Zastupnici, poštovani gosti, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo otpočeli rad. Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, otvaram 31. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, na našu sjednicu, osim zastupnika, pozvani su naši redoviti gosti: predsjedatelj i i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici OHR-a, OSCE-a i drugih međunarodnih organizacija u BiH koji redovito prate rad našeg doma i predstavnici određenih nevladinih organizacija. Na sjednicu je pozvan i predstavnik Središnjeg izbornog povjerenstva BiH radi razmatranja njihovog Izvještaja o radu za 2007.godinu. Pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Pozdravljam također i predstavnike medija i želim vas na početku izvijestiti da smo o održavanju sjednice i ovoga puta pravodobno izvijestili ravnatelje Javnog RTV servisa radi organiziranja izravnog TV prijenosa sjednice. Prema informaciji službe, konstatiram da je na sjednici nazočno 33 zastupnika. Odsutnost sa sjednice su opravdali zastupnici Beriz Belkić, Šemsudin Mehmedović, Sadik Bahtić, Slavko Jovičić i Zlatko Lagumdžija, a kraće kašnjenje je najavio uvaženi zastupnik Vinko Zorić. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Poštovane dame i gospodo zastupnici, prije nego što pređemo na prijedlog dnevnog reda, želim kazati nekoliko prigodnih riječi. Iako sam uvjeren ... da su svi budno pratili događanja u Luksemburgu 16. ovog mjeseca, ja želim ovdje u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH sa velikim zadovoljstvom zvanično kazati da je toga dana u Luksemburgu potpisan Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između BiH i EU. Ovom prigodom, također sa velikim zadovoljstvom, želim da naglasim da je ovaj visoki dom dao svoj veliki doprinos da se ispune uvjeti za potpisivanje ovog za BiH veoma značajnog sporazuma. Činom potpisivanja Sporazuma o stabilizaciji, pored pogodnosti koje će odmah davati rezultate, BiH je zagarantirano mjesto u ujedinjenoj Europi, ali naravno slijedi u narednim godinama ispunjavanje svih uvjeta i standarda koje je neophodno ispuniti kako bi naša 2 država i zvanično postala članicom EU. Zato sadašnje zadovoljstvo ovim dostignućem BiH trebamo produžiti intenzivnim radom na svojim obvezama kako bi u razdoblju koje nam je određeno Sporazumom o stabilizaciji ispunili sve uvjete za članstvo u EU. Iskreno se nadam da u tome nećemo imati značajnijih prepreka i da ćemo doći do tog željenog cilja. Također, vas, uvažene zastupnice i zastupnike, želim podsjetiti da će Kolegij Doma čim se zvanično dostavi Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju po žurnom postupku sazvati sjednicu radi davanja prethodne suglasnosti za njegovo ratificiranje. Prelazimo sada na utvrđivanje dnevnog reda. U pozivu za sjednicu, vi ste dobili prijedlog dnevnog reda ove sjednice. U dnevni red smo uvrstili one točke koje nismo realizirali na 30. sjednici kao i sve točke koje su ispunile poslovničke uvjete za razmatranje. Mi smo i ovog puta u pozivu nagovijestili mogućnost uvrštavanja u dnevni red i drugih materijala za koje se eventualno danas steknu uvjeti za razmatranje. Stjecajem okolnosti, dakle, imamo izmjene dnevnog reda. Iz predloženog dnevnog reda, skinuta je 6. točka: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost – predlagatelj: uvaženi zastupnik Momčilo Novaković iz razloga što je mjerodavno Povjerenstvo za proračun zatražilo produljenje roka za podnošenje mišljenja o načelima i principima. Dnevni red je dopunjen sljedećim točkama. U točki 1. uvršten je i Zapisnik 30. sjednice. Podsjećam, iz objektivnih razloga, zapisnik nije mogao biti uvršten kada smo sazivali sjednicu zbog toga što se objektivno tako brzo nije mogao završiti transkript sjednice jer smo 4. lipnja imali nastavak i 29. i 30. sjednice Doma. Na 14. mjestu dnevnog reda, dodana je i točka: Promjene u članstvu povjerenstava Doma i zajedničkih povjerenstava obaju domova – predlagatelji: nekoliko klubova zastupnika. Evo, to su izmjene koje su učinjene u predloženom dnevnom redu. Vi ste na klupe dobili izmijenjeni i dopunjeni prijedlog dnevnog reda. Ja ću samo još jedno pojašnjenje. U propratnom aktu, kroz koji vam je dostavljeno Izvješće Ad hoc povjerenstva za izbor ombudsmana, naglašano je da se izbor ombudsmana isto tako očekuje na današnjem zasjedanju ovog doma, pa smo jučer na Proširenom kolegiju konstatirali da treba ostaviti, evo, još vremena zastupnicima da prouče Izvješće povjerenstva i da će to izvješće biti uvršteno na prvu narednu sjednicu ovog doma. Otvaram raspravu o prijedlogu dnevnog reda. Uvaženi zastupnik Sadik Ahmetović.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovane dame i gospodo, predlažem da se u okviru današnjeg dnevnog reda uvrsti i još jedna tačka dnevnog reda: Donošenje zaključka u vezi sa rješavanjem pitanja decertificiranih policajaca. Dakle, rasprava, vjerujem, da ne bi bila opširna. U okviru toga, ja bih predložio jedan zaključak koji bi poslanici dobili na svoje klupe. Otprilike, dakle ja sam bio jučer sa predstavnicima ... OHR-a i njihov jedini zahatjev jeste da se održi posebna sjednica Vijeća ministara i da raspravlja o njihovom problemu a u vezi s tim bi i zaključak išao u tom pravcu u ovom domu. Hvala lijepo. 3
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Ima li drugih prijedloga? Uvaženi zastupnik Denis Bećirović.
Poštovani predsjedavajući, uvažene koleginice i kolege, cijenjeni predstavnici medija, gosti, kao što svi znamo, BiH je prije dva dana potpisala Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju i to je sasvim sigurno dobra informacija za sve građane BiH. Međutim, ja mislim da već koliko danas treba ozbiljno pristupiti realizaciji pomenutog sporazuma i započeti otklanjanje svih onih prepreka koje stoje BiH na putu ka punopravnom članstvu u EU. Stoga predlažem da danas uvrstimo novu tačku dnevnog reda. Dakle, na osnovu člana 65. stav (1) Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim sljedeći prijedllog dopune dnevnog reda 31. sjednice Predstavničkog doma, sa sljedećom tačkom, koja bi glasila: Razmatranje pisma visokog predstavnika i specijalnog predstavnika EU u BiH gospodina Miroslava Lajčaka o štetnosti nacionalističke i antidržavne politike u procesu uključivanja BiH u EU. Uz ovaj prijedlog za uvrštavanje pomenute tačke u dnevni red, dostavljam i tekst pisama visokog predstavnika i specijalnog predstavnika EU kao materijal za raspravu o ovoj tački dnevnog reda. S obzirom na važnost ove problematike za budućnost BiH, kao i na ozbiljnost konstatacija i činjenica koja se navode u pismu, predlažem da ovo bude jedna od prve četiri tačke dnevnog reda 31. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Naime, podsjećam da je visoki predstavnik i specijalni predstavnik EU ponovo skrenuo pažnju na bespredmetnost i štetnost nacionalističke i antidržavne retorike, te samim tim zanemarivanja evropskog puta BiH. Evropske integracije moraju biti iznad dnevne politike a kako i sam visoki predstavnik navodi vrlo često i dajemo, odnosno, čujemo izjave koje dižu tenzije u BiH. I sam visoki predstavnik u ovom pismu i specijalni predstavnik EU ponavlja da je BiH međunarodno priznata, neupitna, te da očekuje da se i organi BiH aktivno uključe u realizaciju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Stoga smatram da bi danas uputili jednu pozitivnu poruku i prema EU i prema građanima BiH da ovo pitanje otvorimo, da kroz raspravu dođemo i do određenih zaključaka koji će opredijeliti i Parlament BiH ali i sve parlamentarne političke subjekte da se u narednom periodu orijentišu, prije svega, na realizaciju pomenutog sporazuma koji je BiH potpisala prije dva dana. Dakle, dostavljam prijedlog i dostavljam materijal za raspravu o ovoj tački dnevnog reda, uz očekivanje da ćemo imati snage da ovo danas uvrstimo u dnevni red i da dođemo do odgovarajućih zaključaka, sve s ciljem realizacije, ponavljam, pomenutog sporazuma. Hvala. 4
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Bakir Izetbegović.
Mislim da ova inicijativa gospodina Bećirovića se komotno može uklopiti i u tačku 12. Nema potrebe za dopunjavanje dnevnog reda. Evo, poslanik SDA gospodin Nanić je već sličnu stvar predložio. Prema tome, sve što ste imali namjeru reći, može se kazati u sklopu te tačke, a zatim predložiti zaključak u smislu kako ste kazali.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Bećirović.
Ja mislim da ovo o čemu je gospodin Izetbegović govorio i ovo o čemu sam ja govorio da to nisu dvije iste stvari. Mi ovu tačku, odnosno ovu inicijativu, koja je pod rednim brojem 12. svakako danas imamo na dnevnom redu i ona se odnosi na neke druge stvari. Ovde je riječ o kreiranju jedne političke atmosfere u BiH bez koje je nemoguće realizirati i provesti Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju i o čemu nam dakle govori i visoki predstavnik i specijalni predstavnik EU, tako da ne povezujemo ove dvije stvari. Ipak, radi se o različitim temama, iako i jedna i druga u konačnici govore o našem putu ka EU.
Zahvaljujem. Uvaženi drugi zamjenik predsjedatelja doktor Milorad Živković.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Dame i gospodo, očigledno da priča o EU u ovome parlamentu će sigurno biti u narednom periodu i mnogo češća tema nego što je to do sada bila. Međutim, da bi izbjegli bilo kakvu šuplju retoriku, demagogiju i razne druge prijedloge koji nisu u interesu bržeg prilagođavanja BiH na putu ka EU, čini mi se da te sitne male teme trebamo objediniti kada budemo raspravljali i ovde kada dođe na red ratifikacija Sporazuma, ali i proširiti te teme na opštu atmosferu u BiH ka ulasku u EU gdje bi se uključilo i uloga opozicije u pristupu BiH ka EU, njihov dosadašnji doprinos tome, njihov doprinos u narednom periodu, tako da, po meni lično, znači ne bježeći od bilo koje priče, pogotovo ne bježeći od priče antidejtonske koja u BiH dolazi sa svih strana, želim da kažem da nije dobro da se bavimo sa pojedinačnim segmentima te opšte priče na ovakav način na koji je ovo predloženo. Tako da ovu inicijativu smatram da je segmentirana, nedovoljno proširena i biće vremena da i dotaknemo taj dio ove ukupne priče kada ove teme dođu na dnevni red. Zahvaljujem. 5
Zahvaljujem. Ima li još? Uvaženi zastupnik Bećirović.
Pa, ja želim prvo podsjetiti da mandat visokog predstavnika u BiH postoji na osnovu Dejtonskog mirovnog sporazuma, a također napominjem Bonske ovlasti visokog predstavnika i sada specijalnog predstavnika EU. I, nisam za to da sve ono na šta ukazuje visoki predstavnik okarakterišemo na način da je to demagogija ili šuplja priča. Visoki predstavnik u BiH, s vremena na vrijeme, oglašava se po određenim bitnim pitanjima za ovu državu, u skladu sa svojim mandatom, iznosi određene konstatacije i činjenice. U ovom slučaju, oglasio se je i povodom Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i povodom najnovijih događanja u BiH. Ja mislim da činjenice i konstatacije koje je visoki predstavnik prezentirao i u ovom pismu su ozbiljne i da predstavljaju dobru podlogu za sve nas da razgovaramo na tu temu i da dođemo do određenih zaključaka. Mislim da i pismo visokog predstavnika ide u pozitivnom smjeru jer poziva se nas, bez razlike kojoj političkoj stranci pripadamo, poziciji ili opoziciji, da kada je u pitanju evropski put BiH, da tu budemo po mogućnosti što jedinstveniji, kako bi ova zemlja krenula naprijed i što brže došla do svog strateškog cilja, a to je punopravno članstvo u EU. Vjerujem da u taj cilj svi vjerujemo u Parlamentu BiH i nema nikakvog razloga da o tome ne razgovaramo na bazi ovoga o čemu je pisao i visoki predstavnik u BiH a, podsjećam, i s ciljem da stvorimo što bolju političku atmosferu u kojoj će učestvovati svakako i pozicija i opozicija, kako bi ova zemlja krenula naprijed. Stoga, evo još jednom apeliram da pismo visokog predstavnika danas uvrstimo u dnevni red, da o tome porazgovaramo i damo novi impuls ka ubrzanju realizacije onoga što stoji u Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju. Naravno, mi možemo od svega napraviti problem, pa i od ovog pisma visokog predstavnika itd. ali ja mislim da bi ovde trebali pokazati malo više svi zajedno političke mudrosti i zrelosti da zaista pošaljemo jednu pozitivnu poruku, poruku mnogo pozitivnije političke atmosfere u BiH i prema EU i prema građanima ove zemlje.
Zahvaljujem. Ja vas samo molim da dostavite ovaj vaš prijedlog. Dobro, hvala. Ispravak netočnog navoda: uvaženi drugi zamjenik predsjedatelja dr. Milorad Živković.
S obzirom da su citirane moje riječi demagogija i šuplja priča, a uz to su dodate da sam ja rekao da je to visoki predstavnik rekao, to je netačan navod. Ja sam rekao da ova inicijativa koja dolazi od Kluba poslanika SDP-a je demagogija i šuplja priča, kao što su do sada bile inicijative koje su do sada ovde predlagali i način na koji su oni pokazali kako treba da se bori za evropski put BiH. 6 Međutim, isto tako želim da ponovo napomenem da ova pisma visokog predstavnika ali i mnoga druga, koja su se pisala i upućena su bila između ostalog i SDP-u, trebaju da budu dio o kome ćemo ovde pričati ali i dio jedne sveobuhvatne priče koja neće biti ovako segmentirana i korištena u dnevnopolitičke svrhe. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić.
Gospodo, predsjedavajući, kolege poslanici, ja bih htio da naglasim činjenicu da smo nekoliko puta ponovili da svrha Kolegijuma koji priprema ovu sjednicu na ovaj način gubi ...smisao. Mi smo imali priliku juče u popodnevnim satima na Kolegijumu da od svih prikupimo valjane inicijative, potrebne danas za ovu sjednicu, znajući njen značaj i onoga što se desilo prije par dana, da u skladu s tim ozbiljno postupamo. I s tim, očito, da od tih starih navika, ne možemo odustati, i za SNSD je to neprihvatljivo. SDP je suviše velika partija da bi bila kurir visokog predstavnika ili da bi bila tumač njegovih pisama, a pogotovo kad ni visoki predstavnik više ne piše kako se nekima pisalo ili kako misli da bi on trebao da piše i više ni njegova pisma nisu ono što su nekad bila, da bi imala tu važnost da bi jedno takvo pismo koje mi uvažavamo i poštujemo bilo centralna tema pored svih ostalih važnih događaja koji su bili prethodnih dana u BiH i van, ono što je vezano za BiH. Zato je za nas neprihvatljivo na ovakav način, poslije ovog važnog događaja, pristupati ovim temama. Neko je dobro rekao na početku, mada je to nekorektno upoređivati sa jednom korektnom inicijativom poslanika Nanića, daje tu prilika da se uz to i to kaže. Ima dovoljno materijala da se o ovim ozbiljnim stvarima i ono što se hoće malo ako treba polemiše, ali na ovakav način da to postane, a koliko se ja sjećam da je visoki predstavnik prethodnih dana govorio u pozitivnom tonu o BiH, bar u ovom momentu, i da nema bar sada mjesta nekoj drugoj priči.
Uvaženi zastupnik Novaković.
Uvaženi predsjedavajući, cijenjeni ministri, gosti, kolege, vidite, ... vrlo teško je izjašnjavati se, a da pri tome nemamo materijal ovdje i, drugo, da nemamo cilj stavljanja neke tačke na dnevni red. Dakle, mi ćemo se opredijeliti o tome da li ćemo podržati ovu inicijativu ili nećemo kad dobijemo materijal ovde pred sebe i kad vidimo dakle to pismo i kad naravno vidimo šta je cilj svega toga. Meni se više čini da SDP ovde želi poslati poruku visokom predstavniku, a ne građanima BiH, s obzirom na posljednje neke ... sukobe između i poruke SDP-a prema visokom predstavniku koje su išle od člana Predsjedništva ili od predsjednika te stranke i još nekih. Vjerujem da je uslijedila i poruka visokog predstavnika prema SDP-u i da je rezultat te poruke ustvari ova inicijativa SDP-a. 7 Ali ponavljam, mi ćemo se opredijeliti kad dobijemo materijal i kad vidimo o čemu trebamo raspravljati, i ne možemo se opredijeliti napamet, samo na bazi ovako jednog usmenog prijedloga.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Martin Raguž.
Hvala lijepa, gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo zastupnici, članovi Vijeća ministara, ne mislim voditi neku ozbiljniju raspravu. Legitimno je pravo znači zastupnika i klubova da predlažu, ali mislim da ovo nije trenutak da se na ovaj način otvaraju pitanja, nakon potpisa evo informacije koju smo dobili od predsjedatelja. Ono što bi bila naša odgovornost kao Zastupničkog doma, odnosno jednog od domova Parlamentarne skupštine BiH, jeste da vidimo gdje je naša odgovornost u provođenju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanja. To je jedino što bi bilo odgovorno prema ovoj zemlji, prema javnosti. I mislim da je na tom tragu točka 12. koju je inicirao uvaženi zastupnik Husein Nanić i mislim da ima dovoljno prostora da se mi odredimo danas i politički i institucionalno šta su to obveze koje je BiH preuzela i koji su to zakoni i reforme koje bi trebali provesti na tragu i poruka visokog prerdstavnika, i ne samo visokog predstavnika nego EU. Vidjeli smo da su najviši dužnosnici od Solane preko Rena poslali također poruke koje bi mi trebali također ...ovde u Parlamentu ... i analizirati i razraditi kroz jedan vlastiti program provođenja tih obveza. I, mislim da bi to bio najbolji odgovor. Mislim da se u to može uklopiti i ova inicijativa o kojoj govori gospodin Bećirović i da danas ne trošimo više vrijeme nego da idemo tim putem. Evo, to je prijedlog mene i Stranke HDZ 1990.
Hvala. Uvaženi zastupnik Genjac.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedavajući, poštovane kolege, ja bih molio dva-tri tehnička pitanja da razjasnimo. Naime, pratim ovu korespondenciju. Nije mi jasno o kom pismu se radi, kome ga je uputio visoki predstavnik, kad ga je uputio i da li je to službena komunikacija visokog predstavnika sa institucijama. Dakle, to su vrlo bitni elementi prije nego što se ja mogu opredijeliti.
Mogu li ja samo kratko? 8
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Križanović.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Naravno da je bilo ovde dosta razloga i povoda za različite polemike i replike od kojih ću ja odustati u cilju stvaranja, na startu današnje sjednice, jedne povoljne radne klime. Ali moram reći da me začuđuje reakcija na jednu normalnu legitimnu inicijativu koja je u skladu sa Poslovnikom plasirana, koja nije nikakav izuzetak nakon sjednice Proširenog kolegija, da je također iz Stranke SNSD-a dolazilo jako puno inicijativa, na samoj sjednici. Dakle, nakon sjednice Proširenog kolegija! Dakle, ne radi se ni o kakvom presedanu i radi se o jednoj, čini mi se, dobroj namjeri koju jednostavno neke kolege neće da vide. Nije važno ni samo pismo, važan je sadržaj pisma i problem koji mi imamo u BiH. Želimo da ovaj parlament, možda i bez velike rasprave, da jedan opći zaključak da je u situaciji u kojoj se BiH nalazi prioritet stvaranju jedne političke klime u kojoj će dakle i retorika koja je bila izražena i u ovom parlamentu i u društvu retorika i mržnje i uvreda itd. biti zaboravljena i da se svi počevši od Parlamenta BiH porukom takvom za cijelo bosanskohercegovačko društvo i stvaramo jedno ozračje da efikasnije provodimo ono što nas čeka sada poslije ovoga potpisa. Evo, to je bila sva namjera i suština. Sve ostalo, mislim da nisu dobronamjerne primjedbe i da se ne želi vidjeti suština inicijative. Ovaj prijedlog da se ovo razmatra u okviru 12. točke, inicijative i kolege Nanića, mislim da nije, nije to ista stvar. Kolega Nanić sasvim opravdano traži informaciju od Vijeća ministara koliko su institucije BiH kapacitirane i sposobne da to sad akceptiraju i provode, a ovde je stvaranje jedne opće političke, društvene klime za ovu realizaciju. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, hajdemo mi početi raditi. Niko nas ovde neće cijeniti na osnovu toga koliko smo šta ispričali, a ništa ne uradili, nego koliko smo zakona i odluka donijeli ovde. I visokom predstavniku i Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju ćemo najbolje odgovoriti sa zakonima koje ćemo donijeti ovde i obavezama koje ima BiH. Na taj način ćemo napraviti pozitivnu klimu u BiH u kojoj ćemo moći donositi ove stvari. 9 Prema tome, ja predlažem, legitimno je pravo da se ovo predloži. Mi smo kazali svoj stav, šta mislimo po tom pitanju. Stavite to na glasanje i hajdemo s dnevnim redom, hajdemo na posao. Toliko, hvala vam.
Podržavam vašu inicijativu, samo mi trebate pomoći da krenemo raditi. Uvaženi zastupnik Branko Dokić.
Pa, gospodine predsjedavajući, ne znam ni ja hoću li pomoći u tom smislu ali, evo, moja je sugestija generalna da se previše ne zadržavamo oko raznoraznih inicijativa. Imamo način da kad glasamo da ih podržimo ili odbijemo. Predlaganje inicijativa je legitimno ali, evo, ja bih želio malo da se osvrnem na konkretnu inicijativu. Ja mislim da su nama potrebne sada aktivnosti koje su afirmativne poslije ovog potpisivanja, a ovakva jedna eventualna rasprava na Parlamentu je potpuno destruktivna i ona nije uopšte u kontekstu onoga što je visoki predstavnik htio da kaže. I on sam, na jednom mjestu kaže da cijela situacija kod nas zavisi o pozitivnoj političkoj atmosferi. Stavljanjem eventualno ove inicijative koja je potpuno legitimna na dnevni red ovog parlamenta je stvaranje destruktivne atmosfere. Moj prijedlog, kad sam već uzeo riječ, moj prijedlog je da se evo prilikom ratifikacije Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju koji će, nadam se, doći brzo na ovaj parlament, da se tada pripremi jedna ozbiljna rasprava o onome šta Parlament treba u narednom periodu da uradi i ako je moguće da se prosto napravi jedan akcioni plan i da to bude, hajde tako da kažem, okosnica stvaranja jedne pozitivne političke klime u vezi sa ovim događajem koji je značajan za BiH. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Dokiću. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu o prijedlogu dnevnog reda. Imamo dva prijedloga za dopunu dnevnog reda. Uvaženi zastupnik Sadik Ahmetović, ima li potrebe da ponavljam o čemu se radi? Mislim da nema potrebe. Kratak je prijedlog zaključka. Molim da se pripremite za glasovanje o prijedlogu gospodina Ahmetovića. Glasujte sada! Uz 25 glasova „za“, šest „suzdržanih“, dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da je prijedlog uvaženog zastupnika Ahmetović prihvaćen. Imamo prijedlog uvaženog zastupnika Denisa Bećirovića. Evo, mislim da je dovoljno rečeno o prijedlogu, nema potrebe ga prepričavati. Molim da se pripremite za izjašnjavanje. 10 Glasujte sada! Uz sedam glasova „za“, 12 „protiv“, 14 „suzdržanih“, konstatiram da prijedlog nije prihvaćen. Konstatiram da je Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH za 31. sjednicu utvrdio sljedeći 1. Usvajanje zapisnika 29. i 30. sjednice Zastupničkog doma; 2. Zastupnička pitanja i odgovori; 3. Zahtjev zastupnika Momčila Novakovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH po žurnom postupku, u skladu s člankom 127. Poslovnika; 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima BiH (drugo čitanje); 5. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o upravnim sporovima (prvo čitanje); 6. Imenovanje tri člana u Zajedničko povjerenstvo za usuglašavanje Zakona o Fiskalnom vijeću BiH; 7. Izvješće o radu Središnjeg izbornog povjerenstva BiH za 2007. godinu; 8. Prijedlog zaključaka Ustavnopravnog povjerenstva povodom rasprave o Informaciji o radu Tužiteljstva BiH za 2007. godinu; 9. Prijedlog zaključaka Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku u povodu razmatranja Informacije predsjedatelja Vijeća ministara BiH u vezi s radom Državne komisije za ispitivanje istine o stradanjima Srba, Hrvata, Bošnjaka, Židova i ostalih u Sarajevu u razdoblju od 1992. do 1995. godine; 10. Prijedlog zaključaka Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost u povodu rasprave o Informaciji o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini za 2007. godinu; 11. Prijedlog zaključaka Povjerenstva za promet i veze u povodu rasprave o poslovanju Javnog RTV servisa BiH i mjerama za prevladavanje stanja utvrđenog revizijskim izvješćima o finansijskom poslovanju Javnog RTV servisa BiH za 2005. i 2006. godinu; 12. Prijedlog zaključka uvaženog zastupnika Sadika Ahmetovića kojim Zastupnički dom Parlamentarne skupštine zadužuje Vijeće ministara da održi hitnu sjednicu, s ciljem razmatranja Zahtjeva decertificiranih policajaca te o tome obavijesti ovaj dom; 13. Inicijativa zastupnika Huseina Nanića sa 29. sjednice Doma koja glasi ‘Zadužuje se Vijeće ministara BiH da izradi i Parlamentarnoj skupštini BiH dostavi informaciju o spremnosti institucija BiH za preuzimanje obveza u vezi s primjenom SSP-a’; 14.Izvještaj povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o a) Prijedlogu zaključka zastupnika Sefera Halilovića sa nastavka 29. sjednice Doma, održane 4.6.2008., u vezi s identificiranjem imovine bivših SKBiH, SSRNBiH, SSOBiH, SSBiH, 11 b) Prijedlogu zaključka Kluba zastupnika SDA sa nastavka 29. sjednice Doma, održane 4.6.2008., u vezi s pripremom informacije o imovini bivših DPO (SK, SSRN i SSO), c) Zahtjevu zastupnika Rifata Dolića za uvrštavanje u dnevni red 30. sjednice Doma 'Prijedloga zaključka o izradi i podnošenju informacije Vijeća ministara BiH o stanju i statusu imovine države, tvrtki i građana BiH u zemljama nastalim raspadom bivše SFRJ, s planom aktivnosti na njenoj zaštiti i preuzimanju od strane legalnih vlasnika', d) Zahtjevu zastupnika Huseina Nanića da se u dnevni red 30. sjednice uvrsti razmatranje aktualnog stanja u Nogometnom savezu BiH; 15 Promjene u članstvu povjerenstava Doma i zajedničkih povjerenstava obaju domova – predlagatelji klubovi zastupnika; 16. Davanje saglasnosti za ratifikaciranje a) Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Republike Turske o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak i imovinu, b) Konvencije o zaštiti europskih divljih vrsta i prirodnih staništa, c) Sporazuma o kreditu između Bosne i Hercegovine i BAWAG P.S.K. Banka za rad i privredu i Austrijska poštanska štedionica DD – Projekt nabavke medicinske opreme za Kliničku bolnicu Mostar, d) Sporazuma o kreditu između Bosne i Hercegovine i BAWAG P.S.K. Banka za rad i privredu i Austrijska poštanska štedionica DD – Projekt nabavke medicinske opreme za Dom zdravlja Mostar, e) Sporazuma o kreditu između Bosne i Hercegovine i BAWAG P.S.K. Banka za rad i privredu i Austrijska poštanska štedionica DD – Projekt nabavke medicinske opreme za Kantonalnu bolnicu ''Safet Mujić'' Mostar. Prelazimo na realizaciju utvrđenog dnevnog reda. Ad. 1. Usvajanje zapisnika 29. i 30. sjednice Zastupničkog doma
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Članovi Vijeća ministara, kolegice i kolege poslanici i gosti, ja bih htio kratak komentar dati. Zahvaljujem se, prije svega, evo na brzom odgovoru sa 28. sjednice ... od ministra Sadovića a radi se o upotrebi tzv. svjetlosnih i zvučnih signala povlaštenih, pod navodnicima, automobila na cestama BiH. Iz ovog odgovora kojeg sam ja dobio, ukoliko ne postoji još neka zakonodavna mogućnost, znači legalna mogućnost da automobili na cestama BiH koriste takva označavanja, ja zaista mogu reći da postoji ogroman broj ilegalnih korisnika tih tzv. pogodnosti. Po ovom, samo 17 vozila u BiH bi imala pravo da koriste. I to, ja želim ovdje ..., evo nema kamera ali evo nisam mogao da prećutim ovo, znači mogu se koristiti vozila samo pod pratnjom policije i policija i ta vozila imaju ta ovlaštenja. Međutim, ja zaista – vjerovatno što najduže u BiH putujem iz Krajine, najudaljenije mjesto je ovdje – ja zaista srećem ogroman broj tih vozila i znam da kantonalna ministarstva neka imaju itd. i želim upozoriti, evo i ovdje u prisustvu ministra, znači na jednu pojavu, ... jako proširenu, ilegalnog korištenja tih ... svjetlosnih i zvučnih signala na cestama a svakako ovi podaci iz ovog pitanja će mi koristiti za daljnje aktivnosti o ovom pitanju.
Zahvaljujem. Ima li još prijavljenih? Uvaženi zastupnik Huskić.
Ja također moram reći da nisam zadovoljan odgovorom. Ja sam dobio samo formalan odgovor, dobili ste ga i vi ostali. Možete vidjeti. Ali, evo zbog, kao što reče kolega, zbog javnosti, gledajte, ja ću ponoviti pitanje i prokomentarisati odgovor. Pitanje je glasilo: Šta su Vijeće ministara i Predsjedništvo poduzeli u rješavanju spornih pitanja vezanih za vlasništvo i zaštitu interesa BiH u vezi sa Jadranskim naftovodom? 13 I sad, ovde sam ja dobio odgovor koji je kao iz Vijeća ministara, ustvari odgovor daje Pravobranilaštvo, i oni kažu: Nakon detaljnog razmatranja postavljenog pitanja, Pravobranilaštvo kao i zakonski zastupnik imovine i imovinskih interesa BiH itd. smatra da je to ... vrlo važno pitanje, vrlo složeno zbog aktuelnosti i značaja istog i, na kraju kaže, da ... nisu ništa radili zato što zakon im to ne omogućava nego da to treba da radi odgovorna osoba iz Energoinvesta. Ustvari, izgleda da ovo nije ničiji zadatak, nije ničija imovina, a imovina je, ja mislim, državna i, evo ne znam, nemam ideju, ali mislim da bismo trebali postaviti jednu tačku dnevnog reda, posebnu, najmanje ponoviti pitanje. Ali ništa nećemo dobiti. Ja mislim da treba Parlament zaista da stavi na dnevni red pitanje imovine BiH izvan BiH. Evo, neka to bude inicijativa ovoj put. Predlažem da se dobro pripremi materijal, ne insistiram da to bude vrlo brzo, nije nikakva predizborna, ali zaista mislim da je pitanje suviše važno da bi se dobio odgovor na četvrtini stranice. Evo, ovde se radi, kako sam saznao iz medija, moram reći da nemam kvalitetne informacije, osim ono što ima u medijima, ali radi se o milijardama maraka. I mi smo suviše mala država i suviše siromašna država da bismo tek tako prelazili preko ovih stvari, Evo, to je moj komentar. Zahvaljujem.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Huskiću. Nema više prijavljenih za komentiranje dobivenih odgovora. Otvaramo mogućnost postavljanja novih poslaničkih pitanja. Evo, uvažena zastupnica Azra Alajbegović, pa sljedeći uvaženi zastupnik Dolić.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, ja imam jedno pitanje za Ministarstvo civilnih poslova koje bih molila da se proslijedi i Međurektorskoj konferenciji, a vezano je za tumačenje člana 28. Okvirnog zakona o visokom obrazovanju BiH. Pitanje Međurektorskoj konferenciji glasi: Kako se precizira naučno djelo i njegova implementacija vezana za primjenu člana 28. Okvirnog zakona o visokom obrazovanju. U isto vrijeme, pokrećem inicijativu: Da se naučno djelo adekvatno definiše i da se naučnim djelom tretiraju ne samo radovi koji imaju predznak naučni nego radovi sa predznakom prikaza slučajeva, orginalni članci, revijalni članci, kako je to inače uobičajena praksa. Zatim bih proslijedila inicijativu, još jednu, Međurektorskoj konferenciji, a to je: Da precizira status radova objavljenih u relevantnim časopisima vezanim za rok izlaženja tih radova u vrijeme procesa procedura izbora zvanja, s obzirom na činjenicu da radovi koji su objavljeni u terminu procedura izbora u zvanja u akademskoj zajednici se apsolutno ne tretiraju i nisu reference, kako za prethodno zvanje zato što je završen konkurs, tako ni za buduće zvanje zato što nisu ušli u jedan ... vremenski neprecizirani prostor. 14 Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Rifat Dolić.
Predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, uvaženi gosti, ja imam danas jednu molbu i jedno poslaničko pitanje. Molbu upućujem Kolegiju Zastupničkog doma: da uputi urgenciju ili požurnicu za dostavljanje odgovora na moja poslanička pitanja koja sam postavio na prethodnim sjednicama. Prema mojoj evidenciji, ja potražujem 14 ili 15 odgovora koja sam u ranijim sjednicama postavio različitim institucijama u BiH. Poslaničko pitanje je upućeno ministru civilnih poslova u Vijeću ministara BiH: Čija je nadležnost i šta resorno ministarstvo može poduzeti na poboljšanju stanja i uvođenju više reda u liječenju građana BiH teško oboljelih od srčanih bolesti i još nekih oboljenja čije uspješno liječenje je moguće u samo nekoliko bolnica ili klinika u BiH a koji, čekajući red na operacije, zračenje i drugo, često umiru ili ulaze u stadij neizlječivosti? Nažalost, svakodnevno smo suočeni s primjerima teško oboljelih građana BiH, čije uspješno liječenje je moguće u svega nekoliko bolnica i klinika u BiH. Za teška srčana oboljenja to su Tuzla i eventualno Sarajevo, za bolesti raka za čije liječenje je potrebno zračenje ili kemoterapija to je Sarajevo itd.. Za liječenje u Banjoj Luci i Mostaru postoje prepreke u osiguravajućim zavodima a često i prepreke koje ja kao čovjek ne mogu razumjeti. Vrlo često se može čuti kako pojedine bolnice ne priznaju pojedine nalaze; primjera radi, magnetnu rezonancu od drugih bolnica, pa se i tu red čeka i po nekoliko mjeseci. Suočeni sa ovakvim stanjem, oboljeli građani i njihove porodice, tragaju za raznim vezama kako bi prije došli na red u liječenju u čemu se često poseže i za mitom i korupcijom. Unatoč svemu, vrlo često za oboljelog čovjeka bude kasno i on umre u čekanju, jer bolest toliko uznapreduje da uđe u fazu neizlječivosti. Meni se često obraćaju građani iz Unsko-sanskog kantona za pomoć ove vrste i ja sam preko prijatelja i poznanika, moram priznati, u više slučajeva uspio, uslovno rečeno, pomoći oboljelom i njegovoj porodici da skrate čekanje za operaciju, zračenje i nalaz i od mene osobno niko za to nije tražio nikakvo mito ili nešto drugo. Nažalost, bio sam u nekoliko navrata i svjedok gdje oboljeli građani nisu dočekali red za operaciju srca i zračenje živi, ili im je bolest u čekanju toliko uznapredovala da ... je njihovo izlječenje postalo beznadežno. U ovakvim situacijama, pred mene i pred druge kao ljude, postavlja se dvostruka dilema. Ako ne učinimo nešto, ono što možemo, nosimo teret da smo nešto mogli pomoći, a nismo. I drugo, ako na ovakav način, pod navodnicima, pomognemo, opterećeni smo time da na ovakav način nismo možda otežali nekome drugome koji na isti način čeka na red za liječenje. Ovo je problem cijele BiH ali su ovim problemom najviše suočeni građani Unsko- sanskog kantona zbog svoje daljine i, moram reći, zbog često pretjeranog administriranja Zavoda za zdravstveno osiguranje. 15 Koliko god ovo pitanje izgledalo minijaturno u odnosu na neka druga, za mene je suočavanje sa ovakvim stvarima, u 21 vijeku, bolno i moralno opterećavajuće jer se radi o ljudskim životima i posebno znajući da su ovakvi problemi daleko kvalitetnije bili rješavani prije 20 godina. Ne očekujem ja ovdje da mi resorno ministarstvo odgovori ili da time riješi ovaj problem jer je to nerealno, već molim da ovo moje pitanje bude shvaćeno kao inicijativa ili apel da se nešto poduzima o ovom pitanju jer stanje je alarmantno i, rekao bih, iz dana u dan sve teže. Hvala lijepo.
Ja vas molim, samo moment. Ja vas molim da ... evo na ovoj prvoj točki, znači radnoj, pokušamo sami sebe uvjeriti u potrebu da ne zloupotrebljavamo poslovničke odredbe jer zastupničko pitanje bi u pravilu trebalo biti kratka i jasna pitanja. Znači, a ne zloupotrebljavati točku, svi mi to možemo, kao mogućnost da održimo predavanje svima nama ovde, tako da nikom od nas, a pogotovo članovima Vijeća ministara, više nije jasno šta ste vi pitali. Ovo govorim sad evo Vama na vaša inače predugačka obrazloženja, ne samo o ovom zastupničkom pitanju nego inače. Pa ja Vas molim, a molim i sve ostale, dajte da se ograničimo ... na Poslovnik i da radimo sukladno, bit će nam svima lakše i meni a i vama, vjerujte, i ugodnije i postići ćemo puno bolje rezultate nego da se nadmudrujemo ovde. Imate li vi potrebu za poslovničkom intervencijom? ___________(?) Nemam. Zahvaljujem. Sljedeći se javio za postavljanje pitanja uvaženi zastupnik Nanić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ja sam zaista mislio danas direktno tražiti odgovor, s obzirom da je vrlo kratko pitanje i jasno od ministra Ministarstva za vanjske poslove. S obzirom da nema ministra tu, a da je već duže vrijeme jedna situacija stvorena i ne odgovara na zahtjev, ja znači zvanično želim da postavim pitanje. S obzirom da smo nakon održane 8. zajedničke sjednice oba doma Parlamentarne skupštine BiH, 23. aprila 2008. godine, dakle prije skoro tri mjeseca, nakon toga sam tražio, putem sekretara Komisije za vanjske poslove od MIP-a, da mi u elektronskoj formi dostavi materijale ministarstva koji smo mi poslanici dobili u papirnoj verziji, tj. Informaciju o stanju u DKP mreži BiH, mi smo donijeli zaključak da ćemo raspravljati na jednoj od narednih sjednica, a radi lakše pripreme koja mi je potrebna, lakše pripreme za sjednicu, s obzirom da do danas, znači i nakon urgencije zvanične od strane sekretara Komisije za vanjske poslove, ja ne mogu dobiti taj dokument, ja zaista ne mogu da shvatim o čemu se radi. 16 Mislio sam, znači direktno postaviti pitanje, znači tražim pisani odgovor: Zbog čega ja do danas nisam dobio od Ministarstva vanjskih poslova i zbog čega ...ne može ili neće da dostavi elektronsku verziju ove informacije? Istovremeno, kroz ovo poslaničko pitanje, ja se izvinjavam što uzimam možda još pola minuta. Koristeći web stranicu Parlamenta, zaista se može vidjeti da ona u potpunosti ne daje pravu sliku aktivnosti Parlamenta, posebno komisija i poslanika. Sljedeća stvar. Mi smo, također, dobili smo kao poslanici upit na koji način želimo da dobijamo materijale: da li pisane u papiru ili u elektronskoj formi? Odgovorili smo, ... ja sam odgovorio, vjerovatno i većina poslanika, na to i s obzirom na praksu parlamenata u svijetu da poslanici imaju svoju web stranicu, u okviru Parlamenta BiH – parlamenata svojih nacionalnih parlamenata – ja zaista postavljam, evo ističem taj problem, da je potrebno napraviti ... plan aktivnosti u smislu kvalitetnijeg rada ovog parlamenta i korištenja interneta i naprednih tehnologija.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Denis Bećirović.
Ja imam jedno poslaničko pitanje. No, prije pitanja, samo bih želio da za iduću sjednicu Predstavničkog doma da nam se dostavi listing svih poslaničkih pitanja na koja nismo dobili odgovor, a nažalost spisak je poprilično velik. Da ne bi danas, dakle o tome govorio, evo zamolio bih da nam se to dostavi. Moje pitanje vezano je za zaštitu domaćih proizvođača mesa, i to posebno domaćih proizvođača pilećeg mesa u BiH. Naime, u razgovoru sa domaćim proizvođačima, došao sam do niza informacija koje želim i na ovaj način, putem poslaničkog pitanja, provjeriti prvo. Naime, Perutnina Ptuj iz Ptuja u Sloveniji je preduzeće koje se u Sloveniji bavi isključivo peradarskom proizvodnjom. Prema informacijama koje sam ja dobio, Perutnina Ptuj BiH u ovom trenutku nudi zamrznuto pileće meso po akcijskim cijenama od 3 KM po kilogramu. Ukoliko se uzme u obzir da je normalna tržišna cijena pilećeg mesa oko 4,3 KM po kilogramu, onda je jasno da ovakve cijene imaju za cilj onemogućavanje prodaje pilećeg mesa domaćih proizvođača. Naravno, Perutnina iz Slovenije ima dovoljno briselskih sredstava iz svoje matične zemlje da može izdržati ovakve cijene koje u suštini guše domaću proizvodnju. Stoga postavljam jedno konkretno pitanje ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa u Vijeću ministara, koje glasi: Koje konkretne mjere preduzimate s ciljem zaštite domaćih proizvođača pilećeg mesa u BiH? Hvala.
Zahvaljujem. 17 Nemam više prijavljenih za.. Ima uvaženi zastupnik Jašarević.
Cijenjeni predsjedavajući, poštovane dame i gospodo poslanici, dobio sam odgovor od Vijeća ministara na pitanje: Kada će se u parlamentarnoj proceduri naći Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi u dijelu o Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi? I zadovoljan sam odgovorom. Ovdje bih istakao jednu rečenicu zbog čega ću danas postaviti novo poslaničko pitanje. Zakon o izmjenama Zakona o carinskoj tarifi BiH, čiji je predlagač Vijeće ministara BiH, može se vratiti u parlamentarnu proceduru nakon što se dobije odgovarajuće odobrenje od Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje. Moje pitanje je Upravnom odboru Uprave za indirektno oporerzivanje: Da li će u 2008. godini dati bilo kakvo odobrenje za izmjene i dopune Zakona o akcizama, Zakona o carinskoj tarifi i Zakona o porezu na dodanu vrijednost? Hvala lijepo.
Zahvaljujem i ja Vama. Uvaženi zastupnik Branko Dokić.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Mi ćemo i danas, nadam se, odlučivati o zaključcima koje je Komisija za saobraćaj i komunikacije predložila u povodu rasprave o funkcionisanju Javnog RTV servisa. A i moje pitanje nije vezano ...direktno s tim. Javnosti je poznato da je Upravni odbor izašao sa jednim zahtjevom za povećanje RTV takse. Takođe je javnosti, nadam se, poznato da građani BiH plaćaju i druge javne servise, ne preko takse nego preko opštinskih i kantonalnih budžeta. Naime, u Federaciji BiH postoji 14 javnih radija i televizija, koje se finansiraju najvećim dijelom iz budžeta opština, odnosno kantona. Prije nekoliko godina, međunarodna zajednica je u tom periodu najznačajnije participirala u nekim reformama u oblasti javnih emitera i tada je bila jedna preporuka da se opštinski i kantonalni javni emiteri privatizuju. RS je to veoma ozbiljno shvatila i mislim da su sva opštinska javna glasila privatizovana, dok u Federaciji to nije ... urađeno. Regulatorna agencija za komunikacije je upravo zbog takve preporuke i zbog tog procesa donijela odluku da javnim emiterima izdaje dozvole samo na dvije godine, a ne na 10 kako je to praksa kada su u pitanju privatni mediji. U medijima se pojavila informacija da je Savjet ministara donio jednu odluku prije, ne znam koliko, godinu dana da se opštinski i kantonalni javni mediji, elektronski mediji privatizuju. Moje je pitanje: 18 Da li je donesena takva odluka? To je pitanje upućeno Savjetu ministara. I, ako je donesena takva odluka, onda je sljedeće pitanje: Zašto je RAK nije proveo svojim dozvolama, jer je on obavezan da provodi odluke Savjeta ministara? Hvala vam.
Izvolite. Uvaženi zastupnik Dolić: poslovnička intervencija.
Predsjedavajući, moja poslovnička intervencija se odnosi na način kako ste Vi komentirali moje poslaničko pitanje. Mislim da to nije u duhu Poslovnika. Vi imate pravo.
Jeste, jeste sigurno u duhu Poslovnika, samo pročitajte Poslovnik.
Apsolutno ne. Prvo da Vam kažem, što se tiče postavljenog pitanja. U svakom mom postavljenom pitanju, pitanje je boldirano i na kraju stoji upitnik. Vi meni eventualno možete staviti primjedbu na dužinu izlaganja, to stavite svakom drugom i ja ću se toga pridržavati. A molim Vas da se suzdržite ovih drugih komentara, ove koje ste sada imali. Hvala lijepo.
Zahvaljujem Vam. I ja sam Vas pozivao da se suzdržite a vjerujte da ja neću imati potrebu za bilo kakvu intervenciju kad se Vi suzdržite od predugačkih komentara i obrazloženja zastupničkih pitanja. Svima je upućeno. Znači, ovo ja ne govorim samo Vama, nego govorim ovde Zastupničkom domu. Evo, pošto ja nemam mogućnost da me netko najavi, i ja ću postaviti jedno pitanje. Dame i gospodo zastupnici, ja sam razmišljao, moram reći, prije nego što postavim pitanje, sad ću koristiti se s onim na što vas pozivam da ne radite. Razmišljao sam da prekinem sjednicu u vrijeme postavljanja zastupničkih pitanja. I, nakon što postavim ovo zastupničko pitanje, prekinut ću je, da znate, jer ovo stvarno nema nikakvog smisla. Ja bih ovog trenutka postavio pitanje izravno predsjedatelju Vijeća ministara i nekolicini ministara u Vijeću ministara, ali njih nema ovde, nijednog. Razumijem da ne mogu svi biti ovdje, poštujem to. Ali razumijem da ima potrebe da se ovaj dom obavijesti ko ne može biti, da znamo ko je opravdano odsutan. Ali da mi postavljamo pitanja sami sebi i da čekamo odgovore po 15 dana, vi govorite neki po šest mjeseci, ja nisam spreman prihvatiti takav način rada i odnosa naše izvršne vlasti prema ovom domu. 19 I ja ću sad postaviti pitanje predsjedatelju Vijeća ministara i nadležnim ministarstvima. Pošto sam u tisku pročitao, nisam imao priliku da ovde to čujem, da ćemo mi, ako Bog da, tek u drugom kvartalu iduće godine biti u mogućnosti izdati prvu biometrijsku putovnicu, da mi odgovori: Zašto je potrebna godina dana, zbog čega je potrebna godina dana za izdavanje prve biometrijske putovnice? Oni koji su se malo interesirali znaju da je to jedan od ključnih uvjeta za liberalizaciju viznog režima za sve građane BiH i za, ako Bog da, ukidanje viza građanima BiH. Ako mi ovako dugo tehnička pitanja budemo rješavali, nećemo nikad postati članica EU, evo, za šta se svi zalažemo. Znači, a ja molim ... vas za razumijevanje i ovog trenutka. Evo, s ovog mjesta, dajem pauzu od pola sata i pozivam predsjedatelja i članove Vijeća ministara odavde javno, zamoljavam službe da im isto upute poziv, da se pojave ovde u dvorani, kako bismo nastavili rad. Hvala lijepo. [[PAUZA]] ...uvaženi gosti, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo nastavili rad. Nastavljamo rad. Ja vas želim informirati da smo u ovoj stanci tražili obavještenja iz svih kabineta ministara članova Vijeća ministara o tome ko se nalazi ovdje u zgradi, a ko je opravdano odsutan i dobili smo informaciju da su ministar vanjskih poslova, ministar financija i trezora, ministar prometa i komunikacija i ministar obrane službeno odsutni iz zemlje. Ja se zahvaljujem članovima Vijeća ministara koji su se odazvali na poziv da budu na ovoj sjednici. I to su uglavnom oni članovi Vijeća ministara koji redovito nazoče na zasjedanju ... i hvala im i zbog toga. Mi nastavljamo raditi. Prelazimo na točku 3. utvrđenog dnevnog reda: Ad. 3. Zahtjev zastupnika Momčila Novakovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika
Gospodine predsjedavajući, ja sam prvo htio da postavim pitanje predlagaču: Šta je to suštinski novo što nudi ovaj prijedlog, s obzirom da smo mi na prošlom zasjedanju, kada smo odbili zakon, zaključili ... da su nam potrebne korjenite promjene, evo Novakovića pa će čuti da su nam potrebne korjenite promjene u Zakonu o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH, da su neke njegove odredbe, čak bih rekao, i ponižavajuće? Ja vidim ponovo da se to i prepisuje i hoću da pročitam evo ovaj jedan dio koji se odnosi na sve one koji, kaže, da su srodnici, smatraju se bliski srodnici, srodnici u prvoj liniji, srodnici u pobočnoj liniji do trećeg stepena, srodnici po tazbini do drugog stepena i dijete bračnog druga. Šta je ovdje novo u ovim stvarima a jesmo li prošli put konstatovali kroz sve ove diskusije da su ovakve odredbe zaista ponižavajuće. S druge strane, htio bih da vašu pažnju skrenem na jednu totalnu nelogičnost koja samo potvrđuje da je snaga pritiska na crvenu boju, u ovom slučaju, na crveno dugme mnogo jača od snage bilo kakvih argumenata, jer novi predlagač je svugdje u ovim svojim prijedlozima, na svakom mjestu gdje spominje izborne zvaničnike, uključio i savjetnike. Ja bih vas samo podsjetio da su savjetnici kroz zakon, koji smo mi prošli put usvojili, u toj mjeri degradirani da su svedeni na nivo šefova pojedinih odjeljenja u okviru ministarskih sektora, a oni se evo i po ovom zakonu a tako je bilo i ranije izjednačavaju sa poslanicima, sa ministrima jer i njihov punac i od punca neki rođak ne može da učestvuje... na bilo kojim pozicijama kao i kada je u pitanju ministar, kao i kada je u pitanju poslanik i slično. Ja znam da je ovo i prepisano i da je ovakva pozicija savjetnika nastala iz perioda kada su nam stranci pravili taj zakon, ali to je zbog toga što oni znaju šta savjetnik znači. U našoj praksi evo vidite šta mi radimo. Dakle, zabranjujemo tamo nekom trećem koljenu od savjetnika da učestvuje u javnim funkcijama itd., sad da ne obrazlažem, a sa platom ga degradiramo na nivo, još jednom ponavljam, šefa nekog odjeljenja u nekom sektoru nekog ministarstva. Ili da budem još precizniji, s obzirom da svi savjetnici nisu u istoj poziciji, da su neki na poziciji koja odgovara ovome, ja predlažem da gdje god stoje savjetnici da se kaže: sa izuzetkom savjetnika ministara i zamjenika ministara jer oni su svedeni na nivo šefova odjeljenja u okviru pojedinih ministarstava. Hvala vam lijepo. Dakle, prevashodno zbog prvog razloga, ja nisam u stanju da prihvatim ovaj zakon, jer on u ovom smislu ne nudi ama baš ništa novo. Mi smo pričali i prošli put o praksi u zemljama u okruženju, u EU gdje čak i ministri ili poslanici mogu da učestvuju u upravnim odborima i slično, a mi smo dovedeni i dalje, evo sa novim varijantama, sebe ponižavamo, ja bih rekao. Hvala vam lijepo. 21
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Novaković.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, ja se zaista izvinjavam zbog kašnjenja na početak sjednice. Vidio sam mnoge kolege tamo, pa sam mislio da nismo još krenuli, tako da odmah na početku potpuno jasno kažem otkud ovaj tekst zakona. Dakle, ovo je tekst zakona koji je predložila Interresorna radna grupa. Dakle, nisam ja pravio ovaj tekst zakona nego mi se učinilo nakon prošle sjednice da smo olako i prebrzo odbili ovaj zakon i zbog toga sam se odlučio odmah nakon toga, dakle nekoliko desetina minuta nakon toga, da predložim ovaj zakon i iz njega izvučem jedan amandman koji je Ustavnopravna komisija usvojila, a koji nije mogla usvojiti jer po tumačenju koje je sama dala ... radi se o amandmanu koji je djelovao na član zakona koga nije bilo u zakonu. Dakle, jednostavno naše tumačenje odranije je bilo da se ne može amandmanima djelovati na članove koje ne tretira zakon o izmjenama zakona. Dakle, samo sam taj amandman izvukao koji je bio prihvaćen, sve ostalo je, sa još jednim amandmanom, usvojen je na Ustavnopravnoj komisiji ovdje – prijedlog Interresorne radne grupe. Naravno, sad bismo mogli ući u raspravu da li je ovo dobro rješenje ili nije dobro. Ja smatram da nije dobro rješenje, ali smatram da je bolje od ovog koje je na snazi. Zašto sam požurio da to odmah uradim? Zato, na kraju krajeva, idu lokalni izbori, ide verifikacija lista za lokalne izbore i sasvim normalno da ljudi koji će biti tamo na listama, ako ništa, moraju znati pravila potpuno jasna prije nego što završimo sa formiranjem tih lista. Zbog toga, i to je jedini razlog zbog čega sam predlagao da ide po članu 127., kako bi otvorili prostor da imamo bolja rješenja, bar na tom, ... sada kod izbora lista na lokalnom nivou, nego što su ova sada. Naravno, da se podrazumijeva da aktivnosti koje smo mi svojim zaključkom ovdje dali u zadatak Savjetu ministara i dalje stoje i Interresornoj radnoj grupi da se radi novi zakon. Mi smo usvojili takav zaključak da će se raditi novi Zakon o sukobu interesa i ovim se ... ne dira u takav zaključak i u takav stav Parlamenta, i dalje mi ostajemo na toj poziciji, i ja i svi mi ovde, pretpostavljam, da se mora napraviti novi zakon. Evo, to su, prvo, razlozi hitnosti i, drugo, neka pojašnjenja samo kad se radi o ovom tekstu kakav je. Naravno, možemo mi sad pričati o poziciji savjetnika, o poziciji odbornika, valjda, kako ko ima nekog prijatelja na nekoj poziciji, onda on brani njegovu poziciju. Sad bismo trebali vidjeti koliko odbornika u skupštinama nema nikakva primanja na tim poslovima a nalazi se u ovom zakonu i odredbe ovog zakona djeluju na njih i u obavezi su da ih poštuju itd. Dakle, nisam zaista mislio odgovarati niti mislim odgovarati, više bi na ova pitanja mogao odgovoriti predsjedavajući Interresorne radne grupe jer ovo je tekst zakona, ponavljam, koji je Interresorna radna grupa prihvatila sa samo jednim amandmanom, još usvojenim na Ustavnopravnoj komisiji, koji nije bio sporan ni za koga i koji je tamo na komisiji usvojen jednoglasno. Hvala. 22
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Ispravak netočnog navoda: drugi zamjenik predsjedatelja Živković.
Ispravak netačnog navoda je da je ova skupština prošli put olako i neodgovorno odbila taj zakon. Ja mislim da je Ustavnopravna komisija olako i neodgovorno prihvatila amandman koji je u suprotnosti sa nomotehničkim pravilima kako se prave zakoni i ... jednu veoma važnu stvar koja se tiče prenosa nadležnosti i mogućnosti uopšte da entiteti donose svoje izborne zakone, što najbolje ocrtava i pismo predsjednika Centralne izborne komisije, koje je upućeno predsjedniku Narodne skupštine RS.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Novaković.
Pa naravno, vidite, ja sam rekao da je upravo zakon promijenjen za taj član koji je bio sporan. Dakle, njega više nema u zakonu i nisam rekao zaista da je olako, nego sam rekao da sam stekao dojam da je skupština znači prebrzo ili olako prešla preko činjenice da neusvajanje ovog zakona ostavlja postojeće stanje. Dakle, na to sam mislio a mislim da mi ovdje nismo olako ništa ni prihvatili ni odbili, znači u ovom parlamentu. Siguran sam da je svako ozbiljno razmišljao prije nego što je pritisnuo neku od ovih dugmadi.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Riječ ima uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Ja sam čitav ovaj tekst, koji je uvaženi kolega Novaković potpisao kao svoj prijedlog ili prijedlog trojice poslanika kluba, koliko sam ja shvatio, i budući da je na kompjuteru to izvlačeno, onaj tekst Interresorne radne grupe, došlo je do pomjeranja redova i samo da znamo, dakle ako ovo prođe, da znamo šta prolazi u Parlament. Ovo je, dakle nešto što ne podliježe promjenama, ovo je član 127. i, ako bi bilo, koliko sam ja uspio da, prateći tekstove, da to, dakle upratim, ali radi svake eventualnosti to pominjem i koliko razumijevam kolegu Novakovića, dakle ovo je tekst kojeg je predložila Interresorna radna grupa plus Amandman I. Ustavnopravne komisije, bez Amandmana II. Ustavnopravne komisije koji se odnosi na nadležnosti. Dakle, to je to, ako bi bilo nekih sporova, da se zna dakle šta je usvojeno. To je dakle jedna stvar, ako bude usvojeno. Druga stvar, budući da je ovo zakon Interresorne radne grupe, ja bih zamolio kolege, kada govore o ovome zakonu da se ne upuštaju olahko u neke ocjene, jer ih jednostavno tekst 23 samoga zakona, malo ga je teško pratiti, komplikovano je, te dva puta je ranije mijenjan, pa sad su promjene, da ne napadaju nešto što zaista ne stoji, jer naprimjer, gospodine Dokiću, vi ste pominjali onaj široki krug srodnika. Ali to se odnosi na finansijski interes. To je dakle situacija kada se ministru, naprimjer ministru, zabranjuje da zaključi ugovor sa bilo kojim svojim srodnikom vezano za neki finansijski interes. Ja mislim da je to uredu, kada je finansijski interes u pitanju, da ne može glasati u vladi i nama ovde u Parlamentu. Sužen je, mnogo je sužen krug bliskih srodnika kada je status u pitanju, članstvo u upravnim odborima i više nema onoga punca, više nema i punice više nema brata i sestre. To je sada samo, to su sada srodnici ... u ovoj pravoj liniji, i to dakle ... djeca i roditelji i bračni drug izabranog zvaničnika. Dakle, porodično domaćinstvo. Prema tome, ovaj zakon jeste nekoliko koraka naprijed u odnosu na postojeće stanje i ja mislim da je prošli put Parlament pogriješio što ga nije usvojio. Ali, to je odluka Parlamenta i šta sad ja tu mogu! Treća stvar je stvar koja će se tek razviti ovde u Parlamentu pa i u cijeloj BiH. To je pitanje primjene ovoga zakona, odnosno institucije koja će primjenjivati ovaj zakon. I ta stvar se razvija. Zbog toga ovaj zakon prošli put nije prošao jer je Ustavnopravna komisija u svom amandmanu kazala da sve zakone o sukobu interesa u BiH primjenjuje Centralna izborna komisija i Sud BiH, jer to su organi koji su nadležni za provođenje ovoga zakona. Zakon zbog toga nije prošao u Predstavničkom domu i sad toga nema u zakonu. Toga svakako nema ni u temeljnom zakonu. I, mi danas ako oborimo ovo što je predložio gospodin Novaković, nećemo popraviti ovo što bi trebali da napravimo, za što ne postoji volja. I ja procjenjujem da je pametnije da usvojimo ovo što imamo, jer predstavlja poboljšanje teksta, a tek nas čeka jedna, ja mislim, vrlo ozbiljna rasprava u BiH koja se tiče primjene ovoga zakona, jer svi naši akti upućuju na to, dakle i Izborni zakon i raniji zakon i kompletan sistem, da sve zakone o sukobu interesa u BiH mora primjenjivati jedna institucija, mora dakle. Nema jedinstvene zaštite, nema jedinstvenog pristupa, ukoliko nema jednog organa koji primjenjuje zakone iz te oblasti, a to su dakle Izborna komisija, Centralna izborna komisija BiH i Sud BiH i na tom tragu sad se vodi polemika. Mi smo imali u BiH do februara mjeseca 2008. godine taj sistem na osnovu ranijeg zakona i jednog Uputstva Centralne izborne komisije. Izborna komisija je to Uputstvo u 2008. godine stavila van snage. Ovim zakonom to nije uređeno jer ne postoji volja da se to uredi na ovakav način i sad se otvara rasprava. Kako god, upamtite šta sam rekao ja danas, kako god, ovo će se morati završiti tako što će sve ...iz Zakona o sukobu interesa u BiH primjenjivati jedinstveni organi, dakle Centralna izborna komisija i Sud BiH. Vjerujte mi da je to tako. I ovo što se pokušava u entitetu RS da uradi kada je u pitanju njihov zakon, ja mislim da je duboko suprotno i slažem se sa elementima koji su napisani u pismu predsjednika Centralne izborne komisije. I bilo bi dobro da ako bismo dakle imali snage da možda u nekom drugom navratu i to pitanje riješimo, a ako ne, ono će se rješavati. Dakle, ono sad, danas nije predmet a ja predlažem da mi podržimo član 127. i sam zakon jer on predstavlja nekoliko koraka naprijed u odnosu na postojeće stanje. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Ispravka netočnog navoda: uvaženi drugi zamjenik predsjedatelja Živković. 24
Prvo, krenuću odzada. Znači, ovo pismo koje je predsjednik Izborne komisije poslao je pismo predsjednika Izborne komisije, a ne pismo Izborne komisije. I postavlja se pitanje da li je ovo akt koji je prošao kroz Izbornu komisiju i da li se Izborna komisija slaže sa ovim pismom. Druga stvar je da ne prejudiciramo stvari, kolega Džaferoviću, o tome kako će izgledati BiH i njene institucije, pogotovo ako Ustavom i zakonima to nije regulisano. Ja smatram da niste u pravu i da to može da radi institucija na nivou RS da se bavi pitanjima koja su u njihovoj nadležnosti, kao što se mogu baviti pitanjima na nivou BiH, koje su njihove nadležnosti. Nema nijednog razloga da Centralna izborna komisija iz Sarajeva odlučuje koji odbornik je u Derventi ovaj Izborni zakon kršio. Imaju isto tako i mogućnosti da se naprave izborne komisije na nivou entiteta, što omogućava i Izborni zakon, što omogućava i Ustav BiH. Način na koji vi mislite da to napravite je da bude znači centralna institucija na nivou BiH, meni nije prihvatljiv. Ja ne znam šta će i na koji način međunarodna zajednica u vezi sa ovim se dogovoriti, ali prošla su vremena kada je međunarodna zajednica namatala zakone preko visokog predstavnika. Možemo samo ... da sjednemo i da se dogovaramo mi u BiH, a vi očigledno prizivate ponovo visokog predstavnika da ovde radi stvari koje je on već prije dva dana rekao da više neće raditi.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku: uvaženi zastupnik Džaferović.
... tek ćemo kasnije doći do odgovora na repliku, ovo je sada replika. Gospodine Živkoviću, dakle Vi imate pravo da mislite tako kako mislite i ja tu naravno ništa ne mogu, osim što se mogu usprotiviti jednom takvo mišljenju. Ja nemam namjeru da sad ovde držim predavanja o Ustavu, o izbornom sistemu, o teorijama koje su vezane za sukob interesa ali neka znaju svi da, recimo, razvije li se situacija na način kako vi govorite, da će se desiti jedna vrlo opasna stvar u BiH i ja ne znam gdje će nas to odvesti a to treba da znaju svi koji vode računa o ovoj zemlji, između ostalog, naravno i visoki predstavnik sa svojim mandatom i neka on radi svoj posao, a to je da će po prvi put u BiH jedna nadležnost jedne državne institucije biti destruirana i razvodnjena i na njen posao ali i prenesena u nadležnost entitetskim institucija. Ovo nemojte zaboraviti. Napravila se jedna praksa i ovo možda i nije toliko težak slučaj koliko može biti poučan primjer. I ja o tome govorim. I ovde ću stati, neću dalje, ima puno priče dakle na ovu temu, ali zaista nema potrebe da sada dalje širim raspravu.
Rasprava ili replika? Uvaženi zastupnik Kalabić: replika.
Pa mogu, mogu to podvesti pod raspravu.
Ovo sam pitao zato što ima već ranije prijavljenih za rasprava, pa zato sam pitao. 25
Dobro, ali reći ću da pokušamo ovu temu završiti, s obzirom da je vrlo, vrlo ozbiljna stvar i, ovo što je rekao gospodin Džaferović, on nije govorio o suštini već o formi. I po ko zna koji put se pokazuje u BiH da je, ne pita se cijena po kojoj je spremno da se plati, da forma bude zadovoljena, bez obzira kakva suština bila, kakva je suština. Suština je: dajte da se postupa ovako, forma je da se postupa ovako, a suština je to da je odbornik iz Dervente izgubio mandat i zabranjen mu tamo po sankcijama, kako ide, politički rad, sve što sleduje, zato što se našao u nekom karate klubu koji je dobio 7.000 maraka. Ovaj parlament je prošli put odbio stav Izborne komisije na način na koji odbije gdje je matematika govorila o 50.000 maraka. To je suština primjene zakona. Znači, to je suština primjene zakona i sad se onda to kaže da će se to tako bolje rešavati na ovaj način kako je to sada zamišljeno. A kada to još stavimo u paralelu sa Zakonom o javnim nabavkama, gdje se isto tako pokazalo šta znači centralizacija po svaku cijenu, šta znači kada uzmete zalogaj koji je za vas prekrupan, znate za institucije morate imati kapacitet i sve ostalo što to prati, ne samo formalnu odluku donesenu na ovaj ili onaj način da to uradite. Kada se bavite evo suštinom tog zakona, vidjećete kako smo došli u ćorsokak zato što je neko po svaku cijenu gurao takva rešenja koja je gurao. Tako smo i ovde u istoj toj situaciji. Ja ne vidim nikakvog razloga da to bude na drugačiji način regulisano, zato što, ako imamo pravedan prisut zakonu o ovoj materiji, onda možemo doći do pitanja kad se u drugi plan stavlja gdje će se i na koji način odlučivati, ali ako imate ovakav pristup, i još to branite da to mora tako da bude, onda imate problem. I ono što sam htio na kraju reći: nagla briga i SDS za jedan ovakav zakon, pa i još nekih političkih partija koje su pokazale da je ovo teška materija, vrlo problematična, a bacila bi drugo svjetlo kada bi Izborna komisija mogla sada nama da kaže protiv koga su sve otvoreni postupci oko sukoba interesa, da nam kaže imena, prezimena i ja ih molim, ako bude prilike da to danas kažu, da to kažu, da vidimo kakvo je tu stanje, jesu li brze odluke i nagle za ovim zakonom i određenim rešenjima posledica činjenice da tamo u ladicama stoje neki predmeti, što mislim da nije dobro. Ako zakon prilagođavamo pojedinačnim slučajevima partijskim ili uskopartijskim, onda to nije dobro. Jedini zajednički stav svima nama jeste da ovde ima mnogo posla ali ako imamo ovaj parcijalni pristup ovakav, da se zadovolji partijski interes ili pojedinačni, onda vjerojatno nećemo doći do rešenja jer vi sad imate situaciju da nismo regulisali nijednim propisom da vam javni tužilac može danas da bude bračni drug ministra. Znači, imate tu situaciju koja je takva kakva jeste. Imate situaciju da vam, ne znam, načelnik opštine može da bude a da mu supruga bude predsjednik suda i tako nešto. Znači, nismo završili ovde posao ali želimo na brzu ruku da neka rešenja zabetoniramo, pa ćemo ići dalje. Ja mislim da ipak treba tu jedan cjelovit pristup dok ne završimo sve, dok ne odvažemo sve to kako treba, da onda dođemo do potpuno novog zakona.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Novaković: replika. 26
Pa vidite, drage kolege, ovo nije projekat SDS-a. Ja sam to rekao na početku. Ja sam predložio zakon koji je potpisao gospodin Živković kao član Interresorne radne grupe. Ja nisam bio član ove Interresorne radne grupe i, ako tako gledamo, onda je ovo projekat SNSD-a, a ne SDS-a. Dakle, ja nisam predložio zakon u Interresornoj radnoj grupi u kojoj smo mi učestvovali nego u kojoj ste vi učestvovali. Ono šta je moj motiv bio, ja ga ponavljam, je bio upravo vaš motiv kad ste radili u Interresornoj radnoj grupi i ono što ste vi rekli ovde, ja ponovio time što sam dao da još jednom imamo mogućnost da prihvatimo rešenje koje je bolje od postojećeg, a gore od onog koje nam treba. I nemojte ga pripisivati SDS-u, zaista nema veze sa SDS-om, vjerujte.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Kalabić: replika.
Ovdje piše: Zahtjev poslanika Momčila Novakovića za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa. Ovako piše. Ako ima neko drugi dokument, neka kaže. Ako je to praksa, gospodine Novakoviću, mi imamo na jedno 10 mjesta gdje smo zapeli, gdje bi vi mogli otkočiti na ovaj način. Evo možete se umiješati u 10 evo drugih dole stvari koje stoje ..., malo je simptomatično da ste vi baš sad ponudili dobre usluge institucijama BiH i naglu brigu da vi to riješite, nešto što ne mogu evo ostali riješiti. Prošli put smo oborili ono što je uradila Interresorna radna grupa u kojoj je radio i gospodin Živković. Ali mi smo glasanjem kazali svoj stav. I očekivao sam da će neko drugi tražiti izlaz, a što baš SDS koji obično traži izlaz uvijek ali na drugu stranu od ove koju je sada ponudila. Zato je to meni simptomatično. Ja sam vam i rekao zašto je to meni simptomatično, dobio bih odgovore: kada Izborna komisija ne bi se preglasavala, ne bi imala u matematici. Kakva je to računica u matematici 4-5? Valjda je 2 i 2 uvijek bilo 4 a u Izbornoj komisiji oko cifre i matematike i digitrona se preglasavaju. Ako je 5.000, je li 50.000, valjda piše potpuno jasno. E, kad bi oni, onda ja vama ne bih rekao ovo, ja mislim da ste vi ovo korektno shvatili, ne bi vam onda ni rekao kada bi imao to što sadrže ladice Izborne komisije. Onda bi možda i mene demantovao, možda bih ja povuka ove riječi ali volio bih ja to da vidim protiv koga je ... pokrenut postupak.
Zahvaljujem. Za raspravu imam prijavljene uvaženog drugog zamjenika predsjedatelja Živkovića i uvaženog zastupnika Križanovića.
Povod i način rada u Interresornoj radnoj grupi je bio, moram reći, korektan i cilj da se napravi poboljšanje zakona, a ne da se dođe do idealnog zakona, jer to nije bilo moguće. To nije bilo moguće i zbog, između ostalog, i stava OHR-a i OSCE-a da onaj zakon koji su oni na 27 početku nametnuli ne ide u radikalne promjene. Međutim, ovaj parlament je dao zaključkom zadatak Interresornoj grupi da ide u pravljenje sasvim novog zakona koji mora da bude prilagođen zakonima i koje imamo u okruženju u Srbiji i u Hrvatskoj. U međuvremenu, od te moje dobre namjere da se takav zakon napravi i da se, između ostalog, izađe i Centralnoj izbornoj komisiji u susret, da ne bi selektivno tumačila zakon i da bi ga uopšte mogla provoditi, desile su se mnoge stvari. Desile su se stvari da je Centralna izborna komisija naprečac odlučivala o svojim odlukama, pa smo imali to kao tačku dnevnog reda, ne čekajući da ovaj zakon dođe, da bi se spriječilo da ljudi budu u sukobu interesa. Desilo se da su neki odbornici, pa spomenućemo odbornika u Derventi, spomenućemo i onoga odbornika SDS-a u Brčkom koji je, po meni, nepravedno kažnjen jer je za 500 maraka imao sa svojom privatnom pekarom ugovor sa bolnicom u Brčkom, a sve svoje plate koje je imao kao odbornik je davao u humanitarne svrhe. Desilo se još i da je Ustavnopravna komisija, po meni, na apsolutno neprimjeren način, htjela da ovu situaciju riješi, ono što se nije moglo riješiti u Interresornoj grupi, po meni, na neprimjeren način i to se desilo. I iz tog razloga sam ja promijenio mišljenje u vezi sa namjerama drugih koji su radili u Interresornoj grupi da poboljšam ovaj zakon. A sad se postavljam pitanje: Zašto neko hoće naprečac da to radi zato što u toj ladici smo vidjeli da ima još nekoga iz Brčkog koga treba da reguliše se. I još nekih drugih stvari koje ovde neće da se kažu. Znači, moj odnos prema ovome zakonu, zbog ovoga svega što sam naveo, se promijenio u odnosu na ono kada sam glasao za ovaj zakon. Ja smatram da je ono pobošljanje ali način na koji su neki poslanici htjeli da to promijene, neki članovi Centralne izborne komisije, pokazali su ustvari njihovu pravu namjeru.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Križanović.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Već su neke kolege dosta toga rekle o onom što sam ja mislio reći pa ću biti vrlo kratak. Vidite, o ovom Zakonu o sukobu interesa, ja mislim da ovde nema nijednog od kolega koji će reći da je to dobar zakon i kojeg ne treba mijenjati. O tom zakonu je i ovaj dom se na određen način izjasnio na posljednjoj sjednici kad smo raspravljali o ostavkama, odnosno razrješenju ministra vanjskih poslova i dva zamjenika ministra u Vijeću ministara. Tada je ovaj parlament dakle priznao dvije stvari. Prvo, derogirao je zakon koji je sam donio. Znači, nije poštovao zakon, nije poštovao odluku institucije koja je zasnovana na tom zakonu i imala ovlaštenje da provodi taj zakon. I nije poštovao inicijativu predsjednika Vijeća ministara. I u pokušaju da se mijenja taj zakon, propalo je i to. I sad, dakle mi dolazimo u situaciju da sami sebe zaplićemo, što kažu, imamo problem, pokušamo ga riješiti, idemo u još veći problem. A još veći problem nastaje jednom čudnom odlukom Centralne izborne komisije koja sebe razvlašćuje dalje obaveze provedbe ovog zakona, državnog, dakle zakona na svim razinama. To se dešava dakle nešto više od pola godine pred općinske izbore. Ja sad postavljam pitanje: da imamo najbolji sad i ne znam kakav Zakon o 28 sukobu interesa, koja je to institucija sad u BiH koja će to provoditi na općinskim, evo konkretno općinskim izborima? Dakle, svjesno će se ulaziti u kršenje državnog zakona, a nema te institucije koja će to registrirati ili procesuirati. Zato i ovu dobru namjeru kolege Novakovića, ja ne vidim da će išta popraviti, bez obzira koji je to prijedlog. Za mene ostaje centralno pitanje – a o tome ću nešto više govoriti kad budemo raspravljali o Izvještaju Centralne izborne komisije – kako je moguće, pod čijim je to pritiskom donesena odluka da se Centralna izborna komisija razvlašćuje obaveze. Znam, nisu doneseni entitetski zakoni, a trebali su u roku od 60 dana od stupanja na snagu ovog zakona. Ali to nije opravdanje da nakon tri-četiri godine te prakse najedanput osam mjeseci pred izbore se Centralna izborna komisija razvlašćuje te obaveze. Neka se razvlašćuje, ali mi moramo znati kompenzacije, nemamo zamjene za tu situaciju. I mislim da je ovo jedna vrlo neodgovorna uloga vlasti u jednom vrlo složenom političkom pitanju. Zbog toga mislim da bi ipak bilo dobro, ukoliko još uopće imamo vremena, koji su rokovi, s obzirom na predstojeće izbore, da se možda pokuša još jednom učiniti napor da ovo dovedemo do kraja i na jedan korektan način koji ćemo moći provoditi u praksi. Bez ovoga ovlaštenja Centralne izborne komisije, dok se ne riješi to pitanje u entitetima, mislim da mi nismo napravili nikakav posao, bez obzira na kvalitet izmjena i dopuna ovog zakona. I vidite, pod uvjetom da se sad donesu zakoni u entitetima, očekivati je da oni budu u potpunosti usklađeni sa državnim zakonima, a to onda, ako jeste slučaj, da postoje određena tijela za provedbu tog zakona u entitetima. Šta to znači? Bježanje od toga da Centralna izborna komisija nastavi raditi taj posao. To znači, odnosno implicira jednu sumnju da će ta tijela u entitetima – neće u suštini provoditi ovaj zakon kakav jest, da će oni imati neke svoje kriterije i aršine za provođenje. Naravno, zbog toga treba promijeniti ovaj zakon kvalitetnije da bi se mogao u životu normalno provoditi bez drastične povrede ljudskih prava. O tome je bilo govora prošli put. Evo toliko. Zato kažem, mi smo se doveli, nažalost, u takvu situaciju da u ovom trenutku ni po članku 127., bez ove odredbe ko je zadužen za implementiranje tog zakona, nećemo ništa napraviti. Bar sa stanovišta provedbe budućih općinskih izbora. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Križanoviću. Uvaženi zastupnik Branko Dokić.
Ma jedna vrsta replike. Ja potpuno razumijem namjere kolege Novakovića i ja sam ubijeđen da su one veoma dobre. Ali replika evo je i upravo njemu. U jednom trenutku je ustvrdio, evo, ako neko ima neke svoje poznanike, pa ih je prepoznao tu, pa onda je reakcija. Nažalost, kod nas se često ključne stvari i pravila kroje prema tome da li neko nekoga poznaje ili ne poznaje. Ja sam ukazao na jedan apsurd i prilika je bila, evo, prošla rasprava i sadašnja rasprava i da se te stvari ponavljaju, i da se argumenti ne uvažavaju. Ali i ovdje se radi o pojedinačnim pristupima. Sigurno da je kolega Novaković i mislio da se evo i ovom 29 intervencijom otklone neke pojedinačne nelogičnosti i da se stvari poprave. A ja vas uvjeravam da ćemo mi napraviti veću štetu ako sad ad hok usvojimo ovaj zakon i riješimo neka, evo prihvatam, i apsurdna pitanja koja postoje, nego da sačekamo i da ispoštujemo zaključak ovog parlamenta od prošli put koji je insistirao da se radi na temeljno novom zakonu, u skladu sa evropskim standardima koji će napraviti ... institucije BiH i krajnje je vrijeme da se mi na nekim dobrim preporukama koje su dolazile iz međunarodne zajednice, jer je očigledno mi nismo dobro ni razumjeli u tom pogledu zahvalimo. ... sa ovakvim, evo ovakvim promjenama, mi ćemo i dalje, evo našu Centralnu izbornu komisiju, dovoditi u situaciju da se tumačeći zakone prave politički slučajevi. Ovaj zakon je napravljen tako da se on može uporediti sa ... jednom mišlju cijenjenog vladike Nikolaja Velimirovića, koji kaže, svakome je očiglednije jasno da je hrast očigledniji od žira na hrastu. Ali, ako se previše zagledate u žir na hrastu, on najednom postaje očigledniji od hrasta. Suština ovog zakona je bila da se spriječi korupcija. Ali na tom hrastu korupcije i tog zakona toliko je različitih žireva, razne vrste i razne veličine, u koje se s vremena na vrijeme zagledavaju i političari i Centralna izborna komisija, da je on postao sam sebi suprotnost i da on stvara nove političke slučajeve, kao što smo imali evo i prilikom, prošli put, glasanja za tri člana Savjeta ministara. Stoga, još jednom ponavljam, moja je sugestija, ako imam pravo na to, da kolega Novaković povuče ovaj zakon, da skrati ovo vrijeme, jer očigledno on neće proći, da skratimo vrijeme, a da insistiramo na tome da što prije u ovaj parlament dođe ... novi, odnosno, potpuno novi zakon koji će uvažavati svakog građanina BiH na način kako se to radi, evo, i u evropskim zemljama i Evropskoj uniji, gdje sutra želimo da budemo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Dokiću. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 4. dnevnog reda: Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima BiH (drugo čitanje) Na 28. sjednici smo usvojili Prijedlog zakona u prvom čitanju. Mjerodavno Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost je Izviješće o Prijedlogu zakona dostavilo 3. lipnja 2008. godine. U Izvješću je konstatirano da nije bilo amandmana u komisijskoj raspravi. Nadležno povjerenstvo je prihvatilo tekst predloženog zakona. Otvaram raspravu u drugom čitanju. Uvaženi zastupnik Novaković. 30
Ja imam pitanje za predlagača zakona, znači ministra koji je ovdje prisutan. Naime, ovih dana smo svjedoci pa smo danas čak stavili na dnevni red jedan zaključak, a u vezi je sa decertificiranim policajcima. Mene zanima da li odredbe – evo, ja sam pokušao pa nisam uspio dokučiti – da li odredbe ovog zakona imaju bilo kakve veze sa ovim, odnosno da li odredbama ovog zakona se na bilo koji način poboljšava ili pogoršava ovaj slučaj ili slični slučajevi koji se mogu pojaviti u budućnosti? Znači, vrlo ... kratak odgovor mi treba, jer ja nisam uspio ... iz ovih odredaba zakona doći do ... ovakvog zaključka. Hvala.
Zahvaljujem. Ima li drugih prijavljenih? Molim uvaženog ministra da pruži odgovor zastupniku. Ministar sigurnosti Tarik Sadović.
Poštovani predsjedavajući, zamjeniče, uvaženi zastupnici, predstavnici medija, kolege ministri, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima je rezultat predsjedničke izjave Vijeća sigurnosti kojim se riješio problem decertificiranih policajaca u mjeri u kojoj je to bilo moguće. Iz pitanja koje je postavio uvaženi poslanik Novaković: Da li odredbe ovog zakona znače korak naprijed u rješavanju postojećeg statusa deceritificiranih policajaca? dakle, odgovor je – da. Ovim zakonom se predviđa da deceritificirani policajci mogu da, a pod istim uslovima kao i drugi građani BiH, apliciraju na javnom konkursu za upražnjeno radno mjesto u nekoj od policijskih, državnih policijskih agencija, i ono što je iznimka, a ovaj zakon predviđa to što su opšti uslovi za prijavu na konkurs za kandidate, za policijske službenice i starosni limit od 35 godina. Dakle, decertificirani policajci se mogu prijaviti i mimo tog limita, dakle starosnog od 35 godina, dakle pod istim uslovima, kao i bilo koji ... drugi građanin BiH, naravno, ... u skladu sa Zakonom o policijskim službenicima. Izmjene i dopune ovoga zakona, dakle usklađene su sa mišljenjem ... međunarodne zajednice u BiH, Uredom OHR-a, pošto se u javnosti pojavljuju špekulacije da stav OHR-a ne korespondira sa predsjedničkom izjavom Vijeća sigurnosti, ja vam mogu reći da je stav OHR-a zapravo usaglašen sa predsjedničkom izjavom ... Vijeća sigurnosti i, u tom smislu, i druge policijske agencije, kantonalne, MUP-ovi su izvršili izmjene i dopune ovog zakona, evo sad mi to radimo. Naravno, mi imamo problem decertificiranih policajaca koji štrajkuju glađu ispred OHR-a. Oni smatraju da im je učinjena velika nepravda, da oni imaju pravo i na neke druge stvari, kao što je obeštećenje, povezivanje radnog staža, ne znam koji su sve još njihovi zahtjevi. Nažalost, nažalost, dakle predsjednička izjava i stav međunarodne zajednice u BiH je vrlo jasan i vrlo rigidan, dakle samo ...ponovna aplikacija na javni konkurs je ono što suštinski znači 31 predsjednička izjava. I oni na takav način posmatraju rješavanje pitanja decertificiranih policajaca. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom ministru. Za riječ se javio uvaženi zastupnik Drago Kalabić.
Ja ću zamoliti ministra da sačeka pitanje, kad je već tu, nisam siguran da će kasnije, kada budemo o ovom drugom ...prijedlogu zaključka raspravljali. S obzirom da je poslanik Vaše političke stranke gospodin Ahmetović predložio ovu tačku dnevnog reda, ja bih Vas zamolio da iskoristimo ovu priliku da nam kažete: Šta je to moguće, s obzirom kakav god zaključak mi donesemo i odluku, to će ponovo biti upućeno Vama kao ministru. Sada da se ne igramo nekakavih skrivenih igara, javnost vjerovatno to gleda i sluša i očekuje da Vi nama kažete: Šta je to što mi možemo još učiniti i što mi trebamo učiniti da eventualno tim ljudima pomognemo, a da ne upadnemo u priču bilo kakve demagogije ili obmanjivanja njih ili bilo koga drugog? Ja bih Vas zamolio zato, samo iz razloga što, kada budemo raspravljali, nisam siguran, vjerovatno Vi ste ovdje po ovoj tačci planirali da budete u skladu sa svojim obavezama, a ovo ne znam kad ćemo doći u situaciju, i da li ćete biti tu.
Zahvaljujem. Evo da vidimo još ako bude rasprava, pa možda ministar, ako treba na sva pitanje i dileme odgovorite. Uvažena zastupnica Azra Alajbegović.
Evo, dio mog pitanja je zapravo uzeo u potpunosti gospodin Kalabić. Ja bih samo htjela, znači da dodam ... ovom pitanju još dvije stavke, a to je: Da li škola, srednja škola koju imaju decertificirani policajci, je adekvatna škola po pitanju ovih konkursa na koji se oni sada mogu javljati na mjesto policijskih službenika? I drugo: Šta će se desiti sa decertificiranim policajcima koji su već ... biološki ostarili toliko da su stekli uslove za penzionisanje? Ovo moje pitanje je zapravo proisteklo iz razgovora sa decertificiranim policajcima, pošto sam ja kao članica Komisije za ljudska prava skupa sa gospodinom Ahmetovićem bila u kratkoj posjeti decertificiranim policajcima. To su dvije stavke na kojima oni osobito insistiraju i 32 ja bih molila da ova izjava ministra Sadovića na neki način bude izjava koja će se dostaviti decertificiranim policajcima, jer oni zaista prate rad danas Predstavničkog doma i očekuju od nas da nešto uradimo o tom pitanju. Hvala.
Zahvaljujem. Ima li još prijavljenih? Nema. Molim vas, uvaženi zastupnik Genjac, drugi put se prijavite elektronski da malo jasnije bude.
Izvinjavam se. Poštovani predsjedavajući, ja mislim da nije dobro stavljati ministra u poziciju da daje odgovor unaprijed jednoj inicijativi koja se svodi da se održi sjednica Vijeća ministara. Ja se slažem da tu postoje problemi, ali neka se održi sjednica Vijeća ministara, pa neka se razgovara i neka se pronađu modaliteti. Možda će biti ideja. Ograničene su mogućnosti zaista, ali možda će se pronaći neka ideja. I mislim da bi bilo dobro odvojiti ova dva pitanja, usvajanje zakona i usvajanje ove inicijative, ... eventualno usvajanje zaključka oko sjednice Vijeća ministara. Mislim, dakle da ne bi bilo dobro da ministar u ovoj prilici, bez obzira iz koje je stranke inicijativa iz koje ministri funkcioniraju kao članovi Vijeća ministara, i mislim da bi bilo dobro ako možemo da izglasamo da se održi sjednica Vijeća ministara.
Zahvaljujem. Ja imam konkretna pitanja prema ministru, ... ministar može odgovoriti, a može i ne odgovoriti. Ja ne želim reći šta će ministar odgovoriti i kako će odgovoriti, ali imam pitanja, pa želi li ministar i na koji način. Evo izvolite, pa izađite, pa recite, mislim ne mogu ja.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi zastupnici, dakle, ovo je izborna, na rješavanju ovoga pitanja izborna nadležnost Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice, ali u tehničkom smislu policijske nadležnosti su ...u nadležnosti ...Ministarstva sigurnosti, i u tom smislu smo se mi formalno pojavili kao predlagač ovoga zakona, kao što su to, ponavljam, uradile mnoge policijske agencije ... prije nas. Ja bih želio da vas podsjetim na jedno pismo koje je prvi zamjenik visokog predstavnika gospodin Rafi Gregorijan, dakle u ime OHR-a, uputio doktoru Safetu Haliloviću, meni i gospodinu Bariši Čolaku, nekadašnjim članovima tzv. Monitoring tima, koji je trebalo da riješi pitanje ovih decertificiranih policajaca u skladu s Akcionim planom, koji je svojevremeno 33 donijelo Vijeće ministara, a onda zatim stavilo van snage. Ovo pismo je također upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara. Naravno, bilo je dostupno i drugim relevantnim pojedincima i strukturama vlasti. Ja bih vas podsjetio na nekoliko vrlo jasnih stavova u tom pismu. Dakle, čitam i citiram: Prema uslovima iznesenim u pismu predsjednika Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija od 30.4.2007. godine, proces zapošljavanja koji se sastoji od internog konkursa, molim vas da razlikujete, dakle od internog konkursa, objavljenog od strane policijskog organa samo za bivše policijske službenike kojima je odbijena certifikacija od strane IPTP nije dozvoljen, ili nije u skladu, dakle sa ... dakle, interni konkurs, konkurs kojim bi se riješilo pitanje, nije dozvoljen. Dakle, dozvoljen je samo javni konkurs na kome mogu učestvovati svi ... građani. Također, ovo se tiče ponajviše Parlamenta, amandmani, ...nevažeći zakoni o policijskim službenicima BiH koji bi regulisali pitanje obeštećenja, mogućnost vansudskog poravnanja sa aplikantima koji prođu aplikacijski proces i zatraže samo regulisanje uvezivanja radnog staža i isplatu neisplaćenih zarada, uz uslov odustajanja od vođenja sudskog postupka, nisu kompatibilni sa uslovima iznesenim u pismu predsjednika Vijeća sigurnosti UN od 30.4.2007. godine. Naravno, Parlament je najveći zakonodavni organ vlasti. On može da ne prihvati. On može da djeluje amandmanski na zakon i da sve ove stvari ...ugradi u zakon, ali onda rizikuje sukob sa Vijećem sigurnosti UN, sa predstavnicima međunarodne zajednice u BiH itd. Prema tome, evo ja još jednom ponavljam, dakle Vijeće ministara, resorno ministarstvo i druga resorna ministarstva uradilo je isključivo i samo ono što je bilo u mogućnosti da uradi. Da li će se Parlament opredijeliti na drugi način da rješava ovo pitanje i naravno sa određenim rizicima, to je zaista mimo mojih nadležnosti. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom ministru. Riječ ima uvaženi zastupnik Bakir Izetbegović.
Koliko sam ja shvatio, mada mi kao i kolegi Novakoviću nije bilo baš odveć jasno iz sadržaja zakona kako ćemo mi to pomoći decertificiranim policajcima, jer je tamo cijelo vrijeme da se nešto ne može, da nešto nije dopušteno, da znači neke restrikcije s nekim negativnim predznakom su ali, koliko sam shvatio, ipak, iz obrazloženja zakona, ova stvar je usaglašena između međunarodne zajednice i predstavnika decertificiranih policajaca. I to je sad neki ...minimum od kojeg treba dalje početi. Prema tome, shvatio sam da su i decertificirani policajci saglasni s time da se ovaj zakon kao prvi korak danas usvoji. I mislim da nema nama druge nego da ga usvojio. A onda ćemo imati danas sljedeću tačku dnevnog reda, koja će govoriti o sljedećim nekim mjerama, načinu kako da se pomogne tim ljudima. Ovdje je očigledno međunarodna zajednica pretjerala u odnosu na te ljude. I sad tvrdoglavo drži taj stav i ne da im izlaza. Prema tome, mi ćemo morati pogledati šta da učinimo, kakav naš da bude odgovor na 34 takav jedan ...stav i ponašanje i odnos međunarodne zajednice, a da ipak pomognemo realno tim ljudima, ali to u toj sljedećoj ...kasnije odredbi. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Kalabić.
Pošto razgovaramo kako je sad ko shvatio šta je ministar rekao i šta je suština problema, ja ovo nisam ovako shvatio kako je govorio kolega Izetbegović. Prvo, što sam shvatio, između redova, ono što je ministar rekao, zaključak koji mislite donijeti – objesite mačku o rep. Ja sam tako shvatio. Znači, ne šaljite Vijeću ministara ništa, mi smo sve svoje uradili. Ja sam tako shvatio, ako nisam dobro shvatio, onda je moj problem. A shvatio sam sad iz izjave ministra – nema uvaženog kolege Ahmetovića – da je ova komisija, umjesto da ode policajcima, trebala sjesti i napisati amandmane na ovaj zakon. I nisam siguran da su – sad pogrešno interpretiram – da su ljudi iz udruženja saglasni, to nisam. Ako jesu, onda to olakšava cijelu stvar, ali ja nisam siguran, to sad ne znam, to ne znam, samo sam razumio poruku ministra, što se tiče mogućih rješenja i onoga jedino što je trebalo da se ljudi iz iste političke partije, poslanik Ahmetović i ministar, prije toga usaglase da ne dođemo u ovu situaciju, ali dobro, sad, šta je tu je, imamo sljedeću tačku pa ćemo vidjeti šta ćemo.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih o ovoj točci dnevnog reda. Zaključujem raspravu. Prelazimo na petu točku utvrđenog dnevnog reda: Ad. 5. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o upravnim sporovima (prvo čitanje) Vijeće ministara je 5. lipnja dostavilo u proceduru Prijedlog zakona iz ove točke. Razmatra se u redovitoj proceduri. Mjerodavno je Ustavnopravno povjerenstvo. Mišljenje mjerodavnog povjerenstva o ustavnom osnovu i načelima dobili smo 13. lipnja 2008. godine. Otvaram raspravu u prvom čitanju. Nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na šestu točku dnevnog reda: 35 Ad. 6. Imenovanje tri člana Zajedničkog povjerenstva radi usaglašavanja Zakona o Fiskalnom vijeću BiH
Uvažena gospodo, gospodo zastupnici, cijenjeni gosti, dopustite mi da vas sve skupa pozdravim i podnesem treće izvješće o radu Središnjeg izbornog povjerenstva BiH za 2007. godinu. Zapravo, namjera mi je da podnesem jedan kraći ekspoze o radu Središnjeg izbornog povjerenstva u 2007. godini, jer ste šire izvješće ranije dobili u materijalima za sjednicu ovog visokog doma. Ovo izvješće podnosim u skladu sa Izbornim zakonom BiH, točnije, u skladu sa člankom 29. točka 16. Izbornog zakona BiH, kojim se regulira podnošenje godišnjeg izvješća Središnjeg izbornog povjerenstva BiH Parlamentarnoj skupštini BiH. Izvješće koje ste dobili, Središnje izborno povjerenstvo je usvojilo na svojoj 10. sjednici održanoj 13.3.2008. godine, nakon čega je dostavljeno vama na razmatranje i usvajanje. Izvješće se odnosi na cjelokupan rad Središnjeg izbornog povjerenstva BiH za razdoblje od 1.1.2007. do 31.12.2007. godine. Dakle, osim dijela izvješća koji se odnosi na provedbu Izbornog zakona, izvješćem su obustavljene aktivnosti Središnjeg izbornog povjerenstva na provedbi još tri zakona, a čija provedba je data u nadležnost Središnjeg izbornog povjerenstva BiH. Radi se naime o Zakonu o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH, Zakonu o finansiranju političkih 36 stranaka kao i dijela Zakona o Vijeću ministara BiH, u stvari onog dijela tog zakona, koji se odnosi na provjere kandidata za predsjedavajućeg Vijeća ministara, ministre i zamjenike ministara u tom vijeću. Tijekom 2007. godine, Središnje izborno povjerenstvo je izvršavalo poslove i zadatke utvrđene godišnjim planom i programom. Budući da 2007. godina nije bila izborna godina, godina održavanja redovitih izbora općinskih ili općih, više pozornosti dato je izmjenama i dopunama zakonskih akata, kako je to bilo predloženo i od ovog visokog doma usvojeno, prigodom razmatranja Izvješća o radu Središnjeg izbornog povjerenstva za 2006. godinu. No, i pored ovog, činjenica je: u 2007. godini Središnje izborno povjerenstvo BiH u siječnju i veljači 2007. godine, temeljem rezultata općih izbora održanih 2006. godine, potvrdilo rezultate posebnih izbora za Dom naroda Parlamenta Federacije BiH 18.1. kao i Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH od 27.2.2007. godine i dodijelila mandate izabranim izaslanicima ovih domova. Zatim su u sedam općina u BiH, i to u Čajniču, Čelincu, Donjem Vakufu, Istočnom Drvaru, Kalesiji, Novom Sarajevu i Zvorniku, održani prijevremeni izbori za načelnike spomenutih općina. U zadnjem kvartalu 2007. godine zbog iznenadne smrti predsjednika Republike Srpske, Središnje izborno povjerenstvo BiH raspisalo je prijevremene izbore za predsjednika RS koji su održani 9.12.2007. godine. O spomenutim prijevremenim izborima, sve podatke imate upisane u Godišnjem izviješću o radu, tako da vas sa tim pojedinostima ne zamaram. U Izvješću ste mogli zapaziti da je u razdoblju od 1.1.2007. godine do 31.12.2007. godine Središnje izborno povjerenstvo održalo 74. sjednice sa 469 točaka dnevnog reda, čemu je prethodilo održavanje 150 sjednica Kolegija, na kojima su razmatrana pitanja iz djelokruga rada Središnjeg izbornog povjerenstva BiH, uz naravno primjenu odredbi svih zakona koji su nam povjereni u nadležnost. Predmetno Izvješće o radu Središnjeg izbornog povjerenstva za 2007. godinu, koje danas razmatrate, podijeljeno je u osam dijelova, koji čine jednu logičnu cjelinu. U prvom dijelu Izvješća govori se o već spomenutom dovršetku posebnih izbora temeljem rezultata sa općih izbora iz 2006. godine, zatim o prijevremenim neposrednim izborima za načelnike općina i predsjednika RS, zatim o aktivnostima na realizaciji projekta, pasivnoj registraciji birača u BiH sa prijedlogom preporuka o pokretanju novog projekta, jedinstveni izborni informacioni sustav BiH, koji podrazumijeva izradu integralnog softverskog rješenja jedinstvenog informacionog izbornog sustava za BiH za cjelokukpnu izbornu administraciju u BiH. Drugi dio Izvješća odnosi se na provedbu Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti u BiH, sa jasnim iskazanim poteškoćama i problemima sa kojima se Središnje izborno povjerenstvo BiH sreće u primjeni i provedbi ovog zakona. O pokrenutim postupcima, datim mišljenjima i izrečenim sankcijama imate detaljnije – mislim da je gospodin Kalabić to pitanje i postavio – u prilogu ovog izvješća, u 9. i 10. izvješću. Dakle, u ovom pisanom materijalu koji ste dobili. 37 Treći dio Izvješća posvećen je, da tako kažem, provedbi Zakona o financiranju političkih stranaka sa predočenim rezimeom najvažnijih revizijskih nalaza. U četvrtom dijelu Izvješća govori se o provedbi onog dijela Zakona o Vijeću ministara BiH za koji je nadležno Središnje izborno povjerenstvo. Peti dio Izvješća govori o međunarodnoj suradnji Središnjeg izbornog povjerenstva BiH kao i o seminarima i obukama koje organizira Središnje izborno povjerenstvo ili na kojima sudjeluju članovi Središnjeg izbornog povjerenstva BiH, kao i Sekretarijata Središnjeg izbornog povjerenstva. Evo, upravo danas je jedan sveobuhvatni seminar članova općinskih izbornih povjerenstava ovdje u Sarajevu. Šesti dio Izvješća odnosi se na javnost rada Središnjeg izbornog povjerenstva BiH. Sedmi dio govori o strukturi Tajništva ili Sekretarijata Središnjeg izbornog povjerenstva BiH, pri čemu sa zadovoljstvom mogu informirati ovaj visoki dom da smo potpuno strukturno zaokružili ustroj Tajništva Središnjeg izbornog povjerenstva BiH. Još preostaje njegovo kadrovsko kompletiranje, odnosno popuna. I na koncu, osmi dio Izvješća odnosi se na zaključke ...i preporuke od kojih su već neke i ostvarene, na čemu vam se srdačno zahvaljujem. I dopustite da vas na kraju upoznam i sa zaključkom konačnog Izvješća o reviziji za 2007. godinu koji je uradio Ured za reviziju institucija BiH, a koje se naravno odnosi na Središnje izborno povjerenstvo. Ja ću samo citirati njihovo mišljenje u dvije rečenice: Finansijski izvještaj Izborne komisije za 2007. godinu prikazuje realno i istinito finansijsko stanje na dan 31. decembar 2007. godine i u skladu je sa Pravilnikom o finansijskom izvještavanju i Pravilnikom o računovodstvu institucija BiH. U svim materijalno značajnim aspektima, rashodi Izborne komisije su upotrijebljeni za svrhu koju je odredio Parlament BiH i u skladu su sa relevantnim propisima. Završit ću ovo svoje kratko izlaganje sa još jednom zamolbom, da ovaj visoki dom podrži naše preporuke i pretoči ih u svoje zaključke, posebno i u svezi sa izradom novog Zakona o političkom organiziranju. Usput da kažem da je Središnje izborno povjerenstvo pripremilo prednacrt istog i vama dostavilo kao inicijativu, kao i zaključak kojim bi zadužilo Vijeće ministara BiH za davanje pune podrške i financijske potpore realizaciji projekta, jedinstveni izborni informacioni sustav u BiH i da osigura odgovarajući prostor u vlasništvu države BiH za trajni smještaj i rad Središnjeg izbornog povjerenstva. U svoje ime i u ime kolege Suada Arnautovića, predsjednika Središnjeg izbornog povjerenstva, koji je ovdje ... prisutan, ali trenutno sada nije u sali, ja vam se iskreno zahvaljujem i evo stojimo vam na raspolaganju za eventualna pitanja ako ih bude.
Zahvaljujem uvaženom gospodinu Mikiću. Nema prijavljenih za raspravu o ovoj točki dnevnog reda. Zaključujem raspravu. 38 Prelazim na osmu točku dnevnog reda: Ad. 8. Prijedlog zaključaka Ustavnopravnog povjerenstva u povodu rasprave o Informaciji o radu Tužiteljstva BiH za 2007. godinu. Podsjećam vas da smo na 26. sjednici Doma, održanoj 2.3. i 10. travnja 2008. godine, razmatrali Informaciju o radu Tužiteljstva BiH za 2007. godinu. Informaciju smo tada primili k znanju, a zaključke koje su u raspravi predložili zastupnici Jozo Križanović i Momčilo Novaković proslijedili smo nadležnom povjerenstvu, uz obvezu da Domu na usvajanje dostavi prijedlog cjelovitog zaključka. Postupajući po zaključku Doma, Ustavnopravno povjerenstvo je 28. svibnja Domu dostavilo Izvješće iz kojeg se vidi da povjerenstvo nije prihvatilo zaključak koje je predložio uvaženi zastupnik Križanović, a da je prihvatilo modificiran Prijedlog zaključka Momčila Novakovića, koji glasi: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH da najhitnije donese strategiju i kriterije u prioritetima u procesuiranju predmeta kaznenih djela ratnog zločina. Otvaram raspravu o ovom zaključku. Uvaženi zastupnik Izetbegović.
Dakle, logično zvuči ovaj zaključak gospodina Novakovića. Međutim, mislim da ipak trebamo još jedanput razmisliti, pa ići samo na to da usvojimo polovinu ovog zaključka, koji bi glasio, i SDA će u tom smislu i pismeno napraviti prijedlog, kojim bi se reduciralo samo, kažem na prvi dio: da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara da najhitnije donese strategiju o rješavanju problema ... ratnih zločina. Dakle, da mi pomognemo sudove da se na raznovrstan način ... kapacitiraju i da ubrzaju te procese, mislim da 13.000 ljudi čeka, ... jedan ogroman broj njih da budu procesuirani a da izostavimo priču o kriterijima i prioritetima, ma kako to, kažem, bilo logično da treba napraviti neke kriterije i prioritete, jer će to biti uticaj ... Evo, mi zadužujemo Vijeće ministara, operativni organ vlasti, ... izvršnu vlast, da odredi prioritete sudskoj vlasti što zaista negdje raditi i što nosi opasnost, realnu opasnost da će doći do političkog uplitanja, i to sa nacionalnog, političkog, ... stranačkog, entitetskog itd., sa te platforme. Imamo odluku ...PIK-a, preporuku PIK-a prije par mjeseci, sadržanu u pet tačaka koje su preduslov za pretvaranje OHR-a u Ured EU u BiH. Zadnja, peta kaže da je potrebno da se traži od vlasti BiH da urade nacionalnu strategiju o ratnom zločinu. I mislim da mi otprilike trebamo takvu formulaciju danas usvojiti, bez ovih daljih priča o prioritetima i kriterijima. Jel', kao što rekoh, evo da ponovim, ona nosi opasnost političkog uplitanja operativne u sudsku vlast. Jest zbog toga je ... gospodin Šefik Džaferović izuzeo mišljenje svoje zbog ove opasnost. Hvala vam. 39
Zahvaljujem. Ima li još prijavljenih? Nema. Uvaženi zastupnik Novaković.
Mi smo na prošloj sjednici, odnosno na redovnoj sjednici ... raspravljali o izvještaju i raspravljali o zaključcima, i na bazi tih rasprava i zaključaka smo zadužili Ustavnopravnu komisiju da donese nekakav, znači, zaključak od ona dva koja su imali. Dakle, i Ustavnopravna komisija je donijela, znači, i predložila Predstavničkom domu zaključak koji stoji u Izvještaju Ustavnopravne komisije i zaista nema smisla dalje mijenjati ovaj predloženi zaključak. Možemo ga podržati ili ne podržati, naravno to je pravo svakoga, ali daljnje ulažanje u zaključak, stvarno, poslije svih ovih rasprava, ne bi imalo smisla.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazim na devetu točku: Ad. 9. Prijedlog zaključaka Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, prava djeteta, mlade, iseljeništvo, izbjeglice, azil i etiku U povodu razmatranja Informacije predsjedatelja Vijeća ministara BiH u vezi s radom Državne komisije za ispitivanje istine o stradanju Srba, Hrvata, Bošnjaka, Židova i ostalih u Sarajevu u razdoblju od 1992. do 1995. godine, na 24. sjednici, održanoj 18. i 19. ožujka 2008. godine, Zastupnički dom je zaključkom obvezao Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku, da razmotri prijedloge zaključaka iznesene u raspravi o Informaciji Vijeća ministara o aktivnostima u vezi s osnivanjem i radom Povjerenstva za ispitivanje istine o stradanju Srba, Hrvata, Bošnjaka, Jevreja i ostalih u Sarajevu u razdoblju 1992. do 1995. godine. Izvršavajući zaključak Doma, Povjerenstvo je 20. svibnja dostavilo Domu Prijedlog zaključaka sljedeće sadržine: 1) Obvezuje se Državno povjerenstvo za ispitivanje istine o stradanju Srba, Hrvata, Bošnjaka, Jevreja i ostalih u Sarajevu u razdoblju od 1992. do 1995. godine koje je imenovano na 121. sjednici Vijeća ministara, održanoj 15.6.2006. godine, da podnese financijsko izvješće i izvješće o radu. 2) Predlaže se Vijeću ministara da donese novu odluku o osnivanju Povjerenstva za ispitivanje istine o stradanjima Srba, Hrvata, Bošnjaka, Jevreja i ostalih u Sarajevu u razdoblju 40 od 1992. do 1995. godine, sukladno preporuci broj 05-7-613/25-06 koja je donesena na 126. sjednici Vijeća ministara, održanoj 3.8.2006. godine. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazim na 10. točku: Ad. 10. Prijedlog zaključka Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost u povodu rasprave o Informaciji o stanju sigurnosti u BiH u 2007. godini
Predsjedniče, hvala Vam lijepo. Koleginice, kolege, u pripremi za 30. sjednicu našeg doma, ja sam dobila u materijalu Prijedlog zaključaka Zajedničke komisije povodom rasprave o Informacije o stanju sigurnosti, koje su kao radna verzija zavedeni i uvedeni od 27. maja 2008. godine. Tu je Zajednička komisija napisala da predlaže zaključke, pod: 1. Da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine zahtijeva od Ministarstva sigurnosti i Vijeća ministara da u narednih 60 dana dostavi: a) definirane osnovne faktore koji ugrožavaju sigurnost u prioritetima završavanja, b) jasan i precizan prijedlog mjera i radnji za poboljšanje ukupne sigurnosne situacije, sa jasnim nosiocima aktivnosti i rokova, što uključuje zakonodavne, izvršne, sudske aktivnosti itd. Onda je bila tačka 2. i tako sve do tačke 10. sa potpisom predsjedavajućeg Zajedničke komisije gospodina Branka Zrne. U tom smislu, potpuno se slažući i sa ovom radnom verzijom predloženih zaključaka, koje nam je podnijela Zajednička komisija za odbranu i sigurnost, a šokirana ili užasnuta ponovo 41 kao i sva bosanskohercegovačka javnost određenim tragedijama, i da ne kažem masovnim zločinima i ubistvima, koji su se ponovo desili u BiH upravo u tim danima, ja sam pokušala da, potpuno podržavajući ovu radnu verziju zaključaka Zajedničke komisije, pozicioniram u tom zaključku broj 1. pod tačkom c) jednu novu alineju koja bi govorila da se u tom smislu: Predstavnički dom ... zahtijeva od Ministarstva sigurnosti i Vijeća ministara da da jasan i precizan prijedlog mjera i aktivnosti za redukciju ličnog naoružanja građana i zaoštravanja uslova za odobravanje posjedovanja i nošenja oružja pojedinaca. U svom obrazloženju ja sam bila vrlo kratka i vrlo precizna da smo svjedoci sve učestalijih tragedija, javnih i porodičnih, zbog oružja koje je u kući dostupno djeci ili maloljetnicima, zbog neprimjerene upotrebe oružja na svetkovima, na svadbama, proslavama itd., zbog sve agresivnijih obračuna kriminalaca u javnim prostorima, pa su onda obični građani žrtve, kolateralna šteta tih obračuna i, konačno, zbog oružja koje je u rukama psihijatrijskih bolesnika, bez obzira ili je dostupno njima, bez obzira da li oni imaju ili nemaju dozvolu. U to vrijeme je upravo bila aktuelna tragedija iz Tuzle u kojoj smo svi, kao i mi, kao i građani BiH, mogli biti upoznati sa činjenicom da se tek sada na nekim kantonalnim nivoima pokušava uraditi zakonska regulativa u smislu da čovjek mora dobiti tu jedinu barijeru, pravo na nošenje oružja, eventualno doktorsko uvjerenje da nije mentalno nestabilan ili da nije psihijatrijski bolesnik. Moj prijedlog ne ide u smislu dokidanja bilo kakvih pojedinačnih ljudskih prava i sloboda. Samo se radi, zaista, o jednom tragičnom iskustvu koje je naša zemlja imala za vrijeme četverogodišnjeg rata, jako puno zaostalog oružja, o masovnim akcijama koje provodi i naša vlast i međunarodne snage, da se nezakonito posjedovanje oružja ili zadržano oružje u posjedu vrati, ali opet smo svjedoci kako stradaju djeca, kako se ranjavaju nedužni mališani koji se igraju u svojim dvorištima ili kako neko u fazi mentalne poremećenosti ubije svoje susjede, svoju rodbinu, ili ... slučajne prolaznike. Evo, to je bio moj motiv da, ako ne ulazeći u kompetencije, dabome, u koordinaciji sa svim nivoima vlasti i ne uzurpirajući kompetencije svih nižih nivoa vlasti, na nekakav način i na nivou države pokušamo doprinijeti i pokazati našu dobru volju i našu spremnost da obezbijedimo i legislativnim načinom sigurnost naših građana više nego do sada. Hvala vam najljepša.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Ima uvaženi zastupnik Huskić.
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolege, ja ovdje kod sebe imam dvije verzije, s tim što moja radna verzija nije potpisana i pretpostavljam da nije ni Vaša. Gospođo Malić, jeste, jeste, ali nije potpisano, eto postoji neki razlog što je to tako, ali nije sad bitno. Ja ću vam reći da ako se uporede zaključci 1. iz te radne verzije, koju govori gospođa Malić, i zaključak 4. iz iste te verzije, iz ove verzije koju mi imamo, onda mislim da je zaključak broj 4. širi i kvalitetniji i da sadržava ono što je bilo u zaključku broj 1. A sve se svodi na to da se 42 ...napravi lista sigurnosnih ...izazova. I ovaj materijal u ovoj formi se već preko godinu dana vrti na liniji Ministarstvo – Komisija za odbranu – Parlament itd. Ja mislim da je došlo vrijeme da mi zaista vrlo, rekao bih, ozbiljno pristupimo ovom problemu. Ja sam razgovarao i sa ministrom Sadovićem, drago mi je da je on ovdje i on će vjerovatno nešto reći o ovome. Otprilike, ja sam shvatio da ministarstvo nema kapacitet da napravi tu listu izazova i gledajte šta je ... paradoks ovdje, ovaj problem o kom govori gospođa Malić, ja govorim dosta duži period, jer, ... postoji jedna strategija koju je uradilo Vijeće ministara, postoje istraživanja koja je proveo UNDP, podaci su zaista poražavajući. Preko 550 hiljada komada naoružanja ima kod građana u BiH, a ... vrlo mali broj je pod kontrolom, ostalo se samo pretpostavlja da ima toliko, možda ima i više. Također, 30 hiljada tona municije ima viška u BiH, 30 hiljada tona, to znači 7 do 8 kg po glavi stanovnika. To je jedna potencijalna opasnost koja može svakog dana da preraste u tragediju, eto hvala Bogu da je do sada nije bilo, ali znamo da su takve vrste tragedija, eksplozija, dešavale se u Slovačkoj, u Sloveniji, u Srbiji u Albaniji itd. Sve zemlje maltene u okruženju su imale probleme s tim, mi još nismo imali. Ja mislim da bismo trebali uraditi sljedeće. Ja se slažem i mogu razumjeti ministra ...da izbjegava da prihvati da ministarstvo ... uradi tu listu sigurnosnih izazova. I gledajte što je još veći problem: ovaj višak oružja se uopšte ne spominje u izvještajima koje šalje Ministarstvo sigurnosti, zato što oni dobijaju izvještaje od MUP-ova i samo ih sabiraju, eto sabiraju podatke. I onda se desi da u prijedlogu mjera imamo tamo da se ... adekvatno primijeni Zakon o sigurnosti saobraćaja na cestama ...itd., od rupa na cesti u tom izvještaju ... pa do municije, do mina, do trgovine ljudima, do trgovine drogom itd. Ja mislim da bi bilo zaista krajnje vrijeme i da bi bilo jako korisno da Parlament uzme jedan dio odgovornosti, jedan dio komisija, jedan dio ministarstvo, da se napravi jedna radna grupa u kojoj bi bili i domaći i strani ljudi, da ne bi niko bio meta za pucanje kad napravi tu listu. I da napravimo listu jednu: šta je to zaista, koji su to problemi u BiH i način kako ih rješavati. Ovako, sad, kako radimo, to je kao da vozite auto, po mom mišljenju, bez obilježenog puta i bez instrument table. I mi idemo negdje i vozimo, nema se na šta referirati. Dakle, ovaj problem nije samo za ministarstvo, pogotovo za njegove kapacitete i na zakonsku ulogu, ja razumijem tu ministra. Ali mislim da je toliko značajno pitanje da ne bi mi to trebali šutati Vijeću ministara, a Vijeće ministara da vraća, nego da bi trebali formirati jednu zajedničku grupu u koju bi bili svakako uključeni i stranci. Ja znam da EUPM i ovaj EUFOR također pokazuju interes za ove teme i njih treba uključiti. Da napravimo deset ili dvadeset nekih problema koje ćemo možda promijeniti za godinu dana, ali od nečeg moramo krenuti. Evo, to je bio konkretan prijedlog. Mislim da je moguće to uraditi i da je to najbolje rješenje. Ovako, ako budemo ... jedni drugima vraćali izvještaj da se popravi, da se nadogradi nešto, svako ima svoje mišljenje šta je najveći problem. Najveći je problem ono što se trenutno desi. Nekoga opterećuje ovaj incident u Tuzli, nekoga onaj u Bihaću, nekog kad mina negdje eksplodira, negdje kad bude nesreća, evo sad su ... kad su maturanti ... dešavaju se nesreće na putevima itd. Znači, da skratim, predlažem da se napravi jedna zajednička, evo kako je zovu interresorna ili interparlamentarna zajednička komisija i Parlamenta i Vijeća ministara i međunarodnih organizacija, da napravimo spisak problema koji najviše opterećuju ovu državu i 43 način njihovog rješavanja i da možemo onda vidjeti kroz vremenski period kako se ostvaruje realizacija tog plana. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Sokolović.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Kolege poslanici, mislim da je ... Zajednička komisija za odbranu i sigurnost malo komotno napravila ove prijedloge zaključaka i mislim da bi svi trebali malo dublje ući u analizu ovih zaključaka iz prostog razloga da ne bi preuzeli neke obaveze za koje nećemo moći sutra iznaći rješenje, odnosno nećemo moći da odgovorimo, a preuzimanje obaveze podrazumijeva, jel', i traženje realizacije tih zadataka iz te obaveze ili na taj jedan način ćemo možda ući u ... neko kolo iz koga nećemo moći jednostavno izaći. A mislim i bojim se da ne oslobodimo odgovornosti onih koji na terenu u ovom momentu mogu da spriječe neke od ovih aktivnosti koje su ovdje potakle, jel', jednu ovakvu, ...jedan ovakav prijedlog zaključaka i mislim da je ova Zajednička komisija za odbranu i sigurnost malo ... natovarila, hajde, narodski da kažem, i Ministarstvo sigurnosti i Vijeće ministara, s obzirom na nadležnosti koje u ovom momentu oni imaju. Ja ću nas podsjetiti sve da smo mi ovdje dugo vremena, ne tako davno, je li, govorili o reformi policije. Spominjali smo ... Mostarsku deklaraciju, Sarajevski akcioni plan i ne možemo mi pobjeći od tog teksta, ako, i onog, one reforme policije koju smo, je li, pod znacima navoda, jer nisam glasao za jednu takvu reformu policije i Klub poslanika SDA to također nije učinio. ... Nismo je doveli do kraja na način kako bi ona imala nadležnosti da rješava ove probleme. I sad nemamo jednu takvu policiju ili nemamo jedno Ministarstvo sigurnosti u takvom kapacitetu, a preuzimamo obaveze. Mi moramo ovdje reći ko je u ovom momentu odgovoran za nešto i šta on to može provesti, a ko nije. Jer uzmite tačku 1. i pročitajte: Predstavnički dom zahtijeva od Ministarstva sigurnosti i Vijeća ministara da u roku od 60 dana precizira jasne prijedloge mjera i radnji za poboljšanje ukupne sigurnosne situacije, sa jasnim nosiocima aktivnosti i rokovima, što uključuje zakonodavnu, izvršnu, sudsku aktivnost, institucije itd. Imamo li mi nadležnosti ili Ministarstvo sigurnosti kad je u pitanju zakonodavna, sudska vlast? Šta su njegove nadležnosti itd.? Znači, mi moramo da to preciziramo da bi ... znali šta nam je u ovom momentu činiti da bi realizovali nešto od ovih zaključaka ovdje. I možda bi najbolje bilo uvesti poslije tačke 9. član 2. koji kaže da ovo će se primjenjivati kada se Mostarska deklaracija, Sarajevski akcioni plan ... izvrši konačnu reformu policije, što podrazumijeva reformu Ustava BiH. To tako tamo stoji. Ja mislim da u ovom momentu mi nemamo potrebe toliko da uzimamo na sebe ono što u ovom momentu ne možemo da učinimo. Ali možemo da kažemo: nadležan za te i te probleme. U 44 BiH je policijska, jer Ministarstvo sigurnosti nije nadležno, za to je policija entiteta, policija kantona, treba da definiše te i te stvari, da bi se ovo što se dešava, sa sigurnošću, kompletno u BiH moglo zapriječiti itd. ... Nešto je ovo slično, evo maloprije smo raspravljali o decertificiranim policajcima, je li, možemo mi danas preuzeti ovdje i u tom smislu neku obavezu da to riješimo, ali evo maloprije smo govorili način na koji se to može riješiti. Razgovarat ćemo o tome, donijet ćemo neke odluke koje nećemo moći realizovati i ostat će obaveza i na Vijeću ministara i na Parlamentu da to dalje rješava, a moramo, kad su ovakve stvari, biti i osjetljivi, moramo biti i racionalni, znati u ovom momentu šta mi možemo u suštini ... da učinimo. Da li je prijedlog ovo o čemu je maloprije govorio gospodin Huskić, ili vraćanje ovoga na komisiju da se preciziraju tačno obaveze prema onome što u ovom momentu Vijeće ministara, odnosno Ministarstvo sigurnosti može da učini ili ne, evo ja bih volio da o tome malo više prodiskutujemo, nego da nam samo to prođe onako, da imamo ove zaključke koje kasnije nećemo moći realizovati, pa će se opet neko naći, sjetiti da kaže da ti zaključci su doneseni, ništa po njima nije poduzeto, a niko neće reći da li se moglo poduzeti. Znači, u tom dijelu može da se malo uozbiljimo kad su u pitanju ovi prijedlozi zaključaka i da vidimo šta je realno provodljivo kad je u pitanju obaveza i ministarstva i Vijeća ministara. Hvala, predsjedavajući.
Zahvaljujem. Replika: uvaženi zastupnik Huskić.
Ja bih htio replicirati na dvije stvari koje je kolega Sokolović iznio. Prvo ću onu drugu, znači ono što, ona dva zakona nemaju nikakve veze sa ovim, ne treba to miješati, kruške i jabuke. Drugo, dva po dva, ono što je predlagao on i njegove kolege sa amandmanima ne bi ni na koji način ništa riješili ovdje, ali nije to tema. Gledajte, ovdje u tački 1. se kaže: Predstavnički dom zahtijeva od Ministarstva sigurnosti da predloži mjere i radnje za poboljšanje ukupne sigurnosne situacije sa jasnim nosiocima aktivnosti, rokovima, uključujući zakonodavne, izvršne i sudske aktivnosti, institucionalnu i kadrovsku osposobljenost itd. A sam materijal nosi naslov Prijedlog zaključaka povodom rasprave o Informaciji o stanju sigurnosti. Znači, nije komisija sjela i iz glave vadila ovo, nego se čitala Informacija koju je pripremilo Ministarstvo sigurnosti. I u toj informaciji između ostalog je rečeno da, ne znam, ... zakoni ... omogućavaju niske kazne koje nisu, jel', destimulativne za prekršioce, npr. kod trgovine drogom da bi trebalo pooštriti zakonske kazne i to je to, to jeste ovdje naša nadležnost, bar sam ja to tako shvatio, a mislim da su i ostali, ima još neko iz komisije ovdje. Što se tiče ... kadrovske osposobljenosti struktura, evo pitanje glasi: Koliko fali ljudi u SIPA-i, koliko fali ljudi u Graničnoj policiji? I da ne pričamo dalje, evo, znači sve što je napisano nije napisano bez veze, ja mislim da su zaključci jako dobri, ali ne može ih samo ministarstvo – to sam rekao i prvi put – ne može ih samo ministarstvo realizirati i ovo je širi problem, ja mislim da treba i Predsjedništvo države da 45 se uključi u ovaj problem i Vijeće ministara i skupština i entitetski MUP-ovi i svi, ako hoćemo da nešto napravimo. Ako nećemo, mi možemo beskonačno vrtiti ovdje, napraviti ... petlju i stalno kružiti isti materijal od jednog do drugo, nećemo ništa napraviti. Zahvaljujem.
Replika: uvaženi zastupnik Sokolović.
Ne znam da li je gospodin Huskić razumio ono o čemu sam ja govorio. Znači, dio ovih zaključaka komisije treba da realizuju niža policijska tijela u BiH i tu ja ne vidim, jer znam da ministar sigurnosti, tj. danas gospodin Sadović ... nema znači sistem subordinacije da naredi nekom. A mi ga zadužujemo ovdje da on nekome naredi dolje. Ja u tom dijelu želim da nas uozbiljim da ne ... dajemo obaveze pojedinačno ako znamo unaprijed da neko nema nadležnost da realizuju te zadatke, već da vidimo ko je to suštinski i evo kao i ministar Sadović i mi da ga zamolimo da riješi ovaj problem, jer takva nam je danas i ustavna organizacija države i evo policijski segment na takav način funkcioniše. Hvala.
Prije nego što dam riječ, koju je tražio, uvaženom ministru Sadoviću, želim sve vas podsjetiti, znači da mi danas ne raspravljamo o Informaciji o stanju sigurnosti za 2007. i drugoj onoj informaciji, to smo već raspravili. Želim vas podsjetiti da smo u okviru te rasprave imali vrlo mnogo prijedloga zaključaka povodom te informacije. Želim vas podsjetiti isto tako da smo temeljem toga zatražili od našeg Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost, koje je mjerodavno povjerenstvo, da nakon rasprave, nakon sagledavanja svih naših rasprava i svih prijedloga zaključaka ponudi nama prijedlog zaključaka. I mi danas ovdje imamo ponuđenih devet zaključaka, rezultat našeg zaključka. Znači, o tome raspravljamo ... da ne otvaramo raspravu ponovo o stanju sigurnosti, o strukturi, o ovom, onom itd. Znači, to smo već raspravili. Znači, danas raspravljamo samo o prijedlogu ovih zaključaka koje nam je predložilo Zajedničko povjerenstvo i tako glasi i točka dnevnog reda. Riječ ima uvaženi ministar. A evo, prije, ispričavam se, uvaženi zastupnik Kalabić.
Vrlo kratko na tragu ovoga što ste Vi kazali, gospodine predsjedavajući. Na neki način prihvatljivo je ovo upozorenje kolege Sokolovića da bi mi trebali imati stav Vijeća ministara ili ministarstva povodom ovih zaključaka u kojoj mjeri je uvaženo ili nije uvaženo da dođemo do nekakve zajedničke ... priče i onda bi se moglo na bazi toga eventualno raspravljati da se to zajedno ... napravi.
Zahvaljujem. 46 Nema više nitko od zastupnika prijavljen, a riječ ima uvaženi ministar gospodin Tarik Sadović.
Hvala vam, predsjedavajući. Poštovani zastupnici, imam ovaj prijedlog zaključaka koji je na prijedlog, dakle, Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost, a povodom rasprave o Informaciji o stanju sigurnosti za 2007. godinu dostavljen ... Predstavničkom domu na ... usvajanje. Ja želim ovdje vrlo jasno da kažem da je i cilj Parlamentarne skupštine BiH, cilj Vijeća ministara i svih ozbiljnih i odgovornih ljudi jeste unapređenje ukupne sigurnosne situacije u BiH. Dakle, to nam je svima zajednički cilj i ja u tom smislu razumijem sve napore ... zastupnika, odnosno poslanika, koji idu ka tom cilju. Vjerujte, i meni je, i meni samom je to ovaj cilj. Međutim, ono što su već neke kolege rekle u svojim diskusijama jeste da između onoga što zaključci u suštinskom smislu podrazumijevaju i onoga što zaista imamo propisano kao nadležnost Ministarstva sigurnosti postoji značajna razlika, značajna razlika. Ja želim da na tom tragu, dakle, da još jednom potcrtam da su određene stvari jednostavno neprovodive od strane Ministarstva sigurnosti, pa ako hoćete i Vijeća ministara u cjelini, ako se na ovakav način postave zaključci. Molim vas u zaključku 1. se kaže - Ukupna sigurnosna situacija u zemlji. O toj ukupnoj sigurnosnoj situaciji brine se barem 15 policijskih agencija, pa između ostalog Obavještajna služba i niz drugih segmenata vlasti gdje su mnogobrojne nadležnosti raspodijeljene ili se preklapaju. Dakle, pazite, posebno je pitanje: Kako možemo uticati na sudske aktivnosti? kako stoji u zaključku. S druge strane, ako se odrede jasni nosioci aktivnosti i rokovi, onda morate navesti, recimo, određenu obavezu kantonalnim policijama, policiji Brčko Distrikta, entitetskim policijama, ne znam, Obavještajnoj službi. Istovremeno, znate da im ne možete narediti. Vi možete, ja mogu postavljati rokove i vi skupa sa mnom kakve god hoćemo, ali ako nešto nije u nadležnosti našoj, onda to u smislu provođenja postaje problem. Evo na tom tragu, dakle ... ja bih volio ... jedan veći stepen međusobnog razumijevanja i ne govorimo ... ja i vi jednim i drugim jezikom. Dakle, zajednički cilj postoji u tom smislu. Ovaj prijedlog gospodina Huskića mi se čini vrlo razuman. Dakle, hajdemo napraviti jednu zajedničku komisiju u kojoj će biti predstavnici Parlamenta, u kojoj će biti predstavnici Vijeća ministara, predstavnici međunarodne zajednice, ako treba i drugi predstavnici sa drugih razina koji se brinu o sigurnosti, pa da utvrdimo na nivou države listu sigurnosnih prioriteta. I da kažemo: tu ćemo uložiti sve resurse koje imamo, da unaprijedimo stanje u tim segmentima. Ja se tu apsolutno slažem i podržavam. I malo je teško samo jednom čovjeku ili jednom ministarstvu reći: evo to su sigurnosni prioriteti. ...S druge strane, u zaključku 2. također, kaže se: Traži se od Ministarstva ažuriranje i argumentirana dopuna ocjena i viđenja u informacijama o stanju sigurnosti na osnovu rasprava i prijedloga podnesenih u okviru navedene tačke dnevnog reda. Ovo je ovako jedan difuzan zaključak, ja pravo da vam kažem ne znam šta u kom smislu bi trebalo da se poduzmu odgovarajuće aktivnosti, e i ono što mi je najveći problem, ja vas molim da mi tu pomognete. U zaključku 3. kaže: Prilikom izrade budućih informacija o stanju sigurnosti Ministarstvo sigurnosti BiH treba primijeniti novu metodologiju izrade, čiji su osnovni sadržajni elementi 47 definirani dokumentom Sigurnosna politika. Evo, ja vam otvoreno kažem, ja zapravo ne znam šta to znači. Ja vas molim recite mi koji je to model izvještavanja, ja ću ga primijeniti. Ja sam, dakle, u ovoj informaciji primijenio novi model. Ako taj model nije dobar, recite mi koji je model, nacrtajte mi ga. Ne mora danas, može ... sjesti neko tijelo. Kažite mi, radite to na takav i takav način, ja ću to raditi. Ali zaista ovako definiran zaključak ostavlja, ...kako bih rekao, nedefinisan prostor na koji način da to radim. Vezano još za jednu stvar, to je u zaključku 7. Drugi dio zaključka, kaže se: Potrebno je otkloniti uočene slabosti u zakonskim propisima iz oblasti sigurnosti uopće. Dakle, to ili podrazumijeva potpunu reformu policije ili podrazumijeva angažman raznih parlamenata na raznim nivoima da se otklone uočene slabosti u smislu zakonskih propisa. Evo da ... još jednom kažem sa ovoga mjesta. Zakon o ... kontroli kretanja naoružanja i vojne opreme se nalazi u parlamentarnoj proceduri, mi smo ga uputili, to je jedan segment, dakle, poboljšanja i ovaj drugi Zakon o oružju koji je izradila Interresorna radna grupa u sastavu Ministarstva se nalazi na nekoj vrsti javne rasprave i tražimo mišljenja mnogih subjekata u BiH. Mi ćemo ga vrlo brzo dostaviti i na Vijeće ministara itd. Ja se nadam da će on doći do ovoga parlamenta, ja se nadam, jer nisam siguran da, upravo govorim o tim nadležnostima: Ako ... se suočimo sa problemima da kažu ljudi pitanje naoružanja nije pitanje državnog nivoa, šta onda da radimo?! Evo, to su samo bile neke dileme. Ja vas molim da me razumijete kao, kao, jednu želju da stanje u ovoj osjetljivoj oblasti unaprijedimo tako što ćemo biti partneri i što ćemo pokušavati mijenjati stanje, ali na realnim osnovama gdje će se znati ...i precizirati obaveze ...svih subjekata. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Novaković se javio.
Pa vidite, meni sad neke stvari nisu jasne, mi smo o svim ovim zaključcima raspravljali ovdje u Parlamentu. Pa smo sve ove zaključke dali našoj komisiji. Na ovom parlamentu je trebao biti ministar, ja se ne mogu sad sjetiti, čini mi se i da je bio kad smo raspravljali o ovoj informaciji. Bilo bi dobro da sve ovo što smo mi čuli ovdje da je ministar rekao na Zajedničkoj komisiji. Ja vjerujem da onda Zajednička komisija naša ili ne bi donijela ovakve zaključke ili bi mi uz ovakve zaključke imali upozorenje ministarstva da su neprovodivi. Naime, ovo govorim zbog toga što česta naša upozorenja odavde da naš rad komisija nije ozbiljno shvaćen, odnosno, rad naših komisija nije ozbiljno shvaćen od jednog broja ministara iz Savjeta ministara, evo sada pokazuje, ustvari na ovom primjeru, koliko je to tačno i koliko je potrebno promijeniti odnos prema ovim komisijama parlamenta. Da je to tako urađeno, mi danas ne bi otvarali raspravu o ovome ponovo, jer smo je već jednom obavili i jer smo o svakom zaključku već jednom raspravljali. 48 Ono što malo jeste indikativno da i članovi Komisije iz te komisije danas različito diskutuju o istim zaključcima koje su na Komisiji podržali. Dakle, i to jeste malo indikativno. Bilo bi dobro da bar Komisija, članovi naše komisije odavde, znači, iz ovog doma imaju jedinstven stav šta sad uraditi sa ovim zaključcima. Bilo bi dobro da imaju jedinstven stav. Ja smatram da su ovo zaključci predloženi ne na način, a volio bi da me isprave, ne na način dakle da mi ovdje diktiramo zadatke pa sada neko iz toga treba da izvuče zaključak kako ćemo napraviti radnu grupu, pa definisati šta su prioriteti, pa ćemo prema tome ići u reforme i ne znam ni ja. Dakle, ovo su neke konstatacije iz kojih će Savjet ministara izvući ono što je u njegovoj nadležnosti, što nije, poslaće zaključak parlamentima, mi ne možemo nikome narediti ni na kantonalnom ni na entitetskom nivou, mogu biti upoznati s našim zaključcima, mogu oni obavljati i neke koordinacije. Na kraju krajeva, imamo tijela za koordinaciju uspostavljena ovim novim ... zakonima o policijskoj strukturi. Dakle, moguće je tu negdje naći prostora da sad ne vodimo ovakve rasprave, evo ništa drugo.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 11. točku dnevnog reda: Ad. 11. Prijedlog zaključaka Povjerenstva za promet i veze u povodu rasprave o poslovanju Javnog RTV servisa BiH i mjerama za prevladavanje stanja utvrđenog revizijskim izvješćima o financijskom poslovanju Javnog RTV servisa BiH za 2005. i 2006. godinu Podsjećam vas da smo o problematici Javnog RTV servisa raspravljali i na Domu, kao i da je na 8. zajedničkoj sjednici obaju domova Parlamentarne skupštine provedena cjelovita rasprava o poslovanju Javnog RTV servisa BiH i mjerama za prevladavanje stanja utvrđenog revizorskim izvješćima o financijskom poslovanju Javnog RTV servisa BiH za 2005. i 2006. godinu. Na zajedničkoj sjednici predloženo je niz zaključaka, pa je zaduženo mjerodavno Povjerenstvo za promet i komunikacije da razmotri sve zaključke predložene u raspravi i sublimira ih u jedinstven prijedlog zaključaka koje bi domovi Parlamenta razmatrali i usvojili. Povjerenstvo Zastupničkog doma za promet i komunikacije je 23. svibnja dostavilo zaključke koji su nakon iscrpne rasprave, kako stoji u podnesku, jednoglasno usvojeni na Povjerenstvu. Vi ste dobili Prijedlog zaključaka sadržanih u osam točaka. Osim ovih zaključaka u osam točaka, Povjerenstvo je utvrdilo i usvojilo još dva zaključka, koje također predlaže Domu na usvajanje. Nadam se da pred sobom imate ovaj tekst zaključaka. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Dokić. 49
Gospodine predsjedavajući, ako dozvolite, ja bih nekoliko ... uvodnih napomena prije nego što ostali poslanici uzmu učešće u diskusiji i o ovim zaključcima. Prvo, treba da naglasim da smo na samom početku sjednica, imali smo ih dvije ili tri, zaključili da ćemo mi raspravljati o onim zaključcima, koji su u skladu sa dnevnim redom koji ste Vi, gospodine predsjedavajući, pročitali, ne bih ga ponavljao. Ovo naglašavam stoga što je bilo i zaključaka koji su izvan konteksta dnevnog reda. Dakle, mi se o takvim zaključcima nismo ni opredjeljivali. Drugo, ova dva zaključka koje ste Vi pomenuli maloprije, oni nisu eksplicitno bili u ovakvoj ili sličnoj formi predlagani od strane poslanika, ali obje ove stvari koje su ovdje sadržane su bile predmetom diskusije mnogih poslanika. I stoga, ako dozvolite, ja bih malo upravo to dvoje prokomentarisao. Dakle, puno je bilo priča o korporaciji i stvarima koje treba da radi korporacija, pa prvi od ta dva zaključka koje smo mi izvukli iz diskusija se odnosi upravo na to da BHRTV Javnog RTV sistema BiH, dakle sva tri servisa, u skladu sa članom 12. i 29. Zakona o Javnom RTV sistemu BiH definišu organizaciono-tehnološku i proizvodnu ulogu organizacionih jedinica u Sarajevu, Banja Luci, Mostaru, te broj zaposlenih u svakoj od njih. Ne treba vam pominjati i podsjećati vas koliko je evo i oko broja zaposlenih i oko toga kako će oni i gdje će biti bilo puno diskusija bez ... osnova. Dakle, mi im sad dajemo, ako usvojimo ovaj zaključak, da evo sve tri servisa, odnosno Upravni odbor sistema ozbiljno raspravlja o ovom pitanju i sutra kad se ostvare drugi uslovi za stvaranje korporacije, evo imaju jedno pitanje koje je u ovoj ili onoj mjeri definisano. I drugi zaključak, ja bih rekao isto tako veoma važan i toliko se o ovoj stvari pričalo i na posebnoj sjednici našeg doma i na sjednici oba doma, a on se odnosi na marketing. I to je jedno od najvećih primjedbi revizorske komisije da se marketinške usluge ne rade na zakonom definisan način i zato smo mi ovdje rekli: Da najkasnije do kraja juna 2008. godine usvoje dokumente za zaštitu javnih servisa ... od neuređenih i monopolističkih odnosa na marketinškom tržištu BiH i da Upravni odbor BHRT-a o tome informiše Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH najkasnije do polovine jula 2008. godine. S obzirom da evo ove zaključke usvajamo sa određenim zakašnjenjem, evo skoro mjesec dana u odnosu na vrijeme kada smo ih mi usvojili, možda bi dobro bilo sad da se dvije sedmice pomjere ovi rokovi jer, dok njima dođe, ne znam da li će moći za 15 dana ili za 10 dana, manje od 10 dana napraviti ove sve ...stvari. Ostali ovi zaključci su izvedeni iz onih zaključaka, mnogobrojnih zaključaka koji su bili predloženi, dakle, ne u izvornom smislu, nego smo sublimirali i probali naći rješenja koja mogu da budu prihvaćena od ... ovog doma. Kao nekakav zaključak šta bih mogao da ... kažem i da vam preporučim. Mislim da nas ovi zaključci stavljaju u jednu aktivnu poziciju prema Javnom RTV servisu. Ovim zaključcima mi smo na neki način ne amnestirali ono šta se dešavalo u prošlosti i još iz perioda kada je međunarodna zajednica i njihovi autoriteti ili eksperti, kako god hoćete, upravljali, postavljali i itd., po prvi put ove godine je Parlament raspravljao o ovoj stvari i stoga smo smatrali da ne bi dobro bilo da sad pravimo neke veće rezove o ovom pitanju, već da pružimo šansu i Upravnom odboru i rukovodstvu da urade ono što moraju uraditi ili što su morali uraditi. Kao što ste mogli 50 zaključiti, mi polazimo od njihove obaveze da provedu sve mjere koje su sugerisane od strane revizorskog tima i mi tražimo od njih da nas za dva mjeseca informišu i o tome šta su radili i o efektima koje su uradili. I da ne spominjem druge mjere koje ovdje sugerišemo da se urade i stavljamo im u obavezu da se urade, nije sugestije. Ja mislim da su zaključci Parlamenta za njih obaveza i kad mi dobijemo ponovo njihov izvještaj mi ćemo onda, evo da budemo ovdje otvoreni, onda možemo da raspravljamo i o odgovornosti i Upravnog odbora i poslovodstva BHRTV-a. Jesu li oni sposobni ili nisu sposobni da obavljaju onaj posao koji im je dao ovaj parlament? Ovo posebno ističem, jer sam sa nekim poslanicima razgovarao prije ove sjednice u smislu jesmo li mi trebali da tražimo neke radikalnije mjere prema rukovodstvu ako nisu sposobni da rade posao ili ne. Dakle, mi njih nismo amnestirali od te odgovornosti, stavili smo nas u aktivnu poziciju da im pružamo šansu da eksplicitno tražimo šta je to što moraju uraditi. Ako to ne budu u stanju da urade, onda imamo šansu da na sljedećoj raspravi to pitanje rješavamo. Ja bih ovdje skrenuo. S druge strane, na dva mjesta kroz ove zaključke, mi jasno i podržavamo, dakle, dajemo podršku i tražimo načina da se pomogne Javnom RTV sistemu u cjelini, ne samo servisu. A to je prije svega vezano za satelitski program. Iz ovoga je jasna poruka. Ako nije, ja hoću da je ponovim: da na satelit treba da iziđu sve tri javna servisa. Dakle, ništa nije zakulisno, sva tri javna servisa. Ja mogu reći da je saglasno i Ministarstvo i da je saglasno i rukovodstvo BHRTV-a s tim, jer oni nisu dosad koristili ni 50% vremena koje se plaća za taj zakup, a ove dvije entitetske televizije imaju mogućnosti da taj program popune. Ja bih rekao da je to skoro pa dogovorena stvar, a ovim našim zključkom mi stavljamo ih u poziciju da su obavezni. Ima još ... jedan zaključak koji ukazuje na spremnost BiH institucija; kad kažemo na BiH institucije, mislimo na sve institucije u BiH, precizan je zaključak. Da se pomogne oko tehnološko-tehničke opremljenosti, odnosno rekonstrukcije, a prije svega kad je u pitanju digitalno vođenje emitovanja, emitovanje prenosa programa. Dakle, mi smo ovdje pozvali sve institucije u BiH nadležne za ovo pitanje da se uključe na ovaj ili na onaj način da se tu pomogne. I još jednu stvar bih htio podvući koja je veoma važna. U fazi pripreme za uspostavljanje korporacije, ovdje se traži od BHRT-a da hitno provede unutrašnje finansijske, tehnološke, kadrovske i programske reforme, u skladu sa Planom restrukturiranja. Plan restrukturiranja je, hoću da vas podsjetim, radio ekspertni tim BBC-a, on je rađen nekoliko godina, on je trebao da bude obaveza za sve. Takav je bio i dogovor na početku kad je prihvaćeno da oni rade taj plan, vi dobro znate da BHRTV, znači ovaj kanal za cijelu BiH, nije provodio te mjere. Dakle, tražimo da provede te mjere u skladu i sa Zakonom o Javnom RTV servisu i drugim svim mogućnostima koje im stoje na raspolaganju, u skladu sa standardima i preporukama Evropske komisije, odnosno Savjeta Evrope koji tretira ovo pitanje. Evo, to bi bilo ako je za pomoć, za odlučivanje.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Dokić na vrlo iscrpnom obrazloženju Prijedloga zaključaka. A za riječ se prijavio uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. 51
Dakle, ja uopće neću govoriti, gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, o sadržaju ovih zaključaka, mislim da je to jednoglasno na Komisiji usaglašeno i mislim da smo jedanput vodili raspravu. Želim samo da skrenem pažnju na jednu stvar koja ionako, čini mi se, da je ona kao rezultat tehničke omaške, a zapravo je jako važna stvar i neka oni koji pišu ove zaključke vode računa o ovome. Ovdje se u Zaključku 2. kaže: Da za ostvarivanje prava na informiranje javnosti ravnopravno, i sad kaže, na jezicima sva tri konstutitivna naroda u BiH, u skladu sa međunarodnim aktima itd. Nemojte ovo ovako raditi. Dakle, osim konstutitivnih naroda, u BiH žive i ostali, žive i građani. Dakle, BiH je jedno šareno društvo i nemojte da svojim zaključcima vrijeđamo bilo koga. Postoje jezici u službenoj upotrebi u BiH, bosanski jezik, srpski jezik, hrvatski jezik. I neka se onda umjesto ovih riječi jezika konstutitivnih naroda ovdje u zaključcima napiše: na jezicima u službenoj upotrebi u BiH. To je za mene dovoljno, možete napisati i nazive tih jezika: bosanski jezik, srpski jezik, hrvatski jezik. Jer moramo paziti na dokumente koje usvajamo da svojim dokumentima bilo koga u BiH ne povrijedimo. Ne vjerujem da je ovo bila namjera ni Komisije ni onoga ko je pisao, al' neka vode računa o ovim stvarima, ovo će nekad neko čitati.
Zahvaljujem. Za riječ se javila uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege, ja prvo da odam priznanje stvarno Komisiji za saobraćaj i komunikacije da u mnoštvu višesatnih rasprava o poziciji, o položaju Javnog RTV servisa, odnosno sistema, i svemu onome što je ta rasprava, do čega je sve dovela, iznađu jednu, kao jednu formu sinteze, da kažemo, ovaj blok zaključaka koji je pred nama. Ja ću se, vjerujući da je u pitanju samo tehnička omaška, možda malo vratiti više predsjedavajućem Komisije, ne osvrćući se naravno na uvodnu riječ, koju je dao, i sa većinom diskusija, i s kojom se slažem, ali nešto je malo desilo se u međuvremenu od kako je Komisija usvojila ove zaključke, što nas dovodi u jednu novu poziciju. Pa evo, kolega Dokiću, u Zaključku broj 1. kaže: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine informisan je o sadržaju dokumenta Stanje i plan konsolidacije poslovanja BHRT-a i zadužuje Upravni odbor da u trećem kvartalu dostavi Parlamentarnoj skupštini itd. Ja ću vas samo podsjetiti da je Plan konsolidacije kao ključni stav predvidio korekciju, odnosno usklađivanje RTV takse. Komisija je usvojila ove zaključke 21. maja, a mi smo 9. juna od Regulatorne agencije za komunikacije dobili kopiju pisma, odgovora ustvari Upravnom 52 odboru Javnog RTV sistema, kao odgovor na Zahtjev za povećanje RTV takse, u kome se kaže da još nisu stečeni uvjeti/uslovi za povećanje RTV takse. I evo, ja sad pitam, ... da ne dođemo u poziciju da nakon osam-devet mjeseci kako zadužujemo ovim zaključkom ne konstatujemo da zbog onoga što nije ispunjeno a ne ovisi od ovog parlamenta neko odgovara u BHRT-u. Ja bih sugerisala Komisiji da preformuliše ovaj zaključak, imajući u vidu upravo ovu novu činjenicu, odnosno informaciju od strane Regulatorne agencije za komunikacije. Podsjećam, Komisija ovo nije ni imala u vidu jer je ovo pismo 9. juna, a zaključci su od 21. maja. Dakle, ja bih sugerisala da se preformuliše Zaključak broj 1. U potpunosti se slažem sa sugestijom kolege Džaferovića; u Zaključku broj 2. ja predlažem da se koristi uobičajena konstrukcija koja se koristi u svim našim službenim aktima kada su u pitanju jezici u upotrebi u BiH. Ja pretpostavljam da je u Zaključku broj 4. se omakla greška. Jer kaže se ovako: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara da nastavi plaćati zakup satelita i da interventno osigura sredstva za potrebe Javnog RTV, ovdje piše sistema, a na osnovu članstva u međunarodnim asocijacijama. Ja pretpostavljam da je ovdje riječ o Javnom RTV servisu, uostalom, mi se njime i bavimo, sistem čine i tri javna servisa plus korporacija, koje još nema. Korporacija i kad bude formirana neće ići na satelit. Niti su entitetski javni servisi u članstvu u međunarodnim asocijacijama. Dakle, samo možda malo neka druga formulacija. Imajući naravno u vidu i ovo što smo čuli u uvodnom obrazloženju kolege Dokića. Nadalje, Zaključak broj 6. kaže: Da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine daje punu podršku tehničko-tehnološkoj obnovi, pa opet stoji Javnog RTV servisa i poziva institucije da pomognu procesu prelaska sa analogne na digitalnu televiziju. Ja pretpostavljam također da je u pitanju Javni RTV servis, a ne sistem, jer korporacija neće prelaziti sa analogne na digitalnu televiziju. Ja, jel' kolega Dokiću, ja pretpostavljam da su ovo tehničke greške ... ili onda treba neka druga formulacija, nego ova, jel'. Sedma tačka, odnosno sedmi zaključak, kaže: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine traži od upravnih odbora Javnog RTV sistema... Ne postoji više upravnih odbora Javnog RTV sistema, nego jedan Upravni odbor, ali postoji više upravnih odbora javnih RTV servisa. Pa se onda – samo pretpostavljam da je u pitanju opet greška sistem-servis – ako je u pitanju servis, onda samo da se ovo koriguje. I ja, naravno, sad malo i šaljivo, pošto ja sa kolegom Dokićem, kad pričamo o sektoru javnih emitera, tako i komuniciram. U dodatna dva zaključka, Zaključak broj 1. kaže se: Idući u susret uspostavljanju korporacije, zadužuju se upravni odbori. Ja samo pitam iz kog pravca će doći to uspostavljanje, pa da krenemo u susret? Parlamentarna skupština treba da zaduži Upravni odbor Javnog RTV sistema da pristupi uspostavljanju korporacije! Jer mislim ova formulacija 'idući u susret uspostavljanju' kao da će ona odnekle sama doći, a meni lično cijenim da bi možda neka formulacija ... bolja bila, jel'. Dakle, da mi zadužimo Upravni odbor Javnog RTV sistema, ako treba, da mislim, da samo podsjetimo Upravni odbor Javnog RTV sistema da mu je to zakonska obaveza. Ali, evo da ga zadužimo da poduzme sve aktivnosti u provođenju zakonske obaveze o uspostavi Korporacije javnih emitera. I naravno nastavak onda ovaj zaključak koji slijedi. 53 I Zaključak broj 2. Ja sam s pažnjom slušala kolegu Dokića i meni nešto nije jasno kad ste govorili o dokumentima za zaštitu od neuređenih i monopolističkih odnosa na marketinškom tržištu BiH. To je tržište usluga. Ja cijenim da su nama mnogi segmenti svih tržišta, svih komponenti tržišne ekonomije još neuređeni, dakle slažem se, ali ...mi imamo Zakon o konkurenciji i zakonom je regulisano između ostalog i antimonopolsko ponašanje. Ja nisam sigurna da ukoliko imamo i zakon i institucije koje se time bave da upravni odbori mogu usvajati dokumenta ove vrste. Odnosno, ne da nisam sigurna, nego sam sigurna da ne mogu. Ali znam isto tako da se i upravni odbori i rukovodstva, menadžmeni institucija kad god je narušena konkurencija, odnosno pravila konkurencije ili kad postoje monopolska ponašanja u skladu sa Zakonom o konkurenciji, u skladu sa aktima ponašanja, odnosno funkcionisanja Konkurencijskog vijeće u BiH, mogu obratiti nadležnim institucijama i povući odgovarajuće poteze. I u tom smislu, ja bih sugerisala da se ovo preformuliše jer, u tom slučaju, bi ovaj parlament dao ovlasti iz oblasti zakonodavne vlasti Upravnom odboru Javnog RTV sistema. Pa vas molim samo da razmislite, ne bi ništa promijenilo u ideji šta ste htjeli postići ovom formulacijom, ali bismo na terenu bili na terenu okvira koje Parlamentarna skupština može dati ... Upravnom odboru. Dakle, ja sad na osnovu ovoga – naravno ovo su korekcije koje se mogu napraviti za dvije minute – ali s posebnom pažnjom želim skrenuti pažnju na ono što se desilo u međuvremenu od vremena kada je Komisija napravila ove zaključke i onoga što je Regulatorna agencija donijela kao odluku, a što može bitno odrediti i tok svega ovoga što se odnosi na ostale zaključke. Pa mislim da ne bi bilo loše možda da prije glasanja Komisija napravi korekcije ove vrste. Ja mislim da se to može uraditi za par minuta. Možda samo u smislu neke preformulacije zaključaka koje bi nas dovele na teren. Inače, opet ponavljam, na kraju, uz puno uvažavanje i truda Komisije da iz mnoštva onih rasprava, ja zaista ne znam kako vam je uspjelo uopšte da izdvojite i napravite ovako jednu sintezu koja može dovesti do, između ostalog, i do krajnjeg ishoda da usvojimo zaključke. Hvala vam lijepa.
Hvala i Vama. Prije, sačekajte Vi, pa moguće da bude još sugestije. Uvaženi zastupnik Kalabić.
Uvažene kolege, slušajući sad kolegicu Azru, nisam siguran da ćemo se lako dogovoriti oko ovih zaključaka. Ja ću pokušati biti kratak. Uz puno uvažavanje rada Komisije i onoga što je ona imala namjeru, mislim da je neke stvari prejudicirala kada govori o obavezama prije nego što se određene mjere i aktivnosti provedu da vidimo kakav će one dati rezultat. Koliko ja znam da određeni i kontrolni organi i finansijske institucije rade svoj posao kada je u pitanju Javni servis BHRT-a i da bi bilo dobro sačekati nalaze da vidimo kako tu stvari stoje. Jer, recimo, kada je u pitanju Zaključak broj 4. gdje se traži: Da interventno obezbijedi sredstva za potrebe Javnog RTV sistema BiH na osnovu članstva u međunarodnim asocijacijama, 54 odnosi se na plaćanje zakupa satalita. Recimo, bilo bi zanimljivo vidjeti ako bi Komisija mogla odgovoriti kako tu komercijalno stoji BHRT i kako je moguće da jedna manja lokalna televizija ima više prodatih kartica u dijaspori, nekoliko puta više od BHRT-a. Kome ide taj program, na koji način se to realizuje i šta su ti ljudi učinili da dobiju ta sredstva ili kako već raspolažu sa tim? Mislim da nismo u situciji više u BiH da bilo koju vreću bez dna na neki način tolerišemo i da nemamo prije toga informaciju šta se tu dešava. Ako je, ako je namjera sa izlaskom na satalit takva kakva jeste, sve je to komercijalizovano, sve se to na neki način plaća, da vidimo kako, a možemo to lako uporediti sa ostalim emiterima iz BiH koji su uspjeli to na domaćinski način realizovati i imaju drastično bolje rezultate od ovih. I ako neko ne želi da domaćinski posluje, ne želi da to uradi, a po nekom drugom osnovu traži da to svaki put država plaća, ja nisam siguran da nam je to bio cilj kada smo u ovo ulazili, onda mislim da je to neprihvatljivo. Ali evo, ja bih volio prije odluke o ovom zaključku, volio bih da dobijem informaciju šta je, šta je sa tim i šta je sa tim sredstvima i kako se tu ... poslovalo? Takođe, oko Zaključka 6. koji kaže, odnosno 8. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zahtijeva od Upravnog odbora i rukovodstva BHRT-a hitne unutrašnje finansijske, tehnološke, kadrovske i programske reforme, u skladu sa Planom restrukturiranja, Zakonom o Javnom RTV servisu BiH i drugim mogućnostima koje stoje na raspolaganju, u skladu sa standardima, preporukama EU kako bi se BHRT pripremio za uspostavljanje. Jedan od zaključaka koji bi mogao, recimo, da ... bude i jasnije odredi ...stvar, bio bi da: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zahtijeva od Upravnog odbora i rukovodstava BHRT-a hitne unutrašnje i finansijske, tehnološke, kadrovske i programske reforme koje bi se provele prije uspostavljanja Korporacije javnih RTV servisa, u skladu sa Planom restrukturiranja iz 2004. godine, Zakonom o Javnom RTV servisu BiH i drugim mogućnostima koje stoje na raspolaganju, u skladu sa standardima i preporukama EU. Činjenica je da uporno neko ne želi da izvrši svoje obaveze i da završi svoj dio posla i želi da to preskoči, a to je nemoguće. Nemoguće, a možda se mi nalazimo u situaciji i da ako je izlaz iz ovoga da pokrenemo inicijativu za izmjenu Zakona o Javnom RTV sistemu i Javnom servisu BHRT kojim bi se možda i redefinisala pozicija ove korporacije i možda bi mi izbjegli sve ove moguće rasprave oko nekih stvari. Da se razumijemo, u vrijeme kada su ovi propisi doneseni i ono što je vrijeme nakon toga učinilo, dovelo nas je u jednu drugačiju situaciju i imamo vjerovatno drugačije poglede na ovu problematiku, nego što je to bilo tada. I možda bi trebalo prvo da sjednemo i da vidimo kako tu stvari stoji pa da onda riješimo na taj način sve ove dileme o kojima danas imamo različita mišljenja, a možda bi, jel, i to bio izlaz, izlaz dakle drugačijeg zakonskog definisanja ovih institucija, možda dođemo do situacije u kojoj nećemo imati ovoliko dilema i u kojoj nećemo imati različitih zahtjeva. Mislim da je zaista nekorektno izbjegavati priču o ulasku u ovu korporaciju, a da se ne završi posao obaveza koje su jedni završili, a koji drugi neće da završe, a pogotovo odlučivati o Prijedlozima zaključaka koji govore o potezima za buduća vremena, a da nemamo tu ulaznu situaciju kako ti ljudi tamo završavaju ovo što smo im dali zadatak, ono što je bila primjedba i javnosti na stanje koje može vrlo lako da se riješi jednim domaćinskim poslovanjem i jednim fer odnosom prema svima u BiH. Hvala.
Zahvaljujem. 55 Pauza do 14:40. [[PAUZA]] Na granici smo kvoruma. Prije nego što nastavimo raditi, ja vas želim zamoliti, a mislim da je to u interesu svih nas, da poštujemo rokove, makar koje sami sebi odredimo, koji su ovako, moram reći, benigne naravi, kao što je stanka. Ako je pola sata, onda je pola sata. Pratite, pratite kao i ja, svaka stanka nam traje duže makar pola sata nego što je odredimo, kad je odredimo. Znači, pa evo da budemo korektni jedni prema drugima. Za raspravu se o ovoj točci dnevnog reda prijavio uvaženi zastupnik Dokić.
Ja bih trebao sada da dam odgovore na sva ona pitanja, koja sam ja možda i pozaboravljao; jest da imam veliku glavu, ali curi iz nje. Evo ovako vrlo kratko. Ovo što je gospodin Džaferović, neću reći problem, sugerisao, evo hoću da kažem da je ova formulacija iz zaključaka koje su predložili određeni poslanici, a evo hoću da ih podsjetim da u članu 26. Zakona o Javnom radiotelevizijskom servisu ili sistemu, sad nije bitno, se koriste ovakve formulacije: da program javnog RTV servisa uvažavaće nacionalne, regionalne, tradicijske, vjerske, kulturne, jezičke i druge karakteristike konstitutivnih naroda. Dakle, i ovdje se taj jezik spominje u kontekstu konstitutivnih naroda. Mislim da nemam ništa protiv ni da je bilo onako, ali to ne mijenja ama baš ništa, Evo kažem, i zakonska je materija koju ste vi razmatrali, gospodine Džaferoviću. Vi ste čak bili i predsjedavajući, čini mi se, kad je ovaj zakon ... usvojen. Mislim da bi dobro bilo da danas ne razvodnjavamo ove zaključke koji su predloženi. Što se tiče mene kao predsjednika Komisije, ja sa nekim članovima Komisije sam se konsultovao: svako odlaganje i stvaranje nekih novih pozicija, mislim da je na štetu cijele ove atmosfere koja se stvara, a u smislu da se stvore šanse i pretpostavke da Javni RTV servis radi ono što mora da radi. U tom kontekstu sam a priori protiv da mi sad, nakon više od mjesec i po dana što smo raspravljali o ovim pitanjima, reagujemo u zaključcima na odluku RAK-a o nekom pitanju. Nije važno kom pitanju. Ja bih samo htio da kažem da mi u ovim zaključcima ne smijemo izići izvan konteksta, nismo smjeli izići izvan konteksta onoga što je bilo na raspravi, a pogotovo uzimati neke nove događaje. Hoću da kažem, evo i u zaključcima, mi tražimo da za dva mjeseca imamo ponovno raspravu o pitanju šta su oni uradili po revizorskom izvještaju, kakve to efekte ima sada i kakve će imati u budućnosti i to je prilika onda da raspravljamo, da se opredijelimo prema odnosu zahtjeva Upravnog odbora za povećanje RTV takse. Dalje, rekao bih da ovaj dio koji se odnosi na neuređeni monopolitički odnos: ovdje se uopšte ne radi o konkurenciji i mi uopšte nismo imali namjeru da polemištemo i da postavljamo pod znak pitanja bilo koji zakon koji postoji u ovoj oblasti. Tražimo od rukovodstva da u skladu sa postojećim zakonom donese odluke koje će zaštititi javni servis, znači oni sami sebe svojim dodatnim odlukama od monopola, ne od konkurencije. Treba li vas podsjećati da je ovdje 56 isticano i od strane direktora i od strane predsjednika Upravnog odbora da 75% provizije uzimaju neke agencije i koje su pretplaćene maltene da rade na ovom marktinškom tržištu. Dakle, ne radi se o konkurenciji, već o sprečavanju monopola i oni to trebaju da urade i smatram da je ovo jedan od dobrih pozitivnih zaključaka. Nije greška u ovom tekstu kad se spominje na dva mjesta sistem, a ne servis, dakle nije greška. Ja sam to malo prokomentarisao i u uvodnom dijelu i rekao sam da se ovom našom sugestijom stvara pretpostavka da Javni RTV servis ustupi dio vremena koji ionako ne koristi, jer ste imali crnu liniju preko ekrana kad se nađete na satelitu BHRTV-a i entitetskim emiterima da se taj zakup onda što racionalnije, ako je moguće 100%, iskoristi. I u tom kontekstu je saglasan i direktor, a saglasan je i ministar. Dakle, ja hoću da vas podsjetim da je Savjet ministara donio odluku da se višak sredstava, koje ostvaruje RAK, raspodjeljuje za oblast unapređenja telekomunikacija, kako je u skladu sa Zakonom o komunikacijama, i da će taj posao uraditi Ministarstvo komunikacija i transporta. Dakle, a tih sredstava je mnogo više nego što je ovo. U tom kontekstu je i ovaj drugi dio zaključka gdje se kaže da se preporučuje i plaćanje, kako se to zove, ovih članstava, članovima u članstvima, i ovo se odnosi na sva tri emitera. Jer i jedni i drugi i treći imaju odgovarajuća članstva i oni se tu dopunjuju i mislim da je vrlo korektno da su tu u istom položaju, u istoj poziciji. I zaista je greška u tački 7., ovdje se kaže da se traži od upravnih odbora, ne od upravnih odbora, već od Upravnog odbora sistema, a Upravni odbor sistema čine svi upravni odbori servisa, tako da ne bi bila greška ni da je ovako, ali zaista je ovdje greška, dakle od Upravnog odbora sistema. I kolegica Azra je pitala šta ovo znači u susret. Mogao se upotrijebiti i neki drugi izraz, ali on nije neadekvatan. U trenutku kada smo mi donosili ove zaključke i kada je bila rasprava na Parlamentu, vi znate da je još uvijek federalni zakon o Javnom RTV sistemu/servisu Federacije, bio na Ustavnom sudu. Sad je Sud donio odluku, ona još nije punovažna, ta odluka, koliko ja znam, dozvoljavam da griješim. Kad ta odluka bude punovažna, onda su se stekle pretpostavke zakonske da se formira ova korporacija. Dakle, u tom kontekstu, mi govorimo idući u susret, pretpostavljajući da će se stvoriti pretpostavke i uslovi da dođe do formiranja korporacije, ali prije toga, evo mi tražimo da se ovo uradi. Tražili smo da se ovo uradi, jer vi znate da je puno bilo polemike i na ovim našim raspravama, evo u smislu šta sa 700 ljudi, kome će oni pripasti, gdje će pripasti. E, ovdje im je prilika da prije nego što krenemo u taj posao da vidimo kako će oni to napraviti. Dakle, tražimo i u kadrovskom, i u organizacionom, i u tehnološkom smislu da se definišu ova tri centra koja trebaju da se formiraju po uspostavljanju korporacije, dakle tri centra: jedan u Sarajevu, jedan u Mostaru, jedan u Banja Luci. Evo, to bi bili, čini mi se, odgovori na sva ova pitanja. Da, i za kolegu Kalabića, za ovaj dio kad govori o korporaciji. Što se mene lično tiče, nemam ništa protiv i onoj formulaciji koju je on iznio, ali ja ne vidim neku veliku razliku između one formulacije i ove. Moram da priznam da je ona eksplicitnija, ali i ova formulacija to pretpostavlja. Pazite, korporaciju formiraju tri pravna subjekta. U korporaciju se ulazi čistih računa. Sasvim je sigurno da neće neko ko je pod hipotekama, ... ako je pod hipotekama, moći ravnopravno da uđe u korporaciju sa nekim koji nema nikakvih tih problema, a da ne govorimo još o dugovima i slično. 57 Dakle, ovaj naš zaključak direktno upućuje na potrebu te unutrašnje reforme neophodne da se desi da bi sutra stvarno realno mogli da napravimo korporaciju. Hvala.
Zahvaljujem. Poslovnička intervencija: uvaženi zastupnik Križanović.
Hvala, predsjedavajući. Vidite, bilo bi dobro da se pridržavamo jedne racionalne forme. Mi smo jako opširnu raspravu imali kad smo raspravljali o RTV sistemu, odnosno servisu BHT 1. I sad imamo, dakle, nakon te bogate rasprave, proizišlo je jako puno zaključaka. Ovo Komisija dobija zadatak da na pomenutoj raspravi, kao što je i za ovu sad seriju drugih zaključaka potrudila se da napravi konkretne zaključke koji su ugrožavali raspravu tu. Po mom mišljenju, bilo bi racionalno da se može samo intervenirati amandmanski tekst određenog dijela zaključaka. Inače, mi ponavljamo raspravu. Ja se nisam ... Ukoliko želimo ponoviti, onda ćemo se uključiti, pa ćemo obnoviti ponovo raspravu i zaključiti da trebamo ponovo zaključke napraviti. Onda, gdje idemo? Dakle, ja bih vas zamolio, predsjedavajući, da se o daljnjoj raspravi u vezi sa ovim ... samo konkretno amandmanski kazati u kom dijelu se sa nekim zaključkom ne slažemo i šta predlažemo da to popravimo. Hvala.
Zahvaljujem ja Vama na ovoj intervenciji. Ja mogu samo ponoviti da se slažem sa onim što ste Vi rekli. I mislim da smo mi danas zanemarili i naziv točke dnevnog reda i ono o čemu uopće raspravljamo i da smo ponovo otvorili raspravu o stanju u Javnom RTV sustavu i servisu. Mislim da to nije na dnevnom redu, ali ja vjerujem da i vi znate da to nije na dnevnom redu. Znači, ja bih stvarno apelirao da se držimo dnevnog reda, znači uvažavajući činjenice da smo o ovoj temi puno raspravljali, da smo imali puno prijedloga zaključaka, da smo zbog toga naše povjerenstvo zamolili i zadužili zaključkom da pokuša napraviti nešto što može biti prihvatljivo, što može biti prihvaćeno ovdje u Domu. I oni su uložili napore i napravili to. I mi sad to osporavamo. Mi danas možemo prihvatiti ove zaključke, a možemo ih i odbiti. Dakle, da se usmjerimo na to, ako ima potrebe da argumentiramo zašto treba prihvatiti, zašto treba odbiti zaključke, da u tom smislu raspravljamo do kraja ove točke dnevnog reda a, prilikom izjašnjavanja, svi ćemo imati mogućnosti odrediti hoćemo li prihvatiti ili nećemo ove zaključke ili neke od njih. Sljedeći prijavljeni za raspravu je uvaženi Zastupnik Jerko Ivanković Lijanović, a nakon njega neka se pripremi uvaženi zastupnik Velimir Jukić. 58
Poštovani predsjedatelju, kolegice, kolege zastupnici, uvaženi gosti, uvažavajući sve ovo što ste vi sada rekli, u biti mi ne možemo da ne dotaknemo se šire malo teme, kako bi u biti, značenje od onoga što želimo reći, mogli pravim riječima opisati. Komisija se potrudila i došla do određenih zaključaka, ali očito to nije ni blizu dovoljno da se problem riješi, tj. da osnivač koji ima vrlo jasnu odgovornosti, a to je da kad nešto osnuje imenuje organe i osigura sredstva, ne čini svoj dio posla. A ovdje je evidentno da Parlamentarna skupština kao osnivač, osim što je imenovala organe, da na adekvatan način ne čini svoj dio posla, tj. ne osigurava resurse da bi to što je osnovala moglo uopće funkcionirati. Ostavila je zaposlene neisplaćenih plaća, neisplaćenih poreza i doprinosa. Ja mislim, mi kao osnivač, Parlamentarna skupština BiH, kakvu poruku šaljemo drugim osnivačima u drugim gospodarskim subjektima u BiH kako se provodi zakon, kad mi ono što smo osnovali smo ostavili bez resursa i tamo imamo transparentne neplaćene doprinose, neisplaćenu plaću itd. ja mislim da je to jedna jako ružna poruka i da to ne bi trebali činiti, nego da trebamo osigurati resurse i da organi koji su imenovani sa tim resursima obave posao na način kako to treba obaviti, ili, ako eventualno nismo zadovoljni sa organima, onda da organe promijenimo, imenujemo one koji to mogu obaviti. Posebno se ovo odnosi na parlamentarnu većinu koja ne bi trebala dozvoliti da na ovakav način se stiče jako ružan dojam o Parlamentarnoj skupštini BiH sa nemogućnosti rješavanja jednog jako jednostavnog problema. Znači, kad ste nešto osnovali, imenovali organe, osigurajte resurse, a u ovom trenutku je pravo osiguranje resursa da se osiguraju sredstva da bi oni mogli izmiriti obveze koje imaju i da bi mogli normalno raditi. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Jukić, a neka se pripremi uvaženi zastupnik Nanić.
Evo, gospodine predsjedatelju, cijenjene kolegice i kolege, poštovani gosti, pa ne bih želio upasti u zamku nekih mojih kolega da se ovo, može se reći, pretvori u ponavljanje rasprave, nego da ipak se oslonim samo na zaključke. Zato ću reći sljedeće: moje mišljenje je da predloženi zaključci ne odražavaju stvarno stanje u RTV servisu i sustavu BiH. Stanje je puno teže i smatram da ovo što je predloženo u zaključcima neće pomoći, odnosno nije rješenje problema u ovoj kući, odnosno ovom sustavu. Zato mislim da ja ću ponuditi jedan svoj zaključak, kao što sam bio predložio, a to je da se pristupi izradi novog zakona u RTV servisu i sustavu, koji će naravno uzeti u obzir postojeće stanje i problematiku koja je nastala u zadnje dvije godine i nešto otkad vrijede zakoni koji su danas na snazi, jer su oni jednim dijelim, ja ću reći, i značajno doprinijeli stvaranju ovako lošeg stanja u RTV servisu, sustavu i javnim servisima u BiH. 59 Dakle, bez radikalnijih mjera i koraka nema uspješnog i kvalitetnog rješenja sadašnjeg stanja, a naročito nema dobre i prave perspektive budućnosti RTV sustava i javnih servisa onako kako mi to želimo. I zato mislim da je ove zaključke trebalo danas ne usvojiti, jer nećemo sa njima postići ništa, a da bi trebalo ponovo ići sa drugačijim zaključcima, ja sam već rekao na kakvom tragu i da jedino tako možemo riješiti ovo stanje koje je. A, gospodin Dokić, koji je bio ministar u prošlom mandatu, dobro poznaje stanje i dosta dobro ga je maloprije elaborirao. I stvarno je pitanje kako će se neka od sadašnjih pitanja i problema riješiti u narednom periodu. Ovih godinu dana i nešto govorili smo da je glavni problem usvajanje Zakona o Federalnom RTV servisu. To je riješeno, ali ja se bojim da time nije riješeno skoro ništa, jer ono što je najvažnije nije riješeno. A to je neriješeni odnosi unutar korporacije, neriješeni odnosi između javnih RTV servisa, velike i vrlo značajne dubioze koje se mjere i desetinama miliona maraka u javnim RTV sevisima i, naročito, ono što je najvažnije, kvaliteta pred nama koju imamo ne odgovara ni ovim sada raspoloživim resursima koje imamo na raspolaganju, materijalnim i ljudskim. I zato mislim da jedan zakon, kakav je naš, koji ne predviđa postojanje programskog vijeća, što postoji u skoro svim drugim javnim servisima u okruženju – ovo programsko vijeće ima najmanje 20-tak ljudi, možda i više, tu su uključeni predstavnici svih slojeva društva od umirovljenika, znanstvenika, sindikata, zaposlenika, poslodavaca, kulturnih radnika itd., itd. koji onda na jedan vrlo kvalitetan način razgovaraju svaki iz svog ugla sa svog stanovišta o programu, programskom sadržaju i njegovim nedostacima, kvalitetima, predlažu kako ga unaprijediti, poboljšati da bude ono što građani u ovoj državi, odnosno bilo gdje, gdje djeluje taj emiter, očekuju. Evo, neću sve ponavljati, smatram da zaključci nisu rješenje i da treba ići sa značajno drugačijim zaključcima.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Jukiću. Riječ ima uvaženi zastupnik Nanić i ja nemam više prijavljenih.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Evo, ja želim kao član Komisije zaista potvrditi stavove koji je predsjedavajući Komisije rekao vezano za ove zaključke i želim samo tri činjenice, uvažavajući vrijeme naše danas s kojim radimo, da smo mi imali prvi put raspravu na Predstavničkom domu o stanju u sistemu, da smo poslije toga, i imali smo zaključke koje je Komisija dobila da izvuče moguće, pa smo poslije toga imali raspravu na zajedničkoj sjednici i opet smo dobili 20–30 zaključaka i Komisija je zadužena da zaključke sagleda i da ponudi moguće zaključke koji odražavaju stanje nakon rasprave. I treću stvar, termini koji su upotrebljavani u ovim zaključcima su termini, koliko je meni poznato – i ja sam imao određenih dilema – korišteni iz postojećih propisa i na taj način su i ovdje ugrađeni u ove zaključke. 60 U tom smislu, znači ja bih predložio da evo ovi prijedlozi koji su imali poslanici, određene dopune, izmjene, itd., da dostave pismeno do izjašnjavanja svoje viđenje na ove zaključke, eventualno kako bi se moglo ... o njima izjašnjavati, da bi mogli se izjasniti danas o ovim zaključcima, uz preporuku, zaista bih zamolio kolege da to ne vraćamo ponovo na Komisiju, jer stvarno ... mislim da je svakome više dosta priče o ovim zaključcima.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Naniću. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazim na 12. točku: Ad. 12. Prijedlog zaključka uvaženog zastupnika Sadika Ahmetovića Uvaženi zastupnik Sadik Ahmetović je predložio Domu da usvoji zaključak sljedeće sadržine: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara da održi hitnu sjednicu, sa ciljem razmatranje Zahtjeva decertificiranih policajaca i da o tome obavijesti ovaj dom. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Ima uvaženi zastupnik Kalabić.
Prvo, da podsjetim da nema predlagača. Ja sam očekivao, a pogotovo uvažavajući činjenicu ono što je ministar Sadović danas rekao, ja bih volio da se predlagač izjasni ... o onome što je ministar ovdje rekao i da vidimo gdje smo. Ja sam potpuno razumio stvar i zato smo bili i uzdržani oko same odluke da ovo uvrstimo u dnevni red i volio bih da li izjave ministra Sadovića predlagač drugačije razmišlja.
Zahvaljujem. Sljedeći se prijavio uvaženi zastupnik Džaferović.
Prvo, neće biti potrebe da, gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, ustajem i govorim, ... kažem ovo što ću rećim. Dakle, gospodin Ahmetović me je zamolio da pošto on ima neke obaveze, izašao je van sjednice, tačka dnevnog reda na kojoj smo sada dođe, a da njega ne bude ovdje u sali, da onda, ako bude bilo potrebe, kažem ... nekoliko riječi umjesto njega kao predlagača ovog zaključka. 61 Bez obzira što smo danas imali priliku da čujemo ovdje u ovoj sali, objektivno znamo svi da imamo problem u BiH i ono najmanje što se može uraditi je hitna sjednica Vijeća ministara i razmatranje Zahtjeva decertificiranih policajaca. I mislim da je to uredu i da bi danas u tom pravcu trebao da odluči Predstavnički dom Parlamentarne skupštine. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Novaković.
... žao što sad nema nikoga ovdje iz Savjeta ministara, ali ja, koliko znam, bar iz medija što sam mogao pročitati da je Savjet ministara nekoliko puta razmatrao ovu problematiku. Dakle, Savjet ministara je imao, mogao imati i imao je u vidu i predsjedničku izjavu, imao je u vidu i izjave povodom te izjave itd. Ja zaista ne vidim šta znači sazivanje nove hitne sjednice Savjeta ministara i da raspravlja o onom o čemu je više puta Savjet ministara raspravljao i na bazi tih rasprava predložio zakon koji je danas bio na dnevnom redu. Ja bih volio da predlagač ove tačke dnevnog reda potpuno jasno kaže: Šta očekuje od Savjeta ministara? Dakle, šta je to što on očekuje da će Savjet ministara na toj hitnoj sjednici donijeti? Pa, ako to ima smisla, onda sam za to da raspravimo, ako nema smisla ili ako nema ideja ni predlagač nego je ovo predloženo samo da bi, ... evo, mogli reći da smo poklonili dužnu pažnju tim ljudima koji tamo štrajkuju glađu, onda, onda ja nisam za to, znači, da ... uopšte na ovaj način ... tu pažnju poklanjamo. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Remzija Kadrić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ovo na tragu onoga što je govorio uvaženi poslanik Novaković. Da budemo krajnje ovdje otvoreni, ... zaista je, blago rečeno, nekorektno prema ovim ljudima, da budemo krajnje otvoreni, nekorektno je davati ljudima i neka obećanja, neke lažne nade, predlagajući ovu neku vrstu zaključka, prebacujući priču, odgovornost s jednih na druge, zakazivanje hitne sjednice ovoga Vijeća ministara, koje je, ja imam informacije, više puta, zaista više puta o ovome ... pitanju raspravljalo, godinama raspravljalo o ovoj temi i .. o istom pitanju ovdje. Zaista je Komisija trebala da dođe do nekih informacija više puta, ima stav međunarodne zajednice koja je uključena u rješavanje ovoga problema. Ima njihov stav, ima stav OHR-a o ovom pitanju, ko je šta u narednim koracima zadužen da uradi. Vjeće ministara je o ovom pitanju svoju priču, koliko sam ja informisan, završilo. 62 Prema tome, sad davati ljudima neke lažne nade kroz inicijative, zaključke, kako treba Savjet ministara da zakaže hitnu sjednicu i da se to rješava, a rješavalo dosad o tom pitanju sto puta, zaista mislim da je nekorektno prema tim ljudima koji ... tamo provode. Zaista trebaju ove sad nadležne, oni koji su zaduženi u tim daljim koracima prema toj izjavi, predsjedničkoj izjavi, da urade taj posao pod hitno i da usaglase sa OHR-om što je neusaglašeno da se to pitanje riješi, a ne da mi sad s jednih na druge prebacujemo ovu lopticu.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Ima uvaženi zastupnik Kalabić.
Evo, ja se izvinjavam što se ponovo javljam. Čekao sam neku vrstu objašnjenja, nisam ga dobio, jer sam očekivao da će ovo biti povučeno. Poslije objašnjenja koje je dao ministar Sadović i onoga što je rečeno, ja sam očekivao da će na ovaj način biti povučeno, da će biti eventualno predloženo nešto drugo. Ako sam ja dobro razumio stvar da je Vijeće ministara kroz ovaj zakon kazalo svoje šta misli o ovom problemu, i onaj ko je posjetio policajce trebao je da kaže da ovdje postoji mogućnost nekakvog rješenja. Imali su svi priliku da podnesu amandmane i da u tom pravcu djeluju. Vijeće ministara je svoje kazalo i ministar Sadović i iscrpio što se tiče Vijeća ministara. I Komisija i bilo ko drugi može da podnese amandmane na ovaj zakon i da pokuša riješiti, ako sam ja dobro protumačio zahtjeve ljudi koji tamo protestuju. To se na taj način može riješiti. Bilo kakva priča da će na hitnoj ili kojoj sjednici Vijeća ministara biti ponuđeno bilo šta drugo, bilo bi od nas degutantno, mislim i nekorektno. Ako su ljudi iz Vijeća ministara koji direktno nose ovu problematiku kazali svoj stav, nisam čuo ništa novo što bi ukazivalo da idemo u tom pravcu, za nas to ništa ne bi bilo sporno da to ide tako. Međutim, to nije, to nije tako. Ovaj zakon je za njihov problem ključan. Ako sam ja dobro razumio stvar da oni traže u pravcu, traže ono, čega sad u ovom zakonu nema, niti ima amandmana na ovaj zakon koji bi omogućili da se njihovi zahtjevi ispune i onda je nekorektno prema tim ljudima govoriti neku drugu priču da će na nekom drugom mjestu biti nešto riješeno.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Izetbegović.
Dakle, ne vidim ja šta je tu nekorektno, tamo ljudi gladuju i stvarno su u lošem stanju, nije to fingirano: štrajk glađu. Dakle, kojima je sigurno, sigurno, njihova ljudska prava su sigurno ugrožena i ti ljudi su većinom u pravu, traže nešto gdje imaju pravo i to na takav dramatičan način to traže. Šta mi možemo drugo uraditi nego zatražiti hitnu sjednicu Vijeća ministara? Ovo jesu policajci, ali nije za rješavanje njihovog problema nadležan niti im može puno pomoći Ministarstvo sigurnosti. To je Ministarstvo za ljudska prava i nije se ono do sada valjano pozabavilo s ovim problemom, niti, niti je do sada ono napravilo valjanu analizu, ni prijedlog na bazi takve jedne dobre analize. Prema tome, nije ovo politikantski ovako uraditi, 63 treba tražiti hitnu sjednicu Vijeća ministara, prije svega ministra za ljudska prava. Pa vam predlažem da podržite prijedlog gospodina Sadika Ahmetovića i da se ta sjednica održi što prije.
Sljedeći je prijavljen uvaženi drugi zamjenik predsjedatelja dr. Milorad Živković. Isprika! Replika, prvo uvaženi zastupnik Huskić.
Gledajte, gospodin Ahmetović je predsjednik Komisije za ljudska prava. Jučer je zajedno sa njim te policajce posjetila kolegica Alajbegović, koja je također članica Komisije za ljudska prava. Ja mislim da je bilo potpuno logično da Komisija za ljudska prava razmotri ovo pitanje, pa da gospodin Ahmetović u ime Komisije predloži. On je ovo uradio solo, znajući da ne može ništa napraviti. A replika gospodinu Izetbegoviću. Jedino ministarstvo koje je do sada nešto uradilo na ovom planu je Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice.
Replika: uvaženi zastupnik Kalabić.
Pa, ja ponovo nisam čuo od gospodina Izetbegovića: Šta predlagač hoće da se učini? Znači, ja ne razumijem šta predlagač traži da se učini, koji red poteza, šta on očekuje da se za te ljude učini? Kad bih ja to znao, ja bih se mogao upustiti u raspravu ko to treba da učini. Ali, mislim da je nekorektno doći u Parlament sa inicijativom, a ne kazati šta se to treba za te ljude učiniti i u koga je pokazano da to može da učini, a eventualno, a eventualno neće. Znači, šta je to, ako su ljudi bili? Evo bio je kolega Ahmetović, valjda je čuo zahtjeve i šta on misli kad je podonio tu inicijativu, kad je pokrenuo, šta on misli šta mi treba da učinimo konkretno za te ljude, ... jer imamo i tu situaciju da pogrešno tumačimo zahtjeve tih ljudi. Ja ne želim da upadnem u tu zamku, niti mi pada napamet da budem njihov ... tumač, već očekujem da neko kaže šta oni traže i šta taj ko predlaže misli da treba uraditi i ko treba uraditi.
Odgovor na repliku: uvaženi zastupnik Izetbegović.
Koja je replika?
Druga nema više.
... dobro bi bilo da nam je Komisija predložila to što vi kažete. Gospodine Kalabiću, slažem se, ja sam to jutros rekao Ahmetoviću, bilo bi dobro da su nam predložili, nisu. Ali sad 64 oni traže od onoga ko je mjerodavniji da da prijedloge. Ko ima bolju poziciju da nešto suvislo predloži kako da se ta situacija razriješi. Ja jesam čitao materijal koji je napravilo Ministarstvo za ljudska prava u pogledu ovoga pitanja. I pravo da vam kažem nisam vidio da su našli rješenje i da su nešto osobitno pomogli ovim policajcima. Pa pošto Vi kažete, kolega, da jesu nešto, da su oni jedini, jedini, koji su nešto uradili, evo recite nam: Šta su uradili? Ja sam čitav taj materijal pročitao i samo sam našao da se priča o genezi čitavog slučaja. Nisam vidio da nagovještavaju izlazak iz situacije, pa evo možda da nam kažete: Šta su to konkretno uradili?
Molim vas samo da ne ustajete prije nego što dobijete riječ. Imate li potrebu za repliku? Zahvaljujem. Sljedeći se za raspravu prijavio uvaženi drugi zamjenik predsjedatelja dr. Milorad Živković.
Mislio sam da nekoliko uvodnih rečenica govorim o tome šta je svrha sve većeg broja zahtjeva da se izađe u susret ljudima koji su u teškom stanju, bilo da su siromašni ili teškog socijalno-ekonomskog stanja ili su pogođeni sa nekim razlogom. Neću govoriti o tome da je to neki vid predizbornje kampanje, hoću da kažem da bi bilo dobro da imanujemo one koji bi trebali po našem mišljenju da budu odgovorni za stanje o kojeme raspravljamo ovdje. Ovaj zaključak ne bi bio sporan, ali bi bilo dobro da u tom zaključku navedemo instituciju koja treba da uradi sve ono o čemu ste vi pričali i gospodin Izetbegović, gospodin Huskić, gospodin Kalabić. Pa ja predlažem da ovaj zaključak se malo modificira i da se kaže: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara da održi hitnu sjednicu, s ciljem razmatranja Zahtjeva decertificiranih policajaca i načina rješavanja tih zahtjeva, a na prijedlog ministra Ministarstva sigurnosti, te o tome obavijeste ovaj dom. Time smo rekli adresu koja treba da predloži Savjetu ministara način na koji treba da se riješi to pitanje, a da Savjet ministara o tome obavijesti ovaj dom i da ... prestanemo prebacivati lopticu s jednog na drugog, govoriti o tome kako ... ne razumijemo o tome što ... pričamo. Konkretno ministarstvo, konkretno tražimo prijedloge, nek se Savjet ministara odredi prema tome. Riječ ima predsjedavajući Predstavničkog doma gospodin Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine Živkoviću. A vidite, ovaj prijedlog zaključka je jedan od dobrih primjera kako mi znamo ono što se ja nadam da nije; ovo što je evo pokušao i uvaženi zamjenik predsjedatelja reći sve stvari, staviti u funkciju predizborne, postizborne, ne znam ni ja kakve više kampanje. 65 Znači, ovo je jedan zaključak koji je po meni korektan. Reći ću zašto je korektan. Mi svi ovdje znamo, bez obzira koliko bismo da nam neko još to pojasni, sasvim dovoljno informacija. Znamo da postoje desetine policajaca u ovoj zemlji, možemo doći do imena ako treba, ali mislim da znamo to koji su decertificirani, zato što su malo odlučnije ušli u obračun sa organiziranim kriminalom, pa je organizirani kriminal i njima i nama pokazao da je jači i od nas i od njih, jer je osigurao da oni budu smijenjeni i decertificirani, da im se ne omogući obnašanje te dužnosti. I dok mi ovako to radimo, ovo je ohrabrenje takvima, da znači mogu i dalje to raditi, a oni koji su decertificirani zato što su povjerovali da mi ono što govorimo iskreno mislimo, da jesmo za borbu protiv organiziranog kriminala, oni danas štrajkuju glađu. Informacija još jedna od prije nekoliko dana, slučajno sam došao do te informacije, sasvim slučajno. Policajac u jednoj policijskoj stanici u obnašanju svoje dužnosti zaustavlja vozilo u kome lokalni kriminalac ide, za kojeg ne postoji policija, i pregazi policajca, bukvalno ga pregazi. I policija, normalno, liši slobode tog, privede ga Tužiteljstvu, normalno tužitelj kaže da on ne zavređuje pritvor jer evo ima vremena za redovit postupak. Možete misliti kakvo je ohrabrenje tom policajcu i svim drugim policajcima da zaustavljaju kriminalce po cesti i kakvo im je ohrabrenje i onda kad nas glađu pokušavaju upozoriti da je vrijeme da i njihova prava budu zaštićena. Ne tvrdim ja da su svi koji su decertificirani neopravdano decertificirani. Ali ne mogu prihvatiti ni činjenicu da su svi opravdano decertificirani. Znači, ne mogu, jer znam konkretne slučajeve, pa o tome je pisao sav bosanskohercegovački ... tisak je pisao o tome, izvještavali ...mediji i mislim da smo dovoljno informirani. E, sad ako kažemo ko je ta institucija koja bi trebala konačno? Prvi smo mi ovdje, koliko god nam se to ne dopadalo. I mi ovdje nismo dužni sve znati, ali zato imamo ove kojih danas ovdje nemamo, naši su, evo mi ih izabrali, znači mi njih zato imamo. I oni imaju u okviru svojih ministarstava eksperte, a mi ne moramo biti eksperti, ali u okviru ministarstava moraju biti eksperti, državni službenici koji su zaštićeni koji imaju status itd. kojima smo i plaće povećali ovih dana, sve je to uredu. E, oni moraju imati odgovore i ponuditi ih nama. Mislim da nije korektno od nas, ... kako god nije bilo korektno neke druge rasprave koje su vođene, mi prema sebi, nije korektno od zastupnika tražiti da ponudi konačno rješenje, pa onda kažemo – bavile su se institucije mnoge, nisu dale rješenje, ali eto on kao pojedinac bi trebao ponuditi rješenja. Ja ne mislim da je ovo pitanje kojim se može baviti samo jedno ministarstvo u Vijeću ministara. Znači, Ministarstvo sigurnosti! Čak mi je upitno da li se treba baviti ovim. Jer ovdje se ne radi, Ministarstvo sigurnosti se bavi policajcima koji su danas negdje raspoređeni u Graničnoj policiji, u SIPA-i itd. Onim koji nisu sastavnica tog ministarstva ne može se baviti. Mi danas imamo jednu grupu građana BiH koji su nekad bili policajci i koji se žale da su im ugrožena njihova temeljna ljudska prava. To je, po meni, prvo ministarstvo koje se treba baviti je Ministarstvo za ljudska prava. Mislim da je korektno od gospodina Ahmetovića što je kao predsjedatelj ovog povjerenstva parlamentarnog za zaštitu ljudskih prava osvjetlao svima nama obraz, jer je u ime Parlamenta, i uvažena kolegica Alajbegović, otišao ... to su naši ljudi, naši građani koji se žale da su im ugrožena ljudska prava. Evo, recimo, da ne znamo jesu li? Ali je korektno da vidimo jesu li. I da otvoreno njima kažemo: nekom od vas jesu, nekom od vas nisu. Onima koji jesu, moraju se zaštiti ljudska prava, onima koji nisu urgožena, treba im reći: nisu vam ugrožena ljudska prava i onda vi možete se žaliti kome god hoćete, ali nisu vam ugrožena. Ali ne možemo sve strpati u isti koš. 66 U Vijeću ministara postoji i Ministarstvo pravde koje s aspekta prava treba procijeniti jesu li narušeni nekakvi propisi, norme, međunarodne konvencije itd. pomoći svojim kolegama i u ministarstvima drugim. I zato je meni najkorektniji ovaj zaključak koji bez obzira kako se činio nepreciznim jeste Vijeće ministara. Jasno da svaki ministar u Vijeću ministara neće ovoj temi davati jednak doprinos, ali kao čovjek, kao profesionalac, kao ... dužnosnik ove države svakako da može dati doprinos ... kako bismo konačno ovo pitanje pokušali razriješiti i ja se nadam i razriješili u okviru institucija BiH. I ja, evo u tom smislu molim da ..., nemam ništa protiv da se precizira dodatna, sva ministarstva u Vijeću ministara, ali mislim da je dovoljna adresa ako kažemo da je to Vijeće ministara i da Vijeće ministara konačno, znači, kaže otvoreno i nama i njima: mi smo uradili sve što možemo i ne možemo ništa više. I to je za mene odgovor. Ali da se ne igramo skrivalica ili skrivača pred ljudima koji od nas traže. Po meni, i reći ću vrlo otvoreno ovdje, ti ljudi nisu došli pred Parlamentarnu skupštinu BiH niti pred Vijeće ministara i oni ne prosvjeduju ovdje. Oni ne misle da smo im mi ugrozili ljudska prava, znači oni to ne misle, oni su to pokazali. Znači, treba im neko reći. ... Ako jesmo, ja isto tako mislim da nismo, ali moramo se izboriti bez obzira ko kršio ljudska prava naših građana da stanemo u zaštitu ljudskih prava, bez obzira ko, kad, kako i zašto. I zato mislim da ovaj zaključak i ovakvi zaključci, bez obzira koliko nam mogu djelovati opori, pa možda i besmisleni zbog naše neefikasnosti često ali, dokle god budemo inzistirali, ima šanse da počnemo konačno neka od ovih pitanja rješavati. Hvala lijepo. Ranije ... prijavljen uvaženi zastupnik Ekrem Ajanović.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, ja mislim da ovaj dom treba sa priče da pređe na djelo. Mislim da zaključak o sazivanju hitne sjednice Vijeća ministara ništa ne znači, ja sam zato da mi budemo kao Dom radikalni na rješavanju ovoga problema, a to je da tražimo od Vijeća ministara da svojim zaključcima ili pravnim aktima koje može da donese ili da ih prenese i uputi nama pa da mi donesemo da se ovi policajci vrate na svoja radna mjesta. To je jedini ispravan zaključak, a ovo da oni imaju pravo da konkurišu, to se zna da neće nikad biti primljeni, jer za četiri ili pet godina došlo je do dramatičnih promjena u toj oblasti. Ljudi su završili policijske akademije, znači svugdje će imati prednost ovi drugi, a ne oni. I ja sam za rješenje koje će vratiti te policajce na njihova radna mjesta. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Džaferović se javlja.
Parlamentarna skupština BiH se već duži niz godina, praktično kako je nastao ovaj problem, bavi ovim pitanjem i ovo nije nova stvar u Parlamentu BiH. Čak su i komisije 67 formirane i to je jedno vrijeme bila stalna tema ovdje, a posebno u Predstavičkom domu i bilo bi interesantno da se ti materijali daju kolegama, da kolege vide šta se sve radilo po tome pitanju. Mi smo zahvaljujući između ostalog i tome, a i angažmanu Vijeća ministara i resornih ministarstava i predsjedavajućeg Vijeća ministara koji su išli čak i do Njujorka do UN, dakle došli u ovu poziciju da imamo ovaj stepen riješenosti tog problema koji očigledno nije dovoljan i o tome smo dakle govorili. I, naravno, treba sada nastaviti dalje neko, dakle, mora voditi ovaj proces, neko mora raditi na ovim pitanjima. Ljudi tamo štrajkuju glađu već nekoliko dana, u teškoj su situaciji, a znamo svi da su obespravljeni. Neki dakle od njih sasvim sigurno. I zbog toga je ovaj zaključak da se održi hitna sjednica Vijeća ministara i da Vijeće ministara razmatra te, jer ko će to drugi raditi ako neće raditi izvršna vlast. Ako je problem – ustao sam zbog diskusije gospodina Živkovića – ako je problem to da neko misli da se na ovaj način pokušava prebaciti odgovornost s nekoga na nekoga, vjerujte mi da nikome ni nakraj pameti to nije. I ako je problem što je to adresa Vijeća ministara, a nije navedeno na prijedlog nekog tamo ministarstva, neka se navede, neka se navede ovo što ste Vi kazali na prijedlog. Ne znamo koje je to ministarstvo, ja mislim da je to Ministarstvo za ljudska prava. Ali neka se navede na prijedlog resornog ili resornih ministarstava, evo, pa neka Vijeće ministara samo uradi, neka se zna da to nije usmjereno prema predsjedavajućem Vijeća ministara. ... Vjerujte da to uopće nije bila ... namjera i zbog toga sam ustao da kažem da ako je to problem, onda evo može to i tako da ide. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Kalabić.
Pa evo, zaista nema više smisla javljati se i ovo što je rekao predsjedavajući, ako treba da govorimo otvoreno, onda treba da govorimo otvoreno. Poslanik ima pravo na svaku vrstu inicijative. Prihvatanjem te inicijative u bilo kom smjeru, to znači da ovaj parlament nju smatra ozbiljnom i smatra da ima rješenja i smatra da će ona, barem, imamo pravo vjerovati da će ona donijeti pozitivan ...rezultat. E, da se mi ne bi obmanjivali, onda treba da kažemo kako tu stoje stvari. Ja tu imam nekoliko dilema, biću otvoren. Da li je predsjednik Komisije za ljudska prava našeg parlamenta mogao sinoć da sjedne ili jutros sa članovima Komisije i, recimo, da napiše dva amandmana na jedan od zakona koji smo danas raspravljali? Da li su svi pročitali da u jednom od tih članova kaže: Ukoliko ovim zakonom nije drugačije propisano, u skladu sa međunarodnim obavezama BiH, nijedna osoba ni pod kojim okolnostima ne može biti u radnom ... po osnovu ovog zakona, ako su joj međunarodne policijske snage UN odbile certifikaciju, ... ukinu ovlaštenje za vršenje policijskih ovlaštenja itd. Onda je bilo pošteno od podnosioca inicijative da kad je bio juče u posjeti tim ljudima da kaže da je ova zemlja pod protektoratom i da on ne može učiniti za te ljude ništa. Ili, ako je imao odluku i namjeru da tim ljudima pomogne, mogao je da sjedne i da napiše amandmane, a jedino 68 prihvatam ovo što je rekao predsjedavajući: ovi ljudi nisu imali zamjerke ovom parlamentu, nisu došli pred Parlament. Mi njih na ovaj način preuzimamo da ćemo riješiti ovo pitanje. Ali je onda nekorektno da taj koji ima namjeru, a ja mu ne spočitavam to pravo, da nije usput samo to uradio. Ne treba da obmanjuje ni javnost, ni bilo koga drugoga, ima 15 minuta da to napravi, da to napiše ali, ako ne može ili ne smije, trebao je da to kaže i nama i tim ljudima tamo. I to bi onda bila tačka, a onaj ko to drugi može da riješi, a imaju vjerovatno puno moćniji, prepušteni smo sudbini da oni to riješe, ako ... žele. I to je, mislim, definitivna istina o ovom pitanju.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Ispričavam se, nisam registrirao. Gospodin Križanović, je li se prijavio? Ako se prijavio.
Ma evo, zaista neću ... oduljiti ovo. Želio bih samo dvije rečenice reći u prilog ovoga da ću podržati ovaj zaključak. A vidite, neko reče, ovdje je i predsjedavajući govorio jako dobro o tome šta bismo mi trebali poduzimati u zaštiti ljudskih prava. Jeste ovaj parlament često raspravljao o tome, imamo i aktivnost našeg Vijeća ministara, ukupno pojedinih ministarstva itd. oko ovoga. Ali vidite, predsjednička odluka Savjeta sigurnosti UN stara je više od godinu dana, a danas mi imamo na dnevnom redu smo imali zakon koji je imao obavezu da provede tu predsjedničku odluku. Dakle, razumijem i ovo da to nije precizan zaključak itd. ali razumijem i to da pored svega toga smo spori i nepotrebno, nepotrebno neefikasni. Evo zato ću se založiti za, da podržim ovaj zaključak. Hvala.
Zahvaljujem. Evo nema više niko prijavljen. Zaključujem raspravu o ovoj točci dnevnog reda. Prelazim na 13. točku utvrđenog dnevnog reda: Ad. 13. Inicijativa zastupnika Huseina Nanića sa 29. sjednice Doma koja glasi: 'Zadužuje se Vijeće ministara BiH da izradi i Parlamentarnoj skupštini BiH dostavi informaciju o spremnosti institucija BiH za preuzimanje obveza u vezi s primjenom Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju' Uvaženi zastupnik Nanić je na 29. sjednici, 3. lipnja 2008. godine, podnio Inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da uradi i Parlamentarnoj skupštini dostavi informaciju o spremnosit institucija za preuzimanje ... obveza u vezi primjene Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Povjerenstvo za europske integracije je razmatralo Inicijativu i Domu predlaže da se Inicijativa usvoji. 69 Otvaram raspravu o Inicijativi. Želi predlagatelj? Želi. Uvaženi zastupnik Nanić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ja ću u ovom svom kratkom obrazloženju ove stvari ne ponavljati, znači koje su već nama svima poznate i već su neke stvari iza nas, ali evo, moja je namjera i podržana jednoglasno, bio sam na sjednici Komisije, da se znači u Parlamentarnoj skupštini BiH raspravlja, da dobijemo informaciju o srpemnosti institucija u BiH za prihvatanje do sada dogovornog, partnerskog, a od 16. ugovornog odnosa između EU i BiH. U tom smislu – da mi ne bi trčali za informacijama po sredstvima informisanja, bile dobre ili manje dobre – sa nekim ko je zadužen da te stvari radi, ja zaista cijenim da ovdje u Domu u Parlamentarnoj skupštini BiH trebamo da dobijemo informaciju o spremnosti institucija u BiH da primijene Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju. I u tom smislu, znači u najširem kontekstu te rasprave, ... cijenim da će ova inicijativa dobiti podršku i da ćemo raspraviti u ovom roku, znači uz zaključak: ima rok za dostavu informacije od 45 dana od strane Vijeća ministara ovom domu da bi o njoj raspravljali. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Nema prijavljenih za raspravu. Ima uvaženi zastupnik Genjac.
Zahvaljujem. Kao što ste naveli, poštovani predsjedavajući, Komisija za evropske integracije je podržala ovu inicijativu i ja ću iskoristiti priliku da što je moguće kraće obrazložim važnost ove inicijative i potrebu. Naime, Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju sadrži svojih deset poglavlja, a Privremeni ugovor već stupa na snagu od 1. jula. Tih deset poglavlja, koja su potpisana, povlače oko 1 200 uredbi i direktiva koje smo mi preuzeli obavezu inkorporirati u naš pravni sistem i Direkcija za evropske integracije je već locirala otprilike institucije koje su nosioci i nadležne da te direktive i uredbe inkorporiraju na način izrade prijedloga zakona, podzakonskih akata, odluka vlada itd. Jasno je da ćemo mi prilikom odluke o ratificiranju, davanju saglasnosti za ratifikaciju ugovora imati raspravu u Parlamentarnoj skupštini. Vjerovatno će biti tematska sjednica oba doma na kojoj će se o ovome svemu razgovarati. Ali procijenili smo da je jako dobro da se upravo u ovom trenutku da Vijeću ministara nalog da pripremi ovu vrstu informacije iz razloga koji su navedeni, pogotovo što Privremeni ugovor već stupa na snagu 1. jula i taj privremeni ugovor tangira carine, javne nabavke, standardizaciju, mjeriteljstvo, pitanja konkurencije itd. Naše institucije koje smo mi uspostavili ... uglavnom ima prigovora raznih vrsta u pogledu ostvarivanja funkcije tih institucija. Negdje je to pitanje nedovoljne kadrovski opremljenosti, negdje je pitanje nedovoljne tehničke opremljenosti, negdje je u pitanju prostor, negdje je koordinacija, subordinacija u pitanju. Iz tih svih razloga, mislim da bi bilo dobro, jer sve ove institucije, uključujući i ministarstva, prije svega će imati itekako značajnu ulogu u pripremi, transformaciji i harmonizaciji ovih akata sa evropskim standardima. 70 Bitno je da znamo šta je sa Agencijom za sigurnost hrane, koji su problemi agencija za javne nabavke, agencija za nadzor tržišta, Instituta za mjeriteljstvo, Instituta za standardizaciju, Konkurencijskog vijeća, Ureda za veterinarstvo, Ureda za koordinaciju reforme javne uprave itd. Posebno je dobro da Vijeće ministara blagovremeno izvrši ovu svojevrsnu inventuru i da pripremi informaciju u vrijeme kad se i radi priprema budžeta za narednu godinu da bi se eventualno i budžetske potrebe koje su prepreka funkcionisanju ovih institucija blagovremeno pripremile. Iz ovih razloga, mislim da je realno očekivati da će Predstavnički dom podržati ovu inicijativu. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Novaković, pa neka se pripremi uvaženi zastupnik Bećirović.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, mi ćemo podržati ovaj zaključak, mada moram reći da je prilično široko postavljen, na način da Savjet ministara dostavi informaciju o spremnosti institucija BiH. Prilično je široko, jer jednostavno nisam siguran da Savjet ministara može, znači, sagledati u ovom momentu spremnost svih institucija u BiH, ne samo znači na nivou BiH nego u BiH oko preuzimanja ovih obaveza u vezi sa Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju. Nisam siguran da postoji spremnost ni zbog činjenice da danas ovdje, evo sada, kad raspravljamo o ovoj tački koja je najavljena, znači i u je pozivu bila, a nije danas dopunjena, nemamo nijednog ministra i nemamo nikog ispred Savjeta ministara. Nisam siguran, jer smo danas prekinuli sjednicu zbog toga što ovdje nije bilo nikoga u jednom momentu iz Savjeta ministara, a trebali su u vezi sa nekim zakonskim rješenjima. Nisam siguran ako hoćete ni zbog toga što je danas u 10,30 bila prezentacija o temi: Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, a da o tome ni obaviješteni nismo. I naravno, vrlo simptomatično da ili evo, ajd da kažemo, da ne bude simptomatično, ali desilo se u vrijeme kad se održava sjednica Parlamenta. Ja mislim da pristup ovom pitanju mora da se promijeni. Odnosi unutar institucija i između institucija se moraju promijeniti. I zbog toga mislim da je mnogo ozbiljnije pitanje nego što izgleda ovako široko postavljeno. Ali evo, u želji da doprinesemo, znači, da dobijemo kakvu- takvu ovdje informaciju i da otvorimo raspravu, ja ću podržati ovaj prijedlog, pa kad dođe do rasprave, onda ćemo imati mnogo više pred sobom. Valjda ćemo imati mnogo više materijala da bi mogli stvarno raspravljati mnogo ozbiljnije nego što to u ovom momentu, na kraju krajeva, možemo. Hvala. 71
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Denis Bećirović.
Evo, ja želim reći da ovu inicijativu sasvim sigurno treba ohrabriti i podržati ovdje u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, da je sreće, ne bi to niko predlagao ni od poslanika, to bismo već imali logično na dnevnom redu kao prijedlog od strane Vijeća ministara, međutim nismo u toj prilici. Ja jedino što bih dodao, ne znam da li je moguće dopuniti u ovom trenutku, a čini mi se da je ovo toliko ozbiljna tema nakon potpisivanja Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju da, sasvim sigurno, zaslužuje zajedničko tematsko zasjedanje i Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine i Doma naroda, sa samo jednom tačkom dnevnog reda. Čini mi se da smo vrlo brzo zaboravili i onu usvojenu Rezoluciju o ubrzavanju evropskog puta BiH koju smo usvojili prije nekih šest-sedam mjeseci, ne znam točno datum, a koja je također obavezivala i Vijeća ministara i Parlament i mnoga druga tijela da dočekaju što spremniji potpisivanje ovog sporazuma. Bez obzira u kakvom mi bili, je li, trenutno stanju, činjenica je da nama slijede korjenite reforme i prilagođavanje pravnim, ekonomskim i politički standardima EU. Predstoji nam usklađivanje zakonodavstva BiH sa zakonodavstvom EU. Da li smo mi ovaj trenutak srpemni dočekali i ako nismo zašto nismo, moramo isto da vidimo. Još nismo čuli nikoga ni iz Vijeća ministara koliko to tačno BiH mora donijeti zakona, koliko godišnje treba da donosimo zakona ovdje u Parlamentu BiH i kako ćemo to realizirati sa ovakvim radom Vijeća ministara ...koje, je li, u prošloj godini nije realiziralo ni 30%, a prema nekim informacijama prije nekoliko dana čak neki ministri i sa 3% do 4% realiziraju onaj plan. Dakle, to su zaista ozbiljna pitanja i mislim da ova informacija ne samo treba da bude informacija o spremnosti, ja mislim da ona prije svega treba da glasi: Informacija o pripremljenosti, i to naglasiti, Vijeća ministara BiH, Parlamentarne skupštine BiH, koja ima izuzetno važnu ulogu u tom procesu i onda reći i drugih institucija BiH, ali posebno ističem Vijeće ministara i Parlamentarnu skupštinu BiH. Ja moram reći, a o tome sam govorio i prije šest-sedam mjeseci, mi smo ovaj sporazum morali dočekati sa unaprijed usvojenim Planom provođenja Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, i to ne bilo kakvim planom provođenja, već planom provođenja koji će tačno trasirati koje su mjere potrebne za provođenje tog sporazuma, ko će te mjere usvajati i u kojim rokovima, ko je odgovoran za njihovo usvajanje i posebno da vidimo u kojim rokovima ćemo to uraditi. Nažalost, koliko je meni poznato, takav plan ne postoji i ja mislim da smo mi već sada u ozbiljnom zaostatku kada je ova tema u pitanju. I stoga ovu inicijativu smatram kao zaista jednu priliku da, iako već kasnimo, ovo pitanje najozbiljnije stavimo na dnevni red i da zasjedaju oba doma tematski na ovu temu.
Zahvaljujem. 72 Nema više prijavljenih? Uvaženi zastupnik. Koliko vas se sad javilo? Gospodin Križanović, gospodin Ivanković. Ima li još neko prijavljen? Evo, onda ovim redoslijedom. Uvaženi zastupnik Križanović, pa neka se pripremi uvaženi zastupnik Ivanković.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Mislim da nam je raspoloženje ... splasnulo da razgovaramo danas o pripremljenosti BiH za provođenje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Vidite, dakle, mi nećemo danas ni voditi tu raspravu, nego razgovaramo, dakle, hoćemo li podržati ovakav jedan zaključak ili malo modificiran. Ali je činjenica da ovakva inicijativa ima puno smisla. Vidite, nas kao da je ovaj Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju iznenadio. Čekamo ga dvije godine, mjesto dvije godine da smo ga prije toga potpisali, mi tek danas obavještavamo javnost šta on znači i šta to mi trebamo raditi, jel'. Dakle, nama ne bi bila značajna informacija o tome koliko su institucije BiH i organi spremni danas da provode ugovorne obaveze iz ovog sporazuma nego bismo mogli to preinačiti u potrebu da Parlament usvoji plan realizacije određenih preuzetih rokova svega onoga što čeka BiH. Znate, mi možemo tu informaciju dobiti, informaciju, je li, da pola institucija nije osposobljeno itd. i onda ćemo mi zaključiti, hajde, pa treba se osposobiti itd. Nas ne interesira to, nas interesira realizacija. Ali u okviru te realizacije stoje zadaće, kao što reče kolega Bećirović, i pred Parlamentom BiH. Mi smo jučer imali situaciju da je Dom naroda se sastao pa nije mogao raditi sve do popodne tamo, ne znam ni ja kolika je pauza to bila, do 4:00 evo. Imali smo jučer odgađanje jedne komisije parlamentarne ovog doma. Imamo situaciju da nam komisije rade na granici kvoruma stalno, da rade uglavnom kad je zasjedanje. Onaj dan-dva, nabiju sve komisije pa onda čovjek ide ko sa trake iz komisje u komisiju itd. Dakle, imamo mi prije ove informacije, odnosno plana realizacije, kako ćemo ga zvati, kojeg očekujemo od Vijeća ministara i ispred svojih vrata štošta uraditi. Dakle, ja bih ovo proširio. Znači, osposobljenost, odnosno plan realizacije i Parlamenta i Vijeća ministara i kao što reče kolega Bećirović i ostalih institucija. Evo, ne znam. Sve ove dileme ne bi trebale zaustaviti ovu inicijativu u problemu definiranja same točke, odnosno samog zaključka, jer je zaključak dobronamjeran, ... ima svoj smisao, ima svoj cilj, pa evo, ako je potrebno do glasovanja da se pokuša i preformulirati ovaj zaključak. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Lijanović.
Kolegice, kolege zastupnici, uvaženi gosti, ja mislim da je ova inicijativa jako dobra i da je trebamo usvojiti iako ja odgovor znam. Ali dobro je, nek nam to i Vijeće ministara potvrdi da naše institucije nisu spremne i vjerojatno to mi svi isto tako znamo da nisu spremne da realiziraju 73 ovaj Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju. Na sreću, tu imamo specijalnog predstavnika EU, tako sa zadovoljavajućim ovlastima i on će provesti ono što bude u interesu EU i zato se puno ne trebamo brinuti ali, ono što treba biti zabrinjavajuće, to je interesi BiH u provedbi ovog sporazuma. Šta su naši interesi u tome, da li će se ostvariti i na koji način? Posebno u ovom ekonomskom dijelu, posebno u slobodnoj trgovini i investicijama. Znači, mi ćemo otvoriti svoje tržište EU i to nema alternative, to treba učiniti, ali za uzvrat bi trebali dobiti investicije tako da, ono što slobodna trgovina uništi gospodarstva u BiH i uništi radnih mjesta kroz nove investicije, bi to trebali kompenzirati. A kako sad stvari izgledaju, mi ćemo realizirati ovaj prvi dio, ali ovaj drugi dio investicija da se otvore nova radna mjesta, to će nam izostati. Pa evo, ja očekujem da Vijeće ministara tu ponudi nekakvu viziju i plan, odredi ciljeve koji su to interesi i kako ih realizirati ili, ukoliko oni to ne urade, onda na nekoj od narednih sjednica, evo i ja ću vjerojatno neku inicijativu dati, a i ostale kolege. Hvala.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Uvaženi zastupnik Nanić, predlagatelj inicijative.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. U vezi izlaganja gospodina Novakovića, apsolutno se slažem sa svim što je rekao i ovo ja cijenim da ćemo ... i da uviđamo to da vratimo u ovaj dom da pričamo o tom da oni koji su najpozvaniji pričaju o tome i da donose odluke i planove da traže od drugih da rade. Gospodin Bećirović, na ono što je rekao ovdje. Znači, inicijativa je u smislu da mi tražimo da Vijeće ministara uradi i Parlamentarnoj skupštini dostavi, znači Parlamentarna skupština oba doma. Posebno želim istaći da je to i Zajednička komisija za evropske integracije, znači oba doma, prihvatila i uputila na adresu oba doma da se to raspravi. A Kolegij će zaključiti na koji način, može li ići zajednička sjednica ili će ići pojedinačni domovi, kako. Oni će to odlučivati o ovoj inicijativi.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Jukić.
Nisam se mislio javljati ali nisam mogao šutjeti da ne kažem svoje razmišljanje. Dakle, smatram da je ova inicijativa dobra, međutim danas ovo govorim u svoje ime, mislim da ne možemo govoriti previše. Zašto? Zato što najprije nemamo teksta sporazuma, bar ga ja nemam, nisam ga ni proučio. Trebamo ga dobiti i proučiti, vidjeti koje su to obveze BiH, da svaka institucija prouči taj sporazum i iz njega vidi šta su njene obveze i da onda svatko napravi svoj akcioni plan aktivnosti, redoslijeda poteza šta nam je raditi u narednom periodu. 74 I mislim da je ovo za danas možda dovoljno, ali da ćemo ... u narednom periodu svakako ovim pitanjem se pozabaviti i mi kao Parlamentarna skupština, odnosno ovaj Zastupnički dom. Isto tako analizirati ovaj sporazum, vidjeti koje su naše obveze kao zakonodavnog tijela i onda napraviti svoj plan aktivnosti da odgovorimo zadaćama koje nas očekuju.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih, ima još. Izvolite. Uvaženi zastupnik Kadrić.
Ja cijenim da je ova inicijativa malo preuranjena. I dolazi od predlagača koji su glasali protiv, koji je glasao protiv Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Ali bez obzira na to, ja ću glasati za ovu inicijativu, ali cijenim da ako mi zadužujemo Vijeće ministara onda polazimo od pretpostavke ... kako Vijeće ministara neće uraditi tu informaciju. Otkud znamo da neće uraditi? Dakle, ovdje se pojavljuju mnogi diskutanti koji su kao sada puno zainteresovani za ovaj Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, a zna se da su glasali protiv Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Iz tih razloga, evo ja ću se uzdržati od ove inicijative kad bude glasanje.
Može, može, sve može. Evo, replika: uvaženi zastupnik Džaferović; pa uvaženi zastupnik Bećirević: replika.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, mislio sam da ne repliciram, da ovo što je rekao gospodin Remzija Kadrić pripišem njegovoj inače osebujnosti i specifičnosti ali, ipak, prešao je jednu granicu, zbog koje sam ja odlučio da ustanem i da kažem. Dakle da sram bilo svakog onog ko kaže da je SDA glasala protiv Sporazuma o stabilizaciji pridruživanja! Mi smo glasali uvijek za Sporazum, uvijek bili za evropske integracije i neka se ne brka naš stav o reformi policije sa našim stavom, i molim Vas, Remzija, dakle, i ako je od Vas, ipak je bilo previše i na ovo sam Vas morao upozoriti.
Sljedeći uvaženi zastupnik Bećirević: replika.
Pa ja moram reći da ovaj stav kolege Remzije ne znam je li njegov lični stav ili stav Kluba poslanika Stranke za BiH ali, dva dana nakon potpisivanja Sporazuma o stabilizaciji pridruživanju, pitat ću se je li preuranjeno raspravljati o realizaciji provođenja tog sporazuma. Svašta sam čuo za ove dvije godine, ali ovo, još uvijek ne mogu da vjerujem da sam zaista čuo ove riječi koje je izgovorio gospodin Kadrić. 75 Dakle, sve države koje su ušle u Evropsku uniju, sve države koje su na putu, o tome smo govorili maloprije u diskusijama itd., nisu čekale potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji, s obzirom – neko je spominjao Sporazum – da je to Sporazum manje-više isti za sve zemlje Balkana i mi, dakle svi drugi se godinu dana prije pripremili, samo nakon parafa krenuli u realizaciju, a mi dva dana nakon toga govorimo ovdje da nema plana za provođenje tog sporazuma, i onda ova legendarna izjava: da li je i danas preuranjena! Prosto za ne povjerovati!
Uvaženi zastupnik Kadrić: odgovor na replike; pa onda replika: uvažena zastupnica Hadžiahmetović.
Dakle, svi oni poslanici, svi oni klubovi, stranke koje su glasale onako za one zakone koji su bili uslov za potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji pridruživanja bili su protiv Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Prema tome, da smo čekali te poslanike, klubove da se urade stvari po njihovom, onda bi mi još čekali godinama da potpišemo Sporazum o stabilizaciji pridruživanja. Prema tome, ti, da ne ponavljam, svi, partije koje su bile protiv zakona koji su bili uslov za potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji, dakle bili su i protiv Sporazuma o stabilizaciji, to je stvar jasna ko dan.
Uvažena zastupnica Hadžiahmetović.
Pa, evo da otklonimo još jednu dilemu, sad uime Kluba poslanika SBiH, poslanika Stranke za BiH, pošto je kolega Bećirović postavio dilemu u neznanju: da li je neka njegova interpretacija diskusije kolege Remzije Kadrić ovdje i stav Kluba poslanika SBiH. Pa evo, pošto očito ne raspolaže s dovoljno informacija, što me jako čudi, kolega Bećirević, ja sam od Vas očekivala da ako ništa drugo čitate novine, ali vidite i upratite aktivnosti Stranke za BiH na različitim nivoima, govorim sve novine, ne govorim o vašoj klasifikaciji pojedinih medija, ako ništa drugo da upratite aktivnosti članova, odnosno pozicioniranih dužnosnika Stranke za BiH, kada je u pitanju približavanje BiH evropskom putu. Ja mogu dozvoliti da vi pogrešno protumačite konstrukciju i nečiju diskusiju koju niste razumjeli na adekvatan način, ali da postavljate tu dilemu kao dilemu vezano za Stranku za BiH, Klub poslanika Stranke za BiH, mislim da nije primjereno ali, ako imate i dalje dilema, stojim vam na raspolaganju za to. Hvala.
Zahvaljujem i zaključujem raspravu. Prelazimo na 14. točku utvrđenog dnevnog reda: 76 Ad. 14. Izviješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o: a) Prijedlogu zaključka zastupnika Sefera Halilovića sa nastavka 29. sjednice Doma, održane 4.6.2008. godine, u vezi s identificiranjem imovine bivših SKBiH, SSRNBiH, SSOBiH i SSBiH, b) Prijedlogu zaključka Kluba zastupnika SDA sa nastavka 29. sjednice Doma, održane 4.6.2008. godine, u vezi s pripremom Informacije o imovini bivših DPO, (SK, SSRN i SSO), c) Zahtjevu zastupnika Rifeta Dolića za uvrštenje u dnevni red 30. sjednice Doma prijedloga zaključka o izradi i podnošenju informacije Vijeća ministara BiH o stanju i statusu imovine države, tvrtke i građana BiH u zemljama nastalim raspadom bivše SFRJ s planom aktivnosti na njenoj zaštiti i preuzimanju od strane legalnih vlasnika, d) Zahtjevu zastupnika Huseina Nanića da se u dnevni red 30. sjednice uvrsti razmatranje aktualnog stanja u Nogometnom savezu BiH. Dobili ste Izviješće Kolegija kao Povjerenstva o usuglašavanju zaključaka, iz podtočke a), b) i o zahtjevima točke dnevnog reda podtočke c) i d). Nije postignuta suglasnost u Kolegiju ni o jednom od ovih pitanja, pa ćemo u drugom krugu glasovanja odlučiti. Prelazimo na 15. točku predloženog dnevnog reda: Ad. 15. Promjene u članstvu povjerenstava Doma i zajedničkih povjerenstava obaju domova – predlagatelji: klubovi zastupnika.
Uvaženi predsjedavajući, prijedlog gospodina Izetbegovića se odnosi na Informaciju o radu Tužilaštva, a ne zaključke Komisije. Dakle, dobili smo prijedlog na kome piše: „Klub SDA, Prijedlog zaključka o tačci 8. Informacije o radu Tužilaštva BiH“, a mi smo raspravljali o zaključcima Ustavnopravne komisije, što znači da ovo nije predmet rasprave, ovaj zaključak.
Prihvaćam poslovničku intervenciju. Prelazimo na 9. točku dnevnog reda: Prijedlog zaključaka Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku povodom razmatranja Informacije predsjedatelja Vijeća ministara BiH u vezi s radom Državne komisije za ispitivanje istine o stradanjima Srba, Hrvata, Bošnjaka, Židova i ostalih u Sarajevu u razdoblju od 1992. do 1995. godine. Imamo dva zaključka. Ja ću ih oba pročitati. Obvezuje se Državna komisija za ispitivanje istine o stradanju Srba, Hrvata, Bošnjaka, Jevreja i ostalih u Sarajevu u razdoblju od 1992. do 1995. godine koja je imenovana na 121. sjednici Vijeća ministara, održanoj 15.6.2006. godine, da podnese financijsko izvješće i izvješće o radu, i Predlaže se Vijeću ministara BiH da donese novu odluku o formiranju Komisije za ispitivanje istine o stradanjima Srba, Hrvata, Bošnjaka, Jevreja i ostalih u Sarajevu u razdoblju od 1992. do 1995. godine, u skladu s preporukom broj 05-07-613/25-06, koja je donesena na 126. sjednici Vijeća ministara, održanoj 3.8.2006. godine. Predlažem da se u paketu izjašnjavamo o ovim zaključcima. Ima li drugačijih prijedloga? Nema. Konstatiram da smo se opredijelili da glasujemo o zaključcima Komisije u paketu. Molim da se pripremite za glasovanje. Glasujte sada! Uz 32 glasa „za“, jedan „protiv“, bez „suzdržanih“, konstatiram da smo prihvatili prijedloge Komisije po točki 9. Prijedlog zaključaka Komisije. 81 Prelazimo na točku 10. Prijedlog zaključaka Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost u povodu rasprave o Informaciji o stanju sigurnosti u BiH za 2007. godinu. Imamo devet zaključaka. Prijedlog je moj da se izjašnjavamo u paketu o zaključcima. Ima li drugačijih prijedloga? Nismo dobili ništa u pisanoj formi. Ima li drugačijih prijedloga? Nema. Znači, konstatiram da ćemo se o Prijedlogu zaključaka Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost u povodu rasprave o Informaciji o stanju sigurnosti u BiH za 2007. godinu izjašnjavati u paketu. Molim da se pripremite za glasovanje. Glasujte sada! Uz 29 glasova „za“, bez „protiv“, dva „suzdržana“, konstatiram da smo prihvatili Prijedlog zaključaka Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost u povodu rasprave o Informaciji o stanju sigurnosti u BiH za 2007. godinu. Prelazimo na 11. točku dnevnog reda: Prijedlog zaključaka Povjerenstva za promet i veze u povodu rasprave o poslovanju Javnog RTV servisa BiH i mjerama za prevladavanje stanja utvrđenog revizijskim izvješćima o financijskom poslovanju Javnog RTV servisa BiH za 2005. i 2006. godinu. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, Azra Hadžiahmetović i Velimir Jukić u pisanom obliku podnijeli su amandmane na zaključke povjerenstva. Glasovat ćemo prvo o amandmanima. Glasujemo prvo o ovom amandmanu uvaženog zastupnika Šefika Džaferovića, točka 11. znači dnevnog reda. Znači, na Zaključak Komisije broj 2. Ovaj se zaključak Komisije broj 2 iza riječi ... Izvolite. Poslovnička intervencija.
S obzirom na grupe prijedloga, postoji li mogućnost da ovo na drugačiji način riješimo? Bojim se da sad nećemo moći to napraviti kako valja.
Dajte prijedlog.
Da odložimo izjašnjavanje o ovome.
Da odgodimo izjašnjavanje. 82
Jeste
O ovoj točki dnevnog reda.
Ili varijanta da sve ovo vratimo Komisiji da ona ponovi. Ja mislim, sugerišem da je najbolje na ovaj način da to riješimo, predlažem da vratimo Komisiji.
Imamo vrlo konkretan prijedlog: da odgodimo izjašnjavanje o ovoj točki dnevnog reda, a u međuvremenu, kad se odgodi, da se traži rješenje. Normalno, nema smisla odgađati ako nećemo tražiti rešenje. Prijedlog je da se odgodi izjašnjavanje o točki 11. utvrđenog dnevnog reda i da se vrati Komisiji da pokuša naći usuglašenost između svog mišljenja i mišljenja još ostalih zastupnika. Dajem na izjašnjavanje ovaj prijedlog: da se odgodi izjašnjavanje sa ovom dopunom, da vratimo dakle Komisiji da Komisija pokuša naći rješenje, novi kompromis. Molim da se pripremite. Glasujte sada! Uz 26 glasova „za“, tri „protiv“, četiri „suzdržana“, konstatiram da je prijedlog da se odgodi izjašnjavanje o točki dnevnog reda prihvaćen sa ovim da ponovo se vrati Komisiji. Prelazimo na 12. točku dnevnog reda: Prijedlog zaključka uvaženog zastupnika Sadika Ahmetovića: ‘Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara da održi hitnu sjednicu, s ciljem razmatranja Zahtjeva decertificiranih policajaca te o tome obavijesti Dom’ Molim da se pripremite za glasovanje. Glasujte sada! Uz 21 glas „za“, jedan „protiv“, 11 „suzdržanih“, uz nedovoljnu ... da ponovimo glasovanje. Na zahtjev uvaženog zastupnika Denisa Bećirovića, ponavljamo glasovanje. Molim da se pripremite. Glasujte sada! Uz 22 glasa „za“, bez „protiv“, 12 „suzdržanih“, s nedovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da nemamo entitetsku većinu. Nemamo mogućnost da se usuglašavamo zbog nedostatka jednog člana Kolegija i o usuglašavanju Kolegija kao Povjerenstva bit ćete obaviješteni. 83 Prelazimo na 13. točku dnevnog reda: Inicijativa zastupnika Huseina Nanića sa 29. sjednice Doma koja glasi: 'Zadužuje se Vijeće ministara BiH da izradi i Parlamentarnoj supštini dostavi informaciju o spremnosti institucija BiH za preuzimanje obveza u vezi s primjenom Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju' Molim da se pripremite za glasovanje. Glasujte sada! Uz 31 glas „za“, bez „protiv“, jedan „suzdržan“, konstatiram da smo prihvatili Inicijativu zastupnika Huseina Nanića. 14. točka dnevnog reda: Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o: a) Prijedlogu zaključka zastupnika Sefera Halilovića sa nastavka 29. sjednice Doma, održane 4.6.2008., u vezi s identificiranjem imovine bivših SKBiH, SSRNBiH, SSOBiH, SSBiH Glasujemo u drugom krugu. Nije postignuta suglasnost u Kolegiju. Svi glasuju, a računaju se glasovi „protiv“. Molim da se pripremite za glasovanje. Glasujte sad! Uz 18 glasova „za“, 13 glasova „protiv“ i 12 „suzdržanih“, uz dvije trećine glasova iz RS „protiv“, konstatiram da ovaj prijedlog zaključka nije prihvaćen. Prelazimo na izjašnjavanje pod točkom: b) Prijedlogu zaključka Kluba zastupnika SDA sa nastavka 29. sjednice Doma, održane 4.6.2008, u vezi s pripremom informacije o imovini bivših DPO (SK, SSRN i SSO) Ista procedura kao za prethodnu podtočku, nije postignuta suglasnost u Kolegiju. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada! Imamo zahtjev za ponovno glasovanje. Molim da se pripremite. Ponovo glasujte. Sada! Ponovno imamo zahtjev za ponovno glasovanje. A imam zahtjev ponovni za ponovnim glasovanjem. Mislim, primjenjujem iste kriterije prema svima, prema tome. Molim da se pripremite za glasovanje. Glasujte sada! Uz 21 glas „za“, 12 „protiv“ dva „suzdržana“, ali nedovoljno, odnosno, dvije trećine iz entiteta RS „protiv“, konstatiram da Prijedlog zaključka nije prihvaćen. Pod: 84 c) Zahtjevu zastupnika Rifata Dolića za uvrštavanje u dnevni red 30. sjednice Doma 'Prijedloga zaključka o izradi i podnošenju informacije Vijeća ministara BiH o stanju i statusu imovine države, tvrtki i građana BiH u zemljama nastalim raspadom bivše SFRJ, s planom aktivnosti na njenoj zaštiti i preuzimanju od strane legalnih vlasnika' Kolegij nije postigao suglasnost. Molim da se pripremite za glasovanje. Glasujte sada! Uz 18 glasova „za“, 10 „protiv“, sedam „suzdržanih“, nedovoljno glasova „protiv“, konstatiram da je ovaj zahtjev prihvaćen. I pod: d) Zahtjevu zastupnika Huseina Nanića za uvrštenje u dnevni red 30. sjednice ... Koliko? Evo, ima li smisla? Može. Izvolite, zastupniče.
Zahvaljujem se. S obzirom da je bilo vezano za ovu tačku, dobili ste zaključak, poslanici, a malo smo konsultovali se u pauzi da bi početak zaključka bio drugačije formulisan. U tom smislu, znači zaključak u cijelosti ostaje isti, s tim da umjesto zadužuje se da stoji: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH upućuje apel nadležnim institucijama u BiH da – u nastavku ostaje isto, znači – da se uključe, razmotre situaciju o dešavanjima i podzumu potrebne aktivnosti iz svoje nadležnosti. U tom smislu, umjesto riječi zadužuje, znači upućuje apel nadležnim institucijama, tako da bi izbjegli moguće formulacije nejasne ili uticaj politike na dešavanje.
Ne može. Ja moram reći da ne može jer nije prihvaćen, znači nije prihvaćen, nije bilo entitetske većine da ovo uopće uđe u dnevni red a bio je zahtjev da uđe u dnevni red 30. sjednice. Ja više sa aspekta broja sjednice, 30. sjednica je prošla. Mi smo, znači Kolegij kao Povjerenstvo, raspravljali, znači nije postignuta suglasnost u Kolegiju. Predlažem da možemo se izjasniti ali predlažem vam da obnovite zahtjev za neku od sljedećih sjednica, evo. Je li se slažete s tim? Da se izjasnimo, o.k. Znači, Zahtjev zastupnika Huseina Nanića za uvrštavanaje u dnevni red 30. sjednice razmatranja atuelnog stanja u Nogometnom savezu BiH – nije postignuta suglasnost u Kolegijumu. Molim da se pripremite za glasovanje. Glasujte sada! Uz 17 glasova „za“, 15 „protiv“ dva „suzdržana“, ali dvije trećine „protiv“ iz RS, konstatiram da ovaj zahtjev nije prihvaćen. 85 15. točka dnevnog reda: Promjena u članstvu povjerenstava Doma i zajedničkih povjerenstava obaju domova Ja ću samo podsjetiti vas. Znači, Klub zastupnika Stranke za BiH dostavio je prijedlog da se umjesto uvažene zastupnice Azre Alajbegović, člana Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, prava djeteta, mlade, emigraciju, izbjeglice, azil i etiku, imenuje uvaženi zastupnik Remzija Kadrić, a da se istovremeno uvažena zastupnica Azra Alajbegović imenuje za člana Povjerenstva za ostvarivanje ravnopravnosti spolova umjesto zastupnika Remzije Kadrića. Klub zastupnika SDP-a dostavio je prijedlog za popunjavanje upražnjenog mjesta u Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava, prava djeteta, mlade, emigraciju ... i, nakon što je zastupnik Denis Bećirović podnio ostavku, predložili su da se imenuje uvažena zastupnica Mirjana Malić. Klub zastupnika SDA je za Zajedničko povjerenstvo za administrativne poslove nakon što je uvaženi zastupnik Sadik Ahmetović podnio ostavku predložilo da ga zamijeni uvaženi zastupnik Salko Sokolović. I Klub zastupnika SDS-a je predložio da se u izaslanstvu Parlamentarne skupštine BiH u Interparlamentarnoj uniji umjesto dosadašnjeg člana Momčila Novakovića imenuje uvaženi zastupnik Savo Erić. Izvolite, gospodine Zorić.
Ja se ispričavam, ja kao i svi ostali maloprije nisam primijetio, ali evo sad sam primijetio da se ovim nekim izmjenama narušavaju entitetska potrebna zastupljenost u povjerenstvima. Npr. izmjenom gospodina ... ti si bio višak, ali evo Remzija i Alajbegović također. Mislim da, radit ćemo opet ponovo isti posao. Ja sam za. A ti nisi iz Federacije, a u Zajedničkom povjerenstvo za administrativne poslove.
Najlakše je staviti na glasovanje. Mi, ... uvaženi zastupnik Okolić.
Poštovani predsjedavajući, da ne bi došlo do ovih problema o kojima je govorio gospodin Zorić a i mi smo ovde o tome razmišljali, predlažemo da se ovo izjašnjavanje skine sa današnjeg dnevnog reda i za sledeći put, kada se utvrdi je li poremetilo ove odnose o kojima razgovaramo, stavi na dnevni red.
Znači, imamo prijedlog da se izjašnjavanje o 15. točki dnevnog reda odgodi do sljedeće sjednice, a da prijedlagatelji do sljedeće sjednice vode računa o usklađenosti svojih prijedloga sa odredbama Poslovnika. 86 Dajem na izjašnjavanje ovaj prijedlog. Ko je „za“? Uz 31 glas „za“, tri „suzdržana“, konstatiram da smo prihvatili ovaj prijedlog o odgađanju izjašnjavanja o 15. točki dnevnog reda. Prelazimo na izjašnjavanje o 16. točki dnevnog reda: Davanje suglasnosti za ratificiranje: a) Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Republike Turske o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak i imovinu, b) Konvencije o zaštiti europskih divljih vrsta i prirodnih staništa, c) Sporazuma o kreditu između Bosne i Hercegovine i BAWAG P.S.K. Banka za rad i privredu i Austrijska poštanska štedionica DD - Projekt nabavke medicinske opreme za Kliničku bolnicu Mostar, d) Sporazuma o kreditu između Bosne i Hercegovine i BAWAG P.S.K. Banka za rad i privredu i Austrijska poštanska štedionica DD – Projekt nabavke medicinske opreme za Dom zdravlja Mostar, e) Sporazuma o kreditu između Bosne i Hercegovine i BAWAG P.S.K. Banka za rad i privredu i Austrijska poštanska štedionica DD – Projekt nabavke medicinske opreme za Kantonalnu bolnicu ''Safet Mujić'' Mostar. Dajem prijedlog da se o davanju suglasnosti za ratificiranje sporazuma izjasnimo u paketu. Ima li drugačijih prijedloga? Nema. Znači, konstatiram da smo se opredijelili da se izjašnjavamo o svim ovim podtočkama od a) do e) pod točkom 16. zajednički. Molim da se pripremite za glasovanje. Glasujte sada! Uz 33 glasa „za“, bez „protiv“, dva „suzdržana“ glasa, dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da je Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH dao prethodnu suglasnost za ratificiranje sporazuma kako sam pročitao, a definiranih u okviru točke 16. sa podtočkama od a) do e). Izvolite, uvaženi zastupniče Džaferoviću.
Koleginice i kolege, da ne bi ostalo ovde nejasno. Dakle, ovo je glasanje u Parlamentu ozbiljna stvar. Tačka 8. današnjeg dnevnog reda, nije – po mom dakle sudu, ja sam pokušao da intervenišem, vi ste nastavili dalje sa sjednicom, nastojao sam da budem nenametljiv – dakle, tačka 8. nije odglasana onako kako ja mislim da bi trebalo da bude, odnosno onako kako, po mom dakle mišljenju, Poslovnik predviđa. I, predsjedavajući, dakle Prijedlog zaključka Kluba SDA ima praktično karakter amandmana na Izvještaj Ustavnopravne komisije. I kada ste vi kazali da će se glasati o oba, prvo o jednom koji je došao ranije, kasnije o drugom, a vi ste to izgovorili, mi smo onda šutili, očekujući da će to glasanje tako uslijediti. Inače bi uslijedila intervencija da je to amandman, praktično amandman na Izvještaj Ustavnopravne komisije, da bi nakon toga imali intervenciju 87 uvaženog kolege Novakovića koji je kazao da to nije zapravo zaključak povodom Izvještaja Komisije nego da je to zaključak povodom Informacije o radu Tužilaštva. Pošteno bi bilo i, naravno u skladu sa Poslovnikom, da stavite na glasanje i Prijedlog zaključka Kluba poslanika SDA onako kako ste vi u svom uvodnom izlaganju neposredno prije glasanja izjavili. Pa neka se Dom o tome izjasni. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Poslovnička intervencija postoji upravo zbog toga da bi predsjedatelju pomogla da što uspješnije i u skladu s Poslovnikom vodi zasjedanje ovog doma. Kako svi mi ne moramo uvijek biti u pravu, pa ni predsjedatelj Doma, ja sam uvažio poslovničku intervenciju uvaženog zastupnika Novakovića, a vi pogledajte, pročitajte što piše u Prijedlogu zaključka točke 8. Informacija o radu Tužiteljstva BiH za 2007. a pogledajte kako glasi točka dnevnog reda o kojoj smo se mi danas izjašnjavali. I, ja sam uvažio poslovničku intervenciju uvaženog zastupnika Novakovića i mislim da sam ispravno učinio kada sam to uradio. A vama zahvaljujem na korektnosti i na konstruktivnom doprinosu i ovoj i svih drugih sjednica. Uz puno uvažavanje i poštivanje svih vas, evo zahvaljujem na konstruktivnom doprinosu u radu današnje sjednice i zaključujem rad. Najvjerojatnije je 9. sljedeća redovita sjednica a postoji mogućnost, kao što sam već rekao, da i ranije bude zakazana posebna sjednica. Hvala vam lijepo. Sjednica je završena u 17,35 sati.