije. Iz tog razloga ja ću krenuti prvo na područje plina. Dakle, na područje tržište plina jer je tu bilo najviše zapravo pitanja i jednim dijelom mislim da jedna informacija koja je bila iznijeta nije točna, pa bi to u svakom slučaju želio se na to osvrnuti. Dakle, bilo je govora da Hrvatska energetska regulatorna agencija nije donijela tarifni sustav za skladištenje prirodnog plina. To nije točno. Dakle, Hrvatska energetska regulatorna agencija je prošle godine u 12. mjesecu donijela dakle zadnji tarifni sustav kojeg je morala donijeti, tarifni sustav za skladištenje prirodnog plina. Taj tarifni sustav bio je već početkom godine javno prezentiran, dakle i raspravljen sa energetskim subjektom koji se bavi energetskom djelatnošću, skladištenjem, prirodnim plinom dakle INA-i i on je čekao donošenje samo iz jednog razloga. Dakle, bilo je nužno pored tog, da bi se taj tarifni sustav mogao donijeti bilo je potrebno prvo izraditi sve nacrte svih ostalih podzakonskih propisa iz područja tržišta plina. Dakle, iz područja plina a koji su definirani novim Zakonom o tržištu plina koji je donesen 2007. godine. Dakle, kada su izrađeni svi ti podzakonski propisi bilo je jasno kako će izgledati model tržišta plina u Republici Hrvatskoj i tek tada smo mi mogli definitivno donijeti taj tarifni sustav. Da je to bilo potrebno govori i to da je krajem 2008. godine, dakle su donijete temeljem uvida u sve te podzakonske propise donijete su i izmjene i dopune Zakona o tržištu plina koje su dakle bile nužne da bi se mogao primijeniti model tržišta plina kakav je zamišljen od strane i Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva i od strane Hrvatske energetske regulatorne agencije koja je predlagač Pravilnika o organizaciji tržišta plina u Republici Hrvatskoj. Dakle, sukladno sada izmjenama i dopunama toga zakona izvršit će se usklađenje sa tim izmjenama svih ovih podzakonskih propisa i u, ja vjerujem da će do kraja 2000. godine, oprostite do kraja veljače ove godine, dakle svi ti podzakonski propisi dakle biti gotovi, dostavljeni Ministarstvu gospodarstvu rada i poduzetništva u proceduru donošenja. Jer sve te propise donosi ili Vlada Republike Hrvatske ili nadležno ministarstvo, dakle Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva. Dakle, i tada će biti ispunjen temeljni preduvjet za formiranje tržišta plina u Republici Hrvatskoj, a dakle to je donošenje svih zakonskih i podzakonskih propisa da bi mogli govoriti da imamo tržište, dakle da imamo pretpostavku, nužnu pretpostavku, dakle zakonsku pretpostavku za formiranje tržišta plina u Republici Hrvatskoj. Druga važna pretpostavka je organizacijske naravi. Dakle, sukladno Zakonu o tržištu plina svi energetski subjekti u Republici Hrvatskoj moraju se restrukturirati, reorganizirati sukladno tom zakonu i taj postupak je u tijeku i velika većina energetskih subjekata je taj postupak učinila. Na žalost taj postupak još u cijelosti nije završen. No međutim, sve te aktivnosti su zapravo pri kraju. Ja vjerujem da će u najskorije vrijeme i ovi zadnji energetski subjekti koji to nisu učinili učiniti i to ćete sasvim sigurno dobiti taj podatak u izvješću za 2008. godinu. I treća stvar da bi mogli govoriti o tržištu plina u Republici Hrvatskoj jeste tehnički preduvjet. Dakle, ne možemo govoriti o tržištu plina u Republici Hrvatskoj kada imate domaću proizvodnju koja ne može zadovoljiti kompletnu potrošnju, dakle potrebu za prirodnim plinom, a imamo samo jedan dobavni pravac preko republike, preko susjedne Republike Slovenije koji zapravo ima tehnička ograničenja dakle i nije, njegov kapacitet zapravo ne omogućuje u datim uvjetima dovoljnu opskrbu prirodnim plinom za sve potrebe Republici Hrvatskoj. Zbog tog, zbog te činjenice, dakle je i Vlada Republike Hrvatske odobrila razvojni plan našoj tvrtci, operatoru transportnog sustava, dakle Plinacro-u koji se bavi transportom prirodnog plina da, dakle što je moguće prije izgradi drugi dobavni pravac, dakle koji će povezati Republiku Hrvatsku sa Republikom Mađarskom, dakle sa transportnim sustavom Republike Mađarske sa znatno većim kapacitetom i tada će zapravo biti ostvarene te minimalne pretpostavke i preduvjeti da bi se moglo govorit, dakle o tržištu plina u Republici Hrvatskoj. Naravno, jedan još važniji objekt u tom pogledu, da bi mogli, dakle govoriti o tržištu plina jeste i LNG terminal, dakle kao jedan novi nezavisan izvor, novi izvor energije. Dakle, i tada zapravo imate kada imate dovoljno energije, tada možemo, dakle kada imate dovoljno dobavnih pravaca možemo govoriti o tržišnoj utakmici, tada se više subjekata može pojaviti na tržištu i tada ne bi trebalo biti više problema sa opskrbom prirodnim plinom u Republici Hrvatskoj. Eto, iz tog razloga je zapravo u zakonu, dakle u zakonu 2007. godinu, Zakona o tržištu plina koji je donijet 2007. godine unijet taj prijelazni periodo do 2011. godine jer ne možete to preko noći napraviti, naravno i potrebno je određeno vrijeme i smatramo da će 2011. godine svi ti uvjeti biti ispunjeni i da će nakon toga se i formiranje cijena u Republici Hrvatskoj, možemo reći da može biti tržišno. Naravno, isto ću tako ukazati na još jedan detalj. Dakle, da je također u tim zakonskim propisima je definirano da za 2011. godinu, dakle Vlada Republike Hrvatske neće više određivati cijenu energije. Dakle, niti cijenu plina, niti za tarifne kupce, niti cijenu električne energije za tarifne kupce, nego će to činiti Hrvatska energetska regulatorna agencija, dakle putem javnog natječaja. Dakle, uvodi se tržišni element i u onu kategoriju potrošača koji su danas zakonom na neki način zaštićeni u utvrđivanju tih cijena upravo zato jer ne postoje tržišni mehanizmi, dakle da se ne bi zloupotrijebila monopolna pozicija i te cijene digle neopravdano više, u tom smislu do 2011. godine, dakle te cijene danas uz mišljenje Hrvatske energetske regulatorne agencije potvrđuje Vlada Republike Hrvatske, a za 2011. godinu i dalje će utvrđivati tržišni mehanizmi, dakle zakon ponude i potražnje prema javnom natječaju kojeg će propisati Hrvatska energetska regulatorna agencija. Dakle, u nadležnosti utvrđivanja cijena za regulirane energetske djelatnosti koje dakle imaju prirodni monopol ostati će, i dalje za sada po našem zakonskom rješenju u nadležnosti Vlade Republike Hrvatske, naravno uz prethodno stručno mišljenje Hrvatske energetske regulatorne agencije koja, naravno je donijela i sve tarifne sustave i sukladno tim tarifnim sustavima se sada utvrđuju cijene za obavljanje tih reguliranih, dakle napominjem reguliranih energetskih djelatnosti. Zatim druga stvar koja je bila često spominjana jesu zapravo rokovi u kojima Hrvatska energetska regulatorna agencija, dijelom je bilo to pitanje upućeno i nama, dakle da li je moguće rok podnošenja izvješća, dakle vama Hrvatske energetske regulatorne agencije u svom radu moguće učiniti ranije. Dakle, ja samo želim ukazati na to da svi podaci koji su iskazani u našim izvješćima su službeni podaci koje mi prikupljamo od svih energetskih subjekata u Republici Hrvatskoj. Oni nam te podatke na žalost ne mogu dostaviti prije, najranije dakle u 5. mjesecu jer su to rokovi koji njih vežu kod izrade financijskih izvješća, dakle a ti su rokovi vezani i uz Zakon o porezu na dobit i uz Zakon o računovodstvu i uz Zakon o trgovačkim društvima. Dakle, oni neminovno tek krajem 4. mjeseca imaju ta financijska izvješća i mi te podatke zapravo najranije možemo dobiti u 5. mjesecu, a najčešće ih zapravo dobivamo u 6. mjesecu. Budući da ovi podaci naravno, budući da se ta izvješća koja mi na kraju publiciramo u obliku ovakvog jednog kataloga šaljemo i u sve zemlje Europske unije. Dakle i od njih dobivamo isto takve podatke, dakle mi vodimo računa da zaista to budu službeni podaci jer si ne možemo dozvoliti da pošaljemo neki podatak, a koji nam ne bi naša poduzeća, dakle naše kompanije dale jer bi to moglo izazvati nesagledive posljedice i u tom smislu mi jednostavno ne možemo doći pred vas sa podacima, dakle sa izvješćem ranije. Dakle, 7. mjesec bi bilo najranije. Međutim, ako nam se dogodi da bilo koji od subjekata ne dostavi te podatke, neminovno vas gurnem na jesen i vi onda tek u jesen na žalost dobijete ova izvješća na koja mi u tom segmentu jednostavno nemamo utjecaj. Isto tako, želim ukazati da mi podatke o zemljama Europske unije, dakle i zemljama u okruženju dobivamo preko udruženja regulatora europskih regulatora i mi smo članica tog udruženja, dakle isto tako te podatke možemo dobiti tek 4. mjesec ili 5. mjesec i preko, dakle Statističkog ureda Europske komisije, dakle Eurostata i u tom segmentu smo mi jednostavno vezani da bi vama predočili što kvalitetnije te svoje podatke. Jednostavno moramo poštivati te rokove i neminovno nas to produžuje dalje. Kada bi vam mi izvješće dali bez tih podataka, vi zapravo ne bi imali pravu sliku tržišta energije u Republici Hrvatskoj, pa i tržišta u okruženju, a mislim da je to zapravo suština ovoga izvješća, da dakle vi na realnim i na stvarnim podacima vidite zapravo što se dešava jer ovaj operativni dio našega posla nije problem, mi vam već danas možemo predočiti što smo radili jučer jer to nije sporno. No međutim, mislim da su ti podaci ključni i da bez njih zapravo to izvješće ne bi bilo onakvo kakvo zapravo ono treba i mislim da bi time mi vas uskratili za bitne informacije, a mislim da si to ne smijemo dozvoliti, a i u zakonu je to vrlo jasno propisano. Dakle, pored toga ja bih još ukazao još na dvije stvari. Dakle, bilo je govora o našem sudjelovanju u izradi podzakonskih propisa iz sektora energetike, dakle Hrvatska energetska regulatorna agencija sudjeluje u izradi svih i zakonskih i podzakonskih propisa iz sektora energetike. Dakle, i na to se pisano očituje nadležnom ministarstvu koje je nadležno za izradu tih dokumenata, tako da zaista sudjelujemo u svim tim procesima i moram reći da to nije nimalo lak posao jer se ti dokumenti, ti propisi rade po prvi puta u Republici Hrvatskoj, moraju biti usklađeni sa direktivama Europske unije, dakle i sasvim sigurno da traži vrlo veliki angažman ljudi. U tom smislu mislim da smo zaista učinili sve što je bilo u našoj moći da bi to bilo što bolje, da bi ti dokumenti bili što bolji. I unatoč tome, i unatoč tome dakle, ali i praksa je to i u svim zemljama Europske unije, dakle propisi se mijenjaju, propisi se dakle stavljaju u život, život pokazuje da u nekom segmentu i treba mijenjati i uobičajeno je i u zemljama Europske unije, dakle da se i zakoni i podzakonski propisi nakon relativno kratkih vremenskih perioda, dakle godine dana već se rade izmjene i dopune, tako da i mi to činimo i u tom smislu mislim da je to dobar put i da bi tako trebalo ići dalje. Što se tiče, i završiti ću evo samo sa ovim, dakle što se tiče javnog pojavljivanja HERA-e u raznim situacijama. Dakle, mi se zaista držimo naših ovlaštenja koje imamo sukladno zakonu i kada su u pitanju cijene za obavljanje energetske djelatnosti naravno da, mi smo, Hrvatska energetska regulatorna agencija nadležna je za izradu metodologija. Zapravo, to je sukus utvrđivanja cijena, no međutim za javnost to je stručan dokument, dakle to je vrlo visoko profesionalno i stručan dokument koji nažalost javnosti nije toliko interesantan kao kada se govori o cijeni. Naravno, s obzirom da konačnu cijenu postavlja Vlada dakle i radi se o jednom upravnom postupku i u tom smislu mi ne možemo se pojavljivati u jednom takvom postupku kao glasnogovornici jer je prema zakonu dakle jasno utvrđeno da se cijena utvrđuje na prijedlog ministarstva uz prethodno mišljenje agencije i konačnu riječ u tom smislu ima Vlada i u tom smislu ne bi bilo niti korektno od nas da se mi pojavljujemo u javnosti s obzirom da naša nije zadnja. Naravno, ukoliko će se to u skoroj budućnosti promijeniti kada će Hrvatska energetska regulatorna agencija imati zadnju riječ naravno tada ćemo mi snositi svu odgovornost i javnosti obrazložiti sve naše poteze jer bi to tada bila takva druga pozicija. Dakle, i to je zašto se možda danas HERA toliko ne pojavljuje u javnosti mada postoji interes ali poštujemo sadašnje zakonsko rješenje i u tom smislu se ne želimo postupati sukladno važećim zakonskim rješenjima. Eto, toliko od mene. Ja se zahvaljujem još jedan puta na svim preporukama i uputama i zahvaljujem još jedan puta na pozornosti. Hvala lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Prelazimo na Izvješće o radu Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2007. sa ostvarenjem proračuna Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2007. godinu, podnositelj je Hrvatska energetska regulatorna agencija. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje zaključak sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela koji glasi: "Prihvaća se Izvješće o radu Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2007. s ostvarenjem proračuna Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2007.". Molim, tko je za prihvaćanje ovog izvješća? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je izvješće prihvaćeno većinom glasova sa 75 za, 42 protiv i 1 suzdržan.