Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Temeljem čl. 247. Poslovnika predlažem da provedemo objedinjenu raspravu o slijedeće dvije točke: -Izvješće o provedbi plana protuminskog djelovanja i utrošenim financijskim sredstvima za 2020.g. i -Izvješće o provedbi plana protuminskog djelovanja i utrošenim financijskim sredstvima za 2021.g. Ako nema primjedbi o navedenim točkama provest ćemo objedinjenu raspravu. Koliko vidim nema primjedbi, možemo se onda usuglasiti oko toga da provedemo objedinjenu raspravu. Hvala i nastavljamo sa onim što je i jučer najavljeno Idemo dalje, slijedeće iznošenje stajališta je ono uvažene zastupnice Karoline Vidović Krišto. Izvolite kolegice.
Dame i gospodo, cijene naftnih derivata stvaraju ogromne probleme hrvatskim građanima. Jasno je da su hrvatski građani žrtve visokih cijena benzina i dizela, ali tko su profiteri. Osim trgovaca naftnim derivatima ogromne profite ostvaruje i državni proračun jer 25% PDV-a na 14 kuna znatno je više nego na 8 kuna. Dakle, nema nikakove dvojbe da hrvatska vlada profitira na tegobama hrvatskih građana. Ali ključno pitanje koje si moramo postaviti jest kako vlada troši te novce? Nažalost slijedeći primjeri dokazuju svu štetnost djelovanja današnje vlade, ali i onih u zadnjih 15 godina. Prije neki dan doznali smo da je hrvatsko zdravstvo u zadnjih nekoliko godina isplatilo 880 milijuna kuna tvrtki Medikol za korištenje 5 CT aparata. 4 takva aparata koja Medikol koristi koštala bi 60 milijuna kuna, a samo u 2021. godini HZZO je Medikolu isplatio 68 milijuna kuna. Doista kod ovakvih informacija razumna osoba ostaje bez teksta. Ovakvo štetno ponašanje jest nedopustivo. Ovo više nije korupcija ovo je bezočni lopovluk. Doista kada bismo u svojim privatnim životima na ovakav način upravljali svojim financijama nema obitelji koja ne bi propala, a hrvatsko zdravstvo se uistinu nalazi u općem raspadu. Dok se razbacuju stotine milijuna kuna hrvatskim građanima je u stvarnoj svakodnevnici suspendirana zdravstvena skrb. Tako mi jedna majka piše da je za uobičajeni specijalistički pregled kod otorinolaringologa za svoj 12-to godišnjeg sina dobila termin za godinu dana, a za jedan najobičniji lijek na dječji recept morala je nadoplatiti 50 kuna. Ovi primjeri dokazuju dramatično stanje zdravstvenog sustava u Hrvatskoj, ali treba jasno naglasiti da stanje u zdravstvu ima i onu usku skupinu koja zarađuje enormno bogatstvo i to na mukama hrvatskih građana. Slučaj isplaćenih iznosa tvrtki Medikol jest jedan takav slučaj u kojemu zdravstveni sustav omogućava enormnu zaradu pojedincima, ali na štetu hrvatskih građana. Svjedočimo nevjerojatnoj ekspanziji privatnog zdravstva dok nam se istovremeno javno zdravstvo raspada. Isto tako liječnici nam napuštaju domovinu. Govore mi ne odlazimo samo zbog niskih plaća već prvenstveno zbog općeg nereda i nepotizma koji vlada u hrvatskome zdravstvu. Sjetimo se samo slučaja vinogradske bolnice i smijenjene zamjenice ravnatelja koja je iznosila konkretne brojke i činjenice o korupciji u toj bolnici. Nakon svih tvrdnji koje je iznijela dotična gospođa ili je morala odgovarati za klevete ili su prozvani morali odgovarati zbog korupcije. Međutim ništa se nije dogodilo. To je stanje u zdravstvu. Ono govori o otvorenom kršenju zakona, o otvorenoj korupciji i šutnji sustava. Vratimo se na početnu činjenicu tj. na ubiranje visokih poreza i načina kako se ti novci hrvatskih građana troše. Kao što se porezi troše protivno interesima onih koji i plaćaju te poreze tako se i imovina hrvatskih građana daje doslovno u bescjenje. Od koncesija za vodu i koncesija za najbolje dijelove Jadrana kao što je slučaj projekta Kupari do naplate naknade za telekomunikacijske trase. Ljudi iz sustava izvijestili su me da državne tvrtke kao što su Hrvatske šume, vode i ceste iako imaju i pravo i obvezu naplate uopće ne naplaćuju HT-u naknade za pravo puta. Dame i gospodo, osobe koje obnašaju najvažnije dužnosti u Hrvatskoj od Milanovića, Plenkovića, Jandrokovića do Borisa Vujčića i ostalih ponašaju se bahato i bez ikakovih skrupula. Navedene strukture otvoreno demonstriraju da su iznad zakona i da ih životni problemi hrvatskih građana uopće ne zanimaju. Građani su za njih bankomat kojega oni mogu koristiti kako im se prohtije. Ali upravo to ponašanje pokazuje da su vladajući moćnici površni i da ih povijest ništa nije naučila jer povijest nas uči da svakoj nepravdi dođe kraj te da se kad-tad moraju položiti računi za svoja djela. Zato poručujem hrvatskim građanima da ne gube nadu u bolje sutra jer vrijeme polaganja računa će vrlo skoro doći, a tada će sadašnji moćnici morati odgovarati za svoje zlouporabe, a hrvatski će građani početi živjeti dostojanstvenije i naravno bezbrižnije i bolje.
Hvala vam lijepa.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a sada će govoriti poštovana zastupnica Anamarija Blažević. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege, od jučer 25. svibnja omogućeno je podnošenje projektnih prijedloga Zaželi program zapošljavanja žena faza 3. Poziv je objavljen još 11. svibnja 2022. godine i predstavlja nastavak financiranja aktivnosti zapošljavanja teže zapošljivih žena na poslovima pružanja potpore i podrške za starije i nemoćne osobe odnosno aktivnosti koje su se kroz dosadašnju provedbu pokazale vrlo uspješnima i nenadomjestivima u lokalnim zajednicama. Zbog pozitivnih iskustava krajnjih korisnika i ciljanih skupina tj. nezaposlenih žena u okviru prethodnih dviju faza Zaželi s nestrpljenjem se očekivala i ova faza kako bi se usluge nastavile. Iako je prvobitno program bio zamišljen kao program koji će pomoći teže zapošljivim ženama pokazalo se kako je on od iznimnog značaja i za one o kojima te žene brinu odnosno kojima pomažu. Program „Zaželi“ najveći je projekt Europskog socijalnog fonda u Hrvatskoj, ali je i takva njegova srž jer uključuje sva tri temeljna prioriteta zapošljavanje, socijalnu uključenost i obrazovanje. Tri stupa koja omogućavaju kvalitetan i uključiv život u zajednici. Do sada je u okviru obje faze poziva Zaželi od prosinca 2017. do srpnja 2021. financirano ukupno 746 projekata ukupne vrijednosti 1,8 milijardi kuna. Kroz projekte je ugovoreno zapošljavanje više od 14000 žena koje su pružale uslugu potpore i podrške za gotovo 79000 starih i nemoćnih osoba, te 183 projekta još uvijek u provedbi s predviđenim završetkom do siječnja 2023. godine. Po županijama bih izdvojila Osječko-baranjsku županiju sa 121 ugovorenim projektom sa više od 335 milijuna kuna bespovratnih sredstava, 2643 zaposlenih žena, 14225 krajnjih korisnika. Kao i Vukovarsko-srijemsku županiju sa 71 ugovoren projekat, više od 208 milijuna kuna sredstava zaposlenih 1789 žena, te skoro 10 000 korisnika, ali Splitsko-dalmatinsku županiju koja je također provodila 71 projekat zaposleno 1513 žena, te 8084 krajnjih korisnika. To govori da se program Zaželi provodi na cijelom području RH i da je itekako potreban na cijelom našem području. U okviru faze tri planirano je oko 200 projekata kroz koje bi se obuhvatilo oko 4000 žena i 24000 starih i nemoćnih osoba uzevši u obzir predviđenu financijsku omotnicu. Raspisivanje ovog poziva, odnosno njegove treće faze s nestrpljenjem je dočekano u svim lokalnim zajednicama kako kod provoditelja projekta, tako i kod žena koje brinu o starijim i nemoćnim, ali i korisnika. Starije i nemoćne osobe jedne su od najranjivijih skupina u društvu, te su u visokom riziku od siromaštva i socijalne isključenosti. Studija o istraživanju o zdravlju, starenju i umirovljenju u Europi pokazala je da 77000 stanovnika starije dobi u Hrvatskoj imaju poteškoća u obavljanju svakodnevnih aktivnosti te nemaju nikoga tko bi u tome pomogao. Dodatno posljednje dvije godine obilježila je pandemija koja je utjecala značajno na živote starije populacije kod koje postoji povećan rizik od socijalnog isključivanja. Upravo zbog toga izuzetno je važno što je Vlada RH omogućila nastavak i prijelazno razdoblje financiranja programa Zaželi. Žene koje su na njemu bile zaposlene dobile su i priliku za dodatne edukacije i obrazovanje čime su značajno popravile svoj položaj na tržištu rada i šanse za neko drugo zaposlenje nakon završetka projekta. Financijska alokacija za ovu fazu je oko 200 milijuna kuna. Predviđeno trajanja je 8 mjeseci. U skladu sa propisanim razdobljem prihvatljivosti izdataka u okviru Europskog socijalnog fonda koji traje do kraja 2023. godine, te kako bi se osiguralo prijelazno razbolje do usvajanja novog programa Europski socijalni fond plus. Veselimo se svim na lokalnoj razini i zadovoljni smo što se program Zaželi nastavlja, a samo ću za kraj još napomenuti kako je inicijalni prijedlog za novo razdoblje 2021. do 2027. godine iznosi 130 milijuna eura.
Sada će u ime Kluba zastupnika CENTRA i GLAS-a govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Ovim slobodnim govorom pozdravljam sve maturante koji ovih dana slave svoje zadnje srednjoškolske dana. Želim im sretnu budućnost i nadam se da će je moći ostvariti ovdje. Međutim, bojim se da će mnogi od njih koji su danas maturanti sutra biti emigranti. Njima a i svima ostalima imam potrebu uputiti jednu ispriku. Mi koji smo sada zreli, odrasli radno i intelektualno sposobni ljudi, svi bilo da smo politički aktivni ili smo oni drugi koji su politikom ogađeni svi smo podbacili. Očito nismo Hrvatsku uspjeli oblikovati u zemlju koja bi bila dostojna njihove mladosti i njihovih snova. Hrvatska je na žalost danas zemlja u kojoj mutni, kompromitirani poslovni ljudi koji su bliski vlasti mogu preko noći steći basnoslovno bogatstvo i nakon toga postati ministri. Hrvatska je danas zemlja u kojoj ministri koji bi trebali biti predmet ozbiljnih korupcijskih istraga umjesto da ih se preprati u pritvor postaju viceguverneri. Hrvatska je država u kojoj je Vlada postala kao protočni bojler, trajno se rekonstruira jer više niti jedna ministarska stolica nije ostala čista i od korupcije neokaljana. Hrvatska naprosto nije država zdravih pojmova. Nije zdrava zato što nismo u stanju jasno reći što je što, pa stvari i pojave nazvati pravim imenom. U načinu kako u javnosti ocjenjujemo brojne događaje, kako ih komentiramo, kako o njima govorimo pretvorili smo Hrvatsku u državu u kojoj je pameti rekla zbogom. Zato dragi maturanti, ova starija generacija, naša generacija, moja generacija je za sve to skupa kriva i teško da mi sami bez vaše pomoći možemo Hrvatsku, a onda i svijet učiniti boljim mjestom. Zato me žaloste vijesti poput ovog nemilog događaja u industrijsko-obrtničkoj školi u Slavonskom Brodu. Ponavljam maturanti niste vi za to krivi, krivi su mnogi drugi, pa tako i mnogi koji u ovom Hrvatskom saboru sjede jer bilo je puno takvih sličnih pozdrava i ikonografije u javnom prostoru koje politika nije osudila. Mnoge zle stvari, zla stvar tolerira pa vam ja zato želim reći, da ono što izgleda kao fašistički pozdrav, ono što zvuči kao nacistički pozdrav, ono što za svoj cilj ima stvoriti ozračje ustaštva, nacizma, fašizma. To je upravo takav svijet, a ja vas u takvom svijetu ne želim vidjeti, to je svijet razaranja i smrti, a ja vama želim život u sreći, u stvaranju, u toleranciji. Zato od vas tražim da budete bolji od kukavičluka, od licemjerja, od neznanja i površnosti, pa i manipuliranja u koje vas je ova sadašnja vlast uvukla. Tražim od vas da budete kritični i da se ne date navući na ustašluk i na fašizam. U doba kada vam je svijet putem interneta dostupan na dlanu molim vas ne povodite se za budalama, puna ih je naša politička i javna scena, a vi budite bolji od toga jer jedino s vama boljima i Hrvatska jednog dana može biti bolja. Hvala.
Hvala. Imamo jednu povredu Poslovnika poštovanog zastupnika Zekanovića, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani potpredsjedniče, čl. 238., dakle kolegica ovdje lovi vještice, prvo je lovila vješca Karamarka koji ispada da nije vještac, al lovi vještice i vješce po Slavonskom Brodu. Dakle gđo. Orešković, dizanje ruku u zrak nema nikakve veze s fašizmom. Ja ne znam, vi tražite, vi bi se spasili da u Hrvatskoj promaršira odred fašista jer bi se onda imali protiv koga boriti, na vašu žalost nema ih, nema ih, ne postoje ti, a vi i dalje sanjajte i izmišljajte.
Kolega Zekanović, vi znate da je to bila replika, pa ćete dobiti opomenu
Idemo sa slobodnim govorima. Prva na redu je iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika socijaldemokrata, kolegica Martina, Marina pardon, Opačak Bilić. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem predsjedavateljice. Kolegice i kolege, da li je na snazi obećani slogan da ćemo imati sigurnu Hrvatsku ili su po nekim pitanjima naša Hrvatska, njeni građani, njihova imovina i poljoprivredni usjevi ipak nezaštićeni mogli smo vidjeti jučer u poslijepodnevnim satima kada je snažno nevrijeme pogodilo sjever Hrvatske. Mještani tog kraja danas kažu, došlo je brzo, trajalo nekoliko minuta, tuklo i lupalo kao da je rat, štete ćemo tek zbrajati, a led je bio veličine naranče. S obzirom da u nekim općinama nema objekta koji nije oštećen, za pretpostaviti je da će štete ove katastrofe biti višemilijunske, a osim materijalnih šteta ovakve situacije i ovakve elementarne nepogode ugroza su i za ljudske živote i nažalost, ranije smo znali svjedočiti čak i stradavanjima tijekom nevremena, a konkretno jučer, osim što je došlo do zapaljenja krovišta jedne kuće nakon pada električnih vodova, stablo je palo i na jedan dječji vrtić te nam nakon ovog ostaje samo da kažemo, srećom da nema stradalih. No, pitanje koje sam za ovom govornicom postavila i prije 2, 3 tjedna, ponovit ću i danas. Dakle, zašto smo bez uvođenja bilo kakvog alternativnog modela obrane od tuče ukinuli dosadašnji model? Zašto Hrvatsku umjesto sigurnom, činimo nezaštićenom? Gdje je hrvatska protugradna obrana? Da li je odgovorno da iz Ministarstva poljoprivrede poručuju i građanima i poljoprivrednicima nema se zaštite u osiguravajućim kućama? Da li je to sigurna Hrvatska ili trebamo imati ljudske žrtve da bi shvatili kako nešto ne radimo dobro? Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani, znamo da priroda čini svoje i da nam planet zapravo često samo daje odgovor na ono kako se prema njemu odnosimo, no ipak, postoje načini na koje se ipak možemo boriti protiv viših sila i postoje načini i modeli koji su desetljećima korišteni kako bi se smanjio intenzitet tuče i veličina leda, kako bi se smanjile tučene površine i u konačnici, kako bi se smanjile štete. No, iz nekih nepoznatih razloga posljednjih se godina sustavno radilo na tome da se sustav obrane od tuče ugasi, točnije rečeno, godinama je raketna obrana sabotirana ili da kažemo, organizacijski, tehnički, stručno i financijski devastirana, da bismo danas došli do toga da je odlukom Ministarstva poljoprivrede stavljena izvan funkcije uz objašnjenje da je neopravdana i skupa pa iz ovog možemo zaključiti samo to kako nadležna tijela koja su odgovorna za provođenje protugradne obrane očigledno smatraju da ogromne štete nisu skupe. Za obrazloženja koja su nam dana kao razlog ne provođenja raketne obrane ne možemo čak niti reći da su neutješna nego možemo reći da su smiješna. I ponovit ću izjavu ministrice poljoprivrede koja kaže, mjere koje smatramo najvažnijima, to su mjere osiguranja. Ista pritom zaboravlja da niti osiguravajuće kuće neće osigurati poljoprivrednu proizvodnju koja je prema njihovoj procjeni prerizična, a što se tiče obiteljskih kuća i privatne imovine, znamo da ljudi sanaciju štete čekaju godinama, baš kao i ljudi koje je zadesio potres. Stoga apeliram na nadležne da ne čekaju novu katastrofu, dakle DHMZ koji je nadležan za provedbu obrane i Ministarstvo poljoprivrede koje je nadležno za Pravilnik o djelovanju i koje je još 2019. g. smanjilo broj postaja koje koriste rakete s 51 na 23, a potom 2020. potpuno maknula rakete iz uporabe i te iste godine tražilo ukidanje zakona o sustavu obrane od tuče i koji su prema podacima još prošle godine postaje s prizemnim generatorima smanjili sa 82 na 43 te ih opskrbili umjesto uobičajenih 60 sa smanjenih 20 litara potrebne tekućine. Ove godine nemamo službene podatke kakvo je stanje na terenu, no s obzirom na praksu i smanjivanja alata i opreme, s obzirom na ukidanje raketa koje su, treba i to reći, posljednjih, svojih posljednjih godina korištenja, umjesto iz alatnice Đuro Đaković bile nabavljane iz uvoza i s obzirom na gašenje operativne obrane, zaključujemo da se ne provodi nikakav model, a cijenu tog, takve odluke plaćaju isključivo naši građani. Stoga ministrice smijenite dudeka s mjesta savjetnika i ako promovirate sigurnu, a ne nezaštićenu Hrvatsku vratite sustav protugradne obrane. Hvala.
Hvala. Slijedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika Mosta, govorit će uvažena zastupnica Marija Selak Raspudić, izvolite.
Stigla su i izdvojena mišljenja sudaca ustavnog suda u pogledu onemogućavanja raspisivanja referenduma za dvije inicijative „Dosta je Stožerokracije“ i „Odlučujemo zajedno“. Kada bismo u RH što bi bilo dosta neuobičajeno, pogotovo za politički prostor, razgovarali samo argumentima, a ne našim političkim preferencama onda bismo ovdje vidjeli da su nedvosmisleno argumenti na strani barem prvog ustavotvornog pitanja. Što smo mi iz ovoga svega mogli naučiti? Prvo da su građani RH prema tumačenju ustavnog suda potkapacitirani. Oni kad potpisuju ne znaju što potpisuju, kad misle ne znaju o čemu misle, a najčešće vjerojatno uopće niti ne misle. Drugu začudnu poetsku interpretaciju ustavnog suda možemo tumačiti na razini lingvističke dosjetke jer ono što nije suprotno sustavu, a čak je i sam ustavni sud morao potvrditi da prvo ustavotvorno pitanje nije suprotno ustavu, može biti u neskladu s tim istim ustavom. Vjerojatno je da sadašnji sastav ustavnog suda odnosno ona većina koja je donijela tu odluku malo bolje razumije sam hrvatski jezik nego što ga razumiju oni koji su ga stvorili i nego što je doista leksičko doslovno značenje riječi. Što su posljedice toga? Posljedice su slijedeće. Ustavni sud ovakvom odlukom izašao je izvan svojih nadležnosti jer je na temelju arbitrarnih kriterija, a mi ih tumačimo kao političko svrstavanje na stranu HDZ-a koji je zamislite čuda jedini zadovoljan odlukom ustavnog suda, presudio da pitanje koje je u skladu s ustavom i dalje ne može biti referendumsko pitanje, oni su eto očito u stanju i izmjeriti do koje su mjere njime građani bili dovedeni u zabludu. Kriteriji za tu mjeru ne postoje, možda je kriterij jedan Plenkovićev mig, možda je kriterij dva Plenkovićeva miga. Sigurno će ustavni sud moći tako nešto obrazložiti kada mu se pitanje postavi ponovo u javnosti. Dakle, osim što su izašli izvan svojih nadležnosti i riječ je u tom smislu o presedanu, mi imamo po prvi puta situaciju u kojoj je u RH onemogućen referendum za koji je prikupljen dovoljan broj potpisa. U tom smislu, RH u smislu demokratskih procedura nalazi se na raskrižju. Dosad smo imali jednu referendumsku inicijativu za koju je prikupljen broj potpisa i koja se održala i jednu referendumsku inicijativu koja je prikupila, ona sindikata, dovoljan broj potpisa, pa su zakonske izmjene provedene prije nego što je bilo potrebe za raspisivanjem referenduma i time uvažen taj zahtjev. Međutim sada imamo situaciju u kojoj je referendum političkom voljom onemogućen bez pravih kriterija. Ovo je suspenzija demokracije. Zamislite sutra da neko onemogući demokratske izbore, a koja je razlika između onemogućavanja zakonom dozvoljenog referenduma i sutra možda onemogućavanje demokratskih izbora? Oni koji su u stanju činiti ovo, sutra će učiniti to. I stoga se građani Republike Hrvatske nalaze na raskrižju, jer je pravo pitanje do kada ćemo dozvoliti da nas u smislu omogućavanja izjašnjavanja naše demokratske volje ova vladajuća većina cipelari. Jedini način za to je da se sami odlučimo da smijenimo ovu vlast, a MOST sigurno neće građane Republike Hrvatske u tom smislu ostaviti na cjedilu.
Hvala kolegice Selak-Raspudić. Imamo povredu Poslovnika kolega Habijan. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Dakle, članak 238. odstupanje od uobičajenih ponašanja u Hrvatskom saboru. Dakle, kolegica je ovdje sada vrlo jasno rekla da ona i njezina skupina iz MOST-a ne poštuje Ustavni sud. Dakle, nije Ustavni sud rekao da su građani podkapacitirani već je rekao da su upravo na način kako ste vi obrazložili svoju inicijativu bili zapravo zavarani, a to vam govori Venecijanska komisija. Pročitajte taj dio. I ovo nije prvi referendum koji je pao na Ustavnom sudu. Imali ste ćirilične ploče, imali ste monetizaciju autocesta. Prema tome, bilo bi dobro da prije nego ovdje govorite, govorite prije svega istinu ili se raspitate.
Kolega Habijan vi ste zloupotrijebili institut povrede Poslovnika. Da biste dali svoj osvrt i replicirali, stoga ja vama izričem opomenu. Kolegice Selak Raspudić, povreda Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Članak 238. kolega Habijan ako se građanima Republike Hrvatske kaže da ne razumiju što znači dvotrećinska većina u članku 17. Ustava unatoč tome što je riječ o pitanju o kojem svaki građanin Republike Hrvatske ima jasno mišljenje i što su pristali potpisati tu istu inicijativu, onda se građane Republike Hrvatske pojednostavljeno ali nedvosmisleno smatra potkapacitiranima, a ovakvim objašnjenjem vi potvrđujete tu odluku Ustavnog suda jer ih i vi očito smatrate potkapacitiranima.
Dobro. Vi ste sad ušli u raspravu sa kolegom Habijanom. To je bila replika i povreda Poslovnika. Evo tako da vam moram izreći opomenu. I sad vidim da nastavljamo u revijalnom tonu. Idemo po još jednu opomenu. Kolega Šimičević hrabro gazi.
Zahvaljujem kolegice. Povrijeđen je članak 238. kolegica vrijeđa i omalovažava zapravo institucije Hrvatske države, a one ljude koji su potpisali, njih 400 ne znam stvara od njih mit. Potpisalo je 400 000, ali nije potpisalo milijun i 600 000. Hvala.
I vi ste povrijedili institut povrede Poslovnika da biste replicirali i nepotrebno ste zapravo digli tu pločicu jer ja sam već dala kolegici Raspudić opomenu, tako da i vama izričem opomenu. Ali idemo dalje, neće vam žena ostati dužna. Kolegica Selak Raspudić, povreda Poslovnika.
Članak 238. 400 000, a ne 400 nije pitanje nečije mitološke interpretacije na koju podsjeća trenutna interpretacija vladajuće većine Ustavnog suda, nego je pitanje zakonskog minimuma broja potrebnih skupljenih potpisa da bi se referendum održao. Dakle, držimo se slova zakona, a ne vaših interpretacija. Hrvatska bi u tom slučaju bila puno puno bolje mjesto.
Držimo se slova zakona i držimo se Poslovnika. Vi se sad niste držali Poslovnika, replicirali ste i imate opomenu. Druga. Slijedeća na redu je kolegica Urša Raukar Gamulin koja će iznijeti stajalište Kluba zastupnica zeleno-lijevog bloka. Izvolite kolegice.
Hvala. Dakle i ja ću o jučerašnjim nesretnim događajima. Dakle, ponovno smo svjedočili o dosada neviđenom razaranju prirode kod grada Siska. Olujno nevrijeme zaprimilo je nove zastrašujuće razmjere i nažalost već ranjenom gradu Sisku i njegovim stanovnicima nanijelo novu štetu. I ne samo Sisku i okolici, stradalo je čak 5 županija, oštećeni su krovovi, srušena stabla, oštećeni osobni automobili, enormne štete u poljoprivredi između ostalog uništena je polovica hrvatske proizvodnje cvijeća. Klimatske promjene su dakle na djelu. Danas želimo ponovno govoriti o nepripremljenosti različitih segmenata naše države na klimatske promjene koje su tu. 2019. godine Hrvatski sabor usvojio je novi Zakon o ublažavanju i uklanjanju posljedica prirodnih nepogoda. Tim zakonom definiraju se aktivnosti kojima građani mogu određenim slučajevima ostvariti naknadu štete zbog prirodne nepogode. Tri godine nakon usvajanja ovog zakona slobodno možemo reći da se zakon u praksi pokazao potpuno nefunkcionalnim. Naime, njime nije osigurana pravedna i pravodobna naknada štete. Štoviše naknade koje se nakon procedure procjene isplaćuju na primjer poljoprivrednicima su naprosto ponižavajuće za te ljude. Također zakon se srećom nije aktivirao u slučaju potresa jer da se kojim slučajem aktivirao to bi bila prava katastrofa jer bi vjerojatno ljudi dobivali nevjerojatno malene odštete. Gotovo je nevjerojatno da u vremenskim, u vremenima jasnih klimatskih promjena nepredvidljivosti klime mi imamo još uvijek zakon koji ne pruža adekvatnu pomoć uništavanjima poljoprivrede zbog izvanrednih klimatskih događaja. Zakon jasno ima za cilj obeshrabriti poljoprivrednike. To je vidljivo i iz rezervacija iz proračuna za '22. godinu gdje je rezervirano samo 20 miliona kuna za naknadu štete u cijeloj državi. Dodatno ovakvim zakonom poljoprivrednici se guraju prema privatnim osiguravajućim društvima koji onda arbitrarno propisuju kriterije kada i pod kakvim uvjetima su spremni isplatiti štetu. Tako osiguravajuća društva npr. stavljaju potpuno nerealne datume od kada se može prijaviti npr. šteta od mraza. Često se priznaju štete nastale tek nakon 10. travnja u godini, a s druge strane zatopljenje kojem svi zajedno svjedočimo dolazi puno ranije i već u ožujku dolazi do procvata raznih biljaka. Istovremeno taj procvat sve češće uništava mraz koji se pojavljuje ujutro. Iskustva ledenih noći i ranog jutra, a toplog dana svi mi osjećamo i na vlastitoj koži, a osiguravajuća društva su puno bolje prepoznala klimatske promjene od Vlade RH jer podešavaju rokove na način da što manje isplate štetu, a istovremeno vlada gura poljoprivrednike prema primatnim osiguravajućim društvima. I to loptanje s ljudima i s poljoprivrednom za nas u zeleno-lijevom bloku je potpuno neprihvatljivo. Ovakva situacija jest neodrživa i ponižavajuća. Očekujemo promjenu da se zaštite ljudi koji rade u poljoprivredi, grani koja se zadnjih godina pokazala kao ključna za sigurnost društva. Valjda to nije potrebno naglašavati u svijetlu prijetnje ozbiljnih problema s obzirom na rat u Ukrajini i problema sa proizvodnjom i distribucijom ukrajinskog žita. Naša poljoprivredna proizvodnja je doista urgentni nacionalni prioritet. O potrebi reorganiziranja sustava civilne zaštite da bude responzivan na klimatske promjene mi govorimo od prvog dana našeg ulaska u sabor. Uložili smo niz amandmana u tom smjeru koji su redom bili odbačeni od vlade, ali ipak mala dobra vijest je da vlada sama je dizala sredstva za jačanje tog sustava pa ako vam je tako lakše nama je ok da formalno naše politike ili prijedloge odbacujete, a onda ih u tajnosti provedete. Pred nama je i izazovno vruće ljeto, požari, očekivano veliki priljev turista koje ćemo i ove godine dočekati bez uspostavljanja hitne helikopterske službe. Postoji niz, čitav niz segmenata civilne zaštite koji su zapušteni i počivaju na improvizaciji. I zato smatramo da je krajnje vrijeme da se to hitno izmijeni. Hvala.
Idemo dalje, kolega Marijan Pavliček iznosit će stajališta u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista. Izvolite kolega.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, svake godine posebice tijekom proljetnih i ljetnih mjeseci Hrvatsku poharaju brojne elementarne nepogode od poplave, suša, olujnih vjetrova pa do tuče. Nažalost te elementarne nepogode najviše osjete naši poljoprivrednici jer o njima ovise njihovi usjevi. Svake godine štete na poljoprivrednim usjevima što se tiče elementarnih nepogoda diljem Hrvatske iznose nekoliko stotina milijuna kuna, a nekad čak pređu iznos od milijardu kuna godišnje. Najnoviji primjer se dogodio jučer u sjeverozapadnoj Hrvatskoj gdje je olujni vjetar popraćen s tučom u svega nekoliko minuta uništio brojne poljoprivredne usjeve odnosno čak polovinu hrvatske proizvodnje cvijeća. Na elementarne nepogode utjecati ne možemo. Na klimatske promjene isto tako. Međutim, postavlja se pitanje što je sa hrvatskim sustavom zaštite obrane od tuče. Naime, već nekoliko godina resorno ministarstvo smanjuje financijska sredstva za zaštitu obrane od tuče jer na temelju stručnog mišljenja i analize Državnog hidrometeorološkog zavoda su došli do zaključka da postojeći sustav zaštite obrane od tuče nije znanstveno dokazan iako se on u Hrvatskoj koristi od '70.-ih godina i stoga se već godinama smanjuje broj protugradnih raketa, smanjuje se broj stanica sa generatorima. Ono što je najgore nekoliko tisuća reketa stoji, ne koristi se i trebaju čak biti uništene. I naravno da to izaziva ogorčenje i raketara ali i brojnih poljoprivrednika. Naime, čak i dio struke se ne slaže sa ovim mišljenjem, pa tako Dušan Bižić diplomiran inženjer i stručan za obranu od tuče koji je tome posvetio više od 39 godina karijere jasno i glasno kaže da obrana od tuče je djelotvorna i ona smanjuje štete. Međunarodni podaci pokazuju negdje od 40 do 50%. Ono što se događa zadnjih godina u Hrvatskoj dodao je pitanje tzv. znanstvenog dokazivanja. Što znači znanstveno dokazivanje? Slikovito je opisao kad se u ovom slučaju radi o oblacima, znači da uzmete jedan oblak i zasijete ga i gledate efekt te drugi koji ne zasijete i opet gledate efekt. E sad, to zvuči jednostavno ali vi ne možete u prirodi naći dva jednaka oblaka. Ako nemate dva jednaka oblaka ne možete napraviti ni zaključak. Ako netko treba dokazati naš rad obrane od tuče onda su to ekonomisti. Znači nas u osnovi zanima prvenstveno ekonomski, a ne znanstveni efekt. A jasno i glasno je dokazano da su ekonomske štete u zadnjih 20 godina kako se smanjuje udio financiranja zaštite obrane od tuče puno veće nego što su to bile prije. Štete na poljoprivrednim usjevima su znatno veće nego prije 20 i 30 godina. Stoga se postavlja pitanje koja je alternativa? Ministarstvo je već prošle godine da će i ukinuti i staviti van snage postojeći Zakon za zaštitu obrane od tuče jer se smatra neučinkovitim, no što se nudi? Kao alternativa se govori da je bitno uložiti više sredstava u police osiguranja, međutim postavlja se pitanje jesu li naši poljoprivrednici ratari u stanju financijski sve svoje površine staviti pod osiguranje. Zašto ministarstvo na sufinancira taj dio nego trenutno sufinancira samo policu osiguranja za zaštitu od divljači na poljoprivrednim usjevima. Ako već idemo i imamo neku alternativu onda ajmo tim ljudima i pomoći. Trenutno naši poljoprivrednici ovise prvenstveno o milosti neba, a nemaju zaštitu sustava i stoga nas ne treba čuditi da svake godine imamo sve manje ljudi koji se žele baviti poljoprivredom, koji se žele baviti ratarstvom jer jednostavno nisu što se tiče ovih elementarnih nepogoda ni u kakvom pogledu zaštićeni od hrvatske države odnosno od resornog Ministarstva poljoprivrede. Uvijek kada dođe do određene štete ministarstvo se pojavi na datom mjestu i kaže da će pripomoći, međutim ajmo u startu izbjeći to i pokušati naći sustav kako uistinu naše poljoprivredne proizvođače i njihove usjeve zaštiti. Hvala vam lijepo.
Hvala vama. Idemo dalje. Iznošenje stajališta Kluba zastupnika Domovinskog pokreta kolega Prkačin je već pokušao krenuti prema govornici, ali je vidio da je to uzaludan posao. Izvolite, sada imate riječ.
Ja mislim da ću uspjet završit obradu fenomena srpske pravoslavne crkve čak mislim da imam i viška vremena pošto su me kolege zamolile da prokomentiram veliki broj pisama, poruka itd. prate ljudi, ovo im je jako zanimljivo. Dakle, tridesetak sekundi može i na to. Pozdravljam, zahvaljujem svima koji mi daju potporu. Imam poštovanje i prema onima koji me ne vole, mene i moje stavove. Znači ja sam te poruke podijelio u tri vrste – prijatelji, neprijatelji i bezveznjaci. Gađenje kod mene izazivaju bezveznjaci koji kažu a vi o srpskoj pravoslavnoj crkvi, a mladi ljudi se iseljavaju. Gospodo draga i vi tamo negdje u ovome Saboru se raspravlja o poljoprivredi, o industriji, o prometu, o kulturi, o nekulturi pa i o srpskoj pravoslavnoj crkvi. Kad mi prekinemo raspravu o proračunu, a ubacimo srpsku pravoslavnu crkvu onda stoji to što tvrde ili ono koga to zanima a 50 puta više pregleda rasprava je na ovu temu, nego li na neku drugu. No dakle, da kažem ovo što imam još. Evo treći put iznosim papir i konačno ću i o ovome papiru. Na tom papiru je gospodin Nenad Piskač prije 7 godina obradio slučaj Dositeja Vasića, to je episkop srpske pravoslavne crkve iz Zagreba koga su časne sestre zvjerski mučile četiri godine držan u zatvoru, pa je pušten u Beograd, pa je tamo umro. Međutim, čovjek je našao da je Dositej Vasić u petom mjesecu '42. godine skupa sa njemačkim oficirima bio na nekakvim proznim večerima, da je otvarao nekakve izložbe itd. pa je pronađeno jedno njegovo pismo gdje se on obraća svom ratnom ili vjerskom drugu i kaže onu noć kad je zvjerski mučen iz čega se zaključuje da je on izgleda proveo jednu jedinu noć u tom ustaškom kazamatu. E kad sam već dotakao Dositeja, još nešto o Valerijanovu memorandumu jer gospodin Milošević koji je bio najkonkretniji, on je rekao zbog čega mržnja prema srpskoj pravoslavnoj crkvi i zbog čega priče kako srpska pravoslavna crkva čini Hrvatima zlo. Kod mene i kod nas mržnje nema, ja mogu biti ljut i srdit, ali mrziti neću nikoga. Međutim, taj Valerijanov memorandum, gospodo prije godinu dana sam govorio, čak sam rekao da ću 150 primjeraka isprintati da vi vidite sa službenim žigom srpske pravoslavne crkve, da u njemu stoji kako su zvjerski Hrvati ili zvjerska hrvatska vojska ili zvjerske ustaše pobili sve Srbe u Glini, pobili sve Srbe u Bihaću, u Krupi, u Gospiću, u Lapcu itd., a popis '48. godine, pardon taj Valerijanov memorandum je dostupan u arhivi u Beogradu. Meni ga je dao uvaženi Stjepan Lozo, hvala mu, ali sam ja i preko srpske veze tražio da mi se da kopija memoranduma, imam ga. Taj memorandum zaista treba pogledati. On još uvijek, on je još uvijek aktualan. Dakle, popis stanovništva od '48. godine kaže da je u Lapcu 10.099 Srba, a samo 139 Hrvata, a mi ih poklali. Pa onda u, u Gospiću, kotar i općina oko 10.000, a pobijeni svi. Pa onda u Glini čak 22.000, a pobijeni svi itd., to je dakle, to je dakle taj memorandum. Međutim, ima još jedan detalj na koji moram obratiti pažnju i to ću pokušati pročitati, pročitati točno onako kako piše. Prošlog vikenda obilježeno je 100 godina od ujedinjenja lokalnih eparhija pečke partrijaršije u jedinstvenu SPC u Sremskim Karlovcima. Gospodo ovo je laž, ovo je obmana, ovo je prevara. Ja sam ponešto o tome govorio ali sad moram dakle biti konkretan. Kad se 920. godine po dekretu Aleksandara Karađorđevića udružuju sve pravoslavne crkve na ovim prostorima pa kada 19. 2. 1922. dobiva tomos iz Carigrada. U tomosu piše slijedeće, poštivajući dogovoreno jedinstvo autokefalnih pravoslavnih crkava pa ih nabraja srpske, crnogorske i karlovačke da se radi o srpskim crkvama onda bi pisalo ujedinjenje tri srpske pravoslavne crkve, međutim jedna jedina obmana, laž jednom zgodom kad bude malo više vremena, dakle citirat ću Dobricu Cosića, to je njihov i veliki političar i veliki književnik dakle, što je on rekao o lažima i o Srbima.
Hvala.
a sad će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovana zastupnica Martina Vlašić Iljkić, izvolite.
Interes djece i njihova zaštita u sustavu socijalne skrbi za koju je nadležno mega Ministarstvo rada, mirovinskog osiguranja, obitelji i socijalne skrbi u ovoj vladi je ozbiljno ugrožen. Svakodnevno dobivamo povratne informacije sa terena iz centara za socijalnu skrb, iz domova socijalne skrbi, iz udomiteljskih obitelji o neodrživosti sustava i nedostatnog kapaciteta u ustanovama i u udomiteljskim obiteljima. Korisnici i radnici u sustavu socijalne skrbi se obraćaju za pomoć pravobraniteljici za djecu s obzirom na zabrinjavajuću činjenicu o velikom broju djece bez odgovarajuće roditeljske skrbi koji su smješteni u ustanovama i sa činjenicom da stručni radnici centara za socijalnu skrb su onemogućeni u obavljanju poslova zaštite prava i dobrobiti djece jer nemaju kamo smjestiti djecu koju je nužno izdvojiti iz obitelji. Djeca se prilikom žurnog izdvajanja iz obitelji smještavaju po dnevnim boravcima ustanova zbog nedostatnog kapaciteta i njihova prava i dobrobit su dodatno ugrožena jer osim što su prošli teška traumatska iskustva zbog nebrige, zanemarivanja i zlostavljanja u vlastitim obiteljima, dodatno su nezaštićena u sustavu jer za njih nema adekvatnih mjesta i stručnih radnika koji trebaju voditi brigu o njima u ustanovama. Na Odboru za obitelj, mlade i sport smo prošli tjedan upozorili na poražavajuću činjenicu o nedostatnom broju udomitelja, te tražili konkretno pokazatelje provedbe izmjena Zakona o udomiteljstvu na što sam dobila odgovor da je vrijeme prekratko da bi se određeni rezultati već vidjeli. To je samo zapravo pokazatelj nedovoljne svijesti o gorućim problemima u sustavu, nepoznavanje i nedovoljne borbe za svako dijete u sustavu socijalne skrbi, posebno je teško osigurati skrb izvan vlastite obitelji kada dijete ima značajne poremećaje mentalnog zdravlja koji se manifestiraju agresijom ili auto agresijom zbog koje trpi dijete i svi članovi obitelji. Gotovo u pravilu za takve korisnike nema mjesta u sustavima socijalne skrbi, centar za socijalnu skrb ne pronalazi slobodno mjesto i problem se rješava pojedinačnim intervencijama nadležnog ministarstva pritiskom roditelja ili se uopće ne rješava. Primjer kapacitiranosti je Dječji dom Zagreb u kom trenutačno se na smještaju nalazi 90 djece iako dom ima smještajni kapacitet za 61 dijete, a s tim problemom je upoznato i nadležno ministarstvo. Takvih primjera ima jako puno diljem RH. Ovakvo zanemarivanje u sustavu se može nazvati strukturalnim nasiljem nad djecom koje neposredno provodi ministarstvo koje treba štititi prava djece bez odgovarajuće roditeljske skrbi. Proces transformacije ustanova i deinstitucionalizacija domova nema, ništa se ne događa godinama u pogledu osiguravanja novih kapaciteta za smještaj. S druge strane imamo provedbu novih zakonskih izmjena u sustavu socijalne skrbi gdje zakonski propis novi Zakon o socijalnoj skrbi nije učinio ništa što se tiče boljih usluga i provedbu mjera iz obiteljsko pravnog područja. Stručni radnici od preopterećenosti u sustavu nemaju uvjeta za pružanje usluga onako kako to europski standardi nalažu, pa jedan stručni radnik kod nas vodi brigu odnosno vodi slučaj na 150 obitelji, rad sa teškim obiteljima naspram 30 kako to nalažu europski standardi. Što se tiče rada u pravosuđu, u obiteljsko pravnim predmetima događa se ono što upozoravamo konstantno, potrebna je edukacija sudaca jer je nepojmljivo da u obrazloženjima naših odluka našeg pravosuđa stoje krajnje neprimjerene i struno ni pravno utemeljene teze, pa Europski sud za ljudska prava poništava odluke ustavnog suda. Dok dugotrajni postupci traju na višim i nižim razinama sudova u pogledu roditeljske skrbi za djecu godinama, nitko se ne pita koje to posljedice imaju ti najranjiviji naši, znači naša djeca i što sustav čini da ih zaštiti u svim tim dugotrajnim postupcima. Tražimo da vlada preuzme odgovornost za svako dijete već danas i osigura potrebne smještajne kapacitete bez odgode za svako dijete i svaku osobu s invaliditetom. Zar stvarno ovom društvu nije stalo za sve te tužne dječje sudbine i kakvi smo mi to ljudi kada činimo takvo društvo? Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika HSS-a i RF-a sad će govorit poštovana zastupnica Katarina Peović, izvolite.
Dobar dan. Kad čujete nekog da kaže da je pitanje pobačaja kompleksno, da se ono pojednostavljuje budite sigurni da je riječ o ultra klerikalnom fundamentalistu, desničaru ili desničarki i da nakon toga slijedi relativizacija ženskog prava na pobačaj. Druga karakteristika tog govora je lažno dušebrižništvo koje počiva uglavnom na kafanskoj bioetici i prigodničarskoj metafizici, ezoteričnom govoru o zaštiti života od začeća koja brzo upada u evidentni paradoks prekomjerne brige za nakupinu stanica i potpunog odsustva u isto vrijeme, brige za žive ljude, osobe koje imaju razvijeni živčani sustav i koje misle i osjećaju djecu migranata, seksualne, nacionalne i druge manjine za radnike, radnice, materijalna prava živih ljudi koji su bez tih prava riješeni de facto svih drugih prava, građanskih i ljudskih prava. Jer ako čovjek nema zadovoljene temeljne potrebe, ta hipertrofija govora o ljudskim pravima predstavlja ništa drugo nego praznu sofistiku u ustima srednjeklasnih dobro potkoženih dužebrižnika. Temeljne potrebe prehranu, stanovanje, zdravstvenu zaštitu i obrazovanje bi mnogi od njih stavili na tržište, proglasili uslugom za koju se plaća s obzirom na to tko koliko može izdvojiti. Mirovine izdvajajte koliko možete, pa ćete i živjeti onako kako ste zaslužili. Zdravstvena usluga izdvajajte koliko možete pa ćete biti zdravstveno osigurani onoliko koliko vam to vaš klasni status dozvoljava. Plaćajte obrazovanje pa će vam se djeca obrazovati sukladno vašem imovinskom statusu, a ne tako da svi imaju iste mogućnosti, iste prilike, iste pozicije. Temeljne znači potrebe stavljaju kao nešto irelevantno građanske slobode kao nešto prije toga. Treća karakteristika toga političkog govora je rezervirano za posebno licemjernu desnicu. To je ona koja ne želi otvoreno reći što misli, koja svoje sofističke pamflete zamata u celofan lažne tolerancije, priručne pomozi sebi duhovnosti, prizemne ezoterije koja veze s vezom s pravim životom nema. No ta licemjerna i oportunistička desnica je još ljigavija od ostale desnice, jer nejasnim stavovima, odbijanjem da se jasno odredi prema društvenim, političkim, socijalnim pitanjima predstavlja ilustrativni primjer desnog praznog populizma koji za razliku od lijevog nema nikakvu socijalnu, egalitarnu, materijalističku dimenziju već predstavlja čistu mentalnu gimnastiku i vježbu srednjoškolskog debatnog kluba. Takvi kafanski bioetičari i priručni duhovnjaci trebaju prijevod ispod svog govora, pa zato krenimo redom. Prvo kada kažu da su za obitelj, onda su protiv jednakosti muškaraca i žena, protiv LGBT osoba. Kada kažu za toleranciju onda su definitivno protiv nje. I sada aktualno i zato ne važnije kada kažu da su za život, onda su nesumnjivo i bez rezerve za zabranu pobačaja. Jedini razlog zašto to neće otvoreno reći je taj da njihova politička gimnastika počiva na istraživanju javnog mnijenja a koje im sad pokazuje da je takav otvoreno mizogeni stav, stav protiv žena, protiv javnog zdravstva nepopularan. Održavanje na političkom životu te rigidne ultra klerikalne desnice ovisi i temelji se jedino i isključivo na površnom antikorupcijskom narativu koji potenciraju bez ikakvog razumijevanja strukturalnih i sistemskih razloga korupcije, gdje korupciju prikazuju kao neku moralnu degradaciju vladajućih koje samo treba smijeniti. I eto nama poštenih nekorumpiranih i društveno orijentiranih političara koji će bijedu radne većine preko noći promijeniti. Takvi licemjeri kvazi demokrati napadaju danas inicijativu vraćanja pobačaja u Ustav usput rečeno argumentima da je sve to skupa neznanstveno pozivajući se na znanost iako su u pandemiji bili najveći oponenti te znanosti, iako u svojem mizogenom napadu na ženska reproduktivna prava jednako tako svoje argumente temelje upravo na totalno neznanstvenom bulažnjenju. I jedino što takve sprječava da kažu otvoreno što misle je najnovija anketa, a to je da je 73% ispitanih protiv zabrane pobačaja bez obzira na agresivnu kampanju klerikalnih udruga i stranaka, da bi tu manjinu fundamentalista spriječili da maltretiraju žene i uskraćuju pravo na zdravstvenu skrb [[Upadica Reiner: Hvala.]] Radnička fronta i Udruga Fakti uvela je u javni prostor temu pobačaja u Ustav.
Hvala. Imamo jednu povredu Poslovnika, poštovani zastupnik Zekanović. U čem je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani potpredsjedniče, 238. Ja ću se čak i složiti sa jednim dijelom ovog govora i čak ću priznati kolegice Peović da je ona vjerodostojna ljevičarka i dosljedna u svojim stavovima. Međutim, podsjetit ću je da je i ona bila nakupina stanica nekoć i da je jedna žena vaša majka u jednom trenutku željela donijeti tu nakupinu stanica na svijet i tu ste vi. A s druge strane prijevod, rekli ste da ste za život, da ste protiv pobačaja. Možemo prevesti i ovako kad ste za pobačaj, onda ste za ubijanje. I da je bila anketa jeste li protiv ubijanja bilo bi vjerojatno sto posto ljudi protiv ubijanja nerođenih.
Hvala. I to je bila replika, pa dobijate ponovo opomenu.
Slijedeće po redu je iznošenje stajališta Kluba zastupnika IDS-a, kolega Marin Lerotić, izvolite.
Hvala poštovana potpredsjednice. Kolegice i kolege i evo dok prosječni europski umirovljenici planiraju putovanja na hrvatsku obalu ili se već odmaraju u nekim hrvatskim hotelima i primjerice u Opatiji piju popodnevnu kavu, jedu kolač i čak razmišljaju koju destinaciju bi mogli posjetiti na jesen za to vrijeme naši umirovljenici razmišljaju mogu li si danas za večeru priuštiti 10 dkg mortadele. Tužno, jadno, sramotno, ponižavajuće kako god hoćete to nazvati, međutim nažalost to je hrvatska stvarnost i od toga ne treba bježati. Pita li se netko kako ti ljudi žive nakon što plate sve svoje obveze, lijekove koje HZZO ne pokriva? Pita li kako s prosječnom mirovinom ti ljudi jedu, piju, kupuju lijekove? A što se tiče zdravstva neću dublje ulaziti jer trenutno to nije tema, ali svi znamo koje su liste čekanja i dobro znamo da si prosječni umirovljenik određeni pregled u nekakvoj privatnoj poliklinici naprosto ne može priuštiti. Ljudi koji rade svakodnevno se žale na nezaustavljivi rast cijena i pitaju kako će na jesen i zimu s grijanjem i sa poskupljenjem odjeće, obuće, hrane i svega onog što je bitno, a plaće nažalost ne rastu. A kako će onda umirovljenici ako ne mogu ni radnici? Zar naši nonići koji su izgradili ovu državu ne zaslužuju pristojnu starost? Umirovljenici su od malih, umirovljenici su od malih mirovina teško živjeli i prije pandemije, prije inflacije, koji su donijeli dodatne troškove i poskupljenja, a sada doslovno životare. I sami kažu da kupuju najnužnije što trebaju i to što su prije kupovali po kilu dvije sada kupuju po pola kile i strahuju da ako se ovaj trend rasta cijena nastavi do kraja godine neće moći kupovati gotovo ništa. Žive nažalost tako da nakon što stigne mirovina plate obveze i sve što im ostane je da prate akcije i popuste u određenim trgovačkim centrima i tako iz mjeseca u mjesec pazeći doslovno na svaku kunu jer većini je osim onog najosnovnijeg sve drugo jedan luksuz, pa tako i kupnja dnevnih novina koju kupuju doslovno jednom tjedno. I ne može nam nažalost promaknuti da je svakim danom sve više umirovljenika koji hodaju od kante do kante tražeći boce koje bi prodali odnosno nešto si dodatno zaradili jer nažalost sijede glave zabijene u kontejner postale su naša stvarnost. Dakle, ljudi koji su radili i doprinosili i dostojno zaradili svoje mirovine danas kopaju po kantama tražeći boce. A gledali smo prošli tjedan raspravu o rebalansu proračuna gdje određena ministarstva puštaju na sve strane, gdje smo imali Zakon o poticanju ulaganja, s druge strane di sva državna zemljišta koja imaju ogroman potencijal koji može upit ogromne investicije u gospodarstvo, u otvaranje novih radnih mjesta naprosto zjape prazne, zjape prazni i vladajući ne znaju šta će s time. I onda kad se pitamo jesmo li dotakli dno naravno da nismo jer čemu se može nadati današnja radno sposobna generacija, čemu se oni mogu nadati kad vide na što su spali naši umirovljenici? I dok danas ovdje govorimo o visini mirovina koja je premala, a primaju je naši umirovljenici u budućnosti ćemo govoriti da mirovina više nema, a neće ih ni biti.
Hvala kolega Lerotiću.
Sada prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda: -Izbor, imenovanja, razrješenja. Molim predsjednicu Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove gđu. Nadu Murganić da obrazloži prijedlog odluke.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS, kolegice i kolege. Na 29. sjednici održanoj 25.5.2022.g. Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove donio je nekoliko prijedloga odluka. Prvo odluku o imenovanju viceguvernera HNB-a, za viceguvernera imenuje se dr. Tomislav Ćorić [[Upadica: Hvala lijepa]] U članku, samo malo, u čl. 80. st. 2. Zakona o HNB-u propisano je da guvernera HNB-a imenuje HS na prijedlog već spomenutog odbora, a uz mišljenje Odbora za financije i državni proračun. Odlukom o razrješenju viceguvernerke HNB-a mag. Martine Drvar razriješena je dužnost iste na osobni zahtjev s danom 1. listopada 2021.g.. Slijedom navedenog naprijed odbor je u nekoliko navrata tražio od klubova dostavu prijedloga za viceguvernera odnosno viceguvernerku HNB-a, a posljednjim dopisom utvrđen je i rok za dostavu tog istog prijedloga do 19. svibnja 2022.g.. Klub zastupnika HDZ-a, Klub zastupnika Hrvatske narodne stranke i liberalnih demokrata, Hrvatske stranke umirovljenika i nezavisnih zastupnika, Klub zastupnika Hrvatsko-socijalno liberalne stranke i Narodne stranke reformista, Klub zastupnika Nacionalnih manjina i Klub zastupnika SDSS-a predložili su da se za viceguvernera HNB-a imenuje dr. Tomislav Ćorić. I sukladno tim odredbama zakona zatražio je ovaj odbor i mišljenje Odbora za financije i proračun koji je na sjednici svojoj 50. održanoj 25. svibnja odlučio većinom glasova podržati prijedlog navedenih klubova. Isto tako kao što je već rečeno Odbor za izbor i imenovanje većinom glasova je i taj prijedlog uputio na HS. Slijedeće, Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za predstavke i pritužbe HS, razrješuje se član odbora Miro Bulj, a za člana odbora bira se Ante Kujundžić. Slijedeća odluka, Prijedlog odluke o razrješenju i izboru članova Odbora za lokalnu i područnu samoupravu HS, razrješuje se član Ante Kujundžić, a imenuje se zastupnik Miro Bulj. Odluka o razrješenju člana Odbora za informiranje i informatizaciju i medije HS, razrješuje se član odbora dr. Neven Bosilj i to na osobni zahtjev. Sve ove odluke objavit će se u Narodnim Novinama, a stupaju na snagu danom donošenja. Hvala.
Zahvaljujem predsjednici Odbora i otvaram raspravu. Prva je gđa. Mirela Ahmetović koja će zastupati stavove Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici. U raspravo o opozivu, tada aktualnog ministra Tomislava Ćorića u studenom 2020. g. rekla sam za ovom govornicom kako će Hrvatska biti bolja zemlja kada ljudi poput Ćorića ne budu u Vladi i sada moram priznati da sam debelo pogriješila. Tomislav Ćorić više nije ministar u Vladi, navodno svojom voljom, ali Hrvatska nije postala bolja zemlja. Hrvatska ne može postati bolja zemlja dok se isluženi, kompromitirani, rashodovani ministri šalju na nova radna mjesta da svojim razornim djelovanjem uništavaju hrvatske institucije, a upravo to se događa i ovim imenovanjem. Tomislav Ćorić iz Vlade nije otišao svojom voljom, kako se to pokušalo prezentirati u javnosti, kao, umorio se. A od čega to točno? Od predaje hrvatskih nacionalnih interesa u tuđe ruke? Od tragičnog nepoznavanja ekonomskih procesa? Od zapuštanja segmenta zaštite okoliša? Ne. Tomislav Ćorić otišao je pod teretom optužbi njegovog bivšeg pomoćnika Domagoja Validžića koji ga je teretio da je upravo Ćorić bio ta osoba koja je inzistirala da se tvrtki CEMP da suglasnost da može zadržati status povlaštenog proizvođača usprkos tome što nisu zadovoljili formalne uvjete. Na temelju te suglasnosti CEMP je kreditiran od strane HBOR-a i dok se ovaj slučaj kiselio u DORH i u USKOK-u, Ćorić je vještim manevrom otišao iz Vlade tobože svojom voljom, a paralelno, naravno, kopao je i iskopao poziciju na kojoj nema odgovornosti, a bit će plaćen bolje nego ministar. I u čemu je kvaka? Pitam se ja, a pita se i svaki prosječni građanin RH. Koji za prosječnu, koji za Ćorićevu plaću, ako je toliko sretan da ima prosječnu plaću, mora raditi 5,5 mjeseci, a da ne govorimo da će Ćorić u mjesec dana primiti skoro cijelu godišnju plaću radnice ili radnika koji rade za minimalac. I u čemu je tajna uspjeha Tomislava Ćorića i čime je on zaslužio ovu poziciju? Jedan od razloga mogao bi biti što je Ćorić tvorac velebnog HDZ-ovog programa sigurna Hrvatska. Od tog programa ostale su samo blijede stranice, neispunjena obećanja i Ćorićev ironični osmjeh na sam spomen galopirajuće inflacije i toga se svi ovdje prisutni sjećate sa aktualca 15.9.2021. g., a tada je inflacija bila samo 2,8%. Znamo kolika je danas. Njemu je bilo smiješno, a sad vidimo i zašto. Međutim, to je dovoljan razlog da se Ćorića parkira na lukrativno mjesto i da tako zadovoljan i ponosan na svoj rad bude na sigurnoj udaljenosti od potencijalnih istražitelja. Drugi razlog mogao bi biti dug Andreja Plenkovića prema Ćoriću. O kakvom se točno dugu radi, možemo samo nagađati. Ja sam uvjerena da će taj dugo prije ili kasnije biti predočen hrvatskoj javnosti. Svi se sjećamo panike u HDZ-ovim redovima kada je nekadašnja HDZ-ova uzdanica Josipa Rimac završila u zatvoru. Mnogi su se tada prestrašili za svoju sudbinu. Grizli su nokte, čekali, a onda su počeli padati svi redom. Kakva je relacija Plenković-Ćorić koji je vinovnik afere Vjetroelektrane, u tome treba tražiti razlog ovakvog nagrađivanja koje je Plenković Ćoriću namijenio. I ovdje nije problematično samo imenovanje Ćorića za viceguvernera, pa on je komotno mogao biti imenovan i guvernerom, ništa ne bi bilo drugačije. Međutim, ako se nesposobni koruptivnim aferama opterećeni ministar imenuje u instituciju kakva je HNB, onda je problem i u toj instituciji. Tko će vjerovati takvoj instituciji ako u njoj na ovakav trgovački i uhljebnički način dolazi čovjek koji je upropastio hrvatsku energetiku? Ima li jadnijeg imenovanja od ovoga? Danas se svi oko toga pitamo, a pitam se i ja, da li se itko od predlagatelja upitao na što je spao HNB? Što misle npr., vrijedni djelatnici HNB-a koji pošteno rade svoj posao, ali ne mogu napredovati, jer, primjerice, ne posjeduju iskaznicu HDZ-a? Mogu li oni biti zadovoljni državom koja njihov rad ni ne vidi, a kompromitirane kadrove zbrinjava na ovakav način? Koji su uopće kriteriji za guvernera HNB? Da je dobar čovjek, kako je na preklanjskom opozivu o Ćoriću, odnosno pokušaju opoziva pjevušio premijer? Da je sposoban stranoj državi isporučiti hrvatske resurse, kako je Mađarima isporučio naftu? Da je sposoban novcem hrvatskih građana napraviti nezakoniti strateški projekt RH, a onda ga još dodatno, dodatno predati u ruke drugoj državi? Je li kriterij za mjesto viceguvernera potvrđivanje načelo javnog poduzeća čovjeka koji je pod optužbama da je namještao poslove privatnoj tvrtki, a onda je s tim istim čovjekom Ćorić jeo i pio u klubu u kojoj se simbolički nalazio i brojač novca? Je li kriterij imenovanje novih članova uprave INA-e putem brzinskog natječaja kojeg je Ćorić organizirao daleko od očiju javnosti za okupljene potresom i koronom i to u ožujku 2020., pa su nakon 9 godina sporenja i kompleksnih odnosa koje je Hrvatska imala s MOL-om i ima s MOL-om, izabrani novi članovi uprave koji su svi od reda blisku upravo MOL-u, odnosno koje MOL, budimo iskreni, neformalno i izabrao. Je li kriterij što je Ćorić osobno kadrovirao u robnim zalihama, koje su višestruko preplaćivale antigenske testove u vrijeme pandemije, a netom nakon potresa nisu imale pojma koliko Hrvatska ima kontejnera, koliko Hrvatska ima šatora na raspolaganju? Je li kriterij za ovo po Hrvatsku tragično imenovanje to što je Čorić mjesecima odmahivao rukom na galopirajuću inflaciju na koju su svi, ali baš svi upozoravali, a nisu je vidjeli samo Čorić ili eventualno njegov pomoćnik Milatić. Naravno, sve ovo što sam nabrojala nisu kriteriji kojima se vodio HNB. Zapravo da budemo sasvim iskreni HNB se u ovom slučaju ništa nije niti pitalo. Ovo imenovanje proveo je glavom, bradom i bahatošću premijer Plenković koji je ministra naslijeđenog od Karamarka odlučio nagraditi novcem poreznih obveznika RH istih onih za koje Čorić u svom ministarskom stažu nije prstom niti mrdnuo. Ovim imenovanjem svjedočimo dodatnom rasapu institucija u RH. I ovime je HDZ Hrvatsku raščetvorio sa svojim kadroviranjima, uništio svaku nadu da ova zemlja može biti bolja i bliža svojim građanima. Jedino u HDZ-ovom kadroviranju moguće je da arheolog postane ravnatelj doma za nemoćne, čovjek koji ženama vadi krive jajnike ravnatelj medicinske ustanove, bivši ministar koji je izdao nacionalne interese prodajom energetike postaje viceguverner HNB-a. Zbog svih nedjela koje je Tomislav Čorić uz blagoslov Andreja Plenkovića počinio Hrvatskoj ne bi smio završiti uhljebljivanjem u HNB već u prostoriji dva sa tri. Plenkoviću će sigurno biti lakše da tamo završi s mjesta viceguvernera HNV-a, a ne s mjesta ministra. Ali upravo takvo taktiziranje dokaz je da je Plenkovićeva Hrvatska dotaknula dno. S ovim imenovanjem gospodina Tomislava Čorića za viceguvernera HNB-a Hrvatska je izgubila i obraz i ugled. Ja se iskreno nadam kako HNB ima dobre zaštitne mehanizme. Ima osiguranu imovinu i ima sigurne međunarodne rezerve. S novim viceguvernerom sve to moglo bi postati nesigurno sudeći po njegovom djelovanju dok je bio ministar. Nadam se da uskoro nećemo čitati kako je dio rezervi predan na čuvanje Mađarskoj uz potpis viceguvernera Čorića, ali ni to nije nemoguće. Sjećamo se dobro u veljači ove godine Mađarska središnja banka aktualnom guverneru Vujčiću dala je nagradu od pola milijuna kuna. Možda su Mađari na taj način udobrovoljili Vujčića da u ovom slučaju bude cito i cito je. Nakon energetike i poljoprivrednog zemljišta Mađarska nam preuzima najvažniju financijsku instituciju u zemlji. Ovo je prvi put u povijesti RH od proglašenja nezavisnosti da se politiziraju monetarne institucije u ovoj zemlji i to direktnom instalacijom člana vlade i člana HDZ-a u njezine najviše strukture upravljanja. Zbog svega što sam navela SDP s gnušanjem odbija prijedlog Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove i nećemo podržati Tomislava Čorića [[Upadica: Hvala.]] za viceguvernera HNB-a.
Hvala lijepa. Gospodin Marko Pavić zastupat će stavove HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora. Kolegice i kolege, danas u ime kluba obrazlažem upravo prijedlog dr. Tomislava Čorića za viceguvernera HNB-a. Zanimljivo je, a vidjeli smo to i na Odboru za financije kako su svi najedanput stekli doktorate iz ekonomije, iz monetarne politike, dr. Čorić je upravo jedan od rijetkih stručnjaka u Hrvatskoj iz monetarne politike. Jučer je to potvrdio prof. Primorac na odboru, čovjek koji je upravo doktorirao na euru i na tečajnom mehanizmu kojem je Hrvatska i gdje Hrvatska ulazi u eurozonu s 1.1. slijedeće godine. Ugled HNB-a koji isto tako oporba želi obezvrijediti dovoljno govori evo i jučerašnji sastanak Christine Lagarde sa premijerom Plenkovićem u Davosu. Dovoljno govori dolazak potpredsjednika Europske komisije Dobrovski sa slijedeći tjedan u Zagreb koji je on sam bio premijer Latvije i uvodio euro u Latviju. Dovoljno govori i Europska komisija gdje uz Irsku, Hrvatska jedina država koja je u potpunosti izašla iz makroekonomskih neravnoteža. Dakle, za viceguvernera HNB-a predlažemo stručnjaka, čovjeka koji ima karijeru i van ministarstva, koji je doktorirao upravo na tom području u trenutku kada Hrvatska ulazi u eurozonu. Ugled HNB-a u inozemstvu apsolutno stoji, sve i optužbe koje smo imali koje su bile za nezakonito trgovanje guvernera Vujčića odbacili smo ih Odboru za financije. I još jedanput Tomislav Čorić doktorirao je na uvođenju eura, zajedno smo bili i u povjerenstvu za ulazak Hrvatske u euro i po struci jedan je od rijetkih ljudi koji su monetarni stručnjaci sa doktoratom. Ako on nije kandidat za viceguvernera onda stvarno ne znam tko bi bio. Kada gledamo, a na odboru su jučer kritike bile na njegov rad u ministarstvu, na mandat ove vlade. Znam da oporba ima stav i naravno da se neće složiti sa politikama vlade, ali ajmo pogledati što je ostalo i u mandatu ministra Čorića. Da je samo završio LNG, žao mi je da nema kolegice Ahmetović koja se htjela bacati pred bagere i zaustavljat LNG na Krku, samo da je završio LNG u ovoj krizi, nasljeđe koje ostavlja iza sebe je 57% hrvatskog plina dolazi iz LNG-a je dovoljno. Samo da je to. Zajedno s njima, bio sam mu državni tajnik smo pokrenuli program Zaželi koji zapošljava 20.000 žena u ruralnom području. Samo da je ta dva projekta ostavio iza sebe ostavio je puno, a uz to je pokrenuo značajna ulaganja u vodnom sektoru skoro 18 milijardi kuna u vodni sektor, vodovode, pročišćivače otpadnih voda, povećala se stopa kontinuiranog tj. stopa odvajanja otpada došla je na 41% sa 26% i skoro 4 milijarde kuna u razvrstavanje otpada, donešena je Strategija nisko ugljičnog razvoja i ono što je bitno osigurano je 25 milijardi eura za sljedećih 10 godina od čega skoro 40% i iz instrumenta sljedeće generacije iz eu fondova ide za zelenu tranziciju. U održivom razvoju i Hrvatska je doprinijela na bio sam i osobno na klimatskoj konferenciji COP26 u Glazgowu gdje je premijer i ministar Ćorić su najavili da Hrvatska odustaje od investicije ugljen do najkasnije 2023. i da ćemo zaštititi trećinu Jadrana. Sve ovo govori da je mandat bio uspješan, ali ako kažemo da to tvrdimo mi iz kluba vladajuće koalicije HDZ-a ajmo pogledati brojke, ajmo pogledati brojke koje jasno govore, a koje je i Europska komisija procijenila da je Hrvatska jedina uz Irsku izašla iz bilo kakvih makroekonomskih neravnoteža. Što se tiče inflacije ona je uvezena, sve zemlje imaju inflaciju, ali dalje nama rast i rast plaća je jači od stope inflacije kada gledamo cijeli mandat Andreja Plenkovića. Trenutačno smo na 70% stope razvoja BDP-a u odnosu na prosjek EU, bili smo 2015. na 61%, ulaganje u europske fondove, europski fondovi su promijenili Hrvatsku već sam rekao doprinos ministra Ćorića posebice na pitanju zaštite okoliša i razvoj gospodarstva, 12,5 milijardi kuna uložene u mjere zapošljavanja, spašenih 700.000 radnih mjesta. Hrvatska je bila u procesu prekomjerne makroekonomske neravnoteže, sjećamo se da je vladi Zorana Milanovića tri puta spuštano kreditni rejting, mi smo imali tri godine suficita 2019. smo izašli iz prekomjerne makroekonomske neravnoteže, a ove godine smo bez makroekonomskih neravnoteža. Udio duga nam dovoljno pada i zadovoljit ćemo sve kriterije, sljedeći tjedan vjerujem da izvješće Europske komisije i dolazak potpredsjednika Komisije Dombrovskisa značit će konačno agreement na ulazak Hrvatske u eurozonu i tu će HNB imati značajan udio. Iako smo svjesni iseljavanja mladih i demografije, rast gospodarstva je zavidan toliko da sada imamo milijun i 600 tisuća zaposlenih što je puno više nego praktički kad od 2008., a vjerujem da ćemo ove godine i premašiti stopu zaposlenosti odnosno broj zaposlenih u sljedećih u prošlih 20 godina. Stopa nezaposlenosti istodobno pada 6,5% je hrvatski prosjek, 6,2% je prosjek EU, a plaće kontinuirano raste u mandatu vlade Andreja Plenkovića i ministra Ćorića 1.824 kune, prešli smo tisuću eura prosjek Hrvatske, prešli smo 8.300 u gradu Zagrebu, minimalna neto plaća 3.750 kuna 500 eura. Dakle, ukoliko je bio stvarno toliko loš ministar od kud ove brojke onih koji nas apotekarskom vagom procjenjuju, kreditne rejting agencije, Europska komisija, Svjetska banka, Europska centralna banka? Ako je stvarno tako loš ugled HNB-a kako to da smo izašli iz stope makroekonomske neravnoteže i kako to da je premijer Plenković toliko dobro primljen i kako to da je prije ulaska Hrvatske u tečajni mehanizam u srpnju 2020. da nam je Europska centralna banka posudila i dala stala iza Hrvatske u covid krizi sa 2 milijarde eura, mi smo njima dali 15 milijardi kuna? Sve to je dovelo do stabilizacije i kreditnog rejtinga i pada kamatnih stopa, a dr. Ćorić još jedanput kao stručnjak, kao jedan od rijetkih ljudi koji se bave monetarnom politikom koji ima karijeru i van ministarstva vraća se natrag u područje u kojem je potekao doktorirao je na tečajnom mehanizmu 1.2 u kojem su sada u Hrvatskoj, sada uskoro izlazimo iz njega odnosno 1.1. ulazimo u europsku zonu i kao takav vjerujem da će bit itekakav doprinos radu HNB i isto tako značajan doprinos Hrvatske ulasku u eurozonu. Kritike da možda sad nije trend za ulazak u eurozonu upravo ne stoje jel time smanjujemo kamate, time omogućavamo lakše zaduživanje naših građana i time omogućavamo bolji život hrvatskih građana. Zaključno, klub HDZ-a poduprijet će ovaj prijedlog zaključka odbora u kojem dr. Tomislava Ćorića predlažemo za viceguvernera HNB-a. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin Božo Petrov da, zastupat će stavove kluba Mosta. Izvolite.
Poštovani saborski zastupnici, zastupnice, dragi građani. Ovakvih panegirika ne bi se postidjeli najveći grčki pjesnici, rimski pjesnici. Pa ja mislim ono kada ovako narod čuje pa to je divota. To je divota. Ja mislim da kada postavljate osobu na ovako važno mjesto mislim da osim formalnog zadovoljenja uvjeta tipa postojanja diplome Ekonomskog fakulteta mislim da bih se usudio reći da stotine tisuća ljudi danas u Hrvatskoj zadovoljava taj uvjet. Mislim da je potrebno procijeniti vještine i sposobnosti te osobe, profil ili vrijednosti te osobe, jer mislim da ne bi bilo zgorega taj čovjek će primati koliko desetina tisuća kuna plaću mjesečno? Mislite da je potrebno samo imati diplomu i doktorat Ekonomskog fakulteta? Ja mislim da je potrebno puno više od toga, jer biste onda trebali napraviti javni natječaj pa pozvati ljude da se prijave. Zato mislim da je potrebno dobro, dobro sagledati. Pa hajmo pogledati vještine, sposobnosti, profil, karakteristike, vrijednosti čovjeka kojeg vi predlažete. On je bio zadužen za energetiku. U energetici čovjek proveo mađarizaciju energetskog sektora. Danas smo još ovisniji o uvozu električne i druge vrste energije iz Mađarske u Hrvatsku, još više dalekovoda, plinovoda danas dolazi iz Mađarske u Hrvatsku. Bravo! Također krenulo se u liberalizaciju energetskog sektora pa se brže bolje povlačilo nazad kako su uletili u to na vrat na nos, tako su na vrat na nos izlazili iz te liberalizacije energetskog sektora sve pod ravnanjem tog čovjeka kojeg vi predlažete za viceguvernera Hrvatske narodne banke. Druga stvar, odnosno treća stvar hidroelektrane također spadaju u energetiku kojom je on upravljao. Što ste napravili po pitanju hidroelektrana Ličko Lešće? Kunili se u Karlovcu ljudima da ćete popraviti stanje. Jel' se nešto napravilo? Nije ništa. Čuli, prečuli, obećali, zaboravili, završila priča. Istu takvu hidroelektranu danas gradite kod Kosinja sa istom problematikom, jednakom neučinkovitošću. Isti čovjek kojeg danas predlažete za viceguvernera. Da, hvalili ste se da ste završili LNG, mislim da se trebate sjetiti tko vam je započeo LNG, koje ste vi otpore davali za LNG. Započeo ga je MOST, ali na stranu to. Što se tiče energetike što ste napravili, odnosno što je gospodin kojeg predlažete za viceguvernera napravio po pitanju solara. Pa dan danas još više solara ima u Sloveniji, u Finskoj, u Norveškoj nego što ih ima u Hrvatskoj. I on je za to bio zadužen koliko godina? Gospodarenje otpadom iduća stvar. Što je napravio? Prvi dan potaknuo da se nastavi sa građenjem županijskih centara gospodarenjem otpadom dokazano neučinkovitih Marinščina, Kaštjun pokazatelji. Jedino što su to postala, mogu postati skupljališta gdje se trebaju graditi spalionice jer se ne zna iskoristiti otpad kao resurs. To je još jedan uspjeh istog ovog čovjeka. Na čelu ministarstva kojeg je on vodio govorimo još uvijek o vještinama i sposobnostima. Nakon toga, da u tome nisu riješili niti razdvajanje otpada, niti sabirne centre po Hrvatskoj ali dobro. Hajmo malo gledati profil, malo vrijednosti, upravljanje, menadžment. Pa najbliži suradnik istog ovog čovjeka optužio ga je za jedno od najvećih afera u tom sektoru, afere koja će koštati državu dvije milijarde kuna Krš – Pađene javno rekao USKOK-u pa znate ja sam sve postupao, nisam kriv, postupao sam po nalogu ovog čovjeka kojeg vi želite imenovati viceguvernerom. Dobro. Ima dalje također njegovi biseri izjava, govorimo malo i o profilu, malo o vještinama, malo o sposobnosti pa dođu izjave inflacija. Ma dajte molim vas! Katastrofičari iz MOST-a 11. mjesec. Koji je danas mjesec? Peti. Koliko je inflacija? 9%. Jeste sigurni da je 9%? Ja mislim da je dvoznamenkasta brojka. To su procjene. Ja mislim da su za viceguvernera jako bitne procjene, njegovo znanje, njegovo iskustvo, njegove vještine. Valjda sve to u kombinaciji daje procjenu. Procjena ma dajte koja inflacija prije pet mjeseci. Isto tako procjena sljedeća. Bit će problem sa tržištem energenata cijena energenata će rasti. Ma dajte molim vas! Danas se trebate moliti da vam cijena goriva po litri bude barem 13 kuna ako ne više, to je njegova procjena. Isto tako prije pet, šest mjeseci dok je bio na čelu sektora hoćete još jednu njegovu procjenu? Koliko danas unaprijed trebate platiti nabavku plina, a koliko ste trebali prije. I tko je kriv za to? I tko je kriv što danas ne morate naručiti unaprijed plin pa danas plaćamo puno veću cijenu? Čija je to odluka? Tko je sjedio u ministarstvu ove tri godine? Čovjek kojeg vi predlažete za viceguvernera, a dalje od njegovih postupanja koja opet govore i o profilu i o vrijednostima dodjeljuju se koncesije netransparentno ali bitno da je bio u klubu u Slovenskoj. Prate se interne komunikacije novinara, stranački se zapošljava, bitno je da ima samo brending T.Č i na sve ovo nagrada viceguverner, samo. Pa ljudi što treba napraviti da postaneš guverner ako ovo nije dovoljno za guvernera, nego samo za viceguvernera. Pa šta oni trebaju napraviti da postanu guverneri? Pa ovo treba Nobelova nagrada, a ne viceguverner. Pa ne znam kako vam ne opada obraz? Kažete da je diploma dovoljna. Hoće li isti čovjek sutra kad po vašem nalogu i dizanjem mehaničkih ruku jer vi ne smijete ne dignut ruku makar vam opo obraz 100 m ispod zemlje, hoće li i on izjaviti kao sadašnji viceguverneri da oni ne mogu ništa napraviti po pitanju inflacije, egzogeni uzorci, uzroci, lijepo je kad uvale tako jednu primamljivu riječ egzogeni, nisu naši, ne možemo ništa. Pa dobro ljudi što radite na tim mjestima, što primate 30, 40, 50 tisuća kuna plaću ako ne znate i ne možete ništa napravit, pa prepustite mjesto nekom drugom, al očito je tu da bi primao plaću. Mene zanima kad biste pošteno mogli reći bi li ova osoba se mogla po ovim uvjetima zaposliti na privatnom tržištu, bi li? Bi, zašto ne proba, pa istom ovom čovjeku kada je pitanje njegovom, njegovim mogućnostima su poduzetnici govorili odlazi, na prosvjedima poduzetnici su govorili odlazi, mora da je debelo zaslužio, kolko, 30, 40 tisuća kuna plaću mjesečno. I ne želim ja pljuvati čovjeka, nije to u pitanju, ja nijednom nisam spomenuo ime jer su mi imena nebitna, bitan je način i bitno je što radi se u državi. Ja bih volio da ljudi ovo zapamte, da ovo zapamte u trenutku kad im bude jako teško, a već im je teško kad ne mogu spojiti kraj s krajem, kada moraju birat oće li kupiti kruh ili litru ulja onda se sjete, trebaju se barem sjetiti nasmiješenog lica ovih ljudi jer njima je dobro, njima je dobro radi glasova na izborima koji su dobili ti ljudi, zato mogu vedrit, oblačit i haračiti državom i neka se građani toga sjete, neka pogledaju sebe i što oni trebaju napraviti za 5 tisuća kuna, a što može napraviti čovjek i dobiti nagradu za 30 tisuća kuna mjesečno, neka se sjete toga, posebno na onaj dan idućih izbora.
Sada je na redu Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka i gđa. Sandra Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Jedan od zapravo prvih naših nastupa i otvaranja pitanja u saboru bilo je vezano za ministra Ćorića. Dakle, čim smo došli otvorili smo pitanje njegove umješanosti u aferu Krš-Pađene, već tada smo isticali i direktno ga ovdje pitali, direktno ga ovdje pitali je li se sastajao sa investitorima u Krš-Pađene prije nego li im je potpisao odluku kojom je poništio odluku prethodnog ministra i time zapravo omogućio da ne moraju raditi dodatnu procjenu utjecaja na zaštićeno područje kako bi mogli završiti svu dokumentaciju do kraja te godine i time zadržati status povlaštenog proizvođača po tarifama iz 2013.g. čini mi se koji im omogućuju odnosno omogućivali bi im ogromnu zaradu u budućnosti koju naravno sve plaćaju naši hrvatski građani. Tada je ministar Ćorić rekao da se on inače sastaje sa investitorima i da se čini mi se ne sjeća da jel to bilo prije da se sastao s njima, prije te odluke ili nakon. Naravno, kasnije istragom USKOK-a sve smo saznali i vidjelo se da je zapravo pod utjecajem investitora i donio takvu odluku kakvu je donio. Potpuno je jasno da slučaj Rimac dovodi do velikog rizika za bivšeg sada ministra Ćorića i da je toga Andrej Plenković itekako svjestan, on zna da sa svakim novim svjedočenjem, sa svakim novim korakom u istrazi da će se ministar, ministru Ćoriću fotelja trest i to je naravno vrlo vjerojatno razlog zašto ga je i maknuo iz vlade i to svi znamo. Međutim, mi zapravo svi ovdje koji sjedimo, saborski zastupnici koji biramo vladu, kojima vlada odgovara, pa i svaki ministar nikada nismo dobili objašnjenje, nekakvo normalno objašnjenje zašto je ministar Ćorić morao otići iz vlade. Čuli smo nešto o umoru, mislim svima je valjda jasno da to ne može biti argument i da to nije argument i da se time zapravo ponižava ova institucija sabora koja ponavljam bira te ministre i razrješava te ministre. Ne da samo da nismo dobili objašnjenje zašto ide nego dapače smo od premijera čuli hvalospjeve o njegovoj političkoj ostavštini na mjestu ministra gospodarstva i održivog razvoja. I u situaciji gdje je premijer izuzetno zadovoljan tim jednim ministrom on ga smjenjuje bez objašnjenja HS. A ja ću vas podsjetiti da osim afere Krš-Pađene političko nasljeđe g. Ćorića bit će zarobljavanje energetske politike Hrvatske i energetske infrastrukture Hrvatske od strane susjedne nam države Mađarske. Podsjetit ću vas da je po početku covid krize najavljeno zatvaranje Riječke rafinerije na 4 mjeseca i to uz obrazloženje ministra Ćorića da je uslijed covida potražnja za derivatima pala za 20% pa eto možemo zatvoriti riječku rafineriju. Istovremeno izvršni direktori mađarskih kompanija kažu da će njihova rafinerija, ali isto tako rafinerija u Slovačkoj raditi 100%-nim kapacitetom. Nakon toga dolazi do ugovora o izvozu hrvatske nafte na preradu u Mađarsku. Međutim, nije samo problem u tome što mi nismo sami prerađivali i stavljali na tržište naftu. Nego je i problem bio u tome o čemu sam posebno jednom ovdje u saboru govorila da je ta nafta prodavana po vrijednosti nižoj od vrijednosti koju ta nafta ima na svjetskom tržištu s obzirom na kategorizaciju kvalitete te nafte. Pri čemu samo u tom jednom mjesecu u veljači 2021. godine izgubili nekih 60 do 80 milijuna dolara, dolara, samo na toj razlici u cijeli, a profitirao je tko, Mađarska. Kada smo govorili o problemima Rafinerije Sisak, kada smo govorili o problemima prerade nafte u Hrvatskoj, o problemima izvoza pitali smo između ostalog ministra Čorića koliki je trošak dekomisije Rafinerije Sisak i svih objekata na kopnu i na moru u Ininom vlasništvu koji prestaju s radom ili su planirali prestati s radom u idućih 5 godina i da li zna koliko je Talijanima plaćen otkup platforme i da li će trošak skupe dekomisije ostati na teret hrvatskim građanima. Nikad nismo dobili odgovor. To je isto nasljeđe ministra Čorića. Pitali smo da li se, da li je u Budimpešti razgovaro o proširenju kapaciteta LNG-a u korist Mađarske, nismo dobili odgovor. Ono što znamo u međuvremenu je da su Mađari zakupili jedan značaj dio kapaciteta LNG-a. Reći ću vam još nešto zanimljivo o političkom nasljeđu. Kada smo pitali kako ćemo u ovoj krizi i gdje ćemo skladištiti plin i kako ćemo osigurati opskrbu plinom, uvjeravalo nas se da je to riješeno jer imamo LNG. Kada smo postavili pitanje ali LNG kapaciteti su rasprodani privatnim kompanijama unaprijed, dakle postoje ugovori između ostalog i za Mađare, isto tako smo postavili pitanje šta je sa skladišnim kapacitetima glavnog kopnenog skladišta. To je u redu. Danas dobivam službenu potvrdu u službenom dokumentu Ministarstva gospodarstva i zaštite okoliša gdje se u stajalištima obraćaju Europskoj komisiji da neće moći naša vlada osigurati skladišne kapacitete na način koji je to propisala Europska komisija jer šta, su skladišta rasprodana, kapaciteti su rasprodani do 2026. privatnim akterima na tržištu. Jel ste ikada to čuli od bivšeg ministra Čorića, jel ste to čuli od novog ministra Filipovića, niste. Čuli ste da će sve biti u redu. A taj ključni podatak nismo dobili i onda ga dobijemo u službenom stajalištu Vlade RH spram neke direktive Europske komisije. Kada smo govorili o važnosti toga da investicije u obnovljive izvore energije budu vlasništvu građana RH i države tada nam se govorilo da je ovo tržišna ekonomija i da privatne investicije moraju biti prisutne u obnovljivim izvorima energije. Ok. Do čega ćemo se dovesti takvom politikom? Isto do onog do čega smo se doveli sa takvim pristupom plinu. Do iste stvari. Do toga da nećemo moći upravljati tim tržištem, strateškim zalihama, skladištima itd., jer eto privatno tržište i privatni investitori su zakupili kapacitete i šta ćemo sad. Ta, to će nam se dogoditi sa obnovljivcima za 10 godina ako se nastavi politika Tomislava Čorića da se umjesto građanske energetike o kojoj govorimo već 2 godine ovdje, da se isključivo potiču velike investicije u obnovljive izvore energije, velike solarne elektrane, vjetroelektrane tipa Krš Pađene koje su rukama privatnih investitora i onda ću vaj ja pitati koji dio naše energetske infrastrukture je u vlasništvu građana RH i države. Koji će biti za 10 godina udio našeg vlasništva i kako ćemo time upravljati? I sad na kraju tog političkog nasljeđa koje nam je ostavljeno na području energetike, svih afera koje su se dogodile, ministar Čorić postaje viceguverner. Ima jedna zanimljiva odredba u Zakonu o NHB-u viceguvernerima odnosno članovima savjeta, a to je da u tom trenutku ne smiju biti saborski zastupnici ili na funkciji na vladi. Eto, neće biti baš u tom trenutku. Ali recite vi meni kako je HNB neovisna institucija kad su im guverneri bivši ministri koji su bili ministri ili saborski zastupnici s mandatom na ledu do prekjučer. Kako je to neovisna institucija? Hvala.
Hvala i vama na točnosti, vremenskoj točnosti. Gospodin Marijan Pavliček, Klub zastupnika Hrvatskih suverenista.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, bolje živim nego ministar. Ovaj poznati stih Mladene Grdovića će najbolje opisati lik i djelo Tomislava Čorića nakon sutrašnjeg glasovanja i imenovanja na mjesto viceguvernera. Tomislav Čorić 5 i pol godina u Vladi RH, u početku kao ministar rada i mirovinskog sustava, a zadnje dvije godine kao ministar gospodarstva i održivog razvoja. Neću se ovdje baviti brojnim aferama koje se lijepe uz ministra Čorića jer vjerujem u hrvatske institucije, vjerujem u njihovu profesionalnost i neovisnost i vjerujem da će se pozabaviti kako USKOK tako i DORH sa njegovim potencijalnim aferama. Ali ću se pozabaviti sa njegovim radom u Ministarstvu gospodarstva, Ministarstvo gospodarstva trebalo bi bit ministarstvo br. 1 u RH koje bi trebalo stvoriti preduvjete za daljnji gospodarski rast RH. RH je nekad bila industrijska država, danas smo država prvenstveno uslužnih djelatnosti i turizma. Sve velike investicije RH zaobilaze već godinama u širokom luku. Zadaća Ministarstva gospodarstva da stvori preduvjete za ulazak stranih investitora, za otvaranje novih radnih mjesta, prvenstveno u proizvodnoj djelatnosti, za ulazak greenfield investicija. 2020.g. već kada je Tomislav Ćorić preuzeo mandat i dobrim dijelom upravljao resorom Ministarstva gospodarstva izravna strana ulaganja, strane investicije u RH su iznosile 1,3 milijarde dolara. Istovremeno te iste 2020.g. izravne strane investicije u Republiku Srbiju su iznosile čak 3,4 milijarde američkih dolara, a u Republiku Mađarsku čak 4,3 milijarde dolara, a da ne pričam o tome o kakvim se investicijama radi. Znači kod nas se prvenstveno ulagalo u turističku infrastrukturu, u telekomunikacijsku infrastrukturu, a najmanji dio upravo u proizvodnju u upošljavanje novih i otvaranje novih radnih mjesta. Pa koja je velika strana tvrtka proizvodna ušla u RH u zadnjih nekoliko godina? Niti jedna. Malo, malo čujemo da autoindustrija odlazi u Slovačku, u Mađarsku, u Srbiju, u Sloveniju, a Hrvatsku zaobilaze svi u širokom luku jer smo prvenstveno vrlo nestabilni za ulaganje, jer imamo lošu poduzetničku klimu, jel imamo korupciju koja se pojavljuje u svim porama našeg društva, posebice u politici, posebice u vrhu politike. I po čemu će taj Tomislav Ćorić ostati upamćen? Najveći doseg mu je slikanje sa mladom aktivisticom Gretom povodom jednog sastanka kada je ona mislim bila ovdje u Zagrebu i zahvaljujući svemu tome, toj njegovoj sposobnosti on će postati viceguverner HNB-a, imat će oko 40.000 kuna plaću neto, dok će većina naših radnika i dalje raditi za 4.000 do 5.000 kuna. I koju sliku šaljete hrvatskoj mladeži? Koju sliku šaljete običnim malim ljudima? Pa upravo zbog ovakvih stvari ljudi vam odlaze iz države, upravo zbog ovakve nepravednosti ljudi odlaze. Jasno je da imate pravo postaviti svog čovjeka, ali postavite čovjeka koji je sposoban, koji se pokazao u svom poslu, a to Tomislav Ćorić definitivno nije.
Time smo zaključili raspravu, glasat ćemo kada se steknu uvjeti. Nastavak rada je sutra u 9,30 točka je Prijedlog zakona o provedbi Uredbe Vijeća EU od lipnja 2019.g. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju odluka o bračnim sporovima i u stvarima povezanim s roditeljskom odgovornošću te o međunarodnoj otmici djece. Vrlo važna tema, molim vas da dođete, recite i svekolikom pučanstvu da dođe jel da i to je prijedlog zakona br. 278. Glasovanje u 12,00 i to kažite molim vas. Hvala lijepa i odmorite se. SJEDNICA PREKINUTA U 18:16 SATI
i sada nastavljamo sa izjašnjavanjem o amandmanima na Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2022. godinu i projekcija za 2023. i 2024. godinu. Uz prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2022. godinu i projekcija za 2022. i 2023. i 2024. godinu podneseni su i prijedlozi izmjena i dopuna financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2022. godinu i projekcija planova za 2023. i 2024. godinu s obrazloženjem za Hrvatske vode, Hrvatske ceste, Centar za rekonstruiranje i prodaju, Hrvatsku agenciju za osiguranje depozita, Fond za zaštitu okoliša, energetsku učinkovitost, Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, Hrvatske autoceste, HŽ Putnički prijevoz, HŽ Infrastruktura. Predlagatelj Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli: Odbor za financije i državni proračun, zastupnica Boška Ban Vlahek, zastupnik Damir Bajs, zastupnik Stjepan Kovač, zastupnica Barbara Antolić Vupora, zastupnica Marijana Puljak, zastupnik Mišel Jakšić, zastupnica Marija Selak Raspudić, zastupnik Miro Bulj, zastupnik Ante Kujundžić, zastupnica Katarina Peović, zastupnica Andreja Marić, zastupnici Ljubica Lukačić i Siniša Jenkač, zastupnici Branka Juričev-Martinčev, Josip Begonja, Hrvoje Zekanović i Franko Vidović, Klub zastupnika Mosta, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka i Klub zastupnika SDP-a. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Prvi su amandmani na opći dio. S nama je uvaženi državni tajnik Zdravko Zrinušić, krećemo s amandmanom broj 1, odnosno s 1. amandmanom Odbora za financije i državni proračun, izvolite državni tajniče.
Hvala vam lijepo poštovani gđo. potpredsjednice HS-a, uvažene zastupnice i zastupnici. Amandman broj 1 Odbora za financije i državni proračun se prihvaća.
Postaje sastavni dio prijedloga. Amandman br. 2 Odbor za financije i državni proračun, izvolite očitovanje, državni tajniče.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio prijedloga. Krećemo s amandmanima na Državno izborno povjerenstvo RH. Amandman br. 3 zastupnice Marije Selak Raspudić, izvolite očitovanje, državni tajniče.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća obzirom da nije propisana mogućnost elektroničkog glasovanja smatramo nepotrebnim osiguravati sredstva za njegovo uvođenje.
Hvala lijepa. Zastupnica Selak Raspudić, izvolite obrazloženje.
Ne prihvaćam obrazloženje i tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje. Naime, ne postoji niti jedna prepreka, osim nedostatka vaše dobre volje da se i zakonski ova materija uredi na način da unaprijedimo demokratske procese u RH i konačno uvedemo elektroničko glasovanje. Naravno, tu postoji supstancijalni problem, a to je što je nama temeljni cilj razviti demokraciju u Hrvatskoj, a vama je temeljni cilj spriječiti demokraciju u Hrvatskoj i to ne samo ove napredne procese poput elektroničkog glasovanja, nego i ove uobičajene koji su već ozakonjeni, kao što je, recimo, referendum, pa smo onda računali da možda s obzirom da ste uštedjeli na referendumu koji se neće održati, a da je zakon praćen i tumačen kako treba, on bi se sigurno održao i da je poštovana volja naših građana, mogli ste eto, ta sredstva preusmjeriti da pokažete vlastitu progresivnost u elektroničko glasovanje. Tako da svakako nećemo prihvatit ovo obrazloženje i tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje. Hrvatskoj treba više, a ne manje demokracije kao što vi uporno pokušavate unutar svog mandata realizirati.
Hvala. Glasovat ćemo o amandmanu kad se steknu uvjeti. Nastavljamo sa amandmanima na proračunski dio koji se odnosi na Vladu RH, amandman broj 4 Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, izvolite državni tajniče, očitovanje.
Hvala. Amandman se ne prihvaća. Riječ je o Uredu za udruge, dakle kao stručna služba Vlade RH osigurava dostatna sredstva za provedbu mjera iz svoje nadležnosti, a u kontekstu provedbe mjere aktivnosti iz nove Strategije sprječavanja korupcije za razdoblje '21. do 30. Sredstva su osigurana za provedbu programa edukacije u, o kriterijima i mjerilima dodjele donacije i sponzorstva udrugama civilnoga društva. Što se tiče inače sredstava usmjerenih na borbu i sprječavanje korupcije, one se osiguravaju na aktivnostima drugih nadležnih državnih tijela. Hvala.
Hvala vama. U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, kolegica Urša Raukar, izvolite.
Zahvaljujem. Ah, Bože. Dakle, dosta jasno i poznato da je u Hrvatskoj korupcija prvi problem i za funkcioniranje države, prvi razlog iseljavanja, ogromnog iseljavanja mladih i potentnih generacija pa je dosta začuđujuće da Vlada izdvaja 16 500 kuna, 16 500 kuna dakle, 2 tisuće više nego prošle godine, što je manje od jedne plaće državnih dužnosnika. Po percepciji korupcije mi smo na jednom od prvih mjesta u Europi i uopće ne znam više nakon svih afera koje smo imali u Hrvatskoj, ponestaje mi riječi da objasnim ovaj amandman i zatražim u ime zeleno-lijevog bloka da se povećaju sredstva bar na 2 milijuna što isto ne smatramo dovoljnim, ali bar je neki signal da ova Vlada se zaista mislim obračunati sa korupcijom jer pretpostavljam da sa 16 500 kuna za godinu dana će nam korupcija samo narasti, znači mi sa ovom stavkom od 16 500 kuna zapravo radimo na tome da se korupcija razvije. Da li je to u interesu RH? Mi mislimo da nije i tražimo glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Glasovat će se o amandmanu. Nastavljamo dalje. Amandman br. 5 zastupnice Marije Selak Raspudić, državni tajniče, očitovanje.
Amandman se ne prihvaća. Tematski je sličan prethodnome, dakle uz istovjetno obrazloženje, samo bih ponovio da je ovdje riječ o Uredu za udruge kao stručne službe Vlade koja ova sredstva osigurava za edukaciju o kriterijima i mjerilima dodjele donacija i sponzorstva udrugama civilnoga društva, a sredstva vezana za borbu protiv korupcije osiguravaju se na pozicijama drugih nadležnih državnih tijela. Hvala.
Hvala. Kolegice Selak Raspudić, dodatno pojašnjenje amandmana.
Ne prihvaćam obrazloženje i tražim da se o navedenom amandmanu glasuje. Ovaj amandman koji sam predložila i prilikom izglasavanja proračuna, isto ste ga odbili, a sad vidim da ga predlažu i drugi klubovi, što je naravno, dobro i što podržavam. Bila sam tada, možemo reći, vidovita. Evo, predvidjela sam da će se Vlada morati provjetriti i da će vam doista trebati sredstva za borbu protiv korupcije. I naravno, niste me htjeli slušati i niste odobrili ta sredstva. A sada ja bih vas upozorila da premda jeste Ćorića pospremili u HNB pa taj slučaj očito nećemo u dogledno vrijeme istraživati što je možda jedan od razloga zbog čega ova sredstva značajno smanjujete, ostaju nam tu Paladina, ostaje nam tu Ministarstvo poljoprivrede i brojne druge još uvijek ranjive i problematične točke u vašoj vladi zbog čega nemojte molim vas dozvoliti da još jednom moram biti vidovita, da vas unaprijed upozoravam da će vam ta sredstva trebati. Bit će i vama i građanima RH lakše da učinite jednu od ove dvije stvari ili unaprijed izdvojite sredstva za borbu protiv korupcije koja će nam gledajući dosadašnji slijed događaja očito biti potrebna ili da konačno ozakonite svoju praksu i dodate posebnu stavku u proračunu, sredstva za borbu za korupciju i onda možete tu prenamijeniti sredstva i može korupcija nastaviti cvasti kao što je i dosada bio slučaj u RH jer treće nije realna mogućnost, a nešto od ovoga dvoje sigurno će se dogoditi.
Ispričavam se nisam čula jeste rekli na početku tražite glasanje? Je. Glasovat ćemo o amandmanu. Nastavljamo dalje, 6. amandman iste zastupnice, zastupnice Selak Raspudić. Izvolite obrazloženje državni tajniče.
Hvala. Amandman se ne prihvaća. U ovoj godini ured će kao nositelj provedbe mjera iz novoga nacionalnog plana, ali i Zakona o ravnopravnosti spolova kao i na temelju Konvencije Vijeća Europe o sprječavanju borbe protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji stavljati naglasak na promicanje znanja i svijesti o ravnopravnosti spolova i zaštitu od diskriminacije kroz organizaciju određenog broja okruglih stolova i javnih tribina, kampanju, istraživanja u suradnji sa znanstvenoistraživačkim institucijama, tiskanje relevantnih publikacija i sl. Za sve prethodno navedeno ured je u skladu sa svojim kapacitetima i u odnosu na broj zaposlenih planirao dostatna sredstva. Hvala.
Hvala. Kolegice Selak RAspudić obrazloženje amandmana.
Ne prihvaćam obrazloženje, tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje. O čemu se radi? Pa kako je krenulo uskoro ćemo proslaviti 10. obljetnicu ne donošenja nacionalnog plana ravnopravnosti spolova, a pamtim to kao da je bilo danas kada smo govorili o Planu otpornosti i oporavka pa sam vas upozorila da u njemu uopće nema ravnopravnosti spolova što je bio jedan od nužnih zahtijeva Europske komisije za odobravanje sredstava. I onda ste se dosjetili da u završnoj verziji … ravnopravnost spolova u sve stavke našeg Plana otpornosti i oporavka kako bi privukli potrebna sredstva. Međutim, u praksi vidi se da vas ta politika i dalje niti najmanje ne zanima Kao predsjednica Odbora za ravnopravnosti spolova dokle god se nalazi na toj funkciji neću dozvoliti koliko je u mojoj moći, a u mojoj moći je barem da javno upozoravam da nam se bliži 10. obljetnica toga da plan još uvijek nemamo, premda obmanjujemo ne samo hrvatsku nego i europsku javnost da ćemo ga donijeti, a on nam je preduvjeti da bismo mogli realizirati sredstva koja smo odlučili privući iz EU. Dakle, ovo je jedna velika sramota za ovu vladu i onu prethodnu, a ovo što vi govorite da će se u ovoj godini to konačno dogoditi, pa evo to slušamo već skoro cijelo desetljeće. Da, tražit ću da se o ovom amandmanu glasuje. Ja vas samo potičem da u praksi realizirate ono što ste na papiru napisali.
Hvala. Glasovat ćemo o amandmanu. Vi ste slobodni državni tajniče. Pozivam sada državnog tajnika g. Branka Hrga koji će se očitovati o pristiglim amandmanima na proračunski dio koji se odnosi na Ministarstvo obrane. Amandman br. 7 Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice. Amandman se ne prihvaća. Za razvoj cyber sposobnosti sredstva su planirana u državnom proračunu za '22.g. prema predviđenoj dinamici provedbe projekta. Na aktivnosti duhovna skrb planirana su sredstva za duhovnu skrb djelatnika Ministarstva oružanih snaga u skladu s ugovorom između Svete Stolice i RH o dušobrižništvu katoličkih vjernika pripadnika oružanih snaga i redarstvenih službi RH tako da se sredstva u ovoj aktivnosti ne mogu umanjivati.
Hvala. Dodatno obrazloženje amandmana kolegica Urša Raukar Gamulin. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, ugroza nacionalne sigurnosti od strane cyber napada je danas sasvim sigurno jedna od najvećih i najrealnijih prijetnji za sustav nacionalne sigurnosti i to je apsolutno svima jasno i zbog toga mi opetovano tražimo da se ta sredstva povećaju jer se ti napadi događaju dnevno, učestalo i potrebno je MORH ojačati upravo na toj strani. I uz to naravno razvoj cyber sigurnosti sasvim sigurno će znači jedan veliki potencijal za razvoj IT industrije domaće, to ne treba zaboraviti, a isto tako druge sve velike investicije u vojnu opremu je usmjerena na uvoz i to je jedan od razloga zbog čega treba povećati cyber sigurnost. Ja bih rekla u današnje vrijeme sada nažalost pratimo uživo rat u Ukrajini i rekla bih da je povećanje cyber sigurnosti momentalno nešto važnije od duhovne skrbi koju možemo dobiti i po crkvama i tako drugim institucijama, a cyber sigurnost je ono što će nas vjerojatno spasiti ako će biti potrebno. Hvala vam najljepša i zato tražimo naravno glasanje o ovom amandmanu.
Hvala. Glasovat ćemo o amandmanu. Hvala vam lijepa državni tajniče. Pozivam državnu tajnicu Tatjanu Vukobratović Spasojević, pardon zamjenicu državnog tajnika Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje. Krećemo sa amandmanom br. 8 zastupnice Katarine Peović. Izvolite gospođo zamjenice državnog tajnika očitovanje.
Dobar dan.
Dobar dan.
Poštovanje, pozdravljam sve prisutne. Amandman se ne prihvaća jer planirana financijska sredstva po prijedlogu izmjene i dopuna Državnog proračuna RH za 2022. su dostatna kao i limiti i projekcije koje imamo za '23. i '24. planira iznose 4 miliona i 700 tisuća kuna, to je ovim budžetom za ovu godinu i planirano, ako ste pratili ranije je taj iznos bio znatno manji. Cilj je u stvari da se ovim sredstvima do kraja godine poveća državni fond odnosno stambeni fond kojim će se žrtve obiteljskog nasilja stambeno zbrinjavati. I smatramo da je ovo za sada dovoljno i ne prihvaćamo amandman.
Amandman se znači ne prihvaća. Kolegice Peović želite dodatno obrazložiti amandman.
Naravno da želim. Znači ovo vaše obrazloženje je naravno točno, postojala su puno manja sredstva u prošlom proračunu 600 i nešto tisuća kuna. I onda ste na nagovor nekoliko nas zastupnika i zastupnica povećali ta sredstva bitno na 5 milijuna kuna, ali pazite vi zapravo ovim činom skidanja tih sredstava sa ove cifre koja je uistinu bila značajna dokazujete dvije stvari. Jedna stvar je da zapravo ne mislite u tom segmentu napraviti ono što bi trebao napraviti jer su i 5 milijuna kuna nedostatna sredstva da bi se to napravilo. A drugo što također nije dobro za državni proračun koji ajmo reći sad na početku evo mojih izlaganja amandmana je pretakanje šupljeg u prazno ali u okvirima onoga šta je zadano to je realna, realna recimo strategija. Ali ono što vi ovdje pokazujete da imate stavke u proračunu i to možda niste vi odgovorni, ali sigurno je ministar Marić koji zapravo služi ko kasica prasica. I onda se zapravo stavi bombastično ogromna sredstva u jednu stavku, a onda se po potrebi u rebalansu iz tih stavki jednostavno uzima koliko treba za nešto drugo jer se ovo i onako i ovako ne misli do kraja riješiti niti uistinu zbrinuti žrtve obiteljskog nasilja, a upozoravam znači to su svi koji su taj amandman predlagali, a mi smo ga predložili već u prošlom rebalansu, znači prošlog proračuna. Svi su govorili do porasta obiteljskog nasilja uistinu je došlo nakon razdoblja, dugotrajnog razdoblja korone, svi pokazatelji su alarmantni i potrebno je uistinu uložiti puno sredstava da bi se ta slika riješila, ali to se ne može riješiti na taj način da se zapravo pa čak i rekla bi iznimno iznenađeni smo bili znači kad ste povisili tu stavku, povećaju sredstva, a onda se zapravo ne napravi ono što bi trebalo napraviti sa uistinu dostatnim ili donekle dostatnim sredstvima koja su bila povećana u tom [[Upadica: Hvala.]] proračunu u 12. mjesecu. Tražit ću da se o amandmanu glasa.
Hvala, vi naravno tražite, ok glasovat ćemo o amandmanu. Hvala vam gospođo zamjenice državnog tajnika. Nastavljamo s amandmanima na proračunski dio koji se tiče Središnjeg državnog ureda za razvoj digitalnog društva. O pristiglim amandmanima u ime Središnjeg državnog ureda očitovat će se državni tajnik Bernard Gršić. Dobar dan. Krećemo, amandman broj 9. zastupnice Marije Selak Raspudić. Izvolite obrazloženje državni tajniče.
Hvala lijepo potpredsjednice sabora. Amandman se ne prihvaća. Dakle, navedena aktivnost financiranje iz projekta je EU ugovorom o dodjeli bespovratnih sredstava u kojem su elementi projekta i sadržajem i troškovima definirani, odobreni i potpisani u trenutno važećem ugovoru te bi svaka promjena tog ugovora zahtijevala odobrenje od posredničkog tijela.
Hvala. Kolegice Selak Raspudić, očitovanje ne obrazloženje.
Ne prihvaćam obrazloženje i tražim da se o navedenom amandmanu glasuje. Prvo nejasno je ako bi zahtijevalo odobrenje, u čemu je problem, odobrenje ako se može zahtijevati onda se može povratno i dobiti. Drugo, ovakav način rasprave o proračunu je izrazito neozbiljan. Vrlo često slušamo objašnjenja poput ova stavka se ne može mijenjati. Ukoliko se stavke ne mogu mijenjati ili to morate jasno naglasiti u ovom šturom prijedlogu rebalansa koji nam nudite ili dajte lažna objašnjenja i imamo pravo mijenjati sve stavke unutar državnog proračuna. Da bismo imali suvislu raspravu u kojoj amandmani bez obzira da li ih vi odbijate nešto znače, moramo imati jasno objašnjeno jer mi nemamo uvid u vaše ugovore koje su to stavke koje se ne mogu mijenjati, a koje se stavke ne mogu mijenjati da ne slušamo nejasna objašnjenja, poput treba se tražiti odobrenje. Meni to ništa ne znači, možete ga tražiti, tražite ga. A što sam tražila u ovom konkretnom amandmanu? Naime, nastavno na prethodnu politiku poruku, a to je da nam treba unapređenje demokracije u RH i elektroničko glasanje ovaj amandman također traži unapređenje elektroničkog sustava RH i digitalne pismenosti. Ja ću vas podsjetiti zašto je to nužno. Što je bilo s popisom stanovništva i debaklom koji je uslijedio kada sustav nije profunkcionirao na vrijeme? Što je sa sustavom e-građanin? Što je sa digitalizacijom obrazovanja koja je bila nužna za vrijeme korona krize? Što je sa svim ostalim procesima koje u današnje izrazito izazovno vrijeme zahtijevaju elektronički pristup različitim bazama podataka da ne spominjem neuređene zemljišne knjige i sve ono što godinama mori naše građane. Dakle, doista smatram da je sredstva potrebno preusmjeriti za tu svrhu.
Hvala. Glasovat ćemo o amandmanu kad se steknu uvjeti. Amandman broj 10., predlagateljica ista zastupnica, kolegica Selak Raspudić. Izvolite državni tajniče, očitovanje.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Dakle, ovdje se radi o projektu koji je trebao biti financiran iz programa, Operativnog programa Učinkoviti ljudski potencijali 2014. i 2020. godine koji nije ugovoren stoga ta sredstva potrebna. Aktivnosti će provoditi kroz mehanizam za oporavak i otpornost.
Hvala. Kolegice Selak Raspudić vaše očitovanje odnosno dodatno obrazloženje amandmana, izvolite.
Ne prihvaćam obrazloženje i tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje. Ako sam vas dobro razumjela postoji stavka u državnom proračunu u kojoj postoje određena sredstva za projekt koji nije potpisan odnosno nije realiziran. Pa što radi kao stavka u državnom proračunu? Dakle, postoji stavka koja ne postoji. Pa dobro je to za znati i za hrvatskoj javnosti jasno predočiti. Ovo postaje naime sve zanimljivije. Dobro, moj amandman na nepostojeću stavku u državnom proračunu ću tražiti da ima postojeće glasovanje da bih dodatno podcrtala očiti amaterizam u predlaganju državnog proračuna jer za razliku možda od nekih zastupnika, ja sam doista prošla sve stavke državnog proračuna iako sad ne znam zašto sam to činila kad vidim da ono što piše ne odgovara nužno hrvatskoj stvarnosti. Naime, tražila sam i ovdje podizanje digitalnih kompetencija stanovništva, da se zato osiguraju sredstva jer moramo biti svjesni hrvatske realnosti, a ona je takva da veliki broj naših građana još uvijek ne zna koristiti sustav e-Građanin niti je upoznat sa svim komparativnim prednostima i načinom korištenja ostalih elektroničkih dostupnih baza i mi bi tu trebali ići proaktivnije prema stanovnicima, tako da sve one baze koje jesmo razvili, a kao što sam ranije rekla, trebamo unaprijediti, doista budu korištene od strane naših građana. Evo, dakle, ostajem pri ovom nepostojećem amandmanu na nepostojeću .../nerazumljivo/... postojećem amandmanu na nepostojeću stavku i tražit ću da se o njemu glasuje.
Naravno da ćemo glasovati o njemu. Idemo dalje, g. državni tajniče, mislim da ste vi završili s vašim .../nerazumljivo/ [[Upadica: Još jedan.]] Molim? Aha, imamo još jedan, pardon. Amandman br. 11, predlagateljica zastupnica Selak Raspudić, izvolite očitovanje.
Amandman se ne prihvaća. Dakle kao i u prethodnom slučaju, radi se o aktivnosti u državnom proračunu koja ima iznos 0 iz razloga što projekat nije ugovoren u razdoblju od 2014. do 2020. g. odnosno njegovo sufinanciranje nije osigurano, a aktivnosti će se provoditi kroz Mehanizam za oporavak i otpornost.
Hvala. Dodatno obrazloženje amandman, kolegice Raspudić, Selak Raspudić.
Ne prihvaćam obrazloženje i tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje jer opet imamo stavke u proračunu koje su nepostojeće i za koje se ne predviđaju sredstva, pa možete jednostavno olakšati proračun i maknuti stavke koje neće imati sredstva jer se proračun zove proračun jer u njemu postoji neki račun, a on obično nije 0 kuna, barem za nas koji bi htjeli da to prati neku logiku stvari. Ovdje sam naravno tražila da se jača svijest o medijskoj digitalnoj pismenosti, vjerujem da ne treba objašnjavati zašto je to nužno, mi se danas doista nalazimo u jednom vidu virtualne stvarnosti gdje se čak i ratovi dobivaju na temelju medijske propagande, dapače i težište navodnih ili nominalnih vladinih politika je upravo na razdvajanju lažnih od istinitih vijesti i ukoliko doista želimo u praksi imati vjerodostojne informacije, a ne manipulaciju, sintagmu vjerodostojne manipulacije, ponovo u nečije političko profitiranje, što se često događa, moramo razvijati medijsku i digitalnu pismenost naših građana sa stavkama koje postoje u proračunu kroz račun tako da imaju neka sredstva sebi dodijeljena, inače bismo mogli pomisliti da je proračun esej, a ne račun na temelju kojeg će se koristiti sredstva koja imamo u RH na raspolaganju za javne svrhe.
Hvala. Glasovat ćemo o ovom amandmanu. I sad smo završili. Idemo dalje. Amandmani na Središnji državni ured za demografiju i mlade, s nama je zamjenik državne tajnice g. Ante Babić, dobar vam dan i krećemo s amandmanima. 12. amandman, uvažena zastupnica Selak Raspudić, izvolite očitovanje.
Poštovani potpredsjednice HS-a, poštovana zastupnice, amandman se ne prihvaća jer su planirana sredstva dostatna za ostvarivanje planiranih mjera. Imajući u vidu činjenica o utrošenim sredstvima u '21. g. te planiranim aktivnostima u '22. g. sredstva u okviru ove aktivnosti predviđene su za financiranje projekata udruga usmjerenih podršci roditeljstvu sukladno već objavljenom pozivu za prijavu projekata udruga za 2022. g., a ista su dostatna za planirani broj financiranih projekata. Ovaj preostali dio financiranih sredstava odgovara kontinuiranim godišnjim aktivnostima Središnjeg državnog ureda za demografiju i mlade i aktivnostima usmjerenim senzibilizaciji javnosti o ulozi i značaju roditeljstva.
Hvala lijepa. Izvolite kolegice Selak Raspudić.
Ne prihvaćam obrazloženje, tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje. Da su navedena sredstva bila dostatna i politike kvalitetno realizirane, mi danas ne bi morali govoriti o demografiji kao temeljnom problemu i izazovu s kojim se susreće RH i to u kontinuitetu. Dakle, ovdje sam tražila da se povećaju sredstva za demografske politike, jasno je u kojem smjeru se ona mogu trošiti. Evo, već i na tragu ovih trenutno ponuđenih mjera, ne treba nam dopust za očeve koji je minimalan u trajanju od samo 10 dana, treba nam puna naknada za porodiljni dopust unutar cijele godine dana izbivanja za maksimalnu plaću, a ne sada predviđenih 7,5 tisuća kuna i treba nam, ono za što se mi zalažemo i politički, jedinstven dječji doplatak kao mjera koja će potaknuti obitelji i olakšati im život sa djecom. Dakle u svakom slučaju, ne mogu prihvatiti ovo obrazloženje, tražit ću da se o amandmanu glasuje. Sredstva koja se izdvajaju za demografske politike koje su dugoročne su itekako nedostatna, što vidimo i po tome da se te politike ne realiziraju kada su najavljene, a sada kada će se neke od njih realizirati, danas upravo čitamo medijske natpise, ne realiziraju se u opsegu koji je bio predviđen prilikom predizbornih obećanja. Dakle svakako više sredstava za demografske politike ukoliko želimo uopće imati održiv ekonomski sustav, odnosno gospodarsku politiku RH.
Pardon. Glasovat ćemo o amandmanu. Idemo dalje. 13. amandman, predlagateljicca zastupnica Selak Raspudić, izvolite zamjeniče državnog tajnika.
Ovaj amandman, ispričavam se [[Upadica: Sve u redu. Izvolite.]] Ovaj amandman se također, ne prihvaća. Naime, najvećim dijelom sredstava s navedene aktivnosti namijenjeni su kroz programima potpore i općinama i gradovima RH u '22. g. i to od 1. do 4. skupine indeksa razvijenosti, financijska sredstva su već unaprijed dogovorena s korisnicima financijske potpore, a odnosi se na razdoblje od 1.9.2021. g. do 31.08.2022. g. Ovaj preostali dio financijskih sredstava sa aktivnosti koje ste naveli odgovara kontinuiranim godišnjim aktivnostima i provedbi mjera demografske politike Središnjeg državnog ureda za demografiju i mlade.
Hvala. Kolegice Selak-Raspudić dodatno obrazloženje amandmana?
Ne prihvaćam obrazloženje i tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje. Naime, tražila sam da se izdvoje dodatna sredstva za demografske politike u Republici Hrvatskoj i sa ove proračunske stavke kao i ove prethodne što sam detaljnije i pojasnila. U svakom slučaju ako ne želite izdvajati dodatna sredstva, a složit ćemo se svi da je riječ o najozbiljnijem dugoročnom problemu sa kojim se susreće Republika Hrvatska onda bi bar mogli razmisliti da postojeća sredstva kvalitetnije usmjerite, jer recimo jedna od demografskih mjera sa kojima ste se itekako hvalili u posljednje razdoblje, a to je ona da se kroz financijske potpore omogući povratak iseljenika iz Republike Hrvatske nije polučila gotovo nikakav uspjeh, pa evo ako ne želite izdvojiti dodatna sredstva za ono što sam vam prethodno navela onda barem vas molim da preusmjerite ova postojeća sredstva u kvalitetnije projekte koje će imati realan, točnije konkretan učinak na demografsku revitalizaciju Republike Hrvatske.
Hvala. Hvala vam. Morat ćemo glasovati. Četrnaesti amandman zastupnica Selak Raspudić. Izvolite državni tajniče očitovanje.
Hvala vam lijepa. Ni ovaj amandman se ne prihvaća. Naime, planirana sredstva dostatna su za ostvarivanje planiranih mjera. Imajući u vidu činjenicu o utrošenim sredstvima u 2021. godini ali i planiranim aktivnostima u 2022. godini. Dakle, ugovori sa udrugama su potpisivani krajem 2021. godine, te financiranje projekata za 2022. godinu što možete zapravo vidjeti i na našim mrežnim stranicama i u jednom dijelu je to već pokriveno. Planirani iznos osigurava dostatna sredstva za ove projekte do kraja 2022. godine. Preventivne aktivnosti provode se i kroz redovite programe i aktivnosti klubova i centara za mlade, te lokalne i regionalne info centre koji se isto tako sufinanciraju iz proračuna samog Središnjeg državnog ureda za demografiju i mlade.
Hvala. Kolegice Selak-Raspudić dodatno obrazloženje.
Ne prihvaćam obrazloženje i tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje. Naime, o čemu je točno riječ. Radi se o prevenciji nasilja među mladima, vrlo ozbiljnom problemu. Dapače, nedavno smo u Hrvatskoj javnosti imali priliku pratiti jedan tragičan slučaj dječaka koji je napadnut u školskom okruženju, a koji se navodno, istraga je još uvijek u tijeku pokušao zataškati. Nasilje među mladima je ozbiljan problem sa kojim se sve više susrećemo, a koji je i potenciran situacijom kojoj smo svjedočili u prethodno vrijeme, a to je corona kriza gdje se može pratiti također i na žalost stvar o kojoj se gotovo uopće ne priča, porast mentalnih oboljenja mladih, pa čak i samoubojstava posebice djevojčica ispod 12 godina. Imajući sve te podatke u vidu, a aktivno pratim i tražim MUP-ovu statistiku mislim da je nužno osigurati dodatna sredstva za prevenciju nasilja među mladima pogotovo a to ću naglasiti imajući u vidu da ste vi smanjili ta sredstva. Dakle, ja tražim jedan minimum da se ona vrate u onu prethodnu projekciju, a naravno da bi bila i sretna da se osiguraju dodatna sredstva kao što sam već naglasila. Pa nedavno smo svjedočili jednom slučaju gdje je očito da ne samo da se mladi nalaze u jednom krugu nasilja nego da i nadležni organi odnosno oni koji su im najbliži školski sustavi ne znaju to nasilje prepoznati i kvalitetno procesuirati.
Hvala. Glasovat ćemo i o ovom amandmanu. Hvala vam zamjeniče državne tajnice. Idemo dalje. Amandmani na proračunski dio koji se odnosi na Ministarstvo unutarnjih poslova. Sa nama je državni tajnik Žarko Katić, dobar vam dan. Petnaesti amandman zastupnice Selak Raspudić, izvolite obrazloženje odnosno očitovanje.
Hvala gospođo potpredsjednice, cijenjene zastupnice i zastupnici. Amandman broj 15. Vlada ne prihvaća. Obzirom da se projekt potpore radu i opremanju policije odnosi isključivo na izvor financiranja pod stavkom 52. – Ostale pomoći a taj izvor se koristi samo za projekte dogovorene sa davateljem pomoći. Ministarstvo unutarnjih poslova je puno zadnjih pet godina uložilo u opremanje policije, tome se pitanju pristupa ozbiljno. Cijenimo vašu namjeru, međutim i Državni inspektorat je u svom prijedlogu izmjena i dopuna Državnog proračuna za 2022. godinu i projekcijama za 2023. i 2024. planirao sredstva temeljem realno iskazanih potreba kako bi se osigurao nesmetan rad inspektorata. Stoga se ne može prihvatiti uzimanje sredstava s jedne stavke i prebacivanje na stavku kako ste vi predložili.
O.k. Vlada amandman ne prihvaća. Kolegice Selak Raspudić želite reći nešto dodatno? Izvolite.
Ne prihvaćam obrazloženje i tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje. Naime, tražila sam dodatnih milijun kuna za potporu radu i opremanju policije. Policija radi iznimno osjetljiv posao u neadekvatnim i potplaćenim uvjetima, a mi kao saborski zastupnici svakodnevno susrećemo policiju budući da je i naše radno mjesto, odnosno naš trg na žalost još uvijek neopravdano odvojen od građana grada Zagreba, Republike Hrvatske i ostalih turista koji bi htjeli prošetati možda i najljepšim trgom u gradu Zagrebu Markovim trgom. Imajući u vidu da ih svakodnevno susrećemo doista osjećam osobnu odgovornost da kažem nešto i o njihovom statusu. Neadekvatne plaće su svima dobro poznate, ali recimo i policajci koji nas ovdje čuvaju doista se nalaze u neadekvatnim uvjetima u boksovima koji su zimi hladni, a ljeti previše vrući. Tako da postoji i na konkretnom primjeru onoga s čime se neposredno suočavamo i na široj razini načina na koji je opremljena naša policija. Puno razloga da se ovaj dodatni milijun kuna utroši da bi se osigurala njima kvalitetnija sredstva za njihov rad, tako da ću tražiti da se o navedenom amandmanu glasuje.
Naravno da ćemo glasovati. Idemo dalje, amandman broj 16. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite očitovanje.
Hvala lijepa. Vlada ne prihvaća ovaj amandman jer radi se o EU projektima i sufinanciranjima vezanim uz civilnu zaštitu te iznos planiranih sredstava u skladu sa stvarno utvrđenim projektima i planovima koji se provode. Ističem važnost osiguranja dovoljnih sredstava kako je to ovim izmjenama i dopunama proračuna i planirano za sprječavanje ilegalnih migracija i stoga se ta sredstava ne bi mogla smanjivati. Hvala.
Kolegica Urša Raukar Gamulin, izvolite.
Da, dakle mi u ovoj državi smo svjedočili dvjema enormnim katastrofama, to su 2 potresa i pandemija i mislim da ne treba više trošiti riječi na obrazlaganje važnosti sustava civilne zaštite. Osim elementarnih nepogoda tu su i realne klimatske promjene koje se neće događati nego se događaju. Evo baš jučer nažalost smo ponovno svjedočili enormnom uništavanju i posljedicama tuče i nevremena i tornada u Sisku. Dakle, sustav civilne zaštite je nešto što nam je apsolutno neophodno i mi stalno tražimo povećanje sredstava za taj, za taj sektor. Moram reći da nam je drago, mi razumijemo da vlada ne može prihvatiti naše amandmane, onda u tajnosti povećava, ipak povećava novce za civilnu zaštitu. Nama je to ok, jasno nam je da je vama tako lakše ali glavno da se ipak nešto događa, no ne događa se dovoljno. Pred nama je opet sezona, turistička sezona, sezona vrućina i ljetnih požara na obali i mi još uvijek eto nemamo uspostavljenu i turistička sezona, dakle nemamo uspostavljenu hitnu službu helikoptersku, nemamo dovoljno sredstava za vatrogasne postrojbe i za civilnu zaštitu i smatramo da je to naprosto neophodno. No, do slijedećeg rebalansa mi smo sigurni da će vlada u tajnosti sama opet povećati sredstva, a naš amandman odbiti, no ipak inzistiramo na glasovanju. Zahvaljujem.
Hvala vama i glasovat ćemo naravno i o ovom amandmanu. Hvala vam gospodine državni tajniče. Idemo dalje, slijedeći je proračunski dio vezan uz Ministarstvo kulture i medija, s nama je državni tajnik Krešimir Partl, dobar vam dan. Amandman broj 17. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite, očitujte se molim vas o amandmanu.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Sredstva za financiranje programa zaštite i očuvanje kulturne baštine osigurana su u proračunu Ministarstva kulture i medija u skladu sa smjernicama ekonomske i fiskalne politike za razdoblje do 2022. do 2024. Dodatna sredstva su osigurana iz mehanizma za oporavak i otpornost i kroz višegodišnji financijski okvir. Sredstva za restauraciju audiovizualnih dijela osigurani su kroz programe Hrvatskog audiovizualnog centra i Hrvatskog državnog arhiva, a dodatna sredstva će biti osigurana kroz višegodišnji financijski okvir kao i u minulom razdoblju kad smo kroz projekt digitalizacije kulturne baštine osigurali 48 miliona kuna iz čega je nabavljena i oprema i za Hrvatski državni arhiv i za HRT za digitalizaciji i restauraciju filmske baštine. Hvala.
Znači amandman 17. vlada ne prihvaća. Kolegice Gamulin Raukar.
Ah, dobar dan, kako ste? Ponovno se o istoj temi razgovaramo i dok se mi razgovaramo iz mjeseca u mjesec filmovi propadaju. I vi to znate kao i ja da filmovi propadaju zato što su kemijski procesi takvi kakvi jesu i oni su nezaustavljivi. Vi ne možete nešto digitalizirati ako niste restaurirali. Tempo restauriranja cjelovečernjih klasičnog filma je 2 godišnje. Podsjetila bih vas da u 4 godine, a ministrica Obuljen je to napisala da će se svakako brinuti od '17. do '21. upravo oko restauracije hrvatskog klasičnog filma, u Srbiji je restaurirano 28, u Makedoniji 32 i svaki od tih filmova je imao svoju novu premijeru, da proslavi svoj novi život. To je način na koji se jedna država brine za svoju kulturnu baštinu. A što mi radimo u Hrvatskoj? Mi dozvoljavamo da nama nestaju klasici kao što je Bauer, kao što je Mimica, kao što je Zafranović, Grlić koji vam je uostalom pisao ja mislim već 3 pisma. Mi dozvoljavamo da nam nestane Fabijan Šovagović, da nam nestane Ana Karić, Relja Bašić, zauvijek. Zauvijek. I vi to vrlo dobro znate gospodine. Ja vas pitam da li ste vi spremni preuzeti odgovornost za nestanak filmske baštine? Jeste li spremni preuzeti tu odgovornost? Ja doista prozivam s ovog mjesta Ministarstvo kulture kao odgovorno za nestanak totalni filmskog, filmske baštine hrvatski klasični film. I naravno da tražim glasanje o amandmanu.
I naravno da ćemo glasovati o amandmanu. Idemo dalje, slijedeći amandman, amandman broj 18. uvaženog zastupnika Mira Bulja. Izvolite gospodine državni tajniče vaše očitovanje u ime u vlade.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća. Znači Ministarstvo kulture djeluje sukladno važećim propisima prije svega Zakonom o financiranju javnih potreba, da bi neki program bio odobren treba se prijaviti na natječaj, o njemu treba dati svoje mišljenje vijeće za kulturna dobra. Ako se takav program prijavi bit će razmotren u okviru važećih propisa.
Hvala. Amandman znači 18. se ne prihvaća, kolega Bulj dodatno obrazloženje izvolite.
Hvala. Poljud stadion Nogometnog kluba Hajduk, poljudska lipotica 2015. godine vaše Ministarstvo kulture upisalo je listu zaštićenih dobara kulturnih, krov je devastiran ugrožava života naših navijača, evo danas je Finale kupa očekujemo tu titulu danas, cili Split, Dalmacija, svi navijači Hajduka od Iloka do Dubrovnika. Svake godine predlažem ovaj amandman, krov ugrožava živote ljudi, navijača, gledatelja stoga ne vidim niti jedan razlog zbog čega takav odnos centralne države prema nogometnom klubu Hajduku. Hajduk će i bez vas živjeti vječno, on će i bez vas biti najjači klub u RH i ljubav prema Hajduku se rađa. Hajduk je institucija i nemate pravo izrugivat se s NK Hajdukom. Jeste li vi bili kad na Poljudu? Jeste li vidjeli na koji način to funkcionira? I Hajduk je prvi klub koji je metnuo šahovnicu još u Australiji, prvi klub bez zvijezde kolega Đakiću već kad vičete. Hajduk je klub koji živi u našim srcima, Hajduk je i Poljud nešto što će ostati svim generacijama. Vaš je smiješak i kolege Đakića smiješak koji se izrugiva sa Torcidom koja je dala najveći obol u Domovinskom ratu možda od svih navijačkih skupina i najveći broj poginulih u Domovinskome ratu, izrugivat se sa tim institucijama je urušavanje identiteta ali ciljano. Stoga uložite nešto u Dalmaciju koju ste zaboravili [[Upadica Glasovac: Vrijeme.]] uložite u Hajduk, ali Hajduk živi vječno.
Tako je ŽV. Tražite glasanje pretpostavljam kolega Bulj, glasovanje tražite o amandmanu? Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] da vječno glasovanje. Ok. Glasovat ćemo i o ovom amandmanu br. 18. Hvala vam. Nastavljamo dalje. Sad će nam se pridružiti državni tajnik Tugomir Majdak jer krećemo na amandman vezano uz Ministarstvo poljoprivrede. Izvolite, dobar vam dan. 19. amandman uvažena kolegica SElak Raspudić. Izvolite državni tajniče molim vas da se očitujete o amandmanu broj 19.
Hvala. Dobar dan svima. Amandman se ne prihvaća. Za provedbu većine aktivnosti predviđenih planom za sprečavanje i smanjenje otpada hrane 2019.-2022.g. sredstva su osigurana u okviru NPOO-a RH, konkretno iz mjere Unapređenje sustava doniranja hrane u RH ukupne vrijednosti 32 milijuna kuna. U tom je kontekstu objavljen program potpore za infrastrukturno opremanje banke hrane i posrednika u lancu doniranja hrane na temelju kojih će do kraja lipnja ove godine biti raspisan javni poziv u vrijednosti 30 milijuna kuna. Također u pripremi je i pokretanje Internet platforme za sprečavanje otpada od hrane i nadogradnja IT sustava za doniranje hrane te će se pristupiti dobrovoljnim sporazumima za sprečavanje otpada od hrane. Do kraja 2023.g. provest će se godišnje edukativne kampanje smanjenje prekomjerno bacanje hrane i realizirati projekte infrastrukturnog opremanja banke hrane i posrednika u lancu doniranja hrane. Amandman se ne prihvaća iz razloga što su sredstva osigurana na razdjelu Vlade RH namijenjena za podmirenje djelovanja 14 proračunskih korisnika koji su organizacijski klasificirani unutar razdjela 0.20 Vlade RH, a usmjereni su na koordinaciju aktivnosti za postizanje ciljeva programa vlade za razdoblje 2020.-2024.g. koordinacija aktivnosti za provedbu NPOO-a 2021.-2026. te aktivnosti vezane za uvođenje eura kao službene valute u RH. Zahvaljujem.
Hvala vama. Znači amandman 19 vlada ne prihvaća. Kolegice Selak Raspudić želite li dodatno obrazložiti? Da. Izvolite.
Inzistirat ću na ovom amandmanu, ne prihvaćam obrazloženje i tražit ću da se o njemu glasuje. Trenutno prije ove galopirajuće inflacije četvrtina hrvatskog stanovništva je bila u riziku od siromaštva, ta će brojka rasti dramatično. Možemo pretpostaviti da se i cinično izrazimo da možda nam neće trebat sredstva za doniranje hrane jer nitko neće imati višak hrane koju bi mogao donirati imajući u vidu činjenicu da je inflacija u ključnim životnim potrepštinama, a ne ona opća inflacija već sada dvoznamenkasta. O čemu se ovdje konkretno radi? Smatram da jedna od ključnih politika na koje se treba fokusirati Vlada RH u ovom izazovnom razdoblju za životni standard, za preživljavanje naših građana upravo sustav banaka hrane odnosno unapređenje sustava doniranje hrane. Kako situacija trenutno stoji na tom planu? Još 2019.g. vi ste dobili detaljno razrađen plan od relevantnih znanstvenih institucija kreiranja banaka hrane i dalje u 2022.g. nije se pristupilo njihovoj realizaciji, a predvidjeli ste ih tek za 2023.g. i to tek kroz Plan otpornosti i oporavka koji će kao deus ex machina riješiti sve probleme u RH do onog trenutka dok kad ne shvatimo da je netko zabrljao i sa uzimanjem sredstava iz tog fonda unutar EU pa ćemo možda morati vraćati i plaćati iz našeg vlastitog proračuna. Tek dva veća trgovačka lanca su danas uključena u sustav e-doniranja hrane. Cijeli sustav općenito ima nekih nedovoljnih mizernih 60-ak korisnika. Dakle, da bi građani RH preživjeli naredno razdoblje svi viškovi hrane moraju biti kvalitetno i diskretno usmjereni potrebitim građanima, to se može jedino povećanjem ove stavke i konačnim implementiranjem banki hrane u RH.
Hvala vam lijepa. Glasovat ćemo i o ovome amandmanu. Hvala vam lijepo državni tajniče. Prije nego što nastavimo sa amandmanima ja ću zamoliti sve zastupnice i zastupnike da pozdrave naše današnje goste koji su s nama ovdje na galeriji, a to su učenice [[Pljesak]] OŠ Ružičnjak iz Zagreba i djevojčice Ženskog odbojkaškog kluba Našice, dobar vam dan još jednom, dobrodošli i lijepo vas pozdravljam u ime svih zastupnica i zastupnika. Hvala. Nastavljamo dalje s amandmanima. S nama je državna tajnica Spomenka Đurić ispred Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU. Izvolite. Amandman br. 20 uvažene zastupnice Boške Ban Vlahek, izvolite državna tajnice, molim vas očitovanje.
Cijenjena potpredsjednice, cijenjeni zastupnici. Amandman br. 20 stajalište hrvatske Vlade je da ga ne prihvaća iz razloga jer je planirani iznos na ovom amandmanu od 379 milijuna kuna dostatan za izvršenje svih ugovorenih obaveza po osnovi sufinanciranja projekata ugovorenih iz EU fondova, iz Perspektive '14.-'20. i nema potrebe za dodatnim sredstvima u '22. g. Dodatno, sredstva koja su predviđena na poziciji K-260056 odnose se na već ugovorene nužne izgradnje, odnosno adaptacije objekata te se planirana sredstva isto tako, ne mogu smanjiti.
Amandman 20 znači Vlada ne prihvaća. Uvažena zastupnica Ban Vlahek, želite dodatno obrazloženje? Izvolite.
Želim i zahvaljujem. Projekt, rekonstrukcija i revitalizacija i fortifikacija Starog grada Čakovec čiji je korisnik Međimurska županija podrazumijeva revitalizaciju i rekonstrukciju najvećeg spomenika kulturne baštine u Međimurskoj županiji i feudalne baštine u Hrvatskoj. Odbijate amandman uporno već nekoliko puta, ja ih redovito podnosim, ali dozvolite mi da citiram premijera Plenkovića sa otvorenja 13. srpnja 2021. g. upravo sa otvorenja ove vrijedne baštine u Međimurskoj županiji, pa vas molim da saslušate, želim zahvaliti svima koji su dali svoj doprinos ovom fenomenalnom projektu. Ovo je još jedna potvrda koliko je članstvo Hrvatske u EU korisno jer je projekt s 85% financiran europskim sredstvima i predstavlja jedan od najvidljivijih i najkvalitetnijih europskih projekata. Pomoći ćemo, naravno da projekt zaslužuje državnu pomoć, to su troškovi gdje je probijena financijska konstrukcija i rekao sam na sastanku sa županom da ćemo pomoći. Nećemo mi ignorirati projekat koji je ovako lijep i važan, naći ćemo sredstva za to. Ignorirao je premijer jednako kao što je ignorirao i taj zahtjev za sufinanciranje poslanog od strane župana Posavca 26. srpnja 2021. S obzirom se nadam kako nećete ignorirati ovaj nacionalno važan projekt i kako ćete saslušati svog premijera g. Plenkovića koji je obećao tu izdašnu pomoć od 6 milijuna kuna, kako bi se mogla završiti i ovaj financijski trošak i zatvoriti ta financijska konstrukcija, tražim da se glasa o navedenom amandmanu. Hvala lijepo.
Glasovat ćemo o amandmanu, naravno. Hvala vam lijepa. Nastavljamo dalje. Sad će nam se pridružiti državni tajnik iz Ministarstva mora, prometa i infrastrukture, g. Tomislav Mihotić, dobar vam dan. Krećemo. Amandman br. 21 Kluba zastupnika Mosta, molim vas da se očitujete u ime Vlade.
Dobar dan. Pozdrav svima. Amandman se ne prihvaća. Financiranje projekata koje provodi lokalna i regionalna samouprava nije u nadležnosti Ministarstva mora, prometa i infrastrukture te sukladno tome nije moguće planirati sredstva u okviru razdjela 65 Ministarstva mora, prometa i infrastrukture za provođenje navedenog i sličnih projekata. Inače, Ministarstvo kulture što se tiče toga reklo da bi svako daljnje smanjivanje i ovako nedostatnih sredstava za kulturu dovelo u pitanje ne samo održivost već i postojanje kulture i umjetnosti u RH.
Hvala lijepa. U ime Kluba Mosta dodatno obrazloženje da će kolegica Selak Raspudić, izvolite.
Ne brinite, da odmah bude nedvosmisleno jasno, nismo tražili sredstva ni za nešto nekulturno, dapače. Možda se nekome ovo branjenje amandmana čini kao lajanje na mjesec ili čisti larpurlartizam međutim, bez obzira na vaša uporna odbijanja, smatram da je naša temeljna zadaća da predložimo politike koje bi omogućile kvalitetnije raspodjeljivanje proračunskih sredstava jer je to ono što nas čini ozbiljnim političarima. Stoga bez obzira na ovu ignoranciju koja je trenutno prisutna i koja će vjerojatno uslijediti u svim ostalim odbijanjima amandmana, nastavit ćemo inzistirati na implementaciji naših politika. Ovdje sam tražila da se odobre sredstva za jednu građevinu, Kompleks Žabice. Naime, gradonačelnik Rijeke donio je odluku o raspisivanju i provođenju javnog natječaja za prodaju zemljišta radi izgradnje višenamjenske građevine Kompleks Žabica. Ukupna površina građevne čestice Kompleksa Žabica u vlasništvu grada Rijeke i TD Rijeka plus na koje se planira izgradnja višenamjenske građevine Kompleksa Žabica koji obuhvaća autobusni terminal, garažu te poslovne i trgovački sadržaj iznosi 14 810 metara kvadratnih. Vrijednost nekretnine ne određuje samo lokaciju u samom centru grada već i činjenica da će pored Kompleksa Žabica proći nova prometnica koja će povezati cestu D403 s centrom grada. Prodaja ovog zemljišta i koncesijom nad rivom cijeli bi potez od luke Baroš pa do željezničkog kolodvora prešao u ruke privatnih vlasnika, što dugoročno nikako ne može biti u interesu građana Rijeke, stoga tražimo državnu subvenciju projekta Kompleksa Žabica kako bi se izbjegla prodaja zemljišta u centru grada te kako bi se jedan od najvećih tereta lokalne [[Upadica: Hvala.]] i izvršne vlasti nakon 2 desetljeća [[Upadica: Vrijeme.]] neuspješnih pokušaja, napokon ostvario.
Hvala. Glasovat ćemo o amandmanu. Amandman br. 22 zastupnice Boške Ban Vlahek, izvolite očitovanje.
Amandman se ne prihvaća. Projekt DC3 izgradnja obilaznice Nedelišća i Puščine je u nadležnosti Hrvatskih cesta koje ga nisu planirale u financijskom planu za razdoblje '22.-'24. Projekt je moguće uvrstiti u novo financijsko razdoblje 21'.-'27. Sredstva planirana u okviru aktivnosti naknada u cijenu ni goriva za HŽ Infrastrukturu namijenjena su za financiranje željezničke infrastrukture, a koristit će se prioritetno za izgradnju i neophodno investicijsko održavanje određenih željezničkih pruga, slijedom navedenog svako daljnje smanjenje ovih sredstava moglo bi ugroziti sigurnost željezničkog prometa u RH.
Hvala lijepa. Amandman znači vlada ne prihvaća. Kolegice Ban Vlahek želite dodatno obrazloženje? Da, izvolite.
Zahvaljujem. Prije svega bi ispravila izgovor, izgovara se Nedelišće i Pušćine. Državna cesta DC3 na dionici između Čakovca i Varaždina većim dijelom prolazi kroz naseljeno područje, a najkritičnije dionice predstavljaju centri naselja Nedelišće i Pušćine gdje je prisutna potpuna izgrađenost o obje strane ceste s velikim brojem pretežito kućnih priključaka. Sve navedeno znatno smanjuje sigurnost odvijanja prometa na postojećoj cesti što dovodi do potrebe za izmještanjem državne ceste DC3 tj. izgradnjom obilaznice Nedelišća i Pušćina. Pri tome osnovi razlog predviđenog zahtjeva predstavlja izbjegavanje kritične dionice prolaza kroz naseljena područja tj. sigurnosni aspekt. Izgradnjom obilaznice znatno bi se smanjio ukupni promet na postojećoj cesti, a naročito tranzitni. Izgradnjom i korištenjem obilaznice naselja Nedelišća i Pušćine izbjegla bi se sadašnja kolizija tranzitnog i lokalnog prometa koji nepovoljnu utječu na razinu prometne usluge i sigurnosti sudionika u prometu. S obzirom da ste rekli u svojem izlaganju kako će se iznaći sredstva u nekakvom budućem razdoblju ja bi lijepo molila glasanje o ovom amandmanu te se nadam da ćemo u skorom vremenu godinu, dvije iznaći sredstva za ovaj bitan projekat. Hvala lijepa.
Hvala vama, naravno da ćemo glasovati o ovom amandmanu koga vlada ne prihvaća. Slijedeći amandman, amandman broj 23. zastupnika Branke Juričev Martinčev, Josipa Begonje i Hrvoja Zekanovića i Franka Vidovića. Očitovanje vlade molim vas.
Amandman se prihvaća. Na A570333 osiguranje sigurnosno prometnih standarda u zračnim lukama RH dodaje se nova podskupina 363 pomoći unutar općeg proračuna te novi plan ovoj podskupni iznosi 200.000 kuna.
Amandman je prihvaćen, znači postaje sastavni dio prijedloga. 24. amandman zastupnice Antolić Vupore. Očitovanje vlade, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Sredstva potrebna za građenje i održavanje državnih cesta planiranju se i osiguravaju u financijskom planu društva Hrvatske ceste. S obzirom na činjenicu da nije dogovorena spojna točka na granici s Republikom Slovenijom i priključak na cestovnu mrežu Republike Slovenije, nastavak izrade studijske i projektne dokumentacije za podravsku brzu cestu nije moguće predvidjeti do okončanja postupka usuglašavanja spojne točke. Planirani iznos sredstava na ovoj aktivnosti poticanje željezničkog putničkog prijevoza neophodan je za podmirenje svih rashoda koji proizlaze iz ugovorne obveze RH o sufinanciranju obavljanja javnih usluga u općem, od općeg gospodarskog interesa u javno željezničkom prijevozu u RH. Smanjivanje planiranog iznosa negativno bi utjecalo na opseg i kvalitetu usluge javnog željezničkog putničkog prijevoza.
Hvala. Vlada ne prihvaća amandman, kolegice Antolić Vupora želite dodatno obrazložiti.
Svejedno inzistiram na glasovanju, dakle prošlo je više od 20 godina od usuglašavanja oko spojne točke državne ceste D2 sa Slovenijom što je jednostavno neprihvatljivo objašnjenje. Mi smo crtali 5 trasa još kada je bivše županijske vlasti izmijenilo ih se nekoliko i državne vlasti izmijenilo ih se nekoliko. Prosto je neprihvatljivo da se ta spojna točka jednostavno koristi za to da bi građani općine Cestica postali lijevak i bili ovih dana i prije same pandemije i životno ugroženi kada su u naselju Lovrećan morali preticati cijelu kolonu koja je stajala ispred državnog prijelaza Dubrava Križovljanska – Zavrč i to kilometrima pretjecali na suprotnoj strani kako bi došli do svojih domova. To se neće u budućnosti dešavati ja se to nadam, ali neoprostivo je da se takva spojna točka koja je jedina brana za to da se građani općine Cesica jednostavno spase od tranzitnog prometa ne dogovori u predviđeno vrijeme. Zato molim i tražim ministarstvo da se aktivira i da ne govori gađanima tih navedenih općina kroz koje prolazi državna cesta da će se izgraditi, da je sve dogovoreno jer to se komunicira na takav način nego treba priznati, ne nismo dogovorili nakon 20 godina. Pa tko god to bio, ne mislim na vas, svi koji su sudjelovali u tom neuspješnom dogovaranju su krivi. Ali naši budući naraštaji ne smiju biti, moramo planirati ta sredstva i moramo tu cestu dovesti funkcionalnosti kao bi građani općine Cestica postali sigurniji.
Hvala, glasovat ćemo i o vašem amandmanu. Hvala vam lijepa državni tajniče. Evo i meni je zadovoljstvo da danas evo ovako dan kada je puno posjeta Hrvatskom saboru, s nama su ovdje na galeriji članice Kluba žena Domovinskog rata iz Karlovca, stoga koristim ovu priliku da vas lijepo pozdravim, poželim dobrodošlicu u ime svih kolegica i kolega ovaj zastupnika i zastupnica i nadam se da ćete se osjećati ugodno u posjetu Hrvatskom saboru. [[Pljesak.]] Hvala. Sada bih zamolila da nam se ovdje pridruži državni tajnik Željko Uhlir ispred Ministarstva prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine kako bi se uime vlade očitovao o pristiglim amandmanima, dobar vam dan. 25. amandman zastupnice Katarine Peović. Izvolite očitovanje.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća. I to iz razloga što Ministarstvo prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine je osigurala dovoljna sredstva koja će biti dovoljna za provedbu planiranih aktivnosti u 2022. godini. Između ostalog projekt opremanja višenamjenskim borbenim avionom provodi se u cilju zaštite suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti RH što uključuje nadzor i zaštitu zračnog prostora. Vlada RH donijela je odluku o davanju suglasnosti Ministarstvu obrane za preuzimanje obveza na teret sredstava državnog proračuna u razdoblju od 2022.-2026.g. za nabavku višenamjenskog borbenog aviona. Zbog navedenog se sredstva u ovom projektu ne mogu umanjivati.
Hvala. Dodatno obrazloženje kolegice Peović želite?
Da. Reći ću da bez obzira na administrativne prepreke, loptanje sa lokalne na državnu razinu ono što usporava obnovu nesumnjivo je u tome se svi slažu su nedostatna sredstva. I kada kažete da je osigurano dovoljno sredstava onda je logično pitanje zašto se obnova nije pomakla sa nulte točke. U Makarskoj znači 1962. je vlast u roku od 10 dana organizirala svu potrebnu pomoć da se obnove oštećeni objekti nakon potresa. Čitava obnova je završena u nešto više od godinu dana, 60 godina kasnije u 21. stoljeću mi zapravo tehnološki miljama naprednijem i sustavu skoro nakon dvije godine, nakon zagrebačkog i godinu dana nakon petrinjskog potresa nismo se makli s obnovom od mrtve točke, jedva da je išta obnovljeno. Istovremeno raste inflacija, raste siromaštvo, ljudi padaju u sve veće probleme, dugove i kredite kako bi sebi osigurali krov nad glavom i sigurnost pri prolasku pored oštećenih objekata. Doslovno imamo situacije gdje se još nisu niti raskrčile opasne građevine. Čitav proces obnove sigurno bi funkcionirao brže i efikasnije kada bismo usmjerili veća sredstva u obnovu, a rekla bih da je malo cinično da kažete da je opremanje višenamjenskim borbenim avionima prioritet u ovom trenutku u 21. stoljeću kada nije došlo do obnove niti Zagreba, niti Petrinjskog područja pa da jedan jedini avion nabavimo nešto kasnije vjerujem da bi se Zagreb mogao obnovit. To su takvi iznosi i takve cifre o kojima ovdje pričamo, a o sigurnosti i borbenim avionima kada je to trebalo mislim da ne treba previše trošiti riječi. Tražit ću da se o ovom amandmanu glasa.
Glasovat ćemo o amandmanu. Hvala vam lijepa državni tajniče. Idemo dalje, sada će nam se pridružiti državni tajnik Mario Šiljeg ispred Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja kako bi se u ime vlade očitovao o pristiglim amandmanima. Amandman br. 26 zastupnice Marijane Puljak. Izvolite državni tajniče očitovanje.
Amandman se ne prihvaća. Planom gospodarenja otpadom RH za razdoblje '17.-'22. za točno određene lokacije onečišćene otpadom tzv. crne točke definirani su statusi projekata i mogući izvori financiranja. Zakonom o gospodarenju otpadom propisano je da sanaciju lokacije onečišćene otpadom utvrđenu Planom gospodarenjem otpadom osigurava RH, a da sve aktivnosti sanacije u ime RH provodi Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Odlukom o sanaciji lokacija onečišćenih otpadom određuje se sanacija lokacije te mjere i aktivnosti te sanacije ili prestanak sanacije. RH ima pravo na naknadu svih troškova izvršene sanacije uz uvjete propisane zakonom. S obzirom da sanacija otpada Tvornice Dugi Rat nije predviđena Planom gospodarenja otpadom RH nema temelja za uvrštenje ovog troška u državni proračun. Planom gospodarenja otpadom '17.-'22.g. određena je mjera 4.3 identifikacija novih lokacija onečišćenih opasnim otpadom te će se u okviru ove mjere u sljedećem razdoblju uzeti u obzir predložena lokacija. Hvala.
Hvala. Znači vlada odbija amandman. Kolegice Puljak, vaše očitovanje na to.
Dakle, evo odmah na početku tražit ću glasanje o ovom amandmanu. Ako sam vas dobro razumjela dakle ove godine neće ovo bit po planu, ali ćete predvidjeti za neko sljedeće razdoblje. Dakle, u odgovoru bivšeg sad već ministra na zastupničko pitanje o ovome dakle jasno vam je da ministarstvo ponaša nezakonito obzirom da po Zakonu o zaštiti okoliša kad onaj koji je trebao sanirati ovaj otpad, ovu tvornicu nije to napravio u roku, rok je istekao krajem 2019.g. dakle nakon tog roka država je trebala preuzeti tu obvezu, nije do dana današnjega. Dakle, ovaj isti amandman sam predlagala i na proračun prošle godine, odbili ste ga s nekim drugim objašnjenjem, evo sad barem kažem bivši ministar je prihvatio da će to ministarstvo preuzeti tu sanaciju, mislila sam ajde evo u rebalansu proračuna ćete to uvrstit pa pokrenuti, vi kažete evo nećete ni ove godine nego dogodine. Znači već ili u nekom sljedećem razdoblju koje može bit od sada pa do vječnosti. Dakle, tražim da se o ovom amandmanu glasa da vas evo spasim od nezakonitog postupanja dakle država radi na nezakonit način, ne sanira ono što po Zakonu o zaštiti okoliša mora radit. Hvala.
Hvala. Glasovat ćemo o amandmanu naravno. Amandman br. 27. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka očitovanje vlade. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Na poziciji Referentni centar za tematsko područje mora i stalni sustav praćenja i promatranja Jadrana navedeni su temelji programa rada Referentnog centra za more za 2022.g. i osigurana su sredstva za dogovorene aktivnosti u okviru šest područja rada. To su provedba sustava praćenja, izrada izvješća o pokazateljima stanja morskog okoliša, podrška razvoju i provedbi politika zaštite morskog okoliša, izrada izvješća i publikacija o stanju morskog okoliša i razvoj informacijskog sustava za more te koordinacija rada Referentnog centra za more. Aktivnosti Referentnog centra za more su tako definirane ugovore o radu Referentnog centra za more i programu rada Referentnog centra za more u šest godina od 2018.-2024.g. dok se iznosi projekcija planiranih aktivnosti na godišnjoj razini definiraju kroz program rada Referentnog centra za more za određenu godinu. Hvala lijepo.
Hvala vama. Znači vlada ne prihvaća amandman. Očitovanje kolegica Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Nisam vas ništa razumjela, ali ću ipak obrazložiti naš amandman. Dakle, činjenica jest da su klimatske promjene ovdje, mislim da se oko toga imamo konsenzus u ovom saboru, a i šire od toga. Dakle, Vlada RH donijela je 19.3.'21. odluku o donošenju akcijskog programa Strategije upravljanja morskim okolišem i obalnim područjem sustav praćenja i promatranja za stalnu procjenu stanja Jadranskog mora. Ta financijska sredstva su osigurana u državnom proračunu ali nisu dovoljna. Jadransko more, naročito njegov sjeverni dio ugrožen je globalnim zatopljenjem, nadam se da priznajemo da to postoji te ima duplo veći stupanj zagrijavanja nego ostatak Mediterana i to je poznata činjenica. I Jadransko more je osjetljiv i rani pokazatelj na antropogene utjecaje i reakcije morskog eko sustava na klimatske promjene. Jadransko more je osjetljiva i vruća točka bioraznolikosti i to znamo. U Jadranskom moru već postoji dug i opsežan set ekoloških podataka visoke rezolucije i to upravo zahvaljujući hrvatskom nacionalnom monitoring projektu Jadran. I zbog toga smatramo nužnim da se sredstva koja su nedostatna povećaju. A uzimamo od Sveučilišta obrane i sigurnosti za koje je vlada pri osnivanju rekla da neće biti potrebna dodatna financijska sredstva. Ostajemo kod glasanja. Zahvaljujem.
Hvala, glasovat ćemo naravno o vašem amandmanu. 28. amandman istoga kluba. Molim vas državni tajniče očitovanje vlade.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća iz istog razloga i obrazloženja kao prethodni amandman uz napomenu da se projekt Obalni ophodni brod provodi radi opremanja Obalne straže RH obalnim ophodnim brodovima čime će se poboljšati nadzor i zaštita prava interesa RH u Jadranskom moru. Projekt obuhvaća nabavu i stavljanje u operativnu uporabu 5 obalnih ophodnih brodova za koje su već preuzete obaveze. Zbog toga se sredstva na ovom projektu ne mogu umanjivati. Hvala.
Hvala. Očitovanje kolegice Raukar Gamulin.
Da, ja se jako ispričavam meni je ovaj birokratski jezik dosta težak pa vas nisam baš dobro razumjela pa ću ja ipak obrazložiti naš amandman do kraja. Dakle, mi tražimo sredstva za nabavku novog broda za istraživanje Jadrana jer postojeći Vila Velebita je zapravo najstariji istraživački brod koliko znamo u Europi 70 godina, a nekakva prosječna starost takve vrste brodova je 20 godina. I taj brod pokriva cijeli sjeverni Jadran te je to jedan od glavnih aduta u provedbi plana monitoringa. Stoga je neophodno rekla bih da se izgradi novi brod jer će se time značajno povećati kvaliteta istraživanja tog ekosustava o kojem sam govorila u obrani prošlog amandmana. Garantirat će isto tako kontinuitet najopsežnijeg dugoročnog istraživanja mora u EU. I stoga smatramo da je to neophodno i tražimo naravno glasanje o tom amandmanu i nadamo se da će desna strana nešto od toga čuti. Hvala vam lijepa.
Hvala vama, naravno da ćemo glasovati i ovom amandmanu. Amandman broj 29. Kluba zastupnika MOST-a. Državi tajniče očitovanje vlade.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Naime, zahvaljujemo prije svega na iskazanoj brizi za sanaciju Planinarskog doma na Snježniku no predloženi amandman se ne prihvaća iz razloga što su sredstva za dopunu odnosno izradu projektne dokumentacije za uređenje doma na Snježniku osigurana u iznosu od 292.200 kuna kroz sredstva Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Nakon dopune odnosno izrade projektne dokumentacije znati će se ukupna sredstva potrebna za izgradnju doma na Snježniku te će se potrebna sredstva osigurati kroz financijske instrumente koji će tada biti na raspolaganju kao npr. sufinanciranje sredstvima iz fondova EU ili drugih izvora. Hvala.
Hvala. Dodatno obrazloženje kolegice Selak Raspudić.
Ne prihvaćamo obrazloženje i tražit ćemo da se o navedenom amandmanu glasuje ovo je tek neko načelno obećanje nekih budućih čak ni ne konkretnih EU sredstava kojima bi se trebao sanirati Planinarski dom na Snježniku. Mi ovdje tražimo da se osiguraju za njega sredstva u iznosu od 2 milijuna 400 tisuća kuna. Riječ je o izrazito važnom domu za građane tog područja i potrebno je osigurati ta sredstva. Projekta dokumentacija je izgrađena podsjetit ću još 2009. godine. Iz predviđenih sredstava izvršila bi se dopuna dokumentacije s obzirom na protekli period i izvršili planovi sanacije. Objekt na Snježniku dodatno bi upotpunio turističku ponudu Hrvatske i potvrdio orijentiranost održivom razvoju i zaštiti okoliša. Podsjetit ću da je riječ o domu koji je glasio za jedan od najljepših planinarskih domova u ovoj dijelu Europe.
Hvala vam, glasovat ćemo i o ovom amandmanu. Vama hvala državni tajniče. Nastavljamo dalje s Ministarstvom znanosti i obrazovanja, dobar dan, pozdrav državnom tajniku Stipi Mamiću koji će se očitovati u ime vlade na pristigle amandmane. Amandman broj 30. Kluba zastupnika MOST-a. Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo poštovana gospođo potpredsjednice. Uvažene dame i gospodo zastupnici, amandman broj 30. vlada ne prihvaća iz razloga što su planirana sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2022. godini. A pored toga Ministarstvo financija, Porezna uprava u svom prijedlogu proračuna za '22. i projekcijama '23. i '24. planira sredstva temeljem realno iskazanih potreba za sredstvima kojima bi se osiguralo nesmetan rad tijela. Smanjenje rashoda onemogućilo bi izvršavanje preuzetih i … [[Govornik se ne razumije.]] obveza.
Hvala. Dodatno obrazloženje, kolegica Raspudić. Selak Raspudić.
Ne prihvaćamo obrazloženje i tražit ćemo da se o navedenom amandmanu glasuje. Naime, nakon debakla sa Zakonom o predškolskom odgoju i obrazovanju koji je unazadio nažalost naše odgojitelje, sada dolazimo u realnost kapaciteta vrtića i načina na koji se provodi predškolski odgoj i obrazovanje u RH. Mi smo ovdje tražili da se rashodi povećaju za 10 milijuna kuna i fokusirali smo se na konkretan vrtić, Dječji vrtić Matulji gdje se vidi da je nužno povećanje kapaciteta vrtića na području općine Matulji jer od zaprimljenih 133 zahtjeva, prihvaćeno je njih 86, odnosno samo 64%. Na tom području postoji samo 6 vrtića i više nego bjelodano kako postojeći kapaciteti nisu kompatibilni s potrebama stanovništva. Znamo koliko je Hrvatska izgubila stanovništva, a ako ne možemo osigurati mjesta u dječjim vrtićima, onda možemo očekivati da će se taj trend samo nastaviti. Dakle tražit ću da se o ovom amandmanu glasuje.
Glasovat ćemo. Sljedeći amandman, amandman br. 31 zastupnice Katarine Peović, molim očitovanje.
Vlada amandman ne prihvaća. Planirana sredstva su dostatna za isplatu plaće i materijalnih prava postojećim zaposlenicima. Također, temeljem zaključka Predsjedništva HS-a od 4. veljače 2016. g. o pokroviteljstvu nad Središnjom komemoracijom žrtava Blajburške tragedije i Hrvatskog križnog puta te planiranih sredstava u Državnom proračunu RH za '22. g., HS je već sklopio ugovor o pokroviteljstvu.
Hvala odbija amandman. Kolegice Peović, obrazloženje.
Hvala. Preuzimam na sebe ulogu onoga koji podsjeća i podsjećat će na svakim proračunima, na svakim revizijama, svakim rebalansima proračuna na ono na što bi, bojim se, i drugi trebali početi upozoravati. Na pola milijuna kuna koji idu u šta? Legitimno je komemoriranje svakog zločina, no ne način na koji se neprijateljska vojska komemorira kao žrtva. Okupljanje koje je bilo na Blajburškom polju štetilo je ugledu Hrvatske jer se otvoreno štovala zločinačka ustaška paradržava te pokreti i ideja koji su teško kompromitirali hrvatsko ime, a za sobom ostavili krvavi trag. Sada je taj dernek prebačen u Hrvatsku. Austrijska vlada zabranila je okupljanje u Bleigurgu, a taj prijedlog donesen je na temelju ekspertize koji je izradila skupina stručnjaka za čiju je izradu iniciralo tamošnje Ministarstvo unutarnjih poslova. Ekspertiza je opsežno elaborirana na 110 stranica, a ugledni njemački list sažeo je preporuku skupine, citiram, da se očito najveći skup fašista u Europi koji se uz dvije iznimke, zbog korone, održava svake godine u svibnju u Koruškoj više ne održava, barem ne u dosadašnjem obliku, kraj citata. Time su nakon nekoliko desetljeća toleriranja austrijske vlasti odlučile stati na kraj masovnim manifestacijama desnog ekstremizma i povijesnog revizionizma koje vladajući HDZ pokušavao prikazati kao komemoriranje nevinih žrtava koje se sada preselilo u Hrvatsku. Podsjetit ću da je u preambuli Ustava Hrvatske, da se prema preambuli Ustava Hrvatske temelj hrvatske državnosti u razdoblju od Drugog svjetskog rata izražava u odlukama Zemaljskog antifašističkog vijeća narodnog oslobođenja Hrvatske, dakle u Ustavu je vrlo jasno izraženo da se hrvatska državnost izražava u narodnooslobodilačkom pokretu te da je narodnooslobodilačka vojska hrvatska vojska u komemoraciji koju ćemo platiti novcima poreznih obveznika, pola milijuna kuna. Ustaše se neispravno tituliraju kao hrvatska vojska, stoga ću inzistirati na glasanju [[Upadica: Hvala.]] o ovom amandmanu.
Naravno da ćemo glasovat ćemo o ovom amandmanu. Amandman br. 32 Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, očitovanje Vlade, izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo. Vlada RH amandman ne prihvaća iz razloga što nije potrebno uvođenje nove pozicije jer je donošenjem Odluke o donošenju kurikuluma za međupredmetnu temu Građanski odgoj i obrazovanje za osnovne i srednje škole u RH (NN 10/2019) od 29. siječnja 2019. g., građanski odgoj se provodi međupredmetno u svim osnovnim i srednjim školama u RH. Hvala.
Znači amandman se odbija. Očitovanje, odnosno obrazloženje dodatno, kolegica Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Da, postoji građanski odgoj kao međupredmeti no nažalost efekata nema i kao međupredmetni tako, neki pojam, ne znam što bih rekla je upravo način da se građanski odgoj ne provodi, a građanski odgoj traže građani RH, javno se zalažu i očekuju uvođenje građanskog odgoja u obrazovni program kako bismo naše mlade bolje pripremili za aktivnim sudjelovanjem u društvenom i demokratskom životu RH. To je neophodno i možda bi nam onda, ne bi se događalo to što se recimo događalo jučer, gdje su mladi maturanti u Gradu Zagrebu koji su imali svoj dan govorili i davali izjave o tome da iz ove zemlje treba što prije otići. Tome smo svjedočili jučer da možda imaju građansko obrazovanje, preko građanskog odgoja, možda bi imali motiva ostati i boriti se demokratskih sredstvima da se situacija u ovoj državi poboljša. Ostajemo kod zahtjeva za glasanjem. Hvala lijepo.
Hvala vama. Glasovat ćemo i o ovom amandmanu. Amandman br. 33 istog kluba zastupnika. Molim vas očitovanje, državni tajniče.
Vlada RH amandman ne prihvaća iz razloga što Ministarstvo znanosti, kako je najavilo i prošle godine, planira stipendije za deficitarna nastavnička zanimanja financirati iz Europskog socijalnog fonda Plus kao i nastavak financiranja stipendija studentima nižeg socioekonomskog statusa. Također su osigurana sredstva iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti za dodjelu STEM stipendija. Hvala.
Hvala vama. Zastupnica Raukar Gamulin, dodatno obrazloženje.
Da, mi mislimo da s obzirom na evidentno visoki postupak nestručno zastupljene nastave prirodoslovlja, a naročito matematike u osnovnim i srednjim školama. I s obzirom na proklamirani cilj ove Vlade postizanja prirodoslovne i matematičke pismenosti u Nacionalnom programu oporavka i otpornosti. Mi mislimo da je ipak na ovaj način potrebno pokrenuti program stipendiranja, jer ovo što ste vi dali kao obrazloženje to je neka magla koja će se možda dogoditi, a možda i neće, a ovo što mi predlažemo je vrlo konkretno i smatramo da je potrebno stipendijama osnažiti interes za navedene studije kako bi se osnažila kadrovska osnova obrazovnog sustava i zbog toga naravno ostajemo kod amandmana. Zahvaljujem. I tražimo glasanje, da.
Naravno dobit ćete glasanje. Amandman broj 34. zastupnica Marija Selak Raspudić očitovanje Vlade, molim vas državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su planirana sredstva dostatna za sve planirane aktivnosti u 2022. godini. Ministarstvo znanosti i obrazovanja već tridesetak godina afirmira hrvatski jezik i kulturu, unapređuje poznavanje hrvatskog jezika, te potiče očuvanje i razvijanje hrvatskog identiteta Hrvata izvan domovine organiziranjem i financiranjem učenja hrvatskog jezika i kulture kroz sustav hrvatske nastave u inozemstvu. S obzirom na to kako je riječ o izuzetno bitnom sustavu sva se proračunska sredstva detaljno i pažljivo planiraju. Kada je pak riječ o povećanju obuhvata djece samo ove godine otvorena su nova mjesta hrvatske nastave primjerice u Srbiji, južnoj Africi, Norveškoj, sredstva su osigurana i za veći obuhvat sljedeće školske godine. Hvala.
Hvala vama. Predlagateljice nema. Vlada odbija amandman, znači o njemu ćemo se izjašnjavati glasovanjem. Amandman broj 35. Kluba zastupnika Zeleno-lijevog bloka, očitovanje Vlade.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo znanosti i obrazovanja je osiguralo u školskoj godini 2021./2022. pomoćnike u nastavi i stručno-komunikacijske posrednike za ukupno 4583 učenika. Osigurano je i financiranje iz Europskog socijalnog fonda putem projekta osiguranje pomoćnika u nastavi i stručno-komunikacijskih posrednika učenika s teškoćama u razvoju, osnovno-školskim i odgojno-obrazovnim ustanovama faza 4. u iznosu većem od 171 milijun kuna kao i lutrijskim sredstvima u iznosu od gotovo 25 milijuna kuna, odnosno ukupno gotovo 96 milijuna kuna. Hvala.
U ime Zeleno-lijevog bloka kluba kolegica Raukar Gamulin, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče sve što ste rekli, trajanje tog projekta je do 1.8.2022. i zbog toga mi upozoravamo da je financiranje pomoćnika u nastavi iz Europskog socijalnog fonda započelo prije 7 godina, sad traje već gotovo 8 godina. U međuvremenu je broj učenika kojima je pomoć potrebna kao i broj pomoćnika bitno narastao, višestruko i standardi koji su ovdje postavljeni sada su vrijedan dio cijelog obrazovnog sustava i bitan iskorak u inkluzivnosti. Tako da naravno i u izjednačavanju obrazovnih i društvenih šansi svih naših učenika, pa tako i onih sa, kojima su potrebni asistenti u nastavi. U tom smislu od najveće je važnosti da se ovaj institut ne samo podrži, nego i osnaži i jedinice lokalne i regionalne samouprave nemaju dovoljno sredstava da samostalno financiraju taj rad, dakle potreban rad asistenata u nastavi i potrebna je snažna i strukturirana pomoć sa državne razine. Ja se nadam da ćete ipak kolege sa desne strane prihvatiti ovaj amandman. Radi se o jednoj izrazito osjetljivoj grupaciji koja je potrebna i pomoć i podrška, a to su naši učenici kojima su potrebni asistenti u nastavi. I zato naravno ostajemo kod amandmana i tražimo glasanje sa nadom da će nas desna strana čuti. Zahvaljujem.
Glasovat ćemo o amandmanu. Amandman broj 36. Kluba zastupnika Zeleno-lijevog bloka očitovanje Vlade na amandman.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao na prethodne. Hvala.
Hvala vama. Kolegica Gamulin-Raukar, Raukar-Gamulin.
Kao što je rekao gospodin državni tajnik sa obrazloženjem istim o kojem sam govorila sada dvije minute, da svima ne oduzimam daljnje vrijeme. Samo mogu naglasiti još jednom potrebu financijske podrške, strukturne podrške države sustavu asistenata u nastavi. Ukoliko država na to ne odgovori sada, taj sustav bi se mogao početi urušavati od jeseni ove godine. Eto apeliramo ovim i sljedećim amandmanom da se taj problem ozbiljno shvati i da se iznađu sredstva da se taj program održi ne samo održi, nego isto tako razvija kao što se i do sada razvijao. Evo zahvaljujem i naravno ostajemo kod zahtjeva za glasanjem. Hvala.
Hvala vama. Glasovat ćemo i o ovom amandmanu. Amandman broj 37. istog kluba zastupnika očitovanje Vlade Republike Hrvatske na amandman.
Pa kao i prethodnih Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. To su tri u nizu sa istim značenjem, pa ću i ja malo još dodatno elaborirati. Ako ste zabrinuti za sljedeću školsku godinu Vlada je taj problem već riješila, a svjesni smo činjenice da je programsko razdoblje četrnaesta dvadeseta na isteku, da je ugovor inicijalno bio godišnji za potporu pomoćnika u nastavi cirka 10 milijuna eura godišnje. Od ove školske godine, odnosno početka prošle godine je taj iznos gotovo udvostručen, a kao što vidite u ovom odgovoru to smo i više nego udvostručili i osigurali i za sljedeću školsku godinu. Tako da nema razloga da se brinete i nema razloga da dodajemo neka dodatna sredstva iz proračuna kada ovo financiramo sredstvima Europskog fonda odnosno Hrvatske lutrije. Hvala.
Hvala. Očitovanje kolegica Raukar-Gamulin.
Pa evo drago mi je gospodine državni tajniče da sam vam ipak sa svojim apelima dovela do toga da nam date tu informaciju. Ni, kako nismo sigurni baš, da će to baš sve tako biti. Mislim da je dobro da se o ovoj temi koja je izrazito važna ne samo za hrvatski obrazovni sustav nego je važna za hrvatsko društvo jer mi moramo biti društvo solidarnosti, mi moramo biti društvo koje će paziti na sve ranjive i osjetljive društvene kategorije i grupacije. Mi bismo osnažili projekt asistenata u nastavi i sa ovim svojim amandmanom i zato lijepo molim ostajemo kod glasanja. Hvala lijepa.
Hvala vama, glasovat ćemo i o ovom amandmanu. Sada samo još jedna mala stankica, predah od amandmana. S nama su na diplomatskoj galeriji predstavnici izaslanstva Odbora za harmonizaciju s EU Velike nacionalne skupštine Turske pa vas molim lijepo kolegice i kolege da ih svi skupa pozdravimo. Welcome to the Croatian parliament. [[Pljesak.]] Hvala lijepa. Nastavljamo dalje, amandman broj 38. zastupnice Katarine Peović. Očitovanje vlade.
Pa ovo je četvrti u nizu, vlada se očituje kao i na prethodna tri da se amandman ne prihvaća uz pojašnjenje da smo mi itekako svjesni da su djeca s teškoćama jedna od najranjivijih skupina u hrvatskom društvu i da svi skupa moramo učinit sve što možemo i što je u našoj moći da osiguramo podršku upravo za njih. I mi smo to upravo i radili svih ovih prethodnih godina, a to ćemo učiniti i nadalje kao što sam maloprije rekao i sa značajno većim sredstvima tako da nema potrebe za ovim amandmanom. Hvala lijepo.
Hvala. Očitovanje kolegice Peović.
Hvala. Mislim da je skandalozno da ponavljate iz amandmana u amandman da je osigurano dovoljno sredstava za pomoćnike u nastavi. Prije 4 tjedna smo ovdje na Markovom trgu imali prosvjed pomoćnika u nastavi. Ti ljudi koštaju ovu državu koliko pola jednog Rafala. To su ljudi koji doslovno skoro spavaju u školi, rade posao koji rade i nastavnici, ali oni su stvarno građani drugog reda. Oni dobiju ugovor do ljeta, onda na ljeto se taj ugovor raskida, onda se taj odgovor opet obnavlja u runju. Znači to su prekarni radnici koji rade za mizerne plaće s kojima ne mogu osigurati minimalnu vlastitu egzistenciju, koji se brinu o jednoj od najosjetljivijih skupina u društvu djece s posebnim potrebama. I vi kažete da su osigurana dovoljna sredstva za te ljude. Znači to je skandalozno. To je stvarno skandalozno. Ja se stvarnom nadam da će biti netko tako s one strane dovoljno savjestan da glasa za bilo koji od ovih amandmana za pomoćnike u nastavi koji su ovdje na Markovom trgu jasno izrazili šta oni rade. Oni se brinu svakodnevno za djecu koja trebaju njihovu asistenciju koja bez njih ne mogu ići u školu. Za razliku od nastavnika koji su isto tako i potplaćeni i prekarni radnici ali imaju nekakva minimalna prava, ovi nemaju nikakva prava. Znači oni doslovno ugovore imaju na određeno vrijeme godinama. To je potpuno neprihvatljivo, znači a puna usta su nam socijalne pravednosti, brige za djecu, brige za osobe s invaliditetom pa pokažite to onda. Ovo stvarno nisu dostatna sredstva, pola jednog Rafale. Svi ti ljudi koštaju pola jednog Rafala. Ja bih molila da se o ovom amandmanu glasa.
Glasovat ćemo naravno. Slijedeći amandman, amandman broj 39. zastupnika Mire Bulja. Očitovanje Vlade RH, izvolite.
Vlada RH ne prihvaća amandman. S predmetne aktivnosti se financiraju isključivo najprioritetniji objekti u kojima je ugrožena sigurnost učenika i zaposlenika sukladno mišljenju nadležnih tijela te su predložena sredstva dostatna za izvršenje ugovora koje je Ministarstvo znanosti i obrazovanja zaključilo. Pored toga u Nacionalnom planu oporavka i otpornosti jedna od ključnih ulaganja u odgojno obrazovnom sustavu je izgradnja kapaciteta osnovnih škola za prelazak rad, na rad u jednoj smjeni kao nužne pretpostavke za uvođenje cjelodnevne škole. Za istu namjenu je predviđen iznos od 2 milijarde 280 miliona kuna, a koji će se dodjeljivati putem javnog poziva, a ne pojedinačnih zahtjeva. Hvala.
Hvala, o amandmanu broj 39. kojeg vlada ne prihvaća ćemo se izjašnjavati glasovanjem. 40. amandman istog zastupnika. Očitovanje Vlade RH.
Vlada RH ne prihvaća amandman. Planirana sredstva su dostatna za sve aktivnosti u '22. godini. Pored toga važno je za naglasiti kako je nedavno u, kako su nedavno u zakonu ugrađene novine koje se odnose na pomoć središnje države za financiranje rada predškolskih ustanova ili kako je jedna kolegica zastupnica rekla kako je to skandalozno ja bih rekao da je revolucionarno. Znači po prvi put u RH smo osigurali jedan model fonda poravnanja kako bismo osigurali dugoročnu održivost predškolskih ustanova. Navest ću jedan primjer, ne znam da li ga se sjećamo, prije 10-ak godina kad je u Hrvatskoj Kostajnici gdje je postojao vrtić, gdje su postojali zaposlenici bila nemogućnost isplate plaća, istim plaćanja režijskih troškova. E temeljem ovih izmjena u zakonu koji je Hrvatski sabor nedavno donio to se više neće moći događati jer oni koji imaju loš fiskalni kapacitet središnja država će im u tom smjeru i pomagati. Kako to nije jedina novina u zakonu, mi smo kao što ste upoznati već je raspisan javni poziv za gradnju novih dostatnih kapaciteta i sukladno pregovora s komisijom unutar NPO-a obvezali smo se da ćemo podići naš obuhvat na 90% za svu djecu od 3, navršene 3 godine do polaska u školu. Bez obzira na to u pozivu su prihvatljive i jasličke skupine jer smo svjesni da i u tom dijelu treba napraviti vidan napredak, a kako je s komisijom cijeli model dogovoren prije više od godinu dana u zakonu koji ste također nedavno izglasali i tom istom je predviđena mogućnost za one koji nemaju dovoljni fiskalni kapacitet odnosno koji su ispod prosječnog od indeksa razvijenosti da će moći aplicirati na dodatna sredstva Ministarstvu znanosti ili oni koji će predlagati funkcionalnu integraciju na sredstva Ministarstva financija. Pored toga jedna od važnijih stvari koju ste prozvali skandaloznom je kad se svi ti vrtići sagrade obzirom na nedovoljan broj odgojitelja [[Upadica: Vrijeme.]] u situacijama kad istih nema omogućeno je da se na ista radna mjesta mogu prijaviti učitelji [[Upadica: Vrijeme.]] razredne nastave, hvala.
G. državni tajniče, sad smo ovaj premašili vrijeme. Budući predlagatelja nema kako bi se on i ne može se očitovati o ovome što ste vi dali kao vaše očitovanje, odnosno obrazloženje odbijanja amandmana, o amandmanu br. 40 ćemo se izjašnjavati glasovanje. Amandman br. 41 zastupnice Marije Selak Raspudić, očitovanje Vlade RH, državni tajniče, izvolite.
Evo hvala lijepo [[Upadica: I držite se vremena, molim vas.]] Evo bit ću jako kratak. Vlada RH amandman ne prihvaća uz isto obrazloženje obzirom da je ista tematika, samo šteta što zastupnice nema koja je rekla da je to debakl, mi mislimo da smo napravili ogromne iskorake izglasavanjem toga Zakona i svega što smo predvidjeli u tom konceptu. Hvala.
Hvala. Predlagatelja nema, stoga ćemo se o amandmanu izjašnjavati glasovanjem. Amandman br. 42 Kluba zastupnika Mosta, očitovanje Vlade.
Amandman se ne prihvaća. Planirana sredstva su dostatna za sve planirane aktivnosti osnovnoškolskih ustanova u 2022. g. Također, prijedlog se ne prihvaća jer bi smanjenje u iznosu od 20 milijuna kuna na aktivnosti informatizacije Ministarstva vanjskih i europskih poslova dovelo do nemogućnosti izvršavanja preuzetih obaveza. Hvala.
Hvala. Predlagatelja nema, stoga ćemo i o amandmanu 42 glasovati. Amandman br. 43 zastupnice Selak Raspudić, očitovanje Vlade, državni tajniče, izvolite.
Vlada RH ne prihvaća amandman iz razloga što su sredstva u '22. g. planirana u dostatnom iznosu. Ministarstvo znanosti i obrazovanja kroz aktivnosti kontinuirano podiže razinu opremljenosti osnovnoškolskih knjižnica lektirom i stručnom literaturom kako bi bile u skladu sa standardima za školske knjižnice po kojima se knjižnična građa dopunjava svake školske godine te novim naslovima časopisa i listova. Hvala.
Hvala. I o amandmanu 43 ćemo se izjašnjavati glasovanjem. Amandman br. 44 zastupnika Stjepana Kovača, očitovanje Vlade, državni tajniče izvolite.
Hvala lijepo. Amandman je nevažeći pa obrazloženje zašto je nevažeći je u činjenici da u skladu sa Zakonom o proračunu čl. 41. st. 1. Zakona o proračunu propisano da se sve izmjene i dopune koje HS prihvati putem amandmana ne smiju mijenjati predviđeni manjak odnosno višak utvrđen u prijedlogu državnog proračuna. Isto tako, st. 2. propisano je da se tijekom rasprave mogu podnositi amandmani koji se predlažu, kojima se predlaže povećanje proračunskih rashoda iznad iznosa utvrđenih prijedlogom državnog proračuna pod uvjetom da se istodobno predloži smanjenje drugih rashoda u istom iznosu i unutar istih izvora financiranja. Budući da se ovim amandmanom predlaže povećanje rashoda financiranih iz izvora financiranja koji utječu na visinu manjka državnog proračuna, izvora financiranja 11 Opći prihodi i primici, a na teret rashoda koji se financiraju iz izvora financiranja koji ne utječu na razinu manjka, u ovom slučaju je izvor financiranja 581 Mehanizam za oporavak i otpornost, dakle unutar različitih izvora financiranja, čime bi se povećao manjak državnog proračuna te je isti nevažeći. Hvala.
Budući je isti nevažeći, nema potrebe, odnosno nema prostora za obrazloženje. Amandman br. 45 zastupnice Selak Raspudić, molim vas očitovanje Vlade, državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Sukladno godišnjoj odluci, osigurana su dostatna sredstva za troškove prijevoza učenicima s teškoćama u razvoju kojima je prilagođeni prijevoz nužan, kao i povećane troškove prijevoza za pratitelje, sufinanciranje nastavnih sredstava, pomagala i prehrane učenika s teškoćama u razvoju. Za učenike osnovnih škola osiguran je prijevoz za 3736 korisnika, prehrana za 99, 923 korisnika i didaktička oprema za 613 korisnika u iznosu od 34 500 000 kuna, za učenike osnovnih škola, kao i u iznosu od 3 150 000 za učenike srednjih škola, što ukupno iznosi 37 650 000 kuna, što su dostatna sredstva. Hvala.
Predlagateljice nema stoga ćemo se o navedenom amandmanu izjašnjavati glasovanjem. Amandman br. 46 zastupnice Marije Selak Raspudić, očitovanje Vlade RH, državni tajniče, izvolite.
Hvala. Amandman se ne prihvaća iz razloga što je izračun potrebnih sredstava javnog međumjesnog prijevoza za učenike temelji na kriterijima propisanim Odlukom o kriterijima i načinu financiranja troškova javnog prijevoza redovitih učenika srednjih škola za školsku godinu '21./'22. te prosječnim mjesečnim iznosima zahtjeva županija za plaćanje i sufinanciranje srednjoškolskog prijevoza u školskoj godini '20./'21. Očekuje se preraspodjela planiranih sredstava na ovoj aktivnosti na poziciji Ministarstva mora, prometa i infrastrukture, ovisno o dinamici sklapanja pojedinih ugovora o javnoj usluzi između jedinica područne odnosno regionalne samouprave i prijevoznika u skladu s Odlukom o davanju suglasnosti za sklapanje ugovora o sufinanciranju javne usluge u cestovnom prijevozu putnika za razdoblje od 2022. do 2024. g. Hvala.
Hvala vama. Predlagateljice nema, stoga ćemo se i o ovom amandmanu izjašnjavati glasovanjem. 47. amandman Kluba zastupnika SDP-a, očitovanje Vlade RH, državni tajniče, izvolite.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Predloženo je u suprotnosti s odredbama Zakona o odgoju i obrazovanju, pardon, osnovnoj i srednjoj školi, a kojima nije predviđena mogućnost osiguravanja sredstava za ove namjene u državnom proračunu već u proračunima osnivača i nositelja sufinanciranja, odnosno županija i gradova. Također, za naglasiti da su sredstva planirana na ovoj poziciji vezana uz reformsku inicijativu podizanja obuhvata učenika u gimnazijskim programima te će se ista dodjeljivati putem javnog poziva iz nacionalnog, iz sredstava Nacionalnog plana oporavka i otpornosti, hvala.
Hvala vama. U ime Kluba zastupnika SDP-a, kolegica Antolić Vupora dodatno obrazloženje.
Dakle svi znamo koliko su važni regionalni centri kompetentnosti pogotovo kada se radi o turizmu i ugostiteljstvu da bi strukovna škola iz Zaboka, oprostite, Srednja škola u Zaboku mogla funkcionirati u sklopu tog regionalnog centra kompetentnosti, nužni su joj razni infrastrukturni projekti. Dakle Krapinsko-zagorska županija u suradnji sa Srednjom školom u Zaboku provodi dva EU projekta. Jedan je u 100%-tnom iznosu financiranja iz Europskog socijalnog fonda, preko 66 milijuna kuna. Drugi je u manjem opsegu financiranja, dakle koji je vrijedan 35 milijuna kuna i financiranje iz Europskog fonda za regionalni razvoj. U tom dijelu za 5, više od 5 milijuna sudjeluje Krapinsko-zagorska županija. I kada je provodila taj projekat stigle su joj i ponude koje su naravno uslijed covid krize i rata u Ukrajini bile 100% više nego što bi bile da toga nije bilo. Da bi mogla postojati ta srednja škola kao regionalni centar kompetentnosti nužna je izgradnja školske sportske dvorane. Krapinsko-zagorska županija uzima kredit od 40 milijuna kuna kako bi pokrila taj manjak, ali joj sada nedostaje 20 milijuna kuna za izgradnju školske sportske dvorane, a sama škola ukoliko se ta dvorana ne izgradi neće imati minimalno tehničke uvjete da bi postala dakle centar kompetentnosti i s druge strane je teškoća jer se za izgradnju školskih dvorana ne može aplicirati na europske fondove, dakle da bi se ta milijunska investicija i vrijedan regionalni centar mogao obdržati i sačuvati nužna je pomoć ministarstva. Ja vas molim nemojte zaboraviti te silne napore koji su … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Tražite, kolegice hvala, tražite glasovanje o ovom amandmanu? [[Upadica: Molim vas]] Okej, izjašnjavat ćemo se o amandmanu glasovanjem. Amandman br. 48. zastupnice Ban Vlahek. Očitovanje Vlade RH, državni tajniče izvolite.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća jel je predložen u suprotnosti s odredbama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, a kojima nije predviđena mogućnost osiguravanja sredstva za ove namjene u Državnom proračunu RH već u proračunima osnivača i nositelja sufinanciranja odnosno županija i gradova. Također je za naglasit da smo svjesni skromnih fiskalnih kapaciteta osnivača školskih ustanova, te da postojeća raspoloživa sredstva nisu dostatna za financiranje potrebne obrazovane infrastrukture, te ćemo sukladno reformskim procesima u razdoblju od '21.-'27. pored ovih sredstava koja su osigurana unutar NPOO-a nastojati omogućiti financiranje obrazovne infrastrukture iz eu sredstava u slijedećem programskom razdoblju s ciljem postizanja prostornih i drugih uvjeta odgojno obrazovnog rada. Hvala.
Hvala. Dodatno obrazloženje zastupnica Ban Vlahek ima potrebe? Ima, izvolite.
Zahvaljujem. Ja mislim da je tu došlo do neke zabune zato jer broj amandman, broj 48. amandman se ne odnosi na školstva već na izgradnju Interpretacijskog centra „Vidovski zlatari“ u Donjem Vidovcu i u ni jednom trenutku, ni u jednoj rečenici nije spominjano školstvo u ovom amandmanu, tak da ili je možda to neki drugi amandman, ali ovo nije amandman o kojem mi pričamo.
Nije došlo do zabune, ja sam odgovorio na vaš amandman koji ste aplicirali na naš resor.
Znači 48. amandman je turistički amandman koji se odnosi na Interpretacijski centar „Vidovski zlatari“ Donji Vidovec, a ne školstvo.
Pa da, al mi smo resor školstva.
Pa jeste resor školstva, al to nema veze sa školstvom, to je čisto turistički projekat.
Pa mi ga ne možemo financirat kao turistički projekat.
Ali niti nije traženo sa školstva, onda je očito došlo do neke zabune. Sad bi vam ga pročitala, imam još dvije minute, pa, znači amandman br. 48., samo malo, izgradnja, kupnja i održavanje zgrada, ima veze sa školstvom? Ne znate niti vi jer ste dobili napisano, tak da…
Već sam odgovorio.
Nema problema, uglavnom tražim da se o amandmanu glasa jer je to bitan turistički projekt u Međimurskoj županiji. Ja budem sad po svojem, očigledno se niste uskladili i smatram da je ovim amandmanom bitno očuvati tradiciju Međimurske županije i tradiciju ispiranja zlata u Donjem Vidovcu, pa vas lijepo molim glasanje o ovom amandmanu.
Kolegice Ban Vlahek, glasovat ćemo o ovom amandmanu. Slijedeći amandman br. 49. zastupnice Selak Raspudić, izvolite očitovanje u ime vlade g. državni tajniče.
Hvala lijepo. Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman, pardon, program stabilnog kreditiranja zaposlenika u sustavu znanosti i visokog obrazovanja završen je 30. lipnja 2008.g. istekom propisanih aneksa ugovora sa sveučilištima i Agencijom za znanost i visoko obrazovanje. Iznos planiranih sredstava dobiven je, koji je planiran dobiven je temeljem prosječnog mjesečnog iznosa faktura u 2021.g., a koji se kontinuirano smanjuje u skladu s otplatom kreditnih partija korisnika subvencioniranih kredita, te su planirana sredstva dostatna za postojeće obveze. Ovaj program je bio na snazi u vrijeme kada su kamatne stope na tržištu bile prilično visoke, one su se sada spustile u zadnjih godina zahvaljujući dobrom radu i vlade i ministra financija na razine kakve su bile tada u dijelu samo subvencije, te u ovom trenutku niti je postojala inicijativa, niti se razmatrala mogućnost da se taj program dodatno aktivira. Hvala lijepo.
Hvala vama. Kolegica Selak Raspudić dodatno obrazloženje, izvolite.
Ne prihvaćam obrazloženje i tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje. Prije svega trebamo biti svjesni trenutne ekonomske realnosti, a ona je takva da je gotovo s niskim kamatnim stopama, tako da će one sigurno u skorijoj budućnosti rasti. Ne bi bilo loše za promjenu da anticipiramo neke promjene na tržištu i da na vrijeme osiguramo sredstva u proračunu za ovako važnu stavku, a doista jedan od ozbiljnijih problema RH je upravo tzv. odljev mozgova odnosno odljev visoko obrazovanog kadra i da bismo taj kadar mogli zadržati u RH s obzirom na debakl APN politika bilo bi jako korisno da Ministarstvo znanosti i obrazovanja kroz vlastita politička rješenja ponudi nekakav oblik stimulacije kupnje prve nekretnine za taj mladi visokoobrazovani kadar, za znanstvene novake i asistente, kao što je i nekada ranije bio slučaj gdje bi im se omogućilo da sami izaberu nekretninu u kojoj žele živjeti i za nju dobe poticaj, a ne da moraju to činiti putem nekih stanova koje bi unaprijed neki gradonačelnik izgradio gdje su onda osuđeni i na kvart i na lokaciju koju nisu sami izabrali, što je već doživjelo i debakl ranije kada se pokušavalo sa sličnim politikama.
Hvala. Glasovat ćemo o ovom amandmanu. Amandman br. 50 zastupnice Selak Raspudić očitovanje vlade. Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća iz razloga što su namijenjena sredstva dostatna za sudjelovanje nacionalnih stručnjaka u radnim skupinama za provedbu Bolonjskog procesa i radnim skupinama Europske komisije vezano uz visoko obrazovanje kao i za nacionalne radne skupine i događanja usmjerena na unapređenje sustava visokog obrazovanja te za nacionalnu provedbu projekata i inicijativa. Hvala.
Hvala. Očitovanje kolegice Selak RAspudić.
Ne prihvaćam obrazloženje i tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje. Realnost visokoobrazovnog procesa u RH je takva da na mnogim sveučilištima nikad do kraja nije implementiran Bolonjski proces, a kada govorimo o onome što je trebala biti bit tog istog procesa, a to je omogućavanje prohodnosti naših sveučilišta odnosno suradnje s inozemstvom zbog različitosti u programima i zbog nedovoljne ponude na stranim jezicima mi još uvijek nemamo adekvatne mogućnosti kojima bi privukli strane studente u RH tako da doista mogu sudjelovati u obrazovnom procesu, a istodobno nismo još uvijek sve programe unutar pojedinih studija prilagodili tom istom procesu. Tako da u ovom smislu razvoja visokog obrazovanja još uvijek postoji jako, jako puno prostora za pomak, pogotovo znajući da se na tom tragu mijenjaju iz dana u dan zahtjevi prema visokoobrazovnoj zajednici u smislu svih uvjeta koje moraju ispunjavati da bi njihovi programi bili akreditirani. … [[Upadica se ne razumije.]]
Hvala. Glasovat ćemo i o ovom amandmanu. Amandman br. 51 iste zastupnice, očitovanje Vlade RH. Izvolite.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća iz razloga što su sredstva u državnom proračunu planirana u dostatnom iznosu uzimajući u obzir povijesne podatke o izvršenju iste aktivnosti. U okviru ove aktivnosti planiraju se sredstva za pokrića troškova povezanih s izradom tiskom i opremom doktorske disertacije u visini do najviše 3.500 kuna sukladno kolektivnom ugovoru kako je ispregovarano, a koji se dokazuju računima te sredstvima za sufinanciranja troškova školarine za zaposlenike javnih visokih učilišta, zaposlenike na suradničkom radnom mjestu asistenta, a koji su radi izvršavanja zakonske obveze upisati i redovito pohađat poslijediplomski sveučilišni studij, znači doktorski pod uvjetima propisanim kolektivnim ugovorom. Hvala lijepo.
Hvala. Dodatno obrazloženje kolegice Selak RAspudić.
Kao netko tko dolazi iz sustava visokog obrazovanja već dugo upozoravam na jednu rupu u financiranju visokog obrazovanja u RH. Dakle, kod nas de facto ne postoje stipendije za doktorske studije, to je nevjerojatno znajući da dugoročno gledano najviše obrazovni kadar je onaj koji je motor odnosno pokretač društva na svim razinama. I kada uzmemo pozitivne primjere drugih zemalja poput Finske gdje su doktorski studiji lako dostupni i besplatni, čak bez obzira na kvalifikacije većini onih koji se odluče dodatno obrazovati i usporedimo to sa situacijom u RH gdje vi možete dobiti besplatan doktorski studij isključivo ako se nalazite unutar sustava visokog obrazovanja što je prilika koju imaju samo rijetki. I sama sam platila prve dvije godine doktorskog studija i to visoko, smatram da je potrebno napraviti ozbiljan zaokret u tim politikama i konačno osigurati nekakva sredstva za stipendije tako da se više naših dobrih studenata može odlučiti na nastavak najvišeg stupnja obrazovanja. Ne prihvaćam i tražim da se glasuje.
Glasovat ćemo o amandmanu. Amandman br. 52 zastupnice Katarine Peović, očitovanje vlade. Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo. Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što su sredstva u državnom proračunu za programsko financiranje javnih visokih učilišta planirana u dostatnom iznosu. Izračun sredstava za programsko financiranje radi se na temelju odluke Vlade RH o programskom financiranju javnih visokih učilišta u RH za akademske godine '18.-'19., '19.-'20., '20.-'21., '021.-'22. znači ovo je zadnja godina primjene morat će se donijet nova odluka, a na snazi je zaključno s ovom godinom te je od akademske godine '20.-'21. smo iz programskog financiranja izuzeli i predložili na posebnu poziciju državnog proračuna nešto se jedna posebnost i specifičnost, a to je pozicija A67910 potpora umjetničkim studijima za koju su izdvojena sredstva za dodatno financiranje umjetničke djelatnosti. Hvala lijepo.
Hvala. Kolegica Katarina Peović dodatno obrazloženje. Izvolite.
Pa dobro, ovo sa umjetničkim studijima moram priznat da nisam shvatila da li to znači da ste onda iz ukupne cifre na jednoj drugoj poziciji dodali nešto pa je ukupna cifra gledajući možda i veća jel, ali sad ne znam koliko baš umjetničke studije dal će to sad biti neka enormno veća cifra sumnjam da je nešto što će nam se zavrtit u glavi jel kad to saznamo. Ali ja bih podsjetila da su sredstva u proračunu predviđena za '22.g. već u startu bila 30 milijuna kuna manja jel u odnosu na prethodne godine i programsko financiranje javnih visokih učilišta u RH. Mislim to kad kažete to su sredstva dostatna pošto dolazim iz tog sektora, znači dolazim iz visokog obrazovanja na našem fakultetu, a i na drugim fakultetima vi praktički imate odsjeke gdje nam financiranja programskog, nema asistenata, nema financiranja koje smo prije znali imati. Mislim stvarno se pogotovo na humanistici može vidjeti jedna recesija. Uistinu je važno da se podsjeti o kojim je tu sredstvima riječ mislim mi stvarno ne govorimo o nekim velikim iznosima, znači 400 milijuna kuna je ovdje traženo da se digne na 740 milijuna kuna za programsko financiranje javnih visokih učilišta. A od kuda bismo uzeli? Pa potpore vjerskim zajednicama, ja ne znam više na koji način mi možemo podupirat vjerske zajednice uzimajući u obzir da smo jednu milijardu kuna godišnje davali za vjerske zajednice za Crkvu netransparentno po cijelom proračunu možete nać stavke, to se ne može niti pobrojat koliko se daje vjerskim zajednicama. Čovjek bi rekao da vjerske zajednice trebaju podržavat i podupirat društvo, a čini se društvo i društvena većina trebaju podupirat vjerske zajednice jel stalno financiramo duhovne vježbe od raznih sveučilišta do vojnog sektora pa do evo i podupiranja, je li, vjerskih zajednica, umjesto da podupiremo, je li, vjerske zajednice, prijedlog je da se ipak nešto više financira [[Upadica: Hvala.]] programski financira javna učilišta [[Upadica: Hvala.]] Tražit ću da se o amandmanu [[Upadica: Tražite glasanje, pretpostavljam?]] glasa.
Okej, glasovat ćemo i o ovom amandmanu. Amandman br. 53 uvažene zastupnice Marije Selak Raspudić, očitovanje Vlade RH, izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo. Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što su sredstva u državnom proračunu planirana u dostatnom iznosu za financiranje troška školarina za asistente zaposlene na javnim znanstvenim institutima kao i troškovi izrade i opremanja doktorskih disertacija. Zbog smanjenja broja asistenata na javnim znanstvenim institutima te uzimajući u obzir povijesne podatke o izvršenju, nije potrebno povećanje planiranih sredstava. Hvala.
Hvala. Dodatno obrazloženje amandmana, kolegice Selak Raspudić.
Ne prihvaćam obrazloženje i tražim da se o navedenom amandmanu glasuje. Naime, kao što sam u prethodnom amandmanu naglasila, tražila sam da se konačno osiguraju stipendije za doktorske studije, a ovdje to isto tražim za poslijediplomske studije jer naš je cilj samo jedan, a to je da imamo što više visokoobrazovnog kadra i da naše najbolje studente ne sprečavaju njihove financijske mogućnosti u tome da steknu najviši stupanj obrazovanja, da završe obrazovanje ukoliko za to imaju interesa i kapaciteta nakon sveučilišta, znači da idu dalje sa studijem. I Ministarstvo znanosti i obrazovanja bi doista trebalo promijeniti svoje politike tako da se otvore vrata i za studente koji imaju primjerene ocijene, ali nemaju financijske mogućnosti, barem njima da se omogući da nastave svoje obrazovanje nakon što završe studij. Radim mnogo sa studentima i znam jako puno jako dobrih studenata koji bi htjeli nastaviti sa doktoratom ili poslijediplomskim studijem, međutim, nažalost za to nemaju financijskih mogućnosti. Oni trebaju Hrvatskoj, a ne Hrvatska njima jer će oni te stipendije koje su moguće tražiti i naći vani jedan značajan broj, sve veći broj mojih studenata već je otišao u inozemstvo budući da tamo, ako su dobri, ako posjeduju kvalifikacije, mogu dobiti stipendije da nastave obrazovanje, a u RH oni koji nemaju novaca u tom smislu neće ostati jer je njima taj najviši stupanj obrazovanja potpuno zatvoren. Meni je nevjerojatno da je to još uvijek slučaj i da se nismo u tom smislu probudili i da dopuštamo da nam ti ljudi odlaze u zemlje koje jedva čekaju da potaknu one izvrsne da nastave sa svojim studijem jer će ih kasnije iskoristiti njihova znanja i mogućnosti koja će doprinijeti razvitku cijele zemlje.
Glasovat ćemo i o vašem amandmanu. Amandman br. 54 iste zastupnice, očitovanje Vlade RH, izvolite državni tajniče.
A hvala lijepo. Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što projekt unaprjeđenje jednakih mogućnosti u obrazovanju za učenike s teškoćama u razvoju je projekt koji se financira iz europskog gospodarskog prostora, Financijskog mehanizma za razdoblje '14.-'21. Ukupan iznos bespovratnih sredstava iznosi 3 529 412 eura te navedeni iznos nije moguće uvećavati jer je isti definiran Ugovorom o dodjeli bespovratnih sredstava. Pri planiranju Proračuna za 2022. g. kao i prateće Projekcije '23. i '24. Carnet se vodio planiranom i predviđenom dinamikom projektnih aktivnosti. Obzirom da je potpisivanje Ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava u konačnici realiziran 1. srpnja '21. g., Carnet se pri planiranju, Carnet je planirao realizirati, osigurao je i predvidio planirana sredstva za '22. g. sukladno dinamici ugovorenog projekta. Hvala lijepo.
Hvala. Dodatno obrazloženje, kolegice Selak Raspudić.
Ne prihvaćam obrazloženje i tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje. Naime, ja sam ovime tražila da se za 2 milijuna kuna uveća stavka Unaprjeđenje jednakih mogućnosti u obrazovanju za učenike s teškoćama u razvoju. Stupanj razvijenosti neke zemlje očituje se u stupnju prihvaćenosti i omogućavanja jednakih prilika učenicima s teškoćama u razvoju i osobama s invaliditetom. Kada govorimo, s druge strane, o RH, kada bismo ju mjerili tim kriterijem, podsjetit ću vas na razgovor koji smo imali ovdje prije nekoliko tjedana i kada smo raspravljali o Zakonu o predškolskom odgoju i obrazovanju, tamo se tek ostavila mogućnost, već na ovoj najranijoj razini odgoja i obrazovanja da djeca s poteškoćama u razvoju dobiju komunikacijskog stručnjaka, ali Zakon to nije htio propisati kao obavezu. Što znači da, poznavajući hrvatsku realnost i mogućnosti koje imaju pojedine lokalne zajednice na raspolaganju, vjerojatno u praksi oni neće dobit dodatnu potporu od najranije dobit, a treba im dodatna skrb da bi se mogli razvijati u skladu sa svojim mogućnostima i pratiti korak s ostalom djecom. I na razini daljnjeg obrazovanja, potrebno je unaprijediti status djece s teškoćama u razvoju, stoga inzistiram na ovom amandmanu i tražit ću da se o njemu glasuje.
Hvala vam. Hvala vama državni tajniče. Sad proglašavam kratku stanku. Nastavljamo s radom u 12 i 10. STANKA U 11,50 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,12 SATI]] Kolegice i kolege, ispričavam se na malom kašnjenju, nastavljamo dalje, sad će nam se pridružit državni tajnik Ministarstva rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike g. Dragan Jelić, dobar vam dan. Amandman br. 55. Kluba zastupnika Mosta, izvolite očitovanje u ime vlade.
Poštovana predsjedavajuća, poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Stajalište Vlade RH je da amandman se ne prihvaća. Sredstva planirana na poziciji 0.86 Ministarstva rada i mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike, socijalna skrb odnosno socijalne pomoći i naknade dostatne su za podmirenje obveza iz navedene pozicije do kraja godine. Hvala.
Hvala vama. U ime Kluba zastupnika Mosta dodatno obrazloženje kolegica Selak Raspudić, izvolite.
Ne prihvaćamo obrazloženje i tražit ćemo da se o navedenom amandmanu glasuje. Naime, smatramo potrebnim povećati sredstva u državnom proračunu za rodiljne i roditeljske potpore i to konkretno za dopust za njegu djeteta s težim teškoćama u razvoju pravo korištenja do djetetove 8.g. života. O čemu se radi, mogli ste i sami vidjeti zahtjev udruga koja se bave s djecom s teškoćama u razvoju s obzirom na rast svih životnih troškova i poražavajuće višegodišnje ignoriranje roditelja djece s težim smetnjama u razvoju da su njima hitno i prijeko potrebne tri stvari, povećanje novčane naknade za dopust za njegu djeteta s težim smetnjama u razvoju na minimalno 4 tisuće kuna, delimitiranje vremenskog trajanja dopusta za njegu djeteta s težim smetnjama u razvoju umjesto dosadašnjeg trajanja do navršene 8.g. djetetovog života dopust se mora moći koristiti sve dok za istim postoji osnovana potreba i prestanak ukidanja prava na dopust za njegu u slučaju otkaza jednog od roditelja. Ja mislim da je to minimum koji možemo učiniti za roditelje i djecu s teškoćama u razvoju i ukoliko niste spremni prihvatiti ovaj amandman, a riječ je o zahtjevu udruga koje su posvećene upravo brizi za djecu s teškoćama u razvoju onda se nadam da barem kroz ostala proračunska sredstva možete uvažiti njihove aktualne zahtjeve i omogućiti da razvijemo jedno inkluzivno društvo koje će biti u skladu s najvišim demokratskim standardima posebno osjetljivo za djecu s teškoćama u razvoju. Hvala.
Hvala. O navedenom amandmanu ćemo glasovati. Amandman br. 56. iste zastupnice, očitovanje vlade, izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Sredstva planirana za aktivnost provedbe nacionalnih strategija, te unaprjeđenje stručnog rada u sustavu socijalne skrbi povećana su za milijun kuna u odnosu na 2021.g. i dostatna su za provedbu nacionalnih strategija, te unaprjeđenje stručnog rada u sustavu socijalne skrbi. Hvala.
Hvala. Dodatno obrazloženje, zastupnica Selak Raspudić izvolite.
Ne prihvaćam obrazloženje i tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje. Naime, tražila sam dodatna sredstva za unaprjeđenje stručnog rada u sustavu socijalne skrbi. Podsjetit ću da je u vrijeme pandemije obiteljsko nasilje raslo za nevjerojatnih 40%, da taj trend nakon prve godine nije nestao nego je dodatni rast nastavljen s preko 10% zbog čega su sustavi socijalne skrbi itekako preopterećeni. Oni nisu samo preopterećeni problemom obiteljskog nasilja nego i problemom nemogućnosti procesuiranja i zbrinjavanja djece koje je potrebno izmjestiti iz njihovog doma i dati drugim skrbnicima. Zbog svega navedenog imajući u vidu činjenicu da nemamo dovoljno ljudi zaposlenih u sustavu socijalne skrbi smatram da je hitno i nužno, a ako znamo trenutne društveno političke okolnosti, a to je sad uz nesretnu epidemiju, za pandemiju za koju se nadamo da je iza nas, a još ćemo vidjeti što nas čeka najesen, rast troškova života, velika inflacija i nesigurnost unutar cijele Europe nažalost za pretpostaviti je da će imati i ozbiljne posljedice u porastu i obiteljskog nasilja i opterećenosti sustava socijalne skrbi, pogotovo zbog rasta broja gladnih, što možemo očekivati na zimu s obzirom na trenutni trend i inflaciju u RH. Zbog svega toga mi se moramo hitno fokusirati da naša socijalna skrb profunkcionira i bude dostupna građanima RH, čak su i ova sredstva koja tražim nedostatna jer će uskoro nažalost mnogi građani RH biti primorani pokucati na njihova vrata.
Hvala i o ovom amandmanu ćemo glasovati. Amandman br. 57. zastupnice Selak Raspudić, očitovanje vlade, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Sredstva planirana na aktivnosti odobravanje financijske potpore za programe i projekte usmjerene djeci s teškoćama i odraslim osobama s invaliditetom namijenjena su za podmirenje obveza temeljem programa udruga osoba sa invaliditetom i udruga koje djeluju u korist osoba s invaliditetom, usluge osobne asistencije, videćih pratitelja i tumača znakovnog jezika. Vlada RH predloženim izmjenama i dopunama državnog proračuna za 2022.g. osigurala je dodatnih 56 milijuna i skoro 400, 56 milijuna i skoro 400 tisuća kuna u 2022.g. u odnosu na izvorni plan kako bi usluga osobne asistencije ostala dostupna osobama sa invaliditetom kojima je završila provedba ugovora financirana sredstvima ISF-a.
Hvala. Dodatno obrazloženje kolegica Selak Raspudić izvolite.
Ne prihvaćam obrazloženje i tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje. Naime, tražila sam da se povećaju sredstva za odobravanje financijske potpore za programe i projekte usmjerene djeci s teškoćama i odraslim osobama s invaliditetom za milijun kuna. Kao što naglašavam kroz sve svoje amandmane, a ovo nije jedan koji je na istom tragu, smatram da naše društvo može krenuti naprijed jedino kada osvijesti potrebe koje imaju posebno ranjive društvene skupine, a to su osobe s invaliditetom i djeca s teškoćama u razvoju. Za njih se trenutno u sustavu ne osiguravaju dovoljna sredstva. Imali ste sada i ovu situaciju na koju sam upozorila, udruga koje ističu da su hitno potrebna sredstva da bi premostila ovo razdoblje koje je pred nama i da bi uopće imala zakonski okvir koji mu omogućava da se posvete brizi za djecu s teškoćama u razvoju da njihovi roditelji mogu biti uz njih. Imajući sve navedeno u vidu i uvažavajući zamolbe udruga koje se bave s djecom s teškoćama u razvoju i potrebe osoba s invaliditetom smatram da je i na ovoj stavci potrebno osigurati dodatna sredstva za njihove potrebe, stoga ću tražiti da se o navedenom amandmanu glasuje.
Glasovat ćemo i o ovom amandmanu. Amandman br. 58 Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, očitovanje Vlade RH. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Sredstva planirana na aktivnosti unapređenje zaštite žrtava nasilja u obitelji namijenjena su za podmirenje obvezno temeljem dvogodišnjih programa skloništa i savjetovališta za žrtve nasilja u obitelji te su dostatna za podmirenje preuzetih ugovornih obveza.
Hvala. U ime Kluba zeleno-lijevog bloka kolegica Urša Raukar Gamulin. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, u proračunu nisu razvidna sredstva kojima se izrijekom implementira provedba Konvencije Vijeća Europe o sprječavanju i borbe protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji tzv. Istanbulske konvencije te nisu odvojena značajnija sredstva za borbu protiv nasilja nad ženama, posebice sredstva koja su osigurana za servise dakle za skloništa, ali istovremeno i za prevenciju te se ovime, ovim našim amandmanom osigurava dodatna sredstva za provedbu Istanbulske konvencije koja je usvojena u ovom saboru. Već smo čuli od kolegice SElak Raspudić činjenicu koju treba ponoviti da je u vrijeme lockdowna i epidemije nasilje u obitelji i nasilje nad ženama poraslo dramatičnih 40%, okolnosti društvene u kojima danas živimo inflacija, rat, prijetnja glađu sve što smo već sada čuli su sasvim sigurno nažalost okolnosti koje će za vjerovat je utjecati na porast nasilja u obitelji i nasilja nad ženama. Mi gotovo svakodnevno svjedočimo primjerima nasilja nad ženama, čak i femicida i potpuno je nerazumljivo i neprihvatljivo da Vlada RH ne želi odvojiti značajnija sredstva koja su neophodna kako za skloništa tako i za prevenciju. Mi stalno govorimo o istim stvarima, a nikuda se to ne pomiče u realitetu i zato naravno inzistiramo na glasanju o ovom amandmanu. Hvala.
Hvala kolegice. Glasovat ćemo naravno o ovom amandmanu. Sljedeći amandman br. 59 zastupnice Marije Selak RAspudić očitovanje vlade molim vas.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je isto kao i za prethodni.
Hvala. Dodano obrazloženje kolegice Selak RAspudić.
Kao što sam rekla u svom prethodnom amandmanu kao što je sada ponovila i kolegica Raukar imamo ozbiljan problem s obiteljskim nasiljem. Ovdje sam tražila da se izdvoje dodatna sredstva za unapređenje zaštite žrtava nasilja u obitelji jer je to sigurno naš društveni prioritet. Kao predsjednica Odbora za ravnopravnost spolova naravno da osjećam osobitu odgovornost da ukazujem na probleme koje se tiču obiteljskog nasilja. Međutim, i neovisno o tome kao čovjek, kao saborska zastupnica smatram da je nedopustivo da nakon tolikog porasta obiteljskog nasilja koje smo svjedočili unutar pandemije imamo daljnji trend raste, a ne stagnacije ili usporavanja već prethodnih visokih brojki. Nama predstoji izrazito teško razdoblje, inflacija je vrtoglava, što će biti sa plinom i cijenama električne energije na zimu nitko još ne zna, a znamo da u vremenima takvih kriza obiteljsko nasilje eskalira. Ja ću vas podsjetiti s obzirom da sam detaljno pratila i zahtijevala statistiku MUP-a da kada smo svjedočili potresu u Sisačko-moslavačkoj županiji da je tamo nasilje raslo za još dodatnih 10% u odnosu na porast obiteljskog nasilja u prosjeku RH. Dakle, negativne egzistencijalne okolnosti izrazito utječu na obiteljsko nasilje, stoga nam je potrebno da osiguramo dodatne novce za njegovu prevenciju jer do sada sustav što vidimo po brojkama još uvijek nije profunkcionirao. Naravno da ću tražiti da se o amandmanu glasuje.
Hvala kolegice. Glasovat ćemo i o ovom amandmanu. Amandman br. 60 zastupnice Andreje Marić, očitovanje vlade molim vas.
Amandman se ne prihvaća. Za potpore za pripravništvo u zdravstvenom sektoru osigurano je 84 milijuna i 860 tisuća kuna na pozicijama HZZ-a aktivnost Učinkoviti ljudski potencijali kontra skupine 36 i navedeni iznos dovoljan je za uključivanje oko 900 osoba što smatramo da je dovoljno za potrebe ovog sektora. Hvala.
Hvala. Dodatno obrazloženje kolegica Marić.
Hvala lijepa. Nisam zadovoljna s vašim pojašnjenjem i tražim da se o amandmanu glasa. Znači ja se ovim problemom bavim već godinu i pol i očito u sustavu ne znate da problemi pripravničkog staža nisu riješni. Dakle, 2020. je bilo svega 170 mjesta predviđeno, za 2021. 2.000 mjesta, ali neadekvatna raspodjela kvota, za ovu godinu 900 mjesta kao što ste rekli, ali to nije dovoljno. Dakle, na pripravnički staž čak po nekoliko godina čeka po 3.000 ljudi, dakle vi s ovih 900 ne možete riješiti problem. Država je propisala da se pripravnički staž mora obaviti, a ne omogućava to da se obavi u razumnom roku. Razumni rok nije dvije, tri godine nadam se da se slažete. Ja se slažem s ovom cifrom koju ste rekli, sama sam upoznata sa svim kontima četri su konta na koje se predviđaju sredstva preko Zavoda za zapošljavanje, međutim tih 84 milijuna nije dovoljno, zato sam ja tražila još 40 milijuna kako bi se barem pokrilo još 420 mjesta, to bi bilo sve skupa 1320 što je opet daleko od onog potrebnog broja. Tako da obzirom da niste evo sad imali razumijevanja, nadam se da će biti kad se bude opet planirao proračun. Tražila sam i u 12. mjesecu da se planira, ali očito se ne vodi brigu o našim mladim ljudima. Tako da evo tražim da se glasa.
Naravno da ćemo glasovati o amandmanu. Idemo dalje, amandman br. 61 zastupnice Katarine Peović očitovanje Vlade RH. Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Agencija za osiguranje radničkih tražbina je prijedlogom izmjena i dopuna financijskog plana za 2022.g. predložilo smanjenje planiranih sredstava za 184.450 kuna. Procjena je da će dostavljeni prijedlog biti dovoljan za potrebe isplate radničkih tražbina u slučaju stečaja poslodavaca do kraja proračunske godine. Nastavno smatramo da nema potrebe povećavati sredstva planirana za namirenje radničkih tražbina nad čijim je poslodavcem, nad čijim će poslodavcem biti pokrenut stečajni postupak.
Hvala lijepa. Dodatno obrazloženje kolegica Peović.
Pa dobro, meni je jasno da vi sad odbijate redom naše amandmane to je ta igra koju mi igramo na svim tim proračunskim debatama, rebalansima itd., ali nevjerojatno je da kažete da su dostatna sredstva 28 milijuna kuna za tražbine radničke tražbine u slučaju stečaja poslodavca. Znači vi to gledate samo iz ove godine ako sam ja dobro razumjela. Ne znam da li znate da je niz tvrtki koje znači je propalo nisu isplaćene radničke tražbine. Radnice Kamenskog su naplatile 15% svojih tražbina. 15% onoga što njih ide što su same zaradile. To su njihove plaće. Pa šta se ne može onima od prethodnih godina dati neka sredstva. Mislim to je potpuno, ne znam ne mogu uopće objasniti na koji način vi to gledate ukupno ne znam samo na godinu jednu jer znamo da radnici Diokija nisu naplatiti svoja, svoje zahtjeve, svoje dakle zaslužene plaće. To nisu znači neki dugovi razumijete to su plaće koje su radnici zaradili i onda im poslodavac to nije isplatio. Zar ne bi država mogla uskočiti i dati tim radnicima nešto od onoga što njima se duguje. Nema nikakve šanse da je točno ovo što vi govorite znači da nema potrebe za tim iznosom. A ja ću upozoriti na ono odakle to uzimamo što nije vaš sektor, ali to je eto zadaća Radničke fronte da upozorava na ono što ovdje neće nitko očito drugi upozoriti, a to je da se ni manje ni više nego 20 milijuna kuna godišnje izdvaja za mirovine tzv. hrvatske domovinske vojske. Znači zahvaljujući HDZ-u svi radnici u Hrvatskoj već 30 godina izdvajaju za mirovine pripadnika tzv. hrvatske domovinske vojske. Vojska pod tim imenom nikada u povijesti nije postojala, no naziv je odabran s obzirom na to da bi u javnosti prije svega međunarodnoj dodjeljivanje mirovina vojnicima NDH, ustašama, domobranima izazvalo čitav niz problema i pitanja. Mi tražimo da se te mirovine ukinu [[Upadica: Hvala.]] tražit ćemo da se glasa o ovom amandmanu.
Glasovat ćemo o ovom amandmanu naravno. Amandman broj 62. zastupnice Selak Raspudić. Očitovanje vlade, izvolite.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Sredstva planirana za aktivnost naknade za smještaj u udomiteljsku obitelj namijenjena za podmirenje potreba korisnika socijalne skrbi smještene u udomiteljske obitelji dostatna su za podmirenje obveza temeljem priznavanja prava. Hvala.
Hvala. Dodatno obrazloženje, kolegica Selak Raspudić, izvolite.
Ne prihvaćam obrazloženje i tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje. Naime, tražila sam da se poveća naknada za smještaj u udomiteljsku obitelj. Ne znam jeste li svjesni toga što je trenutno problem kada govorimo o udomiteljstvu u Hrvatskoj. Nakon tragičnog slučaja djevojčice Nicol broj zahtjeva prema domovima za nezbrinutu djecu se utrostručio. Imali smo situaciju prije pola godine da je preko 700 djece koja su bila u obiteljima u kojima ih se zlostavljalo čekalo da uopće budu negdje drugdje zbrinuta. A ako pratite ono što govore u centrima za nezbrinutu djecu, ja ću doslovce citirati jednu odgajateljicu koja je rekla da je krajnje pitanje koje njoj svako dijete postavi, teta kada ćemo ići doma. E pa to je ono što mi ovdje moramo vas tražiti jer je malo situacija bez ikakve patetike u kojima imamo priliku kao što ovaj proračun konkretno ponuditi nekakve politike koje bi bile u smjeru rješavanja problema posebno ranjivih društvenih skupina na koje društvo i politika ne obraćaju dovoljnu pažnju. Da djeca iz udomiteljskih obitelji nisu sutrašnji glasači pa možda zato nema za njih dovoljno sredstava u proračunu. Međutim, moram podsjetiti da je taj akumulirani problem jer odavno nemamo dovoljno kapaciteta u domovima, a broj udomiteljskih obitelji se iz godine u godinu smanjuje narastao nakon medijskog osvještavanja tog problema zbog tragičnog slučaja djevojčice Nicol i s obzirom na veliki broj djece koja čeka da bi pobjegli od svojih zlostavljača sigurno moramo osigurati dodatna sredstva za ovu svrhu.
Hvala, glasovat ćemo i o ovom amandmanu. Amandman broj 63. Kluba zastupnika MOST-a. Očitovanje vlade molim vas.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Na poziciji 086 Ministarstvo rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike osiguravaju se sredstva isključivo za djelatnost socijalne skrbi. Budući da u sustavu socijalne skrbi nije moguće priznati pravo na uslugu smještaja roditeljima tijekom liječenja i terapije predloženi amandman se ne prihvaća. Hvala.
Hvala vama. Dodatno obrazloženje kolegice Selak Raspudić, izvolite.
Ne prihvaća se obrazloženje i tražit ćemo da se o navedenom amandmanu glasuje jer smatramo da je potrebno osigurati sredstva za smještaj roditelja kojima je dijete nakon poroda na neonatologiji ili bolesno te su prisiljeni radi liječenja boraviti u drugom gradu i plaćati smještaj jer nemaju mogućnost biti u bolnici uz svoje dijete. Pa ta je situacija sama po sebi dovoljno teška za bilo koju obitelj, a da bi se dijete nastavilo što bolje razvijati i premostilo to teško razdoblje sigurno mu je nužna blizina roditelja. I možda se to nama ovdje u saboru ili vama u vladi čini lako rješivo s obzirom da mi imamo financijske mogućnosti da budemo uz svoju djecu, no veliki broj građana RH ne može si osigurati taj tip smještaja i mora svakodnevno putovati ukoliko želi vidjeti svoje dijete koje potrebuje takvu zdravstvenu skrb. U Hrvatskoj imamo 3 velika KBC-a kojima gravitiraju svi oni građani tj. djeca i bebe kojima se adekvatna medicinska skrb ne može priuštiti u bolnicama gradova u kojim žive ili su značajno blizu njih i oni su stoga primorani sami izdvajati da bi putovali da vide svoju djecu. Sigurno da država može učiniti više da im olakša da premoste taj težak period u krajnjoj liniji to je i pitanje dobrobiti djeteta. Svakako ćemo tražiti da se glasuje.
Hvala, glasovat ćemo i o ovom amandmanu. Hvala vam državni tajniče, doviđenja. Sad će nam se pridružit državni tajnik Tomislav Družak iz Ministarstva turizma i sporta kako bi se u ime vlade očitovao o, dobar dan, o amandmanu 64. Kluba zastupnika Mosta. Izvolite državni tajniče.
… [[Govornik nije uključen]]
Ispričavam se, samo sekundu, imamo mali tehnički problem. Možete li molim vas samo još jednom ponoviti obrazloženje zbog zapisnika jer nije radila ovaj vaš mikrofon, izvolite.
Hvala. Dakle, amandman se ne prihvaća. Amandman se ne prihvaća iz razloga što na poziciji 3920 razvoj sporta postoje dostatna osigurana sredstva koja su potrebna za cjelokupnu realizaciju svih sadržajnih aktivnosti, te po našem mišljenju dodatna sredstva nisu potrebna. Hvala.
Hvala lijepa. Znači amandman 64. Kluba zastupnika Mosta se ne prihvaća. Dodatno obrazloženje kolegica Selak Raspudić.
Ne prihvaćamo obrazloženje i tražit ćemo da se o navedenom amandmanu glasuje. Naime, tražili smo dodatna sredstva za Boćarski klub Vežica. Riječ je o sportskom klubu iz Rijeke osnovanom 1957.g.. Najveći sportski uspjeh bio je osvajanje naslova prvaka bivše države 1974.g. u četvorkama. Osnovni preduvjet egzistencije jednog boćarskog kluba je njegovo boćarsko igralište tzv. jog. Vežica od svog nastanka ima u posjedu svoj prostor za treniranje i utakmice, međutim unutar nekoliko godina HDZ-ovo čelništvo Mjesnog odbora Gornje Vežice, gradskog kvarta iz kojeg je klub iznikao je u dogovoru s SDP-ovom gradskom vlasti teren ustupio gradu Rijeci. Grad Rijeka ga je prodao Riječkoj nadbiskupiji za potrebu gradnje župne crkve, a Boćarski klub Vežica je trebao dobiti novo moderno boćalište u sklopu predviđenog sportskog centra. Grad Rijeka svoje obećanje nije održao, sportski centar, baš kao ni boćalište nisu izgrađeni, a predmetna građevinska dozvola uskoro će isteći. Kako sada stvari stoje ondašnje HDZ-ovo čelništvo je svoje boćare ostavilo bez krova nad glavom. Stoga predlažemo da se ispravi šteta učinjena Boćarskom klubu Vežica i da se osiguraju sredstva za izgradnju privremenog prostora Boćarskog kluba Vežica Rijeka prema prijedlogu projekta Boćarskog kluba Vežica. Tražit ćemo da se glasuje.
Hvala, glasovat ćemo i o ovom amandmanu. Amandman br. 65. zastupnice Boške Ban Vlahek usmeno je povučen. Hvala vam državni tajniče. Sad bi zamolila državnog tajnika u Ministarstvu zdravstva g. Tomislava Dulibića da dođe za govornicu kako bi se u ime vlade očitovao o amandmanima od kojih je prvi amandman br. 66. zastupnice Katarine Peović. Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo zdravstva na navedenoj aktivnosti plaća smještaj i liječenje za osobe koje su lišene slobode. Prijedlogom izmjena i dopuna državnog proračuna navedena aktivnost povećana je za milijun i pol kuna, te novi financijski plan iznosi 23,5 milijuna kuna. Navedeno povećanje je dovoljno za provedbu navedenih aktivnosti pružanja zdravstvene zaštite, stoga se predloženi amandman ne prihvaća.
Hvala. Kolegica Katarina Peović nema potrebe za dodatnim obrazloženjem. Tražite glasovanje? … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Amandman 66. je povučen. Amandman br. 67. zastupnice Marije Selak Raspudić, izvolite očitovanje vlade.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo zdravstva na navedenoj aktivnosti sufinancira praćenje studije ekoloških čimbenika kvalitete zraka u Slavonskom Brodu. Sukladno prijedlogu Zavoda za javno zdravstvo Brodsko-posavske županije nema potrebe za dodatnim izvorima financiranja u '22.g. koje se odnose na praćenje studije utjecaja ekoloških čimbenika na zdravlje ljudi, stoga se amandman ne prihvaća.
Amandman 67. vlada ne prihvaća. Kolegica Selak Raspudić dodatno obrazloženje.
Ne prihvaćam obrazloženje i tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje. Znamo koliko je ozbiljan problem zagađenja zraka u Slavonskom Brodu jer kada ga uspoređujemo s ostatkom Europe onda vidimo da je to jedan od najzagađenijih prostora unutar cijele Europe. Vi ste jednu studiju napravili, međutim jeste li je dovoljno dobro proučili i implementirali njezine rezultate u unapređenju zdravstvene zaštite građana Slavonskog Broda jer to je ono za što sam ja tražila da se povećaju proračunska sredstva. Izrazito ozbiljan problem koji je neriješen godinama i koji onemogućava zdrav život građanima Slavonskog Broda, a to je visoka zagađenost zraka i dalje stoji mogu reći u zrakopraznom prostoru. Naravno da ću tražit da se o navedenom amandmanu glasuje. Za jednu civiliziranu državu nedopustivo je da ima grad odnosno građane jednog grada koji nemaju dovoljno dobre uvjete za život u smislu toga da se danas 2022.g. direktno ugrožava njihovo zdravlje zbog nekvalitetnog zraka, država tu može i mora učiniti puno više.
Hvala. O amandmanu br. 67. provest ćemo glasovanje. Amandman br. 68. istog predlagatelja odnosno predlagateljice, molim vas očitovanje vlade.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Na navedenom programu 3602 na glavi 09605 financiraju se investicije u zdravstvenu infrastrukturu. Prijedlogom izmjena i dopuna državnog proračuna navedeni program povećava se za 174 milijuna 580 tisuća, te nije potrebno predloženo dodatno povećanje, stoga se navedeni amandman ne prihvaća.
Hvala. Dodatno obrazloženje kolegice Selak Raspudić.
Ne prihvaćam obrazloženje i tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje. Naime, o čemu je riječ, a mislim da bi sada svi mogli biti senzibilizirani za tu problematiku s obzirom da je neki dan bio Dan oboljelih od šećerne bolesti koje smo zajedno u HS-u izglasali i ne bi bilo dobro da uoči odnosno nakon tog dana bude poruka da je riječ samo o deklarativnoj potpori osobama koje su oboljele od šećerne bolesti u RH. Ovo je jedan od njihovih temeljnih zahtjeva, ja sam oko toga već uputila zastupničko pitanje i ovdje stavila amandman, međutim za to i dalje nema sluha. O čemu se radi? Tražila sam da se povećaju sredstva za pola milijuna kuna da bi se omogućilo adekvatno skladištenje medicinskog otpada za osobe s dijabetesom. One trenutno zbog nedostatka skladišnog prostora nisu u mogućnosti osigurati svoja zakonom zagarantirana prava i kada pokušavaju skladištiti svoj medicinski otpad doslovce ih institucije prebacuju od jedne do druge. Mi govorimo o zemlji u kojoj ima gotovo pola milijuna ljudi koji su oboljeli od šećerne bolesti, a kao što vam je poznato trend je u rastu i da ti ljudi koji nisu već dovoljno ugroženi samom činjenicom da boluju od šećerne bolesti još moraju prolaziti neki oblik poniženja jer nemaju gdje sa svojim medicinskim otpadom je potpuno nedopustivo. Tragično je da kada sam isto pitanje uputila ministru Beroš da me on prebacio na Ministarstvo gospodarstva kao da se to njega uopće ne tiče. Dakle, osim što je zakonsko pravo osoba s dijabetesom da imaju gdje sa svojim medicinskim otpadom, naša je dužnost da im osiguramo dostojanstveno zbrinjavanje onoga što nužno moraju koristiti zbog svog medicinskog stanja. Govorim o pola milijuna građana u Hrvatskoj.
Hvala. Glasovat ćemo i o ovom amandmanu. Amandman br. 69 zastupnice Katarine Peović, molim vas očitovanje vlade.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Na tekućem projektu osigurana su sredstva temeljem potpisa ugovora o dodjeli financijskih sredstava za provedbu projekta 5P, prevencija bolesti, promidžba i zaštita zdravlja, psihološka podrška, pristup i pomoć u zdravstvenoj skrbi za tražitelje međunarodne zaštite te nije moguće povećavanje financijskih sredstava, stoga se predloženi amandman ne prihvaća.
Hvala vam. Kolegice Peović dodatno obrazloženje izvolite.
… [[Govornica se ne razumije zbog najave.]] samo pojasnit s obzirom da nije riječ o vašem sektoru odakle se zapravo uzima i što je ovdje bila svrha ovog amandmana, znači isto kao i prethodni amandmani opet RF upozorava na stavke proračuna koje su vezane uz opasni povijesni revizionizam. Ovdje imamo Obilježavanje sjećanja na žrtve svih totalitarnih, autoritarnih režima koje se uvode u doba korone, rata u Europi, znači imamo 100.000 novih kuna za neku svrhu koja je jedino i isključivo služi povijesnom revizionizmu. Obilježavanje sjećanja na žrtve svih totalitarnih i autoritarnih režima u praksi se u nas predstavlja kao pokušaj da se radnički i antifašistički pokret izjednači s fašističkim i nacističkim režimom, pri tom se komunizam uglavnom izrijekom osuđuje dok drugi totalitarni i autoritarni režimi zapravo fašizam i nacizam služe isključivo kao kulisa u službi izjednačavanja ovih ideja. Tome svjedoči i izjava predsjednika vlade Andreja Plenkovića u više navrata gdje on odaje počast žrtvama komunističkog režima, pri tom izrijekom spomenuvši komunizam kao jedan od totalitarnih sustava koji je obilježio povijest 20. stoljeća. Izjednačavanje socijalističke ideje s fašističkim i nacističkim jednostavno ne stoji, a to je naročito naglašeno u Hrvatskoj Narodnooslobodilački antifašistički pokret Hrvatske koji je ujedno bio i socijalistički prepoznat i od Ustava RH kao nositelj državne suverenosti što se ogleda u odlukama ZAVNOH-a naveden je kao legitimno izvorište uspostave državne suvremenosti suvremene RH, stoga smatramo da se zbog navedenih razloga ne treba financirati ovakva obilježja obilježavanja. Ono što ste vi rekli da nije potrebno povećavati potpore pružanju zdravstvene skrbi tražiteljima međunarodne zaštite u više navrata smo svjedočili da to nije slučaj, stoga tražim da se o ovom amandmanu glasuje.
Glasovat ćemo i o ovom amandmanu. Idemo dalje, amandman br. 70 zastupnika Damira Bajsa, izvolite državni tajniče očitovanje vlade.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo zdravstva na navedenoj poziciji planira hitna sredstva za intervencije na zgradama i opremi zdravstvenih ustanova. Državnim proračunom RH za 2022.g. na navedenoj poziciji osiguran je iznos od 28 milijuna 210 tisuća kuna te je procijenjeno da je isti dovoljan za osiguranje interventnih sredstava za zdravstvene ustanova, stoga se navedeni amandman ne prihvaća.
Amandman br. 70 vlada ne prihvaća. Budući predlagatelja nema o istom amandmanu izjašnjavat ćemo se glasovanjem. Prije nego što krenemo dalje ja ću iskoristiti priliku i pozdravite učenike osnovnih i srednjih škola dobitnike nagrada predsjednika sabora u edukativnim programima sabora u ovoj godini i njihove mentore koji su nam se pridružili na galeriji. Dobar vam dan, dobro nam došli i želimo vam ugodan boravak u saboru. Molim vas jedan veliki pljesak za učenike … [[Pljesak]] Nabavljamo dalje, amandman br. 71 zastupnice Ljubice LUkačić i zastupnika Siniše Jenkača očitovanje Vlade RH, izvolite.
Hvala lijepo. Amandman se prihvaća.
Vlada prihvaća znači amandman br. 71 postaje sastavni dio prijedloga. Amandman br. 72 zastupnice Selak Raspudić očitovanje vlade molim vas državni tajniče.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Sredstva na ovoj proračunskoj poziciji planiraju se za interventnu nabavu lijekova koji se pojave na tržištu, a još nisu uvršteni na listu HZZO-a. Budući da se radi isključivo o interventnom financiranju nabave lijeka za razdoblje od pojave na tržištu do njegovog uvrštenja na listu HZZO-a, prema procijenjenom trogodišnjem planu nije potrebno osigurati povećanje financijskih sredstava, stoga se predloženi amandman ne prihvaća.
Vlada ne prihvaća. Kolegica Selak Raspudić dodatno obrazloženje.
Ne prihvaćam obrazloženje i tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje. Prije svega želim pozdraviti ovdje prisutnu omladinu i napomenuti im da postoji razlog zbog kojeg ovdje ima ovoliko praznih mjesta jer one sve vas čekaju, dakle ja se nadam da ćete ih u budućnosti vi popuniti pa ćemo svjedočiti jednom sazivu sabora koji će bujati od rasprava u kojima ćete vi sudjelovati u kojem nikada niti jedna stolica neće biti prazna. Što se tiče ovog samog amandmana dakle tražila sam da se oduzme od voznog parka i da se povećaju sredstva za lijekove koji se ne nalaze na listi lijekova HZZO-a. Poruka je vrlo jednostavna. Umjesto da moramo kontinuirano svjedočiti prikupljanju sredstava za bolesnu djecu i senzibiliziranja javnosti jer nemaju načina da spase svoju djecu roditelji nego tako da se moraju osnivati različite donacijske kampanje bilo bi bolje da država osigura veća sredstva za lijekove koji nisu na listi HZZO-a i na takav način pokaže temeljnu skrb prema bolesnoj djeci umjesto da ista pada na leđa građana.
Hvala, tražite glasovanje, da, glasovat ćemo i o navedenom amandmanu. 73. amandman zastupnice Katarine Peović. Državni tajniče molim vas očitovanje vlade.
Hvala lijepo. Predloženi iznos osiguran je u glavi 09620 zdravstvene ustanove u vlasništvu države odnosi se u pretežnom dijelu na sredstva europskih fondova, međunarodne zajmove te sufinanciranje kapitalnih investicija po već zaključenim sporazumima i definiranim financijskim okvirima stoga se predloženi amandman ne prihvaća.
Vlada ne prihvaća. Kolegice Peović dodatno obrazloženje, izvolite.
Hvala. Znači za 2022. godinu smanjila su se izdvajanja za zdravstvo u odnosu na plan znači za ovu godinu za više od 4 milijarde kuna. Rebalans se donosi djelomično i zato da bi se povisila ta sredstva koja su evidentno bila nedostatna na što je upozoravala čitava opozicija. Ministarstvu zdravstva pali su prihodi s planiranih 20 milijardi u '21. godini na 16 milijardi u '22. godini što je naravno potpuno nerealno i svi su na to upozoravali s obzirom na stanje pandemije virusa Covid-19. Uz to planirano je smanjenje izdvajanja za zdravstvene ustanove u vlasništvu države sa planiranih 11 milijardi u '21. godini na 10 milijardi u '22. godini, a ministar je najavio zdravstvenu reformu. Znači nerealne brojke su već u tom proračunu, a i u rebalansu. A reformu je najavio u kojoj će kako je rekao centralizirati zdravstvo te će država preuzeti kontrolu nad mnogim zdravstvenim ustanovama i institucijama koji su bili pod kontrolom županija. Rebalansom je to više-manje ostalo u istom iznosu. Nejasno je kako ćemo centralizirati upravu ako istovremeno imamo manje sredstava za bolnice, a država bi ih trebala plaćati. Prema tome, apsolutno ostajem pri ovom amandmanu, a on uzima od Sveučilišta obrane i sigurnosti. Zašto, jer kad se donosio taj nevjerojatan zakon o Sveučilištu obrane i sigurnosti rečeno da za sveučilište nisu potrebna nikakva dodatna sredstva, sad se magično pojavljuju u proračunu neka visoka sredstva koja su evidentno potrebna stoga je uopće nejasno zašto se ta sredstva i traže. Tako da tražim glasanje o ovom amandmanu i inzistiram na tome.
Imat ćete glasovanje naravno. Amandman broj 74. zastupnika Bulja. Očitovanje Vlade RH dat će državni tajnik, izvolite.
Hvala lijepo. Proračunski korisnik unutar razdjela Ministarstva zdravstva KBC Split trenutno je u fazi postupka nabave za izradu dokumentacije koja bi trebala definirati model nabave te financiranja navedenog infrastrukturnog projekta. Stoga predloženo povećanje proračunskih sredstava u iznosu od 3 miliona kuna bez da je poznata ukupna vrijednost investicije, opseg investicije kao i modeli nabave i financiranja navedenog projekta ne može se prihvatiti.
Vlada ne prihvaća. Kolega Bulj dodatno obrazloženje, izvolite.
Hvala lijepo. Čudno bi bilo da vi još to prihvatite jer ovaj amandman ponavljam iz godine u godinu. Radi se o KBC Split Firule, kao da nije Split i Dalmacija u Hrvatskoj, kao da smo mi neka druga država zaboravljena. Znamo da tu više od pola miliona ljudi samo je u bazenu splitskom tj. više jer imamo i zaleđe ljude u BiH naše koji također dolaze u Split, tako u turističkoj sezoni tu bude i priko milijun ljudi ali vas nije briga. Niti vi osjećate obavezu da osigurate normalan parking u bolnici u Splitu. To je nije, to je najmanje što ste mogli napraviti nego svake godine projektna dokumentacija. Pa ima li pravo taj narod imati iste usluge kao što ima npr. u Zagrebu i u drugim krajevima. Imamo mi to pravo ili nemamo ili ukinite zdravstvo, šta će nam, šta će nam parking, čemu tu … [[Govornik se ne razumije.]] pa ne mogu ljudi stariji koji dolaze iz dalekih krajeva u splitsku bolnicu di će se parkirati, a to ste obećali, to je vaše obećanje. I nažalost kolege ovdje iz Splita koje su, iz splitskog bazena dođe i glasaju protiv ovoga. Pa guknite malo. Nikoga apsolutno nije ništa briga. Učmare se u stolcu i to je to, ka da su Bogom dati. Jedino što deru kožu ovdje na, na bez veze na ovim stolcama i nabijaju troškove. Pa zato bi vas zamolio kolegice i kolege nemojte ovo prihvatiti od mene, slobodno dajte vi amandman iz tih krajeva il vi prihvatite i osigurajte normalne uvjete bar što se tiče zdravstvenih usluga i ovo je nemedicinski dio, ovo je građevinski dio vrlo bitan ne za Split, nego za cilu Dalmaciju i Herceg Bosnu, za cilo to područje. Naravno tražim glasanje.
Hvala, dobit ćete glasovanje. Slijedeći amandman, amandman broj 75. zastupnice Katrine Peović. Očitovanje Vlade RH, izvolite.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Budući da je u tijeku izrada dokumentacije koja će cjelokupni proces transakcije od prijenosa osnivačkih prava, pokretanja proizvodnje, izgradnje nove tvornice definirati navedeni predloženi iznos od milijarde kuna neće se moći realizirati u '22. godini stoga se navedeni amandman ne prihvaća.
Amandman se ne prihvaća. Dodatno obrazloženje kolegice Peović, izvolite.
Evo hvala, još jednom smo saznali da postoje stavke u proračunu koje se uopće ne misle realizirati. Pazite, to je evo već, već opetovano slušamo da postoje stavke u proračunu koje se uopće ne misle realizirati. Znači zašto mi uopće taj proračun čitamo. Mislim to su stavke koje uopće nemaju nikakvog smisla. E ovdje znači je ne samo riječ o stavci koja uopće ne postoji, ali mi je vidimo ne znam nekim čudnim, optičkom varkom nego je stvar u tome da vaš ministar Beroš već prilično dugo najavljuje revitalizaciju Imunološkog zavoda, gradnju nove tvornice u Svetoj Nedjelji i stavlja u proračunu totalno nerealne troškove koji ne mogu bit dostatni za izgradnju nove tvornice. Istovremeno potpuno nam je jasno da nam je potrebna revitalizacija Imunološkog, da nam je potrebna proizvodnja naših lijekova koje Imunološki itekako proizvodio. Podsjetit ću vas izuzetno kvalitetne krvne pripravke, imunobiološke lijekove, antitoksine protiv zmijskog ugriza, bakterijska ali virusna cjepiva je proizvodio Imunološki zavod, a mi godinama trošimo novce na sumnjivi uvoz lijekova. Od 2015. do devetnaeste uplaćeno je 1,7 milijardi kuna za taj sumnjivi uvoz lijekova, lijekova koje smo mi mogli proizvesti za od nekih za 10 puta nižu cijenu smo mi proizvodili te lijekove. Mi sad plaćamo 10 puta veću cijenu i umjesto da uštedimo novce tako da revitaliziramo Imunološki mi i dalje smo u minusu i dalje smo u minusu zašto? Ne zbog pružanja usluge, ne zbog pružanja zdravstvene usluge nego zbog toga što stranim farmaceutskim kompanijama plaćamo ogromne novce za lijekove koje bi sami mogli proizvesti. Prema tome, molim da se o ovom amandmanu glasa. Inzistiram na njemu.
Glasovat ćemo o vašem amandmanu. Doviđenja! Pozdrav još jednom učenicima i njihovim mentorima. Doviđenja! Amandman broj 76. zastupnika Bulja. Izvolite očitovanje u ime Vlade državni tajniče.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Opća veteranska bolnica Hrvatski ponos Knin predstavlja zdravstvenu ustanovu na sekundarnoj razini zdravstvene zaštite koja s obzirom da je njezin osnivač Šibensko-kninska županija sredstva za zanavljanje postojeće i nabavu nove medicinske opreme dobiva iz decentraliziranih sredstava državnog proračuna, tako je u protekle četiri godine u bolnicu investirano ukupno 16 milijuna kuna dok je u ovoj godini planiran iznos od 2,6 milijuna kuna iz decentraliziranih sredstava državnog proračuna.
Hvala. Dodatno obrazloženje kolega Bulj.
Evo ja bih samo kratko rekao da normalno da nećete prihvatiti jer Dalmatinska zagora vama ništa i ne znači. To je jedno vrlo bitno područje, gdje su ljudi iselili poglavito iz naše Zagore. Ovdje govorimo o jedinoj bolnici općoj trenutno u Dalmatinskoj zagori od Neretve i Krke u zaleđu naravno, a ne u priobalju. Ta bolnica ima znači sve uredno ima baze za fizikalnu terapiju, međutim vi apsolutno u to ne želite uložiti. To nije nikakav iznos. Zbog čega? Zbog čega vi ne volite e to je sad pitanje? Mi u Kninu slavimo najveću pobjedu, pobjedu Oluje, Dan branitelja i svi se dođete naslikat, bude vas puno, mašete zastavicama, veličate taj naš grad, kraljevski grad Knin kao simbol pobjede nad srbo-četničkim okupatorom. Međutim, što se tiče kninske bolnice ona je zaboravljena. Ona je zaboravljena, ona je zaboravljena. Vi dajete decentralizirana sredstva županijama kako i Splitsko-dalmatinskoj tako i Šibensko-kninskoj. Međutim, ti novci završe tko zna di, jer županije su inače protočni bojler ali pun kamenca tako da novac di triba doći za bolnicu, decentralizirana sredstva kako u Kninu tako i za Dom zdravlja u Sinju i drugim poglavito u našoj Dalmatinskoj zagori, tako da me žalosti šta iz godine u godinu ponavljam ovaj amandman. Vi ga ne prihvaćate, a za Oluju i Dan hrvatskih branitelja i Dan pobjede obavezno dole dolazite. Tako da je to licemjerstvo toga jednoga dana kad se svi naslikajete govori kroz ovaj amandman koliko vas nije briga za to područje. I to područje bi moglo smanjiti gužve i u splitskoj bolnici i ova bolnica, u šibenskoj bolnici. Međutim, imamo dosta vrijednih i kvalitetnih liječnika na tom području [[Upadica Glasovac: Hvala.]] i stoga me ne žalosti, nego sam očekivao da ću dobit tako da ne znam uopće smisla raspravljat o ovom amandmanu.
Tražite glasovanje? O.k. Hvala. Glasovat ćemo o amandmanu. Hvala vam lijepa. Nastavljamo dalje. Pozivam državnog tajnika Zdravka Zrinušića da se očituje u ime Vlade vezano uz amandman koji se tiče pravobranitelja za djecu. Amandman broj 77. zastupnice Selak Raspudić, izvolite očitovanje.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća. Iako povećanje proračunskih rashoda za zaštitu i praćenje i promicanje prava djece držimo značajnim, s obzirom na postojeće ljudske potencijale i aktivnosti koje ured planira provesti do kraja godine kako bi se postigla i odgovarajuća razina zaštite dječjih prava i interesa smatramo da su planirana financijska sredstva dostatna za realizaciju aktivnosti definiranih planom rada Ureda za ovu godinu.
Hvala vam. Dodatno obrazloženje kolegice Selak-Raspudić.
Ne prihvaćam obrazloženje i tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje. Naime, što sam tražila? Hitno povećanje sredstava za pravobraniteljicu za djecu. I to nisam tražila tek tako, nego mi imamo ozbiljan neprepoznat problem o kojem nitko u Hrvatskoj ne govori. A ja ću vam reći koji je to problem. Spolna zlouporaba djeteta mlađeg od 15 godina porasla je za čak 74% u odnosu na prethodnu godinu. Zadovoljavanje pohote pred djetetom mlađim od 15 godina za 62%, mamljenje djece za zadovoljavanje spolnih potreba 33%. Nužna su dodatna sredstva za pravobraniteljicu za djecu da bi se omogućila zaštita dječjih prava. Ovo je problem, problem pedofilije u Republici Hrvatskoj o kojoj nitko uopće ne razgovara u javnom prostoru. Osobno sam tražila podatke MUP-a jer aktivno pratim statistiku i otud iznosim ovu komparativnu analizu ove i prethodne godine. Vrijeme je da se suočimo sa tim problemom i osiguramo sredstva da se on ne bi u budućnosti ponavljao. Ovo je bio moj posljednji amandman. Predložila sam različite amandmane koji su se pretežno ticali sustava obrazovanja, promicanja statusa ranjivih društvenih skupina, smanjenja nasilja i ravnopravnosti spolova i smanjenja korupcije. Niste prihvatili niti jedan amandman koji sam predložila. Bez obzira na to, meni je bila čast ovdje braniti te amandmane i pokazati da oporba kroz proračun ima konkretne prijedloge i rješenja za izgradnju jedne kvalitetnije Hrvatske i ja ću se nastaviti zalagati za njih bez obzira koliko [[Upadica: Hvala.]] ih vi odbijali pa ćemo vidjeti tko može duže izdržati.
Hvala kolegice Selak. Ovaj, glasovat ćemo i o vašem amandmanu. E sad ovako, 13 je sati, imamo još nekih, imamo 18 amandmana. Hoćemo li završiti, predlažem da završimo amandmane pa idemo na slobodne govore ili? ... [[Upadica se ne čuje.]] Okej, onda prvo slobodni govori, a nakon toga amandmani. Hvala vam lijepa. Ajmo još jedan, Državni zavod za statistiku, još jedan, može, pa ćemo onda nastaviti s Financijskim planom Hrvatskih voda nakon slobodnih govora, može? Idemo, amandman br. 78 zastupnica Katarina Peović, izvolite očitovanje u ime Vlade.
Hvala vam lijepa. Amandman se ne prihvaća. Predloženim Izmjenama i dopunama Državnoga proračuna za '22. i Projekcijama '23. i '4. planirana su sredstva u visini koja omogućavaju obavljanje redovnog poslovanja DZS-a uz daljnje unaprjeđenje službene statistike RH. Sredstva za namjenu koja proizlazi iz predmetnog amandmana u smislu zapošljavanja službenika na upražnjenim radnim mjestima, povećanje plaća službenika i sl., planirat će se kada za to budu osigurani preduvjeti.
Hvala vam lijepa. Kolegice Peović nema stoga ćemo o ovom amandmanu glasovati. Hvala vam lijepa.
Sad ćemo se vratiti na naše amandmane i to će biti amandmani na Prijedlog izmjena i dopuna Financijskog plana Hrvatskih voda za 2022. godinu i projekcija plana za 2023. i 2024. godinu poštovani državni tajnik Mario Šiljeg najprije prvi amandman zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Šibensko-kninska županija i Hrvatske vode izradile su idejne projekte sa više varijanti tehničkog rješenja zahvaćanja vode iz izvorišta rijeke Čikole i studija utjecaja zahvata na okoliš i prirodu. Provedeni postupak procjene utjecaja zahvata na ekološku mrežu utvrdio je da bi takav zahvat u bitnom ugrozio zaštićene riblje vrste, te se projekt nije mogao dalje razvijati u tom smjeru. U planu upravljanja Hrvatskih voda za 2022. godinu u okviru provedbe nacionalnog projekta navodnjavanja osigurana su sredstva za sufinanciranje vodo istražnih radova u Petrovom polju koji bi trebali dati detaljne podatke o raspoloživim količinama vode u podzemlju i mogućnosti razvoja navodnjavanja u Petrovom polju. Hvala.
Poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Državni tajniče, vidimo da u krizama je problem samodostatnosti i da je to jedan od većih problema. Međutim imamo problem u Dalmatinskoj zagori koja ima potencijal za proizvodnju hrane i to kvalitetne hrane, a ne uvozne hrane, da bi trebalo ulagati u navodnjavanje. Između toga naravno tu dolazi i drniško područje koje je vrlo kvalitetno, imamo zemlju za, za proizvodnju hrane i vidimo da je to sve veći i veći potencijal za turizam. Stoga još jednom bi od vas tražio da dobro razmislite i da napokon krenete u navodnjavanje tih naših područja, poglavito koji depopulacija je u, zbog depopulacije tj. odlaska ljudi iz tih krajeva da bi poljoprivreda i proizvodnja zdrave hrane, a i zbog povećanja turizma povećala i taj gastro potencijal na tome području. Stoga još jednom dobro razmislite, ako triba ja mogu povući i amandman, al ovo prihvatite. Meni uopće nije problem sad razgovarati o amandmanu, ali smatram da je navodnjavanje ključ za ovo područje, drniško područje koje je spalo na nekoliko tisuća stanovnika i zbog Domovinskog rata i zbog toga što taj potencijal ne koristimo jer jednostavno navodnjavanje i odvodnja je ključ opstanka ljudi koji se, ljudi koji se sve više i više želi čak iz gradova vratiti na sela i ulagati i na taj način stvarati dodatnu vrijednost, a nama vrlo bitna. Znači govorimo o navodnjavanju i odvodnji Drniškog polja. Stoga još jednom il bi vas evo zamolio ili bi vapaj tih ljudi s tih područja da krenete u navodnjavanje drniškog, drniškog područja.
Tražite glasanje?
… [[Govornik se ne razumije]]
Dobro. Drugi amandman zastupnika Mire Bulja.
Hvala. Amandman se ne prihvaća. Splitsko-dalmatinska županija i Hrvatske vode izradile su koncept … [[Govornik se ne razumije]] navodnjavanja Sinjskog polja, te su za lokaciju Trnovčica izrađeni idejni projekti navodnjavanja, idejni projekt odvodnje i … [[Govornik se ne razumije]] na okoliš i ekološku mrežu. Nakon dodatnih ontoloških istraživanja dopunjena je Studija utjecaja na okoliš i ekološku mrežu, te je u tijeku postupak procjene utjecaja zahvata na okoliš i ekološku mrežu. Hvala.
Poštovani zastupnik Bulj.
E Sinjsko polje je ogroman potencijal, znamo da je rijeka Cetina, imamo samo odvodnju i to je problem što ljudi poljoprivrednici zbog regulacije Hrvatskih voda koje bi tribalo malo i prilagoditi i poljoprivrednicima, imamo u Sinjskom polju sušu usred ljeta, tako da se poljoprivrednicima ne isplati ili imaju manje prinose ili jednostavno ne može doći do nikakvih prinosa u Sinjskom polju bez navodnjavanja. Svjestan sam ja da je tu uloga Splitsko-dalmatinske županije koju apsolutno nije briga za navodnjavanje, niti je to njihova nadležnost, ali oni o tome niti vode brigu, ali isto je taj jedan potencijal ogroman 6 tisuća hektara poljoprivrednoga zemljišta znamo da je u blizini splitski bazen, sve više i više ljudi dolazi turista i na područje Sinja i cetinskog kraja, tako da bi ovo bilo vrlo značajna investicija i opet ponavljam i demografska mjera zbog opstanka ljudi na tim područjima jel bi se bavili poljoprivredom jel bi im bilo isplativo jer je, mislim nezamislivo je da imamo kroz srid Sinjskog polja Cetinu, a ne mogu ljudi navodnjavati Sinjsko polje i to su one greške koje radimo 10-ljećima. Umjesto da napravimo taj iskorak i da iskoristimo i sredstva EU, a uvijek se priča o studijima, o studijama, priča se o izradi dokumentacije, međutim tu pomaka nema i ovo je velik udarac za cetinski kraj što se i dalje zaboravlja to područje, a poglavito za cijelu Hrvatsku u biti. Mi bi u ovome trenutku mogli imati doslovno cijelu Dalmaciju cijelu turističku sezonu mogli bi Sinjsko polje proizvoditi hranu naše zdravo povrće, voće i sve ono što treba. Zato još jednom pozivam da razmislite o ovome i tražim glasanje.
Treći amandman zastupnika Mire Bulja.
Amandman se ne prihvaća. Sanacija akumulacije Ričice je preduvjet za realizaciju ovog projekta. Izrađen je projekat sanacije brane Ričice, predviđena je sanacija desnog boka neposredno uzvodno od brane, te na predjelu kotla uzvodno na mjestu gdje Ričina utječe u akumulaciju. Do sada su preko IPA programa izrađena koncepcijska rješenja sustava javnog navodnjavanja i Studija utjecaja zahvata na okoliš i prirodu. Hvala.
Poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Ma ovo je evo ista mogu ponovit isto što sam ponovio i za drniško i cetinski kraj, slično je i u kninskom području, a poglavito evo govorimo o Imotskom problemima koje imaju to područje također sa navodnjavanjem i odvodnjom, slično je i sa vrgoračkim područjem, česte poplave koje imamo nakon kiša i jednostavno ljudi ne mogu opstati, mislim veliki su rizici. Zato još jednom pozivam vas sve, vas kolege zastupnike da dobro razmislimo o tim našim potencijalima, ali je nemoguće u ovo vrijeme uopće govoriti da nemamo navodnjavanje i odvodnju, a hvalimo se velikim iznosima sredstava baš za ovaj dio. Znam da nije ovdje ključno ministarstvo, ono je krovno, ovdje županije su svrha sama sebi, ovo je nadležnost Splitsko-dalmatinske županije, al to je apsolutno koda Dalmatinska zagora od Neretve do Krke nije njihovo područje, zbog toga imamo i veliko raseljavanje, a poglavito ljudi koji bi se želili baviti poljoprivredom, biti konkurentni, a znamo šta znači samodostatnost, poglavito u ovo vrijeme, sad evo još malo kad ćemo i stranci će moći kupovati poljoprivredno zemljište i to bi tribali spriječiti, tako da još jednom pozivam vas da dobro razmislite o ovome, krajnji je čas, podne je davno odzvonilo, tako da tražit ću naravno glasanje o ovom amandmanu.
Sada prelazimo na, hvala, na prijedlog izmjena i dopuna Financijskog plana Hrvatskih cesta d.o.o. za 2022. godinu i projekcija Plana za 2023. i 2024. godinu poštovani državni tajnik Tomislav Mihotić. Prvi amandman zastupnika Mire Bulja.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora. Amandman se ne prihvaća. U tijeku je izrada projektne dokumentacije za rekonstrukciju državnih cesta D62 i DC76 dionica Zagvozd – Imotski. Ostaju problemi sa rješavanjem imovinsko-pravnih odnosa koji su preduvjet za ishođenje građevinske dozvole na poddionici kroz centar Zagvozda po ishođenju građevinske dozvole pristupit će se izvođenju projektne dokumentacije. Također se pristupilo izradi Studije utjecaja na okoliš za dionicu Zagvozd – Imotski duljine 20 km.
Poštovani zastupnik Bulj.
Državni tajniče samo ste prepisali ono što je bilo u proračunu, pa prošle godine. Jedina je razlika što je prve godine ovdje bio obrazlagao amandmane ministar Butković koji uopće nije poznavao gdje se to nalazi. Ja bih ga pitao gdje je to na zemljopisnoj karti, vi to poznajete jer ste iz tih krajeva. Ništa se nije promijenilo, tako da Imotska krajina opet govorim o Dalmatinskoj zagori te ključne vertikale prema imotskom, cetinskom kraju, drniškom kraju, kninskom kraju jednostavno su izbačene iz svih uopće razmišljanja. Svake godine ista priča, ista priča. Ta obećanja se slušaju iz izbornoga ciklusa u izborni ciklus, tako da ne mogu virovat da je toliko ta državna cesta koja je prošla kroz, tj. autocesta koja je prošla od Zagreba sad dole do Ploča da je toliko zaboravljeno zaleđe i da nemamo spojeve ovih vrlo potentnih krajeva koji bi mogli biti demografski bum doživjeti sa ovim investicijama. Ali jednostavno puno je bitnije da se radi tunel kroz Kozjak, tamo do Sanaderove vrtače gdje je kupio Ante Sanadera i njegovih pajdaša, nego ovaj vrlo značajan projekat a tunel Kozjak bez mosta preko od škvera, tj. od Poljuda do Kaštela je beznačajni i nekakvih nadvožnjaka koji bi premostili tu najveći problem, a to je kružni tok u Solinu. Sad ne znam koji su vam prioriteti, zbog čega Zagora ostaje zaobiđena sa najvećom investicijom koja je bila autocesta i najiščekivanija. I ona je tribala bit potencijal da poveže Dalmatinsku zagoru, a ne da je zaobiđe. Stoga tražim glasanje o amandmanu.
Drugi amandman zastupnika Mire Bulja.
Amandman se ne prihvaća. Hrvatske ceste imaju ugovorenu novelaciju idejnog rješenja i nove studije utjecaja na okoliš s rješenjem o procjeni utjecaja na okoliš zaobilaznicu Dicma. Nakon što je donesen županijski prostorni plan Splitsko-dalmatinska županije Hrvatske ceste nastavljaju sa daljnjim aktivnostima. Osim toga, Hrvatske ceste pokreću nabavu za izradu idejnih projekata za spojenu cestu D60 do D1 na lokaciji Turijaci – Kukuzovac.
Poštovani zastupnik Bulj.
Da, ta cesta je 2016. Turijaci – Kukuzovac jer … [[Govornik se ne razumije.]] to je spoj na zonu Kukuzovac gdje bi u biti premostili. To je jedan od boljih poteza jer bi premostili tu gužvu koju imamo od Trilja kroz Turijake i Brnaze, … [[Govornik se ne razumije.]] Brnazi gdje bi … [[Govornik se ne razumije.]] rasteretili i skratili put iz pravca i Kamenskoga i od Čapurica sa autoputa smanjili bi za nekih 7 km, a zona bi dobila značaj. To je projekat išao 2016. išao sam tada u Hrvatske ceste i tada je uveden … [[Govornik se ne razumije.]] dokumentaciju. Znam kad sam ušao u Sabor, ali ovo pohvaljujem i ovo triba završiti ovaj projekat. Ali brza cesta od Križica do Kukuzovca ne samo bitna za Cetinski kraj, nego za splitski bazen, splitski bazen od Omiša, od Trogira i dalje čak gore sjevernije do Omiša i doli prema Makarskoj je prenapučen. Sa ovim bi se to iz godine u godinu ponavljam i ne vidim uopće više smisao ponavljanja. Jednostavno Cetinski kraj, Sinj bi postao u tom trenutku predgrađe Splita, ljudi mladi bi mogli tu živjeti, za desetak minuta bi bili u Splitu na svome radnome mjestu i puno je jeftinije stambeno rješavanje njihovog stambenoga problema na tom području. I ne vidim niti jedan razlog zbog čega taj projekat ne napraviti. Jer najperspektivnije područje poglavito ovim projektom u Republici Hrvatskoj bio bi Sinj, Cetinski kraj. Jer je to ogromno područje, ima dobre uvjete življenja. Svi koji rade u Splitu, Kaštelima, tom bazenu imali bi mogućnost brzo doći na posao, a imaju sve uvjete življenja kao u svakome gradu. Stoga nisam zadovoljan, više sam razočaran nego išta iz godine u godinu ali morat ćemo naći druge elemente. Znači to je ovo što se tiče narodnih ponašanja.
Tražite glasovanje pretpostavljam? Kolega Bulj tražite glasovanje jel' tako? Dobro. Treći amandman zastupnika Mire Bulja.
Amandman se ne prihvaća. Rekonstrukcijom državne ceste D33 grad Drniš poboljšana je veza sa autocestom A1, a osim toga Hrvatske ceste izrađuju projektnu dokumentaciju na nivou glavnog projekta obilaznice Drniša. Planirana sredstva dostatna su za očekivanu dinamiku izrade projektne dokumentacije.
Poštovani zastupnik Bulj.
Svake godine, mislim šta kazat državni tajniče? Iz godine u godinu ista priča. Ovo me podsjeća kao da se netko na stari gramofon, pa kad staru kazetu uvijek ista priča, ko' da ste progutali tu traku i uvijek istu priču ponavljate. Slobodno je, državni tajniče niste tribali doć ovdje, još ste iz tih krajeva ponavljam i povezani ste i sa Sinjom i tim krajevima i obnašali ste doli dužnosti u županiji tj. svoje stručne poslove koje ste vodili i svjesni ste da sam ja 100% u pravu i svjesni ste da to narodu Dalmacije i Dalmatinske zagore pripada, ovdje se radi sad o Drnišu i Kninu, al nebitno. Uglavnom, mi moramo razmišljati zajednički da bi taj, to područje opstalo. Imamo prekrasne životne uvjete na tim područjima, al vi ne želite, kao da ne želite čut i sad ja ne znam šta bi, evo prije svega kao saborski zastupnik, a i kao gradonačelnik napravio. I nama je drago, ja sam to 100 puta ponavlja, poglavito cetinski kraj je gostoljubiv kraj da nam svi dođete na alku, očekujemo vas sve, pozivamo vas sve. Međutim nešto tom narodu iza toga triba ostavit, nešto triba ostaviti jel ljudi samo dođu vrijeme alke i Velike Gospe ili u Knin i Drniš, u Knin za dan Oluje, iza toga ostaje prazna zemlja i sve više i više starijega stanovništva. I nije mi jasno ono iznimno sam evo moram kazat razočaran zbog ovoga što jednostavno prepisivate kao gramafonska točka iste stvari, kao gramafonska ploča, stoga ću evo i tražiti i ovaj glasanje o ovome o, o ovom amandmanu.
4. amandman zastupnika Bulja.
Amandman se ne prihvaća. Jedan dio obrazloženja je bio u prethodnoj točci jer je to cesta Šibenik-Drniš-Knin, znači rečeno je što je na njoj rađeno. Za dio obilaznice Drniša dionice su od početka transe do spoja na županijsku cestu ŽC-6246 izrađeno je idejno rješenje i Studija utjecaja na okoliš, te ishođeno rješenje o prihvatljivosti zahvata za okoliš i ekološku mrežu. Hrvatske ceste su ugovorile izradu svih vrsta idejnih i glavnih projekata s ishođenjem lokacijske i građevinske dozvole, izrađeni su idejni projekti i ishođena pravomoćna alokacijska dozvola u siječnju '18.. Glavni projekti za prvu i drugu fazu su gotovi, te su prikupljene potvrde javnopravnih tijela, a za treću fazu glavni projekti su u izradi.
Poštovani zastupnik Bulj.
Tajniče Mihotić, ovo je sve prepisano iz obećanja koje je na parlamentarnim izborima dala vladajuća većina, znači tamo je obećano sićam se ne samo spoj od Šibenika-Drniša na autoput i Knina toga … [[Govornik se ne razumije]] područja, nego čak aerodrom je obećavam sićam se nekakav glomazan da će bit svjetski aerodrom, međutim i dalje reste kupina, akacija, drača, sikavica, tako da jednostavno ta područja bez ovih vertikala, govorimo Knin, Drniš-Knin, vamo Sinj-cetinski kraj i dio Imotskoga također, Zagvozd-Imotski, jednostavno je zaobiđen autoputem, on je zaobiđen, kad smo spojili sjever i jug Hrvatske mi smo zaobišli te krajeve koji su najpotentniji i nije dovoljno samo doć u Knin na dan Oluje, Dan pobjede i Dan hrvatskih branitelja, nije to dovoljno i nije dovoljno samo naglašavati i ovdje ste ponavljali isto kao i prošle godine. Stoga također izražavam veliko nezadovoljstvo sa ovim šta ste zaboravili Šibensko-kninsku županiju, šta obećanja koja ste dali u predizbornoj kampanji sve se svelo izrada dokumentacije i svake godine izrada dokumentacije, ja ne znam di stane ta dokumentacija više kolko ste vi izradili te dokumentacije, kolko je osigurano sredstava. Ovo su ozbiljni projekti, oni su kapitalni, međutim imamo eu fondove i malo ozbiljnije složiti prioritete. Ponavljam nitko nije protiv tunela Kozjak, on se je odjedanput pojavio jel je tamo Ante Sanader ima nekakvu svoju vrtaču i onda će sad cijena doduše skočit i Ante Sanader i njegovi pajdaši će imat neku veću dobit … [[Govornik se ne razumije]] , ali on ne rješava krucijalni problem Splita ni prometa zbog toga i on će prodavati sad tamo taj vatrogasni neki dom šta je napravio kad je doktorira sad u Osijeku valjda je stekao sa nekim koji je bio u četnicima zajedno s nekim likom koji je doktorirao, tako da je ovo katastrofa.
Jeste vi za to da se glasuje za to?
Tražim glasanje.
Dobro. 5. amandman zastupnika Ante Kujundžića.
Amandman se ne prihvaća. Izrađena je Studija izvedivosti planirane ceste Zagvozd-Imotski kojom su uzeti u obzir i planirani zahvati na cestovnoj mreži susjedne BiH. Utvrđeno je da oba zahvata se planiraju završit na postojećem graničnom prijelazu Vinjani Donji-Gorica. U skladu s navedenim nisu razmatrane alternativne kontaktne točke na širem području, te za sada trasa planirane ceste Zagvozd-Imotski završava na spoju s državnom cestom DC-60, oko 2,5 km od graničnog prijelaza Vinjani Donji, praktički u Vinjanima Donjim. U tijeku je izrada idejnog rješenja i Studija utjecaja na okoliš s ishođenjem rješenja o prihvatljivosti zahvata na okoliš, te izradi svih vrsta idejnih projekata, provedba geodetskih i geotehničkih istražnih radova s ishođenjem lokacijske dozvole za planiranu državnu cestu.
Zastupnika Kujundžića nema, pa ćemo o tome morati glasovati. 6. amandman zastupnika Mišela Jakšića.
… [[Govornik naknadno uključen]] okolnosti koje su posljedica značajnog porasta cijene materijala i energenata, a nastale su u razdoblju između postupka javne nabave i početka radova. Odabrani izvođač je zatražio odgodu uvođenja u posao. Hrvatske ceste nastoje regulirati odnos odabranim izvođačem brze ceste od Križevaca do Kloštara Vojakovačkog D-10 i o tome ovisi datum početka radova. Hrvatske ceste kao investitor u suradnji s nadležnim ministarstvom će predložit aneks ugovora za radove na izgradnji predmetne prometnice u nastojanju da radovi čim prije otpočnu.
Nema niti zastupnika Jakšića, pa ćemo o tome morat glasovati. 7. amandman zastupnika Mire Bulja.
Amandman se ne prihvaća. Grad Sinj je 2019. izradio izvedbenu projektnu dokumentaciju za sanaciju kolnika sa izgradnjom nogostupa privija … [[Govornik se ne razumije.]] 219. u mjestu Glavice Gornje – Sinj u duljini od 753 metra kao i izvedbenu projektnu dokumentaciju za nastavak izgradnje nogostupa Privija - Šuća u mjestu Glavice Gornje uz D219 u dužini od 2,6 km. Pregledom zaprimljene dokumentacije u stručnim službama Hrvatskih cesta uočena je potreba za bitnom korekcijom projektne dokumentacije s provođenjem upravnog postupka zahvata Šuća – Privija i novelaciju zahvata Privija – Han Hrvatske ceste će za potrebe izgradnje navedenih zahvata s gradom Sinjom dogovoriti buduće aktivnosti vezane za potrebe korekcije projektne dokumentacije.
Poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Dapače grad Sinj bez obzira što je to obaveza državnih cesta što je to državna cesta je spreman sve svoje napore dati, pa i financijski ono što ne bi tribalo obaveza biti da se taj, područje kroz Glavice uredi poglavito ovaj Privija – Han gdje dica iđu u školu, a također i u onome dijelu gdje su sa obje strane otvoreni betonski kanali a to je državna cesta koja je strašno prometna i koja je vrlo opasna s tim da napominjem da kroz D1, ne govorim o ovoj cesti kroz Sinj je najprometnija cesta na razini godine u RH oko 25000 vozila prođe dnevno tom cestom kod kružnog toka u Sinju. I ne vidim niti jedan razlog znam sve što je bilo, bio sam na sastancima šta je s tim projektom, koji su to problemi? Međutim, ako Hrvatske ceste ne samo to prioritet, grad Sinj je spreman pomoći. Malo kojih drugih gradova isključivo zbog toga što nije HDZ na vlasti, zbog toga ne želite, a ja kao gradonačelnik ću dati sve da pomognem financijski. Drugi gradovi to ne rade, vi to znate. I županija im plaća, koja je svrha sama sebi. Samo da riješim, prošle godine županija, grad Sinj, znate koliko je uložila u svemu, u zdravstvu 10 000 kuna. To je selo predsjednika Republike, vi ste dobri s njim, Zorana Milanovića. Evo pozivam i njega, kad dođe na alku vičite, pa ćete vidjeti šta je tu uz tu cestu kako ljude koji slete sa autom upadaju u betonski kanal. Moramo odmah zakopat ga, ne triba grobnica samo metnu ploču na kanal i tu se događaju po smrt opasne ozljede. Ljudi zbog tog što je otvoreni betonski kanal tu projektnu dokumentaciju je grad Sinj radio sa Hrvatskim cestama. Ali ako je neozbiljna ta dokumentacija šta se čeka? Što se to ne ubrza? Grad Sinj će dati maksimalne napore u skladu sa svojim mogućnostima, ali ne možete sve prebacivati, sad kad nije gradonačelnik iz HDZ-a sve na grad Sinj. Jer moramo imati i druge alate. Mi moramo riješiti taj problem [[Upadica Reiner: Tražite glasovanje?]] Tražim glasovanje.
Osmi amandman zastupnika Ante Kujundžića.
Amandman se ne prihvaća. Po uvrštenju izgradnje tunela Lisičine u treće izmjene i dopune prostornog plana Splitsko-dalmatinske županije Hrvatske ceste su uvrstile u plan nabave izradu projektne dokumentacije za predmetni … [[Govornik se ne razumije.]]
Nema zastupnika Kujundžića, pa ćemo o tome glasovati. Deveti amandman zastupnika Kujundžića.
Amandman se ne prihvaća. Izrada projektne dokumentacije je obveza uprave općine Dugi rat, a Hrvatske ceste će preuzeti predmetni zahvat u fazi izgradnje.
Zastupnika Kujundžića nema pa ćemo o tom morati glasovati. Deseti amandman zastupnika Ante Kujundžića.
Amandman se ne prihvaća. Predmetni zahvat je u nadležnosti grada Omiša.
Nema zastupnika Kujundžića, pa ćemo i o tome morati glasovati. Jedanaesti amandman zastupnika Mire Bulja.
Amandman se ne prihvaća. Hrvatske ceste i grad Sinj su potpisali načelni sporazum o aktivnostima o poboljšanju protočnosti i razine prometne usluge na državnim i ostalim prometnicama u gradu Sinju, te posebno na najopterećenijem dijelu državne ceste D1 u centru Sinja u Vukovarskoj ulici. Hrvatske ceste su na osnovu navedenog sporazuma pokrenule postupak javne nabave. Novelacije idejnog rješenja izrade Studije utjecaja na okoliš sa ishođenjem rješenja o prihvatljivosti zahvata za okoliš za zahvat izmiještanja državne ceste D1 u Sinju. Za nastavak daljnjih aktivnosti sukladno navedenom sporazumu očekuje se realizacija obaveza koje su u domeni grada Sinja, tj. izmjene GUP-a grada Sinja. Realizacijom ovog projekta očekuje se značajno poboljšanje u vođenju prometa uključujući i pješački promet. Budući se očekuje da će broj vozila u Vukovarskoj ulici biti smanjen preko 50% nastavno na ispunjenje preuzetih obveza od strane grada sinja definirat će se precizan hodogram aktivnosti, tj. Hrvatske ceste su spremne na poduzimanje daljnjih koraka u smislu projektiranja pješačkog pothodnika u blizini postojećeg rotora i ostalih važnih zahvata kao što su i projektiranje, rekonstrukcije križanja Jakino gumno u neposrednoj blizini zahvata.
Poštovani zastupnik Bulj.
Dar Hrvatskih cesta za tristotu alku tada je tako rečeno i bio kružni tok u Vukovarskoj ulici. I grad Sinj ulaže dosta u projektiranje što se tiče državnih cesta, znači Splitska ulica to je odmah nastavak iza općine prema alkarskom trkalištu za dokumentaciju. I nikakav problem. Znači spremni smo raditi ono jer sam svjestan da jednostavno stranačka iskaznica će blokirati građane. I ta vertikala na koju se vi pozivate, međutim to vam neće proći. Zamislite situaciju, meni je drago što u Hrvacima imamo pothodnik, podvožnjak. Ali sva dica iz Otoka Hvace, sva dica koja iđu u srednju školu sa toga područja, iz Trilja, dolazi u srednju školu Sinj. I tu je ugrožen život. Ja sam morao prekinuti pješački prijelaz, napraviti barijere zbog toga što je tada napravljen kružni tok na najprometnijoj cesti sa pješačkim prijelazom. To je doslovno ugrožavalo živote. Gužve su bile do … [[Govornik se ne razumije.]] do Hrvaca, jednostavno nemoguće. To je najprometnija cesta. Pa nemojte da, neshvatljivo mi je da vam je dovoljno donit pršut i bit u HDZ-u da vi date tako prioritet. Nije meni teško i drago mi je što je u Hrvacima napravljeno, ali tamo prođe 50 ljudi, a ovdje prođe nekoliko tisuća u vrlo kratkom vremenu. Tu je škola, tu je trgovine, centar Sinja. To je katastrofa! I ne možete reći da je to isključivo i samo obaveza grada Sinja. Pothodnik ste vi morali napraviti Škoriću ravnatelju Hrvatskih cesta. Jel' ga može biti stid [[Upadica Reiner: Tražite glasovanje?]] Jel' ga može biti stid i Hrvatske ceste [[Upadica Reiner: Jel' tražite glasovanje kolega Bulj?]] i ministarstvo što radite gradu Sinju [[Upadica Reiner: Hajde zaustavite se i recite konačno jel' tražite glasovanje ili ne?]] Dozvolite da završim [[Upadica Reiner: Ne neću vam dozvoliti jer ste već 13 minuta pretjerali.]] Pa prije me je prekinuo.
Pazite na vrijeme. 13 minuta ste promašili vrijeme, onda sam vam rekao da li tražite glasovanje ili ne, recite konačno. Izvolite u čemu je povrijeđen Poslovnik kolega Bulj?
Povrijedili ste cijeli Poslovnik uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora gospodine Reiner, jer jednostavno nikako ne dozvoljavate zastupnicima poglavito u ovim bitnim temama kad se radi o proračunu i amandmanima da završe ono što trebaju završiti.
Ne ja, nego Poslovnik to ne dozvoljava, a vi pročitajte Poslovnik [[Upadica Bulj: Pa dozvolite mi da završim. Opet se upetlja 10 sekundi. Pa šta je, mislim hoćete vi dozvoliti da mi pričamo normalno, da komuniciramo ili ćete vi prekidati nas svako dvije minute?]] Ne, vi nećete sa mnom komunicirati [[Upadica Bulj: Znači imam 30 sekundi da završim ovu priču jer je ovo bitna tema.]] Vi ćete sad dobiti opomenu [[Upadica Bulj: Ja ovo govorim ozbiljno ove teme koje su bitne, koje ugrožavaju živote ljudi, a evo vi …]] Temeljem članka 240. stavak 1. izričem vam opomenu sa oduzimanjem riječi [[Upadica Bulj: Sad će on prva opomena, druga opomena, treća opomena.]]
Amandman se ne prihvaća. Grad sinj je 2019. izradio izvedbenu projektnu dokumentaciju za sanaciju kolnika sa izgradnjom nogostupa Privija – Han uz D219 u mjestu Glavice Gornje u duljini od 753 metra kao izvedbenu projektnu dokumentaciju za nastavak izgradnje nogostupa Privija – Šuća u mjestu Glavice Gornje uz D219 u dužini 2,6 kilometara. Pregledom zaprimljene dokumentacije u stručnim službama Hrvatskih cesta uočena je potreba za bitnom korekcijom projektne dokumentacije s provođenjem upravnog postupka zahvata Šuća – Privija i novelaciju zahvata Privija – Han. Hrvatske ceste će za potrebe izgradnje navedenih zahvata sa gradom Sinjom dogovoriti buduće aktivnosti vezane za potrebne korekcije projektne dokumentacije.
Zastupnika nema, pa ćemo o tome morati glasovati. 13. amandman zastupnika Ante Kujundžića.
Amandman se ne prihvaća. Pri kraju je izrada projektne dokumentacije za sanaciju mosta Omiš. Po završetku iste planirat će se radovi sanacije. Dinamika će se uskladiti sa dinamikom puštanja u promet nove obilaznice Omiša.
Zastupnika Kujundžića nema pa ćemo morati o tome glasovati. 14. amandman Kluba zastupnika MOST-a.
Amandman se ne prihvaća. Prijedlogom financijskog plana Hrvatskih cesta za dvadeset i drugu i projekcijama za dvadeset i treću i dvadeset i četvrtu predviđena sredstva na aktivnostima A300008 sufinanciranje nerazvrstanih cesta u iznosu od 10 milijuna kuna odnose se na namjenska sredstva za sufinanciranje zimske službe na nerazvrstanim cestama. Predmetnim sufinanciranjem bit će obuhvaćene jedinice lokalne samouprave sa statusom brdsko-planinskog područja. Temeljem Zakona o brdsko-planinskim područjima i odluke o obuhvatu i razvrstavanju jedinica lokalne samouprave koje stječu status Brdsko-planinskog područja, te jedinice lokalne samouprave na području Ličko-senjske županije i Gorskog kotara obuhvaćena je drugom i trećom klimatskom zonom održavanja cesta.
Zastupnika nema, predstavnika kluba nema pa ćemo o tome morati glasovati. Hvala vam lijepa.
i nastavljamo sa onim što je i jučer najavljeno, a to je izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o registru osoba s invaliditetom, drugo čitanje, P.Z. br. 244. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena, amandmane je podnijela zastupnica Ljubica Lukačić. Molim državnog tajnika Silvija Bašića [[Upadica: Ne, ne, ne, Tomislav Dulibić]] aha pardon, g. Tomislava Dulibića da se očituje o podnesenim amandmanima. Evo amandman br. 1.
Hvala lijepa. Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 2. ista zastupnica.
Amandman se također prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Hvala lijepa. Idemo dalje, krećemo s izjašnjavanjima o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o poticanju ulaganja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 282. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, zastupnica Anka Mrak-Taritaš, zastupnica Katarina Peović i Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o amandmanima, uvažena gđa. Nataša Mikuš Žigman, državna tajnica. Prvi, amandman br. 1. Odbora za zakonodavstvo.
Hvala lijepo. Svi amandmani Odbora za zakonodavstvo se prihvaćaju.
Hvala lijepo. Znači to je amandman 1. se prihvaća, amandman 2. se prihvaća, amandman 3., amandman 4., amandman 5., amandman 6. i amandman 7. Odbora za zakonodavstvo postaju sastavni dio zakona. Idemo dalje, amandman zastupnice Anke Mrak-Taritaš.
Amandman na čl. 19. se ne prihvaća, dodavanjem novog st. 2. kojim se predlaže uključivanje neaktivne imovine koja ima neriješene imovinskopravne odnose ili sporove između RH i jedinica lokalne i područne samouprave pravna nesigurnost bi se time prenijela na investitora, a predloženo rješenje je institut koji se već koristi prilikom rješavanja sporova na sudovima i ukoliko se takav institut primjeni sudskom odlukom nema prepreka za postupanje po ovom zakonu.
Hvala lijepa. Kolegice Mrak-Taritaš nema, stoga ćemo se izjašnjavati o amandmanu glasovanjem. Idemo dalje, slijedeći amandman uvažene zastupnice Katarine Peović. Izvolite, amandman 1., izvolite očitovanje.
Hvala. Amandman 1. na čl. 16. se ne prihvaća. Potpuno isključivanje poticaja niza gospodarskih aktivnosti u sektoru turizma bi imao negativne gospodarske posljedice u smislu privlačenja i poticanja ulaganja ne samo u turizmu nego i u nizu proizvodno prerađivačkih sektora koji su vezani u dobavljačkim lancima.
Hvala lijepa. Zastupnice Peović, želite li obrazložiti?
Hvala. Dakle, ovdje je riječ o tome da se uistinu poticanje ulaganja ne bi trebalo gledati, a najprije i u najvećem omjeru iz perspektive ulaganja u gradnju novih hotela, akvaparkova, golfskih terena, sportsko-rekreacijskih i zabavno-tematskih i turističkih sadržaja, znači upozoravam da je u najrazvijenijim državama zapadne Europe udio turizma u BDP-u maksimalno 5% dok je po nekim procjenama kod nas čak riječ o 20% ako govorimo o poticanju ulaganju, a prvo i osnovno bi bilo krenuti od onih industrija i onih privrednih grana koje imaju mogućnost na sebe vezati druge industrije koje imaju mogućnost multiplicirajućih učinaka koje imaju mogućnost proizvesti višu dodanu vrijednost, a ne krenuti upravo od ovog što ste vi napravili, a to je znači još jedno poticanje i daljnji razvoj onog turizma koji zapravo devastira našu obalu, koji zapravo našoj djeci oduzima pravo da uživaju u svojoj zemlji, u svojoj obali i ono što je ovdje bio poticaj i prijedlog koji naravno da niste prihvatili je da se to a u najmanjoj mjeri ograniči ili da se uvede mogućnost da se ulaganja stvarno usmjeravaju u drugom smjeru da ne kažem da se uopće u ovom zakonskom prijedlogu niti u natuknici ne spominje brodogradnja koja uistinu ima mogućnost na sebe vezati višu dodanu vrijednost, ima multiplicirajuće učinke, brodarski institut zatvaramo, imate i jedinicu znači o tehnološkom razvoju, znanstvenom razvoju, to je sve zapravo a jedna farsa koja dalje daje ulog ulaganje u turizam, tako da tražit ću da se glasa naravno o ovom amandmanu.
Hvala, glasat ćemo. Idemo na amandman br. 2. iste zastupnice, izvolite očitovanje.
Amandman 2. na čl. 34. se ne prihvaća. Naime, odredbe čl. 34. st. 1. su usklađene sa pravnom stečevinom uključivo i datume početka i završetka primjene mjera.
Kolegice Peović.
Da, to ste mi, hvala, to ste mi jučer odgovorili, a usklađeno sa pravnom stečevinom. Naravno to je onaj konačni odgovor na mnoga naša pitanja, usklađujemo se sa europskim direktivama. Ali pazite, ovdje je riječ o tome da uistinu imamo situaciju u kojoj neki poduzetnici nisu ostvarili one uvjete koje su morali ostvariti s obzirom na dobivena poticajna sredstva, a to je da zaposle nove ljude i da ih ne otpuštaju. Ovdje se dozvoljava da u periodu, znači od 1. siječnja 2020. do 6. lipnja 2021. oni poduzetnici koji su dobili poticaje i otpuštali ljude ne budu penalizirani bez obzira što je riječ o usklađivanju sa pravnom stečevinom. Naša situacija je ipak ponešto drugačija. Mi živimo u zemlji koja je osma u Europi, dakle po opasnosti od siromaštva, po broju ljudi koji žive u opasnosti od siromaštva. Imamo neke od najnižih minimalnih plaća, najnižih prosječnih plaća. Imamo jednu od najnižih stopa zaposlenosti u Europi. Prva i osnovna stvar bi bila da uistinu ne nagrađujemo one koji su uzeli poticaje, a istovremeno otpuštaju radnike. I ono što sam jučer rekla ću ovdje opet ponoviti jer je to izuzetno važno. Ako se čak i ide, ja ovdje, znači ovdje u ovom amandmanu nismo rekli da ćemo u potpunosti ignorirati vaš prijedlog nego samo one koji su trajno, z nači otpustili radnike ne možemo amnestirati. A ako se išlo za tim onda se trebalo uistinu dovesti u korelaciju dobit tvrtke u tom periodu i broj ljudi koji su otpušteni. Ako imamo, a znamo da imamo tvrtke koje su imale visoku dobit, a istovremeno su uzele poticaj i otpuštale radnike onda uistinu nije opravdano da ih na neki način nagrađujemo. Rekli ste jučer da je šezdesetak takvih tvrtki. Ja sam poslala i upit ministarstvu koje su to tvrtke. Usporedit ćemo dobit i tražit ćemo svakako da se o ovom amandmanu glasa.
Hvala lijepo. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti o amandmanu. I amandman tri iste zastupnice kolegice Peović, izvolite očitovanje.
Amandman na članak 34. se ne prihvaća iz prethodno datog obrazloženja kao i za amandman dva, odnosno činjenice da bi primjenom na ovaj način naše tvrtke bile u lošijem položaju u odnosu na pravne subjekte na koje se ova uredba primjenjuje u drugim zemljama.
Hvala. Želite li dodatno pojasniti amandman kolegice Peović? Da. Izvolite.
Hvala. Samo jedna kratka samo napomena. Znači riječ je o istom članku i o prijedlogu da se one koji su trajno uručili otkaz radnicima bez obzira što su primili potpore ipak ne oslobodi od njihove obveze. Mislim da je obrazloženje pomalo cinično da naše tvrtke će onda biti u podređenom položaju u odnosu na strane tvrtke, tvrtke koje otpuštaju radnike, istovremeno stvaraju visoku dobit uistinu nisu tvrtke koje treba poticati, a svakako nisu tvrtke kojima bi trebalo davati javna sredstva i uopće ni na koji način ne dovoditi u vezu njihovu dobit sa činjenicom da su otpuštali radnike. Znamo da je najbolje poboljšavanje poslovne slike i prihoda tvrtke jednostavno otpustiti radnike koji vam nisu potrebni, popraviti dobit onima koji su od toga profitirali tako i onako, ali mislim da to država ne bi smjela poticati. Tražit ću da se o amandmanu glasa.
Hvala. Glasovat ćemo o amandmanu i posljednji amandman na ovaj prijedlog zakona onaj je Kluba zastupnika Zeleno-lijevog bloka. Molim državnu tajnicu da se očituje.
Amandman 1 na članak 16. se ne prihvaća. Člankom 16. su definirane razvojno inovacijske aktivnosti i aktivnosti poslovne podrške i usluga visoke dodane vrijednosti na sveobuhvatniji način nego što se amandmanom predlaže, a to uključuje i ulaganja u nove turističke projekte visoke dodane vrijednosti sukladno Strategiji razvoja turizma Republike Hrvatske i pri tome navodim da su turistički projekt visoke dodane vrijednosti isključivo sadržaji visoke kategorije, odnosno četiri i pet zvjezdica.
Hvala. Kolegica Urša Raukar dodatno obrazloženje amandmana. Izvolite.
Zahvaljujem. Mi ostajemo kod amandmana i naravno tražit ćemo glasovanje. Svima su nam jako puna usta o tome kako je potrebno sačuvati obalu, kako se borimo protiv uništavanja obale i ilegalnoj i legalnom gradnjom. Samo se prisjetimo mastodonta u Postirama koji su, tog hotela koji je legalan, ali je potpuno promijenio da kažem i uništio vizuru tog božanstvenog mjesta na otoku Braču. Ono što je potrebno, potrebno je zbog već postojeće preizgrađenosti izgradnje obale prvenstveno ulagati u već postojeće kapacitete koji su tu i koje treba obnoviti i koje treba privesti svrsi. Naravno moguće je sa 4 i sa 5 zvjezdica, dakle da stvaraju tu visoku dodanu vrijednost, znači u brownfield treba ulagati, a ne u greenfield gdje ćemo dalje uništavati tu obalu i na kraju ćemo uništiti i taj turizam u kojem smo potpuno krivo u monokulturi i smatramo da tu deklarativnost koju i Vlada i svi zastupaju da treba zaštititi obalu trebaju zaštititi onda i ovako konkretno u određenim zakonskim odredbama. I zato zaista apeliramo da se promijeni ovaj članak i da se ide u postojeće kapacitete kako ne bismo daljnjim investicijama takve vrste uništavali obalu. Evo pozivam kolege sa desne strane da to čuju, jer se i vi slažete da obalu treba čuvati, pa onda ostajemo kod amandmana i naravno tražimo glasanje i nadamo se da će desna strana to čut. Hvala vam lijepo.
Hvala vama. Omogućit će vam se glasanje o amandmanu. Ovime smo završili s predloženim amandmanima na prijedlog zakona
Prelazimo na sljedeću točku. Poštovane zastupnice i zastupnici kao što smo jutros odlučili sad prelazimo na objedinjenu raspravu sljedeće dvije točke. Dakle, - Izvješće o provedbi Plana protuminskog djelovanja i utrošenim financijskim sredstvima za 2020. godinu i - Izvješće o provedbi Plana protuminskog djelovanja o utrošenim financijskim sredstvima za 2021. godinu Podnositelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 7. Zakona o protuminskom djelovanju. Raspravu su proveli Odbor za obranu, te Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno dati obrazloženje? Da, poštovani državni tajnik Žarko Katić. Izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Poštovane gospođe zastupnice, cijenjena gospodo zastupnici. Evo pred vama je Izvješće o provedbi plana protuminskog djelovanja i utrošenim financijskim sredstvima za 2020. i 2021.g., pokušat ću vas izvijestiti objedinjeno o ove dvije točke dnevnog reda, ali s obzorom da su naravno podaci po godinama morat ću se usredotočiti da ih iznosim za jednu i za drugu godinu. U svakom slučaju razminiranje je posao koji se u RH obavlja već više od dva i pol desetljeća, on je RH koštao iznimno velikih sredstava, ali koštao je i ljudskih života, izostanka gospodarskih aktivnosti na nekim od područja koja su bila razminirana i u svakom slučaju je proizveo velike teškoće u normalnom funkcioniranje naše zemlje u cijelom ratnom, poratnom razdoblju pa evo i sve do danas. Stoga ću početi sa ovim zadnjim podacima da je na kraju 2021.g. površina minskih sumnjivog prostora u RH iznosila 204,4 km2, a obuhvaćala je područje unutar 37 jedinica lokalne samouprave u sedam županija. Prošle godine je minski očišćena Zadarska županija, ostalo je još očistiti ukupno sedam županija. Minski sumnji prostor na kraju prošle godine bio je obilježen sa 8.022 oznake minske opasnosti. Evo pokušat ću što je moguće kraće iznijeti podatke po ovim dvjema godinama, dakle ukupno isključene površine iz minskih sumnjivog prostora u 2020.g. iznosi 66,6 km2 upravo kako je i planirano planom protuminskog djelovanja što je s obzirom na epidemiju bolesti covid-19 dosta veliko postignuće jer je u razdoblju od 20. ožujka do 11. svibnja 2020.g. su poslovi razminiranja su bili obustavljeni dakle nisu se obavljali. Poslovima razminiranja minski sumnjivih prostor je u 2020.g. smanjen za 49,2 km2 dok je provedbom tehničkog i dopunskog općeg izvida iz minski sumnjivog prostora isključeno 4,2 km2. Provedbom općeg izvida iz minski sumnjivih prostora je u 2020.g. isključeno i dodatnih 7,2 km2. Sva ova isključenja predstavljaju ispunjenje plana u potpunosti. Tekući financijski plan za poslove protuminskog djelovanja u 2020.g. iznosio je 421 milijun 127 tisuća 291 kunu, a ostvaren je gotovo u cijelosti odnosno u iznosu od 417 milijuna 682 tisuće i 723 kune ili 99,18%. I u 2020.g. nastavljeno je uspješno privlačenje sredstava iz fondova EU za poslove razminiranja, tako je kroz Operativni program Konkurentnost i kohezija za razdoblje 2014.-2020.g. realizirano ukupno 43,04% ukupno utrošenih financijskih sredstava za razminiranje u 2020.g., dakle 43% sredstava koja su utrošena u toj godini su bila iz eu sredstava. Za razminiranje u 2020.g. u cijelosti je ostvarena financijska sredstva i sa pozicije naknade za korištenje opće korisnih funkcija šuma koji osigurava Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva u iznosu od 50 milijuna kuna, a i to je nastavak uspješne suradnje i sustavnog razminiranja gospodarskih šuma. Prigodom obavljanja poslova razminiranja u 2020.g. MUP je izdalo potvrde o isključenju područja ili građevine iz minski sumnjivog prostora, pronađeno je i uništeno 5.376 komada minski eksplozivnih sredstava te 4.047 neeksplodiranih ubojnih sredstava. To je već drugu godinu za redom značio iznimno veliko i višestruko povećanje pronalaska minski dakle MES-a i NUS-a u usporedbi sa prijašnjim godinama, što je među ostalima i rezultat optimiziranog planiranja i provedbe poslova razminiranja. I u 2020.g. održavan je sustav obilježenosti minski sumnjivog prostora kroz aktivnosti kontrole postavljenih te postavljanje dodatnih oznaka koje ukazuju na minsku opasnost i mogući pronalazak neeksplodiranih ubojnih sredstava. Na dan 1. siječnja 2020.g. minski sumnjivi prostor bio je obilježen sa 11.540 tabli minske opasnosti. U toj godini zabilježen je minski incident u Općini Josipdol u Karlovačkoj županiji jer kada je od mine ozlijeđena civilna osoba prilikom sječe šume unutar definiranog i obilježenog minski sumnjivog prostora, dakle osoba je izvana ušla u obilježeni minski sumnjivi prostor. Tijekom 2020.g. održano je ukupno 47 edukacija o minskoj opasnosti u šest županija na području 22 grada i općine, to je nešto manje nego što je to bilo uobičajeno zbog kao što i sami znate ograničenja nametnutih pandemijom covida. I te godine 2020. razminirane su vojne lokacije i građevine, njih je provodila Inženjerska postrojba sukladno Zakonu o protuminskom djelovanju kojim se uređuje razminiranje vojnih lokacija i građevina. Razminiranje vojnih objekata planirano je za vojni poligon Eugen Kvaternik u Slunju u površini od 248.506 tri metra kvadratna i u Vojarni pukovnik Mirko Vukušić u Zemuniku Donjem kod Zadra u površini od 353.580 metara minski sumnjivog prostora. Prigodom izvršavanja ovih radova na vojnim objektima pronađeno je, uklonjeno i uništeno 70 komada protu pješačkih mina i 184 komada različitih neeksplodiranih ubojnih sredstava dok protuoklopne mine nisu bile pronađene te godine. Što se tiče prošle godine 2021.g. iz minski sumnjivog prostora isključeno je ukupno 45,8 km2 od čega na poslovima razminiranja isključeno je 34,1 km2, a provedbom tehničkog, dopunskog, općeg i općeg izvida dodatnih 11,7 km2. Međutim, provedbom općeg izvida, a temeljem novih saznanja o minskoj zagađenosti u minsko sumnjivom prostoru u minski sumnjivi prostor uključena je dodatna površina od 0,8 km2. dakle, sukladno svim ovim navedenim aktivnostima u prošloj godini zajednici je na uporabu vraćeno ukupno 45 km2. Financijski plan za protuminsko djelovanje u 2021.g. iznosio je 384 milijuna 932 tisuće 646 kuna, a ostvaren je s 94% odnosno 360 milijuna 038 tisuća 850 kuna. I u prošloj godini je privlačenje sredstava iz eu fondova bilo vrlo uspješno, nešto malo manje nego godinu ranije, ali je u prošloj godini 35% sredstava su činila sredstva iz eu fondova. Posebno je vrijedno istaknuti da ukupan doprinos EU poslovima protuminskog djelovanja u RH iznosi otprilike 183,4 milijuna eura što je ukupno oko 20% uloženih sredstava u razminiranje u našoj zemlji. Nakon velikih projekata Naturavita i Fearless Velebit krajem prošle godine, krajem kolovoza prošle godine započela je aktivnost razminiranja na projektu Karlovac Karst čijom će realizacijom ukupno 17,1 četvorni kilometar Karlovačke županije biti oslobođeno od mina i minske opasnosti, a minski sumnjivi prostor područje u toj županiji smanjit će se za 40%. Ukupna vrijednost ova tri velika projekata koja sam spomenuo koja su financirana eu sredstvima odnosno 85% eu sredstvima 15% iz nacionalnih sredstava, dakle tu 550 milijuna kuna čine bespovratna sredstva EU. Realizacijom ova velika tri projekata minski sumnjivi prostor smanjen je za gotovo 59 km2. I u prošloj godini su nastavljeno je osiguravanje sredstava za korištenje opće korisnih funkcija šuma iz sredstava Ministarstva poljoprivrede za šume i šumsko zemljište, a u prošloj godini s te pozicije je osigurano 54,5 milijuna kuna i sva su sredstva u cijelosti realizirana. U odnosu dakle na planirana površina isključenja iz minski sumnjivog prostora u prošloj godini je nešto manja od planiranog. Razlog tomu su nepovoljni vremenski uvjeti zbog kojih nije bilo moguće izvršiti geodetsku izmjeru i izdati potvrde o isključenju iz minski sumnjivog prostora jer time završava posao razminiranja. Za ukupnu površinu od 11 km2 dakle na ovom području Karlovačke županije i na planini Velika Kapela. Prilikom obavljanja poslova razminiranja na područjima za koja je u prošloj godini izdana potvrda o isključenju razminiranog područja ili građevine iz minski sumnjivog prostora, pronađeno je i uništeno 1262 komada minskih eksplozivnih sredstava i 810 komada neeksplodiranih ubojnih sredstava, dakle nešto manje nego u godini prije koja je bila rekordna po broju pronađenih sredstava. Nažalost u 2021.g. dogodila su se dva minska incidenta u Općini Saborsko u Karlovačkoj županiji je skupina od 18 migranata državljana Pakistana ilegalno ušla u RH i prolazili su kroz označno minski sumnjivo područje. U tom incidentu stradalo je sedam osoba od kojih jedna smrtno, dvije su dobili teške, a četiri osobe lakše tjelesne ozljede. U drugom minskom incidentu koji se također dogodio u Karlovačkoj županiji u Općini Vojnić nije bilo minskih žrtava. Želimo i ovom prigodom istaknuti da je nažalost na poslovima razminiranja i općenito od mina i u minskim nesrećama i incidentima ukupno u našoj državi stradalo 606 osoba od kojih 204 smrtno, pri tom je stradalo 217 pirotehničara od kojih 65 smrtno u ovoj ukupnoj brojci kojoj sam rekao od 606 osoba. To je veliki i teško nadoknadiv, ja bih rekao nenadoknadiv gubitak i moramo učiniti sve da u ovom preostalom razdoblju do kraja 2025. odnosno do početka 2026.g. kao što je to se i RH obvezala potpisivanjem Ottawske konvencije da se cijela RH sve naše županije i jedinice lokalne samouprave oslobode mina i na taj način da tako kažem prodišemo i ostvarimo i ove gospodarske i druge potencijale koji nam se priječe ostvariti dok god postoji ijedna mina u našoj zemlji. Kad govorimo o ovom stradavanju spomenuo sam dakle ove edukacije o minskoj opasnosti i u prošloj godini održano je 89 edukacija sa ukupno obuhvaćenih 4165 osoba različitih dobnih skupina na području 5 županija. Kod ovoga je možda sretna okolnost da je ovo obilježavanje minski sumnjivog prostora koji uvijek ističemo ovdje jer mnogi ljudi koji dođu na neko područje bili oni lovci, turisti, izletnici, planinari ne znaju gdje je sve razminirano, ako ne vide oznake vrlo lako će ući u minski sumnjiv prostor i stradati. Ipak od 2004.g. ne bilježimo stradavanje djece od mina, a do ovoga slučaja u prošloj godini i stradanja migranata od mine, od 2014. do dakle prošle godine nije stradao nijedan civil i to smo smatrali iznimnim postignućem, to je nažalost prošle godine ovim stradavanjem migranata kod Josipdola prekinuto. Sve ostale sastavnice protuminskog djelovanja kao što je, kao što je briga i pomoć minskim žrtvama, međunarodna suradnja, izvještavanje i afirmacija novih normi i međunarodnih ugovora u hrvatskom sustavu tijekom prošle i pretprošle godine izvršena je u okviru planiranih aktivnosti uz eventualna ograničenja koja su uzrokovana pandemijom. Reko bi na kraju da svako što kažu zlo može izroditi nešto korisni, u Hrvatskoj razvijeno, razvijeni su znatni domaći kapaciteti za razminiranje u okviru tvrtki, dakle i pojedinaca. Trenutno na poslovima razminiranja radi 42 tvrtke od čega su 2 tvrtke imaju samo strojeve, ostale imaju i pirotehničare, ukupno je oko 570 gotovo 6 stotina pirotehničara uključujući i voditelja radilišta i pomoćne djelatnike, imamo 104 psa za detekciju mina i 43 stroja koja su prošle godine radila na poslovima razminiranja. Evo nadam se da sam ovim obuhvatio ono što se događalo u protekle 2.g. na poslovima razminiranja. Preostaje nam konstatiram još jednom, razminirati 7 županije, ove godine je planirano razminirati u potpunosti Požeško-slavonsku županiju, slijedeće godine Osječko-baranjsku i Šibensko-kninsku i onda nam ostaje još u ovaj 2004., 2024. i '25. razminirati 4 županije, Splitsko-dalmatinsku koja je samo ostala na području Dinare i 3 koje su naj još uvijek najzagađenije Sisačko-moslavačku, Karlovačku i Ličko-senjsku. Vjerujem i uz vašu podršku da ćemo u tome svi skupa uspjeti i osloboditi našu državu od mina, konačno 30.g. nakon završetka rata. Hvala vam najljepša.
Hvala. Prije nego što pređemo na replike imamo zahtjev za stanku poštovanog zastupnika Pavličeka u ime Hrvatskih suverenista, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, tražimo stanku od 10 minuta u ime Kluba Hrvatskih suverenista kako bi se još jedanput konzultirali oko ovog izvješća, ali i kako bi istaknuli da je Hrvatska jedina država EU koja još uvijek ima minsko sumnjivih područja, te da je Hrvatska od '95.g. kada je sistemski krenula u razminiranje hrvatskog područja do danas utrošila oko 7 milijardi kuna, 7 milijardi kuna to vam je oko 8 stotina dječjih vrtića, to vam je sanacija 10 županijskih bolnica, to vam je na tisuće raznih demografskih mjera. Nažalost veliki dio tih sredstava je išao iz vlastitog proračuna, tek od 2015.g. iz proračuna EU. No oni koji su najodgovorniji za postavljanje mina diljem Hrvatske, a to je današnja Republika Srbija i njene paravojne postrojbe nisu platili niti kune, niti lipe za razminiranje Hrvatske. Postavlja se pitanje što je učinila hrvatska diplomacija po tom pitanju? Je li ikad itko od naših diplomata postavio pitanje Republici Srbiji hoće li sudjelovati i ima li namjeru sudjelovati bar dijelom u razminiranju Hrvatske? Nikad nitko. I ovo je sramota hrvatske diplomacije i ovo samo pokazuje da Hrvatska se mora i dan danas boriti sa posljedicama velikosrpske agresije ne samo kroz obnovu svojih područja nego i dan danas se evo 22.g. tj. 24.g. od mirne reintegracije sa razminiranjem vlastitih područja.
Naravno stanka je odobrena, sukladno čl. 293.b. mi ćemo nastaviti, pa idemo s replikama, prva je poštovane zastupnice Pocrnić Radošević, oprostite Katarine Nemet, oprostite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Cijenjeni državni tajniče, evo prvo bi iskoristila priliku i zahvalila svim pirotehničarima koji su aktivno sudjelovali u razminiravanju Zadarske županije. Smatram da je to jako važno za sam život svih stanovnika u županiji, a i za napredni gospodarski razvoj. Rekli ste u svom izvješću da će, da se predviđa razminiranje do 2026. cijele RH, zanima me koliko je to moguće i koliko će nas na kraju to sve skupa koštati? Hvala.
Poštovani državni tajnik Katić.
Hvala lijepo gđo. zastupnice. Svakako ja koristim priliku zahvalit se svim pirotehničarima, veliki je posao iza njih i kao što sam iznio i velike žrtve, vjerujemo i nadamo se da žrtava više neće biti, posla još ima i prema svim projekcijama on bi trebao završiti do kraja 2025.g. i onda još početkom '26. sa projektima dakle završiti taj cijeli posao ajmo reć u papirnatom obliku. Zadarska županija je dakle razminirana, stanovnici Zadarske županije se mogu okrenuti svojim poslovima mirno i sigurno. Vidjeli ste svake godine obično osiguravamo oko 400 milijuna kuna sredstva što iz proračuna, što iz ove općekorisnih funkcija šuma, što iz međunarodnih sredstava pa vjerujemo da će ove slijedeće 4 godine biti dovoljna oko milijarda i pol do dvije milijarde kuna da se cijeli posao završi. Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala. Poštovani državni tajniče i sami ste spomenuli Ličko-senjsku županiju. Znači to je županija koja je jedna od minama najzagađenija u RH nakon Domovinskog rata. Nakon izviđanja i obilježavanja 2005. godine bilo 200,6 km2 minski sumnjivih područja. Krajem prošle godine to je bilo oko 86,7 km2 na području 9 gradova i općina Ličko-senjske županije. Dosta je napravljeno u tih 25 godina. Pronađeno i uništeno oko 35.000 eksplozivnih ostataka rata. Utrošena je milijarda kuna, razminirane su poljoprivredne površine. Ono što je preostalo je razminiranje šumskih površina u brdsko-planinskim područjima i znamo da je to najzahtjevniji dio poslova u razminiranju zbog konfiguracije terena i raslinja. Hoćemo li uspjeti očistiti Ličko-senjsku županiju u planiranom periodu do 2026. godine i vratiti to zemljište stanovnicima? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Poštovana gospođo Pocrnić, svakako je Ličko-senjska županija najzagađenija u ovom trenutku županija i pošto je ona planinska županija omeđena Plješevicom, Velebitom, Velikom i Malom Kapelom i brojnim drugim planinama ostalo je dakle to šumsko planinsko i donekle i teže pristupačno područje za razminirati. Međutim, prema svim planovima do kraja 2025. godine i Ličko-senjska županija bi trebala biti oslobođena i sigurna od mina. Infrastruktura, naselja pa i poljoprivredno zemljište razminirano je već ranije u najvećoj gotovo cijelosti, a ostalo je dakle ovo šumsko zemljište kojega je Lika puna, ali još uvijek je i dosta mina i dosta posla pred nama, ali bit će dovršen do konca 2025. godine.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, prošle godine kad smo imali izvješće o 2019. godini onda sam vas pitala vezano uz edukacije i tada je te godine bilo 152 edukacije. Vi ste se složili sa mnom da bi dalje trebali biti proaktivniji osobito u medijskom smislu, dakle treba još više raditi na edukacijama. Međutim, 2020. je bilo 47 edukacija, 2021. 69 plus 20 preko projekta Natura vita, dakle 89. Osobno mislim da još uvijek ima mjesta za poboljšanje, da bi trebalo biti više edukacija za civilno zapravo stanovništvo osobito za djecu, poljoprivrednike itd. Što mislite napraviti u tom smislu, hoćete li malo pojačati? Jesu li i već sad 2022. malo žešće edukacije i što se tiče kampanje Manje oružja, manje tragedija mislim da tu također još uvijek ima dosta posla jer i na onim očišćenim područjima koliko se vidi u izvješću ima odbačenih komada oružja. Hvala.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa poštovana gospođo zastupnice, da dobro ste primijetili da ove edukacije i imaju donekle veze i sa ovom akcijom Manje oružja, manje tragedija, događa se nažalost to što ste spomenuli da ponekad neodgovorne osobe se riješe neželjenog oružja tako da ga bace negdje. Umjesto, a pozivam još jednom sve građane da to mogu učiniti besplatno i bez ikakvih sankcija da pozovu policiju i policija će doći po takvo oružje i uzet će ga i građanin neće snositi nikakve sankcije. Točno brojke, kao što ste vi rekli, brojke kažu sve u ova dva izvješća i bilo je manje, manje edukacija i u prošlo i pretprošloj godini. One su isključivo rezultat situacije i pandemije. Smatram i to se i radi da će se, da je potrebno u ovoj godini i narednim godinama to, taj broj edukacija povećati jer samo edukacija sprječava stradanje ljudi od mina [[Upadica: Hvala.]] I slažem se s vama to je nužno i neophodno i napravit ćemo to.
Poštovani zastupnik Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, prije nekoliko tjedana imali smo 18. međunarodni simpozij protuminskoga djelovanja koji je ove godine bio u Vodicama i bio je veliki broj izlagača iz više zemalja, a tako i hrvatskih tvrtki i uz HCR i uz sva djelovanja panela i tematiku glavna tema je bila Ukrajina i upravo naša iskustva iz Domovinskog rata i nekako i naše tvrtke i privatni razminirači koji imaju najviše iskustva kad pogledamo Europu u cjelini, ali im fali malo suport države i samoga ministarstva pa me evo zanima jeste li u kontaktu s njima i konkretno je li ministarstvo što radi vezano za priprema da pomognemo Ukrajini jer kad-tad će ovaj rat završit, Ukrajina je velika, oni će slijedeća 2 desetljeća imati problema sa minama kao što smo imali i mi. Je li pripremate, je li razgovarate s našim privatnim tvrtkama, mi smo tu daleko otišli i to može biti jedno potpuno novo [[Upadica: Hvala.]] i humanitarno ali i gospodarsko tržište? Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik, državni tajnik.
Hvala lijepo poštovani gospodine Bačić, to je točno. Rat u Ukrajini kao što znamo nije, nije počeo prije 3 mjeseca nego počeo je prije negdje 8 godina i već proteklih godina bilo je kontakata i službenih ukrajinskih vlasti sa vlastima RH i dolazili su i raspitivali su se o našem modelu razminiranja. U Ukrajini su djelovali neki naši državljani koji su već radili u HCR-u i institucijama koje provode razminiranje, tako da vlada Ukrajine je dobro upoznata sa našim mogućnostima. Sad je u Ukrajini stanje kakvo je, dakle ozbiljno ratno stanje, ove poslove nije moguće ozbiljno raditi, ali čim to bude moguće RH će se uključiti sa svojim kapacitetima.
Poštovani zastupnik Brkan.
Poštovani državni tajniče, oba dva izvješća i za 2020., 2021. godinu su stvarno pohvalna i vidi se da protuminsko djelovanje i plan isključivanja teritorija iz minski sumnjivih područja ide naprijed. I dobro je, znači vidjeli smo da je u 2020.g. 60,6 km2 isključeno, a u 2021. 45,8 km2 isključeno iz minski sumnjivog područja. Međutim, ono što mene ovako malo zanima, a volio bi čut vaš odgovor, Splitsko-dalmatinska županija ima pod minski sumnjivim područjem po 2021. 18,1 km2, a plan isključivanja minski sumnjivog područja iz Splitsko-dalmatinske županije je vrlo neambiciozan. U 2020. svega 0,1 km2, a u 2021. 0,6 km2 iako je realizirano 0,9 dosta neambiciozno [[Upadica Reiner: Hvala.]] s obzirom da je [[Upadica Reiner: Hvala.]] riječ o županiji koja živi od turizma.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Poštovani g. Brkan. Da, brojke protiv brojki je teško govoriti one obično jasno opisuju stanje. Zadnjih godina bilo je povremenih fokusiranja na određenu županiju da je se oslobodi, iako naravno svi krajevi i sve što je ostalo je podjednako bitno. U Splitskoj županiji koliko sam upoznat ako ne griješim ostala su uglavnom neka područja još na Dinari dakle u planinskom području i Svilaji što naravno nije nebitno, sve je više planinara turista koji posjećuju naše lijepe planine, ali evo možda je prilika da i same vlasti iz Splitsko-dalmatinske županije u suradnji sa MUP-om porade na tom da se čim prije uključe u jačoj mjeri u razminiranje toga kraja. Ali imamo kapacitete koje imamo i imamo plan da to sve završimo do konca '25 [[Upadica Reiner: Hvala.]] nadam se da će splitska biti prije.
Hvala. Poštovani zastupnica Baradić.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajniče. Evo naglasili ste u svom izlaganju kako je razminiranje hrvatskih površina i protuminsko djelovanje jedan od prioriteta RH na području sigurnosti u kojoj se već evo 25 godina vrlo uspješno i ulaže. Iskoristit ću priliku kako bih pohvalila veliko postignuće u mojoj Zadarskoj županiji u kojoj su bila uključena tri grada, Benkovac, Obrovac i Zadar i tri općine Pakoštane, Polača i Stankovci te je na taj način Zadarska županija u potpunosti isključena iz minski sumnjivog područja. Moje pitanje koliko je pandemija covid-19 utjecala zapravo na razminiranje i da li je zbog svega toga navedeni proces usporen?
Poštovani državni tajnik.
Poštovana gospođo zastupnice. Naravno utjecala je, već sam rekao da otprilike sedam tjedana u 2020.g. za vrijeme onog lockdowna krajem 3., 4. i polovica 5. mjeseca nije razminiranje nije teklo, poslije je unatoč nekakvim zatvaranjima nije dakle razminiranje je nastavljeno teći, ali naravno ne u onom obujmu kojem bi bilo da nije bilo takove situacije. Sigurno bi bili naprijed u nekim slučajevima, evo još bi možda neka županija kao što je Zadarska gdje je zadnjih godina intenzivno rađeno bilo na području oko Vranskog jezera i tu je zaista intenzivno obavljeno i na kraju je dovršeno, dakle vraćen je taj prostor i poljoprivrednicima, ali i turistima da ga mogu slobodno koristiti. Nadam se da neće više biti ovakvih ograničenja i da ćemo moći slobodno odraditi ovaj posao do kraja.
Poštovani zastupnik Pavliček.
Poštovani državni tajniče. Evo hrvatski pirotehničari su uistinu perjanica što se tiče ovog posla i to na svjetskoj razini pa me zanima koliko trenutno ima pirotehničara u Hrvatskoj i koliko ima licenciranih tvrtki koje se bave razminiranjem?
Poštovani državni tajnik.
Poštovani g. Pavliček. Naravno slažem se s vama, nijedan postao očito prema podacima koje sam iznio i koji su i općepoznati nije tako opasno trenutno u Hrvatskoj vjerojatno ni u svijetu, dakle takav posao je opasan u svim državama, ali to zanimanje je dakle opasno. Mi trenutno imamo 397 pirotehničara u sustavu od njih plus još imamo 108 voditelja radilišta koji su vrlo bitni u okviru tog posla, 67 pomoćnih djelatnika dakle oko 570 ukupno ljudi koji radi, plus imamo oko 65 ljudi u Hrvatskom centru odnosno MUP-u u okviru Hrvatskog centra za razminiranje koji također kao što sam rekao rade opći tehnički izvid također sudjeluju u isključenju onog sumnjivog prostora dakle onaj koji više nije sumnjiv isključuju ga iz minski sumnjivog prostora [[Upadica Reiner: Hvala.]] Imamo 42 tvrtke koje trenutno rade [[Upadica Reiner: Hvala.]] kao što sam rekao, … dvije samo sa strojevima.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Brčić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Evo ja bih se na neki način nadovezao na ovdje repliku kolege Jure Brkana kada je govor o Splitsko-dalmatinskoj županiji, naime bitno je naglasiti da vojni prostori i kompleksi kao što je Vis, Žrnovnica i Kukuzovac na području grada Sinja znači da su ti prostori očišćeni u prostori od minskih eksplozivnih sredstava i da oni mogu biti privedeni itekako svrsi turističko gospodarskoj, a ovi ostali prostori oko 19,5 km su uglavnom kako ste i vi spomenuli na nepristupačnim brdskim prostorima Dinare i Svilaje. Međutim, evo imamo spoznaje da sve više i vrijeme čini svoje i znakovi na neki način se i otuđuju, znate ima turista koji žele upravo taj znak upozorenja zamijene uzeti kao neki suvenir što je nama neshvatljivo, ali dovodi u opasnost sve veći broj izletnika van turista pa i pčelara koji dolaze u te prostore pa molim pozornosti u tom kontekstu. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Poštovani g. Brčić. Da, uvijek ima čudnih ljudi sa nekim čudnim sklonostima i čudi me da time ne znaju da time usput dovode u opasnost ljude koji u dobroj vjeri negdje prolaze, prostor je bio obilježen, a prolaskom nekih od ovih ljudi koje sam spomenuo biva dakle ne postoji upozorenje. Točno je da na području Splitsko-dalmatinske županije još imamo dakle ukupno čini 10% područja koje nije razminirano. Mislim da to nije najvitalnije područje, naravno … ali nikad ne bi isključio to područje ovih lijepih planina da je ono nebitno. Ono je bitno i sa gospodarskog stajališta, ali radi razonode, turizma koji ta područja privlače sve više ljudi, tako da vjerujem da će ubrzo biti u cijelosti dostupna svakome ko ih žele posjetiti.
Poštovani zastupnik Zekanović.
Poštovani državni tajniče. Ja ću se nadovezati na kolegu Brčića, on je rekao kako bi neki uklanjali te table i nosili kući kao suvenira ili upotrebljavali, ali ima i suprotan primjer, a to je kada su te table one bi osvanule na mjestima koja nisu bila minski sumnjiva. Imate li saznanja o tome? Prvenstveno ovdje je bila situacija vezano uz lovce koji bi ostavljali te table da bi zapravo putnike namjernike i turiste potjerali s područja koje je njima bilo interesantno za lov. I druga stvar, još prije 10 godina primijetio sam da minsko sumnjiva područja rastu odnosno u nekim županijama u kojima nije bilo razminiranje da je bilo novih minsko sumnjivih područja. Kako je to bilo moguće i je li tu ikada se zapravo dogodilo da je netko ispitao neko područje koje je došlo kao minski sumnjivo na koji način je došlo, jel tu bilo malverzacija ili jednom riječju kriminala?
Poštovani državni tajnik.
Poštovani g. Zekanović. Svaka zlouporaba ovih tabli sa upozorenjima na minski sumnjiv prostor je kažnjiva po zakonu i ona dakle ako je netko to radio da bi spriječio lovca da ide na neko područje to sigurno to je kažnjivo i to se ne smije raditi i podliježe sankcijama. Vaše drugo pitanje, moguće je da se poveća minski sumnjivi prostor temeljem nekih naknadnih saznanja. Kako uopće znamo da je negdje minski sumnjivi prostor? Za neka područja jasno znamo jer su bile borbe vođene dugo, najprije je naša vojska, policija rekla gdje su postavljene mine, kasnije se došlo do nekih karti, do nekih zemljovida sa označenim minskim poljima to se sve uvrštava, ali osim onog što je na papiru i što neposredni svjedoci kažu javljali su se poslije i neki drugi svjedoci posredni, čuli su priče. Neke su bile konkretne i pokazale su se da ima minski sumnjivog prostora [[Upadica Reiner: Hvala.]] a neke ne. Prošle godine je tako za 0,8 km [[Upadica Reiner: Hvala.]] povećan minski sumnjivi prostor.
Poštovani zastupnik Šimičević.
S novim podacima.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajniče. Evo ja se javno želim zahvaliti još jedanput i vama na vašem izvješću, ali i pirotehničarima koji rade odgovoran i po život opasan posao. Zapravo rat je završio davno, ali neprijatelj je ostavio takvog nereda da zapravo za te pirotehničare ni danas nije prestao rat i još jednom imaju moje duboko poštovanje. Drago mi je, rekla je i kolegica da je Zadarska županija konačno očišćena od mina i da možemo sad živjeti punim plućima. Mene interesira, da li su naši neprijatelji jugo vojska i četnici sad u stanju nakon toliko vremena surađivati da ovim našim pirotehničarima bude lakše otkriti im minsko eksplozivna polja? I je li oni doista surađuju ili i dalje ne surađuju kao što nisu ni [[Upadica Reiner: Hvala.]] do sad surađivali?
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo poštovani g. zastupniče. Pa evo ja ću isto konstatirat da je meni isto kao Zadraninu podrijetlom drago da je naša županija oslobođena od mina, ali volio bih da se i u ostalih sedam županija građani, žitelji tih županija čim prije što prije raduju toj činjenici. Suradnja sa neprijateljem i u post ratnom razdoblju je uvijek teška, ali ona je i nužna, ja sad vam ne bih znao reć koliko i točne brojke, ne raspolažem u ovom trenutku s njima, ali bilo je naravno slučajeva da smo dobili podatke i od neprijateljske strane. Oni su dragocjeni, ako dođu i u buduće od ovog trenutka pa nadalje dobro su došli. Pozivamo ih na razgovor, ne samo po ovom pitanju i pitanju žrtava čija se grobnica još ne zna i puno pitanja koja se moraju riješiti nakon svakoga sukoba. Zna se ko je sukob započeo, ali nakon sukoba kad se potpiše neki mir onda treba razgovarati kako ponovno obnoviti život. Hvala.
Poštovana zastupnica Grba Bujević.
Hvala g. potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, suradnici. Izražavam baš zadovoljstvo na svemu što radi Centar za razminiravanje kao koordinator svih tih aktivnosti, naravno time i MUP-u. Ono što želim posebno istaknuti je jedan dobar vid suradnje koji mi zapravo i županija imamo sa Centrom za razminiravanje zato što se uvijek uvažavaju mišljenja i zapravo potrebe županija za možda nekim drugim pogledom nego što je bilo prvobitno planirano. To je jako važno. Županija najbolje poznaje svoje potrebe, pogotovo kad se odnose one na turistički dio ili na neki dio koji je županiji važan, a nije možda prepoznat sa nacionalne razine. To mislim da je ta komunikacija odlična i da tim putem treba nastaviti dalje. A posebno pohvaljujem edukacijski program, ja ga poznajem dobro zato kaj hitna ima djelomično iskustvo sa time i općenito suradnju u radu, tako da evo moje osobno zadovoljstvo [[Upadica Reiner: Hvala.]] svima koji tamo rade.
Poštovani državni tajnik.
Poštovana gospođo zastupnice. Sve ste rekli, ali ovaj posao se zasniva na dobrom planiranju, to je točno, ali imamo ponekad situacija da ipak unatoč planu potrebno da je nešto potrebno hitnije jer se neke stvari događaju, dakle život nije stao u određenom datom trenutku pa se pokušava izić u susret jedinicama lokalne samouprave da se nešto razminira možda prije planiranog roka. To je moguće naravno u nekom ograničenom opsegu ne u cijelosti jer bi time narušili naše planove. Edukacija i u odgovoru gospođi ... sam spomenuo to je vrlo bitno, pozivam sve koji to rade ne prestanu sa time dakle koje je rješenje ovog problema blizu kraja, ali nije prestalo i u ovih preostalih četiri godine važna je do zadnjeg dana edukacija da ne bi neko stradao u posljednjim danima.
Poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. U svom govoru ste rekli da se ove godine planira u potpunosti razminirat Požeško-slavonsku županiju, a do kraja iduće godine Osječko-baranjsku županiju, koliko zapravo šumskih i poljoprivrednih površina je još uvijek ostalo u minskim sumnjivim područjima? Da li su osigurana sredstva za potpuno razminiravanje tih područja i da li su se takva područja zapravo uvrstila kao prioritetnim upravo zbog činjenice da se treba staviti što veći broj poljoprivrednih površina u funkciju što prije zbog većih obradivih površina našim poljoprivrednicima i zapravo zbog povećanja hrane i svemu onom što nas u ovoj krizi očekuje? Zahvaljujem.
Poštovani državni tajnik.
Poštovana gospođo Vlašić Iljkić, da ostale su ove dvije županije u ovog godini. Požeško-slavonska ona već par godina nema, dakle nema velike površine koje je potrebno razminirati ali ostalo je još nešto. Osječko-baranjska ima više. Od početka razminiranje je teklo kad je započelo tako da se razminiranju najprije naselja, infrastruktura, sve ono što je neophodno za onaj, prvo vraćanje ljudi i onaj osnovni život. Naravno kasnije se osim cesta i infrastrukture moralo razminirati i poljoprivredno zemljište. To je i napravljeno. Ostalo je šumsko zemljište koje nije manje vrijedno, a vrlo je vrijedno u našoj zemlji, određeno močvarno zemljište, određeni kanali, grebeni. To je zahtjevan posao u Osječko-baranjskoj županiji, posebice u Kopačkom ritu i uz rijeku Dravu, nije uvijek moguće tamo raditi u određenom dijelu godine, ali evo vjerujemo da ćemo taj plan ispuniti [[Upadica: Hvala.]] tu županiju isto očistiti od mina.
Poštovana zastupnica Peović.
Hvala. U oba izvješća dva put se samo spominju pirotehničari i to samo u kontekstu njihovog ranjavanja ili pogibije, ali podsjetit ću da su u rujnu 2020. godine pirotehničari imali prosvjed ovdje na Markovom trgu. Tad je u tom trenutnu 70 njih dobilo otkaz. Oni se bune i ono što je njihov temeljni problem su niske mirovine, a između ostalog i plaće koje variraju s obzirom na koliko rade taj mjesec na terenu. Božinović im je tada odgovorio da novaca ima više nego ikad. Znači i od EU i domaćih sredstava, ali onda se postavlja pitanje gdje su novci? Da li su riješena njihova pitanja i njihovi problemi koji su vezani uz njihov materijalni status i da li su poboljšana njihova materijalna prava od tada i u kojem je statusu pirotehnika uopće u kontekstu radnog prava i radnih prava tih radnika?
Poštovani državni tajnik.
Gospođo zastupnice još jednom ponavljam kako je taj posao odgovoran, opasan, nadasve opasan i zaista bi ga malo ljudi poželjelo svojim izborom raditi. Oni su to ipak odlučili i rade ga vrlo kvalitetno. Postoji poseban zakon o pravima pirotehničara. Po posebnom zakonu mogu otići u raniju mirovinu. Točno je da ako se određeni mjesec radi manje radnih dana da su plaće odnosno na kraju ta primanja manja jer se honorira u nekim dodacima rad na terenu jel i to onda ne možete vratiti ako je bilo ne znam kiša, snijeg ili neke druge okolnosti. Mislim da je država puno učinila u smislu materijalnih prava pirotehničara. Je li se moglo više to je uvijek pitanje, ali to je populacija kojoj se uvijek pridavala velika pozornost na rješavanje njihovih materijalno, materijalnog i financijskog položaja. … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Poštovani zastupnik Glavašević.
Poštovani gospodine državni tajniče, gospodine potpredsjedniče sabora, moje pitanje je zapravo u smjeru onoga što je kolega Šimičević pitao. Dakle, ja, ja bih molio ako mi možete konkretnije reći, dakle postoji li organizirani nekakav dijalog sa Republikom Srbijom oko pribavljanja tih karata minskih polja? Dakle, ako postoji tko je nositelj te aktivnosti da li vaše ministarstvo ili Ministarstvo vanjskih poslova? I kako ukoliko takav nekakav dijalog postoji, kako to ide jer mi možemo ovdje svi pozvati i svi ćemo pozvati Republiku Srbiju da, da oni dostave te podatke. Što oni, mislim svatko tko je radio, a ja jesam imao priliku ovaj raditi na pitanjima nestalih, to ne ide tako. Dakle, postoji li opcija da se unutar njihovog pristupnog procesa da li je bilo razmišljanja o tome da se to postavi kao jedno od pitanja o kojima se razgovara? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Poštovani gospodine zastupniče to je svakako jedno pitanje koje je teško, kontakata je bilo i ima ih. Jesu li oni dovoljno sustavni teško da bi se svi vjerojatno složili oko toga. Dok god još imamo područja koja, gdje se pronalaze mine, a nisu ni u čijim kartama znači da, a može se opravdano sumnjati da ih je postavila neprijateljska strana s obzirom gdje se nalaze onda svako od nas će reći da taj posao nije dovoljno kvalitetan. On je opterećen raznim drugim pitanjima znate i sami tako da nije, često ga se ne može gledati odvojeno od svega ostalog paketa rješavanja svih postratnih problema odnosno problema koji su proizašli iz samoga rata. Da tome treba više treba posvetiti pozornosti, slažem se i to je svakako obaveza svakog onoga tko je u ovom trenutku na vlasti da taj posao što prije završi i sa po mogućnosti više nijednom žrtvom.
Poštovani zastupnik Sačić.
Evo poštovani imali smo prilike u ovim raspravama i replikama čuti gotovo sve podatke kao iz vaših izvješća o tome kakva nas je strašna nesreća zadesila nakon rata. Zapravo jedna grupacija za koju rat još uvijek traje su ti naši ljudi inženjeri, protuminski pirotehničari, svakako se slažem s kolegicom koja se zalaže za to da se njihov status apsolutno poboljša i u materijalno, socijalnom, svakom drugom smislu, ali i ovo što je rekao gospodin Glavašević sa Republikom Srbijom, BiH, Crnom Gorom treba uspostaviti svaki kontakt da se ta minska polja, da se što manje ljudi koji rade na tome da otkriju ta polja i da ih deaktiviraju, izlažu svoje živote. Radite na tome, ovo nije pitanje, ovo je obveza sviju vas. Nema zapravo prepreka da to kao prenesete ministru i premijeru da se zalaže za to [[Upadica: Hvala.]] da se konačno riješe ta pitanja.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Gospodine zastupniče samo ću reći prihvaćam vašu sugestiju i slažem se sa vama.
Poštovani zastupnik Šašlin.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani g. državni tajniče. Pa evo koristim priliku da izrazim zadovoljstvo sa stanjem razminiranosti na području Osječko-baranjske županije gdje poglavito na području Baranje gdje je kroz projekt Naturavita razminirano gotovo sve, praktički sve poljoprivredne površine, poljoprivredne površine, velik, velik dio šumskih površina, ostalo je još nešto malo u Kopačkom ritu prostora koji je teško dostupan i kao takav je teško, teško prići ovaj. Ovo stanje razminiranosti u prošloj godini bilo je planirano 4,3 km2 i u potpunosti je realiziran plan u prošloj godini, tako da još ostaje nekih 12 do 13 km2 na području Osječko-baranjske županije što bitno doprinosi ne samo gospodarskom razvoju nego i razvoju turizma na području Baranje i svih dijelova jel, pa vas molim za komentar odnosno kad bi mogli očekivati još i ovaj ostatak da se završi? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Kao što sam i uvodno rekao planirano je da svi poslovi razminiranja na području Osječko-baranjske županije završe u 2023., dakle slijedećoj godini. Vjerujem da će to doprinijeti daljnje razvitku, ukupnom gospodarskom razvitku, a osobito turističkom razvitku Osječko-baranjske županije, u ovom slučaju posebice Baranje.
Hvala vam lijepo državni tajniče. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu, ali ćemo prije toga napraviti jednu kratku tehničku stanku do 15 i 40 i onda ćemo krenuti sa klubovima. [[STANKA U 15,30 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,44 SATI]] Evo stanka je završila, pa otvaramo raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Marijan Pavliček, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovani kolege i kolegice. '95.g. vojnoredarstvenim akcijama Bljesak i Oluja je i službeno završen Domovinski rat, a završetkom mirovne integracije 15. siječnja '98.g. Hrvatska je uistinu ušla u mirnodopsko razdoblje. Nažalost Hrvatska i danas evo 24.g. od završetka mirovne integracije još uvijek trpi posljedice ratnih razaranja. Naime, nakon vojnoredarstvenih akcija i nakon mirne reintegracije krenula je masovna obnova obiteljskih kuća, stambenih zgrada, velika obnova infrastrukture koja je bila uništena u ratu, međutim i dan danas Hrvatska troši znatna financijska sredstva za razminiranje, naime jedina smo država EU koja još uvijek ima minski sumnjiva područja. Do sada po svim pokazateljima Hrvatska je samo na razminiranje utrošila oko 7 milijardi kuna, većinom se radi o sredstvima iz vlastitog proračuna, od 2015.g. uspjeli smo dobiti i određena sredstva iz europskog proračuna. 7 milijardi kuna to vam je 3 Pelješka mosta koja su mogli sami izgraditi bez europskog novca, to vam je 800 vrtića novoizgrađenih, to vam je 10 sanacija županijskih bolnica, a velik dio njih nam je uistinu u katastrofalnom stanju i oni koji su glavni i odgovorni za to, a to je sadašnja Republika Srbija, to su njene paravojne postrojbe nisu dali niti kune, niti lipe za razminiranje hrvatske zemlje. Ono što još više boli da hrvatska diplomacija i hrvatska vanjska politika nikad nije otvoreno i jasno rekla i otvorila ovo pitanje u razgovorima sa predstavnicima resornog ministarstva Republike Srbije. Hrvatska je trebala i morala tražiti ratnu odštetu za ovoliki financijski iznos koji je sama dala za razminiranje od Republike Srbije, Hrvatska je trebala i morala tražiti da Republika Srbija ako ništa drugo sufinancira dio troškova razminiranja, na taj način se grade dobrosusjedski odnosi. Neću govoriti o stvarnom ekonomskom gubitku za Hrvatsku koji je teško procijeniti jer 10-ljećima naši poljoprivrednici nisu mogli doći do svojih oranica, 10-ljećima Hrvatske šume ne mogu upravljati sa svojim vlasništvom jer je još uvijek dijelom u minsko sumnjivom području, sve su to ogromna financijska sredstva, a da ne pričamo o ratnim žrtvama, dosada je bilo više od 525 smrtno stradalih osoba od mina diljem RH, od toga nešto više od 40 pripadnika Mungosa i ostalih tvrtki koji se bave razminiranjem odnosno pirotehničara. Iako se uistinu tu nalazimo u samom vrhu kao perjanice što se tiče razminiranja nažalost uvijek dolazi do ovakvih nesretnih slučajeva jer se radi o vrlo teškom i zahtjevnom poslu gdje moraš cijelo vrijeme biti izuzetno koncentriran i ljudska greška je nažalost tu neizostavna. Drago mi je da se evo uspjela još jedna županija, u ovom slučaju Zadarska razminirati, da nam je ostalo još 7 županija i ja se uistinu nadam da će u planiranim rokovima se to i učiniti, ali još jedanput apeliram da treba otvoreno otvoriti pitanje odgovornosti Republike Srbije i njenog financiranja ili bar sufinanciranja ovih ogromnih enormnih troškova jer uistinu prvenstveno je to krivnja njene velikosrpske agresije i posljedica toga što su njene paravojne postrojbe diljem Hrvatske posijale na tisuće i tisuće ubojitih projektila od kojih nažalost onda stradaju oni najmanje krivi. Hvala vam lijepa.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a sad će govorit poštovani zastupnik JosiP Đakić, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS, g. državni tajniče, MUP, Ministarstvo obrane. Pa evo pred nama su dva izvješća koja su objedinjena rasprava o ovom protuminskom djelovanju i što reći? Nakon 30.g. od početka Domovinskog rata RH još uvijek maksimalno ulaže napore u svezi razminiranja minski sumnjivih područja. Tolikosežne sigurnosne posljedice, kao i nemogućnost iskorištavanja minski sumnjivoga zemljišta snažno utječu već dugi niz godina na razvoj onih područja koja su bila zahvaćena ratnim događanjima, a time i na razvoj društva u cjelini. Zagađenost minski eksplozivnim sredstvima, kao i neeksplodiranim ubojitim sredstvima stalna je prijetnja stradavanja građana RH, kočnica, kočnica iskorištavanja ukupnoga potencijala minski zagađenih županija, prepreka učinkovitoj provedbi protupožarne zaštite i nadziranju državne granice, te izvršenju različitih akcija spašavanja i postupanja nakon tehnoloških akcidenata. Kada govorimo o razminiranju cilj nam je da održimo i jačamo javnu sigurnost, ali i smanjimo zagađenost prostora minama i eksplozivnim sredstvima koja je veliki gospodarski humanitarni i opće društveni problem. Pred nama je Izvješće o provedbi Plana protuminskog djelovanja 2020.-2021. kojima je svrha izvijestiti javnost o aktivnostima, ciljevima koji su učinjeni kao i utrošenim financijskim sredstvima koja su osigurana za tu namjenu. Planom protuminskog djelovanja usklađen je sa strateškim planom Ministarstvo unutarnjih poslova 2020. do 2022. godine. Na kraju 2021. godine površina minski sumnjiva područja Republike Hrvatske iznosi 204,4 kilometra kvadratna unutar 37 jedinica lokalne samouprave u 7 županija, te je bilo obilježeno sa … [[Govornik se ne razumije.]] minske opasnosti. U odnosu na 2020. godinu minski sumnjivo područje je smanjeno za 45 km kvadratnih i to na način da je iz minskog sumnjivog područja isključeno 45,8 kilometara a proglašeno minski sumnjivim je 0,8 km. Na kraju 2021. godine stanje minski sumnjivih područja po županijama ostalo je Ličko-senjska 86,7 km2, Karlovačka županija 38,1 km2, Sisačko-moslavačka 34,8 km2, Splitsko-dalmatinska 18,1 km2, Osječko-baranjska 11,1, Šibensko-kninska 9,3, Požeško-slavonska 6,3 km2. Kao što vidimo još uvijek najveće površine minski sumnjivih područja nalaze se na području Ličko-senjske županije, te Karlovačke i Sisačko-moslavačke županije dok je u 2021. godini u cijelosti od mina očišćena Zadarska županija. Minsko sumnjivo područje prostiralo se na području tri grada Benkovca, Obrovca, Zadra, te općine Pakoštane, Polača i Stankovci. Obuhvaćalo je područje od 9,3 km2. S obzirom na epidemiju bolesti covida-19 u razdoblju 20. ožujka do 11. svibnja 2020. godine svi poslovi razminiranja bili su obustavljeni, pa moramo ovim putem pohvaliti plan djelovanja za 2020. godinu koji je u potpunosti realiziran prema svim postavljenim ciljevima. Na žalost dogodili su se i minski incidenti. U 2020. godini dogodio se jedan minski incident bez smrtnih posljedica u općini Josipdol u Karlovačkoj županiji, a u lipnju 2020. godine od mina je ozlijeđena civilna osoba prilikom sječe šume, a u 2021. godini dogodila su se dva minska incidenta i to u Karlovačkoj županiji. Prvi se dogodio u općini Saborsko kada je prilikom kretanja skupine od 18 civilnih imigranata iz Pakistana kroz obilježeno minski sumnjivo područje stradalo 7 osoba pri čemu je 1 osoba smrtno stradala, 2 su zadobile teške tjelesne ozljede, a 4 lakše ozljede. Drugi incident dogodio se u općini Vojnić gdje je došlo do aktiviranja neeksplozivnog sredstva prilikom radova u polju ali nije bilo ljudskih žrtava niti teških posljedica. Ukupno je do sada u minskim nesrećama stradalo 606 osoba od kojih 204 sa smrtnim posljedicama. Tijekom 2020. godine održano je ukupno 47 edukacija o minskoj opasnosti u šest županija na području 22 grada i općine. Edukacijama je ukupno obuhvaćeno oko 4600 osoba, dok su od 2021. godine područni uredi civilne zaštite održali ukupno 69 edukacija o minskoj opasnosti kojima je obuhvaćeno 3416 osoba raznih dobnih skupina ali najveći broj je bilo djece predškolskog i školskog uzrasta kao i ciljane populacije lokalnog stanovništva, općina i gradova s minski sumnjivim područjem. S obzirom na potrebu provođenja protuepidemioloških mjera edukacije su uglavnom provedene u smanjenom obujmu i s manjim brojem osoba. Financijski plan u 2020. godini iznosio je 421 milijun 127 tisuća 291 kunu, te je realiziran u iznosu od 417 milijuna 682 tisuće 723 kune, odnosno 99,18% a u 2021. 384 milijuna 902 tisuće 646 i realiziran je 94%, odnosno utrošeno je 360 milijuna 038 tisuća 850 kuna i možemo reći da je i dalje nastavljen uspješan trend osiguravanja sredstava iz fondova EU. Nisu realizirana sva sredstva iz izvora operativnog programa konkurentnost i kohezija 2014.-2020. jer zbog vremenskih uvjeta nije završeno razminiranje na projektu Karlovac. Financijska sredstva sa pozicije naknade za korištenje opće korisnih funkcija šuma osigurana su od Ministarstva poljoprivrede i realizirana su u cijelosti. Oružane snage RH na provedbi radova razminiranja u 2020., 2021. angažirale su za to opremljenu i osposobljenu inženjerijsku postrojbu optimalno koristeći dostupne resurse i ostvaren je realan učinak. Prioritet angažiranja bio je na razminiranju minski sumnjivih površina u … [[Govornik se ne razumije.]] pukovnik Mirko Vukušić u Zemuniku Donjem, te na vojnom poligonu Eugen Kvaternik u Slunju. Svi radovi razminiranja vojnih lokacija i građevina u 2021. godini provedeni su na učinkovit način bez i jednoga izvanrednog događaja što ponajprije ukazuje na dobru obučenost i dosljednu primjenu propisanih procedura standarda humanitarnog razminiranja. Zahvaljujući izgrađenom sustavu protuminskog djelovanja, potrebnom znanju i vještinama ljudi koji se bave ovom problematikom te specifičnim poligonima za testiranje možemo odgovoriti na svaki izazov u segmentu protuminskog djelovanja, te ponuditi najkvalitetnija operativna testiranja ali i sudjelovati u najizazovnijim projektima istraživanja i razvoja novih tehnologija za detekciju mina u svijetu. Republika Hrvatska ima svoja iskustva koja smo stjecali na težak način, ali danas i u budućnosti možemo ponuditi svoju pomoć drugima. Svjesni vremena u kojem živimo rat u Ukrajini, sigurno ćemo ponuditi svoju pomoć u vidu specijaliziranih tvrtki i stručnjaka kao i isporukom najmodernije tehnike domaćih proizvođača. Koja ovim i pozdravljam i čestitam jer se nalaze u samom svjetskom vrhu sa svojim tehnološkim dostignućima i izuzima. I na kraju želim zahvaliti svim dionicima koji nam omogućuju da očistimo teren od minsko eksplozivnih naprava i vjerujem da će do 2026. kao što je to planom i predviđeno RH biti sigurna, slobodna i čista zemlja bez mina. Klub HDZ-a će napraviti, naravno podržati Izvješće o provedbi plana protuminskog djelovanja i utrošenim financijskim sredstvima za 2020. i '21. godini i dalje budno bdjeti dok ne bude Hrvatska čista od mina. Hvala vam lijepa.
U ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata sad će govori poštovani zastupnik i potpredsjednik ovog doma Davorko Vidović. Izvolite.
Potpredsjedniče, poštovana gospodo iz jednog i drugog ministarstva, pa evo slušajući ovo izvješće iako se nisam 10-ak godina intenzivnije bavio ovom problematikom štošta mi je palo napamet. Primjerice i to da kada sam predvodio Hrvatski centra za razminiranje 2001., '02. i '03. godine da mi je netko rekao da ću '22. godine u Hrvatskom saboru govoriti o ovom minskom problemu kao još uvijek neriješenom problemu Hrvatske vjerojatno bih rekao da je jako pesimističan. No, međutim vrijeme je prošlo, mi taj problem imamo ali srećom naziremo i njegov kraj. Zašto je važno još uvijek imati fokus javnosti na ovom problemu? Naprosto zbog činjenice da dokle god je i jedna mina opasnost za bilo kojeg građanina naše zemlje ili turistu ne daj Bože ili neko dijete dotle rat u Hrvatskoj nije završen. To je rat poslije rata. Minska opasnost i minski problem s kojim smo se mi kao zemlja suočili jest doista unikatno iskustvo jedne zemlje članice EU. Mi smo se s tim problemom suočili i nosili onako kako smo najbolje znali i umjeli i ja bih rekao demonstrirali zapravo pomalo podcijenjenu kreativnost i sposobnost nas, naših ljudi, naših stručnjaka da daju kreativne odgovore na probleme s kojima se ova zemlja suočava. Mi smo stvorili svojevrsni orgversku jednu orgversku inovaciju. Ustrojavanje Hrvatskog centra za razminiranje je bio ogledni model koji se proučavao u svijetu ne bi li se iskustva koja smo, koja smo stjecali u takvom jednom profesionalno organiziranom sustavu, vođenja i upravljanja protuminskim djelovanje, edukacija ljudi, izgradnja poligona, a posebno mobilizacija hrvatske pameti i znanja na iznalaženju i inoviranju ili stvaranju potpuno novih strojeva za čišćenje minskih polja, rad i inovacije vezane za zaštitnu opremu su postali doista što je već netko ranije primijetio nešto što je primijećeno u svijetu i što predstavlja ja bih rekao nišu u kojoj se Hrvatska pokazala kao vrhunski ovaj organizirana sa vrhunskim proizvodom. Nužda nas je na to natjerala i kao što to biva obično u životu svaku prijetnju bi bilo dobro pretvoriti u priliku. Ovdje mislim na činjenicu da, evo kao što je sada i državni tajnik spomenuo, mi imamo oko 600 ljudi unutar tog sustava i bilo bi jako dobro već sada ovoga trenutka, ne čekati '26. nego imati vrlo jasno razrađene planove što ćemo mi sa tih 600 ljudi. Kako i na koji način ćemo nouhau to znanje koje imamo, koje smo možda mogli čak pretvoriti i u nekakav ozbiljniji, sustavniji ne znam sustav ovaj prenošenja diseminacije onima kojima će ta znanja nažalost u svijetu još uvijek trebati i kao što imamo prilike vidjeti i danas nam je ovdje potpredsjednica Ukrajinske Rade, ukrajinskoga parlamenta čak eksplicite nas pozvala i zamolila za pomoć u onome što Ukrajinu tek čeka tim više što se tamo koriste ne samo da su zabranjene nego su najpodmuklije mine koje je uopće mogao samo ne znam kakav monstruozni um zamisliti. Ovdje se dosta govorilo i o novcu. Ja se ne bi složio sa nekim ovdje izjavama da nije bilo priljeva ili pomoći sa strane kada je riječ o razminiranju Hrvatske. Bilo bismo jako nepravedni prema jednoj Kraljevini Norveškoj, prema Švicarskoj Konfederaciji koje su tih ranih 2000. pa još čak i '90. godina davale veliki financijski doprinos da se ide u brže razminiranje. Ali se mogu složiti da smo glavninu novca za razminiranje osigurali sami, iz vlastitih izvora i da svaka kuna uložena i svaki dolar uloženo u razminiranje kuna manje bila za nešto drugo što smo mogli napraviti u ovoj zemlji. Ali to je naša povijesna sudbina to su događanja koja su sada ostala iza nas i mi bismo trebali biti doista, mi bismo doista 2026.g. ukoliko se ovom dinamikom nastavi, a evo ove 2.g. o kojima izvješće govori ukazuje da je moguće tu dinamiku slijedit iako moram reći da sam i ja dijelio skepsu onoga trenutka kad je HCR izgubio svoju pravnu osobnost, kad je ušao na neki način sam se pobojao da se sustav ne degradira i da ne napravimo možda nešto što, za čime bismo kasnije mogli, mogli žalit. Između Siska i Petrinje postoji, postoje dva mjesta Mošćenica i Česko Selo, postoji jedna ulica koja vodi u Kotar šumu u kojoj nema niti jedne kuće u kojoj nema minske žrtve, za njih rat i minski problem nikada neće biti završen, ljudi koji su ostali bez noge, bez svojih najdražih ukućana itd. će zauvijek biti obilježeni ovim problemom i apeliram da se te ljude tretira kao žrtve rata, civilne žrtve rata, da se nikada ne zaboravi zapravo ta njihova žrtva i da kao društvo pokažemo maksimalnu solidarnost sa tim, sa tim ljudima i da u tom smislu poštujemo i žrtvu pirotehničara, velikog broja tih ljudi, ja mislim 60-tak čak da je negdje red veličine pirotehničara koji su izgubili svoj život ovaj u borbi, borbi sa minama. Uvjeren sam da to ružno iskustvo koje smo mi imali može biti naš snažan i vanjskopolitički da tako kažem adut i da se kao zemlja promoviramo u aktivnoga protivnika i aktivnoga kako bih reko sudionika svih onih političkih aktivnosti i događanja u kojima će se ukazivat na tu opasnost jer mi to znademo za razliku od onih koji su samo za taj problem, problem čuli. Mi kao Klub Socijaldemokrata prihvatit ćemo ovo izvješće i želimo da se ono, da ono bude i da izvješća koja će doć iza toga budu u cijelosti ispunjenje plana, a onda da '26.g. doista nazdravimo i da kažemo da je rat konačno u Hrvatskoj završio.
Sada će u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govoriti poštovani zastupnik Bojan Glavašević, izvolite.
Hvala poštovani g. potpredsjedniče HS, g. državni tajniče sa suradnicima, drugi državni tajniče, ovaj kolegice i kolege. Moji su prethodnici imali nekoliko, nekoliko misli koje evo slažući ovaj govor i ovu raspravu sam zapravo imao i ja što govori zapravo o tome da evo ovo je jedna od onih tema na kojoj na sreću očito ipak možemo razgovarati o nekakvom suglasju i konsenzusu tako da ovo što je kolega Vidović rekao da tek kad završimo sa razminiranjem će rat uistinu završiti, to je, to je i meni isto palo na pamet i evo upravo zbog toga se želim na početku ove rasprave zahvaliti svim pirotehničarima koji su kroz sve ove godine radili na tome da rat doista privedu kraju. Prije svega želio bih napomenuti da nismo sretni i to moramo reći i sa činjenicom da kasni izvješće za 2020., dakle mi to u ovome saboru već imamo generalni problem s time da nam izvješća kasne u ove ono ironično mogu reć ovo je samo 2.g. ne, samo 2.g. ili godinu i pol ovisno o tome kako gledate, ali bilo bi jako dobro da smo o izvješću za 2020. raspravljali blagovremeno, između ostaloga zato što je upravo u tom periodu, što je i kolegica Peović u svojoj replici državnom tajniku napomenula, u tom periodu smo imali prosvjede pirotehničara, dakle možda je to bilo vrijeme, što je i državni tajnik zapravo u odgovoru na tu repliku rekao, možda je to bilo vrijeme da provedemo tu raspravu o tome kako bismo mogli strukturirati njihova radna prava, kako bismo mogli ih poboljšati i upravo zbog toga što ti ljudi rade posao koji rade to bi sasvim sigurno imalo smisla. Za tu raspravu dakako još uvijek nije kasno, pa onda ovdje možda jedna od onih poanta bi bila da državnog tajnika i sve one koji su najpozvaniji zapravo inicirati tu raspravu da to onda i učine prvom prilikom. Ako, ako je to iskrena želja da se ta rasprava provede i da se njihova radna prava reguliraju bolje i kvalitetnije onda je to nešto što trebamo napraviti. Državni tajnik je također rekao da ima posla i ima novca. U tom slučaju ja bih isto volio da onda ta dinamika razminiranja također bude bolja i da bude brža. Ti planovi koje imamo mogu biti onda i ambiciozniji, a mislim da je jedna od stvari koja, koja bi nas u tome trebala požurivati su i ovi incidenti o kojima smo također govorili, dakle imali smo jednu nesreću sa ilegalnim migrantima u kojoj je zapravo jedan strahovit broj ljudi stradao, neki i smrtno. Iako, mislim to je puno šire pitanje od ove rasprave dakako, ali pitanje migranata je nešto što ne možemo racionalno očekivati da će stati u neko skorije vrijeme, mislim mi to svi znamo, to, to je i klimatska kriza ga uzrokuje, ratovi ga uzrokuju i ako se Hrvatska, ako znamo da se Hrvatska nalazi na jednoj ruti, a nalazi se onda bi možda trebalo fokus staviti na razminiranje tih područja jer i povećati dinamiku u njima naprosto ako ni kojeg drugog razloga što potencijalno dakle to može imati posljedice i za našu odgovornost. Dakle, u tom smislu ako nešto možemo oko toga napraviti mislim da bi onda to svakako bilo vrijedno. Kolega Đakić je spomenuo zapravo u svojoj raspravi, iako ga sad ovdje nema, spomenuo je hrvatski nouhau u razminiranju i kolega Vidović ga isto spomenuo i očito nam je svima Ukrajina pala na pamet. To isto nije nimalo iznenađujuće. Hrvatska je zemlja koja u, u pitanjima rata, u pitanjima posljedica rata, u pitanjima skrbi o žrtvama rata ima veliko iskustvo, nažalost, silom prilika ga imamo. Bio bih naravno puno sretniji kad bi Hrvatska bila zemlja koja je prošla neoštećena ratom u svakom smislu, ali nije bilo tako. Međutim, mnogo tog iskustva nam je na neki način prošlo bez da smo ga ponudili onima koji za takvim iskustvom imaju potrebe. Mi smo primjerice negdje 2013. do 2015. smo radili, sadašnji eurozastupnik Matić i ja zajedno sa vrlo, vrlo širokom skupinom ljudi, uključujući i kolegice i kolege iz Hrvatskog sabora na Zakona o žrtvama seksualnog nasilja u Domovinskom ratu. Taj zakon smo jednim dijelom uspjeli ponuditi nekima drugima, primjerice u prethodnom mandatu Hrvatskog sabora 2017. osobno sam s još nekim kolegicama i kolegama sudjelovao u razmjeni iskustva sa, u obeštećenju Jezidskih žena koje su bile žrtve seksualnog nasilja, ali to je vrlo ograničeno. Dakle, mi ako želimo da ovo, da razminiranje postane nešto što mi možemo istinski ponuditi bilo Ukrajini, bilo nekom drugom u skorijoj budućnosti onda se na tome mora vrlo aktivno početi raditi. I to je nešto na čemu trebamo raditi međuresorno. Dakle, to mora ući u neke dokumente međunarodne suradnje, to mora, tu moraju biti involvirani Ministarstvo vanjskih i europskih poslova, moramo o tome razgovarati sa međunarodnim partnerima i onda se u to moraju zapravo uliti i neki ozbiljniji novci sa nekim dokumentima koji nas vode u određenom smjeru razvoja jer to se neće dogoditi po duhu svetom. Dakle, mi ako to želimo što smatram da je jako dobra ideja i na kraju krajeva daje perspektivu i za ove naše pirotehničare koji su, koji se s pravom pitanju i 2020. su se s pravom pitali koja im je perspektiva. Dakle, pokrenite te razgovore sada jer mi ćemo sa razminiranjem ako sve bude po planovima završiti kroz koju godinu, što je sjajno za nas, ali već onda trebamo imati spremne iduće korake. Dakle, na to vas isto potičemo. I za kraj dotaknuo bih se isto nečega što smo adresirali u replikama, a to je pitanje suradnje sa Srbijom oko nabavljanja karata minskih polja. Dijalog sa Srbijom na nekim našim otvorenim pitanjima to nije nikakva misterija je zapravo vrlo loš. U nekim stvarima, u velikoj većini stvari odgovornost za činjenicu da je taj dijalog loš nije naša. Dakle, ona u velikoj većini slučajeva ne leži na Hrvatskoj. Svi mi puno puta ovdje raspravljamo o političkim prilikama u Srbiji, znamo da je tamo teško naći sugovornike, znamo isto tako da, da su vrlo često, da je napredak u takvim razgovorima, u tom dijalogu uvjetovan i političkim prilikama u Srbiji i ono što ja mislim o tome, pa tako i na pitanju ovoga, a tako i po pitanju nestalih osoba npr. i to je temeljeno na mom iskustvu iz Ministarstva branitelja po pitanju nestalih osoba da dok Hrvatska ne preuzme inicijativu oko toga. Dakle, dok se ne radi kontinuiran, intenzivan s jedne strane dijalog, s druge strane pritisak kontinuiran, strukturiran, na više razina tu pomaka neće doći. Dakle, grobnica u Sotinu koja je bila rezultat, otkrivanje te grobnice je bio rezultat međunarodne suradnje odnosno suradnje sa Srbijom je bio rezultat jednog takvog kontinuiranog i strukturiranog pritiska u kombinaciji ironično s činjenom da je Srbija jako željela ponovo otvoriti svoje Poglavlje 23. Dakle, ja neću na ovome mjestu jednoglasno i bez ono ikakvog principa zagovarati da se sad Srbiji trebaju blokirati pregovori, ja privatno, mislim javno to sam govorio više puta mislim da je to instrument za kojim ne treba posezati neodgovorno i nepromišljeno, ali to jeste instrument. To jeste instrument koji nama stoji na raspolaganju. I to ne treba biti prezentirano kao kazna, aha sad ćemo mi i vas kazniti, nego to je činjenica da oni na svom europskom putu ako je to njihov cilj što, da se razumijemo nije uvijek jasno da je, uopće nije jasno, ali ako je to njihov cilj onda im se treba, onda im Hrvatska treba biti u stanju ponuditi jasne korake koji su za nas, iz naše perspektive ne pitanje bilateralnog nečeg nego pitanje njihovog europskog puta. Hvala.
U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, sada će govoriti poštovani zastupnik Davor Dretar. Nema ga, gubi pravo na govor, pa će onda u ime Kluba zastupnika SDP-a govorit poštovana zastupnica Andreja Marić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani državi tajniče sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege, prvo ću se osvrnuti na izvješće za 2020. godinu. Mi smo prošle godine u veljači raspravljali o izvješću za 2019., pa sad pitanje zašto za 2020. nismo raspravljali prije nego sve ostavljamo za 2022.? Ujedno jedna zamjerka jer plan protuminskog djelovanja do 2021.g. prema prethodnim izvješćima odnosno Zakona o protuminskom djelovanju trebao je biti donesen drugačije, naime donijela ga je Vlada RH na sjednici održanoj 22. srpnja 2021., obuhvaća 2020. i 2021.g. što je protivno odredbama zakona jer se u čl. 7. st. 1. kaže da MUP izrađuje prijedlog plana protuminskog djelovanja za jednogodišnje razdoblje i dostavlja ga na mišljenje nadležnim ministarstvima, a u st. 4. istog članka zakona kaže se da Vlada RH donosi plan za jednogodišnje razdoblje i donosi se najkasnije do kraja veljače tekuće godine za koju se donosi, pa obzirom da je to donešeno u srpnju 2021. smatramo da nisu poštovane zakonske odredbe onako kako je trebalo. Također plan nije objavljen u Narodnim novinama, niti na stranicama MUP-a, jedino na stranicama Vlade RH u formi prijedloga, to je što se tiče prve kritike. Drugo, dobro je što je ostvaren i u potpunosti izvršen plan protuminskog djelovanja u smislu da je isključeno područje površine 60,6 km2 i što je izvršen podcilj 1.1., dakle potpuno uklanjanje kazetnog streljiva sukladno Konvenciji o kazetnom streljivu. Tijekom 2020. od ovih 60,6 km2 to je zapravo povećanje u odnosu na 2019. kada je isključeno 45,8 km2 i bilo bi dobro da taj tempo se može iznijeti i dalje, ali evo nešto vremenske prilike, nešto pandemija čine svoje. Dakle najveće površine minski sumnjivih područja nalaze se na području Ličko-senjske županije, Karlovačke županije, Sisačko-moslavačke, Splitsko-dalmatinske, od toga najviše su šume i šumske površine. Što se tiče financijskog aspekta, znači financijski plan je bio 421,127 milijuna kuna, realizirano je praktički sve ne, 99,18%, prosječna jedinična cijena razminiranja je 9,10 kuna po m2, 2019. sam vidjela da je 8,54 kune po m2, za 2021. nisam uspjela naći taj podatak, pa eto valjda ćemo negdje naići na njega. Nadalje, imate jednu grešku u tablici 10 jer je površina razminiranja prikazana u m2, dakle spominje se 58,86 m2, utrošeno 870 milijuna kuna, znači km2, dakle tu greškicu si ispravite. Također ima malo nesukladnosti u vezi podataka u tablici 10 u odnosu na ono što jest zaista i što je u tekstu, dakle kaže se za projekt Naturavita da je ukupna vrijednost projekta 376,8 milijuna kuna, ukupna vrijednost prihvatljivih troškova 369,6 milijuna kuna, od čega 85% odnosno 314,7 milijuna kuna bespovratna sredstva kohezijskog fonda, a onda u tablici 10 se veli da je vrijednost projekta 376,8 milijuna kuna, a onda naiđete na podatak da je udio bespovratnih sredstava iz kohezijskog fonda 212 milijuna kuna, znači tu je malo nekakav disbalans. Za projekt Fearless Velebit ukupna vrijednost prihvatljivih troškova 257,3 milijuna kuna, a onda ispada da u tablici 10 to je ukupna vrijednost projekta, pa je i tu malo disbalans. I za projekt Karlovac Karst znači ukupni prihvatljivi troškovi projekta 231,8 milijuna kuna, a u tablici 10 ide pod ukupnu vrijednost projekta, čak ovaj i mi koji nismo stručnjaci u razminiranju kužimo šta su prihvatljivi troškovi i što je ukupna vrijednost projekta, pa onda tu malo te ovaj nelogičnosti treba ispraviti. I nadalje, ističem se i u samom izvješću je nešto napomenuto, ali i na raspravi na odboru je bilo rečeno da iako je u pojedinim županijama razminiranje završeno prije više godina još uvijek se na pojedinim površinama pronalaze minsko eksplozivna sredstva i neeksplodirana ubojna sredstva, tako da je očito ima i neodgovornih građana koji na očišćena područja odbacuju i oružje i ta minskoeksplozivna sredstva, zato i ono što sam govorila u replici zaista treba malo još osnažiti kampanju „manje oružja, manje tragedija“, ne još uvijek naravno ići na penalizaciju, ali jednog dana će se i to morati možda provesti ako neće edukacije uložiti plodom odnosno ako ljudi zaista neće shvatiti da moraju predati oružje koje zaista mislim nema smisla da drže kod kuće i onda ga još na ovakav način odlažu. Što se tiče 2021., na kraju 2021. minski sumnjiva područja se prostirala na 204,4 km2, obuhvaćalo je 7 županija, 37 JLS, najviše na području Ličko-senjske županije, Karlovačke i Sisačko-moslavačke. Tijekom 2020. u cijelosti je od mina očišćena Zadarska županija, onda u 2021. u odnosu na 2020. je isključeno manje područja 45,8 km2, plan je bio 54,2 km2, tu se navodi tumačenje da su bile nepogodne vremenske prilike. Što se tiče novaca, MUP je predvidjelo na aktivnosti protuminsko djelovanje 384,9 milijuna kuna, utrošeno 360 milijuna kuna, znači 94% je realizirano, 35% su sredstva EU. Nadalje, što se tiče ovih incidenata koje smo već bili spominjali voljeli bismo da takvih incidenata ne bude. Suočavamo se sa prolascima migranata, granica nam jel nije zaštićena od toga, stradalo je dosta osoba u ovom incidentu u Saborskom od 7 osoba 1 i smrtno stradala tako da bi očito trebalo voditi računa da migranti prolaze i tamo gdje nisu označena područja i evo na neki način zapravo pokušati spriječiti takve situacija. RH godišnje utroši oko 400 miliona kuna za razminiranje, ako želimo dostići onaj plan do ožujka 2026., znači to će biti godišnje sigurno jedno 400 miliona kuna i dalje tako da ovaj su to velika sredstva i zaista treba što više posezati u EU fondove. Do konca 2022. se planira razminirati Splitsko-dalmatinska, Požeško-slavonska županija, do konca 2023. Osječko-baranjska, Šibensko-kninska. Nadamo se da će se to zaista i provesti. Nekakav predviđeni tempo koji bi trebao biti svake godine 55 km2 kako bismo dosegli onaj cilj koji smo postavili do ožujka 2026. godine. Također smo, evo više kolega spominjalo da evo nažalost u EU imamo veliko iskustvo sa problemima sa minsko-eksplozivnim i minski sumnjivim područjima tako da bi svakako mogli ponuditi i svoje znanje pa na neki način zapravo i resurse. S jedne strane humanitarno djelovanje, s druge strane profesionalno razminiranje. Evo vidimo s čime se suočava Ukrajina, pa evo ne budimo, moramo biti jel širokogrudni i pomagati. Na kraju bih zaokružila i jednu i drugu godinu sa edukacijama. Dakle, bilo je puno više edukacija 2019. 152 edukacije 20.000 osoba, 17 županija. 2020. očito zbog pandemije znatno manje 47 edukacija, 4.600 osoba. 2021. ukupno 89 edukacija u 5 županija. Tako da obavezno i dalje raditi na dodatnim edukacijama, na, biti proaktivniji zapravo i u medijskom smislu i ovo što sam govorila za kampanju Manje oružja, manje tragedija. I na kraju u ime kluba zahvaljujem i osobno dakle i u ime kluba svim pirotehničarima i svima koji sudjeluju u postupcima razminiravanja. Mi ćemo ovaj, ova dva izvješća podržati ali bismo voljeli da ne kasnimo i da se spomenuti zakon zapravo poštuje. I evo nadamo se da će ovaj plan potpunog čišćenja biti realiziran do ožujka 2026. godine. Hvala.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Ante Bačić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajnici, poštovane kolegice i kolege, iako je prošlo sada već više od 30 godina od početka Domovinskog rata tijekom koje je agresor i okupator posijao nebrojeni broj mina i eksplozivnih naprava o čemu svjedoči i brojka od ukupno 524 poginule osobe od čega preko 200 onih koji su izgubili život u razdoblju od završetka rata na ovamo treba pribrojati brojku od više stotina onih čije ranjavanje, invaliditet također posljedica mina i neeksplodiranih ubojnih sredstava. Imali smo nedavno i simpozij 18. međunarodni protuminskoga djelovanja gdje je bilo ravnateljstvo i civilne zaštite i ženevskog centra za humanitarno razminiravanje, veleposlanik Francuske kao sponzor, direktorica Hrvatskog centra za razminiravanje, Centra za testiranje, razvoj i obuku, pričalo se koliko je ostalo miniranoga područja. 7 županija, 37 jedinica lokalne, lokalne samouprave gdje prednjačimo u miniranom području Ličko-senjska županija, nažalost i moja Splitsko-dalmatinska kao turističko središte. I moramo napomenuti koliko je ovo opasna tema, a to je da smo imali dva minska incidenta u prošloj godini vezano za migrante koji su nastradali. Treba pohvaliti i ministarstvo i napomenuti da se koristilo i financiranje iz EU fondova da imao i ovaj zadnji projekt zajedno sa Karlovačkom županijom, Hrvatskim šumama i MUP-om vrijedan preko 230 milina kuna i da imamo tu jaku bilateralnu suradnju i sa Švicarskom i sa Francuskom što treba pohvaliti. Ali moramo napomenuti i ovdje sam se javio da napomenemo upravo taj novi moment, a to je nova geopolitička situacija u Europi, rat i agresija u Ukrajini i nažalost ovo sve što se događa. Ono što smo mi prošli i da nismo razminirali naše područje 30 godina nakon rata zamislimo sada, sada zemlju veličine Ukrajine i koliko će njima trebati za razminirati to veliko, masovno područje kada vidimo, kada vidimo i informacije i koliko Rusija u svojoj agresiji koristi i zabranjena sredstva, zabranjena međunarodnim konvencijama i sije to područje minama. Možemo odmah po tome zaključiti da će Ukrajina slijedeća minimalno 2 desetljeća boriti se sa minskim incidentima i sa minskim područjima. I tu kao što je bilo i na simpoziju naglašeno od mnogo tvrtki koje se bave razminiravanjem, čuli smo ovdje i da mnogo pirotehničara koji imaju upravo to iskustvo, to je nešto gdje Hrvatska može naći, naći svoje područje jer ovo ne samo da je humanitarno pitanje gdje će normalno Hrvatska uskočiti i pomoći sve što triba svojim prijateljima u Ukrajini, ali to je definitivno jedan tržišni projekt koliko god to malo i surovo sada zvučalo, a u jednom trenutku agresija će prestati, ratna djelovanja će prestati, Rusija i Ukrajina će morati sjesti zajednički za stol. Mi smo tu već ponudili i čuli smo Vladu RH i predsjednika vlade, ponudili smo naša iskustva vezano za mirnu reintegraciju. Vjerujem da će takav nekakav sličan scenarij biti i u Ukrajini, ali moramo ponuditi upravo i ovo iskustvo protuminskog djelovanja jel jedina zemlja u Europi koja ima iskustvo po tom području je upravo Hrvatska. Kada pogledamo samo naše tvrtke i privatne izvođače koji su sa HCR-om radili na samom tom simpoziju smo čuli vezno za samoplaniranje, skeniranje područja, prelete zrakoplova, rađenje mapa mina, same suradnje, partnerstva, da ne spominjem ovdje privatnu tvrtku kao što je Doking koja ima danas u svijetu najbolje proizvode vezano za razminiravanje. Mislim da je ovo područje gdje itekako možemo ponuditi svoju ekspertizu, ponuditi svoju pomoć, ali i biti, biti prvi u tom segmentu na europskom tlu i definitivno moramo to gledati ponavljam, koliko surovo izgledalo na samo kao humanitarno pitanje već kao i određeno, i jednu određenu gospodarsku i tržišnu priliku. Za kraj, ja vjerujem i nadam se da ćemo očistiti RH od mina do 2026.g., ovim tempom mislim da to možemo i napraviti. Naše sljedeće buduće aktivnosti normalno zahvale našim svim pirotehničarima koji su požrtvovno radili sva ova desetljeća taj posao, ali moramo razmišljati o budućnosti, moramo razmišljati i o tržištu i moramo razmišljati da jedna relativno mala, ali jaka vojska kao što je Hrvatska upravo našim NATO saveznicima može ponuditi jedan ozbiljan protuminski centar koji može biti definitivno obuka za sve NATO članice, za sve NATO snage koji su naši partneri tako da evo apeliram i na ministarstvo da iskoriste tu priliku [[Upadica Reiner: Hvala.]] da se aktivno uključe. Hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Pavličeka.
Poštovani kolega Bačić. Evo sami ste u svom izlaganju rekli da je neprijatelj tijekom Domovinskog rata posijao na nekoliko tisuća i tisuća minski eksplozivnih naprava diljem Hrvatske, smatrate li vi da bi se trebalo otvoriti ove pitanje bolje suradnje odnosno odgovornosti u financijskom smislu od strane Republike Srbije jer je to nekako pitanje stalno stavljeno po strani, a itekako se radi o velikim financijskim iznosima koji prvenstveno opterećuju hrvatski proračun?
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Hvala kolega Pavliček na tom pitanju. Apsolutno se slažem s vama, mislim da i zadnja tri desetljeća od kada se i bavimo protuminskim djelovanjem najveći problem koje i HCR i privatni izvođači koji su imali, imali su zato što smo imali lošu suradnju sa agresorom. Znači dosta tih minskih karata i planova koji su oni posijali bilo planski, bilo neplanski ako je to uređena vojska to je planski stavljeno, ako nije to je onda razbacano bez ikakvog plana, bez ikakve karte. Upravo radi toga je vjerojatno i najviše pogibelji došlo jel teško je normalno pirotehničarima to i poskupljuje stvari i produžuje vrijeme razminiravanja kada vi nemate plan i kada nemate kartu gdje su sama minska sumnjiva područja. Tako da vjerujem da u bilo kakvoj tužbi, arbitraži ili bilo kakvom postupku prema Republici Srbiji kao agresoru imamo pravo tražiti na sve vrste odštete. Hvala.
Poštovana zastupnica Dreven Budinski. Pardon Pocrnić Radošević prvo.
Hvala. Poštovani kolega, tijekom više od 25 godina RH uspjela je od mina očistiti kuće, okućnice, infrastrukturu, ceste, poljoprivredne površine znači preostale su uglavnom šumske površine i to je zaista zahtjevan posao koji nas očekuje. Potreban je jedan multidisciplinarni pristup u svakom procesu razminiranja pa osim razminiranja koje rade ovlašteni pirotehničari u pravnim subjektima kojih je oko 40 u RH tu je Ravnateljstvo civilne zaštite i Hrvatski centar za razminiranje koji rade tehničke izvide kojima se precizno utvrđuje minska situacija, složenost izvršenog miniranja i sl. I ono što je bitno naglasiti je važnost ljudskog faktora jer bez ljudi koji su educirani i koji znaju raditi svoj posao svega toga ne bi bilo i svakako je potrebno im omogućiti i edukacije, povoljne radne uvjete, opremu, ali i psihološku pomoć budući se radi o zahtjevnim psihofizičkim poslovima. Hvala.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Zahvaljujem kolegice Pocrnić na ovom komentaru i na samoj replici. Slažem se s nama, vi „imate najveći problem u Ličko-senjskoj županiji“, nažalost zato što je najbrdovitije, najšumovitija i to je područje koje je ostavljeno nekako za kraj jel je bilo najteže za pristupit mu. Niti jedan rat se ne može osvojit, al niti jedan požar ne može ugasit pa vjerojatno ne može se niti jedno područje razminirat ako ljudska noga ne dođe na njega, tako je slučaj u ovome. To su teška područja koja ostaju, ja vjerujem da do 2026. da mi imamo dovoljno opreme i ljudi i financijskih sredstava za očistiti sva ta područja, a možemo samo napomenuti jednu Splitsko-dalmatinsku županiju gdje je ostala Dinara za razminirat, a evo upravo za koji dan ćemo proglasit Park prirode Dinara koje će biti turističko središte, središte za planinare, za rekreativce, a imamo sumnjivo minsko područje. To pokazuje koliko je bitno da što više [[Upadica Reiner: Hvala.]] ulažemo u ovih zadnjih par godina u …
Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Kolega Bačiću, pa naše iskustvo Ukrajini bi itekako dobro došlo kod potrebe razminiravanja odnosno edukacije stanovništva. I u svojem izlaganju ste naglasili veliku i potrebu ulogu Hrvatske u pomoći Ukrajini nakon završetka rata, pa me zanima koji su i kakvi su kapaciteti Hrvatske u toj pomoći? Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Zahvaljujem kolegice Budinski na replici. Vjerujem ako će biti završnog izlaganja državni tajnik iz MUP-a nas može izvijestiti vezano za same kapacitete, sad kako je to veliko razdoblje od 30 godina tu imamo dosta i bivših djelatnika i HCR-a i određenih privatnih tvrtki koje su se bavili razminiravanjem. Evo čuli smo i u uvodnom obrazloženju i u samim replikama da pojedini od tih djelatnika su i već bili u Ukrajini u određenim područjima i vršili određena savjetovanja i poslove. Vjerujem da MUP ima bazu svih tih ljudi i da definitivno ovo moramo gledati ponavljam kao jednu priliku jel Hrvatska u, možda to grubo zvuči, u malo područja se može istakniti bit prva, a razminiravanje je definitivno to.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam potpredsjedniče. Kolega Bačiću i sami ste rekli da je minski sumnjivo područje u Hrvatskoj rezultat agresije na RH, to je nešto što je ostavština te agresije i što za nas predstavlja dugotrajan i skup postupak da bi u principu Hrvatsku očistili od mina, ali i nešto što ne možemo mjeriti novcem jesu ljudski životi koji su nažalost izgubljeni. No nije Hrvatska jedina u ovom okruženju koja je minirana, slična situacija je i u BiH. Mene zanima prema vašim saznanjima mislite li da bi Hrvatska kroz svoje iskustvo koje ima i koje je stekla kroz razminiranje možda mogla kroz neke pogranične projekte i međunarodnu suradnju pomoći BiH da također krene intenzivnije sa postupkom razminiravanja?
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Zahvaljujem kolegice Petir na ovome pitanju. Mogu se složit s vama i smatram da definitivno možemo ovaj pokriti to područje i pokriti taj posao. Gledali smo samo u izvješću i napomenuo sam i ja ovaj zadnji, zadnji projekt veliki od 239 milijuna kuna vezano za razminiravanje, vjerujem da postoji fondova, posebice prekograničnih gdje možemo pomoći našim kolegama u BiH, samo napomenuti da imamo tvrtku kao što je Dok-ing koja ima najbolja, najbolja, najbolje strojeve vezano za razminiravanje i samo da kao država dovoljno da doniramo jedan ili dva takva stroja ili naša HV ili je dovoljno samo da obučimo određeni, određeni broj ljudi i u BiH, a sutra i u Ukrajini ako treba, mislim da je to pomoć koja je nemjerljiva i teško izračunata u novcima jel rijetko tko ima iskustvo kao što mi, kao što imamo mi.
Poštovani zastupnik Stier.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Bačić, spomenuli ste potencijal jednog NATO-vog centra za obuku u protuminskom djelovanju, ja se tu apsolutno slažem s vama. Samo bih dodao važnost i korištenja instrumenata EU npr. poseban fond koji je namijenjen Kolumbiji imao je i jedan instrument za razminiranje. Ja vjerujem da će EU imat isto tako jednu ključnu ulogu u obnovi Ukrajine i mislim da je interes Hrvatske da se isto tako taj segment uključi zbog humanitarnog razloga, ali isto tako zbog ekspertize koja je kao što ste spomenuli Hrvatska ima na tom području.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Zahvaljujem kolega Stier na ovoj replici. Upravo smo imali Odbor za obranu gdje je bio admiral Bauer koji je inače, koji trenutno zapovijeda vojnim Odborom NATO-a, koji apelira na Hrvatsku kao i na sve članice da ćemo se morati naći u određenom segmentu, normalno jel to vezano za, za kopneni faktor, jel to vezano za mornaricu, cyber tehnologije, nebitno, mislim da je ovo nešto što možemo ponuditi NATO. Ja smatram tj. pribojavam se da, da u dosta stvari kasnimo, pa tako kasnimo i u ovome jel već Francuska, čak nešto i Slovenija već skaču put, put osnivanja takvih centara i obuke u protuminskom djelovanju, al nemaju ni približno iskustva kao što imamo mi, tako da ovo je segment definitivno gdje, gdje imamo prostora i gdje se trebamo jače založiti i preuzeti ulogu i biti u tome prvi.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, evo dosta smo govorili o tome da bi zapravo trebalo možda i više komunicirati sa Republikom Srbijom ovaj da se možda ipak ove, da se pokuša doći do plana miniranih područja kako bi se taj postupak ubrzao i kako bi zapravo troškovi bili manji, a da ne govorim o svim dosadašnjim na žalost ljudskim žrtvama. Međutim, htjela bih vas još jednom jednu stvar pitati što možda i ide, naslanja se na ovo što smo sve govorili, dakle naišla sam na podatak da se tijekom kontrole kvalitete postupaka razminiranja govori o ponavljanjima razminiranja i to je bilo 2020. 11 takvih slučajeva, 2021. 5 do 6 slučajeva gdje su se vraćali zapravo na i ponavljali ajmo tako reći dotadašnje procese razminiravanja, da li je tu bilo riječ o odbačenim eksplozivnim sredstvima od prije ili jednostavno je bilo propusta u razminiranju, što i kakvih vi saznanja imate o tome? Hvala.
Poštovani zastupnik Bačić.
Hvala potpredsjedniče. Hvala kolegice Marić na ovoj replici. Razminiravanje je ono što smo čuli na samome simpoziju je itekako ozbiljan, odgovoran, jako opasan posao i ne radi se i ne djeluje vezano samo za jedan rat, to je, to je ovaj ne samo u Hrvatskoj, imamo primjere i u Francuskoj i vezano za Prvi i Drugi svjetski rat i davali su nam nekakve primjere njihovog, njihovog, njihove izrade kataloga mina i eksplozivnih naprava, to se događa vjerojatno i u Hrvatskoj. HCR-u, MUP-u, svim službama moramo vjerovati normalno kada nešto proglase minski čisto područje, ali svaki dan vidimo i sami koliko smo evo, pa i u, i u centru Zagreba nalazili mine još iz, iz prijašnjih ratova, tako da to su stvari gdje ne vjerujem da je postojao određeni propust razminiranja ili određenih ljudi nego jednostavno zahtjevan posao.
Hvala. Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Anite Pocrnić Radošević, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicama, kolegice i kolege. Budući da živim u Ličko-senjskoj županiji u svom izlaganju osvrnut ću se na sve ono što je učinjeno oko problematike razminiranja nakon Domovinskog rata i na sve ono što je potrebno učiniti u narednom razdoblju. Ličko-senjska županija je nakon Domovinskog rata jedna od minski najzagađenijih županija zbog velikog teritorija koji je bio obuhvaćen ratnim djelovanjem, ali i velikom dužinom crte razdvajanja na kojima se najčešće postavljaju minsko eksplozivna sredstva. Iz izvješća koja su nam danas predstavljena vidljivo je da hrvatski sustav protuminskog djelovanja ima konkretne i mjerljive rezultate. Tako je 1996.g. prema procijeni UN-a bilo 13 tisuća km minski sumnjivih područja, a krajem 2021.g. bilo ih je 205 km2 što je značajno smanjenje. Procijenjena zagađenost je sada oko 18.900 mina u 8 županija, 44 grada i općine, što znači da još uvijek imamo posla. Od 1998.g. za razminiranje u RH utrošeno je oko 7 milijardi kuna, od čega na području Ličko-senjske županije preko milijardu kuna, a značajna pomoć je i činjenica da se od 2015. godine razminiranje hrvatskog teritorija sufinancira i bespovratnim sredstvima EU. Za cijelo ovo vrijeme u Ličko-senjskoj županiji pronađeno je oko 35000 različitih eksplozivnih ostataka rata. Od 1.1.1996. godine u minskim nesrećama u RH stradalo je 606 osoba od kojih 204 smrtno. Od toga je nastradao 131 pirotehničar i čak 38 smrtno što govori o opasnostima kojima su izloženi pirotehničari i čiji rad je svakako potrebno vrednovati i omogućiti im najbolje uvjete, tehničku i zaštitnu opremu za rad. U Ličko-senjskoj županiji od 1996. godine do danas stradalo je 57 osoba od čega 22 smrtno, stoga smatram da se svaka kuna uložena u razminiranje isplati i to je nešto na čemu moramo ustrajati i inzistirati dok god ima minski sumnjivih područja koja su izravna opasnost za ljudske živote. Ličko-senjska županija je prema izvješću 2021. godine imala 93,9 km minski sumnjivog područja. Planirano je isključenje 5 i pol kilometara prošle godine što je i ostvareno, a trenutna je situacija takva da je Ličko-senjskoj županiji preostalo 86,7 kvadratnih kilometara minsko sumnjivih područja što je značajno smanjenje u odnosu prije petnaestak godina ali su to još uvijek značajne površine za koje se moraju i hoće osigurati sredstva u sljedećoj financijskoj omotnici EU, ali i sredstva iz državnog proračuna i sredstva iz naknade za opće korisne funkcije šuma slijedom čega bi poslovi razminiranja i rješavanja minskog problema trebali biti završeni do 2026. godine. Na području Ličko-senjske županije dogodila su se dva velika projekta razminiranja financirana europskim sredstvima. To je bila operacija 522 razminiranje poljoprivrednog zemljišta koje je trajalo od 2015. do 2018. godine kroz koji je Ličko-senjska županija ostvarila bespovratna sredstva Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj za razminiranje 26,5 km2 poljoprivrednih površina ukupne vrijednosti nešto oko preko 220 milijuna kuna gdje je pronađeno i uništeno više od 1700 komada eksplozivnih ostataka rata. Tim projektom završeno je gotovo 99% minama zagađenog poljoprivrednog zemljišta. Drugi projekt se provodi od 2018. do 2023. godine. Iz operativnog programa konkurentnost i kohezija gdje je, čijom realizacijom je razminiranje minski sumnjivih područja Ličko-senjske županije smanjeno za 9,9 km2, a to se odnosi na šumska područja. Pronađeno je i uništeno 2177 komada eksplozivnih ostataka rata. Upravo znači što možemo reći da su minski sumnjiva područja su još uvijek prisutna, opasna su i stvarna su zapreka za korištenje prirodnih resursa u gospodarske svrhe i opasnost su za život domaćeg stanovništva i posjetitelja i upravo zato je razminiranje hrvatskog teritorija i protuminsko djelovanje treba biti jedan od prioriteta Republike Hrvatske na polju sigurnosti.
Imamo replike. Prva je poštovane zastupnice Baradić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Pocrnić Radošević spomenuli ste u svojoj raspravi kako je RH kao članica EU jedna od država sa najviše zaštićenih prirodnih područja od kojih su neka i do danas zagađena minama i minsko-eksplozivnim sredstvima. Također ste evo upravo i naglasili hvale vrijedan projekt u okviru operativnog programa konkurentnost i kohezija koji traje do 2023. godine. Rekli ste kako je cilj razminiranje šuma, šumskog i ostalog zemljišta. Možete li mi reći u kojoj je fazi projekt danas s obzirom da se provodi u vašoj Ličko-senjskoj županiji? Hvala.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala na pitanju. Tako je, jer nisam u pet minuta uspjela reći puno toga. Radi se o projektu Vilas Velebit. Nositelj projekta su Hrvatske šume, a projektni partner je Ministarstvo unutarnjih poslova. To je projekt koji se provodi, suradnici su javna ustanova Park prirode Velebit ali i Nacionalni park Paklenica iz Zadarske županije budući je područje projekta je područje Ličko-senjske županije ali i Zadarske županije budući se radi o području Velebita i Paklenice. Tim projekt trenutno je u fazi da je izvršeno razminiranje 1645 ha šuma i šumskog zemljišta kojima će se omogućiti upravljanje tim šumskim površinama i gospodarenje Hrvatskih šuma, ali i parkova prirode. Međutim, još uvijek ima projekt, projekt još uvijek traje a u drugom dijelu projekta će se … Evo gotovo je.
Hvala. Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Evo ga kolegice, ja budem evo nastavila ovaj vaš … [[Govornica se ne razumije.]] sa Velebit projekt. Znači to je … [[Govornica se ne razumije.]] infrastruktura koja je stvarno posljedica da li razminiranja. Znači obraslo je već punih 25 godina se nije ništa ulagalo, pa me interesira koliko će biti područje obuhvaćeno s tim projektom i koliko, što to znači za vaše lokalno stanovništvo? Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala kolegice. Da, znači ovaj projekt je u jednoj fazi imao razminiranje šumskih površina, a u drugoj fazi se radilo na poboljšanju šumske protu požarne infrastrukture koja je kao posljedica ratnih djelovanja i tome da se 25 godina nije moglo pristupiti tim dijelovima Velebita su potpuno zapuštene. Prema tome, rekonstrukcijom je obuhvaćeno 75 km protupožarnih prosjeka sa elementima šumske ceste, a njihovom, kada se realizira taj projekt omogućit će prohodnost i pristup i NATURA 2000 područjima koji se i čime će se povećati doprinos šumarstva i očuvanju bioraznolikosti na područjima parkova prirode i Nacionalnog parka Paklenica koji su suradnici u ovom području, odnosno na čijem području se projekt i provodi.
Poštovani zastupnik Šašlin.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovana kolegice. Ako sam dobro razumio iz vašeg izlaganja na području Ličko-senjske županije još uvijek postoji dosta površina pod minskim eksplozivnim sredstvima, no poljoprivredne površine ako sam dobro razumio, 99% praktički 100% su skoro razminirane i na neki način dostupne za poljoprivrednu proizvodnju. Zanima me kako se to odrazilo na povećanje poljoprivredne proizvodnje poglavito na stočarstvo odnosno razvoj stočarstva u Lici jer znamo da smo u tom sektoru još uvijek nedostatni, a tu postoje ogromni potencijali i da li se nešto pozitivno osjeća i dešava na tom prostoru? Hvala.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala na pitanju. Da, spomenula sam da je budući je veliki dio površine Ličko-senjske županije bio zagađen minama, najprije se radila onaj dio vezan uz kuće, okućnice, gospodarski objekti, infrastruktura, ceste, željeznice zatim poljoprivredna zemljišta i upravo je projektom od 2015.-2020.g. također iz eu fonodva i naravno sa novcima iz državnog proračuna se odradio projekt kojim je razminirano 26,5 km poljoprivrednog zemljišta što je značajno naročito ako se radi o županiji koja je orijentirana na poljoprivrednu proizvodnju i gdje je u području gdje je bilo minirano, a to je gotovo cijeli kontinentalni dio županije djeluje oko 3400 OPG-ova što je svakako značajno jer su im se stavila dodatne poljoprivredne površine na raspolaganje, a značajno je kod tih površina koje se dugo nisu koristile da su one sad nakon [[Upadica Reiner: Hvala.]] 25 godina [[Upadica Reiner: Hvala.]] raspoložive za ekološku proizvodnju.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepo potpredsjedniče. Kolegice, govorili ste o Ličko-senjskoj županiji koja je doista puno pretrpila u Domovinskom ratu i koja je još danas nije očišćena od mina unatoč dosta izdašnim sredstvima koja su uložena što samo govori o tome koliko je problem ogroman. Prema nekim podacima kojima ja raspolažem većina površina koje su minirane su ustvari šumsko zemljište. Vi ste spominjali projekte koji su se realizirali poput Naturavita i Fearless Velebit što je izuzetno značajno jer ustvari osim poljoprivrede Lika ima potencijal i za razvoj ruralnog turizma, a Velebit je tu sasvim sigurno jedan od ključnih faktora. Ljudi se trebaju osjećat sigurno kad dođu u Hrvatsku pa me zanima da li vi imate podatke kad se planira provesti do kraja razminiravanje Ličko-senjske županije?
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala na pitanju kolegice Petir. Da, velik dio površine Ličko-senjske županije zagađen je minama, mislim da sam rekla da je bilo oko 200 km2 na početku i čak 90% od toga su bile šumske površine, a šumske površine su i teže za razminiranje naravno jer su to šume koje se nalaze u brdsko-planinskom području teže su dostupne, a i vrijeme od gotovo 30 godina je učinilo svoje pa je i konfiguracija terena drukčija. Prema svim onim što sam vidjela iz izvješća i što smo razgovarali vjerujem da bi se u sljedećoj financijskoj omotnici će se osigurati nekih 110 milijuna eura i da bi do sredine 2026.g. proces razminiranja u Ličko-senjskoj županiji, a samim time je to i zadnji dio Hrvatske koji treba razminirati i da bi do tog perioda RH bila oslobođena od mina.
Gospodin Bačić.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice Pocrnić. Drago mi je što ste upravo vašu pojedinačnu raspravu posvetili isključivo vašoj Ličko-senjskoj županiji, ali vrijedi naglasiti i vrijedi joj posvetiti pojedinačnu raspravu pošto je i najzagađenija minama, upravo radi samoga terena i težine terena o kojem smo pričali i planina i šuma koji su ostali za razminiravanje. Ja vjerujem da će do 2006. se razminirati i vaša županija kao i moja, posebice upravo i radi parkova prirode i nacionalnih parkova koje ste spomenuli koji nam turistički i sportski trebaju. Ali evo palo mi je na pamet pošto u Lici ima i dosta vojnih poligona trebali bi udružit snage i izborit se da upravo budući nekakav centar za razminiravanje posebice ako nagovorimo NATO da jedan takav otvori, posebice obuku da neka bude u Lici.
Izvolite odgovor.
Kolega ja ću stvarno bi bila jako radosna da se takav jedan poligon otvori u Liki i evo svakako bismo mogli tako nešto inicirati i potencijala ima, prostora ima, a vjerujemo i u sve te naše pirotehničare mi imamo gotovo 40 poslovnih subjekata koji se bave razminiranjem, koji zapošljavaju oko 570 do 600 licenciranih pirotehničara, imamo čak sam vidjeli u izvješću negdje 104 psa koja rade na potrazi mina, imamo oko 40 tehničkih vozila ili kako se već zovu koji vade te mine i mislim da je to potencijal koji zaista treba iskoristiti i upravo sada kada su se te površine smanjile očekujem da će se sve te snage upregnuti i ćemo razminirati ovaj šumski i brdsko-planinski kraj i staviti ga i u turističku funkciju i u sve ostale potrebne funkcije.
Hvala. I na kraju gospođa Andreja Marić.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice, sami ste spomenuli vidi se iz ovog izvješća da na kraju 2021. od ukupno 204,4 km2 42% zapravo odlazi još na vašu županiju, dakle ima jako puno posla, puno financijskih sredstava, puno truda, pirotehničara i naravno da bismo voljeli da se sve to realizira u zadanom roku, ali i da nitko ne strada. Pa jedan od preduvjeta je svakako i edukacija, nešto sam govorila u replici nešto u ime kluba, ali zanima me kako je kod vas u vašoj Ličko-senjskoj županiji, imate li saznanja na koji način se sve provode edukacije, koliko ih je bilo i mislite li da bi ipak trebalo malo više još poraditi na tom vidu prevencije i na koji način biste vi to predložili? Hvala.
Hvala. Odgovor.
Hvala. Pa evo mogu reći mi smo nakon Domovinsko rata osim što smo imali ratna stradanja dogodilo nam se i to da smo i najzagađenija županija minama i naše stanovništvo mora živjeti s tim, dobro je što su ta područja istražena, što su označena oznakama, a na građane moramo apelirati uvijek da poštivaju oznake, da ih ne diraju i ako je nešto minski sumnjivo područje, da se tamo ne ide i svakako je za to bitna edukacija građana. U Gospiću se nalazi i centar hrvatskog, podružnica Hrvatskog centra za razminiranje i to je dobro jer oni se nalaze među ljudima i mogu obavljati konkretne aktivnosti na terenu i samim time su ljudi mirniji, mi uvijek znamo gdje su pirotehničari, gdje se nešto radi, tako da to ljudima stvarno daje vjeru da ćemo se uskoro osloboditi mina i početi normalno živjeti i koristiti gospodarski svoje zemljište. Hvala.
Hvala lijepa. Nemate više replika. I sada je na redu g. Marijan Pavliček. ... [[Govornik se ne razumije.]] Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege. Hrvatska je uistinu bogata država, unatoč pljački tijekom privatizacije, unatoč Domovinskom ratu, unatoč milijardama kuna koje su bile potrebite za naoružanje za vojsku, unatoč milijardama kuna koje su uložene u obnovu i unatoč milijardama kuna i stotinama milijuna koje će se još morati uložiti u razminiranje, Hrvatska i dalje je opstala. I stvarno smo bogata država. No, skoro 30 godina je prošlo od Domovinskog rata i Hrvatska i dalje trpi te posljedice. Naime, jedina smo država EU koja ima minsko sumnjiva područja. Još uvijek u 7 županija. Do sada smo izdvojili samo za razminiranje 7 milijardi kuna. To vam je 3 Pelješka mosta, to vam je 800 novih vrtića, to vam je 10 novosaniranih županijskih bolnica koje su nam velikim dijelom u katastrofalnom stanju. I sve to smo prvenstveno do 2015. g. sanirali vlastitim sredstvima iz vlastitog proračuna, a tek od 2015. dijelom iz sredstava EU. Neću pričati o štetu koju su pretrpjeli jer je nju teško izmjeriti naši poljoprivrednici jer desetljećima ne mogu doći do svojih poljoprivrednih zemljišta, neću pričati o šteti koju su pretrpjele Hrvatske šume jer nisu mogli upravljati šumama koji su bili na području minsko sumnjivom. Neću pričati, ali hoću pričati, ali hoću pričati o broju poginulih od mina, a njih je 523, među njima 40 i nešto pirotehničara. Ima među njima i djece, svi ostali civili. I boli me što danas ovdje ne sjede koalicijski partneri HDZ-a iz SDSS-a da čujem njihovo mišljenje o ovome. Je li i ovo mišljenje za njih drugačije od nas Hrvata? Jesu li mine i postavljanje mina po Hrvatskoj za Hrvate i Srbe, nešto drugačije, kao što imaju pogled na Oluju? Jel danas nisu tu, to se njih ne tiče, ovdje ne pričamo o manjinskim pitanjima. A sad što je to njihova manjinska zajednica postavljala 90-ih godina, to je manje bitno. I boli me. Boli me to jer nikad neće reći da trebamo otvoriti i ovo pitanje, a još više me boli što naša diplomacija nije zadnjih 20 godina apsolutno ništa napravila po tom pitanju da prisili ili bar razgovara sa R. Srbijom oko mogućnosti sufinanciranja troškova razminiranja Hrvatske. Zna se tko je odgovoran za postavljanje tih mina. Prvenstveno R. Srbija, pobunjeni Srbi, paravojne postrojbe. Najžalosnije, nemamo čak ni karte gdje se te mine nalaze. I to me boli. Ne kao političara nego kao čovjeka. I uistinu je nepojmljivo da se nonšalantno ponašamo, svaka čast našim pirotehničarima. Svaka čast Hrvatskom centru za razminiranje, uistinu rade sjajan posao, u samom su vrhu, možda i prvi, perjanica, što se tiče razminiranja na cijelom svijetu, ali zašto bi nečiji život bio ugrožen zbog nekoga drugoga? Zašto taj drugi ne bi pripomogao financijski da se ostatak Hrvatske razminira? Zašto nikad nismo o tome otvoreno razgovarali? Zašto smo stalno pognute glave? Zar ne možemo jedanput reći pa čekajte malo, ajmo i o ovome razgovarati. Da ne pričamo o ratnoj odšteti, o niz drugih problema. Ovaj problem Hrvatsku košta dosad 7 milijardi kuna. 100 tisuća Hrvata je moglo ostati u Hrvatskoj da smo tih 7 milijardi kuna uložili u demografiju, u poticajne mjere za zapošljavanje. Zar se itko pita kako smo pametnije mogli te novce potrošiti? Boli me to. Zahvaljujem.
Imate dvije replike. G. Šašlin.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani kolega. Pa evo vi ste u svom izlaganju dotaknuli se cijene koštanja i stradanja od svih minskih polja u Hrvatskoj i vjerujem da vi isto tako, dobro poznajete, s obzirom da znam odakle dolazite, je li, da poznajete i uzroke svega toga, ali vjerovatno poznate i to, činjenicu da su upravo ta minska polja često puta postavljali potpuno nestručni ljudi, paravojne postrojbe, pojedinci koji su to postavljali bez bilo kakvih pravila inženjerijskih, znači struke i ono kako se, da je to postavljano stručno, vjerovatno bi puno jeftinije i puno lakše bilo i uklanjanje njihovih. Isto tako, do tih zapisnika koji često puta i ne postoje, jednostavno teško je, gotovo nemoguće doći. I zato vjerujem da ste svjesni težine ovog postupka razminiravanja RH u cijelosti i da jednostavno prisiljeni smo na to [[Upadica: Hvala.]] da to i traje i košta. Hvala.
Izvolite odgovor.
Slažem se, slažem se s vama da je dobar dio postavljen od strane paravojnih postrojba u razdoblju kad se nije znalo, kako se ono narodski kaže, ni 'ko pije ni 'ko plaća, da se postavljalo preko noći, da se ne zna niti i postoje zabilješke o tome, da ni oni koji su ih postavljali ne znaju gdje su ih postavljali, pitanje je u kakvom su stanju bili kad su postavljali, ali isto tako, još jedanput želim napomenuti da nikad nismo ni otvorili to pitanje u diplomatskom smislu da se o tome otvoreno i jasno razgovara, da netko snosi suodgovornost u financijskom smislu jer ovo je ogroman iznos. Ovo je ogroman iznos za puno bogatije države, a kamoli za jednu Hrvatsku i to je, nije krajnji iznos, znači još kroz sljedećih nekoliko godina će sigurno otići preko milijarda kuna za razminiranje, a ne da je da nemjerljivo.
I gđa. Marijana Petir.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Govorili ste, kolega, o tome da se EU dosta kasno uključila u sufinanciranje razminiranja. Minska omotnica je uvedena onog trenutka kad smo mi postali članica EU, onda i danas postoji, jedva smo je uspjeli sačuvati zahvaljujući mom amandmanu i tome što sam dovela europarlamentarce u Hrvatsku da se sastanu sa drvnim sektorom koji im je ispričao da mi još uvijek imamo mine u Hrvatskoj, što jedan ozbiljan i ustvari velik broj europarlamentaraca nije niti znao, oni su se čudili i rekli su, pa mi kao EU najveći smo donator humanitarne pomoći svugdje u svijetu i trebamo pomagati, to je u redu, a u stvari ne znamo da jedna naša članica još uvijek ima taj problem. Mogla bih govoriti o nekim drugim pregovorima kojima sam svjedočila i sudjelovala gdje smo uspjeli izboriti izuzeće za naše šume, da ne plaćamo penale jer smo dokazivali da su naše šume bile [[Upadica: Hvala.]] okupirane, tako da treba uzeti u obzir sve te elemente kad govorimo o razminiranju.
Izvolite odgovor.
Poštovana kolegice, nisam rekao da se EU prekasno uključila, rekao sam da se uključila 2015. g., svjestan činjenica da se nije ni mogla prije uključiti jer smo 2013. punopravna članica i nisu nam bile otvorene financijske omotnice. Ukoliko ste osobno, a ja vjerujem da jeste, doprinijeli tome, ja vam se zahvaljujem. Ali me boli da oni koji su glavni i odgovorni za sve to nisu dali niti kune niti lipe niti se ikad poteglo to pitanje od strane RH. Jasno da to košta i koštat će još uvijek, Hrvatska je mogla te novce utrošiti u razne sfere društva, nažalost prisiljeni smo prvenstveno radi sigurnosti naših građana trošiti još sigurno koju milijardu kuna za razminiranje države.
Hvala. Nemate više replika i sada je na redu gđa. Marijana Petir. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče, državni tajnici, zastupnice i zastupnici. Ovo je sigurno jedna teška tema koja nas okupira već dugi niz godina i za koju još uvijek nismo do kraja pronašli rješenje. Riječ je o dugotrajnom i skupom postupku, kao što su s pravom istaknuli mnogobrojni zastupnici za koje, za koji posao ustvari smo uz vlastita sredstva prikupljali različite donacije kroz međunarodnu suradnju, ali i ono što treba reći jest da u posljednje vrijeme upravo u ovom segmentu se ogleda korisnost našeg članstva u EU gdje kroz Operativni program konkurentnost i kohezija, kroz Program ruralnog razvoja, ali i kroz najavljeno sufinanciranje iz ESI fondova za neke buduće projekte bi se napokon ovaj posao razminiranja trebao privesti kraju. Minska omotnica koja je sastavni dio naše zajedničke poljoprivredne politike uspjela se sačuvati u ovim pretumbacijama i rezanjima europskog proračuna tako što smo dokazivali da mi nažalost još uvijek imamo minski sumnjiva područja, prema zadnjim podacima kojima ja raspolažem, 8 županija, 45 gradova i općina zagađene su minama, negdje se procjenjuje da je to oko 15 800 mina i neeksplodiranih ubojnih sredstava, a najveće površine koje su pod minama su upravo šumske površine, 98,6%. Na sreću, poljoprivredne površine smo većim dijelom razminirali, još je ostalo 1,1% i ima i ostalim površina, 0,3%. Mi imamo mogućnost kroz nacionalni strateški plan koji pripremamo za buduće programsko razdoblje u okviru zajedničke poljoprivredne politike također, i pitanje razminiranja uvrstiti, no ono što bih htjela reći, naravno da to nisu sredstva koja će moći zadovoljiti naše potrebe jer minska omotnica do sada je iznosila 9,6 milijuna eura, znamo da nam za razminiravanje kompletno preostalih minskih površina treba puno, puno više sredstava. Kao što sam napomenula u replici, prvo zakonodavno izuzeće koje je Hrvatska ikada dobila jest izboreno putem mog amandmana na LULUCF uredbu gdje se ustvari izračunavaju staklenički plinovi i apsorpcija stakleničkih plinova prilikom prenamjene zemljišta, koliko tome doprinose šume, u bilancu ulaze šume kojima se gospodari. Mi nažalost u razdoblju koje je utvrđeno kao referentno razdoblje između '91. i '98. g. nismo mogli gospodariti svojim šumama, a nekima, kao što smo čuli, i kao što ovo Izvješće pokazuje, ne možemo gospodariti niti danas. Tako da moram reći da sam ponosna što je taj moj amandman usvojen, što je usvojeno to izuzeće koje je omogućilo drvoprerađivačkom sektoru u Hrvatskoj da može gospodariti sa gotovo 40% etata, što ne bi bilo moguće da to izuzeće nije prošlo. Kad govorimo o ovoj temi, naravno da je nemoguće ne dotaknuti se i teme tko je odgovoran za sve ovo. Svi mi znamo tko je odgovoran i tko je bio agresor u Hrvatskoj i da je minski sumnjivo područje, svi oni koji su stradali, svi oni koji ne mogu koristiti svoje zemljište, žrtve tog agresora i zato me silno ljuti kad vidim da opet sa te iste strane danas stižu optužnice hrvatskim pilotima, a da se neki odvjetnici iz Hrvatske ponašaju kao su odvjetnici SFRJ, kao da su odvjetnici JNA, kao da uopće ne znaju što se ovdje događalo i tko je koga tu napadao. Ja ću podsjetiti još jednom, 2014. g. zatražila sam kao europarlamentarka da se napravi pravna analiza srbijanskog zakona kojima si se Srbija uzela ovlasti malog Haaga. Dobila sam supotpis većine hrvatskih europarlamentaraca i gospodina Plenkovića i gospodina Stiera, ali ne svih neki su mislili da mi ne trebamo propitkivati da li Srbija ima pravo na to ili nema pravo. Pravna analiza je pokazala da je Srbija donijela zakon koji je nepoznat u međunarodnom kaznenom poredbenom pravu. Da si je uzela ovlasti malog Haaga i da želi glumiti dežurnog policajca na ovom području i disciplinirati i uhićivati građane bivših republika koje su pripade SFRJ. Oni to ne mogu raditi, ali vidimo iz ovih optužnica koje šalju da si ti i dalje uzimaju za pravo. Zato bih pozvala još jednom s ove govornice da se Srbija stavi tamo gdje joj je mjesto, da ukinu Članak 2. i 3. tog čudnovatog kljunaša ako [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] ga tako mogu nazvati u pravnom prostoru i da se okane hrvatskih branitelja zbog toga što su hrvatski branitelji časno branili RH i naše građane.
Hvala. Imate nekoliko replika, gospodin Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Petir, čestitam vam na vašoj pojedinačnoj raspravi, ali i na doba kada ste bili europarlamentarka i sve što ste napravili upravo vezano za Fond za samorazminiravanja, ali evo dobar primjer je rekao i kolega Stier u svojoj replici vezano za Fond za razminiravanje koji se bio odnosio na Južnu Ameriku. Nakon ove agresije Rusije u Ukrajini definitivno EU će imati tu glavnu ulogu obnove te velike zemlje i u toj obnovi će biti i dosta fondova, a vjerujem da će biti sredstava upravo za razminiravanje koje će uslijediti tek nakon agresije. Pošto mi imamo najviše iskustva, ali i humanitarni i gospodarski interes vezano za razminiravanje smatram da mi kao članica RH bi trebala imati i glavnu ulogu oko kreiranja kako bi taj fond trebao izgledati, što financirati i na koji način. Tako da evo vjerujem da ćete se i oko toga angažirati ili im ponuditi svoju [[Upadica: Hvala.]] analizu. Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Hvala vam kolega Bačiću, ja mislim da je to izuzetno važna tema i da smo nekako napokon uhvatili taj ritam da na vrijeme reagiramo da to nije više postfestum da nismo više u onoj fazi kao što smo bili do sada da moramo tražiti izuzeće jer ne možemo pratiti tempo već da možemo temeljem svog iskustva, znanja, inovacija, tehnologija koje smo razvili posebno u ovom segmentu o kojem danas govorimo ponuditi i rješenja. U tom smislu koliko znam vlada već poduzima određene aktivnosti i premijer Plenković osobno, a vjerujem da uz podršku i našeg privatnog sektora koji je ovdje doista reprezentativan sasvim sigurno imamo što za ponudit. Mislim da je jako važno ono što sam rekla vama u replici, da tu nekako ne smetnemo s uma da nam je BiH naša susjedna država ja sam s njihovim predstavnicima više puta razgovarala, posebno je tu zainteresiran njihov sektor šumarstva koji je apelirao da im se pomogne u pripremi nekih prekograničnih projekata kako bi u stvari i to naše iskustvo, ali i članstvo [[Upadica: Hvala.]] u EU mogli koristiti za razminiravanje BiH.
Gospođa Pocrnić Radošević.
Hvala. Poštovana kolegice Petir, hvala na svemu što ste rekli u drugom dijelu izlaganja, potpuno se slažem s vama. Vratit ću se na ovaj prvi dio na razminiranje, dolazite iz Sisačko-moslavačke županije koja je isto kao i Ličko-senjska županija jedna od najzagađenijih minama. Čuli smo da ravnateljstvo Civilne zaštite i Hrvatski centar za razminiranje rade edukacije o minskoj opasnosti jer minskoeksplozivnih sredstava još uvijek ima. Naročito je to bitno za djecu i u školama. U izvješću se spominje Švicarsko-hrvatski program gdje je napravljena baza podataka žrtava mina i njihovih obitelji kako bi im se mogla pružiti psihosocijalna, edukativna i savjetodavna pomoć jer ti ljudi su oni koji nisu izgubili živote ostali su invalidi i svakako im je potrebno pružiti svu potrebnu pomoć. Smatrate li vi da mi osim razminiravanja trebamo misliti i o posljedicama koje su te mine ostavile na naše sugrađane i pomoći im u tome da ostvare i određena prava i da im se olakšaju tegobe [[Upadica: Hvala.]] su dobili minskim … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Odgovor.
Hvala kolegice Pocrnić Radošević. Vi ste potpuno u pravu kad skrećete pažnju i na sve one elemente koje su pratili Domovinski rat i naravno razminiravanje ili nesretne slučajeve koji su se dogodili zbog toga što nije bilo saznanja gdje su mine. Mnogi ljudi su izgubili živote ili su izgubili dio tijela i to je nešto što je nenadoknadivo. Zato, a zbog situacije u kojoj se danas nalazimo da još uvijek imamo minski sumnjiva područja i očigledno će tako stanje potrajati još nekoliko godina sigurno da je edukacija važna. Ona je važna i zbog toga da se stekne osjetljivost prema obiteljima stradalih kojima izražavam sućut, prema onima koji su postali osobe sa invaliditetom iz razloga što je doista velik dio Hrvatske bio pod minama, ali i zbog toga da se tu djecu odgoji da nikad ne budu ljudi koji će posezati za oružjem, koji će napadati nevine, koji će posezati za [[Upadica: Hvala.]] tuđim teritorijem ili koji će bacati mine nekontrolirano i uništavati ljudske živote.
Gospodin Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Petir evo i ja ću vam čestitati na vašoj pojedinačnoj raspravi jer govoriti o minama, o onome što je ostalo nakon agresije na Hrvatsku nisu samo statistički podaci, tu su poginuli ljudi, tu su napravljene ogromne štete i u poljoprivredi, a o šumama da ne govorimo. Čestitat ću vam i na vašoj zasluzi kao europarlamentarki na amandmanu koji ste imali i Europa tek 2015. godine je shvatila da u Hrvatskoj postoje neka sumnjiva minska područja. I treba govoriti o tome. Treba jasan i artikulirani govor kao što je bio vaš, netko je kriv za to, ne netko, zna se tko je kriv za to što se dogodilo, tko je te mine ostavio u Hrvatskoj, zašto ih nismo mogli riješiti na način kako to se radi nakon rata koji imaju karte i sve ostalo. Prema tome, mislim da je pogođena vaša rasprava da ne govorimo samo o statistikama, o broju hektara, o broju mina, nego da govorimo o problemu koji je Hrvatsku [[Upadica: Hvala.]] koštao sigurno na možda i 50-60 milijardi kuna.
Hvala lijepo. Odgovor.
Hvala kolega Ivanoviću, da osim tih novaca koji su izdvojeni za razminiravanje tu treba dodati i sredstva koja bi uslijedila kao penali da nismo dobili ovo izuzeće i da nismo rastumačili i objasnili da Hrvatska u tom periodu nije mogla gospodariti sa svojim teritorijem i sa svojim šumama, to znači te šume su bile tu i one su apsorbirale CO2, ali mi nismo nad njima imali kontrolu kao što i danas nemamo nad još jednim djelom, dakle sve su to neki doprinosi koji, koje, ja mislim da je normalno da svako od nas daje i da pokušamo utjecati da na najbolji način zaštitimo interese RH, ali treba se podsjetiti da svega ovog ne bi bilo, niti bi taj novac trebao bit uložen, niti bi ljudi stradali da smo mi imali dobrog susjeda, nažalost to tako nije bilo.
I na kraju g. Deur.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana zastupnice, u kontekstu ovog izvješća i o vanjskopolitičkoj situaciji koju imamo s obzirom da je Hrvatska uistinu u teškim vremenima i na jedan težak način stjecala ovo iskustvo sigurno da danas bi mogli ovo što se događa u Ukrajini u jednoj teškoj situaciji, ali da je Hrvatska spremna educirati i pokazati i sudjelovati ne samo u ljudskom nego i u tehnici i u svim ovim modernim situacijama koje mogu stvarno pokazati da je Hrvatska spremna za jedan takav izazov. I još jednom želim vam zahvaliti za sve vaše vrijeme u Europarlamentu i što ste radili i ukazivali i davali amandmane, a i ukazivali i dijelili onu istinu o Domovinskom ratu i hrvatskim braniteljima gdje često smo to slušali, još jednom vam želim na tome zahvalit.
Hvala. Odgovor.
Evo hvala vam kolega Deur, mislim da vi kao hrvatski branitelj itekako imate veliko iskustvo i doprinos u stvaranju hrvatske države i možete na temelju tog iskustva također puno pomoći, posebice našim kolegama u Ukrajini, a mislim da prema svim informacijama kojima raspolažem Hrvatska je već ponudila u više navrata i svoje znanje koje ima, posebno u pogledu mirne reintegracije, nažalost ne znam koliko će sad to biti aktualno u ovom trenutku uzbuktale atmosfere i ratnog stanja, no sasvim sigurno posljedice rata će se godinama liječiti i mi posebno u ovom segmentu kad govorimo o protuminskom djelovanju i razminiravanju imamo i znanje i struku i tehnologiju i inovacije i sasvim sigurno tu možemo ponuditi pomoć. Zato je važno da u pravom trenutku u stvari prezentiramo to i na europskoj razini kako bi bili lider u tom projetku.
Hvala vam. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti, rasprava je bila o izvješćima za 2020. i '21. o protu, o provedbi plana protuminskog djelovanja i utrošenim financijskih sredstvima, znači za 2.g., '20. i '21., glasat ćemo znači kada se steknu uvjeti.
Prelazimo na sljedeću točku. Poštovane zastupnice i zastupnici kao što smo jutros odlučili sad prelazimo na objedinjenu raspravu sljedeće dvije točke. Dakle, - Izvješće o provedbi Plana protuminskog djelovanja i utrošenim financijskim sredstvima za 2020. godinu i - Izvješće o provedbi Plana protuminskog djelovanja o utrošenim financijskim sredstvima za 2021. godinu Podnositelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 7. Zakona o protuminskom djelovanju. Raspravu su proveli Odbor za obranu, te Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno dati obrazloženje? Da, poštovani državni tajnik Žarko Katić. Izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Poštovane gospođe zastupnice, cijenjena gospodo zastupnici. Evo pred vama je Izvješće o provedbi plana protuminskog djelovanja i utrošenim financijskim sredstvima za 2020. i 2021.g., pokušat ću vas izvijestiti objedinjeno o ove dvije točke dnevnog reda, ali s obzorom da su naravno podaci po godinama morat ću se usredotočiti da ih iznosim za jednu i za drugu godinu. U svakom slučaju razminiranje je posao koji se u RH obavlja već više od dva i pol desetljeća, on je RH koštao iznimno velikih sredstava, ali koštao je i ljudskih života, izostanka gospodarskih aktivnosti na nekim od područja koja su bila razminirana i u svakom slučaju je proizveo velike teškoće u normalnom funkcioniranje naše zemlje u cijelom ratnom, poratnom razdoblju pa evo i sve do danas. Stoga ću početi sa ovim zadnjim podacima da je na kraju 2021.g. površina minskih sumnjivog prostora u RH iznosila 204,4 km2, a obuhvaćala je područje unutar 37 jedinica lokalne samouprave u sedam županija. Prošle godine je minski očišćena Zadarska županija, ostalo je još očistiti ukupno sedam županija. Minski sumnji prostor na kraju prošle godine bio je obilježen sa 8.022 oznake minske opasnosti. Evo pokušat ću što je moguće kraće iznijeti podatke po ovim dvjema godinama, dakle ukupno isključene površine iz minskih sumnjivog prostora u 2020.g. iznosi 66,6 km2 upravo kako je i planirano planom protuminskog djelovanja što je s obzirom na epidemiju bolesti covid-19 dosta veliko postignuće jer je u razdoblju od 20. ožujka do 11. svibnja 2020.g. su poslovi razminiranja su bili obustavljeni dakle nisu se obavljali. Poslovima razminiranja minski sumnjivih prostor je u 2020.g. smanjen za 49,2 km2 dok je provedbom tehničkog i dopunskog općeg izvida iz minski sumnjivog prostora isključeno 4,2 km2. Provedbom općeg izvida iz minski sumnjivih prostora je u 2020.g. isključeno i dodatnih 7,2 km2. Sva ova isključenja predstavljaju ispunjenje plana u potpunosti. Tekući financijski plan za poslove protuminskog djelovanja u 2020.g. iznosio je 421 milijun 127 tisuća 291 kunu, a ostvaren je gotovo u cijelosti odnosno u iznosu od 417 milijuna 682 tisuće i 723 kune ili 99,18%. I u 2020.g. nastavljeno je uspješno privlačenje sredstava iz fondova EU za poslove razminiranja, tako je kroz Operativni program Konkurentnost i kohezija za razdoblje 2014.-2020.g. realizirano ukupno 43,04% ukupno utrošenih financijskih sredstava za razminiranje u 2020.g., dakle 43% sredstava koja su utrošena u toj godini su bila iz eu sredstava. Za razminiranje u 2020.g. u cijelosti je ostvarena financijska sredstva i sa pozicije naknade za korištenje opće korisnih funkcija šuma koji osigurava Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva u iznosu od 50 milijuna kuna, a i to je nastavak uspješne suradnje i sustavnog razminiranja gospodarskih šuma. Prigodom obavljanja poslova razminiranja u 2020.g. MUP je izdalo potvrde o isključenju područja ili građevine iz minski sumnjivog prostora, pronađeno je i uništeno 5.376 komada minski eksplozivnih sredstava te 4.047 neeksplodiranih ubojnih sredstava. To je već drugu godinu za redom značio iznimno veliko i višestruko povećanje pronalaska minski dakle MES-a i NUS-a u usporedbi sa prijašnjim godinama, što je među ostalima i rezultat optimiziranog planiranja i provedbe poslova razminiranja. I u 2020.g. održavan je sustav obilježenosti minski sumnjivog prostora kroz aktivnosti kontrole postavljenih te postavljanje dodatnih oznaka koje ukazuju na minsku opasnost i mogući pronalazak neeksplodiranih ubojnih sredstava. Na dan 1. siječnja 2020.g. minski sumnjivi prostor bio je obilježen sa 11.540 tabli minske opasnosti. U toj godini zabilježen je minski incident u Općini Josipdol u Karlovačkoj županiji jer kada je od mine ozlijeđena civilna osoba prilikom sječe šume unutar definiranog i obilježenog minski sumnjivog prostora, dakle osoba je izvana ušla u obilježeni minski sumnjivi prostor. Tijekom 2020.g. održano je ukupno 47 edukacija o minskoj opasnosti u šest županija na području 22 grada i općine, to je nešto manje nego što je to bilo uobičajeno zbog kao što i sami znate ograničenja nametnutih pandemijom covida. I te godine 2020. razminirane su vojne lokacije i građevine, njih je provodila Inženjerska postrojba sukladno Zakonu o protuminskom djelovanju kojim se uređuje razminiranje vojnih lokacija i građevina. Razminiranje vojnih objekata planirano je za vojni poligon Eugen Kvaternik u Slunju u površini od 248.506 tri metra kvadratna i u Vojarni pukovnik Mirko Vukušić u Zemuniku Donjem kod Zadra u površini od 353.580 metara minski sumnjivog prostora. Prigodom izvršavanja ovih radova na vojnim objektima pronađeno je, uklonjeno i uništeno 70 komada protu pješačkih mina i 184 komada različitih neeksplodiranih ubojnih sredstava dok protuoklopne mine nisu bile pronađene te godine. Što se tiče prošle godine 2021.g. iz minski sumnjivog prostora isključeno je ukupno 45,8 km2 od čega na poslovima razminiranja isključeno je 34,1 km2, a provedbom tehničkog, dopunskog, općeg i općeg izvida dodatnih 11,7 km2. Međutim, provedbom općeg izvida, a temeljem novih saznanja o minskoj zagađenosti u minsko sumnjivom prostoru u minski sumnjivi prostor uključena je dodatna površina od 0,8 km2. dakle, sukladno svim ovim navedenim aktivnostima u prošloj godini zajednici je na uporabu vraćeno ukupno 45 km2. Financijski plan za protuminsko djelovanje u 2021.g. iznosio je 384 milijuna 932 tisuće 646 kuna, a ostvaren je s 94% odnosno 360 milijuna 038 tisuća 850 kuna. I u prošloj godini je privlačenje sredstava iz eu fondova bilo vrlo uspješno, nešto malo manje nego godinu ranije, ali je u prošloj godini 35% sredstava su činila sredstva iz eu fondova. Posebno je vrijedno istaknuti da ukupan doprinos EU poslovima protuminskog djelovanja u RH iznosi otprilike 183,4 milijuna eura što je ukupno oko 20% uloženih sredstava u razminiranje u našoj zemlji. Nakon velikih projekata Naturavita i Fearless Velebit krajem prošle godine, krajem kolovoza prošle godine započela je aktivnost razminiranja na projektu Karlovac Karst čijom će realizacijom ukupno 17,1 četvorni kilometar Karlovačke županije biti oslobođeno od mina i minske opasnosti, a minski sumnjivi prostor područje u toj županiji smanjit će se za 40%. Ukupna vrijednost ova tri velika projekata koja sam spomenuo koja su financirana eu sredstvima odnosno 85% eu sredstvima 15% iz nacionalnih sredstava, dakle tu 550 milijuna kuna čine bespovratna sredstva EU. Realizacijom ova velika tri projekata minski sumnjivi prostor smanjen je za gotovo 59 km2. I u prošloj godini su nastavljeno je osiguravanje sredstava za korištenje opće korisnih funkcija šuma iz sredstava Ministarstva poljoprivrede za šume i šumsko zemljište, a u prošloj godini s te pozicije je osigurano 54,5 milijuna kuna i sva su sredstva u cijelosti realizirana. U odnosu dakle na planirana površina isključenja iz minski sumnjivog prostora u prošloj godini je nešto manja od planiranog. Razlog tomu su nepovoljni vremenski uvjeti zbog kojih nije bilo moguće izvršiti geodetsku izmjeru i izdati potvrde o isključenju iz minski sumnjivog prostora jer time završava posao razminiranja. Za ukupnu površinu od 11 km2 dakle na ovom području Karlovačke županije i na planini Velika Kapela. Prilikom obavljanja poslova razminiranja na područjima za koja je u prošloj godini izdana potvrda o isključenju razminiranog područja ili građevine iz minski sumnjivog prostora, pronađeno je i uništeno 1262 komada minskih eksplozivnih sredstava i 810 komada neeksplodiranih ubojnih sredstava, dakle nešto manje nego u godini prije koja je bila rekordna po broju pronađenih sredstava. Nažalost u 2021.g. dogodila su se dva minska incidenta u Općini Saborsko u Karlovačkoj županiji je skupina od 18 migranata državljana Pakistana ilegalno ušla u RH i prolazili su kroz označno minski sumnjivo područje. U tom incidentu stradalo je sedam osoba od kojih jedna smrtno, dvije su dobili teške, a četiri osobe lakše tjelesne ozljede. U drugom minskom incidentu koji se također dogodio u Karlovačkoj županiji u Općini Vojnić nije bilo minskih žrtava. Želimo i ovom prigodom istaknuti da je nažalost na poslovima razminiranja i općenito od mina i u minskim nesrećama i incidentima ukupno u našoj državi stradalo 606 osoba od kojih 204 smrtno, pri tom je stradalo 217 pirotehničara od kojih 65 smrtno u ovoj ukupnoj brojci kojoj sam rekao od 606 osoba. To je veliki i teško nadoknadiv, ja bih rekao nenadoknadiv gubitak i moramo učiniti sve da u ovom preostalom razdoblju do kraja 2025. odnosno do početka 2026.g. kao što je to se i RH obvezala potpisivanjem Ottawske konvencije da se cijela RH sve naše županije i jedinice lokalne samouprave oslobode mina i na taj način da tako kažem prodišemo i ostvarimo i ove gospodarske i druge potencijale koji nam se priječe ostvariti dok god postoji ijedna mina u našoj zemlji. Kad govorimo o ovom stradavanju spomenuo sam dakle ove edukacije o minskoj opasnosti i u prošloj godini održano je 89 edukacija sa ukupno obuhvaćenih 4165 osoba različitih dobnih skupina na području 5 županija. Kod ovoga je možda sretna okolnost da je ovo obilježavanje minski sumnjivog prostora koji uvijek ističemo ovdje jer mnogi ljudi koji dođu na neko područje bili oni lovci, turisti, izletnici, planinari ne znaju gdje je sve razminirano, ako ne vide oznake vrlo lako će ući u minski sumnjiv prostor i stradati. Ipak od 2004.g. ne bilježimo stradavanje djece od mina, a do ovoga slučaja u prošloj godini i stradanja migranata od mine, od 2014. do dakle prošle godine nije stradao nijedan civil i to smo smatrali iznimnim postignućem, to je nažalost prošle godine ovim stradavanjem migranata kod Josipdola prekinuto. Sve ostale sastavnice protuminskog djelovanja kao što je, kao što je briga i pomoć minskim žrtvama, međunarodna suradnja, izvještavanje i afirmacija novih normi i međunarodnih ugovora u hrvatskom sustavu tijekom prošle i pretprošle godine izvršena je u okviru planiranih aktivnosti uz eventualna ograničenja koja su uzrokovana pandemijom. Reko bi na kraju da svako što kažu zlo može izroditi nešto korisni, u Hrvatskoj razvijeno, razvijeni su znatni domaći kapaciteti za razminiranje u okviru tvrtki, dakle i pojedinaca. Trenutno na poslovima razminiranja radi 42 tvrtke od čega su 2 tvrtke imaju samo strojeve, ostale imaju i pirotehničare, ukupno je oko 570 gotovo 6 stotina pirotehničara uključujući i voditelja radilišta i pomoćne djelatnike, imamo 104 psa za detekciju mina i 43 stroja koja su prošle godine radila na poslovima razminiranja. Evo nadam se da sam ovim obuhvatio ono što se događalo u protekle 2.g. na poslovima razminiranja. Preostaje nam konstatiram još jednom, razminirati 7 županije, ove godine je planirano razminirati u potpunosti Požeško-slavonsku županiju, slijedeće godine Osječko-baranjsku i Šibensko-kninsku i onda nam ostaje još u ovaj 2004., 2024. i '25. razminirati 4 županije, Splitsko-dalmatinsku koja je samo ostala na području Dinare i 3 koje su naj još uvijek najzagađenije Sisačko-moslavačku, Karlovačku i Ličko-senjsku. Vjerujem i uz vašu podršku da ćemo u tome svi skupa uspjeti i osloboditi našu državu od mina, konačno 30.g. nakon završetka rata. Hvala vam najljepša.
Hvala. Prije nego što pređemo na replike imamo zahtjev za stanku poštovanog zastupnika Pavličeka u ime Hrvatskih suverenista, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, tražimo stanku od 10 minuta u ime Kluba Hrvatskih suverenista kako bi se još jedanput konzultirali oko ovog izvješća, ali i kako bi istaknuli da je Hrvatska jedina država EU koja još uvijek ima minsko sumnjivih područja, te da je Hrvatska od '95.g. kada je sistemski krenula u razminiranje hrvatskog područja do danas utrošila oko 7 milijardi kuna, 7 milijardi kuna to vam je oko 8 stotina dječjih vrtića, to vam je sanacija 10 županijskih bolnica, to vam je na tisuće raznih demografskih mjera. Nažalost veliki dio tih sredstava je išao iz vlastitog proračuna, tek od 2015.g. iz proračuna EU. No oni koji su najodgovorniji za postavljanje mina diljem Hrvatske, a to je današnja Republika Srbija i njene paravojne postrojbe nisu platili niti kune, niti lipe za razminiranje Hrvatske. Postavlja se pitanje što je učinila hrvatska diplomacija po tom pitanju? Je li ikad itko od naših diplomata postavio pitanje Republici Srbiji hoće li sudjelovati i ima li namjeru sudjelovati bar dijelom u razminiranju Hrvatske? Nikad nitko. I ovo je sramota hrvatske diplomacije i ovo samo pokazuje da Hrvatska se mora i dan danas boriti sa posljedicama velikosrpske agresije ne samo kroz obnovu svojih područja nego i dan danas se evo 22.g. tj. 24.g. od mirne reintegracije sa razminiranjem vlastitih područja.
Naravno stanka je odobrena, sukladno čl. 293.b. mi ćemo nastaviti, pa idemo s replikama, prva je poštovane zastupnice Pocrnić Radošević, oprostite Katarine Nemet, oprostite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Cijenjeni državni tajniče, evo prvo bi iskoristila priliku i zahvalila svim pirotehničarima koji su aktivno sudjelovali u razminiravanju Zadarske županije. Smatram da je to jako važno za sam život svih stanovnika u županiji, a i za napredni gospodarski razvoj. Rekli ste u svom izvješću da će, da se predviđa razminiranje do 2026. cijele RH, zanima me koliko je to moguće i koliko će nas na kraju to sve skupa koštati? Hvala.
Poštovani državni tajnik Katić.
Hvala lijepo gđo. zastupnice. Svakako ja koristim priliku zahvalit se svim pirotehničarima, veliki je posao iza njih i kao što sam iznio i velike žrtve, vjerujemo i nadamo se da žrtava više neće biti, posla još ima i prema svim projekcijama on bi trebao završiti do kraja 2025.g. i onda još početkom '26. sa projektima dakle završiti taj cijeli posao ajmo reć u papirnatom obliku. Zadarska županija je dakle razminirana, stanovnici Zadarske županije se mogu okrenuti svojim poslovima mirno i sigurno. Vidjeli ste svake godine obično osiguravamo oko 400 milijuna kuna sredstva što iz proračuna, što iz ove općekorisnih funkcija šuma, što iz međunarodnih sredstava pa vjerujemo da će ove slijedeće 4 godine biti dovoljna oko milijarda i pol do dvije milijarde kuna da se cijeli posao završi. Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala. Poštovani državni tajniče i sami ste spomenuli Ličko-senjsku županiju. Znači to je županija koja je jedna od minama najzagađenija u RH nakon Domovinskog rata. Nakon izviđanja i obilježavanja 2005. godine bilo 200,6 km2 minski sumnjivih područja. Krajem prošle godine to je bilo oko 86,7 km2 na području 9 gradova i općina Ličko-senjske županije. Dosta je napravljeno u tih 25 godina. Pronađeno i uništeno oko 35.000 eksplozivnih ostataka rata. Utrošena je milijarda kuna, razminirane su poljoprivredne površine. Ono što je preostalo je razminiranje šumskih površina u brdsko-planinskim područjima i znamo da je to najzahtjevniji dio poslova u razminiranju zbog konfiguracije terena i raslinja. Hoćemo li uspjeti očistiti Ličko-senjsku županiju u planiranom periodu do 2026. godine i vratiti to zemljište stanovnicima? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Poštovana gospođo Pocrnić, svakako je Ličko-senjska županija najzagađenija u ovom trenutku županija i pošto je ona planinska županija omeđena Plješevicom, Velebitom, Velikom i Malom Kapelom i brojnim drugim planinama ostalo je dakle to šumsko planinsko i donekle i teže pristupačno područje za razminirati. Međutim, prema svim planovima do kraja 2025. godine i Ličko-senjska županija bi trebala biti oslobođena i sigurna od mina. Infrastruktura, naselja pa i poljoprivredno zemljište razminirano je već ranije u najvećoj gotovo cijelosti, a ostalo je dakle ovo šumsko zemljište kojega je Lika puna, ali još uvijek je i dosta mina i dosta posla pred nama, ali bit će dovršen do konca 2025. godine.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, prošle godine kad smo imali izvješće o 2019. godini onda sam vas pitala vezano uz edukacije i tada je te godine bilo 152 edukacije. Vi ste se složili sa mnom da bi dalje trebali biti proaktivniji osobito u medijskom smislu, dakle treba još više raditi na edukacijama. Međutim, 2020. je bilo 47 edukacija, 2021. 69 plus 20 preko projekta Natura vita, dakle 89. Osobno mislim da još uvijek ima mjesta za poboljšanje, da bi trebalo biti više edukacija za civilno zapravo stanovništvo osobito za djecu, poljoprivrednike itd. Što mislite napraviti u tom smislu, hoćete li malo pojačati? Jesu li i već sad 2022. malo žešće edukacije i što se tiče kampanje Manje oružja, manje tragedija mislim da tu također još uvijek ima dosta posla jer i na onim očišćenim područjima koliko se vidi u izvješću ima odbačenih komada oružja. Hvala.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa poštovana gospođo zastupnice, da dobro ste primijetili da ove edukacije i imaju donekle veze i sa ovom akcijom Manje oružja, manje tragedija, događa se nažalost to što ste spomenuli da ponekad neodgovorne osobe se riješe neželjenog oružja tako da ga bace negdje. Umjesto, a pozivam još jednom sve građane da to mogu učiniti besplatno i bez ikakvih sankcija da pozovu policiju i policija će doći po takvo oružje i uzet će ga i građanin neće snositi nikakve sankcije. Točno brojke, kao što ste vi rekli, brojke kažu sve u ova dva izvješća i bilo je manje, manje edukacija i u prošlo i pretprošloj godini. One su isključivo rezultat situacije i pandemije. Smatram i to se i radi da će se, da je potrebno u ovoj godini i narednim godinama to, taj broj edukacija povećati jer samo edukacija sprječava stradanje ljudi od mina [[Upadica: Hvala.]] I slažem se s vama to je nužno i neophodno i napravit ćemo to.
Poštovani zastupnik Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, prije nekoliko tjedana imali smo 18. međunarodni simpozij protuminskoga djelovanja koji je ove godine bio u Vodicama i bio je veliki broj izlagača iz više zemalja, a tako i hrvatskih tvrtki i uz HCR i uz sva djelovanja panela i tematiku glavna tema je bila Ukrajina i upravo naša iskustva iz Domovinskog rata i nekako i naše tvrtke i privatni razminirači koji imaju najviše iskustva kad pogledamo Europu u cjelini, ali im fali malo suport države i samoga ministarstva pa me evo zanima jeste li u kontaktu s njima i konkretno je li ministarstvo što radi vezano za priprema da pomognemo Ukrajini jer kad-tad će ovaj rat završit, Ukrajina je velika, oni će slijedeća 2 desetljeća imati problema sa minama kao što smo imali i mi. Je li pripremate, je li razgovarate s našim privatnim tvrtkama, mi smo tu daleko otišli i to može biti jedno potpuno novo [[Upadica: Hvala.]] i humanitarno ali i gospodarsko tržište? Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik, državni tajnik.
Hvala lijepo poštovani gospodine Bačić, to je točno. Rat u Ukrajini kao što znamo nije, nije počeo prije 3 mjeseca nego počeo je prije negdje 8 godina i već proteklih godina bilo je kontakata i službenih ukrajinskih vlasti sa vlastima RH i dolazili su i raspitivali su se o našem modelu razminiranja. U Ukrajini su djelovali neki naši državljani koji su već radili u HCR-u i institucijama koje provode razminiranje, tako da vlada Ukrajine je dobro upoznata sa našim mogućnostima. Sad je u Ukrajini stanje kakvo je, dakle ozbiljno ratno stanje, ove poslove nije moguće ozbiljno raditi, ali čim to bude moguće RH će se uključiti sa svojim kapacitetima.
Poštovani zastupnik Brkan.
Poštovani državni tajniče, oba dva izvješća i za 2020., 2021. godinu su stvarno pohvalna i vidi se da protuminsko djelovanje i plan isključivanja teritorija iz minski sumnjivih područja ide naprijed. I dobro je, znači vidjeli smo da je u 2020.g. 60,6 km2 isključeno, a u 2021. 45,8 km2 isključeno iz minski sumnjivog područja. Međutim, ono što mene ovako malo zanima, a volio bi čut vaš odgovor, Splitsko-dalmatinska županija ima pod minski sumnjivim područjem po 2021. 18,1 km2, a plan isključivanja minski sumnjivog područja iz Splitsko-dalmatinske županije je vrlo neambiciozan. U 2020. svega 0,1 km2, a u 2021. 0,6 km2 iako je realizirano 0,9 dosta neambiciozno [[Upadica Reiner: Hvala.]] s obzirom da je [[Upadica Reiner: Hvala.]] riječ o županiji koja živi od turizma.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Poštovani g. Brkan. Da, brojke protiv brojki je teško govoriti one obično jasno opisuju stanje. Zadnjih godina bilo je povremenih fokusiranja na određenu županiju da je se oslobodi, iako naravno svi krajevi i sve što je ostalo je podjednako bitno. U Splitskoj županiji koliko sam upoznat ako ne griješim ostala su uglavnom neka područja još na Dinari dakle u planinskom području i Svilaji što naravno nije nebitno, sve je više planinara turista koji posjećuju naše lijepe planine, ali evo možda je prilika da i same vlasti iz Splitsko-dalmatinske županije u suradnji sa MUP-om porade na tom da se čim prije uključe u jačoj mjeri u razminiranje toga kraja. Ali imamo kapacitete koje imamo i imamo plan da to sve završimo do konca '25 [[Upadica Reiner: Hvala.]] nadam se da će splitska biti prije.
Hvala. Poštovani zastupnica Baradić.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajniče. Evo naglasili ste u svom izlaganju kako je razminiranje hrvatskih površina i protuminsko djelovanje jedan od prioriteta RH na području sigurnosti u kojoj se već evo 25 godina vrlo uspješno i ulaže. Iskoristit ću priliku kako bih pohvalila veliko postignuće u mojoj Zadarskoj županiji u kojoj su bila uključena tri grada, Benkovac, Obrovac i Zadar i tri općine Pakoštane, Polača i Stankovci te je na taj način Zadarska županija u potpunosti isključena iz minski sumnjivog područja. Moje pitanje koliko je pandemija covid-19 utjecala zapravo na razminiranje i da li je zbog svega toga navedeni proces usporen?
Poštovani državni tajnik.
Poštovana gospođo zastupnice. Naravno utjecala je, već sam rekao da otprilike sedam tjedana u 2020.g. za vrijeme onog lockdowna krajem 3., 4. i polovica 5. mjeseca nije razminiranje nije teklo, poslije je unatoč nekakvim zatvaranjima nije dakle razminiranje je nastavljeno teći, ali naravno ne u onom obujmu kojem bi bilo da nije bilo takove situacije. Sigurno bi bili naprijed u nekim slučajevima, evo još bi možda neka županija kao što je Zadarska gdje je zadnjih godina intenzivno rađeno bilo na području oko Vranskog jezera i tu je zaista intenzivno obavljeno i na kraju je dovršeno, dakle vraćen je taj prostor i poljoprivrednicima, ali i turistima da ga mogu slobodno koristiti. Nadam se da neće više biti ovakvih ograničenja i da ćemo moći slobodno odraditi ovaj posao do kraja.
Poštovani zastupnik Pavliček.
Poštovani državni tajniče. Evo hrvatski pirotehničari su uistinu perjanica što se tiče ovog posla i to na svjetskoj razini pa me zanima koliko trenutno ima pirotehničara u Hrvatskoj i koliko ima licenciranih tvrtki koje se bave razminiranjem?
Poštovani državni tajnik.
Poštovani g. Pavliček. Naravno slažem se s vama, nijedan postao očito prema podacima koje sam iznio i koji su i općepoznati nije tako opasno trenutno u Hrvatskoj vjerojatno ni u svijetu, dakle takav posao je opasan u svim državama, ali to zanimanje je dakle opasno. Mi trenutno imamo 397 pirotehničara u sustavu od njih plus još imamo 108 voditelja radilišta koji su vrlo bitni u okviru tog posla, 67 pomoćnih djelatnika dakle oko 570 ukupno ljudi koji radi, plus imamo oko 65 ljudi u Hrvatskom centru odnosno MUP-u u okviru Hrvatskog centra za razminiranje koji također kao što sam rekao rade opći tehnički izvid također sudjeluju u isključenju onog sumnjivog prostora dakle onaj koji više nije sumnjiv isključuju ga iz minski sumnjivog prostora [[Upadica Reiner: Hvala.]] Imamo 42 tvrtke koje trenutno rade [[Upadica Reiner: Hvala.]] kao što sam rekao, … dvije samo sa strojevima.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Brčić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Evo ja bih se na neki način nadovezao na ovdje repliku kolege Jure Brkana kada je govor o Splitsko-dalmatinskoj županiji, naime bitno je naglasiti da vojni prostori i kompleksi kao što je Vis, Žrnovnica i Kukuzovac na području grada Sinja znači da su ti prostori očišćeni u prostori od minskih eksplozivnih sredstava i da oni mogu biti privedeni itekako svrsi turističko gospodarskoj, a ovi ostali prostori oko 19,5 km su uglavnom kako ste i vi spomenuli na nepristupačnim brdskim prostorima Dinare i Svilaje. Međutim, evo imamo spoznaje da sve više i vrijeme čini svoje i znakovi na neki način se i otuđuju, znate ima turista koji žele upravo taj znak upozorenja zamijene uzeti kao neki suvenir što je nama neshvatljivo, ali dovodi u opasnost sve veći broj izletnika van turista pa i pčelara koji dolaze u te prostore pa molim pozornosti u tom kontekstu. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Poštovani g. Brčić. Da, uvijek ima čudnih ljudi sa nekim čudnim sklonostima i čudi me da time ne znaju da time usput dovode u opasnost ljude koji u dobroj vjeri negdje prolaze, prostor je bio obilježen, a prolaskom nekih od ovih ljudi koje sam spomenuo biva dakle ne postoji upozorenje. Točno je da na području Splitsko-dalmatinske županije još imamo dakle ukupno čini 10% područja koje nije razminirano. Mislim da to nije najvitalnije područje, naravno … ali nikad ne bi isključio to područje ovih lijepih planina da je ono nebitno. Ono je bitno i sa gospodarskog stajališta, ali radi razonode, turizma koji ta područja privlače sve više ljudi, tako da vjerujem da će ubrzo biti u cijelosti dostupna svakome ko ih žele posjetiti.
Poštovani zastupnik Zekanović.
Poštovani državni tajniče. Ja ću se nadovezati na kolegu Brčića, on je rekao kako bi neki uklanjali te table i nosili kući kao suvenira ili upotrebljavali, ali ima i suprotan primjer, a to je kada su te table one bi osvanule na mjestima koja nisu bila minski sumnjiva. Imate li saznanja o tome? Prvenstveno ovdje je bila situacija vezano uz lovce koji bi ostavljali te table da bi zapravo putnike namjernike i turiste potjerali s područja koje je njima bilo interesantno za lov. I druga stvar, još prije 10 godina primijetio sam da minsko sumnjiva područja rastu odnosno u nekim županijama u kojima nije bilo razminiranje da je bilo novih minsko sumnjivih područja. Kako je to bilo moguće i je li tu ikada se zapravo dogodilo da je netko ispitao neko područje koje je došlo kao minski sumnjivo na koji način je došlo, jel tu bilo malverzacija ili jednom riječju kriminala?
Poštovani državni tajnik.
Poštovani g. Zekanović. Svaka zlouporaba ovih tabli sa upozorenjima na minski sumnjiv prostor je kažnjiva po zakonu i ona dakle ako je netko to radio da bi spriječio lovca da ide na neko područje to sigurno to je kažnjivo i to se ne smije raditi i podliježe sankcijama. Vaše drugo pitanje, moguće je da se poveća minski sumnjivi prostor temeljem nekih naknadnih saznanja. Kako uopće znamo da je negdje minski sumnjivi prostor? Za neka područja jasno znamo jer su bile borbe vođene dugo, najprije je naša vojska, policija rekla gdje su postavljene mine, kasnije se došlo do nekih karti, do nekih zemljovida sa označenim minskim poljima to se sve uvrštava, ali osim onog što je na papiru i što neposredni svjedoci kažu javljali su se poslije i neki drugi svjedoci posredni, čuli su priče. Neke su bile konkretne i pokazale su se da ima minski sumnjivog prostora [[Upadica Reiner: Hvala.]] a neke ne. Prošle godine je tako za 0,8 km [[Upadica Reiner: Hvala.]] povećan minski sumnjivi prostor.
Poštovani zastupnik Šimičević.
S novim podacima.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajniče. Evo ja se javno želim zahvaliti još jedanput i vama na vašem izvješću, ali i pirotehničarima koji rade odgovoran i po život opasan posao. Zapravo rat je završio davno, ali neprijatelj je ostavio takvog nereda da zapravo za te pirotehničare ni danas nije prestao rat i još jednom imaju moje duboko poštovanje. Drago mi je, rekla je i kolegica da je Zadarska županija konačno očišćena od mina i da možemo sad živjeti punim plućima. Mene interesira, da li su naši neprijatelji jugo vojska i četnici sad u stanju nakon toliko vremena surađivati da ovim našim pirotehničarima bude lakše otkriti im minsko eksplozivna polja? I je li oni doista surađuju ili i dalje ne surađuju kao što nisu ni [[Upadica Reiner: Hvala.]] do sad surađivali?
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo poštovani g. zastupniče. Pa evo ja ću isto konstatirat da je meni isto kao Zadraninu podrijetlom drago da je naša županija oslobođena od mina, ali volio bih da se i u ostalih sedam županija građani, žitelji tih županija čim prije što prije raduju toj činjenici. Suradnja sa neprijateljem i u post ratnom razdoblju je uvijek teška, ali ona je i nužna, ja sad vam ne bih znao reć koliko i točne brojke, ne raspolažem u ovom trenutku s njima, ali bilo je naravno slučajeva da smo dobili podatke i od neprijateljske strane. Oni su dragocjeni, ako dođu i u buduće od ovog trenutka pa nadalje dobro su došli. Pozivamo ih na razgovor, ne samo po ovom pitanju i pitanju žrtava čija se grobnica još ne zna i puno pitanja koja se moraju riješiti nakon svakoga sukoba. Zna se ko je sukob započeo, ali nakon sukoba kad se potpiše neki mir onda treba razgovarati kako ponovno obnoviti život. Hvala.
Poštovana zastupnica Grba Bujević.
Hvala g. potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, suradnici. Izražavam baš zadovoljstvo na svemu što radi Centar za razminiravanje kao koordinator svih tih aktivnosti, naravno time i MUP-u. Ono što želim posebno istaknuti je jedan dobar vid suradnje koji mi zapravo i županija imamo sa Centrom za razminiravanje zato što se uvijek uvažavaju mišljenja i zapravo potrebe županija za možda nekim drugim pogledom nego što je bilo prvobitno planirano. To je jako važno. Županija najbolje poznaje svoje potrebe, pogotovo kad se odnose one na turistički dio ili na neki dio koji je županiji važan, a nije možda prepoznat sa nacionalne razine. To mislim da je ta komunikacija odlična i da tim putem treba nastaviti dalje. A posebno pohvaljujem edukacijski program, ja ga poznajem dobro zato kaj hitna ima djelomično iskustvo sa time i općenito suradnju u radu, tako da evo moje osobno zadovoljstvo [[Upadica Reiner: Hvala.]] svima koji tamo rade.
Poštovani državni tajnik.
Poštovana gospođo zastupnice. Sve ste rekli, ali ovaj posao se zasniva na dobrom planiranju, to je točno, ali imamo ponekad situacija da ipak unatoč planu potrebno da je nešto potrebno hitnije jer se neke stvari događaju, dakle život nije stao u određenom datom trenutku pa se pokušava izić u susret jedinicama lokalne samouprave da se nešto razminira možda prije planiranog roka. To je moguće naravno u nekom ograničenom opsegu ne u cijelosti jer bi time narušili naše planove. Edukacija i u odgovoru gospođi ... sam spomenuo to je vrlo bitno, pozivam sve koji to rade ne prestanu sa time dakle koje je rješenje ovog problema blizu kraja, ali nije prestalo i u ovih preostalih četiri godine važna je do zadnjeg dana edukacija da ne bi neko stradao u posljednjim danima.
Poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. U svom govoru ste rekli da se ove godine planira u potpunosti razminirat Požeško-slavonsku županiju, a do kraja iduće godine Osječko-baranjsku županiju, koliko zapravo šumskih i poljoprivrednih površina je još uvijek ostalo u minskim sumnjivim područjima? Da li su osigurana sredstva za potpuno razminiravanje tih područja i da li su se takva područja zapravo uvrstila kao prioritetnim upravo zbog činjenice da se treba staviti što veći broj poljoprivrednih površina u funkciju što prije zbog većih obradivih površina našim poljoprivrednicima i zapravo zbog povećanja hrane i svemu onom što nas u ovoj krizi očekuje? Zahvaljujem.
Poštovani državni tajnik.
Poštovana gospođo Vlašić Iljkić, da ostale su ove dvije županije u ovog godini. Požeško-slavonska ona već par godina nema, dakle nema velike površine koje je potrebno razminirati ali ostalo je još nešto. Osječko-baranjska ima više. Od početka razminiranje je teklo kad je započelo tako da se razminiranju najprije naselja, infrastruktura, sve ono što je neophodno za onaj, prvo vraćanje ljudi i onaj osnovni život. Naravno kasnije se osim cesta i infrastrukture moralo razminirati i poljoprivredno zemljište. To je i napravljeno. Ostalo je šumsko zemljište koje nije manje vrijedno, a vrlo je vrijedno u našoj zemlji, određeno močvarno zemljište, određeni kanali, grebeni. To je zahtjevan posao u Osječko-baranjskoj županiji, posebice u Kopačkom ritu i uz rijeku Dravu, nije uvijek moguće tamo raditi u određenom dijelu godine, ali evo vjerujemo da ćemo taj plan ispuniti [[Upadica: Hvala.]] tu županiju isto očistiti od mina.
Poštovana zastupnica Peović.
Hvala. U oba izvješća dva put se samo spominju pirotehničari i to samo u kontekstu njihovog ranjavanja ili pogibije, ali podsjetit ću da su u rujnu 2020. godine pirotehničari imali prosvjed ovdje na Markovom trgu. Tad je u tom trenutnu 70 njih dobilo otkaz. Oni se bune i ono što je njihov temeljni problem su niske mirovine, a između ostalog i plaće koje variraju s obzirom na koliko rade taj mjesec na terenu. Božinović im je tada odgovorio da novaca ima više nego ikad. Znači i od EU i domaćih sredstava, ali onda se postavlja pitanje gdje su novci? Da li su riješena njihova pitanja i njihovi problemi koji su vezani uz njihov materijalni status i da li su poboljšana njihova materijalna prava od tada i u kojem je statusu pirotehnika uopće u kontekstu radnog prava i radnih prava tih radnika?
Poštovani državni tajnik.
Gospođo zastupnice još jednom ponavljam kako je taj posao odgovoran, opasan, nadasve opasan i zaista bi ga malo ljudi poželjelo svojim izborom raditi. Oni su to ipak odlučili i rade ga vrlo kvalitetno. Postoji poseban zakon o pravima pirotehničara. Po posebnom zakonu mogu otići u raniju mirovinu. Točno je da ako se određeni mjesec radi manje radnih dana da su plaće odnosno na kraju ta primanja manja jer se honorira u nekim dodacima rad na terenu jel i to onda ne možete vratiti ako je bilo ne znam kiša, snijeg ili neke druge okolnosti. Mislim da je država puno učinila u smislu materijalnih prava pirotehničara. Je li se moglo više to je uvijek pitanje, ali to je populacija kojoj se uvijek pridavala velika pozornost na rješavanje njihovih materijalno, materijalnog i financijskog položaja. … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Poštovani zastupnik Glavašević.
Poštovani gospodine državni tajniče, gospodine potpredsjedniče sabora, moje pitanje je zapravo u smjeru onoga što je kolega Šimičević pitao. Dakle, ja, ja bih molio ako mi možete konkretnije reći, dakle postoji li organizirani nekakav dijalog sa Republikom Srbijom oko pribavljanja tih karata minskih polja? Dakle, ako postoji tko je nositelj te aktivnosti da li vaše ministarstvo ili Ministarstvo vanjskih poslova? I kako ukoliko takav nekakav dijalog postoji, kako to ide jer mi možemo ovdje svi pozvati i svi ćemo pozvati Republiku Srbiju da, da oni dostave te podatke. Što oni, mislim svatko tko je radio, a ja jesam imao priliku ovaj raditi na pitanjima nestalih, to ne ide tako. Dakle, postoji li opcija da se unutar njihovog pristupnog procesa da li je bilo razmišljanja o tome da se to postavi kao jedno od pitanja o kojima se razgovara? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Poštovani gospodine zastupniče to je svakako jedno pitanje koje je teško, kontakata je bilo i ima ih. Jesu li oni dovoljno sustavni teško da bi se svi vjerojatno složili oko toga. Dok god još imamo područja koja, gdje se pronalaze mine, a nisu ni u čijim kartama znači da, a može se opravdano sumnjati da ih je postavila neprijateljska strana s obzirom gdje se nalaze onda svako od nas će reći da taj posao nije dovoljno kvalitetan. On je opterećen raznim drugim pitanjima znate i sami tako da nije, često ga se ne može gledati odvojeno od svega ostalog paketa rješavanja svih postratnih problema odnosno problema koji su proizašli iz samoga rata. Da tome treba više treba posvetiti pozornosti, slažem se i to je svakako obaveza svakog onoga tko je u ovom trenutku na vlasti da taj posao što prije završi i sa po mogućnosti više nijednom žrtvom.
Poštovani zastupnik Sačić.
Evo poštovani imali smo prilike u ovim raspravama i replikama čuti gotovo sve podatke kao iz vaših izvješća o tome kakva nas je strašna nesreća zadesila nakon rata. Zapravo jedna grupacija za koju rat još uvijek traje su ti naši ljudi inženjeri, protuminski pirotehničari, svakako se slažem s kolegicom koja se zalaže za to da se njihov status apsolutno poboljša i u materijalno, socijalnom, svakom drugom smislu, ali i ovo što je rekao gospodin Glavašević sa Republikom Srbijom, BiH, Crnom Gorom treba uspostaviti svaki kontakt da se ta minska polja, da se što manje ljudi koji rade na tome da otkriju ta polja i da ih deaktiviraju, izlažu svoje živote. Radite na tome, ovo nije pitanje, ovo je obveza sviju vas. Nema zapravo prepreka da to kao prenesete ministru i premijeru da se zalaže za to [[Upadica: Hvala.]] da se konačno riješe ta pitanja.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Gospodine zastupniče samo ću reći prihvaćam vašu sugestiju i slažem se sa vama.
Poštovani zastupnik Šašlin.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani g. državni tajniče. Pa evo koristim priliku da izrazim zadovoljstvo sa stanjem razminiranosti na području Osječko-baranjske županije gdje poglavito na području Baranje gdje je kroz projekt Naturavita razminirano gotovo sve, praktički sve poljoprivredne površine, poljoprivredne površine, velik, velik dio šumskih površina, ostalo je još nešto malo u Kopačkom ritu prostora koji je teško dostupan i kao takav je teško, teško prići ovaj. Ovo stanje razminiranosti u prošloj godini bilo je planirano 4,3 km2 i u potpunosti je realiziran plan u prošloj godini, tako da još ostaje nekih 12 do 13 km2 na području Osječko-baranjske županije što bitno doprinosi ne samo gospodarskom razvoju nego i razvoju turizma na području Baranje i svih dijelova jel, pa vas molim za komentar odnosno kad bi mogli očekivati još i ovaj ostatak da se završi? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Kao što sam i uvodno rekao planirano je da svi poslovi razminiranja na području Osječko-baranjske županije završe u 2023., dakle slijedećoj godini. Vjerujem da će to doprinijeti daljnje razvitku, ukupnom gospodarskom razvitku, a osobito turističkom razvitku Osječko-baranjske županije, u ovom slučaju posebice Baranje.
Hvala vam lijepo državni tajniče. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu, ali ćemo prije toga napraviti jednu kratku tehničku stanku do 15 i 40 i onda ćemo krenuti sa klubovima. [[STANKA U 15,30 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,44 SATI]] Evo stanka je završila, pa otvaramo raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Marijan Pavliček, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovani kolege i kolegice. '95.g. vojnoredarstvenim akcijama Bljesak i Oluja je i službeno završen Domovinski rat, a završetkom mirovne integracije 15. siječnja '98.g. Hrvatska je uistinu ušla u mirnodopsko razdoblje. Nažalost Hrvatska i danas evo 24.g. od završetka mirovne integracije još uvijek trpi posljedice ratnih razaranja. Naime, nakon vojnoredarstvenih akcija i nakon mirne reintegracije krenula je masovna obnova obiteljskih kuća, stambenih zgrada, velika obnova infrastrukture koja je bila uništena u ratu, međutim i dan danas Hrvatska troši znatna financijska sredstva za razminiranje, naime jedina smo država EU koja još uvijek ima minski sumnjiva područja. Do sada po svim pokazateljima Hrvatska je samo na razminiranje utrošila oko 7 milijardi kuna, većinom se radi o sredstvima iz vlastitog proračuna, od 2015.g. uspjeli smo dobiti i određena sredstva iz europskog proračuna. 7 milijardi kuna to vam je 3 Pelješka mosta koja su mogli sami izgraditi bez europskog novca, to vam je 800 vrtića novoizgrađenih, to vam je 10 sanacija županijskih bolnica, a velik dio njih nam je uistinu u katastrofalnom stanju i oni koji su glavni i odgovorni za to, a to je sadašnja Republika Srbija, to su njene paravojne postrojbe nisu dali niti kune, niti lipe za razminiranje hrvatske zemlje. Ono što još više boli da hrvatska diplomacija i hrvatska vanjska politika nikad nije otvoreno i jasno rekla i otvorila ovo pitanje u razgovorima sa predstavnicima resornog ministarstva Republike Srbije. Hrvatska je trebala i morala tražiti ratnu odštetu za ovoliki financijski iznos koji je sama dala za razminiranje od Republike Srbije, Hrvatska je trebala i morala tražiti da Republika Srbija ako ništa drugo sufinancira dio troškova razminiranja, na taj način se grade dobrosusjedski odnosi. Neću govoriti o stvarnom ekonomskom gubitku za Hrvatsku koji je teško procijeniti jer 10-ljećima naši poljoprivrednici nisu mogli doći do svojih oranica, 10-ljećima Hrvatske šume ne mogu upravljati sa svojim vlasništvom jer je još uvijek dijelom u minsko sumnjivom području, sve su to ogromna financijska sredstva, a da ne pričamo o ratnim žrtvama, dosada je bilo više od 525 smrtno stradalih osoba od mina diljem RH, od toga nešto više od 40 pripadnika Mungosa i ostalih tvrtki koji se bave razminiranjem odnosno pirotehničara. Iako se uistinu tu nalazimo u samom vrhu kao perjanice što se tiče razminiranja nažalost uvijek dolazi do ovakvih nesretnih slučajeva jer se radi o vrlo teškom i zahtjevnom poslu gdje moraš cijelo vrijeme biti izuzetno koncentriran i ljudska greška je nažalost tu neizostavna. Drago mi je da se evo uspjela još jedna županija, u ovom slučaju Zadarska razminirati, da nam je ostalo još 7 županija i ja se uistinu nadam da će u planiranim rokovima se to i učiniti, ali još jedanput apeliram da treba otvoreno otvoriti pitanje odgovornosti Republike Srbije i njenog financiranja ili bar sufinanciranja ovih ogromnih enormnih troškova jer uistinu prvenstveno je to krivnja njene velikosrpske agresije i posljedica toga što su njene paravojne postrojbe diljem Hrvatske posijale na tisuće i tisuće ubojitih projektila od kojih nažalost onda stradaju oni najmanje krivi. Hvala vam lijepa.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a sad će govorit poštovani zastupnik JosiP Đakić, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS, g. državni tajniče, MUP, Ministarstvo obrane. Pa evo pred nama su dva izvješća koja su objedinjena rasprava o ovom protuminskom djelovanju i što reći? Nakon 30.g. od početka Domovinskog rata RH još uvijek maksimalno ulaže napore u svezi razminiranja minski sumnjivih područja. Tolikosežne sigurnosne posljedice, kao i nemogućnost iskorištavanja minski sumnjivoga zemljišta snažno utječu već dugi niz godina na razvoj onih područja koja su bila zahvaćena ratnim događanjima, a time i na razvoj društva u cjelini. Zagađenost minski eksplozivnim sredstvima, kao i neeksplodiranim ubojitim sredstvima stalna je prijetnja stradavanja građana RH, kočnica, kočnica iskorištavanja ukupnoga potencijala minski zagađenih županija, prepreka učinkovitoj provedbi protupožarne zaštite i nadziranju državne granice, te izvršenju različitih akcija spašavanja i postupanja nakon tehnoloških akcidenata. Kada govorimo o razminiranju cilj nam je da održimo i jačamo javnu sigurnost, ali i smanjimo zagađenost prostora minama i eksplozivnim sredstvima koja je veliki gospodarski humanitarni i opće društveni problem. Pred nama je Izvješće o provedbi Plana protuminskog djelovanja 2020.-2021. kojima je svrha izvijestiti javnost o aktivnostima, ciljevima koji su učinjeni kao i utrošenim financijskim sredstvima koja su osigurana za tu namjenu. Planom protuminskog djelovanja usklađen je sa strateškim planom Ministarstvo unutarnjih poslova 2020. do 2022. godine. Na kraju 2021. godine površina minski sumnjiva područja Republike Hrvatske iznosi 204,4 kilometra kvadratna unutar 37 jedinica lokalne samouprave u 7 županija, te je bilo obilježeno sa … [[Govornik se ne razumije.]] minske opasnosti. U odnosu na 2020. godinu minski sumnjivo područje je smanjeno za 45 km kvadratnih i to na način da je iz minskog sumnjivog područja isključeno 45,8 kilometara a proglašeno minski sumnjivim je 0,8 km. Na kraju 2021. godine stanje minski sumnjivih područja po županijama ostalo je Ličko-senjska 86,7 km2, Karlovačka županija 38,1 km2, Sisačko-moslavačka 34,8 km2, Splitsko-dalmatinska 18,1 km2, Osječko-baranjska 11,1, Šibensko-kninska 9,3, Požeško-slavonska 6,3 km2. Kao što vidimo još uvijek najveće površine minski sumnjivih područja nalaze se na području Ličko-senjske županije, te Karlovačke i Sisačko-moslavačke županije dok je u 2021. godini u cijelosti od mina očišćena Zadarska županija. Minsko sumnjivo područje prostiralo se na području tri grada Benkovca, Obrovca, Zadra, te općine Pakoštane, Polača i Stankovci. Obuhvaćalo je područje od 9,3 km2. S obzirom na epidemiju bolesti covida-19 u razdoblju 20. ožujka do 11. svibnja 2020. godine svi poslovi razminiranja bili su obustavljeni, pa moramo ovim putem pohvaliti plan djelovanja za 2020. godinu koji je u potpunosti realiziran prema svim postavljenim ciljevima. Na žalost dogodili su se i minski incidenti. U 2020. godini dogodio se jedan minski incident bez smrtnih posljedica u općini Josipdol u Karlovačkoj županiji, a u lipnju 2020. godine od mina je ozlijeđena civilna osoba prilikom sječe šume, a u 2021. godini dogodila su se dva minska incidenta i to u Karlovačkoj županiji. Prvi se dogodio u općini Saborsko kada je prilikom kretanja skupine od 18 civilnih imigranata iz Pakistana kroz obilježeno minski sumnjivo područje stradalo 7 osoba pri čemu je 1 osoba smrtno stradala, 2 su zadobile teške tjelesne ozljede, a 4 lakše ozljede. Drugi incident dogodio se u općini Vojnić gdje je došlo do aktiviranja neeksplozivnog sredstva prilikom radova u polju ali nije bilo ljudskih žrtava niti teških posljedica. Ukupno je do sada u minskim nesrećama stradalo 606 osoba od kojih 204 sa smrtnim posljedicama. Tijekom 2020. godine održano je ukupno 47 edukacija o minskoj opasnosti u šest županija na području 22 grada i općine. Edukacijama je ukupno obuhvaćeno oko 4600 osoba, dok su od 2021. godine područni uredi civilne zaštite održali ukupno 69 edukacija o minskoj opasnosti kojima je obuhvaćeno 3416 osoba raznih dobnih skupina ali najveći broj je bilo djece predškolskog i školskog uzrasta kao i ciljane populacije lokalnog stanovništva, općina i gradova s minski sumnjivim područjem. S obzirom na potrebu provođenja protuepidemioloških mjera edukacije su uglavnom provedene u smanjenom obujmu i s manjim brojem osoba. Financijski plan u 2020. godini iznosio je 421 milijun 127 tisuća 291 kunu, te je realiziran u iznosu od 417 milijuna 682 tisuće 723 kune, odnosno 99,18% a u 2021. 384 milijuna 902 tisuće 646 i realiziran je 94%, odnosno utrošeno je 360 milijuna 038 tisuća 850 kuna i možemo reći da je i dalje nastavljen uspješan trend osiguravanja sredstava iz fondova EU. Nisu realizirana sva sredstva iz izvora operativnog programa konkurentnost i kohezija 2014.-2020. jer zbog vremenskih uvjeta nije završeno razminiranje na projektu Karlovac. Financijska sredstva sa pozicije naknade za korištenje opće korisnih funkcija šuma osigurana su od Ministarstva poljoprivrede i realizirana su u cijelosti. Oružane snage RH na provedbi radova razminiranja u 2020., 2021. angažirale su za to opremljenu i osposobljenu inženjerijsku postrojbu optimalno koristeći dostupne resurse i ostvaren je realan učinak. Prioritet angažiranja bio je na razminiranju minski sumnjivih površina u … [[Govornik se ne razumije.]] pukovnik Mirko Vukušić u Zemuniku Donjem, te na vojnom poligonu Eugen Kvaternik u Slunju. Svi radovi razminiranja vojnih lokacija i građevina u 2021. godini provedeni su na učinkovit način bez i jednoga izvanrednog događaja što ponajprije ukazuje na dobru obučenost i dosljednu primjenu propisanih procedura standarda humanitarnog razminiranja. Zahvaljujući izgrađenom sustavu protuminskog djelovanja, potrebnom znanju i vještinama ljudi koji se bave ovom problematikom te specifičnim poligonima za testiranje možemo odgovoriti na svaki izazov u segmentu protuminskog djelovanja, te ponuditi najkvalitetnija operativna testiranja ali i sudjelovati u najizazovnijim projektima istraživanja i razvoja novih tehnologija za detekciju mina u svijetu. Republika Hrvatska ima svoja iskustva koja smo stjecali na težak način, ali danas i u budućnosti možemo ponuditi svoju pomoć drugima. Svjesni vremena u kojem živimo rat u Ukrajini, sigurno ćemo ponuditi svoju pomoć u vidu specijaliziranih tvrtki i stručnjaka kao i isporukom najmodernije tehnike domaćih proizvođača. Koja ovim i pozdravljam i čestitam jer se nalaze u samom svjetskom vrhu sa svojim tehnološkim dostignućima i izuzima. I na kraju želim zahvaliti svim dionicima koji nam omogućuju da očistimo teren od minsko eksplozivnih naprava i vjerujem da će do 2026. kao što je to planom i predviđeno RH biti sigurna, slobodna i čista zemlja bez mina. Klub HDZ-a će napraviti, naravno podržati Izvješće o provedbi plana protuminskog djelovanja i utrošenim financijskim sredstvima za 2020. i '21. godini i dalje budno bdjeti dok ne bude Hrvatska čista od mina. Hvala vam lijepa.
U ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata sad će govori poštovani zastupnik i potpredsjednik ovog doma Davorko Vidović. Izvolite.
Potpredsjedniče, poštovana gospodo iz jednog i drugog ministarstva, pa evo slušajući ovo izvješće iako se nisam 10-ak godina intenzivnije bavio ovom problematikom štošta mi je palo napamet. Primjerice i to da kada sam predvodio Hrvatski centra za razminiranje 2001., '02. i '03. godine da mi je netko rekao da ću '22. godine u Hrvatskom saboru govoriti o ovom minskom problemu kao još uvijek neriješenom problemu Hrvatske vjerojatno bih rekao da je jako pesimističan. No, međutim vrijeme je prošlo, mi taj problem imamo ali srećom naziremo i njegov kraj. Zašto je važno još uvijek imati fokus javnosti na ovom problemu? Naprosto zbog činjenice da dokle god je i jedna mina opasnost za bilo kojeg građanina naše zemlje ili turistu ne daj Bože ili neko dijete dotle rat u Hrvatskoj nije završen. To je rat poslije rata. Minska opasnost i minski problem s kojim smo se mi kao zemlja suočili jest doista unikatno iskustvo jedne zemlje članice EU. Mi smo se s tim problemom suočili i nosili onako kako smo najbolje znali i umjeli i ja bih rekao demonstrirali zapravo pomalo podcijenjenu kreativnost i sposobnost nas, naših ljudi, naših stručnjaka da daju kreativne odgovore na probleme s kojima se ova zemlja suočava. Mi smo stvorili svojevrsni orgversku jednu orgversku inovaciju. Ustrojavanje Hrvatskog centra za razminiranje je bio ogledni model koji se proučavao u svijetu ne bi li se iskustva koja smo, koja smo stjecali u takvom jednom profesionalno organiziranom sustavu, vođenja i upravljanja protuminskim djelovanje, edukacija ljudi, izgradnja poligona, a posebno mobilizacija hrvatske pameti i znanja na iznalaženju i inoviranju ili stvaranju potpuno novih strojeva za čišćenje minskih polja, rad i inovacije vezane za zaštitnu opremu su postali doista što je već netko ranije primijetio nešto što je primijećeno u svijetu i što predstavlja ja bih rekao nišu u kojoj se Hrvatska pokazala kao vrhunski ovaj organizirana sa vrhunskim proizvodom. Nužda nas je na to natjerala i kao što to biva obično u životu svaku prijetnju bi bilo dobro pretvoriti u priliku. Ovdje mislim na činjenicu da, evo kao što je sada i državni tajnik spomenuo, mi imamo oko 600 ljudi unutar tog sustava i bilo bi jako dobro već sada ovoga trenutka, ne čekati '26. nego imati vrlo jasno razrađene planove što ćemo mi sa tih 600 ljudi. Kako i na koji način ćemo nouhau to znanje koje imamo, koje smo možda mogli čak pretvoriti i u nekakav ozbiljniji, sustavniji ne znam sustav ovaj prenošenja diseminacije onima kojima će ta znanja nažalost u svijetu još uvijek trebati i kao što imamo prilike vidjeti i danas nam je ovdje potpredsjednica Ukrajinske Rade, ukrajinskoga parlamenta čak eksplicite nas pozvala i zamolila za pomoć u onome što Ukrajinu tek čeka tim više što se tamo koriste ne samo da su zabranjene nego su najpodmuklije mine koje je uopće mogao samo ne znam kakav monstruozni um zamisliti. Ovdje se dosta govorilo i o novcu. Ja se ne bi složio sa nekim ovdje izjavama da nije bilo priljeva ili pomoći sa strane kada je riječ o razminiranju Hrvatske. Bilo bismo jako nepravedni prema jednoj Kraljevini Norveškoj, prema Švicarskoj Konfederaciji koje su tih ranih 2000. pa još čak i '90. godina davale veliki financijski doprinos da se ide u brže razminiranje. Ali se mogu složiti da smo glavninu novca za razminiranje osigurali sami, iz vlastitih izvora i da svaka kuna uložena i svaki dolar uloženo u razminiranje kuna manje bila za nešto drugo što smo mogli napraviti u ovoj zemlji. Ali to je naša povijesna sudbina to su događanja koja su sada ostala iza nas i mi bismo trebali biti doista, mi bismo doista 2026.g. ukoliko se ovom dinamikom nastavi, a evo ove 2.g. o kojima izvješće govori ukazuje da je moguće tu dinamiku slijedit iako moram reći da sam i ja dijelio skepsu onoga trenutka kad je HCR izgubio svoju pravnu osobnost, kad je ušao na neki način sam se pobojao da se sustav ne degradira i da ne napravimo možda nešto što, za čime bismo kasnije mogli, mogli žalit. Između Siska i Petrinje postoji, postoje dva mjesta Mošćenica i Česko Selo, postoji jedna ulica koja vodi u Kotar šumu u kojoj nema niti jedne kuće u kojoj nema minske žrtve, za njih rat i minski problem nikada neće biti završen, ljudi koji su ostali bez noge, bez svojih najdražih ukućana itd. će zauvijek biti obilježeni ovim problemom i apeliram da se te ljude tretira kao žrtve rata, civilne žrtve rata, da se nikada ne zaboravi zapravo ta njihova žrtva i da kao društvo pokažemo maksimalnu solidarnost sa tim, sa tim ljudima i da u tom smislu poštujemo i žrtvu pirotehničara, velikog broja tih ljudi, ja mislim 60-tak čak da je negdje red veličine pirotehničara koji su izgubili svoj život ovaj u borbi, borbi sa minama. Uvjeren sam da to ružno iskustvo koje smo mi imali može biti naš snažan i vanjskopolitički da tako kažem adut i da se kao zemlja promoviramo u aktivnoga protivnika i aktivnoga kako bih reko sudionika svih onih političkih aktivnosti i događanja u kojima će se ukazivat na tu opasnost jer mi to znademo za razliku od onih koji su samo za taj problem, problem čuli. Mi kao Klub Socijaldemokrata prihvatit ćemo ovo izvješće i želimo da se ono, da ono bude i da izvješća koja će doć iza toga budu u cijelosti ispunjenje plana, a onda da '26.g. doista nazdravimo i da kažemo da je rat konačno u Hrvatskoj završio.
Sada će u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govoriti poštovani zastupnik Bojan Glavašević, izvolite.
Hvala poštovani g. potpredsjedniče HS, g. državni tajniče sa suradnicima, drugi državni tajniče, ovaj kolegice i kolege. Moji su prethodnici imali nekoliko, nekoliko misli koje evo slažući ovaj govor i ovu raspravu sam zapravo imao i ja što govori zapravo o tome da evo ovo je jedna od onih tema na kojoj na sreću očito ipak možemo razgovarati o nekakvom suglasju i konsenzusu tako da ovo što je kolega Vidović rekao da tek kad završimo sa razminiranjem će rat uistinu završiti, to je, to je i meni isto palo na pamet i evo upravo zbog toga se želim na početku ove rasprave zahvaliti svim pirotehničarima koji su kroz sve ove godine radili na tome da rat doista privedu kraju. Prije svega želio bih napomenuti da nismo sretni i to moramo reći i sa činjenicom da kasni izvješće za 2020., dakle mi to u ovome saboru već imamo generalni problem s time da nam izvješća kasne u ove ono ironično mogu reć ovo je samo 2.g. ne, samo 2.g. ili godinu i pol ovisno o tome kako gledate, ali bilo bi jako dobro da smo o izvješću za 2020. raspravljali blagovremeno, između ostaloga zato što je upravo u tom periodu, što je i kolegica Peović u svojoj replici državnom tajniku napomenula, u tom periodu smo imali prosvjede pirotehničara, dakle možda je to bilo vrijeme, što je i državni tajnik zapravo u odgovoru na tu repliku rekao, možda je to bilo vrijeme da provedemo tu raspravu o tome kako bismo mogli strukturirati njihova radna prava, kako bismo mogli ih poboljšati i upravo zbog toga što ti ljudi rade posao koji rade to bi sasvim sigurno imalo smisla. Za tu raspravu dakako još uvijek nije kasno, pa onda ovdje možda jedna od onih poanta bi bila da državnog tajnika i sve one koji su najpozvaniji zapravo inicirati tu raspravu da to onda i učine prvom prilikom. Ako, ako je to iskrena želja da se ta rasprava provede i da se njihova radna prava reguliraju bolje i kvalitetnije onda je to nešto što trebamo napraviti. Državni tajnik je također rekao da ima posla i ima novca. U tom slučaju ja bih isto volio da onda ta dinamika razminiranja također bude bolja i da bude brža. Ti planovi koje imamo mogu biti onda i ambiciozniji, a mislim da je jedna od stvari koja, koja bi nas u tome trebala požurivati su i ovi incidenti o kojima smo također govorili, dakle imali smo jednu nesreću sa ilegalnim migrantima u kojoj je zapravo jedan strahovit broj ljudi stradao, neki i smrtno. Iako, mislim to je puno šire pitanje od ove rasprave dakako, ali pitanje migranata je nešto što ne možemo racionalno očekivati da će stati u neko skorije vrijeme, mislim mi to svi znamo, to, to je i klimatska kriza ga uzrokuje, ratovi ga uzrokuju i ako se Hrvatska, ako znamo da se Hrvatska nalazi na jednoj ruti, a nalazi se onda bi možda trebalo fokus staviti na razminiranje tih područja jer i povećati dinamiku u njima naprosto ako ni kojeg drugog razloga što potencijalno dakle to može imati posljedice i za našu odgovornost. Dakle, u tom smislu ako nešto možemo oko toga napraviti mislim da bi onda to svakako bilo vrijedno. Kolega Đakić je spomenuo zapravo u svojoj raspravi, iako ga sad ovdje nema, spomenuo je hrvatski nouhau u razminiranju i kolega Vidović ga isto spomenuo i očito nam je svima Ukrajina pala na pamet. To isto nije nimalo iznenađujuće. Hrvatska je zemlja koja u, u pitanjima rata, u pitanjima posljedica rata, u pitanjima skrbi o žrtvama rata ima veliko iskustvo, nažalost, silom prilika ga imamo. Bio bih naravno puno sretniji kad bi Hrvatska bila zemlja koja je prošla neoštećena ratom u svakom smislu, ali nije bilo tako. Međutim, mnogo tog iskustva nam je na neki način prošlo bez da smo ga ponudili onima koji za takvim iskustvom imaju potrebe. Mi smo primjerice negdje 2013. do 2015. smo radili, sadašnji eurozastupnik Matić i ja zajedno sa vrlo, vrlo širokom skupinom ljudi, uključujući i kolegice i kolege iz Hrvatskog sabora na Zakona o žrtvama seksualnog nasilja u Domovinskom ratu. Taj zakon smo jednim dijelom uspjeli ponuditi nekima drugima, primjerice u prethodnom mandatu Hrvatskog sabora 2017. osobno sam s još nekim kolegicama i kolegama sudjelovao u razmjeni iskustva sa, u obeštećenju Jezidskih žena koje su bile žrtve seksualnog nasilja, ali to je vrlo ograničeno. Dakle, mi ako želimo da ovo, da razminiranje postane nešto što mi možemo istinski ponuditi bilo Ukrajini, bilo nekom drugom u skorijoj budućnosti onda se na tome mora vrlo aktivno početi raditi. I to je nešto na čemu trebamo raditi međuresorno. Dakle, to mora ući u neke dokumente međunarodne suradnje, to mora, tu moraju biti involvirani Ministarstvo vanjskih i europskih poslova, moramo o tome razgovarati sa međunarodnim partnerima i onda se u to moraju zapravo uliti i neki ozbiljniji novci sa nekim dokumentima koji nas vode u određenom smjeru razvoja jer to se neće dogoditi po duhu svetom. Dakle, mi ako to želimo što smatram da je jako dobra ideja i na kraju krajeva daje perspektivu i za ove naše pirotehničare koji su, koji se s pravom pitanju i 2020. su se s pravom pitali koja im je perspektiva. Dakle, pokrenite te razgovore sada jer mi ćemo sa razminiranjem ako sve bude po planovima završiti kroz koju godinu, što je sjajno za nas, ali već onda trebamo imati spremne iduće korake. Dakle, na to vas isto potičemo. I za kraj dotaknuo bih se isto nečega što smo adresirali u replikama, a to je pitanje suradnje sa Srbijom oko nabavljanja karata minskih polja. Dijalog sa Srbijom na nekim našim otvorenim pitanjima to nije nikakva misterija je zapravo vrlo loš. U nekim stvarima, u velikoj većini stvari odgovornost za činjenicu da je taj dijalog loš nije naša. Dakle, ona u velikoj većini slučajeva ne leži na Hrvatskoj. Svi mi puno puta ovdje raspravljamo o političkim prilikama u Srbiji, znamo da je tamo teško naći sugovornike, znamo isto tako da, da su vrlo često, da je napredak u takvim razgovorima, u tom dijalogu uvjetovan i političkim prilikama u Srbiji i ono što ja mislim o tome, pa tako i na pitanju ovoga, a tako i po pitanju nestalih osoba npr. i to je temeljeno na mom iskustvu iz Ministarstva branitelja po pitanju nestalih osoba da dok Hrvatska ne preuzme inicijativu oko toga. Dakle, dok se ne radi kontinuiran, intenzivan s jedne strane dijalog, s druge strane pritisak kontinuiran, strukturiran, na više razina tu pomaka neće doći. Dakle, grobnica u Sotinu koja je bila rezultat, otkrivanje te grobnice je bio rezultat međunarodne suradnje odnosno suradnje sa Srbijom je bio rezultat jednog takvog kontinuiranog i strukturiranog pritiska u kombinaciji ironično s činjenom da je Srbija jako željela ponovo otvoriti svoje Poglavlje 23. Dakle, ja neću na ovome mjestu jednoglasno i bez ono ikakvog principa zagovarati da se sad Srbiji trebaju blokirati pregovori, ja privatno, mislim javno to sam govorio više puta mislim da je to instrument za kojim ne treba posezati neodgovorno i nepromišljeno, ali to jeste instrument. To jeste instrument koji nama stoji na raspolaganju. I to ne treba biti prezentirano kao kazna, aha sad ćemo mi i vas kazniti, nego to je činjenica da oni na svom europskom putu ako je to njihov cilj što, da se razumijemo nije uvijek jasno da je, uopće nije jasno, ali ako je to njihov cilj onda im se treba, onda im Hrvatska treba biti u stanju ponuditi jasne korake koji su za nas, iz naše perspektive ne pitanje bilateralnog nečeg nego pitanje njihovog europskog puta. Hvala.
U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, sada će govoriti poštovani zastupnik Davor Dretar. Nema ga, gubi pravo na govor, pa će onda u ime Kluba zastupnika SDP-a govorit poštovana zastupnica Andreja Marić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani državi tajniče sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege, prvo ću se osvrnuti na izvješće za 2020. godinu. Mi smo prošle godine u veljači raspravljali o izvješću za 2019., pa sad pitanje zašto za 2020. nismo raspravljali prije nego sve ostavljamo za 2022.? Ujedno jedna zamjerka jer plan protuminskog djelovanja do 2021.g. prema prethodnim izvješćima odnosno Zakona o protuminskom djelovanju trebao je biti donesen drugačije, naime donijela ga je Vlada RH na sjednici održanoj 22. srpnja 2021., obuhvaća 2020. i 2021.g. što je protivno odredbama zakona jer se u čl. 7. st. 1. kaže da MUP izrađuje prijedlog plana protuminskog djelovanja za jednogodišnje razdoblje i dostavlja ga na mišljenje nadležnim ministarstvima, a u st. 4. istog članka zakona kaže se da Vlada RH donosi plan za jednogodišnje razdoblje i donosi se najkasnije do kraja veljače tekuće godine za koju se donosi, pa obzirom da je to donešeno u srpnju 2021. smatramo da nisu poštovane zakonske odredbe onako kako je trebalo. Također plan nije objavljen u Narodnim novinama, niti na stranicama MUP-a, jedino na stranicama Vlade RH u formi prijedloga, to je što se tiče prve kritike. Drugo, dobro je što je ostvaren i u potpunosti izvršen plan protuminskog djelovanja u smislu da je isključeno područje površine 60,6 km2 i što je izvršen podcilj 1.1., dakle potpuno uklanjanje kazetnog streljiva sukladno Konvenciji o kazetnom streljivu. Tijekom 2020. od ovih 60,6 km2 to je zapravo povećanje u odnosu na 2019. kada je isključeno 45,8 km2 i bilo bi dobro da taj tempo se može iznijeti i dalje, ali evo nešto vremenske prilike, nešto pandemija čine svoje. Dakle najveće površine minski sumnjivih područja nalaze se na području Ličko-senjske županije, Karlovačke županije, Sisačko-moslavačke, Splitsko-dalmatinske, od toga najviše su šume i šumske površine. Što se tiče financijskog aspekta, znači financijski plan je bio 421,127 milijuna kuna, realizirano je praktički sve ne, 99,18%, prosječna jedinična cijena razminiranja je 9,10 kuna po m2, 2019. sam vidjela da je 8,54 kune po m2, za 2021. nisam uspjela naći taj podatak, pa eto valjda ćemo negdje naići na njega. Nadalje, imate jednu grešku u tablici 10 jer je površina razminiranja prikazana u m2, dakle spominje se 58,86 m2, utrošeno 870 milijuna kuna, znači km2, dakle tu greškicu si ispravite. Također ima malo nesukladnosti u vezi podataka u tablici 10 u odnosu na ono što jest zaista i što je u tekstu, dakle kaže se za projekt Naturavita da je ukupna vrijednost projekta 376,8 milijuna kuna, ukupna vrijednost prihvatljivih troškova 369,6 milijuna kuna, od čega 85% odnosno 314,7 milijuna kuna bespovratna sredstva kohezijskog fonda, a onda u tablici 10 se veli da je vrijednost projekta 376,8 milijuna kuna, a onda naiđete na podatak da je udio bespovratnih sredstava iz kohezijskog fonda 212 milijuna kuna, znači tu je malo nekakav disbalans. Za projekt Fearless Velebit ukupna vrijednost prihvatljivih troškova 257,3 milijuna kuna, a onda ispada da u tablici 10 to je ukupna vrijednost projekta, pa je i tu malo disbalans. I za projekt Karlovac Karst znači ukupni prihvatljivi troškovi projekta 231,8 milijuna kuna, a u tablici 10 ide pod ukupnu vrijednost projekta, čak ovaj i mi koji nismo stručnjaci u razminiranju kužimo šta su prihvatljivi troškovi i što je ukupna vrijednost projekta, pa onda tu malo te ovaj nelogičnosti treba ispraviti. I nadalje, ističem se i u samom izvješću je nešto napomenuto, ali i na raspravi na odboru je bilo rečeno da iako je u pojedinim županijama razminiranje završeno prije više godina još uvijek se na pojedinim površinama pronalaze minsko eksplozivna sredstva i neeksplodirana ubojna sredstva, tako da je očito ima i neodgovornih građana koji na očišćena područja odbacuju i oružje i ta minskoeksplozivna sredstva, zato i ono što sam govorila u replici zaista treba malo još osnažiti kampanju „manje oružja, manje tragedija“, ne još uvijek naravno ići na penalizaciju, ali jednog dana će se i to morati možda provesti ako neće edukacije uložiti plodom odnosno ako ljudi zaista neće shvatiti da moraju predati oružje koje zaista mislim nema smisla da drže kod kuće i onda ga još na ovakav način odlažu. Što se tiče 2021., na kraju 2021. minski sumnjiva područja se prostirala na 204,4 km2, obuhvaćalo je 7 županija, 37 JLS, najviše na području Ličko-senjske županije, Karlovačke i Sisačko-moslavačke. Tijekom 2020. u cijelosti je od mina očišćena Zadarska županija, onda u 2021. u odnosu na 2020. je isključeno manje područja 45,8 km2, plan je bio 54,2 km2, tu se navodi tumačenje da su bile nepogodne vremenske prilike. Što se tiče novaca, MUP je predvidjelo na aktivnosti protuminsko djelovanje 384,9 milijuna kuna, utrošeno 360 milijuna kuna, znači 94% je realizirano, 35% su sredstva EU. Nadalje, što se tiče ovih incidenata koje smo već bili spominjali voljeli bismo da takvih incidenata ne bude. Suočavamo se sa prolascima migranata, granica nam jel nije zaštićena od toga, stradalo je dosta osoba u ovom incidentu u Saborskom od 7 osoba 1 i smrtno stradala tako da bi očito trebalo voditi računa da migranti prolaze i tamo gdje nisu označena područja i evo na neki način zapravo pokušati spriječiti takve situacija. RH godišnje utroši oko 400 miliona kuna za razminiranje, ako želimo dostići onaj plan do ožujka 2026., znači to će biti godišnje sigurno jedno 400 miliona kuna i dalje tako da ovaj su to velika sredstva i zaista treba što više posezati u EU fondove. Do konca 2022. se planira razminirati Splitsko-dalmatinska, Požeško-slavonska županija, do konca 2023. Osječko-baranjska, Šibensko-kninska. Nadamo se da će se to zaista i provesti. Nekakav predviđeni tempo koji bi trebao biti svake godine 55 km2 kako bismo dosegli onaj cilj koji smo postavili do ožujka 2026. godine. Također smo, evo više kolega spominjalo da evo nažalost u EU imamo veliko iskustvo sa problemima sa minsko-eksplozivnim i minski sumnjivim područjima tako da bi svakako mogli ponuditi i svoje znanje pa na neki način zapravo i resurse. S jedne strane humanitarno djelovanje, s druge strane profesionalno razminiranje. Evo vidimo s čime se suočava Ukrajina, pa evo ne budimo, moramo biti jel širokogrudni i pomagati. Na kraju bih zaokružila i jednu i drugu godinu sa edukacijama. Dakle, bilo je puno više edukacija 2019. 152 edukacije 20.000 osoba, 17 županija. 2020. očito zbog pandemije znatno manje 47 edukacija, 4.600 osoba. 2021. ukupno 89 edukacija u 5 županija. Tako da obavezno i dalje raditi na dodatnim edukacijama, na, biti proaktivniji zapravo i u medijskom smislu i ovo što sam govorila za kampanju Manje oružja, manje tragedija. I na kraju u ime kluba zahvaljujem i osobno dakle i u ime kluba svim pirotehničarima i svima koji sudjeluju u postupcima razminiravanja. Mi ćemo ovaj, ova dva izvješća podržati ali bismo voljeli da ne kasnimo i da se spomenuti zakon zapravo poštuje. I evo nadamo se da će ovaj plan potpunog čišćenja biti realiziran do ožujka 2026. godine. Hvala.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Ante Bačić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajnici, poštovane kolegice i kolege, iako je prošlo sada već više od 30 godina od početka Domovinskog rata tijekom koje je agresor i okupator posijao nebrojeni broj mina i eksplozivnih naprava o čemu svjedoči i brojka od ukupno 524 poginule osobe od čega preko 200 onih koji su izgubili život u razdoblju od završetka rata na ovamo treba pribrojati brojku od više stotina onih čije ranjavanje, invaliditet također posljedica mina i neeksplodiranih ubojnih sredstava. Imali smo nedavno i simpozij 18. međunarodni protuminskoga djelovanja gdje je bilo ravnateljstvo i civilne zaštite i ženevskog centra za humanitarno razminiravanje, veleposlanik Francuske kao sponzor, direktorica Hrvatskog centra za razminiravanje, Centra za testiranje, razvoj i obuku, pričalo se koliko je ostalo miniranoga područja. 7 županija, 37 jedinica lokalne, lokalne samouprave gdje prednjačimo u miniranom području Ličko-senjska županija, nažalost i moja Splitsko-dalmatinska kao turističko središte. I moramo napomenuti koliko je ovo opasna tema, a to je da smo imali dva minska incidenta u prošloj godini vezano za migrante koji su nastradali. Treba pohvaliti i ministarstvo i napomenuti da se koristilo i financiranje iz EU fondova da imao i ovaj zadnji projekt zajedno sa Karlovačkom županijom, Hrvatskim šumama i MUP-om vrijedan preko 230 milina kuna i da imamo tu jaku bilateralnu suradnju i sa Švicarskom i sa Francuskom što treba pohvaliti. Ali moramo napomenuti i ovdje sam se javio da napomenemo upravo taj novi moment, a to je nova geopolitička situacija u Europi, rat i agresija u Ukrajini i nažalost ovo sve što se događa. Ono što smo mi prošli i da nismo razminirali naše područje 30 godina nakon rata zamislimo sada, sada zemlju veličine Ukrajine i koliko će njima trebati za razminirati to veliko, masovno područje kada vidimo, kada vidimo i informacije i koliko Rusija u svojoj agresiji koristi i zabranjena sredstva, zabranjena međunarodnim konvencijama i sije to područje minama. Možemo odmah po tome zaključiti da će Ukrajina slijedeća minimalno 2 desetljeća boriti se sa minskim incidentima i sa minskim područjima. I tu kao što je bilo i na simpoziju naglašeno od mnogo tvrtki koje se bave razminiravanjem, čuli smo ovdje i da mnogo pirotehničara koji imaju upravo to iskustvo, to je nešto gdje Hrvatska može naći, naći svoje područje jer ovo ne samo da je humanitarno pitanje gdje će normalno Hrvatska uskočiti i pomoći sve što triba svojim prijateljima u Ukrajini, ali to je definitivno jedan tržišni projekt koliko god to malo i surovo sada zvučalo, a u jednom trenutku agresija će prestati, ratna djelovanja će prestati, Rusija i Ukrajina će morati sjesti zajednički za stol. Mi smo tu već ponudili i čuli smo Vladu RH i predsjednika vlade, ponudili smo naša iskustva vezano za mirnu reintegraciju. Vjerujem da će takav nekakav sličan scenarij biti i u Ukrajini, ali moramo ponuditi upravo i ovo iskustvo protuminskog djelovanja jel jedina zemlja u Europi koja ima iskustvo po tom području je upravo Hrvatska. Kada pogledamo samo naše tvrtke i privatne izvođače koji su sa HCR-om radili na samom tom simpoziju smo čuli vezno za samoplaniranje, skeniranje područja, prelete zrakoplova, rađenje mapa mina, same suradnje, partnerstva, da ne spominjem ovdje privatnu tvrtku kao što je Doking koja ima danas u svijetu najbolje proizvode vezano za razminiravanje. Mislim da je ovo područje gdje itekako možemo ponuditi svoju ekspertizu, ponuditi svoju pomoć, ali i biti, biti prvi u tom segmentu na europskom tlu i definitivno moramo to gledati ponavljam, koliko surovo izgledalo na samo kao humanitarno pitanje već kao i određeno, i jednu određenu gospodarsku i tržišnu priliku. Za kraj, ja vjerujem i nadam se da ćemo očistiti RH od mina do 2026.g., ovim tempom mislim da to možemo i napraviti. Naše sljedeće buduće aktivnosti normalno zahvale našim svim pirotehničarima koji su požrtvovno radili sva ova desetljeća taj posao, ali moramo razmišljati o budućnosti, moramo razmišljati i o tržištu i moramo razmišljati da jedna relativno mala, ali jaka vojska kao što je Hrvatska upravo našim NATO saveznicima može ponuditi jedan ozbiljan protuminski centar koji može biti definitivno obuka za sve NATO članice, za sve NATO snage koji su naši partneri tako da evo apeliram i na ministarstvo da iskoriste tu priliku [[Upadica Reiner: Hvala.]] da se aktivno uključe. Hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Pavličeka.
Poštovani kolega Bačić. Evo sami ste u svom izlaganju rekli da je neprijatelj tijekom Domovinskog rata posijao na nekoliko tisuća i tisuća minski eksplozivnih naprava diljem Hrvatske, smatrate li vi da bi se trebalo otvoriti ove pitanje bolje suradnje odnosno odgovornosti u financijskom smislu od strane Republike Srbije jer je to nekako pitanje stalno stavljeno po strani, a itekako se radi o velikim financijskim iznosima koji prvenstveno opterećuju hrvatski proračun?
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Hvala kolega Pavliček na tom pitanju. Apsolutno se slažem s vama, mislim da i zadnja tri desetljeća od kada se i bavimo protuminskim djelovanjem najveći problem koje i HCR i privatni izvođači koji su imali, imali su zato što smo imali lošu suradnju sa agresorom. Znači dosta tih minskih karata i planova koji su oni posijali bilo planski, bilo neplanski ako je to uređena vojska to je planski stavljeno, ako nije to je onda razbacano bez ikakvog plana, bez ikakve karte. Upravo radi toga je vjerojatno i najviše pogibelji došlo jel teško je normalno pirotehničarima to i poskupljuje stvari i produžuje vrijeme razminiravanja kada vi nemate plan i kada nemate kartu gdje su sama minska sumnjiva područja. Tako da vjerujem da u bilo kakvoj tužbi, arbitraži ili bilo kakvom postupku prema Republici Srbiji kao agresoru imamo pravo tražiti na sve vrste odštete. Hvala.
Poštovana zastupnica Dreven Budinski. Pardon Pocrnić Radošević prvo.
Hvala. Poštovani kolega, tijekom više od 25 godina RH uspjela je od mina očistiti kuće, okućnice, infrastrukturu, ceste, poljoprivredne površine znači preostale su uglavnom šumske površine i to je zaista zahtjevan posao koji nas očekuje. Potreban je jedan multidisciplinarni pristup u svakom procesu razminiranja pa osim razminiranja koje rade ovlašteni pirotehničari u pravnim subjektima kojih je oko 40 u RH tu je Ravnateljstvo civilne zaštite i Hrvatski centar za razminiranje koji rade tehničke izvide kojima se precizno utvrđuje minska situacija, složenost izvršenog miniranja i sl. I ono što je bitno naglasiti je važnost ljudskog faktora jer bez ljudi koji su educirani i koji znaju raditi svoj posao svega toga ne bi bilo i svakako je potrebno im omogućiti i edukacije, povoljne radne uvjete, opremu, ali i psihološku pomoć budući se radi o zahtjevnim psihofizičkim poslovima. Hvala.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Zahvaljujem kolegice Pocrnić na ovom komentaru i na samoj replici. Slažem se s nama, vi „imate najveći problem u Ličko-senjskoj županiji“, nažalost zato što je najbrdovitije, najšumovitija i to je područje koje je ostavljeno nekako za kraj jel je bilo najteže za pristupit mu. Niti jedan rat se ne može osvojit, al niti jedan požar ne može ugasit pa vjerojatno ne može se niti jedno područje razminirat ako ljudska noga ne dođe na njega, tako je slučaj u ovome. To su teška područja koja ostaju, ja vjerujem da do 2026. da mi imamo dovoljno opreme i ljudi i financijskih sredstava za očistiti sva ta područja, a možemo samo napomenuti jednu Splitsko-dalmatinsku županiju gdje je ostala Dinara za razminirat, a evo upravo za koji dan ćemo proglasit Park prirode Dinara koje će biti turističko središte, središte za planinare, za rekreativce, a imamo sumnjivo minsko područje. To pokazuje koliko je bitno da što više [[Upadica Reiner: Hvala.]] ulažemo u ovih zadnjih par godina u …
Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Kolega Bačiću, pa naše iskustvo Ukrajini bi itekako dobro došlo kod potrebe razminiravanja odnosno edukacije stanovništva. I u svojem izlaganju ste naglasili veliku i potrebu ulogu Hrvatske u pomoći Ukrajini nakon završetka rata, pa me zanima koji su i kakvi su kapaciteti Hrvatske u toj pomoći? Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Zahvaljujem kolegice Budinski na replici. Vjerujem ako će biti završnog izlaganja državni tajnik iz MUP-a nas može izvijestiti vezano za same kapacitete, sad kako je to veliko razdoblje od 30 godina tu imamo dosta i bivših djelatnika i HCR-a i određenih privatnih tvrtki koje su se bavili razminiravanjem. Evo čuli smo i u uvodnom obrazloženju i u samim replikama da pojedini od tih djelatnika su i već bili u Ukrajini u određenim područjima i vršili određena savjetovanja i poslove. Vjerujem da MUP ima bazu svih tih ljudi i da definitivno ovo moramo gledati ponavljam kao jednu priliku jel Hrvatska u, možda to grubo zvuči, u malo područja se može istakniti bit prva, a razminiravanje je definitivno to.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam potpredsjedniče. Kolega Bačiću i sami ste rekli da je minski sumnjivo područje u Hrvatskoj rezultat agresije na RH, to je nešto što je ostavština te agresije i što za nas predstavlja dugotrajan i skup postupak da bi u principu Hrvatsku očistili od mina, ali i nešto što ne možemo mjeriti novcem jesu ljudski životi koji su nažalost izgubljeni. No nije Hrvatska jedina u ovom okruženju koja je minirana, slična situacija je i u BiH. Mene zanima prema vašim saznanjima mislite li da bi Hrvatska kroz svoje iskustvo koje ima i koje je stekla kroz razminiranje možda mogla kroz neke pogranične projekte i međunarodnu suradnju pomoći BiH da također krene intenzivnije sa postupkom razminiravanja?
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Zahvaljujem kolegice Petir na ovome pitanju. Mogu se složit s vama i smatram da definitivno možemo ovaj pokriti to područje i pokriti taj posao. Gledali smo samo u izvješću i napomenuo sam i ja ovaj zadnji, zadnji projekt veliki od 239 milijuna kuna vezano za razminiravanje, vjerujem da postoji fondova, posebice prekograničnih gdje možemo pomoći našim kolegama u BiH, samo napomenuti da imamo tvrtku kao što je Dok-ing koja ima najbolja, najbolja, najbolje strojeve vezano za razminiravanje i samo da kao država dovoljno da doniramo jedan ili dva takva stroja ili naša HV ili je dovoljno samo da obučimo određeni, određeni broj ljudi i u BiH, a sutra i u Ukrajini ako treba, mislim da je to pomoć koja je nemjerljiva i teško izračunata u novcima jel rijetko tko ima iskustvo kao što mi, kao što imamo mi.
Poštovani zastupnik Stier.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Bačić, spomenuli ste potencijal jednog NATO-vog centra za obuku u protuminskom djelovanju, ja se tu apsolutno slažem s vama. Samo bih dodao važnost i korištenja instrumenata EU npr. poseban fond koji je namijenjen Kolumbiji imao je i jedan instrument za razminiranje. Ja vjerujem da će EU imat isto tako jednu ključnu ulogu u obnovi Ukrajine i mislim da je interes Hrvatske da se isto tako taj segment uključi zbog humanitarnog razloga, ali isto tako zbog ekspertize koja je kao što ste spomenuli Hrvatska ima na tom području.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Zahvaljujem kolega Stier na ovoj replici. Upravo smo imali Odbor za obranu gdje je bio admiral Bauer koji je inače, koji trenutno zapovijeda vojnim Odborom NATO-a, koji apelira na Hrvatsku kao i na sve članice da ćemo se morati naći u određenom segmentu, normalno jel to vezano za, za kopneni faktor, jel to vezano za mornaricu, cyber tehnologije, nebitno, mislim da je ovo nešto što možemo ponuditi NATO. Ja smatram tj. pribojavam se da, da u dosta stvari kasnimo, pa tako kasnimo i u ovome jel već Francuska, čak nešto i Slovenija već skaču put, put osnivanja takvih centara i obuke u protuminskom djelovanju, al nemaju ni približno iskustva kao što imamo mi, tako da ovo je segment definitivno gdje, gdje imamo prostora i gdje se trebamo jače založiti i preuzeti ulogu i biti u tome prvi.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, evo dosta smo govorili o tome da bi zapravo trebalo možda i više komunicirati sa Republikom Srbijom ovaj da se možda ipak ove, da se pokuša doći do plana miniranih područja kako bi se taj postupak ubrzao i kako bi zapravo troškovi bili manji, a da ne govorim o svim dosadašnjim na žalost ljudskim žrtvama. Međutim, htjela bih vas još jednom jednu stvar pitati što možda i ide, naslanja se na ovo što smo sve govorili, dakle naišla sam na podatak da se tijekom kontrole kvalitete postupaka razminiranja govori o ponavljanjima razminiranja i to je bilo 2020. 11 takvih slučajeva, 2021. 5 do 6 slučajeva gdje su se vraćali zapravo na i ponavljali ajmo tako reći dotadašnje procese razminiravanja, da li je tu bilo riječ o odbačenim eksplozivnim sredstvima od prije ili jednostavno je bilo propusta u razminiranju, što i kakvih vi saznanja imate o tome? Hvala.
Poštovani zastupnik Bačić.
Hvala potpredsjedniče. Hvala kolegice Marić na ovoj replici. Razminiravanje je ono što smo čuli na samome simpoziju je itekako ozbiljan, odgovoran, jako opasan posao i ne radi se i ne djeluje vezano samo za jedan rat, to je, to je ovaj ne samo u Hrvatskoj, imamo primjere i u Francuskoj i vezano za Prvi i Drugi svjetski rat i davali su nam nekakve primjere njihovog, njihovog, njihove izrade kataloga mina i eksplozivnih naprava, to se događa vjerojatno i u Hrvatskoj. HCR-u, MUP-u, svim službama moramo vjerovati normalno kada nešto proglase minski čisto područje, ali svaki dan vidimo i sami koliko smo evo, pa i u, i u centru Zagreba nalazili mine još iz, iz prijašnjih ratova, tako da to su stvari gdje ne vjerujem da je postojao određeni propust razminiranja ili određenih ljudi nego jednostavno zahtjevan posao.
Hvala. Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Anite Pocrnić Radošević, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicama, kolegice i kolege. Budući da živim u Ličko-senjskoj županiji u svom izlaganju osvrnut ću se na sve ono što je učinjeno oko problematike razminiranja nakon Domovinskog rata i na sve ono što je potrebno učiniti u narednom razdoblju. Ličko-senjska županija je nakon Domovinskog rata jedna od minski najzagađenijih županija zbog velikog teritorija koji je bio obuhvaćen ratnim djelovanjem, ali i velikom dužinom crte razdvajanja na kojima se najčešće postavljaju minsko eksplozivna sredstva. Iz izvješća koja su nam danas predstavljena vidljivo je da hrvatski sustav protuminskog djelovanja ima konkretne i mjerljive rezultate. Tako je 1996.g. prema procijeni UN-a bilo 13 tisuća km minski sumnjivih područja, a krajem 2021.g. bilo ih je 205 km2 što je značajno smanjenje. Procijenjena zagađenost je sada oko 18.900 mina u 8 županija, 44 grada i općine, što znači da još uvijek imamo posla. Od 1998.g. za razminiranje u RH utrošeno je oko 7 milijardi kuna, od čega na području Ličko-senjske županije preko milijardu kuna, a značajna pomoć je i činjenica da se od 2015. godine razminiranje hrvatskog teritorija sufinancira i bespovratnim sredstvima EU. Za cijelo ovo vrijeme u Ličko-senjskoj županiji pronađeno je oko 35000 različitih eksplozivnih ostataka rata. Od 1.1.1996. godine u minskim nesrećama u RH stradalo je 606 osoba od kojih 204 smrtno. Od toga je nastradao 131 pirotehničar i čak 38 smrtno što govori o opasnostima kojima su izloženi pirotehničari i čiji rad je svakako potrebno vrednovati i omogućiti im najbolje uvjete, tehničku i zaštitnu opremu za rad. U Ličko-senjskoj županiji od 1996. godine do danas stradalo je 57 osoba od čega 22 smrtno, stoga smatram da se svaka kuna uložena u razminiranje isplati i to je nešto na čemu moramo ustrajati i inzistirati dok god ima minski sumnjivih područja koja su izravna opasnost za ljudske živote. Ličko-senjska županija je prema izvješću 2021. godine imala 93,9 km minski sumnjivog područja. Planirano je isključenje 5 i pol kilometara prošle godine što je i ostvareno, a trenutna je situacija takva da je Ličko-senjskoj županiji preostalo 86,7 kvadratnih kilometara minsko sumnjivih područja što je značajno smanjenje u odnosu prije petnaestak godina ali su to još uvijek značajne površine za koje se moraju i hoće osigurati sredstva u sljedećoj financijskoj omotnici EU, ali i sredstva iz državnog proračuna i sredstva iz naknade za opće korisne funkcije šuma slijedom čega bi poslovi razminiranja i rješavanja minskog problema trebali biti završeni do 2026. godine. Na području Ličko-senjske županije dogodila su se dva velika projekta razminiranja financirana europskim sredstvima. To je bila operacija 522 razminiranje poljoprivrednog zemljišta koje je trajalo od 2015. do 2018. godine kroz koji je Ličko-senjska županija ostvarila bespovratna sredstva Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj za razminiranje 26,5 km2 poljoprivrednih površina ukupne vrijednosti nešto oko preko 220 milijuna kuna gdje je pronađeno i uništeno više od 1700 komada eksplozivnih ostataka rata. Tim projektom završeno je gotovo 99% minama zagađenog poljoprivrednog zemljišta. Drugi projekt se provodi od 2018. do 2023. godine. Iz operativnog programa konkurentnost i kohezija gdje je, čijom realizacijom je razminiranje minski sumnjivih područja Ličko-senjske županije smanjeno za 9,9 km2, a to se odnosi na šumska područja. Pronađeno je i uništeno 2177 komada eksplozivnih ostataka rata. Upravo znači što možemo reći da su minski sumnjiva područja su još uvijek prisutna, opasna su i stvarna su zapreka za korištenje prirodnih resursa u gospodarske svrhe i opasnost su za život domaćeg stanovništva i posjetitelja i upravo zato je razminiranje hrvatskog teritorija i protuminsko djelovanje treba biti jedan od prioriteta Republike Hrvatske na polju sigurnosti.
Imamo replike. Prva je poštovane zastupnice Baradić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Pocrnić Radošević spomenuli ste u svojoj raspravi kako je RH kao članica EU jedna od država sa najviše zaštićenih prirodnih područja od kojih su neka i do danas zagađena minama i minsko-eksplozivnim sredstvima. Također ste evo upravo i naglasili hvale vrijedan projekt u okviru operativnog programa konkurentnost i kohezija koji traje do 2023. godine. Rekli ste kako je cilj razminiranje šuma, šumskog i ostalog zemljišta. Možete li mi reći u kojoj je fazi projekt danas s obzirom da se provodi u vašoj Ličko-senjskoj županiji? Hvala.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala na pitanju. Tako je, jer nisam u pet minuta uspjela reći puno toga. Radi se o projektu Vilas Velebit. Nositelj projekta su Hrvatske šume, a projektni partner je Ministarstvo unutarnjih poslova. To je projekt koji se provodi, suradnici su javna ustanova Park prirode Velebit ali i Nacionalni park Paklenica iz Zadarske županije budući je područje projekta je područje Ličko-senjske županije ali i Zadarske županije budući se radi o području Velebita i Paklenice. Tim projekt trenutno je u fazi da je izvršeno razminiranje 1645 ha šuma i šumskog zemljišta kojima će se omogućiti upravljanje tim šumskim površinama i gospodarenje Hrvatskih šuma, ali i parkova prirode. Međutim, još uvijek ima projekt, projekt još uvijek traje a u drugom dijelu projekta će se … Evo gotovo je.
Hvala. Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Evo ga kolegice, ja budem evo nastavila ovaj vaš … [[Govornica se ne razumije.]] sa Velebit projekt. Znači to je … [[Govornica se ne razumije.]] infrastruktura koja je stvarno posljedica da li razminiranja. Znači obraslo je već punih 25 godina se nije ništa ulagalo, pa me interesira koliko će biti područje obuhvaćeno s tim projektom i koliko, što to znači za vaše lokalno stanovništvo? Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala kolegice. Da, znači ovaj projekt je u jednoj fazi imao razminiranje šumskih površina, a u drugoj fazi se radilo na poboljšanju šumske protu požarne infrastrukture koja je kao posljedica ratnih djelovanja i tome da se 25 godina nije moglo pristupiti tim dijelovima Velebita su potpuno zapuštene. Prema tome, rekonstrukcijom je obuhvaćeno 75 km protupožarnih prosjeka sa elementima šumske ceste, a njihovom, kada se realizira taj projekt omogućit će prohodnost i pristup i NATURA 2000 područjima koji se i čime će se povećati doprinos šumarstva i očuvanju bioraznolikosti na područjima parkova prirode i Nacionalnog parka Paklenica koji su suradnici u ovom području, odnosno na čijem području se projekt i provodi.
Poštovani zastupnik Šašlin.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovana kolegice. Ako sam dobro razumio iz vašeg izlaganja na području Ličko-senjske županije još uvijek postoji dosta površina pod minskim eksplozivnim sredstvima, no poljoprivredne površine ako sam dobro razumio, 99% praktički 100% su skoro razminirane i na neki način dostupne za poljoprivrednu proizvodnju. Zanima me kako se to odrazilo na povećanje poljoprivredne proizvodnje poglavito na stočarstvo odnosno razvoj stočarstva u Lici jer znamo da smo u tom sektoru još uvijek nedostatni, a tu postoje ogromni potencijali i da li se nešto pozitivno osjeća i dešava na tom prostoru? Hvala.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala na pitanju. Da, spomenula sam da je budući je veliki dio površine Ličko-senjske županije bio zagađen minama, najprije se radila onaj dio vezan uz kuće, okućnice, gospodarski objekti, infrastruktura, ceste, željeznice zatim poljoprivredna zemljišta i upravo je projektom od 2015.-2020.g. također iz eu fonodva i naravno sa novcima iz državnog proračuna se odradio projekt kojim je razminirano 26,5 km poljoprivrednog zemljišta što je značajno naročito ako se radi o županiji koja je orijentirana na poljoprivrednu proizvodnju i gdje je u području gdje je bilo minirano, a to je gotovo cijeli kontinentalni dio županije djeluje oko 3400 OPG-ova što je svakako značajno jer su im se stavila dodatne poljoprivredne površine na raspolaganje, a značajno je kod tih površina koje se dugo nisu koristile da su one sad nakon [[Upadica Reiner: Hvala.]] 25 godina [[Upadica Reiner: Hvala.]] raspoložive za ekološku proizvodnju.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepo potpredsjedniče. Kolegice, govorili ste o Ličko-senjskoj županiji koja je doista puno pretrpila u Domovinskom ratu i koja je još danas nije očišćena od mina unatoč dosta izdašnim sredstvima koja su uložena što samo govori o tome koliko je problem ogroman. Prema nekim podacima kojima ja raspolažem većina površina koje su minirane su ustvari šumsko zemljište. Vi ste spominjali projekte koji su se realizirali poput Naturavita i Fearless Velebit što je izuzetno značajno jer ustvari osim poljoprivrede Lika ima potencijal i za razvoj ruralnog turizma, a Velebit je tu sasvim sigurno jedan od ključnih faktora. Ljudi se trebaju osjećat sigurno kad dođu u Hrvatsku pa me zanima da li vi imate podatke kad se planira provesti do kraja razminiravanje Ličko-senjske županije?
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala na pitanju kolegice Petir. Da, velik dio površine Ličko-senjske županije zagađen je minama, mislim da sam rekla da je bilo oko 200 km2 na početku i čak 90% od toga su bile šumske površine, a šumske površine su i teže za razminiranje naravno jer su to šume koje se nalaze u brdsko-planinskom području teže su dostupne, a i vrijeme od gotovo 30 godina je učinilo svoje pa je i konfiguracija terena drukčija. Prema svim onim što sam vidjela iz izvješća i što smo razgovarali vjerujem da bi se u sljedećoj financijskoj omotnici će se osigurati nekih 110 milijuna eura i da bi do sredine 2026.g. proces razminiranja u Ličko-senjskoj županiji, a samim time je to i zadnji dio Hrvatske koji treba razminirati i da bi do tog perioda RH bila oslobođena od mina.
Gospodin Bačić.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice Pocrnić. Drago mi je što ste upravo vašu pojedinačnu raspravu posvetili isključivo vašoj Ličko-senjskoj županiji, ali vrijedi naglasiti i vrijedi joj posvetiti pojedinačnu raspravu pošto je i najzagađenija minama, upravo radi samoga terena i težine terena o kojem smo pričali i planina i šuma koji su ostali za razminiravanje. Ja vjerujem da će do 2006. se razminirati i vaša županija kao i moja, posebice upravo i radi parkova prirode i nacionalnih parkova koje ste spomenuli koji nam turistički i sportski trebaju. Ali evo palo mi je na pamet pošto u Lici ima i dosta vojnih poligona trebali bi udružit snage i izborit se da upravo budući nekakav centar za razminiravanje posebice ako nagovorimo NATO da jedan takav otvori, posebice obuku da neka bude u Lici.
Izvolite odgovor.
Kolega ja ću stvarno bi bila jako radosna da se takav jedan poligon otvori u Liki i evo svakako bismo mogli tako nešto inicirati i potencijala ima, prostora ima, a vjerujemo i u sve te naše pirotehničare mi imamo gotovo 40 poslovnih subjekata koji se bave razminiranjem, koji zapošljavaju oko 570 do 600 licenciranih pirotehničara, imamo čak sam vidjeli u izvješću negdje 104 psa koja rade na potrazi mina, imamo oko 40 tehničkih vozila ili kako se već zovu koji vade te mine i mislim da je to potencijal koji zaista treba iskoristiti i upravo sada kada su se te površine smanjile očekujem da će se sve te snage upregnuti i ćemo razminirati ovaj šumski i brdsko-planinski kraj i staviti ga i u turističku funkciju i u sve ostale potrebne funkcije.
Hvala. I na kraju gospođa Andreja Marić.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice, sami ste spomenuli vidi se iz ovog izvješća da na kraju 2021. od ukupno 204,4 km2 42% zapravo odlazi još na vašu županiju, dakle ima jako puno posla, puno financijskih sredstava, puno truda, pirotehničara i naravno da bismo voljeli da se sve to realizira u zadanom roku, ali i da nitko ne strada. Pa jedan od preduvjeta je svakako i edukacija, nešto sam govorila u replici nešto u ime kluba, ali zanima me kako je kod vas u vašoj Ličko-senjskoj županiji, imate li saznanja na koji način se sve provode edukacije, koliko ih je bilo i mislite li da bi ipak trebalo malo više još poraditi na tom vidu prevencije i na koji način biste vi to predložili? Hvala.
Hvala. Odgovor.
Hvala. Pa evo mogu reći mi smo nakon Domovinsko rata osim što smo imali ratna stradanja dogodilo nam se i to da smo i najzagađenija županija minama i naše stanovništvo mora živjeti s tim, dobro je što su ta područja istražena, što su označena oznakama, a na građane moramo apelirati uvijek da poštivaju oznake, da ih ne diraju i ako je nešto minski sumnjivo područje, da se tamo ne ide i svakako je za to bitna edukacija građana. U Gospiću se nalazi i centar hrvatskog, podružnica Hrvatskog centra za razminiranje i to je dobro jer oni se nalaze među ljudima i mogu obavljati konkretne aktivnosti na terenu i samim time su ljudi mirniji, mi uvijek znamo gdje su pirotehničari, gdje se nešto radi, tako da to ljudima stvarno daje vjeru da ćemo se uskoro osloboditi mina i početi normalno živjeti i koristiti gospodarski svoje zemljište. Hvala.
Hvala lijepa. Nemate više replika. I sada je na redu g. Marijan Pavliček. ... [[Govornik se ne razumije.]] Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege. Hrvatska je uistinu bogata država, unatoč pljački tijekom privatizacije, unatoč Domovinskom ratu, unatoč milijardama kuna koje su bile potrebite za naoružanje za vojsku, unatoč milijardama kuna koje su uložene u obnovu i unatoč milijardama kuna i stotinama milijuna koje će se još morati uložiti u razminiranje, Hrvatska i dalje je opstala. I stvarno smo bogata država. No, skoro 30 godina je prošlo od Domovinskog rata i Hrvatska i dalje trpi te posljedice. Naime, jedina smo država EU koja ima minsko sumnjiva područja. Još uvijek u 7 županija. Do sada smo izdvojili samo za razminiranje 7 milijardi kuna. To vam je 3 Pelješka mosta, to vam je 800 novih vrtića, to vam je 10 novosaniranih županijskih bolnica koje su nam velikim dijelom u katastrofalnom stanju. I sve to smo prvenstveno do 2015. g. sanirali vlastitim sredstvima iz vlastitog proračuna, a tek od 2015. dijelom iz sredstava EU. Neću pričati o štetu koju su pretrpjeli jer je nju teško izmjeriti naši poljoprivrednici jer desetljećima ne mogu doći do svojih poljoprivrednih zemljišta, neću pričati o šteti koju su pretrpjele Hrvatske šume jer nisu mogli upravljati šumama koji su bili na području minsko sumnjivom. Neću pričati, ali hoću pričati, ali hoću pričati o broju poginulih od mina, a njih je 523, među njima 40 i nešto pirotehničara. Ima među njima i djece, svi ostali civili. I boli me što danas ovdje ne sjede koalicijski partneri HDZ-a iz SDSS-a da čujem njihovo mišljenje o ovome. Je li i ovo mišljenje za njih drugačije od nas Hrvata? Jesu li mine i postavljanje mina po Hrvatskoj za Hrvate i Srbe, nešto drugačije, kao što imaju pogled na Oluju? Jel danas nisu tu, to se njih ne tiče, ovdje ne pričamo o manjinskim pitanjima. A sad što je to njihova manjinska zajednica postavljala 90-ih godina, to je manje bitno. I boli me. Boli me to jer nikad neće reći da trebamo otvoriti i ovo pitanje, a još više me boli što naša diplomacija nije zadnjih 20 godina apsolutno ništa napravila po tom pitanju da prisili ili bar razgovara sa R. Srbijom oko mogućnosti sufinanciranja troškova razminiranja Hrvatske. Zna se tko je odgovoran za postavljanje tih mina. Prvenstveno R. Srbija, pobunjeni Srbi, paravojne postrojbe. Najžalosnije, nemamo čak ni karte gdje se te mine nalaze. I to me boli. Ne kao političara nego kao čovjeka. I uistinu je nepojmljivo da se nonšalantno ponašamo, svaka čast našim pirotehničarima. Svaka čast Hrvatskom centru za razminiranje, uistinu rade sjajan posao, u samom su vrhu, možda i prvi, perjanica, što se tiče razminiranja na cijelom svijetu, ali zašto bi nečiji život bio ugrožen zbog nekoga drugoga? Zašto taj drugi ne bi pripomogao financijski da se ostatak Hrvatske razminira? Zašto nikad nismo o tome otvoreno razgovarali? Zašto smo stalno pognute glave? Zar ne možemo jedanput reći pa čekajte malo, ajmo i o ovome razgovarati. Da ne pričamo o ratnoj odšteti, o niz drugih problema. Ovaj problem Hrvatsku košta dosad 7 milijardi kuna. 100 tisuća Hrvata je moglo ostati u Hrvatskoj da smo tih 7 milijardi kuna uložili u demografiju, u poticajne mjere za zapošljavanje. Zar se itko pita kako smo pametnije mogli te novce potrošiti? Boli me to. Zahvaljujem.
Imate dvije replike. G. Šašlin.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani kolega. Pa evo vi ste u svom izlaganju dotaknuli se cijene koštanja i stradanja od svih minskih polja u Hrvatskoj i vjerujem da vi isto tako, dobro poznajete, s obzirom da znam odakle dolazite, je li, da poznajete i uzroke svega toga, ali vjerovatno poznate i to, činjenicu da su upravo ta minska polja često puta postavljali potpuno nestručni ljudi, paravojne postrojbe, pojedinci koji su to postavljali bez bilo kakvih pravila inženjerijskih, znači struke i ono kako se, da je to postavljano stručno, vjerovatno bi puno jeftinije i puno lakše bilo i uklanjanje njihovih. Isto tako, do tih zapisnika koji često puta i ne postoje, jednostavno teško je, gotovo nemoguće doći. I zato vjerujem da ste svjesni težine ovog postupka razminiravanja RH u cijelosti i da jednostavno prisiljeni smo na to [[Upadica: Hvala.]] da to i traje i košta. Hvala.
Izvolite odgovor.
Slažem se, slažem se s vama da je dobar dio postavljen od strane paravojnih postrojba u razdoblju kad se nije znalo, kako se ono narodski kaže, ni 'ko pije ni 'ko plaća, da se postavljalo preko noći, da se ne zna niti i postoje zabilješke o tome, da ni oni koji su ih postavljali ne znaju gdje su ih postavljali, pitanje je u kakvom su stanju bili kad su postavljali, ali isto tako, još jedanput želim napomenuti da nikad nismo ni otvorili to pitanje u diplomatskom smislu da se o tome otvoreno i jasno razgovara, da netko snosi suodgovornost u financijskom smislu jer ovo je ogroman iznos. Ovo je ogroman iznos za puno bogatije države, a kamoli za jednu Hrvatsku i to je, nije krajnji iznos, znači još kroz sljedećih nekoliko godina će sigurno otići preko milijarda kuna za razminiranje, a ne da je da nemjerljivo.
I gđa. Marijana Petir.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Govorili ste, kolega, o tome da se EU dosta kasno uključila u sufinanciranje razminiranja. Minska omotnica je uvedena onog trenutka kad smo mi postali članica EU, onda i danas postoji, jedva smo je uspjeli sačuvati zahvaljujući mom amandmanu i tome što sam dovela europarlamentarce u Hrvatsku da se sastanu sa drvnim sektorom koji im je ispričao da mi još uvijek imamo mine u Hrvatskoj, što jedan ozbiljan i ustvari velik broj europarlamentaraca nije niti znao, oni su se čudili i rekli su, pa mi kao EU najveći smo donator humanitarne pomoći svugdje u svijetu i trebamo pomagati, to je u redu, a u stvari ne znamo da jedna naša članica još uvijek ima taj problem. Mogla bih govoriti o nekim drugim pregovorima kojima sam svjedočila i sudjelovala gdje smo uspjeli izboriti izuzeće za naše šume, da ne plaćamo penale jer smo dokazivali da su naše šume bile [[Upadica: Hvala.]] okupirane, tako da treba uzeti u obzir sve te elemente kad govorimo o razminiranju.
Izvolite odgovor.
Poštovana kolegice, nisam rekao da se EU prekasno uključila, rekao sam da se uključila 2015. g., svjestan činjenica da se nije ni mogla prije uključiti jer smo 2013. punopravna članica i nisu nam bile otvorene financijske omotnice. Ukoliko ste osobno, a ja vjerujem da jeste, doprinijeli tome, ja vam se zahvaljujem. Ali me boli da oni koji su glavni i odgovorni za sve to nisu dali niti kune niti lipe niti se ikad poteglo to pitanje od strane RH. Jasno da to košta i koštat će još uvijek, Hrvatska je mogla te novce utrošiti u razne sfere društva, nažalost prisiljeni smo prvenstveno radi sigurnosti naših građana trošiti još sigurno koju milijardu kuna za razminiranje države.
Hvala. Nemate više replika i sada je na redu gđa. Marijana Petir. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče, državni tajnici, zastupnice i zastupnici. Ovo je sigurno jedna teška tema koja nas okupira već dugi niz godina i za koju još uvijek nismo do kraja pronašli rješenje. Riječ je o dugotrajnom i skupom postupku, kao što su s pravom istaknuli mnogobrojni zastupnici za koje, za koji posao ustvari smo uz vlastita sredstva prikupljali različite donacije kroz međunarodnu suradnju, ali i ono što treba reći jest da u posljednje vrijeme upravo u ovom segmentu se ogleda korisnost našeg članstva u EU gdje kroz Operativni program konkurentnost i kohezija, kroz Program ruralnog razvoja, ali i kroz najavljeno sufinanciranje iz ESI fondova za neke buduće projekte bi se napokon ovaj posao razminiranja trebao privesti kraju. Minska omotnica koja je sastavni dio naše zajedničke poljoprivredne politike uspjela se sačuvati u ovim pretumbacijama i rezanjima europskog proračuna tako što smo dokazivali da mi nažalost još uvijek imamo minski sumnjiva područja, prema zadnjim podacima kojima ja raspolažem, 8 županija, 45 gradova i općina zagađene su minama, negdje se procjenjuje da je to oko 15 800 mina i neeksplodiranih ubojnih sredstava, a najveće površine koje su pod minama su upravo šumske površine, 98,6%. Na sreću, poljoprivredne površine smo većim dijelom razminirali, još je ostalo 1,1% i ima i ostalim površina, 0,3%. Mi imamo mogućnost kroz nacionalni strateški plan koji pripremamo za buduće programsko razdoblje u okviru zajedničke poljoprivredne politike također, i pitanje razminiranja uvrstiti, no ono što bih htjela reći, naravno da to nisu sredstva koja će moći zadovoljiti naše potrebe jer minska omotnica do sada je iznosila 9,6 milijuna eura, znamo da nam za razminiravanje kompletno preostalih minskih površina treba puno, puno više sredstava. Kao što sam napomenula u replici, prvo zakonodavno izuzeće koje je Hrvatska ikada dobila jest izboreno putem mog amandmana na LULUCF uredbu gdje se ustvari izračunavaju staklenički plinovi i apsorpcija stakleničkih plinova prilikom prenamjene zemljišta, koliko tome doprinose šume, u bilancu ulaze šume kojima se gospodari. Mi nažalost u razdoblju koje je utvrđeno kao referentno razdoblje između '91. i '98. g. nismo mogli gospodariti svojim šumama, a nekima, kao što smo čuli, i kao što ovo Izvješće pokazuje, ne možemo gospodariti niti danas. Tako da moram reći da sam ponosna što je taj moj amandman usvojen, što je usvojeno to izuzeće koje je omogućilo drvoprerađivačkom sektoru u Hrvatskoj da može gospodariti sa gotovo 40% etata, što ne bi bilo moguće da to izuzeće nije prošlo. Kad govorimo o ovoj temi, naravno da je nemoguće ne dotaknuti se i teme tko je odgovoran za sve ovo. Svi mi znamo tko je odgovoran i tko je bio agresor u Hrvatskoj i da je minski sumnjivo područje, svi oni koji su stradali, svi oni koji ne mogu koristiti svoje zemljište, žrtve tog agresora i zato me silno ljuti kad vidim da opet sa te iste strane danas stižu optužnice hrvatskim pilotima, a da se neki odvjetnici iz Hrvatske ponašaju kao su odvjetnici SFRJ, kao da su odvjetnici JNA, kao da uopće ne znaju što se ovdje događalo i tko je koga tu napadao. Ja ću podsjetiti još jednom, 2014. g. zatražila sam kao europarlamentarka da se napravi pravna analiza srbijanskog zakona kojima si se Srbija uzela ovlasti malog Haaga. Dobila sam supotpis većine hrvatskih europarlamentaraca i gospodina Plenkovića i gospodina Stiera, ali ne svih neki su mislili da mi ne trebamo propitkivati da li Srbija ima pravo na to ili nema pravo. Pravna analiza je pokazala da je Srbija donijela zakon koji je nepoznat u međunarodnom kaznenom poredbenom pravu. Da si je uzela ovlasti malog Haaga i da želi glumiti dežurnog policajca na ovom području i disciplinirati i uhićivati građane bivših republika koje su pripade SFRJ. Oni to ne mogu raditi, ali vidimo iz ovih optužnica koje šalju da si ti i dalje uzimaju za pravo. Zato bih pozvala još jednom s ove govornice da se Srbija stavi tamo gdje joj je mjesto, da ukinu Članak 2. i 3. tog čudnovatog kljunaša ako [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] ga tako mogu nazvati u pravnom prostoru i da se okane hrvatskih branitelja zbog toga što su hrvatski branitelji časno branili RH i naše građane.
Hvala. Imate nekoliko replika, gospodin Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Petir, čestitam vam na vašoj pojedinačnoj raspravi, ali i na doba kada ste bili europarlamentarka i sve što ste napravili upravo vezano za Fond za samorazminiravanja, ali evo dobar primjer je rekao i kolega Stier u svojoj replici vezano za Fond za razminiravanje koji se bio odnosio na Južnu Ameriku. Nakon ove agresije Rusije u Ukrajini definitivno EU će imati tu glavnu ulogu obnove te velike zemlje i u toj obnovi će biti i dosta fondova, a vjerujem da će biti sredstava upravo za razminiravanje koje će uslijediti tek nakon agresije. Pošto mi imamo najviše iskustva, ali i humanitarni i gospodarski interes vezano za razminiravanje smatram da mi kao članica RH bi trebala imati i glavnu ulogu oko kreiranja kako bi taj fond trebao izgledati, što financirati i na koji način. Tako da evo vjerujem da ćete se i oko toga angažirati ili im ponuditi svoju [[Upadica: Hvala.]] analizu. Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Hvala vam kolega Bačiću, ja mislim da je to izuzetno važna tema i da smo nekako napokon uhvatili taj ritam da na vrijeme reagiramo da to nije više postfestum da nismo više u onoj fazi kao što smo bili do sada da moramo tražiti izuzeće jer ne možemo pratiti tempo već da možemo temeljem svog iskustva, znanja, inovacija, tehnologija koje smo razvili posebno u ovom segmentu o kojem danas govorimo ponuditi i rješenja. U tom smislu koliko znam vlada već poduzima određene aktivnosti i premijer Plenković osobno, a vjerujem da uz podršku i našeg privatnog sektora koji je ovdje doista reprezentativan sasvim sigurno imamo što za ponudit. Mislim da je jako važno ono što sam rekla vama u replici, da tu nekako ne smetnemo s uma da nam je BiH naša susjedna država ja sam s njihovim predstavnicima više puta razgovarala, posebno je tu zainteresiran njihov sektor šumarstva koji je apelirao da im se pomogne u pripremi nekih prekograničnih projekata kako bi u stvari i to naše iskustvo, ali i članstvo [[Upadica: Hvala.]] u EU mogli koristiti za razminiravanje BiH.
Gospođa Pocrnić Radošević.
Hvala. Poštovana kolegice Petir, hvala na svemu što ste rekli u drugom dijelu izlaganja, potpuno se slažem s vama. Vratit ću se na ovaj prvi dio na razminiranje, dolazite iz Sisačko-moslavačke županije koja je isto kao i Ličko-senjska županija jedna od najzagađenijih minama. Čuli smo da ravnateljstvo Civilne zaštite i Hrvatski centar za razminiranje rade edukacije o minskoj opasnosti jer minskoeksplozivnih sredstava još uvijek ima. Naročito je to bitno za djecu i u školama. U izvješću se spominje Švicarsko-hrvatski program gdje je napravljena baza podataka žrtava mina i njihovih obitelji kako bi im se mogla pružiti psihosocijalna, edukativna i savjetodavna pomoć jer ti ljudi su oni koji nisu izgubili živote ostali su invalidi i svakako im je potrebno pružiti svu potrebnu pomoć. Smatrate li vi da mi osim razminiravanja trebamo misliti i o posljedicama koje su te mine ostavile na naše sugrađane i pomoći im u tome da ostvare i određena prava i da im se olakšaju tegobe [[Upadica: Hvala.]] su dobili minskim … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Odgovor.
Hvala kolegice Pocrnić Radošević. Vi ste potpuno u pravu kad skrećete pažnju i na sve one elemente koje su pratili Domovinski rat i naravno razminiravanje ili nesretne slučajeve koji su se dogodili zbog toga što nije bilo saznanja gdje su mine. Mnogi ljudi su izgubili živote ili su izgubili dio tijela i to je nešto što je nenadoknadivo. Zato, a zbog situacije u kojoj se danas nalazimo da još uvijek imamo minski sumnjiva područja i očigledno će tako stanje potrajati još nekoliko godina sigurno da je edukacija važna. Ona je važna i zbog toga da se stekne osjetljivost prema obiteljima stradalih kojima izražavam sućut, prema onima koji su postali osobe sa invaliditetom iz razloga što je doista velik dio Hrvatske bio pod minama, ali i zbog toga da se tu djecu odgoji da nikad ne budu ljudi koji će posezati za oružjem, koji će napadati nevine, koji će posezati za [[Upadica: Hvala.]] tuđim teritorijem ili koji će bacati mine nekontrolirano i uništavati ljudske živote.
Gospodin Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Petir evo i ja ću vam čestitati na vašoj pojedinačnoj raspravi jer govoriti o minama, o onome što je ostalo nakon agresije na Hrvatsku nisu samo statistički podaci, tu su poginuli ljudi, tu su napravljene ogromne štete i u poljoprivredi, a o šumama da ne govorimo. Čestitat ću vam i na vašoj zasluzi kao europarlamentarki na amandmanu koji ste imali i Europa tek 2015. godine je shvatila da u Hrvatskoj postoje neka sumnjiva minska područja. I treba govoriti o tome. Treba jasan i artikulirani govor kao što je bio vaš, netko je kriv za to, ne netko, zna se tko je kriv za to što se dogodilo, tko je te mine ostavio u Hrvatskoj, zašto ih nismo mogli riješiti na način kako to se radi nakon rata koji imaju karte i sve ostalo. Prema tome, mislim da je pogođena vaša rasprava da ne govorimo samo o statistikama, o broju hektara, o broju mina, nego da govorimo o problemu koji je Hrvatsku [[Upadica: Hvala.]] koštao sigurno na možda i 50-60 milijardi kuna.
Hvala lijepo. Odgovor.
Hvala kolega Ivanoviću, da osim tih novaca koji su izdvojeni za razminiravanje tu treba dodati i sredstva koja bi uslijedila kao penali da nismo dobili ovo izuzeće i da nismo rastumačili i objasnili da Hrvatska u tom periodu nije mogla gospodariti sa svojim teritorijem i sa svojim šumama, to znači te šume su bile tu i one su apsorbirale CO2, ali mi nismo nad njima imali kontrolu kao što i danas nemamo nad još jednim djelom, dakle sve su to neki doprinosi koji, koje, ja mislim da je normalno da svako od nas daje i da pokušamo utjecati da na najbolji način zaštitimo interese RH, ali treba se podsjetiti da svega ovog ne bi bilo, niti bi taj novac trebao bit uložen, niti bi ljudi stradali da smo mi imali dobrog susjeda, nažalost to tako nije bilo.
I na kraju g. Deur.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana zastupnice, u kontekstu ovog izvješća i o vanjskopolitičkoj situaciji koju imamo s obzirom da je Hrvatska uistinu u teškim vremenima i na jedan težak način stjecala ovo iskustvo sigurno da danas bi mogli ovo što se događa u Ukrajini u jednoj teškoj situaciji, ali da je Hrvatska spremna educirati i pokazati i sudjelovati ne samo u ljudskom nego i u tehnici i u svim ovim modernim situacijama koje mogu stvarno pokazati da je Hrvatska spremna za jedan takav izazov. I još jednom želim vam zahvaliti za sve vaše vrijeme u Europarlamentu i što ste radili i ukazivali i davali amandmane, a i ukazivali i dijelili onu istinu o Domovinskom ratu i hrvatskim braniteljima gdje često smo to slušali, još jednom vam želim na tome zahvalit.
Hvala. Odgovor.
Evo hvala vam kolega Deur, mislim da vi kao hrvatski branitelj itekako imate veliko iskustvo i doprinos u stvaranju hrvatske države i možete na temelju tog iskustva također puno pomoći, posebice našim kolegama u Ukrajini, a mislim da prema svim informacijama kojima raspolažem Hrvatska je već ponudila u više navrata i svoje znanje koje ima, posebno u pogledu mirne reintegracije, nažalost ne znam koliko će sad to biti aktualno u ovom trenutku uzbuktale atmosfere i ratnog stanja, no sasvim sigurno posljedice rata će se godinama liječiti i mi posebno u ovom segmentu kad govorimo o protuminskom djelovanju i razminiravanju imamo i znanje i struku i tehnologiju i inovacije i sasvim sigurno tu možemo ponuditi pomoć. Zato je važno da u pravom trenutku u stvari prezentiramo to i na europskoj razini kako bi bili lider u tom projetku.
Hvala vam. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti, rasprava je bila o izvješćima za 2020. i '21. o protu, o provedbi plana protuminskog djelovanja i utrošenim financijskih sredstvima, znači za 2.g., '20. i '21., glasat ćemo znači kada se steknu uvjeti.