Dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti otvaram 18. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. [[INTONIRANJE HIMNE]] Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Odsutnost sa današnje sjednice opravdali su: zamjenik predsjedateljice Nebojša Radmanović, te zastupnici Nada Mladina, Nermin Nikšić, Nenad Nešić i Mirsad Kukić. Sjednici u ovom trenutku nazočno je 33 zastupnika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kao što vam je naznačeno u pozivu za sjednicu u skladu sa člankom 167. Poslovnika na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu zastupnicima će biti omogućeno postavljati zastupnička pitanja u usmenom obliku. U skladu sa člankom 168. Poslovnika najave za postavljanje zastupničkih pitanja u usmenom obliku dostavili su sledeći zastupnici: Jasmin Emrić predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Nenad Nešić ministrici civilnih poslova BiH; Mirko Šarović predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Saša Magazinović predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Mirjana Marinković-Lepić predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Aida Baručija predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Edita Đapo ministrici vanjskih poslova BiH i Branislav Borenović predsjedatelju Vijeća ministara BiH. Ove su najave u skladu sa člankom 168. stavak (2) Poslovnika dostavljene predsjedatelju Vijeća ministara BiH i onom članu Vijeća ministara na koga se pitanje odnosi. Još želim podsjetiti da je osiguran i izravni TV prijenos ovog dijela sjednice, naravno, u skladu sa člankom 167. stavak (1) Poslovnika. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih zastupničkih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem zastupniku Jasminu Emriću.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Na 49. sjednici ranijeg saziva ovog uvaženog Doma, a koja je održana 05.07.2017. godine, usvojen je zaključak koji je u vezi sa izgradnjom mosta kojeg Republika Hrvatska sada već uveliko gradi radi spajanja kopna s poluotokom Pelješac, a čime se zatvara Neumski zaljev i slobodni pristup BiH otvorenom moru. Navedenim zaključkom tražilo se od Vijeća ministara BiH da dostave sve sporazume, ugovore ili druge akte koje je potpisala BiH, a vezano za granicu BiH i Republike Hrvatske, kao i za izgradnju i odobrenja aktivnosti izgradnje Pelješkog mosta. Do danas, koliko je meni poznato, Predstavnički dom nije dobio na uvid i razmatranje traženu 2 dokumentaciju. Također, nije mi poznato da li je u to vrijeme Vijeće ministara BiH poslalo bilo kakvu notu Republici Hrvatskoj, niti mi je poznato da li je Vijeće ministara BiH vodilo bilo kakve aktivnosti radi postizanja obostrane saglasnosti kako se to tražilo tačkom 2. predmetnog zaključka. Ono što je svima nama danas poznato je to da su radovi na izgradnji Pelješkog mosta u završnoj fazi, da BiH nije riješila s Republikom Hrvatskom razgraničenje na moru, te da nije riješeno prioritetno pitanje slobodnog pristupa otvorenom moru, a koje pravo pripada BiH u skladu s Konvencijom UN-a o pravu mora. S obzirom da kao zastupnik ovog uvaženog Doma nemam informacije o postupanju Vijeća ministara i nadležnog ministarstva po ovom zaključku, postavljam pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara – Šta je Vijeće ministara BiH poduzelo, koje aktivnosti i radnje su do sada izvršene radi provođenja zaključka Predstavničkog doma, broj: 01-51-15- 49/17 od 05.07.2017. godine? Hvala.
Hvala. Pozdravljam predsjedatelja Vijeća ministara, gospodina Zorana Tegeltiju i pozivam na davanje odgovora. Izvolite predsjedatelju.
Gospođo predsjedavajuća, članovi radnog predsjedništva, gospodo poslanici, predstavnici medija, kolege ministri, dozvolite mi na početku današnje sjednice da sve vas pozdravim i da pokušam da dam odgovor na ovo pitanje, pitnje koje veže se za zaključak koji je davno nastao i aktivnosti koje su preduzimane u tom nekom periodu prije dvije ili tri godine. Da bi bio, pošto ima ovdje četiri praktično pitanja koja je postavio poslanik, ja ću pokušati kratko da pročitam svaki detalj, s obzirom ponovo ... jer se radi o jako dugom vremenskom periodu. Na osnovu obavještenja Predstavničkog doma Savjet ministara na 108. sjednici razmatrao i usvojio Izvještaj Ministarstva komunikacija i transporta o aktivnostima vezanim za izgradnju Pelješkog mosta. Na toj sjednici je zaduženo Ministarstvo civilnih poslova da od Državne komisije za granicu zatraži potpuni izvještaj o njenom radu u vezi razgraničenja na moru. Ministarstvo komunikacija i transporta 25.07.2017. godine uputilo je predmetni izvještaj Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Na 113. sjednici, održanoj 05. septembra 2017. godine, Savjet ministara je razmotrio i usvojio dopunu Izvještaja o aktivnostima vezanim za izgradnju Pelješkog mosta razmatranog na 108. sjednici. Ministarstvo komunikacija i transporta je 06.09.2017. godine dostavilo dopunu Izvještaja Predstavničkom domu. Ministarstvo spoljnih poslova do sada nije poslalo notu Republici Hrvatskoj, jer da bi se to učinilo, odnosno da bi se ista poslala o tome je potrebno da se izjasni Predsjedništvo BiH, prema informacijama oko toga nije postojala saglasnost Predsjedništva BiH. Pored Ministarstva komunikacija i transporta u predmetno pitanje uključeno je i Predsjedništvo BiH, Ministarstvo spoljnih poslova, kao i Državna komisija za granice. Minsitarstvo komunikacija i transporta BiH u skladu sa svojim nadležnostima i dalje prati proces izgradnje mosta na Pelješcu. Hvala lijepo. 3
Hvala predsjedatelju na odgovoru. Zastupnik, da li želi komentirati? Izvolite, imate riječ.
Zahvaljujem predsjedavajuća. A s obzirom na ovaj odgovor predsjedavajućeg Vijeća ministara, ja cijenim da nije dovoljno urađeno na provođenju ovih zaključaka, stoga nisam zadovoljan s tim što nadležne institucije nisu pristupile provođenju zaključka, koji ima svoje četiri tačke, koje su međusobno povezane, a sve se odnose na to da se s Republikom Hrvatskom postigne dogovor o slobodnom pristupu BiH otvorenom moru, na tome je trebalo insistirati i aktivnije raditi. Ja molim predsjedavajućeg Vijeća ministara da mi dostavi odgovor i u pisanom obliku, ali s obzirom da za 122 dana ističe rok po ugovoru za izgradnju Pelješkog mosta, te da je izgradnja u završnoj fazi, koristim i ovu priliku da javno pozovem Predsjedništvo BiH, Vijeće ministara BiH i nadležno Ministarstvo komunikacija i prometa BiH, te Vas, predsjedavajući Vijeća ministara, da do zvaničnog roka završetka izgradnje Pelješkog mosta pokrenete bilateralne razgovore s Republikom Hrvatskom radi postizanja dogovora i sporazuma o slobodnom pristupu BiH otvorenom moru ili međunatodnim vodama u skladu s Konvencijom UN-a o pravu mora. Zbog kratkog roka molim pozvane institucije da ovo pitanje od danas bude prioritet u njihovom radu. Hvala.
Hvala. Sljedeći po redosljedu pitanja je zastupnik Nenad Nešić, budući je opravdao svoju odsutnost, idemo prema rasporedu. Riječ dajem zastupniku Mirku Šaroviću, izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. 03. februara Predstavnički dom je donio tri zaključka i koja su odnosila na obavezu prema Savjetu ministara i ovaj put moje pitanje se upućuje prema predsjedavajućem Savjeta ministara u kome želim da ga pitam – Zašto se ne postupa po zaključcima ovog Predstavničkog doma od 03. februara kada je ovaj Dom zatražio da se u roku od 15 dana, znači do 18. februara, pismeno odgovori ovom Domu na tri ključna, važna pitanja za ekonomiju BiH, jedno se odnosi na sankcije Energetske zajednice prema BiH s kraja prošle godine zbog neispunjavanja uslova, vi znate koji su to uslovi i pitanje je, ustvari tražio se odgovor na to šta je BiH preduzela da do sankcija ne dođe i drugo kakav je program ako su sankcije već dobijene da se to prevaziđe i da BiH ne bude praktično među jedinim zemljama koja je samo na nivou ili rangu Drugog energetskog paketa? Drugo, drugi zaključak se odnosio na ispunjenje obaveza prema EU kada se odnosi, koje se odnosi na pileće meso i ti rokovi su produžavani – Šta je sa tim učinjeno? I treće pitanje na, koje se odnosi na sankcije Ruske Federacije, odnosno njene nadležne Veterinarsko fitosanitarne službe na zabranu izvoza krušaka zrob propusta, graški i slanja u ovu zemlju neispravnog voća i povrća iz naše zemlje. Odgovor, bar ja ne znam da je stigao na 4 odgovarajuće vrijeme i postavljam pitanje – Zašto se ne ispunjavaju obaveze prema ovom Domu? Ako je trebalo produženje roka da se on produži i [[govornik se upozorava na vrijeme]] to je po meni, evo suština mog pitanja. Hvala vam.
Hvala. Odgovor predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Tegeltija. Izvolite.
Hvala lijepo. Pitanje je bilo zaista uopšteno i govorilo se o poslaničkoj inicijativi, ali iz pitanja se zaista nije moglo znati na čemu se radi, da bi provjerili gdje se to nalazi u kojoj je to fazi. U odgovoru na prethodno pitanje kad sam čitao vidjeli ste kako je i prethodni Savjet ministar radio kada je dobijao inicijative iz Predstavničkog doma, tako radimo i sada, inicijativu koju dobijemo iz Predstavničkog doma proslijeđujemo nadležnoj instituciji, ovaj put je to bila, sva ova pitanja koja su sada ovdje pročitana odnose se na Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa i mi smo zadužili Ministarstvo da pripremi odgovor i koji će biti dostavljen Parlamentarnoj skupštini. Onog trenutka kada bude završeno izjašnjenje Ministarstva spoljne trgovine biće na sjednici Savjeta ministara i o tome ćete biti detaljno informisani na osnovu ovoga. Moramo, takođe, da razumijemo da neko vrijeme koje postavljate je jako kratko, od trenutka kada taj zvanično dođe prijedlog iz Predstavničkog doma, od onog trenutka kada vi postavite ne postoji jednostavno u 15 dana mogućnost da to stavite na sjednicu Savjeta ministara, jer znate u kojim rokovima se moraju zakazivati sjednice Savjeta ministara, utvrđivati dnevni red i zato vas molim kod ovih inicijativa da ipak se daju realni rokovi u kojima se mogu pripremiti odgovori. Hvala vam lijepo.
Hvala predsjedatelju Vijeća ministara. Zastupnički kometar, izvolite.
Evo, ja ću kometar svoj zaista da skratim, mogao bi mnogo duže da pričam, očito da Savjet ministara i predsjedavajući, koji ga predstavlja, ne poštuju ovaj Dom i nisu u onom roku dostavili informaciju koja se od njih traži. Od ova tri pitanja samo ću da dam odgovor na jedno i gdje svaki detalj znamo, kao što zna i jedan broj ovdje, a odnosi se na pileće meso. Pa potpuno je jasno da nemate rješenja za akreditaciju nadležnih laboratorija, svađate se oko toga godinu dana i na kraju će ovo da radi nadležno tijelo ili laboratorija u Venciji, a ne u BiH, ali što nam to ne odgovorite. Odgovorite, ali kad odgovorite eventualno pismeno sledeći put, onda ćete se suočiti sa lavinom nekih drugih pitanja. O ova druga dva ne bih govorio, jer zaista ističe vrijeme i ne bi da ga prekoračim. Hvala Vam, perdsjedavajuća. 5
Hvala lijepa. Sljedeće zastupničko pitanje, zastupnik Saša Magazinović, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Pozdravljam Vas i sve prisutne u sali. Ja imam jedno kratko pitanje za koje predsjedavajućem ne treba priprema. Pitanje je sledeće – Da li Vas je stid biti na čelu Vijeća ministara koje je zajedno sa ostalim odgovornim natjeralo ljude da u jednom danu voze 500, 700, 1 000 kilometara, da bi povećali sebi i svojim bližnjim šansu za život vakcinišući se u susjedstvu, umjesto da to pravo dobiju u svojoj zemlji?
Hvala lijepa. Predsjedatlje Vijeća ministara, odgovor. Izvolite.
Hvala lijepo na postavljenom pitanju. Ton, način ovog pitanja je za neku drugu raspravu. Ono što želim da kažem da nisam sretan zašto građani BiH, zašto građani susjednih zemalja iz regiona su odlazili u Srbiju da se vakcinišu, jer mi nismo obezbijedili dovoljan broj vakcina. Što se tiče mene, moje lične odgovornosti, koje pokušava se kroz medije da se nametne, da se nametne meni lično, mojoj političkoj partiji, to apsolutno ne stoji. U BiH je u ovom trenutku 80 hiljada vakcina koje su stigle i sve te vakcine su stigle jedno kroz aktivnosti koje su provođene preko zajedničkih institucija. Sa druge strane Vlada Republike Srpske je nabavila negdje 45 hiljada vakcina i donacija koja je obezbijeđena za Vladu Federacije od 10 hiljada vakcina, koja je došla za Federaciju BiH iz Srbije. I danas smo razgovarali sa ministrom inostranih poslova i konstatovali da osnovni problem nedovoljne količine vakcina jeste činjenica da farmaceutske kompanije ne poštuju svoje ugovore vezano za nabavku vakcina. Po stoti put ću ponoviti, ako treba, BiH je u septembru prošle godine potpisala ugovore za nabavku vakcina, prije nove godine smo platili te vakcine i te vakcine proizvođači u ovom trenutku su od 1 320 000 vakcina, koje su plaćene, isporučili samo 50 hiljada vakcina, sa najavom da će biti isporuka vakcina, nastavlja se u aprilu takođe iz sistema Kovaks. Sve ono što, drugo što nije bilo u nadležnosti i moći Savjeta ministara mi zaista nismo mogli da uradimo. Očekivanja da će BiH i u aprilu i do kraja marta doći još određenih količina vakcina stvara pretpostavku da proces vakcinacije se ubrza u BiH i bilo bi dobro da znamo zaista koliko je tih vakcina koje su stigle u BiH, koliko je do sada građana vakcinisano, odnosno koliko je utrošeno tih vakcina. Mislim da bi mnogo bolje bilo za sve građane u BiH kada se ne bi bavili podnošenjem krivičnih prijava, kada ne bi optuživali jedni druge već zajednički pokušavali da vršimo prtisak na one koji ne ispunjavaju svoje ugovorne obaveze. Podsjetiću vas da te kompanije imaju milionske ugovore sa fondovima zdravstvenog osiguranja i entiteta i kantona, ali ne žele da ispoštuju obaveze sa isporukom vakcina. Hvala lijepo. 6
Hvala lijepa. Zastupnički komentar, izvolite.
Broj jedan, ne postoje zajedničke institucije. Broj dva, slagali ste 23. januara da idete u direktnu nabavku, imali ste press konferenciju. Broj tri, je li Vama uopšte jasno koje su razmjere katastrofe? Da je juče umrlo 93, danas 92, da Vam približim to, ovdje u sali je na početku bilo 32 ljudi, to je kao da tri puta svi iz ove sale umru u jednom danu. Je li Vama jasno koje su razmjere katastrofe? Je li Vama jasno da je od početka umrlo 6 112 ljudi, živih bića? Pa da samo minut šutnje održimo za svakog od njih, ovdje bi šutili u Parlamentu duže od četiri dana, neki od nas iz poštovanja, a neki od vas zbog stida, jer trebali ste učiniti, a niste učinili da broj bude manji i nisam zadovoljan odgovorom. Ja sam Vas pitao – je li Vas stid? I jedini tačan odgovor je bio – da stid me. A ono što ste Vi rekli nije odgovor na moje pitanje.
Sljedeće zastupničko pitanje ide od strane zastupnice Mirjane Marinković-Lepić. Izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Ja pozdravljam sve prisutne, a moje pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara se odnosi na provjeru diploma u institucijama BiH. Naime, moje pitanje je, dakle, konkretno – Da li je donijeta odluka o provjeri diploma i ako nije zbog čega nije? Obzirom da već više od godinu dana se ovo pitanje povlači, ovo nije prvi put da ja postavljam pitanje vezano za ovu proceduru, poslanička inicijativa je upućena 24.01.2020. zatim je na Ustavnopravnoj komisiji inicijativa dobila pozitivno mišljenje 25.02.2020. na Predstavničkom domu 26.02. usvojena 2020. Vijeću ministara dostavljeno, dostavljen zaključak 02.03.2020. znači već više od godinu dana se nalazi u proceduri Vijeća ministara. Urgenciju sam slala 16.06. poslaničko pitanje postavila 16.09. i 27.11.2020. godine dobili smo, dobila sam odgovor da je Ministarstvo pravde dalo svoje mišljenje na nacrt odluke koju je predložilo Ministarstvo civilnih poslova i evo znači od 27.11. barem meni je nepoznato da li je odluka o provjeri diploma u institucijama BiH donijeta.
Hvala zastupnici. Odgovor predsjedatelj Vijeća ministara, izvolite.
Hvala lijepo. Podsjetiću vas nekoliko puta smo razgovarali o ovoj temi, nekoliko puta smo ponovili stav institucija, da Savjet ministara nema ovlaštenje da donese ovakvu odluku. Isto tako poštujući inicijativu koja je došla od Predstavničkog doma Ministarstvo civilnih poslova je 7 pripremilo ovu odluku i u međuvremenu je pribavilo mišljenje od Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, Centra za informisanje i priznavanje dokumenata na području visokog obrazovanja, Ministarstva pravde, Agencije za zaštitu ličnih podataka i Institucije ombudsmena za ljudska prava. Predstoji još da dobijemo mišljenje Kancelarije za zakonodavstvo i Ministarstva finansija i trezora, nakon toga ovo će Ministarstvo odluku uputiti na Savjet ministara. U ovom trenutku želim da kažem da nisam siguran da li će ta odluka dobiti podršku u Savjetu ministara. Pročitaću vam da je Agencija za zaštitu ličnih podataka, koja je nekoliko odluka ovakve slične vrste oborila ... različitih institucija, napisala je u svom mišljenju – da Savjet ministara nema pravni osnov, odnosno ovlaštenje da podzakonskim aktom propisuje obradu ličnih podataka zaposlenih u institucijama BiH. Prema tome odluka će biti brzo predložena na Savjet ministara, imajući, razmatrajući sva mišljenja koja smo donijeli, opredjelićemo se prema ovoj odluci, iz iskustva koje se dešavalo sa dosadašnjim odlukama koje su na različite načine pripremane i predlagane. Hvala lijepo.
Hvala predsjedatelju. Zastupnica, komentar da li želi? Izvolite.
Da, svakako da želim komentar. Prvo, ja bih rekla da je sramota da se ova procedura oteže ovoliko dugo i da institucije BiH, znači, ne daju potrebna mišljenja više od godinu dana, jer ovo inplicira da ili se neke stvari žele sakriti ili da se možda već unaprijed zna da je jedan dio, možda, diploma nije u skladu sa zakonom. A ja bih ovdje podsjetila, da takođe, da postoji, dakle, odgovor i mišljenje Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH koje opovrgava ovo mišljenje Agencije za zaštitu ličnih podataka, obzirom da i ta, to sam, taj sam odgovor dostavila uz svoje poslaničko pitanje i dakle u mišljenju doslovce stoji – da se ne smije zanemariti činjenica da su u predmetnom slučaju nosioci podataka službenici javnih organa, koji se finansiraju iz javnog budžeta i koji momentom stupanja u javnu službu pristaju raditi za javno dobro i u javnom interesu, stoga ombudsmeni BiH su stava da javni interes u ovakvim i sličnim slučajevima uvijek ima prevagu nad zaštitom privatnosti, posebno ukoliko određeni slučaj prate okolnosti kao što su nepoštivanje zakonske obaveze, postojanje bilo kakvog prijestupa, sudska progreška, zloupotreba vlasti ili nemar u obavljanju službene dužnosti, neovlašteno korištenje javnih fondova itd. Tako da u principu nisam zadovoljna ovim odgovorom, da se preko godinu dana čeka jedan, nacrta jedne odluke i da nam se sad kaže da odluka najvjerovatnije neće biti donijeta iako postoji, dakle, mišljenje, odnosno odgovor Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH, koja je u svakom slučaju [[govornik se upozorava na vrijeme]] institucija koja se bavi ljudskim pravima.
Hvala. Riječ dajem zastupnici Aidi Baručiji, izvolite zastupnice. 8
Hvala, pozdravljam sve prisutne. Pitanje upućujem predsjedavajućem Vijeća ministara, vrlo je kratko, pitanje se odnosi na zvanične informacije o količini i dinamici pristizanja vakcina.
Hvala zastupnice. Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara. Izvolite.
Hvala lijepo. Činjenice, sistem Kovaks – 1 320 000 vakcina, isporučeno 50 hiljada, sledeća isporuka najavljena u, početkom maja 82 400 vakcina. Sistem Evorpske unije – 892 000 vakcina, prva isporuka stiže u drugoj polovini aprila, 650 000 vakcina Fajzer za zemlje Zapadnog Balkana, s tim što će prva isporuka biti 140 000 vakcina. Još uvijek nije definisana raspodjela vakcina prema pojedinim zemljama, to se potpisuje ... pojedinačni ugovori, ali BiH po bilo kom kriterijumu ne može dobiti manje od 30% tih vakcina, to znači i nastavlja se isporuka sukcesivno. Procjena je da će u drugom kvartalu kroz ovaj sistem biti obezbjeđeno između 120 i 150 hiljada vakcina, to su sve vakcine Fajzer, znaju se u ovom trenutku, znaju se u ovom trenutku isporučioci. BiH je od EU kroz ovaj sistem nabavke vakcine dobila 13.750.000 eura, te ćemo vakcine mi plaćati zemljama preko kojih će biti isporuka, za Fajzer, za zemlje Zapadnog Balkana zadužena je Austrija. Zvanična ponuda koju smo dobili i koju smo prihvatili jeste isporuka AstraZeneke do kraja mjeseca maja od 380 hiljada isto kroz sistem Evropske unije iz ovih 13.750.000 eura, od čega je 85% sredstava mora ići za vakcine, a 15 za onaj vakcinalni materijal i sisteme, hladne sisteme za čuvanje vakcina. Pored toga u ovom trenutku je ... traje regionalna incijativa za zemlje Zapadnog Balkana o nabavci vakcine, nosilac tog projekta je Republika Srbija. Mi smo to, kad smo dobili ponudu, provjerili sa entitetima da li su zainteresovani za nabavku ovih vakcina i dobili smo potvrdu da Federacija želi da nabavi 300 hiljada tih vakcina, Republika Srpska 40 hiljada vakcina i Brčko distrikt 10 hiljada vakcina. Ne postoje još uvijek sigurni rokovi za ... kada bi isporuke ovih vakcina bila vezna za ovu zajedničku regionalnu nabavku. Ono što moramo da znamo da ove su informacije oko isporuka dosta šture i da nam se često dešavalo da su one rokove koje su sami potvrđivali međusobno pomjerali. Ono, u ovom trenutku hoću samo da kažem, još jedanput da ponovim, da je do kraja mjeseca marta u BiH će ući 130 hiljada vakcina, 50 hiljada Kovaks, 30 hiljada iz Turske i 50 hiljada iz Kine, oko 50 hiljada vakcina je nabavila Repulika Srpska i 10 hiljada Federacija, donacija iz Srbije, što je ukupno 190 hiljada vakcina do kraja mjeseca marta. Ja se nadam da će ove vakcine biti vrlo brzo dostupne građanima BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se uvaženo predsjedavajućem. Da li uvažena zastupnica želi komentarisati odgovor na? 9
Ne želim, ne.
Hvala najljepša. Idemo dalje, riječ dajem uvaženoj zastupnici Editi Đapo, izvolite.
Hvala cijenjeni dopredsjedavajući. Moje poštovanje kolegicama i kolegama, kao i predstavnicima Vijeća ministara. Moje pitanje upućeno je ministrici Turković, koja, ja vjerujem, od početka od kada je imenovana niti jedno nije prisustvovala sjednici Parlamenta BiH, što ustvri pokazuje njen odnos prema ovom najvišem Domu i najvišem tijelu, a samim tim direktno i prema građanima BiH, jer očigledno ministrica Turković ne želi odgovarati ovdje pred nama. Obzirom da je najveća smrtnost uzrokovana COVID-19 u BiH u odnosu na cijeli region, cijelu Evropu, pa i šire i da smo jedina zemlja koja dobiva vakcine, pogotovo prostor Federacije na način da, koji predstavlja sadaku, gdje zbog propusta sa nabavkom milion, recimo, milion vakcina koje je pronašao naš ambasador u Rusiji, zbog propusta ministrice Turković Bosanci i Hercegovci, a pogotovo prostor ...Federacije su najugroženiji u ovom momentu. Vlada Federacije BiH sada vrlo teško, odnosno nikako, kao i građani BiH, ne mogu nadoknaditi izgubljeno vrijeme i priliku koju smo imali da u tako kratkom vremenskom periodu nabavimo neophodne vakcine za naše građane. Ponukana svim ovim, ja ću postaviti pitanje ministrici Turković, iako ona nije tu da odgovori, ali me interesira – Zašto niste poduzeli sve potrebne aktivnosti, kada smo dobili pismo od ambasadora BiH u Rusiji, o mogućnostima direktne nabavke vakcine, u smislu da ste taj dopis trebali hitno poslati na resorna ministarstva i urgirati po nekoliko puta dok ne dobijete određeni odgovor, a valjda nije bilo teško ni nazvati svoju kolegicu u civilnim poslovima, pa vidjeti koje su potrebe i Federacije i Republike Srpske i Distrikta Brčko? Pitam se – Zašto niste urgirali da se ova tačka nađe na dnevnom redu Vijeća ministara, obzirom da ste dopredsjedavajuća Vijeća ministara i obnašate najveću funkciju, je li, jednog Bošnjaka, zašto niste ovaj akt ambasadora iz Rusije dostavili na Koordinacioni tijelo za prirodne i druge nesreće? Koje je sada u potpunosti ugašeno, a svjedočili smo na početku pandemije, dok je ministar Radončić vodio ovo tijelo, da su se tu koordinirale sve potrebe cijele BiH, kao i mjere koje su bile potrebne da se donesu za čitav prostor BiH. Nadam se da ću dobiti odgovor od ministrice Turković. Hvala.
Hvala zastupnici Đapo. Odgovor ministrica vanjskih poslova BiH, ali vidim nije nazočna tu, pa predsjedatelj Vijeća ministara, da li netko ispred Vijeća ministara želi dati odgovor ili ćemo ostaviti za. Dobro, hvala. 10 Komentar zastupnica, izvolite.
Predsjedavajuća, pa evo šta da iskomentarišem nego ono što sam rekla na početku. Ministrici Turković je sada važnije obilaziti arapske zemlje i ugovarati investiranje za BiH umjesto da obiđe direktno proizvođače vakcina i ugovori da čim prije stanemo u red da dobijemo vakcine. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeće zastupničko pitanje, zastupnik Branislav Borenović, izvolite zastupniče.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Moje pitanje je predsjedavajućem Savjeta ministara, a tiče se one obaveze koju je Parlament donio još 09. decembra prošle godine. Mi smo tada većinom glasova donijeli odluku da se obaveže Savjet ministara BiH da u roku od 30 dana pripremi prijedlog zakona o izmjenama ili dopunama Zakona o porezu na dodatu vrijednost, kojom bi se smanjila stopa PDV-a na sve pružene usluge u turizmu, ugostiteljstvu i putničkom saobraćaju sa 17 na 5% sa ograničenim rokom trajanja i da ova navedena niža stopa za najviše pogođene privredne grane se primjenjuje do 31.12.2022. godine. Vi ste imali obavezu da u roku od 30 dana dostavite izmjene i dopune ovog Zakona u Parlament koji je donio takvu odluku, kojom je obavezao vas u Savjetu ministara da smanjite stopu PDV-a sa 17 na 5% za, ponavljam, ugostiteljstvo, turizam i putnički saobraćaj. To su najviše pogođene privredne grane Kovidom-19, a svjedoci smo u posljednjih nekoliko sedmica koliko ostavlja dramatične posljedice na njihovo poslovanje. Četiri mjeseca ignorišete odluku Parlamenta, četiri mjeseca ne dostavljate zakonsko rješenje i neću uopšte da govorim da li je nekoga u Savjetu ministara, ko se s tim bavi, stid, sramota, ja ovdje govorim o obavezi i vašoj odgovornosti da ovo zaista uradite.
Zahvaljujem zastupniku. Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara, izvolite.
Hvala lijepo na postavljenom pitanju. Prvo, procedura usvajanja, izmjene i dopune ili novog Zakona o PDV-u i svim tzv. indirektnim porezima jasno je preciziran i definisano da promjena, izmjena tog Zakona mora da krene od Uprave za indirektno oporezivanje i da bez toga Savjet ministara ne može sam utvrđivati prijedlog toga Zakona. U toj proceduri, naravno, uključeni su i komisije ili odbori, kako se zovu, za finansije i privredu ili su jedni ... ili samo za finansije i entiteta i Parlamenta BiH. Imajući to u vidu mi smo ovu Vašu inicijativu proslijedili Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje, Uprava za indirektno oporezivanje nas je prije nekoliko dana upoznala o svom stavu vezano za ovu inicijativu, odnosno za prijedlog za izmjenu Zakona o PDV-u. Taj stav u ime Upravnog odbora pripremila je Uprava za indirektno oporezivanje, taj stav je na pet 11 stranica i zbog toga je vrlo opširan i on će biti dostavljen Predstavničkom domu, da svi se upoznate sa tim stavom, a ja ću pročitati samo dvije rečenice iz ovoga mišljenja koje oslikava zašto Upravni odbor smatra da nisu stvoreni uslovi za izmjenu Zakona na ovaj način na koji ste Vi predložili. Izmjena i dopuna, citiram, izmjena i dopuna Zakona na ovakav način mogla bi prouzrokovati nesagledive posledice za sve nivoe vlasti u BiH, PDV kao indirektni porez se ni u jednoj državi, u kojoj postoji, ne korisit za prevazilaženje krize, završen citat. Ovo su stavovi onih koji mogu pokrenuti inicijativu za izmjenu ovog Zakona, izuzev onih procedura koje mogu da urade sami poslanici. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem predsjedatelju Vijeća ministara. Zastupnički komentar, izvolite.
Za mene je taj odgovor, ako je tačan, Uprave za indirektno oporezivanje sramotan. Ovdje se radi o svega 1% prihoda od PDV-a u jednoj godini, obzirom na obim poslovanja ovih sektora koji godišnje rade, radi se o nekih 50 miliona konvertibilnih maraka maksimalno, koje bi ostale u sektoru turizma, ugostiteljestva i putničkom saobraćaju, a to kad prevedeta na svaku instituciju u ovoj zemlji to je negdje manje od 1% njihovih prihoda. Da se svako odrekne jednog automobila i nabavke napravio bi veliku stvar za ove ljude koji su stravično pogođeni pandemojom COVID-19, a posebno je netačna izjava da to niko nije uradio, Njemačka je prva uradila i smanjila je stopu PDV-a za sve grane privrede i to na period koji je čak i duži od ovoga o kojem mi gorovimo i neke druge zemlje i zaista nam dostavite konačno jednom pisani odgovor i dođite u ovaj Parlament, donesite zakon pa ga onda obarajte, radite šta hoćete sa svojom skupštinskom većinom.
Zahvaljujem zastupniku. Ovim smo iscrpili zastupnička pitanja. Sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće, na dnevni red su dodane: Točka 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama (P.Z.E.I.), predlagatelj: Vijeće ministara BiH, skraćeni postupak (prvo čitanje). Točka 16. Imenovanje dva predstavnika akademske zajednice i jednog predstavnika nevladinog sektora u Povjerenstvo za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, podnositelj Izvješća o utvrđivanju rang-liste uspješnih kandidata: Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja dva predstavnika akademske zajednice i jednog predstavnika 12 nevladinog sektora u Povjerenstvo za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, od 17. 3. 2021. godine. Točka 17. Izbor sedam članova Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvalitete, podnositelj Izvješća o utvrđivanju prijedloga rang-liste kandidata: Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbora sedam članova Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvalitete, materijal od 24. 3. 2021. Točka 22. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o financiranju Programa aktivnosti prekogranične suradnje Bosna i Hercegovina – Crna Gora 2018. – 2020. za 2019. godinu, između Europske unije, koju zastupa Eurposka komisija, i Bosne i Hercegovine, koju zastupa Direkcija za europske integracije, i Vlade Crne Gore, materijal od 22. 3. 2021. Točka 23. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Amandmana broj 2 na Ugovor o financiranju zaključen između Bosne i Hercegovine i Europske investicijske banke, dana 19. svibnja 2014. u Sarajevu i 5. lipnja 2014. u Luxembourgu, s naknadnim izmjenama (Ugovora o financiranju) – Distribucija električne energije u BiH/B, materijal od 22. 3. 2021. Točka 24. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o financiranju između Bosne i Hercegovine i Međunarodnog fonda za poljoprivredni razvoj (IFAD) za Projekt poljoprivrednog razvoja i ruralnih poduzeća (READP), materijal od 22. 3. 2021. Sa ranijeg dnevnog reda na zahtjev Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava skinute su sljedeće točke: Točka 14. Prijedlog strategije za prihvat i integraciju državljana Bosne i Hercegovine koji se vraćaju u Bosnu i Hercegovinu po osnovu sporazuma o readmisiji i Akcijski plan za razdoblje 2020. – 2023., podnositelj: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, materijal od 24. 2. 2021. i Točka 20. Razmatranje zastupničke inicijative zastupnika iz Kluba SDA, koja glasi: „Traži se od ministra za ljudska prava i izbjeglice BiH Miloša Lučića da razriješi predstojnika Ureda ministra za ljudska prava i izbjeglice Mladena Božovića i izvijesti Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH o poduzetim mjerama u roku od 15 dana od dana usvajanja ove inicijative“, materijal od 16. 2. 2021. godine. Na zahtjev Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH s ranijeg dnevnog reda skinute su: Točka 12. Informacija o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini u 2018. i 2019. godini, podnositelj: Ministarstvo sigurnosti BiH, materijal od 1. 3. 2021. Točka 19. Razmatranje zastupničke inicijative zastupnika iz Kluba SDA, koja glasi: „Predlažemo da Ministarstvo obrane BiH za Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH pripremi izvješće o uvjetima rada pripadnika Oružanih snaga BiH, obuhvaćajući njihov službeni, osobni, obiteljski i ukupni društveni standard, te da eventualno predloži mjere za poboljšanje standarda pripadnika Oružanih snaga BiH“, materijal od 16. 2. 2021. i 13 Točka 21. Razmatranje zastupničke inicijative Aide Baručije, Branislava Borenovića, Dženana Đonlagića, Edite Đapo, Jasmina Emrića, Mirjane Marinković-Lepić, Saše Magazinovića i Jasmina Emrića, dva puta ovdje stoji, „kojom se traži da Udarna grupa za borbu protiv trgovine ljudima i organizirane ilegalne imigracije, putem Ministarstva sigurnosti BiH i Vijeća ministara BiH, dostavi Parlamentarnoj skupštini BiH izvješće o radu za razdoblje 2018. – 2020., materijal od 24. 2. 2021. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Za raspravu se javio zastupnik Dženan Đonlagić, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Dobar dan svima, pozdravljam sve prisutne. U proceduru sam dostavio prijedlog za dopunu i izmjenu dnevnog reda 18. sjednice Predstavničkog doma, zakazane za danas 30.03., koja glasi: Donošenje odluke o izboru i stupanju na funkciju i prestanku funkcije člana Centralne izborne komisije BiH. Naime, šta nas je ponukalo da uputimo ovaj zahtjev? Prvo, pravni osnov na kojem se temelji ovaj prijedlog se nalazi u dva člana Izbornog zakona BiH, to je član 2.5. stav (2) i stav (6) rečenica druga, a u vezi člana 2. tačka 6.a) stav (2). Naime, Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH se našao u identičnoj situaciji kao i prije 12 mjeseci. Zastupnički dom po navedenim članovima Izbornog zakona sam bira potrebnog kandidata i to u slučaju kada se lista kandidata, a koju provodi komisija, ne dostavi Zastupničkom domu BiH 30 dana prije isteka mandata članu za kojega se vrši izbor. I sada se u slučaju izbora jednog člana Centralne izborne komisije radi o identičnoj situaciju u kojoj je ovaj Dom prije, bio prije 12 mjeseci. Naime, jednom članu CIK-a mandat ističe za manje od 48 sati, a lista uspješnih kandidata još uvijek nije dostavljena Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Dakle, više nego jasno je da nije ispoštovan zakonski rok od 30 dana prije isteka mandata da se dostavi lista kandidata. Shodno tome Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH ima zakonski osnov da postupi, te sam direktno izabere člana CIK-a BiH iz reda Hrvata u ovome konkretnom slučaju. Na kraju, rekao bih, ne samo da postupi, već Zastupnički dom sada ima i obavezu da sve članove CIK-a BiH, pod znacima navoda, vrati u zakonske okvire sa aspekta imenovanja, jer za manje od 48 sati ova vrlo važna državna institucija neće biti u punom kapacitetu, niti u punom sastavu djelovanja. Veliku odgovornost za to, zapravo, [[govornik se upozorava na vrijeme]] nosi ta imenovana komisija koja je negdje u postupku, a Zastupnički dom ima obavezu da u skladu sa Izbornim zakonom u ovom konkretnom slučaju postupi i CIK-u omogući da u punom sastavu i u punom kapacitetu obavlja svoje zakonske poslove. Hvala.
Hvala. Sljedeći za raspravu, zastupnik Nenad Stevandić, izvolite zastupniče. 14
Hvala lijepo. Ono što je glavna tema, koja se nameće ovih dana, vezana je za vakcinaciju i povećanje broja i zaraženih i povećanju smrtnosti, o čemu raspravljamo i gdje veoma često nemamo ni mjere, ni strpljenja da to objektivno sagledamo, ja bih u skladu sa tim na osnovu člana 71. Poslovnika uputio zahtjeva da se danas stavi nova tačka dnevnog reda – Donošenje zaključka kojim Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Savjeta ministara i Agencije za lijekove i medicinska sredstva da hitno, a najduže sedam dana od dana donošenja ovog zakaljučka, izrade i u Parlamentarnu skupštinu po hitnom postupku upute prijedlog izmjena i dopuna Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima BiH, kao i da usvoje odgovarajuće izmjene Pravilnika o postupku i načinu izdavanja dozvole za stavljanje lijeka u promet, s ciljem omogućavanja da se vakcine, odnosno sredstva za imunizaciju protiv virusa korona, čiju je upotrebu prethodno odobrila Agencija za lijekove Evropske unije (EMA) ili nadležne institucije susjednih zemalja koje se graniče sa BiH, kako bi se navedena sredstva za imunizaciju mogla odmah staviti u upotrebu na teritoriju BiH, smatrajući da su već registrovana, a ovakve izmjene pomenutog i navedenog Zakona i podzakonskih akata važile bi do okončanja, proglašenja pandemije, proglašene pandemije. U obrazloženju ne treba biti neki veliki analitičar i vidjeti u kakvim smo problemima i ja ću vas podsjetiti da moju inicijativu, koju ste jednom odbacili, pa poslije toga usvajali gdje se čekalo skoro mjesec dana, o traženju, koje je i kolega Zvizdić takođe upućivao, da Agencija koristi član 38. vezano za interventni uvoz i taj član je korišten za sve ove vakcine koje su došle trenutno u BiH. Sramota je naša da smo to odbacivali zato što je to predložio neki Nešo, Mirso ili ne znam ni ja zbog čega, ja vas sad molim da tu grešku ne ponovite. Zašto mislim da je ovo bitno? Znači, BiH graniči sa Srbijom, Hrvatskom i Crnom Gorom, tu se nalazi navjeći broj stanovništva sa dvojim državljanstvom, najveći broj rođačkih, prijateljskih veza i to su otprilike stanovništva sa istim i halo grupama i da ne ulazim sad u genetiku, nego da kažem da su sredstva za imunizaciju u tim zemljama, dakle, Hrvatskoj, Srbiji i Crnoj Gori suštinski sredstva koja BiH već koristi, naročito vezano za ove vakcinacije koje se obavljaju u Srbiji. Smatrajući da su ta sredstva već registrovana u BiH u toku pandemije skratićemo korisno vrijeme za upotrebu tih sredstava za imunizaciju i svaki građanin BiH će to, ta sredstva dobiti mnogo ranije, jer i sam postupak registracije vakcine traje jako dugo. Mi poštovane kolege, kao što znate, mnoge evropske konvencije primjenjujemo direktne, a one se ne odnose baš na direktno spasavanja života. Bio bi red da i ovo uradimo u smislu da primjenjujemo direktno sve ono što je registrovano u Evropskoj uniji i u zemljama koje nas, koje su nam pogranične. A sa druge strane da ne mislite da bi se sa tim izgubio bilo kakav suverenitet Bosne ili Hercegovine, ovaj, to bi vrijedilo dok traje pandemija, a isti zakoni bi ostali na snazi koji su vezani za tzv. kontrolne serije. Znači, svaka serija vakcina koja dođe iće opet u Agenciju na provjeru, ali ćemo smanjiti korisno vrijeme, odnosno spriječiti gubitak vremena kao što smo već imali gubitak vremena nepotrebnim odlaganjima oko interventnog uvoza. Takođe bih apelovao da shvatite da je ovo što sam napisao za Agenciju za lijekove nepredviđenost pandemije je takva da je Agencija morala da promijeni mnogo svojih pravilnika, time bi se izbjegle i afere i oko srebrenih malina i oko sličnih afera koje imaju. Mi smo trebali da sugerišemo to, ovdje sam nekoliko puta ponavljao, niko me nije čuo, a nisu ni gospoda u Savjetu ministara, da se kada su vanredne situacije mijenjaju pravilnici Agencije za lijekove, da bi se hitnost postupka zaštitne opreme, rukavica, respiratora i svega toga učinila bržim, prohodnijim i ovaj bi zakon dok traje pandemija, koji predlažem, regulisao te obe stvari. Znači, direktna ova registracija, odnosno smatranje registrovanim sredstava za imunizaciju, 15 vakcina iz EU i zemalja koje su nam, graniče sa BiH, a isto tako i obaveza za Agenciju za lijekove da izmijeni, da kažemo, mnoge [[govornik se upozorava na vrijeme]] vezane, koji su neophodni za bržu i prohodniju nabavku opreme, lijekova u toku pandemije virusa korona. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku. Sljedeći za raspravu o dnevnom redu javio se zastupnik Dragan Mektić, izvolite zastupniče.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, ja ću možda na neki način biti i dosadan što već evo na trećoj sjednici inzistiram neke stvari, naprosto smatram da imam obavezu, a da i mi svi prema tome trebamo da imamo određenu odgovornost. Od 2018. godine kako je, su bili izbori i kako je konstituisan ovaj Parlament, mi nismo imali nijednu ozbiljnu radnu sjednicu ovog Parlamenta. Mi nijedan ... nijednu tačku nismo imali ozbiljnog dnevnog reda, da se tiče određenih reformi, koje su i u interesu građana BiH, određenih reformi koje dovode do usklađivanja naših zakona sa evropskim standardima, pa ako hoćete i direktiva, bavimo se trivijalnim, bespotrebnim stvarima, informacijama, zaključcima, predlozima raznoraznim, koje u suštini ne znače ništa. Pogledajte parlamente u okruženju, u Hrvatskoj svaki dan zasjeda i parlament, imate određene aktivnosti u parlamentu, to možete vidjeti i na drugom ili kom već programu koji to direktno prenosi. Pogledajte Republiku Srbiju, isto tako svaki dan na drugom programu možete vidjeti aktivnosti. Pogledajte ako hoćete i Parlament Republike Srpske zasjeda po pet, šest dana i raspravlja o ključnim stvarima, donosi zakone itd. samo mi ovdje pričamo je li nekoga nešta stid, jel' nekoga nešta sramota. Prema tome, ja ponovo predlažem da se prekinu ovakve sjednice, pa između ostalog i ova 18. sjednica Predstavničkog doma, da se zasjedanje nastavi kad se steknu uslovi da se na dnevnom redu nađu reformski zakoni i teme bitne za rješavanje EU-integracija i ključnih problema naših građana, a da se do tada, pošto toga nema, poslanici odreknu primanja, odnosno plate sve dok ne počnemo ispunjavati ključna, ključne naše nadležnosti koje su u interesu ove države. Sad je malo prije gospodin Magazinović postavio pitanje, je li te stid i ovo, ono. A je li nas sramota za ovo što radimo, odnosno što ništa ne radimo, da primamo platu i da imamo obavezu samo jedan dan u mjesecu. Plata je naša pet hiljada, odvojeni život, troškovi smještaja šest hiljada, rade privilegije i ljudi ne znam da li vam je, da li ste svjesni građani negoduju zbog toga, građani su nezadovoljni i molim vas kao Kolegij nemojte ovo skidati [[govornik se upozorava na vrijeme]] ne ide na glasanje, izvinjavam se, samo da se na, pozovem na Poslovnik u kome kaže [[govornik se upozorava na vrijeme]] da Poslovnik ima pravo predlagati dopune dnevnog reda [[govornik se upozorava na vrijeme]] dnevnog reda, a da je Parlament dužan o tome da se izjasni [[govornik se upozorava na vrijeme]] stavite na dnevni red i neka se Parlament izjasni. Hvala.
Hvala zastupniku. Zastupnik Branislav Borenović, rasprava, izvolite zastupniče. 16
Hvala. Vezano za ovaj prijedlog zaključka oko nekih izmjena zakonskih rješenja i to onih članova i onih pravilnika koji u suštini već imamo, mi po članu 38. imamo zakonsko rješenje u kojem se dozvola u doba pandemije izdaje odmah, odmah i imamo situaciju da kada dođe vakcina mora proći jedino kontrolu kvaliteta u laboratoriji i to se mora uraditi, jer se može desiti da vakcina koja ima odobrenje i evropskih, Evropske agencije za lijekove u transportu izgubi neku svoju vrijednost, putuje dugo, nema dovoljnu temperaturu da se čuva, mora proći taj dan, dva, koliko smo vidjeli, primjetili da to traje maksimalno dva dana u zvaničnim laboratorijama naše Agencije za lijekove. Pa nemojte da se igramo ljudi ovdje nekih stvari koje mogu biti vrlo opasne. Ako ćemo dozvoliti da vakcina dođe, padne s neba i odmah ide u upotrebu bez bilo kakve kontrole, onda pravimo neku vrstu opasnog presedana. Ako je to namjera, mada sam čuo da je namjera da ostane kontrola kakva je dosad bila, onda se postavlja ključno pitanje – šta je smisao ovog zaključka? Ako već imamo rješenja koja propisuju da se dozvola dobija odmah i da se mora, koliko smo vidjeli, traje dan, dva maksimalno
Uvaženi zastupniče, da li imate u skladu sa Poslovnikom prijedlog za izmjenu, odnosno dopunu dnevnog reda konkretno?
Ja imam pravo da kažem svoj stav povodom predložene tačke dnevnog reda koja je nova..
Nema rasprave, možete se javiti samo za repliku, Vi ste se javili kroz, ovaj, raspravu o dnevnom redu.
Evo, javiću se za repliku onda.
Eto, izvolite. Zastupnik Nenad Stevandić, ispravak krivog navoda.
/nije uključen mikrofon/
Odustajete, je li?
[[nije uključen mikrofon]] 17
Zastupnik Branislav Borenović, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Da ponovim, znači, ovaj zaključak u suštini već imamo ugrađen u zakonsko rješenje, imamo. Nemam ništa protiv da ga ponovimo, ali ima jedna stvar koja je vrlo interesantna, u njemu se kaže „odmah stavi u upotrebu“. Vrlo je važno da prije nego što se stavi odmah u upotrebu samo da prođe onu zakunsku kontrolu kvaliteta isključivo iz razloga što ta vakcina ili bilo koja vakcina će doći nekim transportnim sredstvom u BiH i može izgubiti na kvalitetu. Koliko sam shvatio iz obrazloženja, da nije namjera da se to uradi, ali se onda postavlja upitnost šta dobijamo sa ovim zaključkom, osim ako želimo da, ne znam ni ja, to promovišemo na neki sebi svojstven način, nemam ništa protiv, nemam ništa protiv, ako hoćete hajmo ukinuti i kontrolu kvaliteta. Hajmo ukinuti i to, nemam ništa protiv, al' ko će snositi posljedice, ako vakcina koja nekad možda putuje pet dana ili sedam dana, dođe u ovu zemlju i izgubi na onom kvalitetu koji ima i napravimo neželjenu posljedicu po pitanju zdravlja ljudi... postavlja pitanja koja su potpuno logična, opravdana. Imamo član 38. koji je propisao da direktor Agencije može odmah, i to radi, u slučaju pandemije staviti u upotrebu neki lijek, u ovom slučaju vakcinu. Imamo određene laboratorijske nalaze koji se trebaju uraditi, ne vidim potrebu, al' ako smatrate nemam ništa protiv, samo mi razjasnite ovo da li će, da li će u tom slučaju vakcina proći kroz laboratorij, ovlašten laboratorij samo ispita supstanca da li odgovara onome što je, naravno, u dozvoli Evropske agencije za lijekove i naravno regulatora u okruženju, nemam ništa protiv, eto to je.
Zastupnik Nenad Stevandić, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Ja zaista ne znam zašto se kolege Borenović uopšte javio, decidno sam rekao da svaki lijek, vakcina, koji god dođe u BiH mora da prođe kontrolu kvaliteta serije, to sam decidno rekao i evo ponvaljam. Al' govorim vam o gubitku korisnog vremena vezano za registraciju, ko će i razmišljam unaprijed, u ovoj trci oko vakcina možda će sutra biti ograničen uvoz u zemlje koje nisu registrovale tu vakcinu, ako imamo proces da priznajemo registraciju iz Srbije, Hrvatske, Crne Gore i Evropske unije, onda smo u prednosti. Ili ćemo možda braneći, ne znam ni ja kakve partijske kolege ili to sve ostalo, doći sutra u poziciju da čekamo, kao što smo čekali, da se registruje vakcina, a ona će se normalno upotrebljavati u Srbiji, Hrvatskoj, Crnoj Gori i onda ćemo opet svaljivati na nekoga drugog krivicu. Znači, namjera nije da se izbjegne kontrola, ja sam ljekar, pripremam se, rekao sam pet puta, svaki lijek koji uđe u BiH ... mora proći kontrolu i ovi lijekovi koje mi koristim stotine godine, kardiološki i to, kad god dođe nova serija ona ide u kontrolu, u nadležnu laboratoriju, to je, to je Očenaš, Sveto pismo, alfabet, znači ne može bez toga i to nije tema ovoga, tema je da ne gubimo korisno vrijeme. Ne razumijem uopšte zašto neko ko je dobro čuo šta sam ja rekao pravi bilo kakav problem oko najbolje moguće, najplemenitije namjere koja govori o ravnopravnosti u BiH, o ravnopravnosti sa regionom, o brzini imunizacije koja će nam smanjiti stopu oboljevanja, smanjiti stopu smrtnosti, učiniti kurentnijom i brži oporavak privrede, vratiti BDP na neki normalan, da kažemo, ovaj iznos ili normalni pad, jer smo trenutno tu posljednji. Ne razumijem zašto od svega pravimo problem i zašto ne vidimo šta je to plemenita namjera, da li treba da ovdje tablicu množenja dva plus dva četiri, podijelimo svakom poslaniku da vidi je li to svarno 2+2=4 da provjeri na kompjuteru. Molim vas lijepo, nemojte se igrati sa stvarima, neznanje ne opravdava. 18
Hvala zastupniku. Branislav Borenović, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Pa ja zaista ne znam šta Vi mijenjate, kad to sve imamo. Pa čuli ste predsjedavajućeg Savjeta ministara, da nije bio niti jedan problem za ovo vakcina što je došlo, da uđu u upotrebu i to u vrlo ... najkraćim mogućim rokovima, ništa ovo neće pomoći, pa nemojte da pričam sad ja šta je Vaša namjera. Šta je Vaša namjera da ovdje predlažete nešto što već imamo, osim potrebe da se predstavite kao spasilac naroda u ovoj zemlji, ali imamo to čovječe, ne znam šta postižete kad to sve imamo i tih sad neki igre riječi, a zakon je porpisao ovo što Vi predlažete. Pravilnik je propisao ovo što Vi predlažete, mislim ne znam šta hoćete, šta? Evo registrovana je vakcina za dva dana, registrovana je, odobren je uvoz za dva dana – šta je problem? Hoćete za dan? Pa moramo ukinuti onda laboratoriju, može i za sat vjerovatno, predložite. Ali nema potrebe ljudi da se mi ovdje nadmudrujemo oko nečega što već ima, a čuli smo od nadležnih ljudi u institucijama ove zemlje da tu nema problema, da zakoni nisu problem, problem je kako da vakcina dođe, kako da se kupi i isporuči na vrijeme, da dođe na carinski terminal, da li na aerodromu jednom, drugom, trećem, da li na graničnom prelazu jednom, drugom, trećem, to je najveći problem. Ona kad dođe na carinski terminal po važećim zakonskim propisima, koliko vidim, ona u roku dva dana će biti u upotrebi. Šta se smijete, što se smijete? Hajd recite da neće, hajte recite, to što Vi hoćete da u tom nekom stranačkom plijenu da se hvatate Agencije za lijekove, znam ja šta je Vaša cilj i namjera o tome, o tom potom.
Zastupnik Nenad Stevandić, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Kao što rekoh, neznanje ne opravdava. Nijedna od ovih vakcina koje su ušle u BiH, i poštovani kolega Borenoviću, vidite nije registrovana. Registracija, sad ste pričali da je registrovana, znači, nisam vidio da neko toliko može da lupa gluposti i govori stvari koje su neprihvatljive logički, moralno, zakonski, nijedna nije registrovana, privremeni uvoz je vezan za uvoz neregistrovanih sredstava u BiH. Ja sam vrlo razumno izrazio zabrinutost da sutra možda nećeš ni moći da dobiješ vakcinu koja nije registrovana u BiH i pokušao da preskočim to što je ovaj, da ne čekamo s registracijom. Znači, osnovni pojmovi su registrovano i neregistrovano u BiH. Privremeni uvoz ili interventni uvoz, član 38. o kome smo pričali je vezan za neregistrovane lijekove, sredstva za imunizaciju. Samo potpuna neznalica može da raspravlja o terminima koji se međusobno isključuju, ono što je uvezeno interventno ne bi ni bilo uvezeno interventno da je registrovano. Nemoguće je registrovati na taj način da se nešto što se privremeno uveze smatra i registracijom, ne, ne bi se zvao privremeni ili interventni uvoz. Ja, boli me briga za partije, boli me briga ko je čiji direktor Agencije, ovo je vezano za Parlament BiH i Savjet ministara, možete da volite kojeg god hoćete funkcionera, da ga branite, ovdje je riječ o čistoj plemenitoj namjeri da se smatraju registrovanom sva sredstva za imunizaciju koja su registrovana u Srbiji, Hrvatskoj, Crnoj Gori i EU [[govornik se upozorava na vrijeme]] to nema veze s politikom.
Zastupnik Branislav Borenović, povreda Poslovnika, izvolite zastupniče. 19
Vi ste čuli nekoliko riječi koje su zaista uvredljive i koje su klasična povreda Poslovnika, ja nisam rekao nijednu ružnu riječ za Vas, gospodine Stevandiću, al' kad već hoćete da kažete o registraciji, stavite onda riječ registracija u ovaj zaključak.
Uvaženi zastupniče, recite na koje se povrede
Stavite pa će to biti potpuno drugačije.
Uvaženi zastupniče. Hvala lijepo. U ovom trenutku iscrpili smo rasprave o izmjenama i dopunama dnevnog reda današnje sjednice, evo nakon toga slijedimo redosljedom prijava po izjašnjavanju. Prvi za prijedlog oko izmjena današnjeg, dnevnog reda današnje sjednice je bio prijedlog zastupnika Dženana Đonlagića. Prijedlog glasi – Donošenje odluke o izboru i stupanju na funkciju i prestanku funkcije člana Centralne izborne komisije BiH. Ovdje nemamo niti prijedloga odluke o razrješenju, niti prijedloga odluke o imenovanju, stoji rečenica – molim da službi Sekretarijata i svim zastupnicima dostavite navedeni prijedlog kao i odgovarajuću odluku. Evo, nije poslovnički na neki način, utemeljeno jeste da se izjašnjavamo, ali nije napravljena u formi kao što je to bar ovdje navedeno. Tražim od zastupnika da se izjasnimo o prijedlogu zastupnika Dženana Đonlagića, da se u današnji dnevni red uvrsti – Donošenje odluke o izboru i stupanju na funkciju i prestanku funkcije člana Centralne izborne komisije BiH. Od ukupno 37 nazočnih – za 10, protiv 16, uzdržanih 11. Ne postoji opća većina. Konstatiram da prijedlog zastupnika Dženana Đonlagića za uvrštavanje točke dnevnog reda – Donošenje odluke o izboru i stupanju na funkciju i prestanku funkcije člana Centralne izborne komisije BiH nema opću većinu. Prelazimo na prijedlog dva, zastupnika Nenada Stevandića. On se takođe poslovnički, ali imali smo tu praksu i do sada, pa smo se u skladu s tim ponašali i izjašnjavali smo se o prijedlozima zaključaka, pa i u ovom slučaju da se donošenje zaključka kojim – Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH i Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH da hitno, a najduže sedam dana od dana donošenja ovog zaključka, izrade i u Parlamentarnu skupštinu BiH po hitnom postupku upute prijedlog izmjena i dopuna Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima BiH, kao i da usvoje odgovarajuće izmjene Pravilnika u postupku i načinu davanja dozvole za stavljanje lijeka u promet s ciljem omogućavanja da se vakcine protiv virusa korona (COVID-19) čiju je upotrebu prethodno odobrila Evropska agencija za lijekove ili nadležne institucije susjednih zemalja odmah mogu staviti u uporabu i na teritoriji BiH, ovakve izmjene i dopune navedenoga Zakona i podzakonskog akta važile bi do okončanja proglašene epidemije COVID-19. 20 Molim da se izjasnimo o prijedlogu zaključka za uvrštavanja na dnevni red današnje sjednice. Od ukupno 37 nazočnih – za 16, protiv 9, suzdržanih 12. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina u entitetu Federacija. Budući da nemamo kolege, ne možemo obaviti ni usuglašavanje, ovaj prijedlog zaključka ostaje za jednu od narednih sjednica. Imamo prijedlog zastupnika Dragana Mektića, koji predlaže da se prekine zasjedanje 18. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, da se zasjedanje nastavi kada se steknu za to uvjeti i da se sa danom o radu nastave reformski zakoni i tome bitno na izjašnjenje EU, integracija i ključnih problema naših građana, a da se do tada poslanici odreknu pirmanja plate, jer ne ispunjavamo svoje poslaničke obveze. Ja se ispričavam na ovom čitanju, napisano je i kopirano, pa se zapravo ne vidi, u rukopisu je. Ja želim reći da je ova sjednica zakazana u skladu sa Poslovnikom Zastupničkog doma i nema nikakvo pravno, odnosno poslovničko utemeljenje da se izjašnjavamo o ovakvom prijedlogu. Stoga u ovom trenutku konstatiram, da se, da današnja sjednica, 18. sjednica Doma ima dnevni red koji ste dobili u poziv s pročitanim, sa prijedlozima o kojima smo se izjašnjavali, ali nisu dobili potrebnu većinu, znači ostaje samo dnevni red koji ste dobili uz poziv. Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 17. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja; 3. Odluka o potvrdi smjene ministra za ljudska prava i izbjeglice Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-34-7-629/21 od 15. 3. 2021.; 4. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine, predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-478/21 od 23. 2. 2021. (prvo čitanje); 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavama (P.Z.E.I.), predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-495/21 od 16. 3. 2021., skraćeni postupak (prvo čitanje); 6. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnika Jasmina Emrića povodom rasprave o Izvješću o provedenoj reviziji učinka o temi: „Pretpostavke za učinkovito upravljanje intervencijama u slučaju incidentnog onečišćenja mora“, podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, koji glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH da za prvu redovitu sjednicu Zastupničkog doma dostavi informaciju o provođenju točke 4. Deklaracije ('Službeni glasnik BiH', broj 68/17) kojom je pozvano Predsjedništvo BiH i Vijeće ministara BiH na preduzimanje svih potrebnih pravnih radnji diplomatskim putem prema Republici Hrvatskoj odnosno Europskoj uniji u pogledu zaštite suverenih prava Bosne i Hercegovine na moru, donošenje posebnog zakona o moru Bosne i Hercegovine i pokretanje pravnih procedura prema međunarodnim pravosudnim instancama, kao i informaciju o svim pokrenutim aktivnostima i događajima u svezi sa realizacijom točake Deklaracija iz nadležnosti Vijeća ministara BiH“, broj: 01,01/4-16- 1-2553/20 od 26. 2. 2021.; 21 7. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Izvješću o radu Neovisnog odbora kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2020. godinu, broj: 05/1-50-15-190/21 od 26. 2. 2021.; 8. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnika: Predraga Kojovića, Aide Baručije, Mirjane Marinković-Lepić i Damira Arnauta povodom rasprave o Izvješću o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2020. godinu, koji glasi: „Nalaže se Ministarstvu sigurnosti BiH da u roku od 30 dana pripremi informaciju i plan uspostave funkcionalnog sustava videonadzora na svim graničnim prijelazima“, broj: 05/2-50-15- 356/21 od 26. 2. 2021.; 9. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnika Mirka Šarovića koji glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH da u roku od sedam dana dostavi Domu detaljnu informaciju o razlozima zbog kojih je Bosna i Hercegovina izgubila status povlaštene države u izvozu robe u SAD i od 1. siječnja mora plaćati pune carine, te mjerama koje su preduzeli Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH i Vijeće ministara BiH da Bosna i Hercegovina ostane uključena u mehanizam (GSP) zemalja korisnica koji im omogućava da putem carinskih olakšica potiču unapređenje izvoza i proizvodnju, s tim da moraju zadovoljiti pojedine kriterije kada je riječ o podrijetlu robe“, broj: 01-50-1-514/21 od 26. 2. 2021.; 10. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Vlatka Glavaša koja glasi: „Povodom velikog uspjeha košarkašica Bosne i Hercegovine i plasmana na Eurobasket nakon 22 godine, predlažem nadležnom ministarstvu i Vijeću ministara BiH da ovaj uspjeh adekvatno valorizira“, broj: 01-50- 1-330/21 od 26. 2. 2021.; 11. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi zastupnika Damira Arnauta „kojom se traži od Vijeća ministara BiH da uspostavi nagradu 'Denis Mrnjavac' u spomen na njega i na sve ostale djevojke i mladiće žrtve nasilja. Nagradu bi svake godine dodjeljivalo Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH ili Vijeće ministara BiH, ovisno o odluci Vijeća ministara BiH, te u skladu s procedurom koju ono propiše, jednom učeniku/učenici osnovne i jednom učeniku/učenici srednje škole, a sve osnovne i srednje škole u Bosni i Hercegovini bi mogle nominirati učenike i učenice koji promiču toleranciju, humano i nenasilno ponašanje. Nagrada bi se trebala sastojati od skulpture ili drugog prikladnog predmeta, posebnog priznanja u obliku povelje, kao i prikladnog priznanja za školu nagrađenog učenika/učenice, a sve detalje bliže propisuje Vijeće ministara BiH“, broj: 01-50-1- 331/21 od 26. 2. 2021.; 12. Izvješće o radu Neovisnog povjerenstva za praćenje uvjeta boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava osoba nad kojima se izvršavaju kaznene sankcije i druge mjere koje je izrekao u kaznenom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Kaznenim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud sukladno zakonu Bosne i Hercegovine za 2020. godinu, broj: 05/6-50-15-487/21 od 24. 2. 2021.; 13. Informacija Agencije za javne nabavke BiH, broj: 01-50-1-513/21, veza: 01-50-1-15- 17/21 od 3. 3. 2021., i Informacija Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH, broj: 01-50-1-513/21, veza: 01-50-1-15-17/21 od 5. 3. 2021. (po zaključku Zastupničkog doma sa 17. sjednice, održane 25. 2. 2021.); 14. Plan prioriteta za parlamente u BiH za ubrzanje procesa europskih integracija, broj: 01,02-05-1-494/21 od 26. 2. 2021.; 22 15. Imenovanje jednog člana Ureda za razmatranje žalbi u Sarajevu i po pet članova podružnica Ureda za razmatranje žalbi u Banja Luci i Mostaru, podnositelj Izvješća o utvrđivanju liste uspješnih kandidata: Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja po pet članova podružnica Ureda za razmatranje žalbi u Banja Luci i Mostaru i jednog člana Ureda za razmatranje žalbi u Sarajevu, broj: 01,02-50-16-279-4/21 od 12. 3. 2021.; 16. Imenovanje dva predstavnika akademske zajednice i jednog predstavnika nevladinog sektora u Povjerenstvo za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, podnositelj Izvješća o utvrđivanju rang-liste uspješnih kandidata: Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja dva predstavnika akademske zajednice i jednog predstavnika nevladinog sektora u Povjerenstvo za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, broj: 01,02- 50-16-157-6,5/21 od 17. 3. 2021.; 17. Izbor sedam članova Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete, podnositelj Izvješća o utvrđivanju prijedloga rang-liste kandidata: Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbora sedam članova Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete, broj: 01,02-50-16-192-5,2/21 od 24. 3. 2021.; 18. Prijedlog zaključka o osnivanju Interresorne radne skupine za pripremu prijedloga izmjena i dopuna izbornog zakonodavstva BiH, predlagatelj: Zajednički kolegij obaju doma, broj: 01,02-07-4-649/21 od 17. 3. 2021.; 19. Razmatranje zastupničke inicijative Zukana Heleza „kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da do prve travanjske sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH dostavi najmanje jedan zakon Kolegiju Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i uvrsti ga na prvu travanjsku sjednicu, te da do kraja tekuće godine na svaku sljedeću sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH dostavi najmanje po jedan zakon iz područja 14 prioriteta koje je Europska komisija stavila kao prioritet pred vlasti BiH“, broj: 01-50-1-415/21 od 16. 2. 2021.; 20. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu (Program integriranog razvoja koridora rijeka Save i Drine primjenom višefaznog programskog pristupa) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-21-1-526/21 od 26. 2. 2021.; 21. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Ugovora o financiranju između Bosne i Hercegovine i Europske investicijske banke Koridor Vc „Medakovo – Poprikuše“, broj: 01,02-21-1- 545/21 od 3. 3. 2021.; 22. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o financiranju Programa aktivnosti prekogranične suradnje Bosna i Hercegovina – Crna Gora 2018.-2020. za 2019. godinu, između Europske unije, koju zastupa Eurposka komisija, i Bosne i Hercegovine, koju zastupa Direkcija za europske integracije, i Vlade Crne Gore, broj: 01,02-21-1-679/21 od 22. 3. 2021.; 23. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Amandmana broj 2 na Ugovor o financiranju zaključen između Bosne i Hercegovine i Europske investicijske banke, dana 19. svibnja 2014. u Sarajevu i 5. lipnja 2014. u Luxembourgu, s naknadnim izmjenama (Ugovora o financiranju) – Distribucija električne energije u BiH/B (Fi 83.108 – SERAPIS – 2010 – 0562), broj: 01,02-21-1-680/21 od 22. 3. 2021.; 24. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o financiranju između Bosne i Hercegovine i Međunarodnog fonda za poljoprivredni razvoj (IFAD) za Projekt 23 poljoprivrednog razvoja i ruralnih poduzeća (READP), broj: 01,02-21-1-681/21 od 22. 3. 2021. Prelazimo po dnevnom redu. U ovom trenutku bi dala pauzu, jer je ova sjednica dobila odobrenje Zavoda za javno zdravstvo Kantona Sarajevo da održimo sjednicu uz pridržavanje svih epidemioloških mjera, pa je na neki način evo i dogovoreno juče na Kolegiju u proširenom sastavu, da nakon sat ili sat i po napravimo pauzu od pola sata kako bi se ove prostorije provjetrile, odnosno prozračile. Tako da nastavljamo sa sjedicom za pola sata. [[PAUZA]] Uvažene zastupnice i zastupnici u ovom trenutku imamo kvorum, možemo nastaviti sa sjednicom. Zastupnik Dragan Mektić, povreda Poslovnika, izvolite zastupniče.
Hvala. Ja se na povredu Poslovnika pozivam na osnovu člana 72. Pravilnika o radu Predstavničkog doma. Kad je u pitanju bila moja, moj prijedlog dopune dnevnog reda, Vi ste to skinuli ili niste dozvolili da se Dom izjašnjava, a ja ću sad pročitati član 72. – Ako nisu predložene izmjene dnevnog reda smatra se je Dom, da ih je Dom usvojio, u slučaju da su predložene izmjene dnevnog reda i nakon što poslanici izraze svoje stavove u vezi sa tim prijedlogom Dom glasa o svakoj predloženoj izmjeni. Prema tome, ovdje nema izuzetka nikakvog i prema tome o mojoj, o mojoj dopuni dnevnog reda, koja je posebno obrazložena, ovaj Dom je trebao da glasa. Galsa se, kaže, redoslijedom kojim su poslanici predlagal izmjene. Prema tome, ovdje se radi o flagrantnom, očiglednom, pa ne znam još kako da kažem, kom načinu kršenja Poslovnika ovog Doma.
Hvala lijepa. Referiram se na povrede Poslovnika, uvaženi zastupniče, Vi ste predložili točku u kojoj ste napisali, da predlažete da se prekine zasjedanje, Vi niste predložili točku dnevnog reda. Ova sjednica je zakazana u skladu sa Poslovnikom i ne postoje druge poslovničke odredbe koje govore o načinu rada i prestanka, odnosno prekida ove sjednice na ovakav način kao što ste Vi predložili. Znači, ovaj Vaš prijedlog nema utemeljenje u Poslovniku i zbog toga je bio moj stav kao predsjedatelja zajedno sa kolegom zamjenikom, da se o ovakvim točkama ne izjašnjavamo, jer nemaju poslovničko utemeljenje i ja Vas molim da ne zolupotrebljavate poslovničke odredbe. 24 Idemo dalje, prelazimo na točku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 17. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Zapisnik ste dobili – ima li primjedbi na Zapisnik? Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku dva, Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja
Hvala. Iskoristio sam priliku kao poslanik u Predstavničkom domu da postavim dva pitanja, jedno Centralnoj izbornoj komisiji, a drugi Tužilaštvu BiH vezano za utvrđene nepravilnosti prilikom održavanja Lokalnih izbora 2020. godine u osnovnoj izbornoj jedinici Doboj i dobio sam odgovor od Centralne izborne komisije koji je, ja vjerujem, po prvi put učinio nešto ili 25 učinila nešto što je bilo nesvakidašnje u prethodnom periodu, u prethodnim sazivima, po službenoj dužnosti su podnijeli krivičnu prijavu Okružnom tužilaštvu u Doboju protiv članova biračkih odbora i ljudi koji su provodili te sramotne izbore 15. novembra u tom gradu. Kada je na ponovljenim izborima utvrđena ogromna razlika u rezultatima i utvrđeno je da je nekih petnaestak hiljada glasova jednom ozbiljnom organizovanom manipulacijom otišlo ka jednoj stranci, SNSD-u i njihovim kandidatima, što je nepobitna činjenica koja je utvrđena. Znači, utvrđena je krađa, utvrđena je izborna korupcija i konačno je CIK iskoristila svoju mogućnost da po službenoj dužnosti podnese prijavu kojom bi se utvrdila odgovornost vezano za krivično djelo zloupotrebe biračkog prava iz člana 219. Krivičnog zakonika Republike Srpske i čitavog tog poglavlja koje tretira sve te izborne prevare, za koje su predviđene čak i zatvorske kazne do pet godina. Radi se o prijavi uz koje su dostavljeni spiskovi članova biračkih odbora za, sa 89 zapisnika o radu biračkih odbora, a isto tako utvrđuje se sada i odgovornost izborne administracije u Doboju. Ovo je od kapitalne vrijednosti za izborni proces generalno u cijeloj zemlji, jer na ovom će se primjeru, ako bude istrajnosti i dosljednosti, konačno utvrditi razmjere izborne pljačke, koja ne odgovara nikome ko želi da pošteno i čestito radi svoj posao. Ko god je došao u ovaj Parlament ili bilo koji parlament izbornom krađom, on ne može čestito i odgovorno raditi svoj posao, ne može, jer on je korupcijom ušao u institucije i on samo korupcijom može i opstati u tim institucijama i zato hoću da posebno ovo naglasim, da ću kao poslanik, kao poslanik, ali i kao čovjek, insistirati da se ovo dovede do kraja, pa neka sud utvrdi da nisu krivi, neka utvrdi nešto što je nevjerovatno, ali neka utvrdi i činjenično stanje koje je pokazalo na rezultatima da je ubačeno za jedan nivo, za nečelnika nekih 14, 15 hiljada glasova i za odborničke liste nekih 16, 17 hiljada glasova i to isključivo za jednu političku partiju – SNSD. Ko je to uradio neka nosi odbovornost. I završavam sa nečim što je jedna potencijalna opasnost i to želim da povežem sa stanjem u pravosuđu. CIK je to uradio onako kako je to propisano, mjesna nadležnost za ove izborne prevare je pravosuđe u Doboju, vrlo kontraverzno i to hoću da kažem ovdje pred vama svima, da skrenem pažnju, jer ja mislim da nas u ovom procesu samo javnost može čuvati i sačuvati i ovo insistiranje je za jedan pravedan način uspostavljanja reda u ovoj zemlji, mora ići kroz javnost. Pravosuđe u Doboju je prije nekih 12 godina oslobodilo čovjeka koji je ubio potpredsjednika Skupštine opštine Doboj, koji mu je samo izrekao zabranu oduzimanja pištolja na šest mjeseci i isti taj pištolj mu je vraćen nakon šest mjeseci. Vi to dobro znate kolege iz SDS-a, predsjednik vašeg Gradskog odbora je 2019. godine ubijen, da bi nakon sedam mjeseci pravosuđe u Doboju donijelo oslobađajuću presudu za čovjeka koji je izvršio ubistvo i vratilo mu nakon šest mjeseci pištolj, jer je tad bio neruačunljiv, a onda je bio uračunljiv nakon šest mjeseci. Hoću to da kažem zato što samo na taj način možemo insistirati da pravosudne institucije i na mikro nivou shvate da ih, pratimo njihov rad i da ćemo pratiti njihov rad i to vrlo pažljivo kako će se ponašati i prema ovim stvarima, jer ako su to uradili onda možete zamisliti šta su spremni uraditi kada je u pitanju izborna prevara. To govorim kao jedan primjer koji smo možda zaboravili u moru ovih loših, negativnih stvari koje se dešava i ponavljam još jednom, nastavićemo insistirati, bar kad je u pitanju ovaj naš poslanički klub, da se uspostavi mehanizam, da se dođe do istine i pravde i u ovim slučajevima koji su toliko evidentni, toliko očigledni da ih ne može više niko, niko zanemariti ili negirati. Hvala.
Hvala. Uvažena kolegica Borjana Krišto, komentar na dostavljeni odgovor. 26
Hvala poštovani kolega. Evo moje pitanje je takođe upućeno Središnjem izbornom povjerenstvu BiH, pisanim putem, a odgovor koji sam dobila od institucije, koji je napisan na četiri stranice, sadrži zapravo sve samo ne odgovor na ono što sam ja pitala zapravo. Moj odgovor se odnosio na to – šta su učinili po pitanju članka, konkretno, 2.9. i 3.6. Izbornog zakona BiH? A naime, podsjetiću vas, da je članak 2.9.4. i članak 3.6. Izbornog zakona BiH taj koji kaže da Središnje izborno povjerenstvo BiH je odgovorno za točnost, ažurnosti i ukupni integritet Središnjeg biračkog popisa, te sukladno članku 3.5. stavak (9) Izbornog zakona BiH Središnje izborno povjerenstvo po saznanju da su zloupotrebe prebivališta učinjene od nadležnih tijela, koje vode službene evidencije u jedinstvenom matičnom broju, prebivalištu i boravištu državljana BiH dužni su zatražiti pristup i uvid u dokumente vezane za prijave prebivališta. Imajući u vidu ovu činjenicu da Središnji birački popis za Lokalne izbore u Gradu Mostaru 2020. godine je značajno odstupao od preliminarnog biračkog popisa iz kolovoza 2020. godine u pitanju koje sam uputila Središnjem izbornom povjerenstvu jasno stoji da mi daju odgovore što su oni konkretno poduzeli temeljem zakonskih odredbi, koje sam navela na početku, kako bi zaštitili integritet izbornog procesa, sprječili grubo narušavanje izborne volje stanovnika Mostara, što bi svakako trebala biti i zakonska obveza i odgovornost ovakvog jednog tijela. Ako imamo u vidu činjenicu da su članovi Središnjeg izbornog povjerenstva izabrani na sjednici Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH na prijedlog političkih stranaka, a ne temeljem javne i transparentne procedure, kako to propisuje Izborni zakon i zakonski propisi, onda i ne čudi mene jedan takav odgovor, a još više nečinjenje s njihove strane da se nišita ne poduzme po zaštiti, po pitanju zaštite integriteta izbornog procesa i zaštite izborne volje stanovnika Mostara na Lokalnim izborima u prosincu 2020. godine. Hvala lijepa.
Zastupnica Alma Čolo, komentar na dobiveni odgovor.
Hvala lijepo. Pozdravljam sve kolege i kolegice i predstavnike Vijeća ministara. Ja sam dobili odgovor na dva pitanja, jedan se odnosi na izradu Zakona o zaštiti žrtava torture i postupanje BiH po odlukama UN-ovog Komiteta protiv torture, a na osnovu podnesenih zahtjeva žrtava koje su u ratu u BiH pretrpile silovanja u toku rata od '92. do '95. godine. U odgovoru ministra za ljudska prava, o čijoj smjeni ćemo danas raspravljati, stoji da se priprema informacija i da ta informacija čeka odgovore određenih institucija kako na entitetskom, tako i na državnom nivou i kada bude sačinjena informacija da će biti dostavljena Vijeću ministara, a da će nakon razmatranja na Vijeću ministara u roku od 90 dana Ministarstvo predložiti plan mjera i aktivnosti za provođenje odluka UN-ovog Komiteta. U međuvremenu Nacrt zakona o zaštiti žrtava torture je skinut sa, iz plana, Programa rada Vijeća ministara za ovu godinu. 27 Ja dolazim do zaključka da je besmisleno pitati Vijeće ministara išta, jer i u drugom odgovoru sam, ovaj, obavještena od Ministarstva za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose da oni ne mogu da poduzmu odgovarajuće aktivnosti zato što ministar finansija već godinu dana ne daje mišljenje na određenu inicijativu koja je pokrenuta u Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Pravo da vam kažem, ne znam da li mi kao poslanici išta možemo uraditi sa ovim poslaničkim pitanjima i sa poslaničkim incijativam ukoliko nailazimo na ovakve odgovore od strane izvršne vlasti. Hvala lijepo.
Hvala uvaženoj zastupnici. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prije no što pođemo, pređemo na točku 3. današnjeg dnevnog reda, u skladu sa člankom 27. točke f) Poslovnika Zastupničkog doma ograničavam trajanje rasprave po svim preostalim točkama na pet minuta. Prelazimo na točku tri, Ad. 3. Odluka o potvrdi smjene ministra za ljudska prava i izbjeglice Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-34-7-629/21 od 15. 3. 2021. Predsjedatelj Vijeća ministara BiH u skladu sa člankom 15. Zakona o Vijeću ministara BiH 15.03.2021. dostavio je Parlamentarnoj skupštini BiH Odluku o smjeni ministra za ljudska prava i izbjeglice BiH, gospodina Miloša Lučića. Ova Odluka je u skladu sa člankom 159. stavak (3) Poslovnika odmah dostavljena zastupnicima i Domu naroda. Podsjećam na odredbe članka 160. Poslovnika kojima je propisano da se prijedlog za smjenu ministra i zamjenika ministra obvezno uvrštava u dnevni red sjednice Doma najkasnije 15 dana od dana kad taj prijedlog predsjedatelj Doma primi od predsjedatelja Vijeća ministara BiH. U skladu sa člankom 161. stavak (1) Poslovnika predsjedatelj Vijeća ministara ima pravo da na sjednici Doma obrazloži svoju inicijativu nakon čega se otvara rasprava. Pozivam predsjedatelja Vijeća ministara BiH da obrazloži svoju odluku, ukoliko ima potrebe.
[[nije uključen mikrofon]] 28
Nema potrebe. Hvala lijepa. Otvaram raspravu o Odluci o smjeni ministra za ljudska prava i izbjeglice BiH, gospodina Miloša Lučića. Ne vidim prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. U skladu sa člankom 161. stavak (2) Poslovnika ministar ili zamjenik čija je smjena predložena ima pravo da se obrati Domu. Da li ministar, ne vidim da ima. Nakon rasprave, znači, pristupićemo odma o glasovanju o Odluci o potvrdi smjene ministra za ljudska prava i izbjeglice BiH. Molim vas da se izjasnimo. Od ukupno 34 nazočna – 20 za, protiv nema, suzdržanih 14. Postoji ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas da ponovimo glasanje. Od ukupno 34 nazočnih – za 21, protiv nema, suzdržanih 13. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo prihvatili Odluku o potvrdi smjene ministra za ljudska prava i izbjeglice, gospodina Miloša Lučića. Prelazimo na točku četiri, Ad. 4. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine, predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-478/21 od 23. 2. 2021. (prvo čitanje)
Hvala predsjedavajuća. Prije svega želim da vas pozdravim, podpredsjedavajućeg, kolegice i kolege poslanici, članovi Vijeća ministara. Usvajanje Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o javnim nabavkama je, kao što znamo, jedan od prioriteta koje BiH treba ispuniti u svom kretanju ka euro-integracijama. Osnovni ciljevi Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o javnim nabavkama ovim se djelimično, tj. postepeno usklađuje sa direktivama EU-integracija o javnim nabavkama, direktive 2014/24, 2014/25. Pod dva, poboljšanje postojećih rješenja u Zakonu o javnim nabavkama i tri uklanjanje tehničih nedostataka važećeg zakona. Posebno značajne norme Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o javnim nabavkama, ovim se izmjenama uvodi bitno širi set izuzeća od primjene Zakona o javnim nabavkama, unapređuje se postupak uvida u ponude, vrši se dalja profesionalizacija ugovornih organa, uvođenje službenika za javne nabavke, uvodi se prethodna provjera tržišta od strane ugovornih organa, uvodi se podjela predmeta nabavke na lotove s ciljem stimulacije malih i srednjih preduzeća na učešće u postupcima javne nabavke, uvodi se potpuna transparentnost javnih nabavki u BiH, npr. objava plana nabavki na portalu javnih nabavki, direktni sporazumi na portalu javnih nabavki itd. Uvode se nove antikorupcione odredbe, npr. reformirana diskvalifikacija po osnovu sukoba interesa i drugo. Stvara se adekvatna podloga za dalji razvoj elektronskih javnih nabavki, potpuna digitalizacija javnih nabavki i na kraju stvaraju se pretpostavke za potpuno usklađivanje sa direktivama EU u skoroj budućnosti. Hvala.
Hvala zastupniku. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. 30 Prelazimo na točku šest, Ad. 6. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnika Jasmina Emrića povodom rasprave o Izvješću o provedenoj reviziji učinka o temi: „Pretpostavke za učinkovito upravljanje intervencijama u slučaju incidentnog onečišćenja mora“, podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, koji glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH da za prvu redovitu sjednicu Zastupničkog doma dostavi informaciju o provođenju točke 4. Deklaracije ('Službeni glasnik BiH', broj 68/17) kojom je pozvano Predsjedništvo BiH i Vijeće ministara BiH na preduzimanje svih potrebnih pravnih radnji diplomatskim putem prema Republici Hrvatskoj odnosno Europskoj uniji u pogledu zaštite suverenih prava Bosne i Hercegovine na moru, donošenje posebnog zakona o moru Bosne i Hercegovine i pokretanje pravnih procedura prema međunarodnim pravosudnim instancama, kao i informaciju o svim pokrenutim aktivnostima i događajima u svezi sa realizacijom točake Deklaracija iz nadležnosti Vijeća ministara BiH“, broj: 01,01/4-16-1-2553/20 od 26. 2. 2021. Nakon što na prošloj sjednici Doma nije bilo potrebne entitetske većine u prvom krugu glasanja, Kolegij Doma kao povjerenstvo nije postigao suglasnost o prijedlogu zaključka zastupnika Emrića. Izvješće povjerenstva ste dobili, rasprava je okončana, ostaje da se naknadno izjasnimo u drugom krugu glasanja o prijedlogu zaključka zastupnika Emrića. Prelazimo na točku sedam, Ad. 7. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Izvješću o radu Neovisnog odbora kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2020. godinu, broj: 05/1-50-15-190/21 od 26. 2. 2021.
Hvala. Vi ste malopre, uvažena predsjedavajuća, kad ste govorili o Centralnoj izbornoj komisiji osporavali njen legitimitet govoreći da je to bilo političko imenovanje, a vidjećete i kad se radi ovdje o izvoru članova ove Kancelarije za reviziju žalbe da je isto tako čisto, klasično, političko imenovanje. Pogledajte samo članove komisije koji su birali, pa ćete vidjeti da su to predstavnici iz političkih partija koje čine ovdje poziciju u ovom Parlamentu i ne znam u čemu je ikakva razlika. Ovaj konkurs i ovaj izbor je čisti kriminal i ako ima imalo vladavine prava u ovoj državi ovdje bi morali članovi ove komisije krivično da odgovaraju i ako niko drugi ovo će biti neophodno dostaviti tužilaštvu i pravosudnim institucijama da se ovo ispita, a za to ću navesti sada nekoliko razloga, pa ćete vidjeti da li je uopšte ovo normalno što je radila ova komisija. Prvo, vi ste 04. januara 2021. godine raspisali konkurs i postavili uslove za pet članova u Mostaru, pet članova u Banja Luci i jedan u Sarajevu, samo šest mjeseci, i postavili određene uslove. Samo šest mjeseci prije biran je određen broj članova u Sarajevu i potpuno su različiti uslovi, nisu isti uslovi za ista radna mjesta. Pa kako je moguće to kad je zakon propisao uslove? I jedna, jedna osoba se žalila, odnosno pokrenula upravni spor, žalila se komisiji, komisija uopšte nije htjela da uzme njenu molbu u razmatranje, jednostavno je ignorisala, osoba je pokrenula upravni spor ped Sudom BiH, i Bože moj, vidjećemo kako će se to završiti. Al' otkud pravo komisiji da ne odgovori na zahtjev, otkud pravo komisiji da, kad je uložila prigovor na uslove konkursa, ne odgovori toj osobi? Ali kod nas sve može, kod nas sve može, sve je dozvoljeno. Da bude još flagrantniji, da bude sve u potpunom, da kažem tako, kriminalizovanom smislu – šta se događa? Određen broj kandidata prijavljuje se i za Mostar i za Banja Luku i za Sarajevo. I gledajte sada šta radi komisija. Poziva, čini mi se, dvadeset i kog ono bi, nije sad bitno više kog datuma, poziva sve kandidate na intervju i sa svakim kandidatom obavljaju samo jedan intervju, samo jedan intervju bez obzira što su aplicirali na tri pozicije. I to ne bi bilo sporno, ali kod davanja ocjena, gledajte šta se događa, evo samo nekoliko primjera, Larisa 35 Demirović je za Sarajevo bodovana sa 46,6 bodova, za Mostar 38,6 bodova, a za Mostar 38,6 bodova, na isto, na osnovu istog intervjua. Pa kako je to moguće? Isti uslovi konkursa, jedan intervju za Sarajevo 46,6 bodova, za Mostar 38,6 bodova. Zašto? Ja znam zašto, zato da joj se da prva pozicija u Sarajevu, a da bude izbačena iz konkurencije u Mostaru. Destan Hodžić u Sarajevu dobiva 40,1 bodova, a u Banja Luci 37, a u Mostaru 37,5 za jedan jedini intervju, za svi tri pozicije. Ilija Ignjatić na jednom, na znam samo za koje mjesto, bodovan 43,1 bod, a na drugom, za drugi grad 38,5 bodova. Tomislav Ćužić Banja Luka 47 bodova, Mostar 43 boda. Alma Salkić-Mijić na jednom 45 za jedno mjesto, za drugo 40,1 i za treće 41,3 [[govornik se upozorava na vrijeme]] Ma dajte molim vas za ovo treba dati vremena koliko god hoćete, pa ovo je strašno, ovo je kriminal neviđeni, pa ovo je kriminal ljudi na osnovu jednog jedinog intervjua za tri pozicije različiti bodovi. I pošto vidim da me prekidate, ne dozvoljava me, a ja ću vam naborjati još malo
Vrijeme.
koji kandidat da je dobio isti broj bodova za sve pozicije, da od 17 članova po procentu Republici Srpskoj pripada ili Srbima šest pozicija i tako je bilo u prethodnom mandatu, šest Bošnjaci, šest Srbi, pet Hrvati. A sada je u ovom izmjenjeno na štetu Srba, Srbi imaju pet, ostala dva naroda imaju po šest, ali to, nisam siguran da mi se slaže matematika, ovaj, [[govornik se upozorava na vrijeme]] onda je 16, ali to pripisujem na dušu SNSD-u zato što je pripao, pristao da se jedna pozicija umanji na račun iz reda srpskog naroda. Hvala.
Hvala zastupniku. Snježana Novaković-Bursać, ispravak krivog navoda, izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Gospodinu Mektiću ne ide matematika, ne ide mu ni čitanje zakona, jedino što mu ide umišljaj o kriminalu i kriminalitetu, izgleda da mu je toga pun misaoni tok, ali to je njegov problem. Dakle, gospodine Mektiću, Zakon jasno kaže o javnim nabavkama koja nacionalna struktura mora biti i zabrojali ste se u tom jednom iz reda ostalih. Drugo, što ste neistinito su Vas potpuno loše pripremili Vaši, ovaj, ti koji su Vam pisali, taj jedan predstavnik koji dolazi iz reda ostalih, odnosno član komisije, u Zakonu stoji da se jedanput bira s teritorije Republike Srpske, a u drugom krugu se bira iz Federacije. U prošlom sazivu, to što Vi ubrajate da je Srbin bio, to je ustvari bio predstavnik Srpske demokratske stranke pa je to Vama isto, je bio taj šesti, znači, nije bilo šest Srba, nego je bilo šest iz Republike Srpske, s tim da je bio taj jedan iz reda ostalih, to ste neistinito iznijeli. Neistinito ste iznijeli i vezano za intervju. Intervju jeste bio održan u specifičnim uslovima zbog pandemije virusa korona, ali ne znači da nisu ljudi intervjuisani za svaku poziciju na koju su kandidovali se. Također ste iznijelin neistinu, komisija za izbor tih članova nije bila dužna da ulazi u ocjene zakonitosti, ustavnosti i koječega, 36 na što su se pojedini članovi žalili, Privremena komisija za izbor i imenovanje je imala precizno utvrđene zadatke Odlukom o imenovanju i naše nije bilo da odgovaramo, niti možemo, niti smo trebali na kojekakve navode i žalbe. Mnoštvo ste još tu iznijeli neistina, u svakom slučaju radi se jedino o tome što su Vam očito pripremili neki ljudi, ovaj, gubeći svoje pozicije u toj komisiji, ali Bože moj, ima pravo, a Vama zaista niti ide matematika, niti čitanje zakona, niti ostalo, opet ponavljam Vaš je problem.
Hvala zastupnici. Zastupnik Dragan Mektić, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Vidi, mene, vidite mene u suštini apsolutno ne iteresuje ni ko je bio, ni ko će sada biti, ne znam ni ove što su bili, a ne znam ni ove što će biti sada, ali nije tačno da su intervjuisani za Banja Luku, za Sarajevo, za Mostar, to potvrđuju kandidati, kandidati su ustali sa tužbama kod Upravnog suda BiH i na kraju krajeva vidjećete kako će se to završiti. Jedan je intervju bio za sva tri grada, s tim što ste vi davali različite ocjene. Nemojte da obmanjujete javnost ovdje, nemojte da nas dovodite u zabludu, imaju kandidati i ovo je priča kod kandidata. I zašto bi kandidati, ako nije tako, ustajali sa upravnom tužbom kod Suda BiH?
Hvala zastupniku. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Pozdravljam sve koleginice i kolege, prvi put se ja danas javljam i sve druge nazočne u dvorani. Dakle, upravo ova zadnja rečenica koju ste rekli, gospodine Mektiću, aludiram na ono što je gospodin Mektić govorio, ispravak netočnog navoda se odnosi na njegove riječi, naime upravo zadnju rečenicu koju ste rekli, kaže – zašto bi se uputio na sud? Pa zato što je po proceduri predviđeno, zato što imamo proceduru. Kod točke imenovanja Izbornog središnjeg povjerenstva, dakle, Vi ste bili predlagač točke, nit smo imali životopis, nit smo imali listu, nit smo imali ništa o čem ćemo pričati. Vi sad pričate, evo i o kriterijima i o intervju i o svemu, dakle, pričate, s pravom, imate svoj stav oko toga i u redu je to i govorite da su napravljene kriminalne radnje. Tad su napravljene kriminalne radnje u Parlamentu, protuzakonito smo imenovali Središnje izborno povjerenstvo, protuzakonito. A što se to imenuje u Parlamentu, Vi to zovite političkim imenovanje, kako god hoćete. Prema tome, Vi sad raspravljate o detaljima, vidite, to je procedura, pa i sud je procedura, a mi tada nismo imali ništa, imena smo dobili samo onako iz rukava, niti je bilo liste, niti je bilo procedure, nit smo znali ko su ljudi, ni šta su ljudi, ni ko je proveo proceduru, dakle, niste uzimali ljude s liste, nego iz rukava, iz rukava što ste i danas htjeli, što su i danas neke kolege pokušavale. Dajte provedite proceduru pa nek Parlament, ako mu povjerenstvo ne dostavi imena, sa liste uzme ljude i nek ih imenuje. Je li bilo tad neke liste, je li bilo ..., je li bilo kriterija, je li bilo intervjua, je li bilo išta? Ništa nije bilo i Vi kažate da to nije bilo protuzakonito, to je bilo potpuno protuzakonito i to je nažalost 37 napravljeno u Parlamentu, a ovo su ljudi uradili, a sud nek kaže svoje ako je neko podnio žalbu, dakle, to je procedura. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Dragan Mektić, ispravak krivog navoda, imate riječ.
Gospodine Lovrenoviću, Lovrinoviću pardon, pardon, izvinjavam se, izvinjavam se, izvinjavam se još jednom, Vi sada pokušate da spojite dvije stvari koje ni po čemu nisu identičen. Ovdje je provedena po zakonu procedura i vidjeli ste koje, koje su inkriminacije počinjene u toku same ove procedure. A gospodin Đonlagić je, čini mi se, kod dnevnog reda ili već gdje je govorio, da članovi CIK-a mora se provesti procedura i 30 dana prije isteka mandata dostaviti Predstavničkom domu lista kandidata da Dom bira. To nije izabrano, u suprotnom bira Paralament, to nije dostavljeno u roku od 30 dana prije izbora i Parlament je izabrao legitimno, legalno i na kraju krajeva, ako mislite da je nešta sporno ili to osporavate, nemam ništa protiv toga izvolite Sud BiH, pa ako Sud to poništi valjda kao ljudi od nekakvog legitimiteta da ćemo to svi prihvatiti. Hvala.
Zastupnica Snježana Novaković-Bursać, ispravak krivog navoda, imate riječ zastupnice.
Gospodine Mektiću, nemate Vi pravo da sudite o tom šta je bilo inkriminišuće, šta nije bilo inkriminišuće u radu komisije. Ni jednu jedinu stvar, ja sam taksativno pobrojala šta ste Vi krivo naveli u svom izlaganju, dva put ste iskoristili krivi navod, ništa Vi niste nijednu riječ koju smo izrekli, ni gospodin Lovrinovića, niste demantovali i molim Vas predsjedavajuća krivi navod služi da ispravimo što je neko krivo rekao. Pokušavate svim silama da zadržite, odnosno taj, ti koji Vam pišu, a lažno Vam pišu, odnosno ne pišu Vam do kraja te poruke što čitate, znači, da pokušate devalvirati svaki proces odakle izlaze ljudi iz SDS-a koji su tu i došli kako su bili došli, to je stvarno Vaše pravo, ali niste i ne dozvoljavam da namećete komisiji bilo kakvu inkriminaciju ili nešto drugo, jer za to naprosto nemate niti jedan dokaz, niti ga imate, niti ste ga iznijeli, niti ga pokušavate. Ukoliko neko ima sumnju ili potrebu da provjeri proceduru pred sudom itd. Bože, pa ima svako svoje pravo i nek radi. Vi niti možete, niti po i po kakvom kriteriju možete biti zaštitnik nekog prava. Naprotiv, djelovanje, urađeno, rezultati rada, politički rezultati, šta je od toga što Vama daje za pravo da Vi nama ovdje držite predavanja i da komisiji koja je svojski odradila svoj posao, koja imala šest članova, inkriminišete ovo ili ono? Ne dozvoljavam i u tom smislu je bio moj krivi navod. Hvala.
Hvala lijepa. Molim vas, nemojte dobacivat s mjesta. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. 38
Pa gospodine Mektiću, dakle, kolega, ja sam mislio poslije današnjih rasprava oko dnevnog reda da Vi nećete ni sudjelovati u ovoj besmislenoj sjednici, dakle, i u ovom besmislenom Parlamentu, ali izgleda da Vas to ipak zanima. Ali, dakle, opet Vas ispravljam, tada o čemu govorite, o izboru Središnjeg izbornog povjerenstva, oni šest članova prije godinu dana otprilike, dakle, nije bilo gospodine liste, nije bilo životopisa, nije bilo imena ljudi, nije bilo ništa, kao što Vi sad raspravljate, ništa nije bilo, vi sad upućujete na sud. Dakle, slažem se da nije dostavljeno na vrijeme, ali je Parlament morao sa neke liste skinuti te ljude, upoznati članove Parlamenta o kome to mi glasujemo, šta su ti ljudi radili prije toga, nego ste nam Vi govorili onako pa taj je bio tu, taj je bio tu, pa smo mi nešto saznavali u tjeku sjednice. Je li to procedura? To nije procedura, to nije procedura i to je protuzakonito urađeno. Dakle, kaže zakon, da ako, ne dao Bog, se nekome iz Središnjeg izbornog povjerenstva dogodi nešto, ne dao Bog, dakle, mijenja ga sljedeći sa liste. S koje liste, s koje ga liste mijenja? Nema liste, nema ništa, povjerenstvo nije završilo svoj posao, tu se s Vama slažem, ali dakle nije se smjelo tako donositi odluka, trebalo se upozoriti povjerenstvo, inzistirat da se dostavi lista, ako ne onda se zatražit listu koju povjerenstvo nije dostavilo, a ne onako, to je bilo samo onako, onako. Pa kažete sud, pa evo i sad nek ide na sud, to je procedura, ovdje bar procedura ispoštovana, ne kažem ništa je li ispravno ili nije, ali evo nek kaže sud. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Dragan Mektić, povreda Poslovnika.
Pazite, ovo nema veze sa dnevnim redom, ovo nije u skladu sa dnevnim redom, uporno neko pokušava
Molim Vas, molim Vas, zastupniče, referirajte se koja je odredba Poslovnika prekršena.
Ne mogu sad da tražim, ako treba ja ću tražiti
Ne možete, oduzimam Vam riječ, zloupotrebljavate poslovničke odredbe
Pa nemojte mi oduzimati riječ, daj da nađem onda u Poslovniku.
Oduzimam Vam riječ zato što ste zloupotrijebili poslovničku odredbu, povreda Poslovnika, vraćamo se
Pa dobro, ne možete Vi tako se ponašati .... 39
Vraćamo se na rasprave. Molim vas da budemo
/nije uključen mikrofon/
Ovo je bila ispravka krivog navoda, potrošili ste, jeste, rekli, pitala sam Vas da li imate konkretan članak, rekli ste da ne možete Vi sad čekati, ne znate. Vraćamo se na rasprave, oduzela sam Vam u skladu sa Poslovnikom riječ u ovom trenutku
/nije uključen mikrofon/
Zastupnica Mirjana Marinković-Lepić, rasprava, izvolite zastupnice.
/nije uključen mikrofon/
Izvolite zastupnice.
Ja, mislim, ne znam zašto ovdje sad raspravljamo uopšte o izboru člana Centralne izborne komisije, to nije predmet dnevnog reda, ali evo kolega Mektić se samo nije sjetio da pravo dugme pritisne, jer ima nepridržavanje dnevnog reda, ima mogućnost rasprave o tome, odnosno primjedaba o tome. A ja sam se javila za riječ i nadam se da su poslanici pročitali mejl koji smo svi dobili na naše službene mejl adrese, iako evo i predsjedavajuća tvrdi da mnogi poslanici ne koriste službene mejlove, ja se nadam da je bar većina ili jedan broj njih pročitao mejl koji nam je dostavljen povodom ove procedure, a ja odgovorno tvrdim da ni prošli put kad smo raspravljali o izboru članova Ureda za žalbe nije ispoštovana odredba člana 93. Zakona o javnim nabavkama, ali evo to će imati neki svoj vjerovatno drugi epilog. Ono što sam ja takođe uočila i čitajući ovaj mejl, a i gledajući, znači, konkurse koji su raspisivani prošle godine i sad, uočila sam određene nedostatke, odnosno razliku, pa je tako u konkursu od 25.06.2020. godine u preambuli tog konkursa nema uopšte Zakona o imenovanjima, nego se samo navodi član 93. Zakona o javnim nabavkama, a onda odjednom u konkursu koji je raspisan 04.01. se spominje i Zakon o javnim imenovanjima, ne znam zašto. Takođe i u ovom mejlu koji smo dobili zaista je ispravno utvrđeno da ne postoji metodologija za bodovanje, niti dokumentacija potrebna koja se traži da bi neko dokazao da je stručnjak iz određenih oblasti, prema tome zaista ne znamo na osnovu kojih isprava je neko, je utvrđeno da je neko sturčnjak iz određenih oblasti. Radno iskustvo samo po sebi ne mora značiti da je neko i stručnjak iz određene oblasti, a ima, dakle, 40 sigurno onih koji posjeduju i određene certifikate, isprave kojima se to moglo dokazati, ali evo iz, vidimo i iz ovog, pa hajmo, ne možemo reći prigovora, ali upozorenja na određene nedostatke u proceduri, dakle, vidimo da ima, znači, onih koji mogu i svojim ispravama dokazati, ali ne znamo da li je to bodovano, kako je bodovano i kako je neko, znači, okarakterisan uopšte kao stručnjak. Dakle, ja ću ovdje predložiti jedan zaključak, a iako znam da vjerovatno neću naići na odobravanje, jer nisam naišla ni prošli put kada sam jasno ukazivala da je procedura provedena mimo člana 93. Zakona o javnim nabavkama i da je uzet u obzir neki stari Pravilnik o sistematizaciji, ali evo nekako većina uvijek nadvlada, pogotovo kad su u pitanju ova imenovanja, dakle, bez obzira na naše argumente, ali ja ću predložiti zaključak: Da se komisija za provođenje ove procedure očituje po navodima iz mejla koji su poslanici svi dobili i navoda iz ovih naših diskusija na sjednici prije nego što donesemo konačnu odluku. Hvala lijepo.
Hvala zastupnici. Dragan Mektić, povreda Poslovnika.
E kad se već ponašate tako kako se ponašate ovdje, da ne kažem kao da se nalazimo na nekom privatnom skupu, član 77. pravilnika, Posvlonika, pardon, Poslovnika – Poslanik ili drugi učesnik u raspravi može govoriti samo o pitanju koje se razmatra u skladu sa utvrđenim dnevnim redom, nadam se da je jasno, ako opet nema nešta između redova sa Vaše strane, ako odstupi od dnevnog reda predsjedavajući Doma ga upozorava, vidjeli smo kako ste ga upozorili, poslanika uvaženog Lovrinovića, ako se i nakon ovog upozorenja ne bude pridržavao dnevnog reda, predsjedavajući Doma ... uskraćuje mu pravo da govori. Eto, ako nije jasan ovdje sada bio ovaj Poslovnik, onda nam ništa više neće biti jasno ovdje i Vi meni oduzimate riječ, a ne oduzimate poslaniku koji zloupotrebljava dnevni red i odstupio je od dnevnog reda. Član 77. Poslovnika, ako treba, imam li još vremena da ga još jednom pročitam? Dakle – Poslanik ili drugi učesnik u raspravi može govoriti samo o pitanju koje se razmatra u skladu sa utvrđenim dnevnim redom, ako odstupi od dnevnog reda predsjedavajući Doma ga upozorava, ako se i nakon ovog upozorenja ne bude pridržavao dnevnog reda predsjedavajući Doma uskraćuje mu pravo da govori. Mogu li još jednom pročitati? Pa dajte molim vas
Zastupniče
pa pravite lakrdiju ovdje od ovog Doma. 41
Zastupniče, zastupniče, ne pravimo lakrdiju svako ima obvezu, svaki zastupnik, pa i predsjedatelj, da se ponaša u skladu sa Poslovnikom o radu Zastupničkog doma i u ovom slučaju konstatiram da ste zloupotrijebili poslovničku odredbu, jer odredba na koju se treba referirat neko jeste odredba članka 76. stavak (2) u kojoj kaže – Zastupnik može zatražiti riječ da bi ispravio, prema njegovu mišljenju, krivi navod koji može biti razlogom nesporazuma ili koji traži objašnjenje. Predsjedatelj Doma daje mu riječ nakon što zastupnik, čija je izjava uzrokovala potrebu za objašnjenjem, završi svoje izlaganje. Ispravak kvirog navoda, odnosno obajšnjenje može trajati do dvije minute i ne može se koristiti više od dva puta za jednu točku dnevnog reda. Sve rasprave, nadam se da Vi razumijete, su izazvane u povodu Vaše rasprave i odnosile su se na ispravke krivih navoda, u tom predsjedatelj nema ništa drugo izuzev odredbe ovog članka i još jednom Vas upozoravam da ste ovaj puta zlouptrijebili poslovničku odredbu. Zastupnik Damir Arnaut, rasprava.
/nije uključen mikrofon/
Oduzela sam Vam riječ zbog zloupotrebe Poslovnika.
/nije uključen mikrofon/
Zastupnik Damir Arnaut. Molim Vas zastupniče da se ponašate u skladu i odgovorno, niste, niste dobili riječ, niste dobili riječ, molim Vas da se ponašate odgovorno. Zastupniče Arnatu, imate riječ, izvolite.
/nije uključen mikrofon/
To ste, zastupniče, Vi rekli i ja mislim da ovaj Dom očekuje ispriku od Vas, jer ovdje niko nije lud, ovo su ovdje izabrani zastupnici od strane naroda i građana BiH,
[[nije uključen mikrofon]] 42
molim Vas, to sam konstatirala da ste to kazali ovdje i dobivate opomenu da ne, nemate pravo riječi do kraja sjednice, uz ove uvrede koje ste iznijeli. Niste dobili riječ, još jednom Vam govorim. Zastupniče Arnaut, Vama se ispričavamo, imate riječ.
/nije uključen mikrofon/
Predsjedavajuća ne moga da ne intervenišem, ali kad se neko pozove na povredu Poslovniku, Vi samo možete odlučiti o opravdanosti tog prigovora, jel' opravdano ili nije opravdano, a ne nekoga sankcionisati zato što kaže da je Poslovnik povrijeđen.
Zastupniče Arnaut, Vi ste dobili riječ za raspravu, a ne da Vi tumačite Poslovnik u ovom trenutku. Izvolite.
Predsjedavajuća, tražiću pauzu prije nego što bude vrijeme za pauzu, nemojte me testirati. Pazite, ovako, kad je rasprava u pitanju
Samo imate, sve što imate pravo možete raditi.
Nemojte mi upadati u riječ, ako hoćete javite se, izađite za govornicu. Član 30. ovo je sad rasprava, član 30. stav (3), stav (2) kaže, govori o entiteskoj zastupljenosti u komisijama, dakle, govorim o komisiji koja je formirana od strane ovog Doma da provede ovaj, odnosno oba doma, da provede proceduru imenovanja koja su sada na ovoj tački dnevnog reda i član 30. stav (2) vrlo jasno propisuje – da 2/3 svih komisija, stalnih i privremenih, dolaze sa teriotrije Federacije, a 1/3 sa teritorije Republike Srpske. Komisija koja je izabrala ove ljude je sastavljena od tri člana iz Federacije i tri člana iz Republike Srpske, dakle, pola pola i ovo je sedma ili osma komisija, ja sam zatražio od Sekretarijata i dobio odgovor, koja nije formirana u skladu sa članom 30. stav (2) kada je u pitanju entitetska zastupljenost i ja sam na ovo više puta upozoravao, uključujući i kod formiranja ove komsije. Tako da s obzirom da Vi insistirate na nastavku te prakse, mene samo zanima dokad će se to nastaviti i hoće li se obustaviti. Dakle, Poslovnik je vrlo jasan, 2/3 iz Federacije, 1/3 iz Republike Srpske, a uporno ovaj Dom, ne znam ni ja zbog čega, koji su ovdje 43 razlozi, imenuje komisije koje narušavaju ovaj vrlo jasan princip, koji se nikad prije nije narušavao do ovog saziva Doma. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku. Nema više prijavljenih po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 16. Ad. 16. Imenovanje dva predstavnika akademske zajednice i jednog predstavnika nevladinog sektora u Povjerenstvo za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, podnositelj Izvješća o utvrđivanju rang- liste uspješnih kandidata: Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja dva predstavnika akademske zajednice i jednog predstavnika nevladinog sektora u Povjerenstvo za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, broj: 01,02-50-16-157-6,5/21 od 17. 3. 2021. Privremeno zajedničko povjerenstvo provelo je postupak i dostavilo Izvješće o utvrđivanju rang-liste uspješnih kandidata za imenovanje dva predstavnika akademske zajednice i jednog predstavnika nevladinog sektora u Povjerenstvo za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Za članove Povjerenstva za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju krupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije kao predstavnici akademske zajednice predloženi su: Amina Hadžibegić- Bicciato i Darko Radić. Za člana Povjerenstva za izbor i praćenje rada Agnecije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije kao predstavnika nevladinog sektora predložen je Ivan Ćubela. Otvaram raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Zastupnik Zukan Helez, imate riječ zastupniče, izvolite.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Dopredsjedavajući, članovi Vijeća ministara, dame i gospodo zastupnici. Ja bih želio sam da pitam, ovaj, evo prov vas, Kolegij, pa evo i nas zastupnike, rekli ste predstavnici akademske zajednice, da li imamo definisano ko su ti ljudi, šta je akademska zajednica? Svi mi znamo otprilike šta bi to značilo, ali mene zanima prvenstveno u moru ovih privatnih fakulteta, univerziteta, akreditovanih, neakreditovanih, šta bi bili i ko bi bili predstavnici akademske zajednice? Gledajte sad, evo da ovo prođe ovako kako smo sad ovo uradili ili kako je urađeno, ja predlažem da ubuduće definišemo ko bi bili predstavnici akademske zajednice. Da li je predstavnik akademske zajednice ko je preskočio redovno srednje školovanje, pa je preskočio redovno univerzitetsko školovanje, došao u pedeset i nekoj godini do doktorata, da li i taj može biti predstavnik akademske zajednice? A BiH je puna takvih naučnih radnika, puna takvih predstavnika akademske zajednice, uz svo uvažavanje onih ljudi 44 koji čestito to sve urade i koji su istinski i pravi predstavnici akademske zajednice. Ovo je bilo samo jedno ozbiljno pitanje, da nam ne bude, da nam na ovakve, u ovakve važne komisije, u komisije koje odlučuju o ljudima koji će upravljati procesima u BiH da nam se ne desi da odlučuju opet nekih ljudi koji su na nezakonit način došli do nekih titula, evo samo jedno kao upozorenje. Zahvaljujem se na pažnji.
Hvala uvaženom zastupniku. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 17. Ad. 17. Izbor sedam članova Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete, podnositelj Izvješća o utvrđivanju prijedloga rang- liste kandidata: Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbora sedam članova Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete, broj: 01,02-50-16-192-5,2/21 od 24. 3. 2021. godine Privremeno zajedničko povjerenstvo provelo je postupak i dostavilo Izvješće o utvrđivanju prijedloga rang-liste kandidata. Za članove Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvalitete predloženi su: Sanjin Kodrić, Suad Kunusić, Lucijana Boban, Zorana Štaka, Nedeljko Stanković, Dino Mujkić i Marko Odak. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 18. Ad. 18. Prijedlog zaključka o osnivanju Interresorne radne skupine za pripremu prijedloga izmjena i dopuna izbornog zakonodavstva BiH, predlagatelj: Zajednički kolegij obaju doma, broj: 01,02-07-4-649/21 od 17. 3. 2021.
Hvala predsjedavajuća. Iz samog Prijedloga zaključka se vidi da u, iz Predstavničkog doma se biraju ti člana, iz Doma naroda tri člana i tri člana iz Vijeća ministara, od trenutka kada je prvi put u BiH donesen u ovom Parlamentu Izborni zakon od 2001. godine on je mijenjan dvadeset puta. Posljednja dvadeseta izmjena se odnosila na provođenje izbora u Gradu Mostaru i tada to nije radila interresorna radna grupa, u skoro svim prethodnim procesima izmjene izbornog zakonodavstva taj procese je vođen od strane interresorne radne grupe, koju su činili predstavnici oba doma, Vijeća ministara i Centralne izborne komisije, kao tijela koje provodi izbore i najbolje poznaje izborni proces u BiH, poznaje sve nedostatke i manjkavosti u samoj praksi i provedbi izbora u BiH i mislim da je i jedino stručno tijelo koje se tiče izbora u BiH i kao takvo treba da bude uključeno u rad ove Interresorne radne grupe. Međutim, saopšteno mi je da na Proširenom kolegiju nije bilo dogovora oko toga da članovi CIK-a uđu u sastav ove Interresorne radne grupe, iako se ova Itnerresorna radna grupa formira, koliko ja znam, na inicijativu i na osnovu pisma koje je Parlamentu stiglo od strane OSCE-a, Evropske komisije, Ureda visokog predstavnika i Američke ambasade i u tom pismu stoji da je potrebno da Parlament formira interresornu radnu grupu, pod tim ja podrazumijevam da članovi CIK-a ne budu konsultirani samo po potrebi, kako je to ovdje navedeno, nego da budu zajedno sa poslanicima i delegatima i članovima Vijeća ministara aktivni učesnici procesa izmjena Izbornog zakona. To su neke moje primjedbe, ali očigledno da nema dogovora i ja u tom pravcu neću predlagati izmjenu Zaključka. Još jedna primjedba, tiče se samog djelokruga rada ove Interresorne radne grupe, ovaj Parlament nama daje zadatak da nešto uradimo, a ništa u tom Zaključku ne stoji na koji način, u kom obimu, kako i šta treba da radimo. Tako da vjerujte kao neko ko je predložen u tu Interresornu radnu grupu ja uopšte ne znam šta je meni zadatak, je li, i šta je ostalim kolegama zadatak, je li da uskladimo naš izborni sistem sa presudama Evropskog suda za ljudska prava, sa presudama Ustavnog suda BiH, sa preporukama Grupe zemalja protiv korupcije, koje djeluju pri Vijeću Evrope, sa Mišljenjem Venecijanske komisije, sa Mišljenjem ODIR-a, OSCE-ovog Odjela za demokratske institucije i ljudska prava ili nam je zadatak da radimo šta mi mislimo da treba? Tako da mislim da je u ovom Zaključku trebalo pisati šta mi treba da radimo, a mislim da trebamo uskladiti izborno zakonodavstvo sa svim ovim što sam prethodno rekla. S obzirom da, evo, vidim nema konsenzusa da članovi CIK-a uđu u sastav ove Interresorne radne grupe, zato što neko prigovara da izbor članova CIK-a nije urađen na zakonit način i svako onaj ko prigovara trebao je pokrenuti adekvatan sudski postupak, ima Sud BiH, ima Ustavni sud, pa da znamo je li ovaj Parlament prekršio Ustav i zakone ove zemlje kada je imenovao članove CIK- a. Ja kao neko ko preko 30 godina, stid me više i reć, 35 se bavim pravom, mislim da nisam prekršila kao pojedinac, ali eto da vidimo trebao je neko, ovaj, inicirati, znači, da pravosudne institucije ove zemlje provjere zakonitost donesene odluke u ovom Parlamentu. I slažem se sa gospodinom Mektićem, ko god misli da izbor u CIK nije zakonit, trebao je to da problematizira. Ja ću predložiti izmjenu ovog Zaključka, ali ne u pravcu da uđu članovi CIK-a, jer evo vidim da neće niko glasati za to ili oni barem koji čine većinu u ovom Parlamentu, ja ću predložiti da se član 2. mijenja i glasi – da u Interresornu radnu grupu osim ova člana tri koji dolaze iz tri vladajuće političke partije u BiH, među kojima je i moja politička partija, uđu predstavnici svih klubova poslanika u ovom Predstavničkom domu, a iz Doma naroda predstavnici klubova naroda i tri člana Vijeća ministara. 46 To je osam klubova imamo ovdje u Predstavničkom domu i tri kluba naroda u Domu naroda, to je 11 i tri člana Vijeća ministara to je 14. Ovo predlažem zbog toga što mislim da je izborni proces bitan za sve nas, bitan za sve građane BiH i mislim da odgovornost moramo nositi svi i da bi dobro došlo mišljenje svakoga onoga i ko nije samo u partijama koje čine vlast na nivou BiH [[govornik se upozorava na vrijeme]] nego koje su i dio opozicije, a u prilog tome je izjava gospodina Špirića juče na konferenciji o izbornom zakonodavstvu, u kojoj je rekao [[govornik se upozorava na vrijeme]] da on misli da trebaju predstavnici opozicije da uđu u ovu radnu grupu. Hvala.
Hvala lijepa. Zastupnik Saša Magazinović, rasprava, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem. Završetkom svoje diskusije kolegica Čolo me odobrovoljila i ocjenjujem izuzetno pozitivnim da konačno nakon, ne znam, par mjeseci netransparentnog vođenja pregovora iza zatvorenih vrata u vezi Izbornog zakona neko iz vladajućih stranaka ustane i kaže, ljudi ovdje se trabaju uključiti svi, jer ovo nije ni SDA-ov, HDZ-ov i SNSD-ov zakon, nego zakon države BiH koji će biti usvojen, ako bude usvojen u Parlamentarnoj skupštini BiH i koji treba, čiji proces promjene treba da se vodi transparentno uz punu uključenost opozicije, ali i javnosti. Nema razloga više da se dešavaju oni, one Satlerove večere gdje se izađe bez izjave. Posebno ću nešto reći o ulozi međunarodne zajednice. Ta ista međunarodna zajednica je vrlo glasno kazala, da članovi CIK-a trebaju biti dio ovog procesa, pa kad su ih kao s malog nokta skinuli u Domu naroda, a onda to isto predložili i ovdje onda su se ušutili. Dakle, izgleda da je važnija forma nego suština, važnije je da kažu da bi CIK trebao biti, nego da insistiraju do kraja na tome. Ključno pitanje je ovdje dokle se došlo s pregovorima, hoće li nas neko izvjestiti o nečemu? Mi vidimo da se ti pregovori dešavaju, ali se ne dešavaju ovdje, u ovoj kući treba da se pregovara o Izbornom zakonu, a ne po kafanama i rezidencijama. I jako se ljutim na predstavnike međunarodne zajednice koji su se balkanizirali, koji nama pričaju kako treba biti transparentan i odlučivati u institucijama, a oni u zadnje vrijeme predstavljaju primjer netransparentnosti i izvlačenja procesa izvan institucija. Taj isti Satler sad obilazi predstavnike opozicije da ih proba ubjediti, kao i vi ste važni, uključićemo mi i vas, evo šta ti misliš itd. a ne prolazi ta priča više ovdje. Sjećamo se mi jako dobro uloge Evorpske komisije ovdje i kad je u pitanju Mehanizam koordinacije, za kojeg smo mi parlamentarci saznali kad je objavljen u „Službenim novinama“, sjećamo se akciza, kolača, lobiranja, ako ima neko da se ne sjeća podsjetićemo. Sjećamo se nedavno donešenog zakona vezano za Mostar koji je, mislim sramota, zaboravili ljudi izborne jedinice upisati u zakon, a pisali ih u obrazloženje zakona. I šta se dešava? Pa dešava se jedan proces da i ta međunarodna zajednica se malo transformisala, posebno ovi Evropljani, uvijek odvajam Amerikance oni su dosljedni bar u očuvanju vrijednosti i neće tako lako uraditi ono što rade Evropljani. Šta je ovima bitno? Pa bitno im je i već sada ganjaju sledeći mandat, da on napiše u izvještaju da se ovdje nešto desilo, da je ostvaren napredak, pa ograničeni napredak, pa vakav, pa nakav i ode brzo na sledeću destinaciju. Šta je ostalo ovdje, ma baš ih briga. Kako će najlakše doći do toga uspjeha? Pa tako što će sazivat ljude na balkanski način kafana, rezidencija, dogovor, zavrtanje ruke, telefon, pa će se onda kao 47 nešto usvojiti i onda će se proglasiti uspjeh. A mi stojimo tamo gdje stojimo, e pa ne može to više tako, taj proces se mora vatiti u institucije. Koja je institucija za usvajanje zakona? Parlament. Ko treba da učestvuje? Svi treba da učestvuju. Trebaju li biti mediji tu? Trebaju. Trebaju li građani vidjeti? Trebaju. Zašto? Pa zato što nas to ti isti Evropljani uče da tako treba, oni nas uče da se tako vodi proces, e haj ga sad vodite tako, a ne skriveno iza očiju javnosti. Dakle, zahvaljujem kolegice Čolo na prijedlogu, ja vjerujem da će Vaš prijedlog imati većinu i da ćemo mi ovaj put Evropljanima očitati lekciju kako se vodi transparentan proces i kako se svi uključuju u njega, a ne samo željeni partneri sa kojima će napraviti privid da se ovdje nešto dešava i bildati svoj CV kako bi otišli na sledeću destinaciju i ne može me niko ubjediti da bilo ko od njih voli ovu zemlju više od mene i ja hoću da odlučujem kao poslanik u ovoj zemlji, a ne bilo koji međunarodni službenik ovdje.
Hvala zastupniku. Zastupnik Dženan Đonlagić, rasprava, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Na početku samo da kažem da se zaista u potpunosti slažem sa prethodnim diskusijama zastupnice Čolo i zastupnika Magazinovića, u punom kapacitetu onog sadržaja koji su oni iznijeli i mislim da je zaista neprihvatljivo da u ovom Prijedlogu zaključka na ovakav način budu predloženi članovi iz Predstavničkog i Doma naroda o temi koja se tiče Parlamentarne skupštine BiH u punom kapacitetu i zaista podržavam da predstavnici svih ili predsjednici klubova svih parlamentarnih stranaka u ovom Domu ili predstavnici klubova, bez obzira da li su pozicija ili opozicija, trebaju naći svoje mjesto u ovoj radnoj grupi. No, ono što ja posebno cijenim da bi moralo biti jeste da ako postoji državna isntitucija koja bi morala imati predstavnike u Interresornoj radnoj grupi za izmjenu izbornog zakonodavstva, naglašavam izbornog zakonodavstva, onda nema relevantnije adrese i u institucionalnom i u stručnom i u tehničkom kapacitetu od CIK-a BiH. Pa mi smo danas imali na dnevnom redu Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o Javnim nabavkama gdje je u formalnom smislu predlagatelj bio, odnosno bilo Vijeće ministara BiH, ali u prethodnom postupku svu podršku i stručnu i tehničku i svaku drugu je davala Agencija za javne nabavke BiH. Dakle, imajući, imajući u vidu da se radi o vrlo zahtjevnom poslu, kao što su izmjene izbornog zakonodavstva BiH onda nedvosmisleno stoji tvrdnja da članovi CIK-a BiH moraju naći svoje mjesto kao punopravni članovi u ovoj Interresornoj radnoj grupi, ne kao posmatrači, kao biće pozivani, pa biće kao prisutni po potrebi će biti konsultovani i slično, to je degradiranje institucije, to je degradiranje isntitucije koja je u punom kapacitetu ovlaštena da učestvuje u priči izmjena izbornog zakonodavstva. S tim u vezi, a vezano za ovu tačku dnevnog reda, predlažem da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH usvoji zaključak koj glasi i dostaviću ga nakon što ga iznesem, dostaviću da se podjeli svim zastupnicima, koji glasi: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Kolegij Predstavničkog doma da uputi poziv državnoj instituciji Centralnoj izbornoj komisiji BiH da dostavi prijedlog dva svoja člana za formiranje Interresorne radne grupe za izmjenu izbornog zakonodavstva BiH kako punopravne članove. 48 Obrazloženje: S obzirom da bi zadatak Interresorne radne grupe trebao biti da pripremi izmjenu izbornog zakonodavstva, te da ga posredstvom ovlaštenog predlagača uputi domovima u parlamentarnu proceduru učešće članova CIK-a BiH u ovoj radnoj grupi smatram korisnim, potrebnim, te neophodnim. Zahvaljujem predsjedavajuća.
Zastupnik Mirko Šarović, rasprava, izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Pa obzirom da su moji prethodnici dosta toga rekli, izbjeći ću neke možda komentare ili raspravu i reći samo nekoliko stvari. Ovo je, ja mislim, prvi put u poslednjih petnaestak godina najmanje, a izborno zakonodavstvi je mijenjano u više navrata, da u komisiji, tijelu, interresornoj radnoj grupi nema predstavnika opozicije. Što je, ne znam koji su motivi predlagača i smatram to lošom porukom, smatram generalno da je to uopšte loše obzirom da se radi o temeljnom zakonu, sistemskom zakonu. Uvijek je, ne samo u BiH, u bilo kojoj zemlji i u regionu taj, rekao bih, saglasnost i konsenzus oko izbornog zakonodavstva pozicije i opozicije i nekih drugih učesnika, neke su i pomenuli, ona je bila neophodna zaista i prijeko potrebna. Zbog toga želim ovo da naglasim, da ostane da, kao što u i uvaženi drugi poslanici to rekli i možda, evo, da kažem i to da što se tiče ovog Kluba SDS–PDP–DNS mi se ne trpamo da uđemo u ovu Interresornu radnu grupu, ali je loše, apsolutno loše, odgovornost je na vama, najveća odgovornost je na vama i vi kako hoćete, vi krenite svojim putem, ali ja mislim da nećete daleko stići. A slažem se i sa gospođom Čolo, ja mislim da je to ona rekla, pa vidite usvajamo zaključak mi nismo, mi nemamo ili bar nismo mi dobili šta se u suštini želi, šta je u suštini cilj za, izuzev opšte priče o izbornom zakonodavstvu da li, da li će se to tek utvrđivati na toj Interresornoj radnoj grupi, što smatram da je, da je potpuno, rekao bih, nonsens, neprihvatljivo. Trebalo je unaprijed da se kaže šta je cilj, znači, da li usklađivanje sa Izvještajem Evropske komisije, ne znam, o napretku BiH, pa i u oblasti izbornog zakonodavstva sa određenim evropskim standardima ili stavovi OEBS-a ili nekog drugo ili nešto treće, bilo šta, ali mi toga nemamo, što smatram da je ovo krivi put. Od mene zaista toliko i pridružujem se kolegama koje su takođe o ovom govorile maločas i njihovim stavovima o ovom pitanju. Hvala.
Hvala. Zastupnica Snježana Novaković-Bursać, ispravak krivog navoda, izvolite zastupnice.
Hvala lijepo gospođo predsjedavajuća. Krivi navod se odnosi na izlaganje gospodine Šarovića, kada kaže da unazad, ne znam ni ja, koliko godina nije bilo, ovaj, odnosno, a i gospodina Đonlagića, kad je pominjao učešće CIK-a u Interresornoj radnoj grupi. Ja ću vas napomenuti da je 2015. bio pokušaj, odnosno i osnovana je interresorna radna grupa u kojoj naravno nije bilo predstavnika CIK-a, čak znači ni u vrijeme kada je CIK, odnosno njeni članovi u tom trenutku bili izabrani u potpuno jednoj legalnoj i transparentnoj proceduri i kada su ta, te pozicije vršili ljudi koji su zaista imali šta o 49 izbornom procesu da kažu. Dakle, potpuno ne stoji ova argumentacija da treba, ovaj, da budu članovi i CIK-a. A što se tiče učešća opozicije u radu Interresorne radne gupe Klub SNSD-a i stranka SNSD nema zaista ništa protiv, ali nismo sigurni da li nam je ovo sada najbolji put ovakvog, da kažem, proširivanja sastava radne grupe, jer ona dobija jednu prilično drugačiju dimenziju. Spremni smo da o tome razgovaramo, ali opet kažem, da li je to sad linearno, da kažem, idemo svi klubovi, pa po jedan, po dva predstavnika, već ulazimo, bojim se, u zonu kada može to izgledati na neki način licitiranje ili tako nešto. Dakle, u prošloj interresornoj radnoj grupi imali smo predstavnike Doma naroda tri, Predstavničkog doma tri i tehničke i stručne, administravne poslove bilo je predviđeno da vrši Sekretarijat Parlamentarne skupštine. Prema tome ne stoje ovi navodi kako se bez CIK-a ne može, pogotovo imajući na umu da u CIK-u imamo trenutno nelegalno izabrane i ljude koji uopšte nisu stručnjaci iz ovog, ne svi, ne kažem da nisu svi, ali značajan broj njih nema nikakvog iskustva, niti znanja iz oblasti izbornog zakonodavstva.
Hvala. Zastupnik Branislav Borenović, rasprava, izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Mislio sam da se odjavim, ali eto ipak ću iskoristiti dvije, tri minute da kažem nekoliko stavova vezano za ovaj prijedlog Zajedničkog kolegijuma. Nakon, mislim da su bile četiri diskusije, ohrabrujuće diskusije, poslanika koji dolaze iz različitih političkih stranaka i klubova, imali smo ispravku krivog navoda šefa jednog poslaničkog kluba, koji me obeshrabrio, iz kojeg sam shvatio stvarnu namjeru formiranja ovakvog, ovakve Interresorne grupe, da se ništa ne uradi, da se vjerovatno kroz neku vremensku dimenziju ova neizborna godina iskoristi za činjenicu kako da što prije prođe i da uđemo u izbore sa starim retrogradnim, lošim izbornim pravilima. I ovdje je ključno pitanje obrazloženja, zašto je Zajednički kolegijum predložio ovako selektivnu Interresornu radnu grupu, zašto, šta je razlog? Da na tako očigledan način, bespotrebno selektivno određuje da su, ne znam, tri političke partije mnogo bitnije nego ostale, da rade jedan sistemski, izmjenu jednog sistemskog zakona, koji je od kapitalne važnosti za cijelo društvo. Jer Izborni zakon kako vrijeme protiče svi smo svjesni da je možda i najvažniji zakon, koji u suštini svojim promjenama suštinskim i suštinskim izmjenama izbornih pravila treba otvoriti prostor da imamo fer i poštene izbore, da imamo izabrane predstavnike koji su ne na bazi korupcije, nego na bazi stvarne, realne volje građana, sjeli u zakonodavna tijela, birali svoje izvršne predstavnike i odredili budućnost društva u kojem živimo. Imam osjećaj, iz ovoga što sam čuo, da je ovdje namjera potpuno drugačija, čisto da se stvori privid da se pravi neka interresorna radna grupa koja će se tobože baviti izbornim zakonodavstvom, a koje ima suštinski namjeru da ništa ne uradi. Imate mogućnost kao skupštinska većina da radite šta hoćete, vjerujte možda bi, da smo malo i politički sebični, nama i odgovaralo da vi to radite, da preuzmete potpunu odgovornost za čitav taj proces, pa ćemo se naći u datom momentu i dati određene svoje stavove, ali ja mislim da je to pogrešno, pogotovo zato što smo, ako ništa drugo, barem deklarativno čuli od svake političke stranke koja ima predstavnike u ovom Domu da Izborni zakon nije dobar, da ga treba mijenjati, da nam trebaju drugačija izborna pravila, da se treba uskladiti sa evropskim, da treba obezbijediti mehanizme u kojem ćemo imati fer izbore i 50 svako vjerovatno iz svog ugla, ali bar deklarativno smo to čuli i ne vidim razlog zašto to onda da ne primjenimo i da nešto konkretno uradimo. Moram vam reći da sam čuo dobre prijedloge i od uvažene kolegice Čolo i od gospodina Magazinovića, gospodina Đonlagića, gospodina Šarovića, ali sam i obeshrabren ovim taktiziranjem šefice Kluba SNSD. Vidjećemo treba razmisliti, ne znam ni ja, pa dobro ako treba ... nemojte da razmišljamo dajte da ovo završavamo kako ste vi osmislili i da idemo dalje, jer mislim da nije dobro oko ovakvih stvari krenuti u neku vrstu tih političkih, taktičkih igara šta bi bilo kad bi bilo, aj da vidimo šta će biti kada bude, nemam ništa protiv, ali ajde da vidimo. Ovo je neizborna godina, ako je ne iskoristimo da nešto uradimo konkretno po pitanju izbornog zakonodavstva, onda smo propustili šansu koja vjerovatno se više neće nikad ukazati, a i tako je ovo na klimavim nogama. Hvala.
Hvala. Zastupnica Snježana Novaković-Bursać, ispravak krivog navoda, izvolite zastupnice.
Gospodine Borenoviću, SNSD je bio potpuno jasan i ovog puta i u svim prethodnim izlaganjima, da podržava i nema ništa protiv da i stranke koje ne formiraju trenutno Savjet ministara na ovom nivou budu dio Interresorene radne grupe. Tako da Vaše, to što ste Vi shvatili i šta osjećate, to je, ovaj, sa činjenicama da očito nema nešto puno i previše veze. Rekla sam samo da je SDA, koji zajedno učestvuje, koji učestvuje sa dva člana u Zajedničkom kolegijum ili mi svi zajedno trebali možda da ..., to se sad obraćam, dakle, kolegama iz SDA, trebali da razmotrimo zajedno ovaj prijedlog, pa da izađemo možda s drugačijim prijedlogom ispred Kolegijuma ili tako nešto. Dakle, nemamo ništa protiv izmjene, učešća, ovaj, drugih stranaka, dapače, mislimo da je izborni proces, kao što jeste, vlasništvo svih političkih aktera, koji uključuje naravno i građane i jer zbog njih to sve valjda radimo, dakle, nemojte da izvrćete riječi. Kako doći do nekog funkcionalnog rješenja, odnosno kako doći do političkog dogovora koji će zaista, na osnovu koga će se proisteći mogućnost da se usvoji neki bolji, nadam se, i kvalitetniji, funkcionalniji Izborni zakon, to je već neka druga priča. Bojim se samo da već u startu, ako krenemo ovim putem, ovaj, da nećemo daleko stići, jer od nekog, s pozicije nekih dogovora moramo krenuti, a niko ne spori mogućnost da se možda već u drugom koraku na bilo kojim osnovama i proširi i doradi, ovaj, Inrerresorna radna grupa, možda to i danas možemo, samo sam rekla da se treba, kao što i mislim, pažljivo i na kvalitetan način svaki prijedlog i prezentovati, analizirati i usvojiti i početi nešto da radimo na tom planu. Hvala.
Hvala. Zastupnik Jasmin Emrić, rasprava, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. 51 Kada sam vidio ovaj Prijedlog zaključka o formiranju Interresorne radne grupe za izmjenu izbornog zakonodavstva BiH razmišljao sam šta predložiti da se ovaj pogrešan model, kako je predloženo, popravi, te da se uključe sve političke stranke koje su zastupljene u Parlamentarnoj skupštini BiH, u tom razmišljanju, drago mi je da sam čuo ove ranije diskusije, te da su kolegice i kolege iznijele stav o tome da se radi o sistemskom zakonu i o potrebi uključivanja svih političkih stranaka, subjekata u Parlamentarnoj skupštini BiH kako bi se unaprijedilo izborno zakonodavstvo. U tom kontekstu ja sam pripremio prijedlog zaključka o izmjenama i dipunama Zaključka o formiranju Interresorne radne grupe, predlažem da se član 2. predloženog Zaključka o formiranju Interresorne radne grupe za izmjenu izbornog zakonodavstva BiH mijenja i glasi – U Interresornu radnu grupu iz člana 1. ovog Zaključka imenuje se po jedan poslanik ili delegat svake političke stranke ili subjekta koji je zastupljen u Predstavničkom domu ili Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH, tri člana iz saziva Vijeća ministara BiH i tri člana iz saziva Centralne izborne komisije BiH. Član 3. predloženog Zaključka o formiranju Interresorne radne grupe za izmjenu izbornog zakonodavstva BiH mijenja se i glasi – Ispred političkih stranaka, subjekata koji su zastupljeni u Parlamentarnoj skupštini BiH imenuju se poslanici, delegati: 1. ispred Stranke demokratske akcije, 2. ispred Saveza nezavisnih socijaldemokrata, 3. ispred Hrvatske demokratske zajednice, 4. ispred Socijaldemokratske partije, 5. ispred Srpske demokratske stranke, 6. ispred Partije demokratskog progresa, 7. ispred Demokratske fronte, 8. ispred Naše stranke, 9. ispred Socijalističke partije, 10. ispred Demokratskog narodnog saveza, 11. ispred Saveza za bolju budućnost BiH, 12. ispred Partije demokratske akcije i 13. ispred Stranke demokratske aktivnosti BiH. Tri člana iz saviza Vijeća ministara BiH imenuje Vijeće ministara BiH, tri člana iz saziva Centralne izborne komisije imenuje Centralna izborna komisija BiH. Predlažem također ovim zaključkom da se član 4. mijenja i glasi – U toku procesa Interresorna radna grupa za izmjenu izbornog zakonodavstva BiH će konsultirati stručnjake iz nevladinog sektora, akademske zajednice i po potrebi druge stručnjake iz međunarodnih organizacija. Hvala.
Hvala zastupniku.
Uvažena kolegica Borjana Krišto, diskusija. 52
Hvala lijepa. Evo, ja ću se takođe kratko referirati na ovaj Zaključak kojim se od strane ovog Doma, odnosno Parlamentarne skupštine treba formirati Interresorna radna skupina. Ovdje su se pojedine kolege u svojim raspravama referirali na to kako je Zajednički kolegij uzeo sebi, na neki način, za pravo da odluči na ovakav ili onakav način i da formira možda radnu, Interresornu radnu skupinu. Iako je kolegica Alma Čolo kazala, na neki način i u uvodu, da neke stvari joj nisu jasne, ja ću podsjetiti da smo mi na Zajedničkom kolegiju na prijedlog Američke administracije, odnosno ambasade, OSCE-a i Europske komisije, znači, dobili smo dopis koji je bio naslovljen na Zajednički kolegij i naravno ni jedan ni drugi Kolegij pojedinačno nije taj dopis zarmatrao, izuzev na Zajedničkom kolegiju i tada se raspravljalo oko toga kako se fokusirati, znači, na 14 prioriteta. Poseban akcenat stavljen na izborno zakonodavstvo u smislu implementacije kako odluka Europskog suda za ljudska prava, tako i odluka Ustavnog suda BiH o legitimnom predstavljanju konstitutivnih naroda na svim administrativno političkim razinama, kao i o preporukama ODIR-a, znači, kao OSCE-a, dijela OSCE-a koji prati demokratičnost izbornog procesa i naravno Venecijanske komisije i svih onih pravno tehničkih popravaka koji smo inače mi kao zastupnici kroz nekakve rasprave čuli i kroz nekakvo saživljavanje, ja bih rekla, ovih izbornih pravila i procedura koje su propisane u Izbornom zakonu. Znači, naši stavovi i moji stavovi, koje ću ja iznijeti i ovdje kao zastupnica, a koje sam iznijela i kao članica Zajedničkog kolegija, da u svakom slučaju u Interresornu radnu skupinu, ukoliko se želi nešto napraviti, trebaju biti predlagatelji i donositelji zakonskih odredbi, a to znači predstavnici izvršne i zakonodavne vlasti. Stoga mene ovdje ne čudi, naravno, legitimno je raspravljati i pozicija i opozicija da budu članovi itd. svako to ima pravo vidjeti na svoj način i svakako sudjelovati u tome, bilo kroz nekakve interresorne radne skupine, bilo, naravno, kao zastupnici koji smo i donositelji, ovaj, zakona, pa i ovog u ovom slučaju zakona. Znači, stava sam, koji ću ponoviti takođe, da Središnje izborno povjernstvo nije tijelo koje bi trebalo sudjelovati u promjenama općenito Izbornog zakona, oni su ti koji primjenjuju taj zakon i naravno ne želim reći da se to kosi, ovaj, s tim, ali u svakom slučaju ovo Središnje izborno povjerenstvo, koje je imenovano protivno odredbama Izbornog zakona, mislim da mu nije mjesto da radi na izmjenama Izbornog zakona BiH. Kako god to danas ovdje neko iznosio u ovom Parlamentu, pa govorio dok čekamo odluke sudova, pa ko ima pravo, ko je nezadovoljan ima se pravo žaliti itd. ja takođe ne sporim da sud po ovakvim pitanjima nije riješio i nije donio svoju odluku. Da je uistinu BiH pravna država, ja mislim da bi po odlukama koje su bile ili žalbe podnesene, Sud BiH trebao do sada donijeti svoje odluke. Ali ono što nitko od nas ovdje ne može sporiti jeste činjenica da je to Središnje izborno povjerenstvo imenovano od strane ovog Zastupničkog doma na prijedlog političkih stranaka i naravno ne može me niko uvjeriti drugačiji stav, da u jedna takva tijela ili bilo koji drugi predstavnici određenih agencija, institucija, koje se imenuju na takav način, na prijedlog političkih stranaka nisu neovisne institucije, jer nisu imenovane u skladu sa zakonskim procedurama i temeljem javne procedure bez obzira kako se ona, da kažem, provodila. Znači, u ovom slučaju danas želim ponoviti stav, da neću prihvatiti, to nećemo uraditi niti ispred kluba, na način da se prihvati da članovi Središnjeg izbornog povjerenstva budu članovi Interresorne radne grupe, a o svim drugim stvarima o kojima se ovdje raspravljalo može se uzimati u obzir ili govoriti na ovaj ili na onaj način. Ono što želim, ovaj, istaknuti kao članica HDZ-a BiH zajedno sa klubovima učinićemo sve da napravimo iskorak po implementaciji odluka, a naravno potom da napravimo i sve druge popravke koje idu u interesu transparentnosti 53 i demokratičnosti izbornog procesa kada je u pitanju Izborni zakon BiH. I još jednom ponoviti riječ, ako već govorimo o tome da trebaju članovi CIK-a biti tu, kako god su imenovani ovdje nije u redu da se predlaže da oni dostave kao institucija članove Središnjeg izbornog povjerenstva, sasvim bi bilo legitimno od ovih političkih stranaka da kažu i koji su to članovi Središnjeg izbornog povjerenstva koji se predlažu u Interresornu radnu skupinu. Ja osobno spadam u red onih koji mislim da interresorne radne skupine inače nisu takve da će doprinijeti i da će se uopće nešto postići, ovaj, na njima, one su najčešće paravan da se nešto ne uradi. Još jednom ću ponoviti, sudjelovaćemo uvijek proaktivno sa prijedlozima da kad je u pitanju Izborni zakon implementiramo kako odluke Europskog suda, tako i odluke Ustavnog suda BiH, kako bi ispravili sve diskriminatorske odredbe koje se odnose i prema pojedincima i prema kolektivitetu kad je u pitanju izbor hrvatskih političkih predstavnika u tijela Predsjedništvo i domove naroda. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravka krivog navoda, uvaženi zastupnik Saša Magazinović.
Dakle, mali je problem kad ste dugo u jednoj instituciji, pa se sjećate različitih argumenata, odnosno istih argumenata za različite namjere političke. Dakle, ovo sad što ste Vi govorili o CIK-u, pošto smo mi imenovali ove interresrone radne grupe puno puta, ovo sam ja Vama govorio u to vrijeme, da su članovi CIK-a politički izabrani, da je to tijelo koje treba da provodi zakon, a ne da ga kreira, da nema potrebe da CIK bude u tom radnom tijelu, nego da to trebaju biti poslanici i Vijeće ministara. Znate šta ste Vi meni tad rekli, ne obraćam se Vama, nego Vi, Vaša stranka sto posto, možemo naći stenogram, da je neophodno da CIK bude tu, da je neophodno, da to nije političko imenovanje, da to nisu ljudi stranački, nego su oni stručni i da je oduvijek u interresornoj radnoj grupi bio CIK. Dakle, zamjenili smo uloge. U međuvremenu ste vi mene ubjedili, da treba biti CIK i da su oni nezavisni i da nema veze što su tijelo za provođenje zakona, da stvarno trebaju kreirati zakone i ja sad zastupam to. A vi ste u međuvremenu promijenili stav, sad vi govorite ono što sam ja govorio. Znate šta ovo sve govori? Da politički stav i politički interes u određenom trenutku usmjerava naše kriterije, isti je taj CIK na isti način bio izabran i prije par godina i kad smo imenovali ove iste interresorne radne grupe, samo je, recimo, vama tad odgovaralo da CIK bude i onda ste tražili argumenet da bude. Sad vam ne odgovara da bude, e sad su tijelo za provođenje zakona, pa i tad su bili. Sad su politički imenovani, pa i tad su bili, samo ste onda vi imenovali, a sad neko drugi. Dakle, ništa se nije promijenilo, samo malo odnos snaga u Parlamentu u trenutku kad se biraju ljudi. Jesu politički su i sad i bili su politički i nikad CIK nije bio nezavisno tijelo, da jest ne bi se lobiralo ovdje i skupljali glasovi i na međustranačkim dogovorima dogovaralo kome pripada koje mjesto u CIK-u, a svi smo ovdje svjedoci da se to dešavalo, samo i prema javnosti, šta nešto kao glumimo, je li, kad smo na vlasti onda je CIK nezavisan, a kad smo opozicija onda je CIK političko tijelo. Prekoračio sam vrijeme, CIK, dakle ubjedili ste me u godinama prije da CIK treba biti dio ovog procesa i ja sam revidirao svoj stav i ja sad snažno se zalažem za to da članovi CIK-a budu tu, da su oni neovisni i da su oni stručni i da bez njih ne može ovo ništa biti. 54
Hvala lijepa. Ispravak krivog navoda, zastupnik Damir Arnaut, izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Pa vidite rekli ste, parafraziram, ali poprilično blisko je onome što ste rekli, da CIK provodi Izborni zakon, a da ne treba učestvovati u izmjenama ili kreiranju Izbornog zakona i na to se malo naslonio gospodin Magazinović. Međutim, vidite, ovo je zakonom propisano, CIK prema članu 2. tačka 9) stav (16) podnosi godišnji izvještaj Parlamentarnoj skupštini BiH o provođenju izbora, provedbi ovog zakona i inicira izmjene ovog zakona. Dakle, zakonom, Izbornim zakonom BiH propisana uloga CIK-a u iniciranju izmjena Izbornog zakona BiH, to je zakonska obaveza, zakonska nadležnost CIK-a i tu nema spora i tako je bilo prije i tako je i dalje sada. Dakle, jasna zakonska nadležnost CIK-a. Meni je takođe, ovaj, nelogično, znači, u Vašem izlaganju ste istakli da smatrate da ovaj saziv CIK-a nije legalan ili legitiman i da iz tog razloga ne trabaju biti članovi grupe, ali prihvatate član 4. ove predložene odluke Kolegija da će Interresorna radna grupa konsultovati CIK. Pa jesu li onda po toj interpretaciji oni samo malo nelegalni i nelegitimni da, dovoljno da ne mogu biti članovi grupe, ali nedovoljno nelegalni i nelegitimni da ih ne možete konsultovati po potrebi. Dakle, ta dva stajališta jednostvno ne idu jedan s drugim, ako Vi zasita smatrate da su oni nelegalni i nelegitimni onda Vi kroz ovaj član 4. prihvatate da konsultujete nelegalno i nelegitimno tijelo. Dakle, činjenica je da su članovi CIK-a imenovani u skladu sa Izbornim zakonom, kao što je takođe jasna, nedvojbena činjenica da je nadležnost CIK-a između ostalog iniciranje izmjena Izbornog zakona BiH. Hvala.
Hvala. Zastupnik Predrag Kožul, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Pa ispravak krivog navoda se odnosi na navod kolege Magazinovića, da je Središnje izborno povjerenstvo na identičan način izabrano, dopunjeno prije nekih pola godine ili nešto više, godine dana i prethodni saziv iz Središnjeg izbornog povjerenstva. Kolegi je, ja vjerujem, bolje nego meni poznato, da je svaki saziv Središnjeg izbornog povjerenstva do sada izabran na temelju natječajne procedure utvrđene zakonom. Je li to tijelo i tada i sada bilo neovisno ili nije, o tome se dade raspravljati, ali procedure ni u kom slučaju nisu bile iste. Ono što mene dodatno čudi, da je kolega uspio promijeniti mišljenje, mi o sudjelovanju članova Središnjeg izbornog pvojerenstva u ovakvoj Interresornoj radnoj skupini iz više razloga nismo promijenili mišljenje i držimo da je to tijelo koje je zaduženo za provedbu izbora kako i sam Izborni zakon precizno utvrđuje. Hvala. 55
Hvala lijepa. Zastupnik Saša Magazinović, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Dakle, nisam ja rekao da je u tehničkom smislu isto izabrano, pošto očigledno da svi znamo da je zadnji put intervenisao Parlament, ranije je to rađeno sa konkursnom procedurom onako kako to, je li, zakon nalaže, ali da je političko imenovanje i prošli put i prije toga i svaki put prije toga, ja to odgovorno tvrdim. Članovi CIK-a se imenuju isto kao direktori agencija na državnom nivou, mjesto pripalo toj i toj stranci, hajde da kažemo javno da je to tako, mislim, koga mi više lažemo, koga mi više lažemo. Hoćete li poimenično, da vas pitam ko je sve bio član HDZ-a, pa jesu ljudi, pa jesu. Je li SDP imenovan tako? Jeste, sve stranke su to imenovale i hajde da se prestanemo pretvarati da CIK neko nezavisno regulatorno tijelo, nije, zavisi sastav od izbornog rezultata, ako si velika stranka dobiješ dva mjesta. Je li to problem? Jeste problem. Zašto? Pa zato što se politički stav artikuliše kroz članove CIK-a. Dokad će to bit? Dok ne nađemo neki model gdje to više neće biti tako. Je li to pogrešno? Pogrešno je. Al' hajde da kažemo i javnosti i svakome da CIK nije nezavisno tijelo i nije nikad bio i sve dok se bira ovdje i sve dok je dio pregovora između političkih stranaka i međustranačkog dogovora, samo može doći onaj koga stranka predloži i to sam ja rekao, da nema razlike između prošlog imenovanja i svih prethodnih imenovanja u tome da su to ljudi poslani iz stranke, koji nazove predsjednika stranke kad je krizna situacija i kaže šta je naš stav, pa se pravna norma prilagođava političkom stavu. Hajmo stvari nazvati pravim imenom.
Hvala lijepa. Zastupnica Alma Čolo, ispravak krivog navoda, izvolite zastupnice.
Ma ja bih željela da dam svoje argumente u vezi sa navodom da CIK ne treba da bude u sastavu ove Interresorne radne grupe, ali u svojoj diskusiji sam rekla da nisam insistirala na tome, jer mi je rečeno da nema dogovora oko toga. Ali evo ja bih rekla nešto kao pravnik zašto mislim da moraju biti. Pa ko je studirao pravni fakultet, učio je, mislim ko god je završio pravni fakultet, kako se prave zakoni i šta je osnov pravnog normiranja, dobro poznavanje oblasti koju pravno normirate. Ako radite zakon o zdravstvenoj zaštiti morate uključiti i stručnjake koji se bave zdravstvenom zaštitom, nije dovoljno biti samo pravnik, morate imati stručnjake iz određene oblasti. Ja mislim da su ljudi iz CIK-a stručnjaci u određenoj oblasti, jer provode Izborni zakon, a samo ako provodite neki zakon nailazite na poteškoće u njegovoj provedbi, nailazite na ono što je problem u provedbi tog zakona i mislim da su to ljudi koji znaju elemente izbornog sistema u BiH i samo mogu biti od koristi. Hvala.
Hvala lijepa. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. 56
Referiram se na ono što su rekli gospodin Arnaut i gospodin Magazinović, na određen način je to i ispravka krivog navoda. Dakle, gospodine Arnuat, nitko ni danas, ni sutra, ni prekosutra neće sprječiti Izborno povjerenstvo, ovakvo kakvo jeste, da inicira izmjene i vjerojatno će to ono moći, a malo se koristi kao legalno, malo nelagalno, zato što jednostavno postoje djelovi dok se to ne razriješi, jednostavno tu činjenicu ne možemo zaboraviti i u tom smislu smo i mi tu konzistentni. A što se tiče gospodina Magazinovića, dakle, vi ste isti kao i mi kad govorite o članovima HDZ-a. Dakle, ja nisma tad, ne sjećam se da sam sudjelovao u tome o čem ste pričali, al' dakle i vi ste promijenili mišljenje, pa evo i mi sad, i vi ste nas uvjerili, ako ćemo tako. Dakle, vi ste sad nas uvjerili da je to političko tijelo i nemamo nikakvih problema, dakle, prihvatili smo vaše argumente prije četiri godine, pet, kad ste to nas uvjeravali i to je sve u redu, ali, dakle, s tom razlikom što je tada sve bilo izabrano po zakonu. Međutim, sad su izabrani izvan zakona, gospoda iz Središnjeg izbornog povjerenstva. Dakle, slažem se sa svim što ste rekli, da su političko tijelo, sve je to ok, samo, dakle, postoje procedure, danas sam nekoliko puta o tome govorio i ne bih da se ponavljam, dakle, nisu izabrani sukladno zakonu i da ne ponavljam ono što sam već danas govorio u nekoliko navrata. Dakle, evo i mi smo promijenili, jesu političko tijelo i sad ne trebaju dok se ovo pitanje ne riješi. Hvala lijepa.
Borjana Krišto, ispravka krivog navoda.
Hvala lijepa. Na navode Saše Magazinovića se sada neću referirati, jer su kazali i Predrag Kožul i Nikola Lovrinović, ali ovo što je sad kazala kolegica Alma Čolo, zašto ona kao pravnica misli da članovi Središnjeg izbornog povjerenstva trebaju biti dio tima i trebaju kao stručni ljudi sudjelovati u izmjenama Izbornog zakona, čija je zapravo oblast to ko jeste. Evo se ja neću, ovaj, hvaliti nekakvim svojim pravnim iskustvom, iako sam jedno vrijeme radila kao referent za normativnu djelatnost, kad sam počinjala da se učim kroz pravnu praksu jel', ono što jeste Vama poznato, pa zato na neki način i jeste kao replika, ali više nadopuna, ovaj, u smislu toga, zato naravno predlagatelji zakona su određena ministarstva koja imaju stručne ljude i ovaj za predlaganje zakona iz svoje oblasti. Naravno, da ne predlaže Ministarstvo zdravlja zakone, recimo, o parničnom ili kaznenom postupku itd. međutim u ovom slučaju kada govorimo o jednoj ineterresornoj radnoj skupini, govorimo upravo sa aspekta toga da u radnu skupinu budu predloženi predstavnici izvršne i zakonodavne vlasti uz asistenciju i stručnu pomoć svojih službi, koji jedino mogu pomoć da donesemo jedan takav zakona koji bi bio, naravno, provodi i jasan itd. i koji bi ispunjavao sve one uvjete i pravila koja nam nalaže procedura kod usvajanja, odnosno donošenja zakona, misleći na sve nekakve pravno tehničke primjedbe i ovaj što nam je uvjet i pretpostavka da ispunimo kada predlažemo određene zakone. Tako da u ovom slučaju, još ću jednom ponoviti, znači, Središnje izvogno tijelo, ma šta neko mislio ovdje i govorio, da je ista situacija, nije ista situacija, ovakva situacija nikad nije bila, jer ovo tijelo je imenovano sad isključivo na prijedlog političkih stranaka i u tom smislu su političke osobe, drugačije se ne mogu konotirati ili percipirati, a da je izvršeno temeljem javne procedure, bez obzira što neko iznosi primjedbe, prijedloge, da je to ovako i da je to i tada na prijedlog političkih stranaka, to 57 je ipak na način kao što to zakon provodi i temeljem javne procedure koja je omogućila svim drugima koji se osjećaju i imaju sposobnost da rade taj posao, da budu, ako ništa, u istoj poziciji kao i svi drugi, da im se omogući da se prijave na tu natječajnu proceduru. Hvala lijepo.
Zastupnik Helez, diskusija.
Zahvaljujem uvaženi dopredsjedavajući. Ma gledajte, ovdje prvo ne znam šta se želi postići sa ovom Interresornom radnom grupom, ovdje imaju dvije stvari oko izmjene Izbornog zakona, jedna je tehničke prirode, a druga je pravno političke prirode. Ako tretiramo ovu tehničke prirode, ono što je za mene trenutno važnije, to se odnosi na proces provođenja izbora, njihove transparentnosti i nisam siguran kroz ovu predloženu Interresornu radnu grupu da bi se to tretiralo. Ukoliko uđemo u ovaj drugi dio, pravno političi, koliko ja poznajem i velika većina pravnika koje sam slušao i koje izuzetno cijenim, kažu da se to ne može promijeniti bez promjene Ustava. Da bi se pomijenio Ustav, evo jedna od presuda Evropskog suda oko izbora članova Predsjedništva, neophodno je da se promijeni Ustav. Ukoliko uđemo u to, vi znate svi ovdje, da za promjenu Ustava treba 2/3 većina, to je jedan od ključnih razloga zašto trebaju biti predstavnici opozcije u ovoj Interresornoj radnoj grupi. Što se tiče struke, ovaj, gospođo Borjana, ja mislim da mi imamo dovoljno pametnih ljudi, ali ovo je više političko pitanje, ovdje se radi o dva dijametralno suprostavljena stava, ovdje se radi o ustavnom ustrojstvu BiH. Ovo je jedan od najključnijih i najbitnijih zakona ukoliko uđemo u ovaj drugi dio izmjena Izbornog zakona. Ukoliko se desi, a po ovoj radnoj grupi kako je predložena, ja ne sumnjam da bismo dobili zakon da svako od ..., svaki narod bira svoje predstavnike i samo nam još fale granice i to je podijeljena država BiH. Zato je posebna odgovornost danas na zastupnicima iz SDA, hoće li podržati da se ova Interresorna radna grupa proširi na opoziciju, a i zašto ne bi, svi smo izabrani na izborima i čak ima nas iz opozicije koji smo dobili više pojedinačnih glasova nego ovi iz pozicije. Šta je legitimnije od osim ličnih glasova na direktnim izborima. Zato podržavam ove koji su kazali da predstavnici svih političkih stranaka trebaju imati svoje predstavnike u ovoj Interresornoj radnoj grupi. Ovo sad kako je predloženo, ovdje otprilike dominira grupacija koja je za izmjenu Izbornog zakona, koja dijeli BiH na tri dijela. Stoga podvaličim, ovo je jako opasno ako ostane u ovakvom sastavu. I zato ili predlažem da se tačka dnevnog reda povuče, pa da je dopunimo, da ozbiljnije pristupimo ili da dopunimo ovu, ovaj Zaključak i predložimo da svaki član kluba, po jedan član kluba da bude predstavnik ovoga. I oko ovoga CIK-a, ja sam više za to da budu eksperti, koji se bave ovom problematikom, nego predstavnici CIK-a, jer CIK provodi izbore i nisu neophodni ovdje da budu. I na kraju krajeva, šta god da se desi, to će doći ovdje, ovaj prijedlog i mi ćemo dat zadnju riječ, mi i Dom naroda. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku Helezu. Zastupnik Zlatan Begić, rasprava, izvolite zastupniče. 58
Poštovana predsjedavajuća, poštovane kolegice i kolege, poštovani predstavnici medija, uvaženi članovi administracije Parlamentarne skupštine BiH. Evo, bojim se da smo otišli, po običaju, malo, malo predaleko. Ovdje svi ljudi koji sjede u ovoj sali sasvim sigurno imaju veoma dragocjena iskustva kada je riječ o izbornom postupku. Neko je dugo vremena u politici, neko je kroz političku partiju vodio određene procese, ljudi su bili na listama imaju određena iskustva, imaju određena saznanja, znaju gdje su to problemi, neko se profesionalno bavio normativom u svojstvu državnog službenika, referenta itd. Ja sam, primjera radi, magistrirao i doktorirao na ovoj problematici, objavio nekoliko knjiga, tridesetak naučnih radova širom svijeta, od SAD, preko Njemačke, Engleske, gdje se prostor ne daje tako lako. Uglavnom ja se ovdje slažem sa većinom kolega, svi smo mi ovdje ljudi koji imamo određena iskustva, što kroz svoju praksu, što kroz profesiju, što kroz naučni rad o izbornom procesu i onome šta on znači. Ne mogu se složiti sa pristupom koji ide za tezom, da uporno ponavljanje određenih stvari na kraju treba u javnosti proizvesti utisak da je riječ o nečemu što je nepobitna istina. Mi nismo sud da bismo ovdje ocjenjivali da li je neko legalan ili nelegalan, a mislim da je i onima koji stalno jedan za drugim ponavljaju da je neko nelegalan ili da je nelegano izabran sasvim jasno da je riječ o dva postupka od kojih su oba zakonita i to jeste suština ustavnih mehanizama, da daju ventil koji će omogućiti funkcionisanje sistema onda kada sebi neko uzme za pravo da blokira sistem. Evo, mi ponovo imamo istu situaciju, ponovo je propušteni su rokovi za imenovanje člana CIK-a, zašto je to ljudi tako, zbog čega to radimo? Pa rokovi su jasno postavljeni, mi danas možemo ponovo predložiti i izabrati člana CIK-a i to je po zakonu, to zakon kaže tako. I odma da vam kažem, te javne procedure i javni konkursi ili natječaji, koji se provode u BiH, ja sam učestvovao na nekoliko, dok nisam bio član političke partije, ja sam u politici od skoro, prije dvije, tri godine, gdje mi je rečeno džaba si se prijavio to je pripalo ovoj ili onoj stranci i nemojte da budemo licemjerni, ovdje se pozicije dijele i tamo gdje se ne bi smjele dijeliti po političkom ključu i po rezultatu političkih izbora, to je ono što sam ja vidio i u ove dvije godine, mada sam to znao i prije. Postavlja se pitanje, je li igdje na svijetu drugačije ili je to ta demokratija koja podrazumijeva izlazaka na izbore, ostvarivanje određenog rezultata i onda participiranje u određenim institucijama? Možda nas ovi stranci, o kojima je kolega Magazinović jako lijepo govorio, i potpisujem svaku njegovu riječ, zapravo su pogrešno učili ovih 20 i kusur godina, da su demokratija neke nezavisne institucije, neki ljudi koji su došli niodakle, po prijedlogu ničijem, nije to mnogo drugačije ni u zapadnim zemljama, da se mi razumijemo, samo što u zapadnim zemljama imamo izgrađenu demokratsku svijest, imamo vladavinu prava i imamo barem kakvu takvu dosljednost. Dakle, cijenim ovdje iskustvo ljudi i ljudi koji su predloženi nesumnjivo imaju dragocjeno iskustvo da učestvuju u radu ove grupe, kako stručno, rekao bih i političko, ali bih rekao da smo zaboravili nešto i u tom smislu ja ću predložiti dva zaključka. Jedan je na tragu diskusije kolege Magazinovića, a tiče se transparentnosti. Zaboravili smo odakle je se krenulo, šta je ljudi sa nacionalnim manjinama? Pa prva opomena je nama stigla zgog toga, a da ne govorim o tome šta je s nama koji ne pripadamo ni nacionalnim manjinama, ni konstitutivnim narodima, koji svoju nacionalnu pripadnost vezujemo za građansku, državljansku pripadnost ovoj zemlji. I u tom kontekstu, dakle slažem se, nama treba dijalog, treba nam široki dijalog i mislim da je svako dobrodošao u tom dijelogu i treba nam povjerenje i treba nam da razgovaramo, da saslušamo jedi druge. 59 Izvinjavam se što sam probio vrijeme, zbog ograničenosti vremena pročitaću svoja dva zaključka, koja ću predložiti: 1. Predstavnički dom Parlamentarne skupština BiH zadužuje [[govornik se upozorava na vrijeme]] Kolegij da uputi poziv Vijeću nacionalnih manjina BiH da delegiraju najmanje dva člana, predstavnika, koji će biti punopravni članovi [[govornik se upozorava na vrijeme]] Inrerresorne radne grupe za izmjenu izbornog zakonodavstva BiH. 2. Sjednice Interresorne radne grupe bit će otvorene za javnost, uključujući i medije. Hvala lijepa, izvinjavam se što sam prekoračio vrijeme.
Hvala zastupniče. Zastupnik Nikola Lovrinović, rasprava, izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Probaću se kroz ovu svoju diskusiju osvrnuti na ono što su kolege dosad rekle o ovome prijedlogu, dakle, za imenovanje Interresorne radne skupine za izmjenu Izbornog zakona. Gospodin Šarović je u jednom trenutku rekao, aludirao je na odgovornost parlamentarne većine, nas zastupnika itd. s čim se ja apsolutno slažem i doista je to tako, dakle, ima parlamentarna većina i vrlo je odgovorna i treba tu svoju odgovornost preuzeti, preuzeti na sebe, preuzet da vodi, preuzet da donosi odluke i preuzet, dakle, da rješava pitanja koja stoje pred njom. Dakle, apsolutno je to odgovornost i s tim se slažem. U tom kontekstu gospođu Čolo, koja je dio parlamentarne većine, pozivam da povuče svoje prijedloge zaključaka, jer i, a o drugima ću se zaključcima kasnije izjasniti, jer nisam siguran, dakle, da ovakvim prijedlozima zaključaka koji su padala, evo i sad od kolege Begića, da ćemo, dakle, u situaciji da imamo 20, 30 ili 40 članova Interresornog radnog povjerenstva za izmjenu Izbornog zakona išta riješiti, dakle. To ogromno će biti tijelo, koje vjerojatno neće ni samo ništa moći donijeti, kao što je rekla gospođa Krišto. A ono što će to raditi, nešto od toga je gospođa Krišto rekla gospođi Čolo, znači, Sejdić-Finci, pa znamo to su ... na koncu konca Interresorno radno povjerenstvo može pozvati sve zainteresirane i po svom nahođenju da dostave prijedloge koje žele uputiti kako bi se našle u izmjenama Izbornog zakona. Gospodin Magazinović je govorio o tome da, o ulozi međunarodnih predstavnika i je se slažem s tim, dakle, sve će se rješavati ovdje u Parlamentu, evo on je izašao, ali sluša me dole pored vrata. Dakle, slažem se apsolutno sa njim što je rekao, međutim, dakle, očito da sada stav možda predstavnika međunarodne zajednice, pod znacima navoda, nije nešto što je njemu dopadljivo ili nekima drugim. Dakle, slažem se apsolutno, mi donosimo odluku, mogu sugerirat kao što sugeriraju svi drugi koji sudjeluju u ovome procesu, nikakav problem nije, ali sam zato dosta da ovaj Parlament o tome donosi odluku i donijeće, ako Bog da, o tome odluku. Zbog toga ne radi se ovdje, dakle o, gospodine Helez, o sukobu dva principa, rekli ste tehničkoga i ovog političko pravnog, čini mi se ovakvo ste nešto rekli. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 60 Da, i politička dva koncepta, ok, neka se to radi, međutim radi se o tome da se ovdje poštuje Ustav, mi moramo donijeti Izborni zakona sukladno ustavnom uređenju koje je trenutno na snazi. A jel' se on sad nekom sviđa ili ne sviđa, e kad dođemo do izmjena Ustava, ono što ste sami rekli, onda će vjerovatno Izborni zakon biti sasvim drugačiji nego što je ovaj. Zbog toga, da ne duljim dalje, ja predlažem jedan zaključak, ako se kolege slažu, dakle, prije svega da usvojimo danas ovaj prijedlog sastava Interresorne radne skupine, kako je ovdje nama predočeno, a da se, dakle: Zadužuje se Zajednički kolegij da razmotri sve prijedloge za proširenje Interresornog povjerenstva i o tome izvjesti oba doma Parlamentarne skupštine BiH. Dakle, time bismo mogli možda ući u proceduru u narednoj sjednici za izmjene, ne znam, eventualno ove odluke koje danas donesemo, ali da vidi i broj i sastav, je li to previše tijela, je li to, dakle, možda čak i ove detalje o tome što će to povjerenstvo raditi, ali u suštini da, puno je zaključaka danas ovdje palo, da to ad hok donosimo, a imamo konkretan prijedlog Zajedničkog kolegije i meni se čini da bi to trebali danas donijeti, da od nečeg krenemo. Hvala lijepa.
Hvala zastupniku. Zastupnik Zukan Helez, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Gospodine Lovrinoviću, naš Ustav nije sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima i to je osnovni problem. Ja sad kao građanin ove države, kao stanovnik ove države, nemam pravo da glasam za člana Predsjedništva ili za predsjenika svoje države, ne samo ja nego pola stanovnika ove države ne može da utječe ko će mu bit, na to ko će mu bit predsjednik države u određenom mandatu. Ja nisam mogao, niti može iko iz Federacije glasati za trenutno predsjedavajućeg Predsjedništva, gospodina Milorada Dodika. Ako se ide dalje, da ja sad imam pravo odlučiti između dva čovjeka u, kako Ustav kaže između Hrvata i Bošnjaka, ako mi se i to pravo još svede na minimum, pa mogu samo za jednog glasati, onda mi idemo kontra ove Konvencije o ljudskim pravima, idemo kontra evropskih, kontra svjetskih standarda. Znači, ja bi živio u državi gdje mogu glasat samo za jednog od tri člana, odnosno samo jednu trećinu mandata predsjednika moje države. Recite mi gdje to ima? I dok god mogu ja ću se borit u ovom Parlamentu i na sve druge legalne načine da se to ne desi, da idemo u dalja ograničavanja i to treba da bude pravo svakog građanina da može da bira svakoga na cijelom prostoru BiH, ne vidim šta je tu sporno.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda, izvolite. 61
Kolega Helez, sve ovo može i da stoji što ste Vi rekli, međutim ako nećemo poštivati Ustav koji je na snazi, koji, ako se ne varam, jer sudac jedan u Strazburu izuzeo je svoje mišljenje govoreći o tome da je pun diskriminacije, al' da sudovi ne mogu odlučivati kakav će Ustav bit, nego Ustavotvorna skupština i oni koji državu prave. Prema tome, ona je takva kakva jes sad i možda se velikim dijelom mogu složiti sa Vama što Vi govorite, međutim, dakle, on je takav kakav je i on mora imati takav Izborni zakon, dok to ne promijenimo, mi moramo poštivati Ustav koji je na snazi. Ako Vi hoćete i želite, dakle, da se opredijelite između biranja, recimo, u Federaciji dva člana Predsjedništva Bošnjaka i Hrvata, evo hoću i ja da budem kao Hrvat na listi za člana Predsjedništva iz reda bošnjačkog naroda i to je moje građansko pravo. Znači, to ću se možda kandidirati na idućim izborima, da budem Hrvat ispred Bošnjaka član Predsjedništva, ako ćemo tako, dakle, i to su moja građanska prava. Dakle, mi imamo ... očito nejasno postavljen Ustav, ali ga imamo kakvog ga imamo i mi ga moramo poštivati, ja mislim da se u tom slažemo. A da li sve te treba izmjene i druge koje su ljudi govorili, ja ne dvojim, možda i trebaju i trebaju i ja se slažem, ali ovog trenutka imamo šta imamo. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Zukan Helez, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Gospodine Lovirnoviću, doćemo mi na isto, ja to želim upravo da se Vi kandidujete u ime bošnjačkog, u ime srpskog, hrvatskog naroda i ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] nema veze, ma nema veze,
Molim vas, molim vas.
potpuno mi je svejedno, znači, ja se zalažem za to, e sad ima jedan suštinski problem ovdje, koji će sigurno imati ova komisija i ovaj Parlament i ova država, a to je presuda domaćeg Ustavnog suda i presuda međunarodnih sudova u dobrom dijelu su u koliziji i to ko posloži taj je pravi pravni ekspert i da svi budu zadovoljni.
Hvala lijepa. Zastupnik Nenad Stevandić, rasprava, izvolite zastupniče. 62
Pa de ne bih, ovaj, aktivirao ispravku krivog navoda, da kažem, prvo uvažavam da svako može da kaže ono što hoće i to mora biti bazirano na nekom Ustavu, znači. Gospodin Helez maločas kaže predsjednika države BiH, da on ne može da glasa u Banja Luci ili ne znam u čitavoj ... pa nema država BiH predsjednika, ima Predsjedništvo, glasate za Predsjedništvo i svi imamo ista prava po važećem Ustavu i zakonu, ovdje da pričamo ljudi gluposti koje nemaju veze sa trenutnim stanjem, ni sa Ustavom, ni sa ustrojstvom naroda, ni entiteta. Nismo mi to izmislili, to je važeći Ustav. Htio sam da kažem, da evo u konslutaciji, ja i gospodin Galić nećemo uopšte da učestvujemo u ovoj Interresrnoj radnoj grupi, bilo preko kluba, bilo preko partije. Mada poštujem stav da je bolje možda da imaju predsjednici političkih partija u ovoj Interresornoj radnoj grupi, nego predstavnici CIK-a. Ne znam zašto bi bili istovremeno partije i predstavnici CIK-a koje su upravo predložili te partije i koji sa njima upravljaju, da se ne lažemo. Šta će onda dupli igrači tu? Zašto bih ja imao povjerenja u CIK, evo moje lično iskustvo na ovim izborima, kad sam ja izabran za poslanika ovdje, imao sam situaciju u Republici Srpskoj da pravimo ili koalicione liste ili neke ugovore. Ja sam, mi smo se odlučili u Ujedinjenoj Srpskoj da napravimo ugovor sa SNSD-om. Onda su me kolege iz SDS-a tužile i tražile da se skinem s liste, jer je ta lista, nije bila koaliciona nego je imala neki, da kažem, obligacioni odnos. Onda je CIK donio odluku da oni mene ne mogu skinuti s liste, a onda jedan člana CIK-a me je tužio sudu, protiv toga istog CIK-a, tražeći da me opet sud skine s liste. Ja treba sa tim ljudima da sjedim u Interresornoj radnoj grupi i da raspravljam o Izbornom zakonu. To su isti ljudi koji su kada je izabran novi sastav CIK-a u lokalnim izborima pisali šta sam ja pjevao u Veneciji u odluci da se zabrani rad političkoj partiji koju predstavljam, šta sam pjevao u Veneciji sa svojim drugarom i to je bilo na dnevnom redu CIK-a zajedno sa nekim drugim stvarima o spotovima gdje razumijem da ima nekih politički meritum da raspravlja jel' to ovo, jel' to ono. Poštujem sve vas koji mislite da to nije dobro, koji mislite da je ... znači, ali zamislite znači privatnu arhivu, sa privatnog profila razmatra CIK šta sam ja pjevao na nekom čamcu u Veneciji. I ja sad sa tim ljudima treba da budem u nekoj interresornoj radnoj grupi, koje je delegirala politička partija koja je sa tim htjela da utiče na izbore u Republici Srpskoj, da se skine stranka koja je imala najveći rast od 300%, koja je dobila i nekoliko gradonačelnika, predsjednika skupštine i to, to je demokratija je li, u tome da učestvujem. Ma gospodo ja se ne slažem sa puno vas, ali kao čovjek prihvatam da vi to govorite, da imate pravo, da to što vi govorite neki ljudi podržavaju, koji će vas ovdje izabrati, a da mi ovdje djelujemo po Ustavu, jer predstavljamo svoje narode i entitete. Šta ste uradili sa tim CIK-om, pa to samo vi znate i sada imamo, sada nećete, naravno kolege iz SDA, podržati ovu priču da se imenuje novi član CIK-a, jer mu ističe mandat za 48 sati, saćete, sad to nećete. A onda ste kad im je isticao mandat za mejsec dana, da bi napravili uticaj na svoje koalicione partnere iz Republike Srpske i birali ko će koliko dobiti na izborima, onda ste prihvatili i promijenili ste članove CIK-a i častili ste kolege iz SDS-a i PDP-a da ih oni predlože, prekidali smo sjednicu, Vi ste gospodine Omsnoviću otišli, pa malo s gospodinom Mektićem, pa dogovorili, pa došli i onda smo mi izabrali taj CIK. I to je CIK koji je razmatrao šta ja radim na svom privatnom putovanju sa svojom porodicom i ... i mi u tom i sad ja treba tim ljudima da vjerujem. A ako ćemo gledati političku podršku, tad na prvim izborima kad su me tužili, dobio sam više glasova pojedinačno od sve i jednog tog, kako se zove, koji su učestvovali u tom cirkusu, jer sam napravio 28 700. Znači, trebalo je da se ponizi 28 700 ljudi da bi se častio onaj ko je dobio 10, 12 hiljada. I to je svrha ove priče ... ima takvih stvari vezano i za izbor gospodina Komšića, al' nisam ja taj koji treba to da priča. Toliko tu ima nelogičnosti, toliko je to, da budem iskren, providno šta mi radimo. 63 Osnova je svega, ako smo napravili Mirovni sporazum '95. prihvatili da živimo jedi sa drugima, u državi koja se sastoji iz dva entiteta i tri naroda, koja bira tri člana Predsjedništva, koji predstavljaju svoje narode, šta će nam igrarije da Zukan Helez zna bolje koga treba izabrati u Banja Luci, a ja znam koga treba izabrati u Sarajevu i da on bira nekoga iz Banja Luke, a ja iz Sarajeva. Pa zamislite kakav je to cinizam, kakvoj to demokratiji vodi. Pa naši bi stručnjaci da [[govornik se upozorava na vrijeme]] Ameriku da razjasne izbore, i završiću za sekund, da razjasne izbore u Americi. Najbolje da mi objasnimo koja država koliko daje elektronskih glasova, jer mi smo veliki stručnjaci. Svaki sistem se sastoji iz standarda i specifičnosti. Standardi su demokratski, imate pravo glasa, da vaš glas ne bude..., a specifičnosti su ustavna uređenja svake države, BiH i Amerije, samo se u tome krećemo, al' u tome se ne kreće ni ova inicijativa, ni ovaj sadašnji sastav CIK-a, ni sadašnja politička ova konstalacija u BiH. Hvala.
Hvala lijepa. Zastupnik Džena Đonlagić, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Ispravak krivog navoda je na dio predstave ili izlaganja zastupnika Stevandića. Vidiš Stevandiću, nije Vas CIK kaznio zato što ste pjevali i ne ulazeći da li Vi pjevate dobro ili ne, nego zato što ste pjevali četničke pjesme, zato Vas je kaznio, a ne zato što ste pjevali. I drugo članovi Predsjedništva i po važećem Ustavu, ne predstavljaju narode nego se biraju iz reda pripadnika jednog, drugog ili trećeg naroda i kad uđu u Predsjedništvo BiH onda predstavljaju državu BiH vani, kada implementiraju i sprovode vanjsku politiku BiH, a u BiH predstavljaju sve građane BiH, kao institucija, kao Predsjedništvo BiH. Hvala.
Zastupnik Zlatan Begić, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Poštovana predsjedavajuća, pa evo onaj samo da iskoristim priliku vezano za izlaganja koja su se mogla čuti, a tiču se kako može učestvovati u izradi nekog akta organ koji provodi taj akt. Znate kad idemo u krajnje granice nedosljednosti, onda upadamo u logičke zamke, iz toga proizilazi da Vijeće ministara ne bi smjelo predložiti nijedan zakona, jer svaki zakon koji ovdje se usvoji njega provodi Vijeće ministara putem svojih agencija. Dakle, ja potpuno razumijem, potpuno mi je jasno, da ljudi mogu imati svoje pravo i svoje mišljenje i ja to uvažavam, sprem određene institucije, sprem određene odluke, slagati se ili ne slagati se, ali bojim se da upadamo u neke logičke nedosljednosti i onda iz toga proizilaze i zaključci koji logički nisu održivi. Eto toliko, hvala vam.
Hvala zastupniku. Zastupnik Nenad Stevandić, ispravak krivog navoda, izolite zastupniče. 64
Evo samo prvo, gospodine Đonlagiću, znači, „Morem plovi jedna mala barka“ nije četnička pjesma, iako se u njoj spominje Draža Mihajilović komandant Jugoslovenske vojske u otadžbini, znači, nije četnička pjesma, znači. Ja sam partizansko dijete, ovaj, al' to nije četnička pjesam. Ako Vas interesuje spisak četničkih pjesama dostaviću Vam, ali to nije. Da, nije, Vi pjevajte sevdalinke, hvala Bogu. Znači, morate znati kad o nečemu raspravljate šta je to pjesma, znači, to je pjesma o majci koja traži sina, rado bih Vam je poslao da poslušate. Znači, to nije četnička pjesma i ne možete Vi kvalifikovati koja je četnička pjesma, s ponosom je pjevam, to je rodoljubiva pjesma, nema veze sa četnicima, ne veličam jedan pokret, nema ideološki karakter, govori da majka traži sina, tačno. Drugo, pa koga predstavljaju članovi Predsjedništva kad su oni izabrani iz reda srpskog, hrvatskog i bošnjačkog naroda? Mislite oni su izabrani u ime naroda, a onda će u Predsjedništvu predstavljati nekoga drugog, onda će predstavljati građane. Ajte, molim vas lijepo, pa kad Milorad Dodik traži vitalni nacionalni interes, on traži vitalni nacionalni interes iz Republike Srpske, je li tako, pa naravno iz Republike Srpske. Članovi Predsjedništva predstavljaju i narode i entitete, tako piše u Ustavu. I druga stvar, kad ste već rekli da je mene kaznio CIK. Nije mene niko kaznio, gospodine Đonlagiću, ja sam sve dobio na sudu i zato Vam govorim sud je odbacio te kvalifikacije, CIK je pogriješio, CIK je kršio zakon nije Nenad Stevandić, to je dokazao sud, ali je ostao utisak taj da Vi meni pričate da je mene neko kaznio, to taj CIK radi. To je politička konstalacija ovje u BiH, to Vi upravo i ponavljate ono na što sam ja upozoravao. Ja sam na sudu dobio, pa što taj CIK nije podnio ostavku kad je pokušao nelegalno da zabrani političku partiju, nelegalno da kazni nekoga, dva puta je izgubio na sudu, ide direktno na mene. Pa vi ćete sutra dignuti ponovo ruku za taj CIK, jer Vam se dopada ako on nešto radi protiv Stevandića. Ja neću, ako bude radio protiv Đonlagića, jer poštujem te osnove, da kažemo, postulate i kodekse, Vas biraju građani i narodi koje Vi predstavljate, Vi [[govornik se upozorava na vrijeme]] u njihove ime, ja u ime svog i ne pada mi na pamet da ja preko CIK-a Vama to pravo oduzimam, a Vi podržavate da CIK meni to pravo oduzme. Zato neću da učestvujem u tome cirkusu.
Zastupnica Mirjana Marinković-Lepić, nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda.
Ma molim vas, mi smo zaista odstupili od dnevnog reda i ovdje pričamo o stavrima, mislim, koje nemaju veze sa izborom, dakle, radnog tijela i već kako smo ga nazvali, za izradu izmjena Izbornog zakona i ja molim da se zaista vratimo na tu tačku dnevnog reda i na ono što je suština te tačke.
Hvala zastupnici. Mi se, mi nismo odstupili od utvrđenog dnevnog reda, zastupnici su kroz svoje stavove i rasprave iznosili stajalište i mišljenja koja su izazvali replike, odnosno ispravke krivog navoda i na kraju smo kod ispravki krivog navoda još uvijek, kolegice. Ispravak krivog navoda, Adil Osmanović, izvolite zastupniče. 65
Hvala predsjedavajuća. U nekoliko diskusija se iznijela teza da CIK nije izabran u skladu sa zakonom, ja zaista ne mogu da vjerujem da neko može iznijeti takvu jednu tezu. Ovaj Parlament u skladu sa Poslovnikom o radu je izglasao članove CIK-a i zna se koji je pravni lijek za to, to je Sud BiH. Ovaj isti CIK je proveo izbore, općinske izbore, proveo izbore u Mostaru, to pokazuje da je on zaista potpuno zakoniti. Ovo što je kolega Stevandić rekao, zbog tog sam i ustao najviše. Pa je li Vi, kolega Stevandiću, smatrate da je samo zakonito ono što SDA i Vi glasate, ako SDA glasa nešto sa SDP-om i DF-om i nekim drugim političkim strankama, to nije zakonito, je li? Zakonito je ono što se ovdje usvoji u skladu sa Poslovnikom o radu ovog visokog Doma, lijek je potpuno jasan, imate Sud BiH koji to može osporiti. Hvala.
Hvala zastupniku. Zastupnica Mirjana Marinković-Lepić, ispravak krivog navoda, izvolite zastupnice.
Ja bih ispravila krivi navod gospodina Stevandića, da mi imamo svi u BiH ista prava. Nemamo, zato što se upravo u Ustavu BiH krše ljudska prava i krši se, dakle, krše se sve međunarodne konvencije, jer mi građani BiH nemamo na čitavoj teritoriji BiH ni aktivno, ni pasivno biračko pravo. To je jedna ispravka krivog navoda. A druga ispravka krivog navoda je upravo o tome koga predstavljaju članovi Predsjedništva. Ja bih u prilog tome da ovaj navod nije ispravan, da, recimo, Milorad Dodik predstavlja Republiku Srpsku, a ostala dva člana Predsjedništva Federaciju, pročitala tekst zakletve koje polažu članovi Predsjedništva, koji kaže – da se ovim zaklinjem da ću savjesno obavljati datu mi dužnost, poštovati Ustav BiH, provoditi Opći okvirni sporazum za mir i njegove anekse u cjelosti, štititi i unapređivati ljudska prava i osnovne slobode, te brinuti o interesima i ravnopravnosti svih naroda i građana. Prema tome, u tome se sastoji ispravak krivog navoda.
Hvala zastupnici. Zastupnica Alma Čolo, ispravak krivog navoda, izvolite zastupnice.
Pa ja bih ispravila krivi navod gospodina Stevandića, što je rekao – šta će nama ova igrarija, da raspravljamo ko bira kojeg člana Predsjedništva. Pa ne treba nam, ali je to obaveza i to je jedan od ključnih prioriteta iz Mišljenja Evropske komisije pod tačkom 4.f. to su presude Suda iz Strazbura, to je svako šest mjeseci izvještaj Monitoring komiteta Vijeća Evrope, koji opominje ovaj Parlament, između ostalog, da podržavamo i zadržavamo rasnu diskriminaciju. Jer znate šta, davati privilegije Bošnjacima, Srbima i Hrvatima u odnosu na sve druge, bez 66 obzira koliko ih ima u ovoj zemlji, nek je to jedan, drugi koji nije Bošnjak, koji nije Srbin, koji nije Hrvat, je ustvari razlikovanje po osnovu etničke pripadnosti. Ja jesam Bošnjakinja i možda je dobro što meni Ustav daje određene privilegije, ali to je protivno međunarodnim standardima i to je protivno UN-ovoj Konvenciji o zabrani rasne diskriminacije, to je protivno Evropskoj konvenciji o ljudskim pravima, to je protivno međunarodnim dokumentima i neko je nama naložio da to popravimo. E sad, Vi u diskusiji, vidim neki kažu treba mijenjati Ustva, pa nećemo mi mijenjati Ustav – pa kako ćemo promijeniti Izborni zakona ako nećemo promijeniti Ustav u skladu sa međunarodnim standardima? Ja vjerujte, pravo da vam kažem, ne znam šta ću u toj radnoj grupi raditi.
Hvala lijepo. Zastupnik Nenad Stevandić, ispravak krivog navoda.
Hvala lijepo. Cijenjena koleginice Čolo, Ustav je temeljni akt i on je taj standard poštovanja prava ustavnih nadležnosti ... unutar Ustava vi možete, naravno, pričati o tome ko krši, ko ne krši ljudska prava, to se reguliše zakonom u okviru toga konstitutivnog akta. Prema tome, nisam ja to izmislio. I u Ustavu Amerike ... iz neke zemlje imaju veća prava nego iz neke druge zemlje, ali biraju na svom, da kažemo, temelje svega je demokratski princip, temelj i ovdje je demokratski princip, da narodi i entiteti biraju svoje predstavnike. Mi smo na takav Ustav pristali, šta sad treba da znači, da ćemo mi zalagati se za ljudska prava koja znače kršenje Ustava, to je najklizaviji pravni teren i neću, ja nisam ekspert, ja sam to mnogo puta sa svojim kolegama iz pravnog tima pokušavo da razumijem, to je klizav pravni teren, ali ono što nas ustrojava kao poslanike, kao ljude, kao to sve, je Ustav. Taj Ustav bira tri člana Predsjedništva, Srbina, Hrvata i Bošnjaka, ispod toga načina kako se bira i ko koga može pravarit da nekoga drugoga izabere i to je kršenje ljudskih prava i ta se ljudska prava krše pripadnicima hrvatskog naroda koji ne bira svoga predstavnika, negu mu ga biraju drugi, ali to niko neće da promijeni i nisam ja zadužen da to branim i da o tome pričam, ja samo ne, to mi je primjer da ne dozvolim da se to desi mome narodu. Što se tiče zakletve, cijenjena ova narodna poslanice, ovaj, ja sam isto položio ovu zakletvu, kao i gospodin Dodik i gospodin Komšić, Džaferović. Zakletva ne mora da ima veze, a ovdje pogotovo nema veze sa onim koga Vi predstavljate, nema nikakve veze, ja sam položio i Hipokratovu zakletvu, položio sam i Hipokratovu zakletvu, položio sam i ovu, od pet hiljada ljudi koje sam ja operiso sigurno ima 500 Bošnjaka, ne postoji diskriminacija i ja se ovdje kad predlažem nešto za vakcine mislim na svakog građanina i u Stocu i u Kalesiji BiH, nikad nisam tražio bilo šta [[govornik se upozorava na vrijeme]] se izglasa za Republiku Srpsku. Zakletva nema veze sa tim koga predstavljate, zakletva je čin poštovanja onoga što ste položili.
Hvala. Zastupnica Mirjana Marinković-Lepić, rasprava, izvolite. 67
Dakle, ja bih da se vratimo na temu, a to je izbor ovog, ovaj, radnog tijela. Mislim, prvo da u ovom Zaključku o formiranju te Interresorne radne grupe apsolutno nije stavljen rok, što je takođe jedna manjkavost, jer u tom slučaju, znači, ta Interresorna radna grupa može da radi beskonačno i da, znači, dočekamo i sljedeće izbore bez izmjena Izbornog zakona. O CIK-u više ne bih, jer ovdje je već mnogo toga rečeno, samo bi ipak još jednom napomenula, član 2.5. tačka 6) Izbornog zakona, tako da više ne diskutijemo o tome. A takođe, ja bih ovdje isto postavila pitanje, hoćemo li mi mijenjati Izborni zakon na način da ne primijenimo Ustav, jer postavljam pitanje – šta je sa implementacijom presuda i Međunarodnog suda za ljudska prava, ali i sa presudama međunarodnih sudova? I takođe smatram, kao i koleginica Čolo, da mi ne možemo uklopiti te presude u Izborni zakon bez izmjena Ustava u kojem se, ponavljam, krše ljudska prava i to su već konstatovali svi relevantni i međunarodni i domaći faktori, ali evo nikad nismo, odnosno imamo uvijek problema kad treba pristupiti izmjenama Ustava, tako da, dakle, ja zaista ne znam kako ćemo onda uraditi i izraditi taj Izborni zakona, a takođe naravno smatram da u radu ove grupe treba da učestvuju predstavnici i pozicije i opozicije, takođe i predstavnici CIK-a. Ja bih samo podsjetila da, evo, rekao je gospodin Helez, čini mi se, da SDA ima jednu odgovornost danas vezano za izglasavanje sastava ove radne grupe. Ja bih samo podsjetila, da je čak i predsjednik SDA rekao da u izradi ovog Zakona izbornog, izmjena i dopuna, treba da učestvuju predstavnici svih parlamentarnih stranaka i mislim da je to ustvari jedini i pravi put, ali opet ponavljam, nisam sigurna kako ćemo ga izmijeniti bez izmjena Ustava, ako hoćemo da implementiramo presude, ali ako nećemo, ako ćemo samo tehničke izmjene u smislu tehničkog procesa, dakle, da li ćemo imati elektronski eveidentirane listiće itd. da izbjegnemo sve ono što smo do sada imali, dakle, te sve silne izborne krađe itd. to je drugo, ali to opet neće biti onda sveobuhvatna izmjena Izbornog zakona.
Hvala zastupnici. Zastupnik Damir Arnaut, rasprava, izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Vidite, kad je u pitanju nadležnost, znači, za pokretanje izmjena i dopuna zakona, maloprije sam rekao, da prema Izbornom zakonu CIK može inicirati izmjene Izbornog zakona, evo čuli smo da se vi ne slažete sa tim da CIK to treba raditi. Poslanici, takođe, imaju pravo, je li, da iniciraju izmjene i dopune zakone, međutim iz sjednice u sjednicu kad god se nađe neki poslanički prijedlog zakona ovdje gospodin Lovrinović koji je potrošio svoje replike, ovaj, tvrdi da poslanici ne trebaju to raditi, da to treba raditi Vijeće ministara. Kad dođemo, sistemski zakoni kako ih on zove, kad dođemo u Vijeće ministara kad je Izborni zakon u pitanju, dakle, nije ovo Zakon o javnim nabavkama i tako nešto gdje ima i ekonomije, kad je Izborni zakon u pitanju isključiva nadležnost Ministarstva pravde. E sad vidite, Sejdić-Finci presuda je donesena u Strazburu u decembru 2009. godine, tad je ministar pravde bio gospodin Bariša Čolak i ostao je ministar pravde još pet godina nakon što je donesena presuda Sejdić-Finci i vi sad hoćete Barišu Čolaka da stavite u Interresornu radnu grupu, čovjek pet godina bio ministar pravde nakon Sejdić-Finci ništa nije uradio po tom pitanju, ništa i hoćete da ga stavite u ovu Interresornu radnu grupu. To meni pokazuje da hoćete da ništa ne uradite po ovom pitanju. Gospodin Josip Grubeša, takođe iz HDZ-a, ministar pravde, sutra će tačno šest godina, znači premašio gospodina Barišu Čolaka, je li, kad je u pitanju dužina trajanja mandata nakon odluke, 68 presude Sejdić-Finci. Sad meni nije jasno šta vi radite, znači, Zajednički kolegij, SDA, HDZ, SNSD, predloži Barišu Čolaka koji pet godina ništa nije uradio po pitanju Sejdić-Finci u ovu Interresornu radnu grupu. Isti Zajednički kolegij, SDA, HDZ, SNSD, predloži Josipa Grubešu koji zadnjih šest godina, sutra će, ništa nije uradio po pitanju provedbe Sejdić-Finci, a onda kažete ne može CIK, a onda kažete treba sistemski ne mogu pojedinačni poslanici, pa ko će onda. Ne mogu ja gospodine, evo ja sam dobio presudu Pilav u Strazburu, ja sam zastupao zvanično Ilijaza Pilava u Strazburu, dobio tu presudu, ne mogu, nema problema, ali dajte nekog ko može, a Bariša Čolak i Josip Grubeša, ali i ove tri stranke SDA, HDZ i SNSD su pokazali da ne mogu, e neko ko može treba doći '22. Hvala.
Mi smo iscrpili raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 19. Ad. 19. Razmatranje zastupničke inicijative Zukana Heleza „kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da do prve travanjske sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH dostavi najmanje jedan zakon Kolegiju Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i uvrsti ga na prvu travanjsku sjednicu, te da do kraja tekuće godine na svaku sljedeću sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH dostavi najmanje po jedan zakon iz područja 14 prioriteta koje je Europska komisija stavila kao prioritet pred vlasti BiH“, broj: 01-50-1-415/21 od 16. 2. 2021. Kolegij Zastupničkog doma je nadležnim za razmatranje navedene inicijative odredio Zajedničko povjerenstvo za europske integracije, Zajedničko povjerenstvo je dostavilo Mišljenje i prihvatilo modificiranu inicijativu koja sada glasi: Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH podnosim zastupničku inicijativu „kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da do lipnja 2021. godine u parlamentarnu proceduru uputi prioritetne zakone kojima bi BiH postigla vjerodostojnost za dobivanje kandidatsko statusa“. Otvaram raspravu o ovoj inicijativu. Za raspravu, podnositelj zastupnik Zukan Helez, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ova inicijativa je došla nakon, po mom mišljenju, potpunog zastoja na putu BiH ka evropskim integracijama. Ovdje je, ja bih rekao, zakazao onaj saziv Vijeća ministara, a ovaj, što kažu, potpuno i totalno. Predstavnici EU, Evropske komisije su željeli nama da trasiraju ovaj put ka EU i oni su nama dostavili 14 prioriteta, koje bismo mi trebali da ispunimo, da bismo dobili kandidatski status od EU, u Evropskoj uniji. Ja ću samo navesti nekoliko stvari na koje predstavnici EU insistiraju, a što nama svima treba, to je vladavina prava, to je sloboda ljudskih prava, sloboda medija, sistematski nadzor granice, azila i migranata, znači sve je to 69 ono u čemu imamo ogromne probleme, zatim izborno zakonodavstvo se tamo pominje, evo vidjeli smo koliko je to sve, ovaj, složeno i koliko nam treba. Tu nisu samo zakoni, tu su određene inicijative, međunarodne konvencije, zatim određene strategije, ali su za nas ključni nekoliko zakona. Ljudi su tačno napravili dijagnozu gdje je navjeći problem u BiH, pa su predložili izmjene i dopune određenih zakona. Prvo Zakon o VSTV-u, jedna od bitnih odrednica je to da izbjegnemo politički utjecaj na izbor sudija i tužilaca, između ostalog. Zatim, drugi zakon, koji je jako bitan, je Zakon o javnim nabavkama, ja ću vas podsjetiti da je danas najviši segment kriminala i korupcije oko javnih nabavki, poslije privatizacije i donacija koje su dolazile u poslijeratnom periodu danas se najviše otuđi novca na ovim stvarima i kroz evaziju poreza na različitim, ovaj, nivoima. Zatim, izborno zakonodavstvo i Zakon o suk obu interesa. Ja ću vam sad pokušat približit, a vi to većina vas zna kako to izgleda, kako se pravi kriminal i korupcija. Danas smo vidjeli kroz diskusiju da članove CIK-a biraju političke stranke, da bi se zahvalili političkim strankama, pretežno onima na vlasti, članovi CIK-a organizuju izbore da dobiju vladajuće stranke. Na koji način? Pa jednostavno kroz biračke odbore i kroz niz drugih propusta gdje neće da reaguju na adekvatan zakonski način, puste da te stanke pobjede. Nakon toga, znači to je Izborni zakon, nakon toga kad pobjede stranke predsjednik stranke ili rukovodstvo postave ministra, koji je podoban. Taj ministar kroz javne nabavke radi za određenu stranku, u međuvremenu formiraju se preduzeća koja osnivaju ili članovi porodice od određenih utjecajnih ljudi u strankama ili utjecajni članovi. Tako da te firme dobijaju poslove kod ovih, kod ovoga ministra i to je jedan zatvoren krug. Možda je sad ovima koji su trenutno na vlasti to normalno i dorbo i šute zbog svojih šefova, međutim doće period promijeniće se vlast, ja mislim da ovo nama svima treba, da ovo prekinemo, jer ja vas želim podsjetiti da ovih 14 prioriteta su ključno o čemu mi trebamo ovdje razgovarati i šta trebamo usvajati. U zadnjih nekoliko mjeseci duplo veći broj je umrlih nego li rođenih u BiH i to vodi ka jednoj kataklizmi. Sad je problem za radnu snagu, a zamislite za 10 do 15 godina ova država će biti pustinja, ako ne poduzmemo i ne napravimo ambijent da naša djeca ne idu širom Evrope i tamo negdje kad odu, vjerujte, da se druže i Ana iz Livna i Lejla iz Bugojna i Vesna iz Doboja, a ovdje zbog političkih lidera i zbog ovoga šta sam prije nabrojao ranije one se nisu ni poznavale, bili su dio podjeljenog, odvojenog društva. Zato vas molim da ... molim Vijeće ministara da krene sa usvajanjem ovih zakona, inače ako to ne urade ovo Vijeće minisatar će bit upamćeno, naravno i sa dijelom mandata prošlog Vijeća ministara, biće upamćeni kao neko ko je otjerao više ljudi mladih iz ove države, nego agresija, puška, top, logori, znači veći broj ljudi sad imamo vani poslije rata nego za vrijeme ratnih dešavanja. Stoga molim predstavnike svih stranaka, da podrže ovu inicijativu i želim da se zahvalim članovima oba doma Komisije za evropske integracije, koji su jednoglasno podržali ovu inicijativu. Hvala vam.
Hvala zastupniku. Nikola Lovrinović, zastupnika, rasprava, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Ma ja sam se javio samo radi toga što sam predsjednik Povjerenstva za europske integracije, zajedničkog povjerenstva oba doma, i da vas podsjetim kolege zastupnici, da imate Mišljenje Povjerenstva u kojem je malo ova inicijativa izmijenjena, što gospodin Zukan nije rekao. Dakle, a prihvatio je to na Povjerenstvu, prema tome glasujete o onome što je doneseno 70 na Povjerenstvu za europske integracije, dakle na neki način malo modificirana prijedlog njegovoga, njegove inicijative. Hvala lijepo.
Hvala lijepa, hvala evo i zastupniku, ali to smo u najavi rekli da je modificirana, ovaj, tako da. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Da. Hvala lijepa. Ovim smo iscrpili raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Zaključujem raspravu. Prije no što pređemo na točku 20. predlažem da objedinimo raspravu po točkama od 20. do 24. uključujući i 24. jer je riječ o davanju suglasnosti za ratifikaciju materijala. Molim vas da se izjasnimo da objedinimo raspravu po ovim točkama. Od ukupno 36 nazočnih – za 26, nema protiv, suzdržanih 10. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo objedinili raspravu po točkama od 20. do 24. Ad. 20. – Ad. 24. Davanje suglasnosti za ratifikaciju materijala