Uvažene zastupnice i zastupnici, počinjemo sa današnjim zasjedanjem. Kao što sam jučer najavio, danas ćemo prvo raspravljati o 3. Poslovno izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2008. godinu – podnositelj: Fond hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji Pozdravljam potpredsjednicu hrvatske Vlade sa svojim suradnicima. Podnositelj akta je Fond hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji na temelju članka 8. Zakona o Fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Prijedlog akta primili ste u pretince. Vlada je dostavila mišljenje. Raspravu su proveli Odbor za ratne veterane. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvažena potpredsjednica hrvatske Vlade i predsjednica upravnog odbora fonda, gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane gospođe zastupnice i poštovani gospodo zastupnici. Srdačno vas pozdravljam u ime Fonda hrvatskih branitelja, u ime Upravnoga odbora Fonda hrvatskih branitelja na čijem sam čelu kao ministrica hrvatskih branitelja, dakako prema Zakonu o Fondu hrvatskih branitelja. Ovo izvješće koje podnosim prije svega u ime članova upravnog odbora, a onda dakako u ime i onih koji upravljaju, znači Društva za upravljanje imovinom jest izvješće za prošlu godinu. Vjerujem da svi vi koji ste ga proučili možete vrlo jasno vidjeti da smo poslovali dobro kao dobri domaćini, to je prije svega važno zbog činjenice da se eto, oko fonda pa oko branitelja uvijek raspredaju neke priče koje često nažalost nemaju nikakve veze sa stvarnošću i to se događa nažalost katkada i u politikanske svrhe. Međutim izvješće koje smo podnijeli, kao što vjerujem vidite ili ćete vidjeti je dobro. govori o dobrom poslovanju upravnoga odbora fonda i Društva za upravljanje imovinom, ali isto tako govori o tome da smo u protekloj godini, 2008., povukli nekoliko poteza, prije svega u zaštiti udjela i vrijednosti udjela hrvatskih branitelja, ali i u zaštiti branitelja ukupno kad se govori o samoj imovini fonda i kad se govori o mogućnosti da se na bilo koji način fond, imovina fonda ili bilo što je vezano s fondom zloupotrijebi. Dakle, u protekloj godini mi smo donijeli i izmjene zakona, odnosno dopune zakona, ali isto tako i izmjene i dopune Statuta Fonda hrvatskih branitelja. Na to ću vrlo kratko upozoriti i podsjetiti, dakako izmjene zakona prošle su kroz Hrvatski parlament. Vi ste o tome raspravljali i vi ste to odobrili. Naime, dopunom Zakona o Fondu hrvatskih branitelja u prošloj godini unesena je odredba koja onemogućuje da imovina fonda bude predmet zaloga i ovrhe. Isto tako, utvrđeno je da imovina fonda ne može biti predmet stečene mase. To su vrlo značajne izmjene. Također su regulirane kreditne aktivnosti društva za upravljanje fondom, tzv. repo poslovi, a isto tako izmijenjen je i kao što sam rekla i Statut Fonda hrvatskih branitelja. Naime, u onom dijelu i mislim da je to jedna od najvažnijih izmjena, ali jedna od najvažnijih vrijednosti samoga zakona, ali i statuta, a to je da se isplata udjela može izvršiti samo na račun člana fonda, dakle hrvatskoga branitelja ili člana njegove obitelji ili članova njihovih obitelji nakon smrti hrvatskih branitelja. Na taj način, evo tim izmjenama mi smo izbjegli ono čemu smo nažalost bili svjedoci u nekim prošlim vremenima, a to je tzv. torbarenje, dakle zlouporaba imovine hrvatskih branitelja u korist drugih koji najčešće niti su vidjeli obrane Hrvatske, niti su u njoj sudjelovali. Dapače, vrlo često radilo se o ljudima potpuno drugačijega kova. To je bila po mom, evo i osobnom sudu kao predsjednice upravnoga odbora, ali i kao ministrice hrvatskih branitelja jedna od najvažnijih odluka u protekloj godini vezano za Fond hrvatskih branitelja. Također smo propisali dan kad će se, odnosno koji će se uzimati za određivanje cijene za obračun udjela prilikom isplate, to je 60. dan od podnošenja zahtjeva za prodaju udjela fonda. Isto tako, utvrđen je i status članova fonda nakon iskupa udjela. Ja podsjećam da hrvatskih branitelji koji su iskupili svoje udjele i dalje ostaju članovi fonda i to je evo, jedna činjenica na temelju dogovora, na temelju brojnih rasprava, prije svega sa udrugama hrvatskih branitelja na državnoj razini u dogovoru s kojima mi i dakako radimo sve ono što je bitno kao potezi upravnoga odbora i Društva za upravljanje imovinom. Prošle godine, 12. travnja počeo je iskup udjela, na to podsjećam i evo, od tada teče polako taj iskup, međutim ono što mogu sa zadovoljstvom reći i o čemu vas mogu izvijestiti, hrvatski branitelji uistinu razumiju svaki trenutak u kojem se nalazimo, znači nije bilo onoga što su neki predviđali, dakako sa željom, nažalost sa željom da se Fond hrvatskih branitelja ugasi, znači nije bilo stampeda, nije bilo urušavanja Fonda hrvatskih branitelja jer su oni shvatili koje su vrijednosti fonda. Prije svega zbog činjenice da fond kroz isplatu dividende omogućuje stipendije djeci hrvatskih branitelja, ali da i kroz evo, isplati dividende imamo i Zakladu hrvatskih branitelja koja pomaže onima koji su najugroženiji, dakle koji žive u osobito teškim prilikama. Prošle godine mi smo se odlučili kao što znate i za prodaju 700 tisuća dionica INA-e na javno objavljenoj ponudi MOL-a za koju je fond dobio milijardu 960 milijuna kuna. Oko toga je bilo isto tako, dakako poslije te naše odluke jer su dionice prodane kao što znate za po 2800 kuna u tom trenutku kad smo odlučili za prodaju. Bilo je različitih spekulacija. Bilo je nažalost i pokušaja katastrofalnih dezinformacija javnosti. Međutim, hrvatski branitelji su i to prepoznali i nisu nasjeli na dezinformacije onih koji su ponovo i u tom trenutku željeli svojim postupcima urušiti, zapravo potpuno srušiti i uništiti fond. Da smo ispravno postupili pokazuje činjenica da smo sačuvali vrijednost udjela fonda, znači udjela hrvatskih branitelja u fondu i evo oni na današnji dan iznose odnosno vrijednost udjela iznosi 631 kunu i 3 lipe. Da se nismo odlučili na prodaju s obzirom na činjenicu da je vrijednost dionice padala vjerojatno bismo vrijednost udjela smanjili barem odnosno najmanje bolje rečeno dvostruko računajući sa vrijednosti dionica u ovom trenutku. Danas ili evo na današnji dan makar ovo izvješće podnosimo za proteklu godinu ali dobro je da imate informaciju i o vrijednosti imovine fonda na današnji dan. To je 2 milijarde 304 milijuna 874 tisuće 825 kuna i 10 lipa. To je vrijednost fonda sada. Znači, unatoč činjenice da su počele prošle godine isplate, znači iskupi i činjenice da smo mi tijekom 2008. isplatili više od milijardu kuna na ime hrvatskih branitelja koji su udjeličari u fondu ili članova njihovih obitelji koji su na to imali pravo. Neću više ići u detalje naprosto zbog toga što imate opširno izvješće pred sobom. Ja ću samo spomenuti ono o čemu sam već malo prije govorila a to je ta ukupna vrijednost fonda osim imovine koju imamo, osim činjenice da to pripada hrvatskim braniteljima, osim činjenice da su oni već iskupili više od milijardu kuna jest fond za stipendiranje djece hrvatskih branitelja i zaklada. Evo za vas informacija, mislim da je dobro da to evo svi znamo. Mi smo samo u ovoj godini akademskoj odnosno školskoj godini isplatili odnosno odobrili 10 tisuća 255 stipendija za djecu hrvatskih branitelja. Ukupno do sada, znači počeli smo u akademskoj odnosno u školskoj godini 2006., 2007. sa 2 tisuće 972 stipendije, tada isplatili 9 milijuna kuna za to, nešto više, 2007., 2008. 7 tisuća 45 stipendija, isplatili gotovo 42 milijuna na ime stipendija a evo u akademskoj godini odnosno školskoj godini 2008./2009. 10 tisuća 255 stipendija za koje će biti isplaćeno gotovo 62 milijuna kuna. To je dio jedne trećine dobiti fonda hrvatskih branitelja. Naime, jedna trećina se kao što znate isplaćuje udjeličarima, jedna trećina se reinvestira a jedna trećina se raspoređuje jedan dio u fond za stipendiranje a jedan dio u zakladu. Ukupno od akademske i školske godine 2006./2007. do danas mi smo odobrili 20 tisuća 272 stipendije djeci hrvatskih branitelja zahvaljujući imovini fonda i dobiti fonda hrvatskih branitelja. To je prema našoj ocjeni uistinu najveća vrijednost jer kada vam kažem da evo iza ove stipendije do sada isplaćeno odnosno uloženo 112 milijuna 493 tisuće i 600, 493 i 600 tisuća kuna. Dakle, to je bez sumnje iznimno velika vrijednost. Reći ću vam sigurno podatak koji će vas obradovati. Većina djece koja je dobila stipendiju u srednjoj školi, djece hrvatskih branitelja upisala se na fakultete a od onih koji su se upisali na fakultete više od 63% su izvrsni studenti, dakle oni će prije svega u roku završiti, završit će i drugi i mislim da je uistinu najveća vrijednost u tome što ulažemo u znanje, što ulažemo u djecu, ulažemo u budućnost i sigurna sam da su to budući menađeri, budući poslovni ljudi, gospodarstvenici, liječnici, profesori ali vjerujem i zastupnici u Hrvatskom saboru i da će ta djeca u budućnosti voditi Hrvatsku što je naš i glavni cilj i zato svi ovi napori, i znamo da i svi vi ovdje to iz sve snage podupirete. I na kraju, dame i gospodo budući da sam spomenula da se jedna trećina fonda raspoređuje tako da jedan dio ide u fond za stipendiranje, jedan u zakladu evo i podatak budući da se radi ovdje isključivo dakle o imovini fonda da je krajem prosinca 2008., znači govorim o izvještajnom razdoblju, točnije 31. prosinca 2008. obavljena isplata u ukupnom iznosu od 26 milijuna 436 tisuća 677 kuna, dakle iz zaklade hrvatskim braniteljima u čijim se obiteljima pojavila teška bolest ili su sami teško oboljeli ili žive u osobito teškim uvjetima a zaklada je na kraju 2008. godine imala oko 40 milijuna kuna sredstava za ostvarivanje svrhe zaklade. Dakle, zaključno. Gospođe i gospodo zastupnici, Fond hrvatskih branitelja prema našoj ocjeni, dakle Upravnoga odbora fonda ali isto tako Društva za upravljanje imovinom posluje uredno, posluje evo kao dobar gospodar, dobar domaćin skrbeći se o imovini koja pripada hrvatskim braniteljima. Podsjetit ću za one koji možda ne znaju, ne među vama nego u javnosti, da je fond nastao na taj način da je Vlada unijela 7% dionica INA-e i 7% dionica HT-a kao imovinu Fonda hrvatskih branitelja. Zaključno, većinu u Upravnom odboru fonda čine branitelji odnosno predstavnici obitelji hrvatskih branitelja. Dakle, bez njihove privole ne može se provesti niti jedna odluka pa se onda može reći da upravo hrvatski branitelji upravljaju fondom jer uz četiri predstavnika branitelja odnosno njihovih obitelji tu su još predstavnik Ministarstva gospodarstva, naravno ministar odnosno ministrica prema odredbama zakona i predstavnik Hrvatskoga sabora odnosno Odbora za ratne veterane. Nitko od nas koji radimo u Upravnom odboru fonda koji mora moram reći dosta raditi, donositi katkada uistinu teške odluke, nitko od nas nikada za taj rad nije dobio niti jednu lipu i mislim da je to logično i da je to jedini način na koji mi možemo raditi. To sam rekla zbog toga što i oko toga se katkada pronose neke glasine da tu netko dobiva neki novac za taj posao, ne, dakle mi svi radimo to volonterski i naravno da nam je to svima čast. Hvala vam lijepa i predlažem da Hrvatski sabor podupre ovo izvješće.
Zahvaljujem. Imamo jedan ispravak netočnog navoda. Uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospođa Kosor je u svom izlaganju rekla da su u jednom trenutku prilikom privatizacije, drugog dijela privatizacije INA-e, neki nisu pozdravili odluku da fond proda dionice INA-e zbog toga što su željeli da se taj fond ruši. Ja ispravljam, to je netočan navod pogotovo zato što sam ja pratio medije. Tu su većinom mali dioničari INA-e to govorili zbog toga što nisu bili zadovoljni sa cijenom koja je tada bila 2800 kuna i vjerovali su da se u jednom fer nadmetanju na tržištu za dionicu INA-e može dobiti veći iznos i time da su oštećeni i mali dioničari, ali i branitelji. Da se možda moglo 200, 300 kuna više dobiti za dionicu i to je bio jedini razlog. Sigurno da mali dioničari nisu priželjkivali da dionica INA-e padne pa da i oni onda izgube. To su bili ljudi koji su prigovarali, a oni su prigovarali zbog toga što su smatrali da je upravni odbor, ne Fond branitelja i branitelji, nego upravni odbor usmjerio privatizaciju INA-e kako je ona završila.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Koliko vidim ne. Onda otvaram raspravu. Prvo su na redu klubovi. U ime kluba HDZ-a uvaženi zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana potpredsjednice hrvatske Vlade i naša ministrice. Kolegice i kolege. Pred nama je Poslovno izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2008. godinu. Klub Hrvatske demokratske zajednice prihvaća i ocjenjuje ga izuzetno pozitivnim te izražava zadovoljstvo činjenicom da nije ispunjena zakonska pretpostavka o obaveznoj likvidaciji Fonda koja je prijetila ovom Fondu. Uspješnim poslovanjem koje se očituje u ostvarenju dobiti iz poslovanja od milijardu i 420 milijuna i 104 tisuće kuna i od toga je 169 milijuna 444 tisuće kuna odnosi se na dividendu HT-a za 2007. godinu koja je isplaćena Fondu 2008. godine. Drugi dio je dividenda od INA-e u iznosu od 10 milijuna i 500 tisuća kuna. Treći dio su prihodi od kamata u iznosu od 35 milijuna 837 tisuća kuna, dok je iznos od milijardu i 217 tisuća 416 kuna ostvaren kao dobit od prodaje dionica INA-e. Ovi prihodi umanjeni su za rashode u ukupnom iznosu od 13 milijuna 93 tisuće kuna što je naknada za upravljanje. To je trošak kamata po … [[Govornik se ne razumije.]] ugovorima. Sve ovo ostvareno omogućava rješavanje socijalnih, humanitarnih, razvojnih potreba hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji kroz rad Zaklade hrvatskih branitelja i Fonda za stipendiranje hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata te djece hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. Sve ovo ne bi bilo tako da nije spriječen pokušaj koji je visio nad ovim Fondom, da se on likvidira, da torbari kupe dionice i određene zakonske izmjene koje su donesene su bile na pravom tragu i spriječile su ono što se htjelo učiniti. Vidim i danas da se neki prepoznaju u ovim ispravcima netočnih navoda tj. reakcijama na izlaganje potpredsjednice. Vjerojatno su učestvovali u tom pokušaju jer ovaj Fond zasigurno ostvaruje ono što nije nijedan do sada. Ovaj Fond stvarno opskrbljuje sve one koji su potrebiti, ovaj Fond zasigurno daje mogućnost djeci hrvatskih branitelja da završe fakultete, da budu oni koji će i dalje u Hrvatskoj domovini brinuti i skrbiti o njoj. Da bi to sve bilo tako, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji donesen je radi usklađenja s pravnom stečevinom Europske unije te povodom prijedloga Radne skupine sastavljen je od strane Upravnog odbora Fonda koji su sačinjavali predstavnici hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata, HANFA-e, Društva za upravljanje fondom, Erste Investa i Ministarstva obitelji i međugeneracijske solidarnosti. Dopunom zakona donesena je odredba koja onemogućava da imovina ovog Fonda bude predmet zaloga ili ovrhe. Isto tako utvrđeno je da imovina Fonda ne može biti predmet stečajne mase. Te odredbe koje su donesene zasigurno su spriječile one pokušaje torbara da kupe na crno dionice i da poslije njima upravljaju, da zarade na njima kao što su htjeli. I to je bilo ono što je bilo prijepor kod svih onih koji su se suprotstavljali takvom radu Fonda, suprotstavljali se izmjenama zakona i ovakvim načinom upravljanja koji je bio. Rečenim odredbama osigurava se dnevna novčana likvidnost Fonda kako bi se mogao isplatiti dio članova koji žele iskupiti svoje udjele. Najvažnije izmjene i dopune Statuta Fonda učinjene su. Isplata udjela se može izvršiti samo na račun člana Fonda kao što je to već rečeno i tom odredbom je najviše spriječena zloupotreba tako da torbari nisu mogli te udjele koje su eventualno kupili na crno unovčiti. Propisuje se dan koji će uzimati za određivanje cijene za obračun udjela prilikom isplate. To je 60. dan od dana podnošenja zahtjeva za prodaju udjela Fonda. Utvrđen je status članova Fonda nakon iskupa udjela. Naime, i nakon iskupa udjela vlasnici ostaju članovi Fonda. Ostaju članovi kako bi, njihova djeca nisu kriva što možda nisu oni stvorili nekakva bogatstva, možda nisu građani koji mogu privrjediti za njihov, tako da ne bi bilo u daljnjoj privatizaciji moguće njih izostaviti iz udjela koji im pripadaju. Utvrđeno je znači da ostaju članovi i dalje, bez obzira što su svoje udjele iskupili. Ukupno je u 2008. godini održano 14 sjednica Upravnog odbora Fonda iz Domovinskog rata. Kao što znate, kao što ste čuli, većinu u Upravnom odboru čine hrvatski branitelji, njih četiri i ja sam valjda peti. Uz to, potpredsjednica Vlade je po dužnosti i predsjednica Upravnog odbora i mislim da sve u tom Fondu je pod dobrim okom i nadzorom, a ujedno mogu reći da sve je vidljivo kroz bilten koji se izdaje, koji se objavljuje u dvije tiskovine, znači u Večernjaku i u Jutarnjem, da se nalaz revizije također objavljuje, da je nezavisna revizorska kuća angažirana za nadzor. Sve su to momenti koji pravno gledano zadovoljavaju potrebe i kontrole i svega onoga što je potrebito i tako fond. Izdavanje informativnoga prospekta fonda za 2007. također je jednoglasno i poslovno izvješće o radu fonda jednoglasno usvojeno. Nalaže odluke i zaključke Upravnog odbora fonda za 2008. godinu o početku i 12. travnja je počela početak iskupa udjela, organizirana je isplata dividendi članova fonda za 2005., šestu i sedmu putem financijske agencije FINA-e, te mogućnost podnošenja zahtjeva za prodaju udjela također putem FINA-e i Erste banke. Od 1. listopada 2008. godine Upravni odbor fonda daje suglasnost društvu za upravljanje fondom o prodaji 700000 dionica INA-e i za to se dobiva milijarda i 960 milijuna kuna. 17. listopada 2008. godine prihvaća se izvješće društva za upravljanje imovinom fonda u vrijednosti neto imovine fonda. Šest mjeseci nakon mogućnosti raspolaganja članova fonda udjelima kojima je Upravni odbor Fonda hrvatskih branitelja utvrdio da nisu ispunjeni uvjeti za obaveznu likvidaciju fonda, te o tome izvijestili Vladu Republike Hrvatske. Znači, 6 mjeseci je prošlo. Nije preko 50% prodano i fond je ostao. Da je to učinjeno zasigurno ne bi imali ovog fonda, zasigurno ne bi imali ovih mogućnosti koje sada koriste svi hrvatski branitelji koji ispunjavaju uvjete u onoj socijalnoj, humanoj i ostaloj kategoriji, razvojnoj kategoriji koji koriste i zakladu, ali i fond za stipendiranje. Trenutna vrijednost Fonda hrvatskih branitelja je kao što ste čuli 2 milijarde 304 milijuna 674 tisuće 825 kuna i 10 lipa. Trenutna vrijednost udjela također je jasna i vidljiva i ona se objavljuje dnevno, se promjene sve vide na Erste Investu i ona je 631 kunu. Do sada je u fondu iskupljeno nešto oko 30 i nešto posto i mislim da on dalje stabilno funkcionira i da nema nikakvih mogućih daljnjih havarija koje bi mogle ugroziti rad ovog fonda. Po svim procjenama ekonomskih stručnjaka, bankarskih stručnjaka ovo je najbolji fond u Republici Hrvatskoj, najbogatiji fond i najstabilniji fond. To je ono bitno što treba naglasiti i reći jer stvarno od ni jednoga čovjeka koji se bavi ovakvim vidom poslovanja nisam čuo da, samo pohvale i samo dobre riječi koje govore o tome da ovaj fond ima perspektivu, budućnost i da zasigurno će još dugo vremena opskrbljivati sve one potrebite. Neto imovina fonda u odnosu na 31.12.2007. smanjena je za 43,33% što je najvećim dijelom uzrokovano padom cijene dionica HT-a i iskupom udjela od strane članova fonda. Za iskup udjela potrošeno je milijardu i 20 tisuća 196 kuna. Ukupno smanjena vrijednost fonda za 2008. godinu iznosi milijardu 835 tisuća 866 što je, kako smo već i rekli posljedica isplate članova fonda i pada vrijednosti dionica HT-a i isplata dviju trećina dobiti za 2007. godinu. Upravljanje Erste Investu je naplaćeno u nivou kao što je to i licitirano od 0,238% odnosno iznos od 7 milijuna 985 tisuća. Iz te naknade plaća se depozitna banka dok društvu za upravljanje ostaje neto naknada od 0,193%. Sljedeći dio rashoda je kamata po repo poslovima u iznosu od 5 milijuna i 108 tisuća. Sukladno zakonskim odredbama uz prethodnu suglasnost Vlade Republike Hrvatske dio dobiti fonda za 2008. godinu u iznosu od 66 milijuna isplaćen je kao predujam Fondu za stipendiranje hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata, a ostatak dobiti Upravni odbor Fonda hrvatskih branitelja će naknadno donijeti odluku. Ono što se može izdvojiti u iznosu koji je Fond hrvatskih branitelja dobio na ime dividendi od HT-a i INA-e u tijeku 2008. godine pored toga je važno napomenuti da je društvo za upravljanje fondom Erste Invest 10. ožujka 2008. godine krenulo sa objavom vrijednosti udjela. Kao što ste čuli sve ovo ima za cilj održavanje likvidnosti, sigurnosti poslovanja fonda kroz ulaganja i depozite banaka i obrnute repo poslove, trezorske zapise, te Fonda za stipendiranje hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i dalje će stipendirati kao što smo i čuli prije. Sveukupno je 20 tisuća 272 stipendije dato hrvatskim, djeci hrvatskih branitelja i samim hrvatskim braniteljima. Tako je za srednje škole 6805 zahtjeva odobreno, za fakultete 3433, za postdiplomski studij 17. To je za prošlu 2008. godinu, a ukupno je 20272 stipendije u cijelom proteklom razdoblju što iznosi 112 milijuna 493 i 600 kuna. Mislim da jasno i … [[Govornik se ne razumije.]] iz ovoga izvješća možemo vidjeti koliko je pozitivno i koliko je dobro da se ovakav način funkcioniranja podržao, da svi oni koji su bili protiv i koji su sumnjali su zapravo pogriješili, da kroz ovu zakladnu svrhu se osiguravaju dodatno još oni koji su u socijalno teškom stanju, koje su zadesile neke nepogode. Zakladna svrha također je opskrbila 17604 zahtjeva hrvatskih branitelja od čega je zasigurno puno njih se izvuklo iz kriznih situacija, iz požara, iz neimaštine, iz svega onoga što prati naše branitelje. Stoga možemo sa zadovoljstvom reći da i klub Hrvatske demokratske zajednice sa zadovoljstvom može konstatirati da je ovaj fond jedna najbolja varijanta koja se mogla dogoditi hrvatskim braniteljima, da on zasigurno stabilno funkcionira i posluje i da i dalje će nastaviti sa ovakovim radom, da će zasigurno još puno onih koji su potrebiti za školovanjem i stipendiranjem kao i onih koji su u socijalnoj kategoriji potrebiti za zbrinjavanjem opskrbiti i da će i dalje funkcionirati besprijekorno sa dobiti kao što je to vidljivo, da će se popraviti stanje dionica HT-a zasigurno ne sumnjamo, a i mogućnosti daljnjega unošenja udjela hrvatskih tvrtki je također otvorena opcija. Stoga klub Hrvatske demokratske zajednice pozdravlja ovo poslovno izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja. Apsolutno smo zadovoljni šnjime i želimo puno uspjeha u budućnosti, a i svim korisnicima da im bude i dalje na korist.
Zahvaljujem. Imamo ispravak, jedan ispravak netočnog navoda. Uvaženi zastupnik Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodin Đakić je u svojem izlaganju u ime kluba rekao da ovi koji su ispravljali netočni navod gospođe Kosor su se prepoznali kao neki koji su htjeli nešto zaraditi na fondu itd. Ja pošto sam jedini dao ispravak netočnog navoda, vjerojatno se odnosi na mene. Ja ništa nisam htio zaraditi na fondu. I s druge strane, nisam prepoznao ništa drugo, gospodine Đakiću, osim toga da ste vi svojom odlukom o prodaju dionice INA-e na početku procesa usmjerili cijelu privatizaciju INA-e kako je ona na kraju završila i vjerojatno hrvatske branitelje oštetili po dionici 200, 300 kuna, što su oni mogli dobiti više, a kada uzmemo cijelu sumu dionica koje je fond imao iz INA-e, radi se o dvjestotinjak milijuna kuna. Znači, to je jedino što sam ja prepoznao, što sam rekao da se išlo na način da se pozvao još jedan ponuditelj, možda bi i vrlo vjerojatno bi dionica INA-e bila puno veća nego po onoj cijeni po kojoj ste je vi prodali. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime predstavnika predlagatelja, uvažena gospođa Jadranka Kosor, potpredsjednica hrvatske Vlade i predsjednica upravnog odbora fonda. Izvolite.
Hvala lijepa. Dame i gospodo, gospodine potpredsjedniče, da u daljnjoj raspravi ne bi bilo više zabune oko ovoga o čemu uporno pokušava sugerirati zastupnik Maras, ja ću reći samo podatke, dakle ništa neću interpretirati, reći ću podatke. Mi smo dionice INA-e prodali prema procjeni Društva za upravljanje imovinom, ali i mnogih drugih stručnjaka u tom trenutku prema cijeni koja je bila ponuđena, znači 2800 kuna. Zašto? Zato što smo bili odgovorni prema imovini hrvatskih branitelja. Gospodine Maras, prodali smo po 2800 kuna, danas je na današnji dan vrijednost tih dionica 1510 kuna. Dakle, da to nismo učinili, mi bismo smanjili imovinu Fonda hrvatskih branitelja za više od milijardu kuna i vrijednost udjela danas ne bi bila 631 kunu, nego bi bila manje od 420 kuna. Dakle, zaštitili smo imovinu hrvatskih branitelja, sviđalo se to vama ili ne.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Moram ispraviti netočan navod potpredsjednice Vlade. U tom trenutku kada ste vi prodavali dionice INA-e, ona je bila ponuđena kao takva i nitko ne govori da nakon da se privatizacija provela na način da je bilo dva ponuditelja u postupku. Da se slučajno odluka upravnog odbora fonda nije poklopila sa najavom premijera Vlade o zamjeni dionica sa MOL-om i da je onda destimulirano bilo uopće da netko drugi uđe u postupak ponude, da ste išli na transparentan način, dionica INA-e bi vrijedila više od 2800, vrijedila bi možda i preko 3000 kuna i na taj način niste povećali, nego upravo suprotno, smanjili ste udio i vrijednost fonda i na taj način do 200-300 milijuna kuna oštetili hrvatske branitelje.
Zahvaljujem. Ja bih molio da se držimo točno ispravka netočnog navoda. Ovo nije bio u potpunosti ispravak netočnog navoda. Idemo dalje sa raspravom. U ime kluba SDP-a uvaženi zastupnik Ivica Pančić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući Hrvatskog sabora, gospođo ministrice, državni tajniče, dame i gospodo. Ovo Izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji je primjer, ako izuzmemo ove dvojbe oko prodaje dionica INA-e kako stvari koje se zasnivaju na profesionalizmu i stručnosti uz funkcionirajući kontrolni mehanizam uspješno mogu djelovati. Sjetimo se devedesetih i Domovinskog fonda koji je neslavno propao upravo zbog toga što je bio ustrojen kako samoposluga za politički podobne tajkune. Osjećaj nepravde među stradalničkom populacijom dodatno je pojačan i nejasnim kriterijima podjele tzv. prognaničkih dionica koje su akteri privatizacije mogli zamjenjivati na principu bezvrijedno za vrijedno. Upravo zbog takvih loših iskustava sa dioničarstvom na hrvatski način, branitelji su sa skepsom dočekali osnivanje ovoga novog braniteljskog fonda. Kritike koje su se nedavno mogle čuti o načinu ustrojavanja nadzornog tijela fonda te sumnje u ispravno navođenje ukupne vrijednosti imovine fonda, dijelom su vjerojatno rezultat upravo takvog nepovjerenja rođenog u devedesetim godinama i sveukupnog funkcioniranja državnih institucija, posebno unazad 5-6 godina. I zbog toga, kada se donosio prvotni Zakon o fondu 2003. godine jedna od bitnih i ključnih stvari koja se željela postići bila je vratiti povjerenje hrvatskih branitelja i u ovakve institucije. Kada pratimo suđenja čelnim ljudima Fonda za privatizaciju ili provođenje postupaka javnih nabava u hrvatskim ministarstvima i državnim poduzećima, može se postaviti logično pitanje. Kako to da je transparentnost moguće bilo ostvariti unutar braniteljskog fonda, a u svim ostalim slučajevima završavalo se ili završava u korupciji i kriminalu. Možda je rješenje da umjesto što se prigodničarski prisjetimo branitelja ili sustavom socijalne skrbi guramo van svijeta zaposlenja da u nadzorne odbore hrvatskih državnih poduzeća postavimo hrvatske branitelje koji posjeduju stručnu spremu i znanje. Uvjeren sam da njima ne bi bilo svejedno kako se raspolaže sa hrvatskom imovinom, kao što je potpuno svejedno većini članova hrvatske Vlade. Da bi stvari dobro funkcionirale, potrebna je prije svega politička volja. Na ovome projektu ustrojavanja Fonda za branitelje, kao i Braniteljske zaklade i Fonda za stipendiranje, čini mi se barem za sada, politička volja je postignuta. Vjerujem da oni koji upravljaju imovinom hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji su duboko svjesni odgovornosti koju imaju. Koristim ovu prigodu i da javno odam priznanje braniteljskim predstavnicima u upravnom odboru fonda koji su predano radili na njegovom ustrojavanju od 2003. godine i to Tomislavu Merčepu iz Udruge hrvatskih dragovoljaca Domovinskog rata, Ivanu Posiloviću iz Udruge narodne zaštite, Đuri Dečaku iz Udruge dragovoljaca i veterana Domovinskog rata i posebno Peri Lovriću iz Udruge hrvatskih branitelja dragovoljaca Domovinskoga rata koji je dao možda i najveći doprinos u radu fonda. Naravno, ovom prigodom kada na saborskim klupama imamo poslovno izvješće, treba ponoviti neke stvari koje bi, da su usvojene znatnim dijelom i to naravno pozitivno utjecale na ovo izvješće. O tome smo ispred SDP-a ovdje u Hrvatskom saboru ne jednom govorili. Pod broj jedan mislim na iznos dividende privatiziranih poduzeća koji u cijelosti nije uplaćen u fond jer je Vlada bila stajališta da taj iznos pripada njoj. Radi se o nekoliko stotina milijuna kuna. I drugo, čini mi se ključno, izrada kriterija za podjelu dionica, odnosno udjela. O brojci od skoro 500 tisuća branitelja najbolje je niti ne govoriti. Smatramo je, najblaže rečeno nerealnom iz političkih razloga donijetom. Upravo zbog toga, u kriterijima za podjelu dionica isključivo ili daleko više smatrali smo, trebalo je honorirati ulogu hrvatskih branitelja koji su sa puškom u ruci sudjelovali u obrani zemlje. Nažalost, takvo logičko razmišljanje nije prihvaćeno, prevladali sudsko politički razlozi. Bili smo svjedoci brojnih primjera gdje je administrativno osoblje imalo veći broj udjela od branitelja koji su niz godina proveli na bojištu. Sve su to bile stvari koje su pratile ustrojavanje fonda i koje su stvarale određena nezadovoljstva unutar braniteljskih redova. Koristim ovu prigodu iako nisam namjeravao da odbacim sve insinuacije koje su se mogle čuti iz redova Vlade a i danas su ponovljene da iza nezadovoljstva pojedinih braniteljskih udruga stoje određene političke opcije pri čemu se mislilo i na SDP, a razlog je jednostavan. Fond hrvatskih branitelja je i naš projekat i u našem je interesu da uspješno funkcionira. I sve što se događa oko i zbog toga vrlo suzdržano smo pratili sve što se događalo oko burzi i sve što se događalo oko fonda. Nikada nismo i nećemo podgrijavati lažne nade o brzom bogaćenju ili rješavanju svih problema hrvatskih branitelja putem fonda ili pozivati na prodaju udjela jer fond ima svoj značaj i treba ga zadržati. Na društvu za upravljanje fondom je da i u ovom nepovoljnom razdoblju za financijska ulaganja uspio održati stabilnost fonda. Uvažavanje načela sigurnosti i maksimalnog smanjenja rizika u ovim okolnostima smatramo optimalna je strategija. Još jednom naglašavam da treba izbjeći svaku pomisao da u slučaju dodatne krize fond bude samoposluga za državu o čemu smo mogli čitati prije nekoliko mjeseci. Prema ovom izvješću a to je ustvari ono što je ključno oko 40% sredstava je tijekom 2008. godine nakon što je istekao zakonski rok zabrane raspolaganja povučeno je iz fonda. U fondu je ostalo krajem 2008. još 2,4 milijarde kuna ili 4,2 milijuna udjela što među ostalim svjedoči da je stupanj povjerenja u fond i dalje visok. Pretpostavljamo da u ovih nekoliko mjeseci nije bilo nekog većeg povlačenja udjela iz sredstava. Kako sada stvari stoje iako gospodarska kriza pravo nije ni započela veći dio branitelja će i dalje zadržati svoje udjele u fondu. To je isključivo njihova odluka i stoga je dobro da se ne ide sa prevelikim savjetima što učiniti sa udjelima, prodati ih ili zadržati jer branitelji najbolje znaju što će sa njima. Moramo biti svjesni da su godine kada smo trošili ne pitajući odakle je to i hoće li stići vrijeme naplate o čemu sam osobno ne jednom upozoravao sada iza nas. Privatizirali smo i HT i INA-u. Prema zakonu u ovaj fond bi ste trebale slijevati dionice ostalih privatiziranih državnih poduzeća. Međutim, ono što je preostalo HEP, Hrvatske šume, Hrvatske vode i slično su nešto čega se olako ne smijemo odreći jer u protivnom nećemo biti vlasnici više ničega u državi. A u ovim kriznim okolnostima pitanje je da li bi mogli išta i prodati po iole povoljnoj cijeni. Zbog toga treba već početi razmišljati o pronalasku stabilnijih izvora financiranja što u ovome trenutku jamči fond i to prije svega zaklade hrvatskih branitelja i fonda za stipendiranje hrvatskih branitelja jer veliki dio potreba hrvatskih branitelja može se zadovoljiti izvan ministarstva i drugih državnih tijela kroz institucije kojima će branitelji sami upravljati. Ključno je ako želimo stabilnu, jaku i prosperitetnu državu a složit ćemo se da želimo onda se moramo početi odgovorno ponašati prema sredstvima hrvatskih poreznih obveznika što do sada nije bio slučaj. Onoliko koliko ćemo moći zaraditi toliko ćemo moći potrošiti. U jednom racionalnom ponašanju prema hrvatskoj imovini lakše ćemo uvesti više reda i pravičnosti i u hrvatsko društvo a tada će lakše biti rješavati i postojeće probleme hrvatskih branitelja. U svakom slučaju klub SDP-a prihvaća ovo Izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2008. godinu a više o sveukupnoj politici prema hrvatskim braniteljima reći ćemo u narednoj točki. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo četiri ispravka netočnih navoda. Prvi je uvaženi zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dopustite mi da iako ne postoji institut ispravke zlonamjernog navoda da ja ispravim i zlonamjerni i netočni navod kolege Pančića kad je kazao da je Vladi sasvim svejedno kako se gospodari sa tim fondom. To je doista strašno, to doista ne opravdava nikakva kampanja u kojoj se on nalazi, nikakav prijezir ni prema ministarstvu, ni ministrici, ni Vladi a bogme niti osobna netrpeljivost. Dakle, ova Vlada stalno naglašava da ulazak Hrvatske, obrana Hrvatske, ulazak Hrvatske u europske integracije, u NATO počiva i leži na braniteljskoj populaciji i zahvaljujući braniteljima. Prema tome, dakle od početka stvaranja ove države ova Vlada priznaje braniteljima ono što su oni postigli i dakako da vodi brigu i dakako da na određeni način nastoji najbolje moguće gospodariti i pomoći kako gospodariti sa sredstvima branitelja i fondovima koji su vezani za njih. Prema tome, ja vjerujem da nijedna Vlada do sada se nije ponašala tako, evo čak ni vaša da joj je bilo svejedno što će biti s braniteljima. Prema tome, doista odbacujem ove navode i držim ih netočnim.
Zahvaljujem. Bez dobacivanja iz klupe. Imamo i razne institute koje možemo koristiti uz Poslovnik. Imamo drugi ispravak netočnog navoda. Uvaženi zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Ispravit ću netočan navod gospodina Pančića gdje je naveo da osim ovoga rada fonda sva druga ministarstva su u korupciji debeloj i da sva druga ministarstva kupuse kako god tko zna. To je apsolutno netočno. To je obična laž i obmana, demagogija. Izvješće Državne revizije je 80% ministarstva zaključilo da su radili u duhu zakona za razliku od vas kad ste vi bili ministar u vašem ministarstvu gdje ste trebali zasigurno snositi sankcije za nečasne radnje koje ste obavljali. I još jedan netočan navod koji se odnosi da su trebali dobiti dionice samo oni koji su puškom branili. Baš to, baš je pravilnik rekao da smo podijelili na borbeni i neborbeni sektor i bodovali vremena u kojima su hrvatski branitelji bili i tako su i ostvarili svoja prava kroz ovaj fond. Nemate pojma o tome da je sačinjen pravilnik za borbeni i neborbeni sektor.
Zahvaljujem. Idemo dalje, ispravci netočnih navoda. Uvažena zastupnica Božica Šolić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče. Evo, zastupnik Pančić rekao je, veli: „Branitelji su sa skepsom dočekali formiranje fonda branitelja.“ Pa ja se slažem da je bilo to tako a točno je da je upravo Zakon o fondu branitelja bio donesen za vrijeme vašeg ministrovanja za branitelje. I naravno da ste vi kad ste bili ministar ukinuli sva prava braniteljima, omalovažili ih i jednostavno izbacivali ih iz hrvatskog društva. I zato su branitelji dočekali sa skepsom formiranje fonda. Ali vi to nećete priznati da taj zakon nije uopće zaživio. I točno je to da je ova Vlada u prošlom mandatu, na čelu sa ministricom, novi zakon se donio koji apsolutno funkcionira. I to je vama žao, ali vi si ne možete pomoći jer povijesne činjenice ne možete preokrenuti.
Zahvaljujem. I četvrti ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo, štovani gospodine predsjedniče. U brzo pročitanom referatu, teško je bilo…
Potpredsjedniče. Potpredsjedniče.
Predsjedavajući. U brzom čitanju ovog referata teško je bilo pobrojiti sve netočne navode, ali ja ću se samo na onaj osvrnut koji je trebao političku poruku. Dakle, kolega Pančić je rekao, a to je netočno, da je prioritet trebalo dati, citiram: "onima koji su držali pušku ruci, a ne drugima", pa je evolvirao koji su kao politički priključeni u taj Fond, dakle u skupinu branitelja. To je netočno kolega Pančiću jer na jednog branitelja s puškom u ruci treba još 10 branitelja koji omogućavaju ovom da funkcionira. Treba mu nabaviti i dostaviti streljivo. Treba mu organizirati napad, obranu. Treba mu skuhati čaj, treba mu speći kruh, treba ga liječiti, treba se brinut za njegove članove obitelji itd., itd. Ja znam da vi to ne znate jer da ste bili pravi branitelj to bi znali i zato oprosti im Bože jer ne znaju što čine.
Zahvaljujem. U ime predlagatelja uvažena gospođa Jadranka Kosor, potpredsjednica hrvatske Vlade i predsjednica Upravnog odbora Fonda.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo zastupnici. Evo samo vrlo kratko. Želim intervenirati samo s jednom namjerom da rasprava ne krene u krivom smjeru. Mislim da ovdje moramo svi govoriti isključivo činjenice i samo činjenice. Vezano uz opservacije gospodina Pančića o broju branitelja, znači to je bila jedna od teza ponovo, tko zna koliko puta, ja ću reći samo ovo. Bilo je nedopustivo da do 2005. nije napravljen Registar hrvatskih branitelja i moram reći činjenicu da u vrijeme dok je gospodin Pančić bio ministar pokušali su raditi registar pa kad su vidjeli da su došli do brojke koja im se nije sviđala, onda su taj registar i taj cijeli posao zaključali u ladicu. Mi smo morali napraviti registar i napravili smo ga među ostalih, gospodine zastupniče, evo drago mi je da ste se vratili, da bi Fond hrvatskih branitelja mogao profunkcionirati. Jer da to nismo učinili, od Fonda hrvatskih branitelja ne bi bilo ništa kao institucije jer ne bismo znali kome sve to pripadaju udjeli. A o tome tko je sve dobio status hrvatskoga branitelja u vrijeme obrane suvereniteta Republike Hrvatske je, mislim da su činjenice vrlo jasne, potvrde su se dobivale u Ministarstvu obrane, unutarnjih poslova, nikada u Ministarstvu hrvatskih branitelja. I ono što je jednako tako važno, o svemu tome mogu govoriti ljudi iz tog vremena, ali i zapovjednici koji su svakako u tome sudjelovali. Prema tome, govoriti neprekidno da je ta brojka ne znam kako velika je izlišno. Ako znate za nekog branitelja koji je dobio status na nečastan način, izvolite to prijaviti nadležnim institucijama, a ne dozvoljavam da se bilo kada i bilo gdje više govori o lažnim braniteljima ili o lažnim invalidima. To je kao što dobro znate urušilo gotovo u potpunosti cijeli taj sustav, doveo do nezadovoljstva, do ljudi koji su bili na rubu izdrživosti i mislim da je to vrijeme zauvijek prošlo. Što se tiče konstatacije da je Vladi sasvim svejedno kako se gospodari u ovom Fondu, ja želim samo podsjetiti na činjenicu jest da je zakon, prvotna verzija Zakona o fondu donesena 2003., ali kad sam ja preuzela ministarstvo i kad sam dala taj zakon na uvid stručnjacima, oni su rekli da je Zakon o Fondu hrvatskih branitelja apsolutno i potpuno neprovediv, da on stoji na staklenim nogama, da bi se on urušio i da ga se zapravo ne može provesti. Ja neću naravno sada razmišljati uopće, a kamoli govoriti o tome zašto je napravljen zakon koji se nije mogao provesti. Znači, što smo mi na temelju prije svega primjedaba tadašnje Komisije za vrijednosne papire učinili, dali stručnjacima zakon koji su ga pripremili tako da je mogao proći Sabor i da smo mogli konačno započeti s poslom. O tome koliko Vladi nije stalo govori činjenica da je Vlada 2005., Vlada doktora Sanadera, unijela ponavljam 7% dionica INA-e i 7% dionica HT-a, te dionice, gospodine Pančiću, koje je mogla unijeti vaša vlada, a nije to naravno učinila. I toliko o tome kojoj je Vladi bilo koliko stalo i tako redom itd. I što se tiče lamentacija o tome, kao što je rekao gospodin Pančić da bi Fond mogao samoposluga za državu, to je naprosto neistina, nikada nije bio, ali ono što je najvažnije, ne može biti zato što Fondom upravlja Upravni odbor u kojem, ponavljam, branitelji imaju većinu. I evo podgrijavanje takvih ideja u javnosti onda može dovesti do nezadovoljstva. Međutim, branitelji su pametni, hrabri ljudi kao što su to dokazali i znaju tko što govori, tko što čini, a ono što je isto važno, znaju tko je što učinio i tko što čini danas ili je činio u prošlosti. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Imamo dva ispravka netočnih navoda. Prvo je uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Naprosto je netočno što ste gospođo potpredsjednice Vlade i ministrice ustvrdili da govor o lažnim invalidima da je izazvao veliko nezadovoljstvo među braniteljima. To je jednostavno netočno. Među braniteljima najveće nezadovoljstvo je izazvalo i još uvijek izaziva činjenica da se u njihove redove, da je dobio takav status onaj tko nije branitelj, to njih najviše uznemirava, to njih degradira i jednostavno se ne mogu pomiriti s time. Kažete da su naši branitelji pametni, da znaju tko je što učinio, tko je za njih nešto napravio, što su oni napravili i to je sve točno, a također jako dobro znaju i tko su lažni branitelji, a vi ih uporno skrivate. Za čiji račun? [[Upadica: To je laž i neistina.]] [[Svi govore u glas, ne razumije se.]]
Zahvaljujem. Molim vas, molim vas bez dobacivanja. … [[Svi govore u glas, ne razumije se.]] Molim vas. Smirite se. Imali ste prilike reći ispravak netočnog navoda. Kad dođete na red opet bute se javili i bute dobili riječ. … [[Svi govore u glas, ne razumije se.]] Molim vas, bez dobacivanja. Drugi ispravak! Drugi ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Ivica Pančić. Izvolite. … [[Svi govore u glas, ne razumije se.]] Uvažena zastupnice, molim vas da se ponašate sukladno poslovniku, nemojte to činiti. Izvolite. Bez dobacivanja! Izvolite.
Ja ne znam čemu ovakva nervoza posebno od predstavnika Vlade. Ja sam pohvalio ovaj fond, ali izgleda da vi niste slušali kada kažete da je Vladi svejedno kako se upravlja fondom to uopće nisam rekao. Ja sam rekao da je pojedinim članovima Vlade apsolutno svejedno kako se upravlja ministarstvima, kako se upravlja Fondom za privatizaciju. A tome svjedoči i ovaj “Maestro“. Pa vaši ljudi su sjedili u Fondu za privatizaciju, pa nemojte reći da je zato odgovorna Račanova vlada. Račanova vlada je smijenila te ljude, a vi gospodine Hebrang ste među ostalim te iste ljude vratili. I nemojte sada stavljati u usta meni ono što nisam rekao. Vi ste odgovorni za “Maestro“, vi ste odgovorni za čitav niz postupaka javnih nabava uključujući i u Ministarstvu obrane, uključujući i u Ministarstvu prometa, razvitka i ostaloga. I ja sam samo rekao da bi hrvatski branitelji [[Upadica Jarnjak: Vrijeme.]] trebali ući u nadzorne odbore i državnih firmi i vjerojatno takve pljačke ne bi bilo.
Zahvaljujem. Zahvaljujem. Isteklo vam je vrijeme. Idemo dalje sa raspravom po klubovima. Na redu je uvaženi zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođo potpredsjednice Vlade, uvažena gospodo zastupnici. Pa ja mislim evo, vidimo evo i po ovim istupima, reakcijama nervoze s lijeva i s desna, da je kampanja u jeku i da bi bilo doista najpametnije na još 7 dana prolongirati zasjedanje Sabora. Znači bit će to. To je dobro. Međutim, što želim reći? Dobro je da je sigurno ovo spriječeno to torbarenje o kojemu je gospodin Đakić govorio, dobro je da je jednim konzervativnim pristupom pristupilo se poslovanju fonda jer se na taj način spasila ili zadržala vrijednost imovine tog fonda. Dobro da se prati mlade ljude, dobro je da se je prisutno u nekim vodećim hrvatskim tvrtkama koje su na žalost privatizirane. Dobro je da se nije špekuliralo tom imovinom. Dobro je isto to da dioničari tog fonda 500000 branitelja nije nasjelo na pozive za prodajom dionica što je svojedobno uništilo domovinski fond, a bilo bi zasigurno dobro kao što kaže gospodin Pančić kada bi se možda objavio i taj popis onih koji su svojedobno koncem devedesetih godina bezvrijedno zamjenjivali za vrijednom imovinom iz tog fonda. Činjenica je da to mi moramo sebi priznati da je to jedan od rijetkih fondova, ako ne i jedini koji je poslovao korektno za razliku od Hrvatskog fonda za privatizaciju što svjedoči ovaj “Maestro“. Bilo je dvojbenih zamjena ili kupnje dionica iz Hrvatskog fonda za privatizaciju i ranije. Ja mogu spomenuti Anitu itd. Ali možda je taj fond poslovao korektno i stoga jer je nekoliko državnih dužnosnika bilo u tom fondu, pa su svojim imenom naprosto morali jamčiti uredno poslovanje istog. Inače ukupna imovina Hrvatskog fonda branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji na dan 31. prosinca 2008. iznosila je spomenutih 2 milijarde 427 milijuna kuna od čega najveći udio 47,17% čine dionice HT-a koje su prenesene na račun fonda tijekom 2005. godine. Preostali dio portfelja Hrvatskog fonda ili Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji sastoji se od trezorskih zapisa Ministarstva financija i Republike Hrvatske u iznosu od 16,52%. Zatim, to su ti repo ugovori, Raiffeisen, Hrvatska poštanska banka, Erste u iznosu od 34,8% od ukupne imovine fonda. Sredstva na transakcijskom računu u iznosu od 1,47% ukupne imovine fonda itd. itd. Ukupna neto imovina umanjena za obveze fonda na dan 31. prosinca 2008. godine iznosila je 2,4 milijarde kuna. Ukupne obveze za isplatu dividende članovima fonda za 2005., šestu i sedmu godinu iznosili su 127 milijuna kuna. Od ukupnog iznosa obveza na dividendu na dan 31. prosinca 2008. godine ostalo je neisplaćenog 26,9 milijuna kuna. Međutim, ja ću ono što je bilo ovdje najzanimljivije možda spomenuti da ukupna neto dobit za 2008. iznosi milijardu i 420 milijuna kuna. Od toga se milijardu i 217 milijuna kuna ostvarilo prodajom dionica INA d.d., INA-e pardon, a ostatak dobiti od 202,6 milijuna kuna je ostvaren kroz prihode od kamata i prihode od dividendi dionica INA-e d.d. i HT-a u sljedećem iznosu. Znači prihod od kamata je bio 35,8 milijuna kuna. Dividenda INA-e 10,5 milijuna kuna, a dividenda HT-a u iznosu od 169,4 milijuna kuna. Ja sam se javio zapravo ponajviše za riječ, da bi između ostalog govorio o ovome udjelu kojega ovaj fond ima u poslovanju HT-a. E vidite gospodo, to je možda me potaklo, jedna afera koja se danas naprosto pojavila u našim medijima i mislim da bi trebali postaviti si kao i pitanje što imaoci nekih dionica rade kada preuzmu nadzor nad nekom tvrtkom u Republici Hrvatskoj? Evo kad je riječ o ovim, THT-u oni nas tretiraju pa usuđujem se reći kao jednu banana državu. Danas saznajemo, ja bih rekao za jednu od najvećih poslovnih afera u Hrvatskoj u oblasti industrijske špijunaže, pa se ovako kaže ili tako ja mogu reći, da je netko u Deutsche Telekomu uzeo si za pravo da uhodi, da špijunira, da nadzire, da prisluškuje djelatnika tog kolektiva koji je još uvijek hrvatska tvrtka u kojoj je i ovaj fond ostvario dividendu od 169,4 milijuna kuna. Išlo se toliko daleko u toj tvrtci da su se čak raspitivali gospodo kakav je tko u krevetu, kakva joj je sestra. Mislim, ne znam da li ste to imali prilike danas čitati Jutarnji špijunirali seksualne navike HT-ovaca, em iskusna u krevetu. Sestra joj je žena zvijer. Deutsche Telekom. Pa nego šta je nego za fond? E, treba, trebate gospodo priznati da je T-HT i hrvatska tvrtka i moramo se ovdje jasno nekako dogovoriti da policija trenutno postupa u ovom slučaju. Ovo nije igra. Mi znamo da nas "veliki brat" gleda, uhodi, tu mislim na državu, ali ona to čini po određenim pravilima, ali HT je jedna specifična tvrtka. Da je netko iz Hrvatske umiješan u jednu takvu aferu, pa momentalno bi pao netko tko vodi neko ministarstvo, ako ne i cijela Vlada. Pa gdje to piše? Nigdje ne piše, nego to se dešava u toj tvrtki. HT ima nadzor nad svim našim telefonima, nad cjelokupnom našom elektronskom poštom, mogu nadzirati poslovanje svake tvrtke. Koja je to stranica? Da smo mi tamo suvlasnici i da fond ostvaruje 169,4 milijuna kuna dividende u jednoj takvoj tvrtci. Sad ću se vratiti na temu gospodine predsjedniče, jer ovaj HT si uzima za pravo da glume i državu i sud i policiju i tužitelja jer ako smo strancima propustili telekomunikacije, a jesmo, e onda si postavlja čovjek pitanje da li oni prisluškuju i državni vrh i vjerojatno je odgovor da.
Idemo na temu.
Pa tema je to. Pazite što se dešava u toj jednoj tvrtci. E, što se dešava u toj jednoj tvrtci gdje Hrvatska država ili hrvatski fond ostvaruje 169,4 milijuna kuna dividende.
Pa nije to tema.
Pa tema bi bila da momentalno formiramo istražno povjerenstvo Sabora.
To predložite, ali vratimo se na temu.
A ne da sada razmišljamo i o daljnjim privatizacijama od Uljanika pa nadalje. Što se tiče, hajde da se vratimo malo i na tu temu, iako ja smatram da je to prvorazredna tema za sigurnosni moment ove države. Ja se slažem da je prodaja INA-e spasila vrijednost fonda. Ja bih bio sretniji da jedan T-HT ili INA ostale su u portfelju Hrvatske države jer za HT je država '99. i 2000. godine uprihodovala manje no što je dobit te tvrtke iznosila 2008. godine. To je apsolutno istina. Kao što je isto tako istina da se burza u međuvremenu nakon prodaje dionica INA-e urušila i da će vjerojatno trebati možda 4, 5 godina da dionica INA-e ponovno postigne vrijednost kakvu je imala na dan prodaje. Ali je i gospodin Maras zasigurno u pravu da je Vlada rukovodila se jednom ciljanom prodaje INA-e MOL-u. To je naprosto istina. A ono što bi trebalo biti pravilo, da ljudi koji u ime Hrvatske države vode neku privatizaciju, nakon toga ne smiju po toj privatizaciji biti ili na čelu kompanije koju je preuzela neka nova kompanija. Za kraj, i ja se isto želim nadati ili želim vjerovati da Hrvatske vode, Šume, Autoceste, turističko, poljoprivredno zemljište neće biti na prodaju, ali stvarno, evo ako imam prilike predložiti, pa onda predlažem da se formira to neko istražno povjerenstvo Hrvatskog sabora i da se vidi što se naprosto dešava u jednome HT-u gdje je čitav niz djelatnika ili djelatnica, ja ću to nazvati špijunirana, gdje su naprosto "istraživali" i kakve su im seksualne navike i kakav je tko u krevetu. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa kakve to veze ima sa izvješćem? Da moramo jasno voditi računa kome koje tvrtke prodajemo u ovoj zemlji. Pa to je sva suština. To je sva suština. Prodali smo kompaniju od vitalnog nacionalnog interesa koja ima nadzor nad vašom elektronskom poštom, na njihovim telefonima, na poslovanju svake tvrtke i gdje se ovi stvarno ponašaju kao da smo banana država. Evo, sa tim riječima prihvaćamo ovo izvješće. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim?
Ostavite se seksualnih navika. Ne mislim u smislu da ih se zanemari, nego da se o njima ne priča javno bar. Dva ispravka. Gospodin zastupnik Davor Bernardić. Izvolite.
Uvaženi kolega Kajin, rekli ste jedan netočan navod, da je Hrvatski telekom hrvatska tvrtka. Na žalost to nije tako. Svi dobro znamo da je ona prodana strancima prije godinu i pol dana, tj. većinski paket, ali doduše, to je tvrtka koja djeluje u Hrvatskoj, što ste samo kasnije pojasnili.
Hvala. I drugi ispravak, gospodin zastupnik Josip Đakić.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, pa ispravljam netočan navod Kajina kad je ustvrdio da je Vlada ciljano prodala dionice MOL-u. To je apsolutno netočno. Dionice, 700 tisuća dionica MOL-u je prodao upravni odbor fonda da bi spasio stabilnost fonda, da bi zaradio najviše što je bilo moguće i nikakvih drugih špekulacija apsolutno nije bilo. 2800 kuna po dionici dobiti u to vrijeme, zasigurno je bilo reprezentativni iznos i u sadašnje vrijeme, a sada su, koliko su sada? Ja ne znam tko je tu pametan i kako stvaramo tvrdnje i insinuacije pokušavate podrivati Vladi Republike Hrvatske da je ona nešto učinila. Pa Vlada nije svoje dionice prodala, koliko ja znam. Prodao je upravni odbor fonda i zaradio i ustabilio fond i održao ga, što vama nije bilo u interesu, iako ste vi sa nekima od onih "koferaša" bili povezani pa zato vam nije bilo to u interesu.
Pojedinačna rasprava, gospodin zastupnik Petar Mlinarić. Izvolite. Gospodin zastupnik Petar Mlinarić. Gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo nekoliko riječi oko ovog izvješća. Prvo, to je već i kolega Pančić u svom izlaganju u ime kluba podsjetio da SDP je bio jedan od onih koji je predložio donošenje ovog fonda i koji je apsolutno zadovoljan i podržava ideju da hrvatski branitelji ostvaruju ova prava koja ostvaruju putem fonda i da na neki način i sve što fond radi kroz povećanje vrijednosti udjela i kroz stipendiranja i ovo što smo čuli možemo pozdraviti i trebalo bi biti tako i sa druge strane. Nadamo se da će biti tako u budućnosti. Ono što po meni nije dobro, nije dobro da je cijela priča oko udjela i prava ljudi koji su imali na udjele toliko mistificirana. Mi i dan danas nemamo javno obznanjen podatak i moguće možda i putem određenog medija, interneta koji su to ljudi registrirani kao branitelji i svjedoci smo jedne loše atmosfere koja se pojavila u Hrvatskoj zbog toga što 500 hiljada registriranih branitelja i sami branitelji su svjesni da to jednostavno nije moguće, da nije bilo ni blizu takve brojke. I onda kada vidimo da ti ljudi koji možda i nisu opravdano na tom popisu a otklonila bi se svaka sumnja u vjerodostojnost kada bi se on javno objavio, ti ljudi ostvaruju isto tako prava kao i oni koji su ovu Hrvatsku branili na prvoj crti bojišnice. Znači, to je jedna nepravda koju bi se vrlo lako dalo otkloniti samo da se javno kaže Hrvatskoj i svim braniteljima i građanima Hrvatske tko je branitelj a tko nije branitelj. Ali ova Vlada jednostavno to odbija raditi već pet godina a vidi se da u određenim zakona opet opravdano treba branitelje pomagati. Ali takva nepravda se treba otkloniti i treba jednom zauvijek skinuti veo tajne sa toga tko je bio branitelj a tko nije. S druge strane, kada govorimo o poslovnim rezultatima fonda oni činjenica jesu dobri i određena vrijednost fonda se i povećala i sa druge strane udio i vrijednosti udjela su bile veće nego godinu dana ranije i činjenica da se to ostvarilo i kroz djelom privatizaciju INA-e. Ono što ja želim reći, svaki onaj tko je imao vrijednost odnosno dionice INA-e u postupku privatizacije je zaradio. Isto tako, zaradili su i mali dioničari, zaradili su i branitelji kroz fonda. Ali pitanje je gospodo zastupnici, dame i gospodo zastupnici da li se moglo zaraditi i više. I ono šta ja najviše zamjeram Upravnom fondu je preveliki uplitaj politike i interesa Vlade na rad fonda. Ovdje će netko reći da je Upravni odbor fonda donio odluku o prodaju dionica INA-e na temelju tržišne situacije i da je na taj način zaštitio vrijednost udjela odnosno vrijednost fonda. Ja govorim da, ostvarila se dobra vrijednost ali se mogla siguran sam mogla se ostvariti veća vrijednost i na taj način su udjelničari u fondu oštećeni sigurno za 300 do 400 kuna po dionici INA-e a kada se to zbroji govorimo o preko 2 stotine milijuna kuna. Zbog čega izvodim taj zaključak? Pa vrlo je jasno bilo rečeno prilikom druge faze privatizacije INA-e da je premijer dogovarao razmjenu dionica sa MOL-om. Nakon što se u javnosti digla određena buka protiv toga onda smo odjedanput od toga odustali. Ali gle čuda, upravo je fond odnosno upravni odbor fonda prvi donio odluku i među prvima donio odluku o tome da se ide u prodaju dionica INA-e i na taj način pokrenuo priču do te mjere da danas ok MOL ima 47% a Hrvatska više nije većinski vlasnik INA-e. I to je ono što ja želim reći. Nije dobro da se iza jedne situacije kada dolazi do kupnje firme, udruživanja firme gdje svaka dionica će narasti. Nema nijedne firme u svijetu gdje postoji interes za udruživanjem, za preuzimanjem da će dionica pasti. Pa normalno je da dionica vrijedi više ali ona je mogla vrijediti još više od 2 tisuće 800 kuna i to je moja zamjerka upravnom odboru što je donio tu odluku i na taj način kažem oštetio hrvatske branitelje, ali ne samo hrvatske branitelje nego i male dioničare koji su poručivali, znači udruga malih dioničara INA-e koja je isto imala veliki dio paketa kada se pojedinačno zbroji. Rekla je da nije zadovoljna sa načinom na koji Vlada ide u privatizaciju INA-e. I na taj način su i onda kada je fond prodao morali ići u prodaju oni jer je onda nastala jedna ajmo to tako reći želja pošto su vidjeli da se prodaje sve više i više uz najavu da će se mijenjati dionice INA-e sa MOL-om svi su išli u prodaju. I na taj način je Upravni odbor fonda usmjerio cijelu tu privatizaciju. Znači, trebala bi interes Vlade odvojiti od interesa onih koji su udjelničari u fondu. S druge strane, smatram da je relativan uspjeh to što u jednoj kriznoj godini nije otišlo i više ljudi iz fonda jer to je populacija sigurno kojoj je potreban novac i to pozdravljam. Činjenica je vrlo jednostavna, danas u portfelju fonda imamo T-Com, T-HT kao skoro pola vrijednosti koju fond ima i to je jedna dionica sigurno koja je u ovom trenutku po svim analitičarima koji govore dosta stabilna i ona se očekuje da će rasti. Ja pozdravljam da branitelji ne izlaze iz fonda jer čini mi se da je fond relativno siguran. I sa druge strane, vidi se i iz poslovanja fonda da u prošloj godini je dosta fond koristio se na način da se i određeni trezorski zapisi kupuju i na taj način pomaže financiranje središnje države što isto ne mora biti loše ali trebalo bi se pošto je to relativno sigurno ulaganje, ali trebalo bi se sigurno u budućnosti paziti da to jednostavno kao što je rekao kolega Pančić ne postane mjesto gdje će država sigurno moći naći svoj novac a to je kažem uvjetovano i time da Vlada ima veliki utjecaj bez obzira što se govori o predstavnicima udruga i dragovoljaca i veterana Domovinskog rata ipak je ta Vlada koja imenuje upravni odbor fonda. I mogla bi postojati mogućnost da se u nestašici novca posegne za određenim financiranjem preko fonda hrvatskih branitelja. Tu bi trebalo voditi računa. I kažem, ja ću biti što se tiče ovog izvješća suzdržan. Smatram da se mogao ostvariti bolji rezultat i smatram da bi u budućnosti politika odnosno Vlada trebala imati manje utjecaja na ono šta fond radi i šta fond odlučuje. Hvala lijepo.
Hvala. U 10,48 sati isteklo je vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta. Gospodin zastupnik Mato Bilonjić. Izvolite.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče, uvažena potpredsjednice Vlade i ministrice. Evo, ja ću danas se ponašati kad govorimo o ovom fondu govorim o svojim prijateljima i neću biti na predizbornom skupu. U samom izvješću revizije dato je pozitivno mišljenje što je zasigurno velika pohvala upravnom odboru, društvu za upravljanje i vama kao ministrici i Vladi Republike Hrvatske. U 2008. godini poslovanje fonda obilježio je početak isplate udjela, isplate dividendi te prodaje dionica INA-e. Hrvatski branitelji, iako je bila velika povika kad to krene da će se fond morati likvidirati, osjetili su odgovornost, kao što su to osjetili i '90.-tih godina za domovinu, tad su osjetili odgovornost za one najugroženije slojeve, znači za djecu i za one branitelje koji su bolesni a vrlo dobro znamo da iz ovoga fonda se počelo sa školovanjem 2975 djece. Danas imamo preko 10 tisuća djece. I zahvaljujem svim svojim kolegama i prijateljima braniteljima koji tako razmišljaju, iako znam da jedan dobar dio njih živi u jako lošim materijalnoj i ekonomskoj situaciji, ali isto su tako znači razmišljali kako odškolovati djecu poginulih branitelja, kako pomoći svojoj djeci da završe škole, fakultete, a isto tako onima koji su obolili. Za otkup udjela u prošloj godini utrošena je 1 milijarda kuna ili nešto manje od 30% imovine fonda. Znači pokazala se jedna odgovornost hrvatskih branitelja i u tim teškim trenucima da nisu poletili svi da kažu dajte vi nama danas, a sutra ćemo vidjeti što će biti. Ova Vlada i sam fond je donio jednu odluku pa još jedan puta za one sve moje prijatelje, branitelje koji su nas pitali što će biti s njima kad izvrše iskup, znači oni i dalje ostaju članovi fonda, samo što više nemaju, trenutno nemaju tog udjela, ali će imati pravo na sljedeće znači udjele. Zašto pohvaljuju hrvatske branitelje, je li ovaj fond, Vlada je formirala fond zbog branitelja i to je fond za branitelje. Kad pogledamo u nekim vremenskim intervalima i na grafu od 10.3.2008. kad je početna cijena udjela bila 615,08 kuna pa je se penjala do 682,82 kune, da bi na kraju 2008. godine pala na 569,79., ni tad se nisu pokolebali iako je bilo vrijeme teško, da su se uplašili, da su načinili stampedo, idemo to prodati dok nisu udjeli pali i dok nisu izgubili to što smo časno i pošteno zaradili. Hvala Bogu evo na današnji dan oporavila se i burze se oporavljaju tako da je danas 613,35 kuna. Još jedan puta pohvaljujem i zahvaljujem svim svojim prijateljima braniteljima što nisu ugasili fond, što nisu poletili iako su ih pojedini mediji doslovice gurali da ide sve u propast. Oni su ipak znali da se domovina brani na više načina. Tako su i uradili sa svojim fondom, a taj fond će zasigurno donijeti Republici Hrvatskoj, generalno gledajući, veliku korist jer ta djeca koja se školuju, ona su naša budućnost. I na kraju, pohvaljujem još jedanput Upravni odbor, Društvo za upravljanje, vas u ministarstvu i zahvaljujem se svojim prijateljima braniteljima što smo svi zajedno i u ovim teškim vremenima ipak sačuvali taj fond, sačuvali ga i zbog onih dividendi, a sačuvali ga zbog onih koji su bolesni, koji koriste sredstva iz tog fonda, odnosno za onu djecu koja se danas nalaze na školovanju. Hvala lijepo.
Hvala. Replika, gospodin zastupnik Krešimir Ćosić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Evo pridružujem se pohvala na račun Upravnog odbora Fonda, Društva za upravljanje Fondom. Rekao bih, nisu to samo političke ocjene, nego bih rekao ocjena da je fond zaista donosio pravovaljane odluke, mudre, strateški, dugoročne odluke u pravom trenutku u vrijeme složene financijske globalne, svjetske krize. I rekao bih, ozbiljni analitičari će zaista morati priznati da je Upravni odbor Fonda zaista donio, možda nije nikakvo pretjerivanje reći, poslovnu odluku 2008. godine. Poslovna odluka 2008. godine, draga gospodo, može pripasti Upravnom odboru Fonda. To može bit ovdje u Hrvatskom saboru politička ocjena, ali siguran sam kad se uzme u obzir vrijeme, okolnosti kad se ta odluka donosila da će ozbiljni analitičari priznati jer se u to vrijeme financijska kriza globalnog karaktera tek nazirala. I ja bih rekao, ocjene da se moglo zaraditi više su neozbiljne. Moglo se, moglo se, ali vjerojatnost da se to dogodilo bila je jednaka nuli. Prema tome, kad dajemo neke ocjene moramo biti svjesni i njihove vjerojatnosti da su se dogodile. Prema tome, bez ikakvog pretjerivanja, poslovna odluka 2008.godine pripada Upravnom odboru Fonda hrvatskih branitelja. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Mato Bilonjić. Izvolite.
Kolega Ćosiću, potpuno se slažem s vama. Još bih svemu dodao da sam Upravni odbor zasigurno ne bi mogao funkcionirati da nema povjerenja branitelja, da je dobar upravni odbor, znači da smo napravili dobre poteze i mi u Saboru odnosno u veteranu pa i u ministarstvu kad smo odabrali prave, časne i stručne ljude koji će upravljati tim odborom.
Hvala. Gospodin zastupnik Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege. Pa evo na početku u svakom slučaju treba reći da je Fond hrvatskih branitelja i misija njegovog osnivanja još sa idejom 2003. godine bila dobra i da i ono što je SDP-ova vlada tad inicirala zapravo je naišla na plodno tlo i danas ipak, unatoč svemu, raspravljamo o Izvješću o radu Fonda hrvatskih branitelja. I to je nešto kad, što bi se reklo, kad nešto sami predložite i kad nešto dođe od vas, onda na način morate to i posebno pratiti, o tome voditi posebno računa i posebnu pozornost. Ono što ja moramo reći je da je za razliku od drugih investicijskih fondova, a to treba reći ovdje istine radi, ovaj fond imao konzervativno ulaganje i nije pretrpio tolike gubitke i ja se s time slažem i to je nešto što stoji. Ono što bi me u ovom poslovnom izvješću kao zastupnika u Saboru koji želi znati što se događa sa imovinom fonda, koji želi znati što se događa s troškovima, zanimalo neke stvari koje ovdje nisu dodatno precizirane, a trebale bi bit precizirane, npr. kao troškovi usluga. Ž Neke stvari smo čuli, no međutim tu je stavka od 40 milijuna i kada se raspolaže sa 40 milijuna braniteljskih novaca, onda ipak treba napisati na koji način se ti novce troše. I to je ono što treba definitivno dodati u poslovno izvješće. Sljedeća stvar je ona stvar koja se pojavila kao mogući problem zabrinutosti. Bilo je govora o tome da će se ulaskom Hrvatske u Europsku uniju zbog liberalizacije tržišta i pretpostavka znači za udjele državnih, same države u takvim fondovima taj fond ugasiti. Pa me zanima u kojem su procesu isto tako i pregovori da se upravo braniteljski fond ne ugasi, jer mislim da to hrvatska javnost treba znati i branitelji koji imaju svoje udjele u fondu to trebaju znati. U prošloj godini 40% udjela iz tog fonda je isplaćeno. 40% u godini kada je dosta ljudi povlačilo novce iz fondova. To nije broj koji zvoni na alarm, ali je broj definitivno koji signalizira da je velika većina, tj. solidna većina branitelja ostala u fondu i ipak vjeruje tom fondu. Zato je iznimno bitno kako se ti novci troše, odnosno kako se oplemenjuju u samom fondu. Ono što može brinuti i što zabrinjava su dvije stvari. Početkom veljače, krajem veljače kroz mjesec ožujak bilo je problema i bilo je govora od strane samih braniteljskih udruga da su onemogućene isplate dijela udjela. Zanima me zbog čega su se javili ti problemi i zanima me da li su ti problemi sada otklonjeni? Ono što je druga stvar i što isto tako kada se pogleda ovaj račun dobiti i gubitka i ukupna bilanca samog investicijskog fonda i što se može zaključiti je da je sam fond u prošlom razdoblju se odlučio, budući da je to dopušteno i statutom, za konzervativnu strategiju ulaganja, odnosno odlučio se za povećanje udjela trezorskih zapisa Ministarstva financija u svom portfelju i to se vidi i to je trend koji raste. Na taj način to nije ništa sporno, ali na taj način fond sve više počinje kreditirati državu. I ono što mi ne želimo, ne želimo stvoriti da upravo fond bude kasica prasica koja će samo kreditirati državu, već upravo želimo zbog i sadašnjeg stanja koje se javlja na tržištu kapitala, da se možda pokuša razmisliti i o ulaganjima u dugoročnije prinose. I to je nešto gdje treba biti oprezan, jer može se dogoditi da u određenom trenutku i potrebe za likvidnosti država neće biti u stanju servisirati sve svoje obveze koje je preuzela po trezorskim zapisima, odnosno čak i dugoročnim obveznicima. Tako da je to vrlo osjetljiva stvar i ono što je zapravo na neki način želim i apostrofirati je da zabrinjava što taj udjel kreditiranja same države raste. Velim, to nije ništa sporno. No međutim, u krizi bi trebalo razmisliti i o drugim modelima ulaganjima pogotovo sada kada visoko prinosne dionice, a na hrvatskom tržištu ih ima nisu na razini svojih, znači svojih stvarnih tržišnih vrijednosti. Odnosno kada bi one u budućnosti mogle nositi veći prihod. I to je onaj problem i na kraju ću i s time završiti, upravljačkog mehanizma u fondu. Jer de facto i ono što je i bio prigovor braniteljskih udruga je da fondom upravljala Vlada zato jer ga Vlada imenuje i de facto s njime upravlja. Unutra sjede neki ljudi predstavnici braniteljskih udruga, no glavnu riječ u tom fondu ima Vlada i onda i ne čudi kada fond pojačano kreditira državu. Evo hvala.
Hvala lijepo kolega. Za ispravak navoda prijavio se uvaženi kolega zastupnik Josip Đakić. Izvolite kolega Đakić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa ispravit ću netočan navod kolege Bernardića gdje je ustvrdio da Europska unija traži i diktira da se taj fond ugasi. Naime, to je netočnost. To je još jedna od vaših nemira koji unašate u branitelje. To je još jedna od podvala koje želite insinuirati da bi se… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ja vas nisam prekidao. Ja vas lijepo molim.
Navod, navod kolega Đakić ispravite.
Rekli ste striktno da Europska unija diktira da se fond ugasi. Želite još jedan nemir hrvatskim braniteljima učiniti. Striktno ste pod instrukcijama kako srušiti ovaj fond, kako ga rasprodati, kako ga razvući. To je netočnost. To je obična insinuacija koja nema utemeljenja ni mjesta. Mi smo učinili sve kako bi uskladili Zakon o fondu sa zakonodavstvom Europske unije i jasno smo rekli što je tu bilo, a tu je bilo samo da se ne mogu koristiti udjeli fonda kao zalozi, kao hipoteke i to je bilo striktno zbog … [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Đakić, niste se javili za repliku, nego za ispravak navoda i onda ispravljajmo navode. Izvolite kolega.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, povrijeđen je članak 209. Poslovnika. Vi ste gospodine Đakiću pričali o stvarima o kojima ja nisam rekao. Ja sam pitao ministricu i morat ćete u buduće naučit se malo više slušati kada zastupnici raspravljaju da bi mogli adekvatno odgovarati. Jer ovaj način je stvarno neprimjeren. U buduće slušajte i ja vjerujem da neće biti nikakvih problema.
Hvala lijepo. Mislim da stvarno oko ovog izvješća nema potrebe da s tenzijama izlazimo. Dalje se za raspravu javio uvaženi kolega Ivica Pančić. Izvolite.
U pravu ste u potpunosti gospodine predsjedavajući. Nije bilo apsolutno nikakvih razloga za bilo kakvu tenziju u vezi ovoga izvješća, jer je jasno rečeno da ga SDP u potpunosti prihvaća. A to što je neke zaboljelo vraćanje u devedesete godine ili trenutnu situaciju sa Fondom za privatizaciju to je druga stvar. Ja sam glasno i jasno rekao da bi bilo dobro budući neke članove Vlade izgleda ne interesira kako njihova ministarstva funkcioniraju uključujući i Hrvatski fond za privatizaciju, da bi bilo dobro u nadzorne odbore hrvatskih državnih poduzeća staviti hrvatske branitelje koji imaju struku, stručnost i znanje. Jer bi oni zasigurno bolje vodili računa o hrvatskoj imovini, nego što to vode računa pojedini ministri u sadašnjoj Vladi. Da li to neke boli, a možda boli. Ali to nije naš problem. To bi trebao biti problem ove Vlade. I još jedna stvar. Već iz godine u godinu, odnosno već 18 godina se ponavlja jedna teza. HDZ je stvorio državu, HDZ je sve hrvatska stranka, HDZ je obranio državu. Izvrsno, priznajem vam to! Hajmo ručice gore da vidimo tko je od vas branio Vukovar izuzev Petra Mlinarića kojem skidam kapu. Ja sam bio među 1800 ljudi u Vukovaru u rujnu 1991. godine. Tko je bio od vas? Osim Petra Mlinarića nitko. Da li je možda bio ministar hrvatskih branitelja bivši, pokojni na žalost Juraj Njavro da. I sjetimo se toga čovjeka, poštenog čovjeka. Da li je to sadašnji ministar hrvatskih branitelja? Ne. Na kojem ratištu? Na ni jednom. Idemo dalje, ministar obrane koji bi trebao skrbiti o spremnosti Hrvatske vojske, da li je on bio na nekakvom ratištu? Da li je bio hrvatski branitelj? Dvojbeno. Da li je to bio premijer koji toliko voli govoriti o Domovinskom ratu i o hrvatskim braniteljima? Pa branio je Hrvatsku državu na obroncima austrijskih Alpi. Točno.
Kolega, idemo o izvješću, temu smo fulali.
Na izvješće se vraćamo, žao mi je što ovdje nema čovjeka koji je od laži napravio vrlinu, Andriju Hebranga. Da ga je čuo sada pokojni predsjednik Hrvatske države i predsjednik HDZ-a, Franjo Tuđman, vjerojatno bi ga ponovno smijenio sa mjesta ministra obrane. Jer kada on govori koliko je hrvatskih branitelja pa kaže da na jednoga ide deset logistike, znamo što je logistika i znamo što je vojska. Sam Franjo Tuđman '98. godine kada su mu podastrli podatak da je hrvatskih branitelja bilo 380 tisuća, on se na to snebivao, govorio je o prevelikoj brojci. Pa što bi sada rekao kada je ta brojka došla na 500 tisuća? Nisam nikada posebno, ne mogu se smatrati Tuđmanovcem, ali uistinu vi koji se pozivate na prvog hrvatskoga predsjednika, izgleda izdali ste njegove ideale. Kada toliko zdušno branite ovaj registar od 494 tisuće. A čim je nešto krivo postavljeno, naravno da krivo mora i završiti i tu je ta sporna podjela tih udjela. Treba, vrlo dobro znam da postoji podjela i na borbeni i neborbeni sektor i jasno sam rekao da je trebalo više honorirati borbeni sektor. On je honoriran, smatrali smo da je to nedovoljno. Oko toga možemo voditi raspravu. Ali tolika potreba da bilo što što dolazi od druge strane, da se obezvrijedi ja ne znam što je, kakav je to psihološki profil ljudi. Da li oni koji su bili članovi Saveza komunista, a danas su u HDZ-u i sada će se javiti za ispravak, umjesto da dignu pločicu za repliku, da li to njih boli što krajem osamdesetih godina nisu bili u tom projektu, već su zbog svoga kukavičluka čekali kako će se to razviti pa su se onda naknadno priklonili? Možda je to razlog. Ali ja, eto ne bojim se govoriti vama to ili govoriti unutar vlastitih redova ono što nije dobro. Zašto? Zato što želim dobro ovoj Hrvatskoj državi i ovome hrvatskom narodu i ne prihvaćam one koji o poštenju govore, a pokrali su ovaj narod. Ili koji o ratu govore, a rata vidjeli nisu. O svemu ovome danas nismo trebali govoriti na ovoj točci dnevnog reda zato što sam jasno rekao da SDP prihvaća ovaj fond, SDP zajedno sa HSS-om, saborskim zastupnicima ovdje, uključujući i sadašnjeg ministra financija Šukera, radili su na prvotnom prijedlogu zakona. Vas gospođo Kosor tada nisam vidio da ste dali imalo doprinosa tadašnjem zakonu, ali to vas nije smetalo da ga obezvrijedite. Tada je radio na tome ministar Šuker. Da ste ga popravljali, u redu, i treba ga popravljati. I to nitko nije doveo u pitanje. I dobro je da taj fond dobro posluje i dobro je što smo ustrojili nadzorno tijelo u koje su uključeni branitelji. Upravo zato da on ne bi završio kao što je završio Domovinski fond iz devedesetih godina, za čiji rasap nije kriv SDP, Račanova Vlada i slično, već su krivi vaši tajkuni. Hoćemo konkretno govoriti koji je to tajkun? Možemo. Ili prognaničke dionice gdje su se dionice mijenjale bezvrijedno za vrijedno. Tko je u tome sudjelovao? Moguće i neki SDP-ov tajkun, ali prvenstveno ljudi koji su bili vezani uz HDZ. I to je naša povijest. I zbog čega je želimo prešutjeti? A svi vi možete i dalje optuživati za sve Račanovu Vladu od 2000. do 2003. godine, ali 16 godina gospodo vladate vi i ovo što je danas ovdje, zaslužni ste i odgovorni isključivo vi. Hvala.
Hvala lijepo, iako o izvještaju je najmanje govoreni, ali je jako puno prijava za ispravak, a imamo i prijavi za repliku. Kolega Rončević.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, ispravio bih dva netočna navoda kolege Pančića. Kolega Pančić, nikad nitko iz HDZ-a nije rekao da je HDZ stvorio Hrvatsku državu i da je HDZ u Domovinskom ratu obranio Hrvatsku državu. HDZ je bio pri stavu i sada je pri stavu da je Hrvatsku državu stvorio hrvatski narod pod vodstvom hrvatskog predsjednika i da je tada političku odgovornost na temelju prvih parlamentarnih slobodnih i demokratskih izbora imao HDZ i to je činjenica. Isto tako, kakvi su bili stavovi vaše stranke o hrvatskoj samostalnosti, pitajte svoje kolege koji su sjedili u Saboru kada se ovdje izglasavala odluka o hrvatskoj samostalnosti koju danas slavimo kao Dan državnosti. Drugo, Hrvatska je, a to je rečeno na znanstvenom skupu u povodu desete obljetnice Oluje. U danima Oluje u postrojbama Hrvatske vojske i policije je bilo 317 tisuća vojnika. Prema tome, teza od 90 tisuća branitelja o kojoj vi govorite, nitko ju nikad nije izrekao, niti je ona točna, nju govore stručnjaci, pripadnici Hrvatske vojske koji su tada aktivno sudjelovali. Samo u 5 dana Oluje i neposredno prije i neposredno poslije 217 tisuća ljudi. O čemu vi pričate? A navod od 90 tisuća koji vi spominjete, nitko nikad nije rekao, niti stručno verificirao.
Hvala lijepo. Dalje se za ispravak navoda javio uvaženi kolega Josip Đakić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo, ispraviti ću netočan navod kolege Pančića gdje je ustvrdio kako je on branio Vukovar. Najmanje ste to vi zaslužni za Vukovar i najmanje ste ga vi branili. S obzirom na sve moje informacije vi ste bili cijelo vrijeme u podrumu i pod čudnim okolnostima preko Srbije došli u Hrvatsku. Druga stvar, što se tiče vrednovanja hrvatskih branitelja. … [[Upadica se ne čuje.]] Od zapovjednika koji je bio neposredno njegov, koji je dao svoju izjavu, njegov zapovjednik je to napisao i njegov čača koji ga je izvukao. Pod sumnjivim okolnostima preko kontrolne … [[Govornik se ne razumije.]] službe Srbije došao u Hrvatsku, tako piše. To je vaše djelo. A o braniteljima koji su se borili sa puškom u ruci jasno govori pravilnik kojim je definirano što je borbeni, što je neborbeni sektor, koliko bodova ima borbeni sektor, koliko bodova ima neborbeni sektor. I uzmite ga i jedanput ga već pročitajte. Uzmite tablicu hrvatskih branitelja iz registra i vidite koliko je … [[Govornik se ne razumije.]] po datumima, mjesecima, godinama, koliko je operacija, koliko je van operacija, sve je jasno napisano. Ne znam zbog čega i s kojim ciljem i namjerom želite stalno sve ono što je dobro učinjeno opovrgnuti i staviti u drugi plan. Ne znam koje su vam namjere, stvarno srušiti fond.
Hvala. Kolega Markovinović ispravak navoda. Izvolite.
Moram ispraviti netočan navod kolege Pančića koji veli: „Mnoge je ovdje zaboljelo povratak u devedesete.“ Ja mislim da ne, da smo mi ponosni na devedesete i kad je stvorena Hrvatska država i s time bi se kolega Pančić jedanput morao pomiriti, ali je točno i to da mnoge branitelje zaboli sjećanje na vrijeme kad je gospodin Pančić bio ministar, kad se gazilo po njihovim pravima, po njihovim ličnostima, po njihovim osobnostima, kad ih se ispitivalo, podcjenjivalo na sve moguće načine i vjerujem da im je itekako teško to vrijeme zaboraviti. A zahvaljujemo kolegi Pančiću što ih podsjeća na to vrijeme.
Hvala lijepo. Ispravak navoda kolega Ćosić. Izvolite uvaženi kolega zastupniče.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Ja bih rekao vrlo jednostavno slijedeće. Netočno je i neutemeljeno vrijeđanje ljudi koji danas ovdje sjede hrvatskih branitelja, ja bih rekao oblik je rasprave koji je neprimjeren Hrvatskom saboru, neprimjeren oblik rasprave o Domovinskom ratu i o istini o Domovinskom ratu. Reći ću vam, prvi puta javno govorim o sebi gospodine Pančiću kao hrvatski branitelj i kao hrvatski general. Od tisuću 200 kilometara linije razdvajanja prošao sam tisuću kilometara i priče o tome da vi znate tko je imao kakvu ulogu su podvale, neprihvatljive podvale. I nažalost, istina o Domovinskom ratu nam treba, trebaju govoriti oni ljudi koji su imali visoke i važne odgovornosti i zadaću u Domovinskom ratu. S obzirom da sam bio gospodine Leko i jedan od najbližih suradnika, načelnika, ratnog načelnika Glavnog stožera i ratnog ministra točno znam kako su se odvijale pojedine operacije i kako smo došli do pobjede u Domovinskom ratu, a vi o tome nažalost ništa ne znate i danas dijelite lekcije u Hrvatskom saboru. To je podvala hrvatskoj javnosti i to je podvala hrvatskim braniteljima. Prvi puta govorim osobno i mislim da je to vaš prilog neistini o Domovinskom ratu. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak navoda uvaženi kolega Dragan Vukić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče. Kolega Pančić je iznio ovdje niz netočnih navoda i ja želim ispraviti samo neke i neće mi to biti teško. Gospodin Pančić je ovdje spominjao puno imena i drago mi je da je gospodin Pančić kaže da je branio Vukovar. Vukovar je simbol obrane Hrvatske kao što Hrvatska ima još puno simbola obrane. Ako ste branili svaka vam čast. Ja nisam sreo gospodina Pančića na bojišnici, nismo se ni morali sresti ali jamačno neke ljude koje je ovdje pobrojao ja sam sretao u ratu. Ja sam isto tako … [[Govornik se ne razumije zbog buke.]] u njenom južnom dijelu ali sam je počeo braniti s pučkom belgijankom 150 godina starom, orozačom marke Piper belgijankom samo zato što je oružje teritorijalne obrane predano u ruke nečije ili prodano.
Ispravite navod kolega Vukić.
Pa bih molio gospodina Pančića da u svojoj stranci istraži tko je to hrvatsko oružje predao u ruke onih koji su napadali Hrvatsku. Taj bi popis bio vrlo zanimljiv objaviti i mislim da bi on najviše radovao hrvatske branitelje. Grobovi vam nikad oprostiti neće radi toga. Hvala.
Hvala lijepo. I zadnja prijava ispravka navoda. Uvaženi kolega Mlinarić. Izvolite.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče. Ja sam ponosan što sam bio vukovarski branitelj, što mi je bio prvi zapovjednik general bojnik pokojni Zadro Blago i mislim da možemo samo govoriti da je to čudo u svijetu, jedinstveni primjer kako se branila domovina i kako se stvarala Hrvatska a sve pod vodstvom Hrvatske demokratske zajednice i doktora Franje Tuđmana. I zato danas ne možemo bacati ljagu na Domovinski rat s obzirom da pljušte optužbe. Ovo je gospodine zastupniče Pančiću više govor mržnje. Govorimo istinu o Domovinskom ratu, pronosimo hrabrost svih naših branitelja i za mnoge je ovo uvreda da se govori o registru. Vi ste mogli sami, ja nemam ništa protiv registra ali vi ste sami kad ste bili ministar mogli ste donijeli registar i povući crtu. Ako je po zakonu da hrvatski branitelj koji je branio domovinu tri dana da ima pravo kao hrvatski branitelj, ima svoje povlasti i neke privilegije on to treba iskoristiti. Ali ovo je više bacanje ljage. Ministarstvo hrvatskih branitelja jedno od najboljih, najkvalitetnijih radom. Vi ste vidjeli šta je od stipendija, od pogodnosti braniteljima. Danas hrvatski branitelji svi oni koji su bili imaju pristojne mirovine i ne mogu reći. Gospođo potpredsjednice i ministrice ja mogu samo reći nastavite tako raditi i ja vam čestitam na vašem radu … [[Govornik se ne razumije.]] ljagu na hrvatske branitelje. Hvala lijepo.
I zadnji ispravak kolegica Šolić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče. Bit ću vrlo kratka u svojim ispravcima s obzirom da su moji kolege već ispravili toga dosta. Gospodine zastupniče, rekli ste i nabrojili još da ste bili branitelj Vukovara, nabrojili ste našeg Peru, nabrojili ste pokojnog doktora Đuru Njavru. Međutim, ja vas molim da kažete pred hrvatskom javnošću da li ste vi …/Govornica je isključena, ne čuje se. Nemojte me isključivat jer to vam ne pali, znate. Da li ste bili u Vukovaru na gornjemu sektoru ili ste bili u podrumskom sektoru? I recite mi koje godine i kojeg datuma stekli ste status branitelja. Dal je to bilo one godine kad ste bili ministar…
Hvala lijepo. Gospođo Šolić…
Dal' je to bilo one godine kad ste bili ministar, a vas bi molila da zajedno sa Lekom istražite koje oružje…
Gospođo Šolić, nije ovo ispravak navoda. Javite se za raspravu i onda raspravljajte.
… [[Govornica se ne razumije.]] odnio iz Novog Zagreba, iz trafostanice Tumbri, iz poduzeća "Mega". Molim vas gospodine Pančić, pitajte Leku. Hvala lijepa.
Gospođo Šolić.. Hvala [[Upadica: Dajte mi opomenu.]] Neću, neću dijeliti opomene jer ni sudac Marić nema toliko kartona koliko bi samo u ovoj raspravi trebao podijeliti, a nije dobro. Uvaženi kolega zastupnik izvolite. … [[Svi govore u glas, ne razumije se.]]
Gospodine potpredsjedniče Sabora, vi ste dopustili kršenje Poslovnika, članak 209. vezan na 214. jer ovdje smo imali seriju najgorih političkih objeda umjesto ispravaka netočnih navoda. Vi ste dopustili da se ovo ovdje, ova sjednica i ovaj ovdje trenutak, ovo pretvara Sabora u političku pljuvačnicu. Ovo je pred licem hrvatske javnosti nedopustiv ovakav način diskusije.
Intervenirao sam najmanje deset puta…
Dužni ste opomenut i dužni ste bili u svakom od ovih slučajeva reći da jer se ni u jednom radilo nije ni o kakvoj ispravci bilo kojeg navoda. … [[Svi govore u glas, ne razumije se.]]
Hvala lijepo. Ja sam i sam rekao da rasprava nije ni u jednom trenutku dodirnula izvješće, a onda su ispravci otišli mnogi u podrum. Replika, kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine Pančić, u vašem izlaganju kada ste se vratili u '90.-te, ja sam apsolutno siguran i slažem se tu sa vama da niste mislili na stvaranje naše države, da niste mislili na Domovinski rat jer su naši branitelji časno i hrabro branili našu zemlju, nego da ste mislili o tome kako je '90.-tih, a nažalost i danas se dešava, bilo mnogo netransparentnosti, muljaža i za što je isto kao i danas, odgovoran HDZ. Ali ono što vas smeta i što bi možda u ovom dijelu otklonilo muljaže, bi bilo neka se da javnosti na uvid tko je to bio u borbenom sektoru, tko je to bio u neborbenom sektoru, a ne da vas, zastupnici HDZ-a, to pitaju. Neka oni to javnosti podastru jer imaju te podatke, ali ne žele ih pokazati zbog toga što je tu ponovo opet puno muljaža i netransparentnosti. Umjesto da vas pitaju, neka daju hrvatskoj javnosti na vidimo tko je to branitelj, tko je bio u kojem sektoru. Imaju pravo to ljudi vidjet.
Hvala lijepo. Tablica je bila u zraku, mislim kolega Đakić. Odustaje, ok. Odgovor na repliku, kolega Pančić. Izvolite, uvaženi kolega.
U registru krajem 2003. godine koji nije bio verificiran, bilo je 403 tisuće ljudi. Kako je to u dvije godine naraslo na 490 tisuća, znači 90 tisuća više, ne znam. To bi trebali pitati svoju Vladu. A da li je neistina, kolega da se nadovežem, o Domovinskom ratu kada kažem da sam bio među tih 1800, zajedno sa Petrom Mlinarićem i još brojnim drugim hrvatskim braniteljima? Da li je neistina kada se kaže da je ta brojka narasla na 5 tisuća onih koji su dobili medalju Vukovar? Odakle sa 2 tisuće skok na 5 tisuća? Gospodine Ćosiću, vi kao general Hrvatske vojske, bi ste mi trebali kao običnom vojniku koji je bio na bojištu, a ne zajedno sa Đakićem u podrumu, da mi objasnite tu razliku. Kako sa 1800 na 5 tisuća? Ili kolega Markovinović. Pa što mene pitate kako je oružje teritorijalne obrane tamo? Jel vi niste bili djelatni član Saveza komunista? Već tad jeste, zajedno, izvrsno [[Upadica: Ajde nastavi lagat dalje. Laži dalje.]] Izvrsno, izvrsno Markovinoviću.
Kolege…
Vjerojatno si i ti bio u Vukovaru, a možda si …/Govornik isključen./… onda svaka čast. Ali bi bilo interesantno da vidimo kod ministarstva tko je dobio tih 3 tisuće medalja Vukovar. Ako je 1800 ljudi branilo taj grad i to je verificirano od zapovjednika …/Govornik isključen./… Dedakovića i Borkovića. Ali ja nisam kriv što to nekoga boli, što boli istina. A vi samo dalje nastavljajte pričati o tome kako ste stvorili i branili Hrvatsku. Jer kako pjesma dalmatinskih partizana kaže "mi smo je stvorili, mi ćemo je i izisti". Pa upravo na tom tragu vi uništavate supstanciju Hrvatske države i hrvatskog naroda i još očekujete da vam mi na tome plješćemo. E pa to doživjet nećete. Hvala.
Hvala, kolega Pančić. Za riječ se u ime predlagača javila uvažena gospođa… … [[Upadica se ne čuje.]] Povreda Poslovnika? … [[Upadica se ne čuje.]]
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Povrijeđen je Poslovnik u članku 209. gdje gospodin Pančić nije replicirao svom kolegu nego je tu repliku uputio meni pa i drugima osobno. I želim reći da svojim neistinama i svojim insinuacijama stvarno jedan podrumaš može nazivati nekoga drugoga nekakvim…
Kolega Đakiću…
Mislim, to je apsurd koji se događa samo kada postoji ovako crveni rak u Hrvatskoj.
Opet nismo ništa popravili. Molim? … [[Upadica se ne čuje.]] Gospođa Kosor, uvažena potpredsjednica Vlade i ministrica. Izvolite, vi ste se javili u ime predlagača. Dajem vam riječ.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Ako mogu i ako smijem u ime Vlade pozvati, budući da je još nekoliko točaka na dnevnom redu Hrvatskoga sabora u kojima će se govoriti o hrvatskim braniteljima i članovima njihovih obitelji, ako mogu pozvati na dostojanstvo jer evo i ova zadnja rasprava mislim da je uistinu teško prihvatljiva u kontekstu onoga o čemu i o kome govorimo. Dakle, potpuno je rasprava izašla iz teme, Izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja. Meni je jasno da neki žele da se rasprava skrene s toga izvješća zbog toga što izvješće govori da je fond poslovao odlično, da smo radili u zaštiti hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji i da smo napravili nešto vrijedno ne samo za danas nego i za sutra i da fond omogućuje evo među ostalim i školovanje djece hrvatskih branitelja. Očito da se to nekome ne sviđa, ali molim vas da evo iz ove rasprave ne izađe dezinformiranje hrvatske javnosti i hrvatskih branitelja. Moram dakako reagirati budući da je ovdje bilo izrečeno uistinu mnogo neistina prije svega oko registra, dakle registra hrvatskih branitelja. Ja podsjećam da evo u 2003. kad smo našli u ladicama što smo našli što je rađeno u Ministarstvu hrvatskih branitelja onda je to bilo 440000 hrvatskih branitelja bez Ministarstva unutarnjih poslova. I to su činjenice. Prema tome mi smo samo prikupili sve ono što je postojalo u Ministarstvu obrane i u Ministarstvu unutarnjih poslova. Činjenica jest i svatko od vas može dobiti jedan pregled o tome kako je tko u koje vrijeme ulazio u Hrvatsku vojsku odnosno u Ministarstvo obrane. Znači, kako se tko u kojem vremenu uključivao u obranu Republike Hrvatske. I naravno da ovih više od 490000 hrvatskih branitelja nisu u isto vrijeme branili Hrvatsku, nego su u različito vrijeme ulazili i u različito vrijeme izlazili. I netko prema tom registru ima nekoliko dana staža, odnosno nekoliko dana u obrani suvereniteta Republike Hrvatske, a netko ima dvije, tri ili četiri godine. Prema tome, o tome se radi i na temelju toga hrvatskim braniteljima i pripadaju udjeli u Fondu hrvatskih branitelja. Neistina je apsolutno i odbacujem da je bilo tko u Vladi zbog bilo kakvih razloga na bilo koji način napuhivao taj broj, a sve one koji pozivaju na objavu registra pozivam da se jave Agenciji za zaštitu osobnih podataka i da od njih traže odgovor koji smo mi nekoliko puta dobili zašto se registar u ovakvom obliku ne može objaviti. Zašto se ne može objaviti sa svim podacima, znači ratnim putevima. Možda to nekom odgovara da se objavi i ratni putevi i svi drugi podaci koji su zaštićeni prema zakonu. Napokon podsjećam da je u vrijeme Vlade gospodina Račana među ostalim izmijenjen propis pa da je jedinstveni matični broj proglašen tajnim podatkom, a to je i jedan od podataka u registru, pa je nevjerojatno slušati neprekidno zahtjeve da se nešto objavi što je i prema propisima koji su davno izmijenjeni proglašeno tajnom. Što se tiče evo navoda da HDZ sebi prisvaja obranu Hrvatske. Nikada to nitko iz Hrvatske demokratske zajednice nije rekao. Hrvatsku su obranili hrvatski branitelji. Međutim, činjenica je kad gledate sve podatke koji govore na primjer o stratištima u Hrvatskoj, o 143 masovne grobnice, više od 1400 pojedinačnih i kad se slijede podaci o tome kako su ti ljudi odvođeni i ubijani, primjerice na Ovčaru itd. temeljno pitanje, i to je povijesna činjenica. Pitanje koje su postavljali četnici pripadnici jugoslavenske armije je bilo je li to pripadnik Zbora narodne garde i je li to pripadnik Hrvatske demokratske zajednice. Podsjećam također da je legendarni general Blago Zadro jest bio pripadnik Hrvatske demokratske zajednice, ali to ne znači da naša stranka kojoj ja pripadam prisvaja sebi obranu i stvaranje Republike Hrvatske, odnosno da sebi prisvaja neke posebne zasluge. Ali ovo jest činjenica. I molim i pozivam da gospodine Leko da to su činjenice, ja govorim o činjenicama, o činjenicama suprotstavljajući se neistinama koje su ovdje izrečene. I samo još na kraju budući da je ovdje bilo i pitanja meni. Ja podsjećam i ne želim dalje polemizirati, ali gospodine Pančiću nemojte povlačiti mačka za rep, jer onda ćemo doći do toga da ja iznesem sve podatke ponovo, još jedanput pred hrvatsku javnost što ste vi činili u svom mandatu. Znači, mi smo vratili duga više od milijardu kuna duga koje niste isplatili prema zakonu iz 2001. koji je smanjio prava hrvatskim braniteljima i to drastično, pa ni to niste ispoštovali. Mi smo isplatili milijune i milijune kuna na temelju presuda koje su donijeli hrvatski sudovi zato što niste ispunjavali svoje obveze. Ljudi su tužili i dobili su presude. Na taj način su stjecali i među ostalim i status invalida. Niste im priznali. Tužili su i mi smo to morali priznati. Prema tome, zaključno spominjem još jedan podatak. Niste na primjer htjeli kupiti, iako je to bila zakonska obveza i prema vašem zakonu automobile sto postotnim invalidima prve skupine. To je dočekalo nas. Mi smo ih do sada kupili 358. Prema tome, to su činjenice. Nemojte dalje ponavljam povlačiti to, jer onda moramo izaći sa onim što jest činjenica i što se naravno ne smije zaboraviti, ali što mi više ne stavljamo u prvi plan. To je prošlost. Novce smo isplatili. Dugove smo vratili. Idemo dalje i mislim da je najvažnije da u ovom trenutku ostvarujemo Zakon o pravima hrvatskih branitelja i da Fond hrvatskih branitelja dobro stoji. I ako bude sreće opstat će i mi ćemo i dalje isplaćivati stipendije za školovanje djece hrvatskih branitelja koji će sutra sjediti u ovoj sabornici. [[Pljesak.]]
Hvala lijepo. Za ispravak navoda javio se kolega zastupnik Ivica Pančić. Izvolite.
Ima tu mnoštvo netočnih navoda za ispravak. Ali izgubio sam volju. Vi ste poznati po svojoj beskrupuloznosti, ali sada ste valjda doživjeli, ali ovo je vrhunac niskosti da dijelite žrtve po stranačkoj pripadnosti. Pa stvarno … [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Pa nemojmo tako! Nemojmo ovdje s ovakvim uvredama, jer nitko ih nije dijelio. Ali svatko je nekome pripadao, imao je ime i prezime u trenutku kada je stradao i nije ni to problem reći. Ja vjerujem tako. Imamo mi i popise i onih koji su na primjer meni dok sam formirao narodnu zaštitu govorili da u ovoj državi ima legitimne vojske i da će netko za to odgovarati. Ali što sad, da ga ja ganjam? Neću. Nek mu Bog da zdravlje. Idemo dalje sa raspravom. Ivan Bagarić, uvaženi kolega izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ja bih svoje izlaganje započeo, dakle i prihvaćam dakako preporuke gospođe potpredsjednice Vlade da se doista vratimo jednoj normalnoj raspravi u ovoj sabornici i da zapravo jedni drugima se ne obraćamo na ovaj način na koji se sada kolega obratio upravo potpredsjednici. Ja mislim da doista nema razloga za ovakvo obraćanje. Jedna poslovica kaže "Šuti i nikad se nećeš pokajati. Govori, pokajati ćeš se tisuću puta", ali Sabor je mjesto gdje se govori. Ja sam govorio maloprije i doista ako sam uvrijedio bilo koga mojim govorom, ja se ispričavam. Međutim dopustite mi, doista dopustite mi, a ne radi daljnjeg zaoštravanja, nego radi raščišćavanja ovog stanja. Ja nisam bio lijen, nego sam zatražio stenogram onoga što ste vi kolega Pančiću rekli. Ja razumijem vas da vi podupirete fond, sve razumije. Dakle, ali ne razumijem kad podupirete fond, dakle kad podupirete ovo izvješće, ne razumijem što još onda u paket onako s tim ubacite ono što ste ubacili. I upravo zbog toga što ste zapakirali to što jeste, mi smo se na to osvrnuli. A što ste kazali? Samo malo, ovo je rasprava moja. Dakle, u raspravi ste sljedeće kazali: "Možda je rješenje da umjesto što se prigodničarski prisjetimo branitelja." Pa kako može on reći prigodničarski da se prisjetimo branitelja, ako ovdje sjedi ministrica hrvatskih branitelja koja danonoćno radi na skrbi, pomoći i potpori hrvatskim braniteljima glede njihovog zbrinjavanja, glede njihovog liječenja, glede njihovih ostvarivanja prava, glede svega, glede ispravaka, ne kažem ne znam zločestih nekih poteza, ali propusta i svega drugoga. Prema tome, dakle ne može se kazati da je to prigodničarski nikako. Kaže: "ili sustavom socijalne skrbi guramo vam svijeta zaposlenja da u nadzorne odbore hrvatskih državnih poduzeća stavimo hrvatske branitelje koji posjeduju stručnu spremu i znanje". A kako ovog časa vi možete kazati da ovi ljudi koji jesu u tim fondovima, znam sada da ne mislite samo na ovaj, nego općenito dakle na fondove, da tamo doista nema hrvatskih branitelja i da doista nemaju znanje i sposobnosti. I zaključno, kažete, što je najgore bilo i to je ono na što smo se mi svi osvrnuli. Kažete: Uvjeren sam da njima ne bi bilo svejedno kako se raspolaže sa hrvatskom imovinom." Sa hrvatskom imovinom. A ja sam ispravljao vaš navod i ostale kolege kad smo se osvrnuli na Fond hrvatskih branitelja. Pa je li i Fond hrvatskih branitelja hrvatska imovina? Nego čija je? Što to je? I na simboličnoj i na bilo kojoj razini zaboga. Kažete: "kao što je potpuno svejedno većini članova hrvatske Vlade". Pa mislim, ovo je doista, mislim ako laže koza, ne laže rog. Dakle, ova država ima svoje institucije, ima svoje pravosuđe, ima svoje tužiteljstvo, ima svoje. Pa onaj tko je napravio propust, tko je napravio pogrešku, neka mu se sudi, neka mu se sudi. Nitko ne stoji iza njega. Međutim prozvati da je svejedno članovima hrvatske Vlade kako se upravlja državnom imovinom je doista za svaku osudu. Još samo jedan osvrt jer moram se osvrnuti. Ne može se govoriti o hrvatskim braniteljima na način na koji ih mi, evo često svi skupa ovdje dijelimo. Ne može se kazati gdje ste vi bili, gdje ste vi bili, gdje ste vi bili, ako su ti ljudi bili u to vrijeme na prostoru koji je ratovao, koji se branio itd. Što se mene tiče, vi ste spomenuli neke medalje ljudima koji su ih dobili iz Vukovara. Pa svakome čovjeku koji je tamo preživio, gdje god da je bio, ja bih mu dao sve medalje ovog svijeta. O čemu razgovaramo? Koja je to vojska dobila rat, a da nije imala organiziranu logistiku, da nije imala one koji su pripravljali hranu, one koji su pripravljali puteve evakuacije, zbrinjavali ljude na putevima tim, one koji su na određeni način podupirali svim onim s čime se podupirat moglo i moralo? Tko je dobio rat tko nije imao medijsku potporu? Pa dakle da nije bilo hrvatskih medija i potpore hrvatskih medija, ovdje bi bilo i tih vrsta osvrta, pa tko bi dobio rat? Da nije bilo svih tih ratnih izvjestitelja i svega onoga što je bilo. Prema tome, dakle doista nije bilo mjesta onome kad ste već poduprli ovaj fond i kažete da ga podupirete, ovo izvješće, da upakirate sve to što ste upakirali i da zapravo izazovete ovoliku reakciju. Kad je u pitanju ova točka dnevnog reda, odnosno Fond hrvatskih branitelja i ovo izvješće, ja mislim da ovdje je vrlo važno kazati sljedeće još. Fond je sam po sebi važan. Kako na financijskoj, pa tako i na jednoj simboličnoj razini, važan je u vrijeme pune stabilnosti, važno je da ga imamo, važno je da postoji, a još je važnije u vrijeme određenih lomova, kriza itd. On je iskaz nedvojbeno političke volje, dakle političke volje u smislu potpore hrvatske Vlade, potpore ovog Sabora jer dakle odaslati nam je ovdje poruku hrvatskim braniteljima da ovaj Sabor stoji iz tog fonda. Da ga dakle, nikakvi valovi, nikakvi krize neće uzburkati ni srušiti. Prema tome, dakle on je kao takav iskaz i povjerenja. Dakle, povjerenja branitelja međusobno, branitelja i uprave fonda, ali tako isto i Vlade, ali i ovog Sabora. Prema tome, dakle u tome smo doista jedinstveni. Evo, nismo jedinstveni bili po mnogo čemu, malo prije smo to vidjeli, ali evo i vi ste kazali i mi kažemo, mi podupiremo taj fond, vrlo je važno odavde odaslati poruku hrvatskim braniteljima, hrvatskoj javnosti, ova Vlada, ovaj Sabor, svi mi stojimo iza tog fonda jer je važno da postoji fond iz kojeg će se stipendirati branitelji, hrvatska djeca, iz kojeg ćemo imati tu zakladu hrvatskih branitelja itd. Prema tome, evo kad pogledamo ovo izvješće koje smo ovdje dobili, kad pogledamo sve ono s čim ono raspolaže, onda vidimo doista da se odgovorno gospodari ovim fondom. Vidimo čak i po formalnom broju tih sjednica koje je fond održao i svemu onome što čini i kako se na određeni način nosi sa problemima s kojima se nosi cijela država i društvo i cijeli svijet ovog časa, dakle kako bi zaštitio te ulove i kako bi zaštitio sredstva. U tom smislu, moja iskrena čestitka svim onima koji su uključeni u rad ovog fonda, koji skrbe i bdiju nad njim, koji mu daju potporu na čelu sa ovdje nazočnom gospođom potpredsjednicom Vlade i ministricom hrvatskih branitelja, ali i svim hrvatskim zastupnicima u Hrvatskom saboru koji dakako podupiru ovaj fond u smislu njegove čvrstoće, njegovog opstanka, njegovog jačanja, a na dobro svih, dobro Hrvatske države i na dobro svakog pojedinog hrvatskog branitelja. Evo, hvala lijepo.
Hvala lijepo kolega Bagarić. Imamo tri prijave replike. Najprije uvaženi kolega Markovinović. Izvolite kolega Markovinović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo, kolega Bagarić, spominjali ste fond i ja mislim da je možda danas trebalo znatno više pričati zapravo o kvalitetnom upravljanju fonda, bez obzira bila to konzervativna ulaganja, što se pokazalo jako dobro u ovim svim vremenima kada su burze padale, kada su dionice padale i sve ostalo. Dakle, treba prije svega pohvaliti one koji upravljaju tim fondom. Drago mi je da su to branitelji, ali čuli smo, s obzirom da su branitelji, odmah se treba posumnjati u njihovu stručnost, njihovu podobnost i ostalo i tko će drugi posumnjati nego bivši ministar koji je evo, imao tako dobru suradnju s braniteljima da je vjerojatno znatno više koristio zadnji ulaz, izlaz, vjerojatno se ni ne sjeća kako izgleda prednji ulaz. Jer tamo su ga čekali ogorčeni branitelji na ulazi i izlazu zato jer je gazio po njima, jer je gazio njihova prava i sad moram nastaviti malo samo priču. Jedanput me jedna novinarka pitala čisto što mislim o kolegi Pančiću i ja nisam znao da je novinarka da će objaviti, ja sam rekao laže čim zine. Ispričavam se kolegi Pančiću jer on laže i kad misli a ne samo kad zine. Hvala.
Dalje se za repliku javio uvaženi kolega. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, povrijeđen je Poslovnik odredba članka 209. u svezi članka 214. jer od jutros se ovdje raspravlja na zaista jedan ponižavajući način. O tome je govorio malo prije i to je vama upravo uputio te riječi jer vi morate biti odgovorni za takvo stanje i spriječiti takve govore naš kolega Vujić. Ovakve riječi, ovakve uvrede to je stvarno nedopustivo. Očito da se time služe ne bi li nešto prikrili, sakrili, stvorili negdje odmah od nečega. Ali sad ti motivi nisu bitni zbog čega se to radi, to ni u kojem slučaju nije dopušteno na takav način raditi. Mi smo ovdje pred hrvatskom javnosti. To nije prilično prije svega ni onaj tko govori ni za one kome su te riječi upućene. Pa vas molim gospodine potpredsjedniče da prekinete više sa ovakvim raspravama i da spriječite bilo koga u takvoj jednoj nakani čim počne.
Hvala lijepo. U mnogome se s vama slažem jer zasigurno ono o čemu se ovdje raspravlja, što je temeljna tema rasprave izvješće o tome se malo govorili a to izvješće puno govori, ali se puno govorilo o mnogom drugome. I slažem se s vama da sve to skupa govori o onome tko govori i kome govori i interveniram stalno vratimo se prema izvješću, ukažimo ako nešto ne štima, recimo da se negdje, uvijek se negdje može i nešto bolje napraviti, pohvalimo ono što je dobro, nemojmo se osobno obračunavati ali očito dok su kamere uključene kao da neki duh uđe iz boce ili izađe i onda je to ovako kako je. Replika uvaženi kolega Ivica Pančić.
Nije bilo odgovora?
Ne, nema odgovora.
Drago mi je kolega Bagariću što ste uzeli fonogram pa ste pročitali, otprilike su to bile moje riječi. Tko je započeo sa ovim insinuacijama? Pa započela je članica Vlade. Nažalost, to je eskaliralo u smjeru u kojem je eskaliralo. Da je to trebalo drugačije raspravljati o ovom izvješću trebalo je. Jasno i glasno sam u ime SDP-a pohvalio rad Fonda za hrvatske branitelje. I da li je tu išta sporno? Ali sam odbacio svake aluzije da bi SDP mogao stajati iza dijela branitelja koji su imali određene primjedbe. A kako to da SDP sada stoji iza branitelja ako smo rekli da ministarstvo pokriva sve branitelje a to znači da tu vaše ministarstvo ne govori onda u potpunosti istinu. Ali da sada ne bi cjepidlačili jasno i glasno je rečeno. Podržavamo ovaj fond, dobro je što su kontrolni mehanizmi stavljeni. To su branitelji koji su od početka 2003. godine radili na ustrojavanju toga fonda, da li su oni HDZ ili nisu apsolutno je nebitno, odradili su svoj posao dobro i ja sam im osobno na tome zahvalio. I istovremeno sam podsjetio javnost na ono što se događalo devedesetih godina oko Domovinskoga fonda što nije dobro završilo. Ništa više, ništa manje. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku kolega Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče. Kolega Pančiću, nije točno da je gospođa potpredsjednica započela ovakav da kažem diskurs. Ne, dakle njoj nikako nije odgovaralo da se ovako raspravlja radi toga jer je imala izvanredan materijal a to je Izvješće o Fondu hrvatskih branitelja koje smo svi ovdje mi pohvalili. Prema tome, njoj je bilo najviše stalo a trebalo bi i nama stajati da samo o tome govorimo i da to doista ocijenimo onako kako je. Ponavljam, vi ste poduprli ovaj fond odnosno ovo izvješće ali ste ja ne mogu drugačije kazati doli upakirali s tom potporom valjda u ovom predizbornom vremenu onako još i ovo što sam ja maloprije testirao i ne bi sada ponavljao ponovo, gdje ste zapravo onako usput pljusnuli Vladu i postavili sumnju u sve što ona radi itd., i onda smo mi dakako ispravljali vaše navode i onda se to pretvorilo u ovo u što se pretvorilo. Dakle, još jedanput da nije bilo tog vašeg nastupa ne bi bilo ovoga svega što je bilo. Ja mislim da opet moramo ruka ruci i potpora fondu i hrvatskim braniteljima. Hvala lijepa.
Hvala lijepo kolega Bagarić. Mislim da je ova zadnja vaša misao zapravo i trebala bi biti i misao vodilja. Ruka ruci, potpora fondu i priznanje onima koji to rade jer da smo formirali brigade po principa tko je iz koje stranke itd. Hrvatsku ne bi imali sigurno, nego smo tada imali druge principe i dobro je da su tada takvi bili. Nije dobro da se sada tako raspravlja. Više nema prijave za raspravu. Završno se javlja potpredsjednica Vlade i ministrica. … [[Upadica se ne čuje.]] Da, još kolega Đakić je bio za repliku.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Ja ću replicirati kolegi Bagariću da možda je propustio, nije se sjetio reći da u upravnim i nadzornim odborima hrvatskih tvrtki stvarno su i hrvatski branitelji i hrvatski generali, i oni su imenovani, samo pojedinci o tome ne znaju ili ne žele znati. Želio bih reći zbog javnosti da stvarno oni svoju funkciju nadzora i uprave rade i to časno i pošteno kao što to u svim segmentima društva uvijek su i radili. Želim naglasiti to da kad je bilo riječi o Spomenici „Vukovar“ zasigurno postoje relevantni podaci o tome i što je činjenično. Postoje dvije odnose po kojoj se ona dodjeljuje. I netočno je da je broj od 5 tisuća i 700 tek 750 spomenica je podijeljeno i to samo po jednoj osnovi a to je mirne reintegracije. Za ono aktivno sudjelovanje u obrani Vukovara nije podijeljena nijedna, tek se to ustanovljava i to će biti. Povjerenstvo koje je osnovano zasigurno pravedno i pošteno radi svoj posao i oni su me zapravo i izvijestili o ovome koliko je podijeljeno. Tako da ono što se danas čulo u Hrvatskom saboru nije točno. 750 je do sada. Želim reći da aktivno sudjelovanje u obrani Vukovara kao i svih drugih naših gradova stradalnika zasigurno treba biti vrednovano. I želim reći da ovaj fond koji je napravljen zasigurno je napravljen u interesu potreba hrvatskih branitelja i tako će biti i očuvan. On je stabilan, on je funkcionalan, on je koristan, na dobrobit svih onih koji su potrebiti u kategorijama humanosti, socijalne skrbi, razvojne politike i pomoći u bilo kojim momentima koji ispunjavaju uvjete. Isto tako, svi oni koji žele imaju mogućnost da ostanu u njemu i koji nisu potrebiti da prodaju svoje udjele, ja bih ih i pozvao da ostanu, da fond što dulje funkcionira na dobrobit njih i njihove djece. Hvala lijepa.
Hvala kolegi Đakiću. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Slažem se s kolegom Đakićem. Dakle, ja doista nisam ulazio u strukturu upravnih odbora fondova različitih, odnosno i poduzeća općenito, nit sam mislio da je to potrebno. Međutim, u ovakvoj jednoj raspravi kad se dovodi u sumnju da li su tamo i branitelji onda dakako da je vrlo važno ovo što ste vi naglasili kolega Đakiću i vrlo je važno ponoviti dakle da tamo sjede i hrvatski branitelji i da ne treba sumnjati niti u njihovu namjeru, niti u njihov stupanj obrazovanosti itd. Prema tome doista evo, moje posljednje obraćanje i još jedanput potpora fondu. Hvala.
Hvala. I sada uvažena potpredsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor. Izvolite potpredsjednice.
Hvala lijepa, poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovane gospođe zastupnice, gospodo zastupnici. Evo vrlo kratko ću na samom kraju. Prije svega naravno želim zahvaliti svima vama koji ste iskazali potporu ovome izvješću, odnosno radu Upravnog odbora Fonda hrvatskih branitelja, ali i društva za upravljanje imovinom, mislim da smo napravili dobar posao. Budući da se, kad se govori o upravnom odboru, govori se o braniteljima koji su tamo predstavnici braniteljskih udruga, svih hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Želim podsjetiti da je tu i predstavnik vaš, dakle Hrvatskoga sabora, Odbora za ratne veterane, da i on doprinosi radu fonda i uspjehu poslovanja, ali isto tako i dva predstavnika Vlade, ponovit ću, predstavnik Ministarstva gospodarstva i ministar odnosno ministrica danas hrvatskih branitelja po funkciji jer je to tako zakon rekao. Prema tome, ja mislim da je zasluga sviju nas. I želim i ja pozvati još jedanput hrvatske branitelje unatoč ovoj katkada uistinu teško prihvatljivoj raspravi da se koncentriraju na ono što je ključno i bitno, a to je da fond dobro posluje, da učine sve da fond opstane. Naravno da će Vlada prema Zakonu o privatizaciji unositi u sljedećim razdobljima i drugu vrijednu imovinu. Fond je vrijednost za Hrvatsku, prije svega zbog toga što se zahvaljujući fondu među ostalim realizira i projekt "Stipendija za djecu hrvatskih branitelja". To stalno govorim, stalno ponavljam i ponavljat ću jer mislim da je to iznimno važno zato što je u nekim vremenima, kao što znate kad je na temelju ustavne tužbe ukinuta jedna odredba Zakona o pravima hrvatskih branitelja, o upisu djece hrvatskih branitelja, dobre, sjajne, pametne djece. Željelo se očito, mislim na one koji su tu tužbu podnosili, željelo se zaustaviti taj proces, međutim mi smo tada među ostalim i dogovorili sa rektorskim zborom o jednom posebnom upisu za djecu prije svega poginulih hrvatskih branitelja, djecu invalida, ali i osigurali ove stipendije zahvaljujući fondu. Evo dužna sam i dva odgovora. Nažalost, gospodina Bernardića, zastupnika nema ovdje. Postavljao je vrlo konkretna pitanja na što ću ja vrlo konkretno odgovoriti, vezano za opstanak fonda kad Republika Hrvatska postane članica Europske unije. Nema straha. Ja podsjećam da je zakon prošle godine, ako se dobro sjećam, izmijenjen upravo ovdje i da je usklađen sa smjernicama. Prema tome, nema straha kao što nema straha ni za, dopustite da i to kažem, sve odredbe Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. Vi ćete već danas vjerojatno raspravljati o izmjenama zakona koje su usklađivanje sa pravnom stečevinom Europske unije, ali sve ono što smo kao vrednote ugradili u zakon, prije svega za najteže invalide itd., ostaje i kad Republika Hrvatska postane članica Europske unije. Zašto smo se za to nastojali izboriti i zašto je to tako i danas i bit će? Zato što smatramo, ja sam sigurna zajedno sa svima vama, da su hrvatski branitelji najzaslužniji za slobodnu, neovisnu, demokratsku Hrvatsku, za ulazak u NATO, dakako uz mnoge, hrvatski Parlament, predsjednika, Vladu itd, ali svakako hrvatski branitelji i prvi hrvatski predsjednik, doktor Franjo Tuđman na prvom mjestu i onda dakako, kad uđemo u Europsku uniju, kad postanemo članica, za to će ponovo oni biti najzaslužniji jer da nisu obranili Hrvatsku onda ne bismo cijeli taj posao mogli obaviti. I gospodin Bernardić je također postavio pitanje, s pravom, da je u jednom trenutku bilo nekog zastoja oko isplata. To je istina sve, to su bile neke tehničke poteškoće, međutim sve je uklonjeno. Prema tome, taj posao traje za one koji želi iskupiti. I na kraju ću još samo jedanput ponoviti jer je bilo dosta opservacija o tome jesmo li trebali prodati dionice INA-e ili nismo, dakle to je bio dobro obavljen posao jer je u tom trenutku vrijednost dionica INA-e bila 2800 kuna. Mi smo na taj način zaradili gotovo 2 milijarde kuna ili točnije milijardu 960 milijuna kuna. Da to nismo učinili, vrijednost udjela bi pala i to znatno, jer primjerice danas je vrijednost dionica INA-e 1510 kuna, prema tome vrijednost udjela bi danas, da nismo prodali, bila vjerojatno manja od 420 kuna, a ovako je 631 kunu. Prema tome, učinili smo to da bismo zaštitili imovinu hrvatskih branitelja. Tako će biti i ubuduće. Hvala vam lijepa na raspravi i hvala svima vama koji podupirete izvješće. Mi ćemo se truditi i da ono za ovu godinu, znači sljedeće godine, bude jednako tako dobro. Hvala.
Hvala lijepo uvaženoj gospođi potpredsjednici. Ovime smo zaključili raspravu. Ja zaključujem raspravu po trećoj točki dnevnog reda.
Idemo na Poslovno izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2008. godinu. Podnositelj Fond hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje zaključak koji je sukladan prijedlogu saborskog radnog tijela i mišljenju Vlade Republike Hrvatske koji glasi. Prihvaća se Poslovno izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2008. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovo izvješće je prihvaćeno većinom glasova, 85 glasova za i 2 suzdržana.
Prelazimo na četvrtu točku. To je 4. Izvješće o provedbi Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, za razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2008. godine Vlada je podnijela izvješće na temelju članka 111. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prijedlog akta primili ste poštom. Raspravu je proveo Odbor za ratne veterane. Izvješće sa sjednice odbora primili ste na sjednici. Želi li predstavnica predlagatelja dodatno obrazložiti ovo izvješće? Da. Potpredsjednica Vlade, uvažena gospođo Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Pred vama je kao i svake godine ovo ja ću reći opsežno izvješće koje treba odgovoriti na dva pitanja. Prvo jesmo li ispunili sve odredbe zakona, odnosno jesmo li ispunjavali zakon. A to znači jesmo li u svakodnevnom životu odradili sve ono što je važno za prava hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Ali i za ono što je čuvanje njihovog dostojanstva danas 2009. godine evo u 21. stoljeću. I drugo je naravno jesmo li za to imali dovoljno sredstava. Kakav nam je bio proračun. I mislim da na ta dva pitanja izvješće daje pozitivan odgovor. Ne samo da mislim nego i tvrdim na temelju jedne važne činjenice. Naime, da je državna revizija za prošlu godinu je dakako obavila svoj posao u Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti i sa zadovoljstvom mogu reći da je izvješće Državne revizije za naše ministarstvo za 2008. godinu i dalje kao i svih proteklih godina bezuvjetno dakle bez primjedaba. Ističem to s ponosom, jer je ovo jedno opsežno ministarstvo kao što znate sa puno problema. Jer mi uglavnom radimo isključivo sa ljudima rješavajući mnoge probleme i gdje se svakodnevno susrećemo sa ljudskim sudbinama. Zato s ponosom ističem znači da je revizija ustanovila da smo poslovali bez grešaka. Vjerujem da ste i vi tom činjenicom zadovoljni, zato što i ovo Izvješće o provedbi Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji jasno pokazuje da je za skrb o hrvatskim braniteljima i o njihovim obiteljima u prošloj godini iz državnog proračuna izdvojeno više od 6 milijardi i 200 milijuna kuna. Dakle, govorim tu o ostvarivanju svih prava prema Zakonu o pravima hrvatskih branitelja od evo zapošljavanja do naravno prava vezana uz mirovine. Ja ću nastojati kratko reći o onim segmentima ovoga izvješća za kojeg mislim da su najvažnija i onda ću vas zamoliti za razumijevanje, jer moram otići jer je u 12,30 sjednica Vlade na kojoj moram biti, pa će tu ostati moji suradnici. Dakle, poći ću sa zapošljavanjem hrvatskih branitelja. To je jedan od sigurno najvažnijih i najvrednijih projekata. Mi smo zahvaljujući tim projektima do sada zaposlili više od 10000 hrvatskih branitelja. Vjerujem da će rezultati u ovoj godini biti jednako tako dobri. U prošloj godini smo provodili sve mjere koje su bile predviđene programom zapošljavanja hrvatskih branitelja koje je donijela hrvatska Vlada. Među najuspješnijima, znači među one koje daju najbrže i najvrednije rezultate ističem osnivanje zadruga hrvatskih branitelja. Vjerujem da su mnogi od vas i posjetili mnoge zadruge i da imaju iskustva da su se upoznali sa njihovim radom. Ja ću reći evo jedan podatak. Dakle, na početku mog mandata nije bilo ni jedne zadruge. Sad ih ima 337. U prošloj godini mi smo poduprli osnivanje čak 73 nove zadruge. To su zadruge koje jako dobro, uglavnom jako dobro posluju. Naravno da su oni svi obvezni podnositi izvješća. Ali smo krenuli i sa novim projektom potpora za razvoj novih projekata zadruga. Znači, to su one zadruge koje odlično posluju i imaju pravo evo od prošle godine na nove poticaje sa po 50000 kuna svaka. Nastavljamo naravno i u ovoj godini. Predvidjeli smo ove godine evo reći ću ovako usput potporu za čak 74 takve zadruge koje dobro posluju i 66 novih koje planiramo potaknuti, odnosno čije osnivanje planiramo potaknuti. Dakle, mogu reći da su i sve druge mjere dale dobre rezultate. Evo za vašu informaciju da sva sredstva za sve mjere zapošljavanja za koje smo u prošloj godini osigurali oko 40 milijuna kuna. Moram reći za neke nije bilo jednako interesa kao za druge, pa smo onda te programe zapošljavanja za ovu godinu usklađivali prema pravom interesu branitelja. Dakle, sva sredstva, sve novce mi dodjeljujemo isključivo putem natječaja tako da je i transparentnost u tom smislu potpuna i ponavljam za sve mjere moraju se podnositi dodatna izvješća. Mi smo također, dakle prema svim odredbama zakona odradili posao onako kako zakon to predviđa. Znači, među ostalima evo budući da smo u zakon ugradili i odredbe na primjer o jednokratnoj novčanoj pomoći mogu reći da smo mi primili čak 1775 takvih zahtjeva u prošloj godini. Riješeno je pozitivno 955 zahtjeva. Sufinancirana je nabava 191 ortopedskog pomagala. Nabavljali smo i osobne automobile, ali u prošloj godini znatno manje zato što smo tu obvezu, dakle kupnjom 358 automobila ispunili u prošlim godinama. Međutim, obveza obnavljanja jer hrvatski ratni vojni invalidi, stopostotni prve skupine imaju pravo na novi automobil nakon svakih 7 godina. Što se tiče stambenog zbrinjavanja želim vas izvijestiti da smo u prošloj godini pozitivno riješili 905 takvih zahtjeva ili dodjelom kredita ili dodjelom stanova, da je bila intenzivirana stambena izgradnja, pa onda evo uz to i podatak da smo u našem mandatu, znači u proteklih pet godina stambeno riješili 5176 hrvatska ratna vojna invalida i obitelji poginulih, zatočenih i nestalih branitelja koji imaju pravo na takvu vrstu stambenog zbrinjavanja. I za to smo izdvojili više od milijardu i pol kuna. Potpuno smo stambeno riješili sve stopostotne invalide prve skupine. Znači njih 492 ili izgradnjom posebno prilagođenih kuća ili izgradnjom posebno prilagođenih stanova. Dakle, što se tiče stambenog zbrinjavanja ono ide i u ovoj godini. Moram evo sa zadovoljstvom reći, da unatoč činjenici da smo morali učiniti i mi naravno uštede i rebalansirati proračun, da ni jedan od važnih projekata koji je vezan za hrvatske branitelje ni na koji način nije i sigurna sam neće biti oštećen. Mi smo također u prošloj godini ostvarivali i sve one projekte koji su vezani za mirovinsko osiguranje, ali isto tako i za naknadu za vrijeme nezaposlenosti. Nju je koristilo 194 korisnika. Jednako tako mi smo evo, završili i u potpunosti prevođenje prava prema Zakonu o pravima hrvatskih branitelja koji je stupio na snagu prošle godine. Tijekom 2008. također smo nastavili s projektom prava na besplatne udžbenike, dakako za onu djecu hrvatskih branitelja koji nisu obuhvaćeni projektom besplatnih udžbenika na razini cijele Republike Hrvatske i evo za to smo u prošloj godini izdvojili više od 4 milijuna 643 tisuće kuna i to pravo ostvarilo je ukupno 3310 korisnika. Moram još spomenuti i jedan važan projekt, a to je pripremanje djece hrvatskih branitelja za upise u srednje škole, odnosno za upise na fakultete. Dakle, i to sufinancira ministarstvo. Tako je bilo u prošloj godini i evo, i sada u ovom trenutku traje natječaj kojim želimo također pomoći djeci hrvatskih branitelja da se pripreme na upise i mi ćemo sufinancirati iznos tih priprema do 2000 kuna, tako je bilo i u prošloj godini. Mi smo nastavili i sa programom medicinske rehabilitacije hrvatskih ratnih vojnih invalida iz Domovinskoga rata u 4 lječilišta. Nastavljamo s tim i sada. Kao što znate, mi smo osigurali jedan poseban projekt liječenja 100%-tnih invalida prve skupine u barokomori u Splitu i taj program su koristili oni invalidi naravno koji su na temelju medicinske dokumentacije to pravo i ostvarili. Znači u hiperbaričnoj komori, evo prošle godine liječeno je 7 hrvatskih ratnih vojnih invalida. Istaknula bih još na kraju i jedan poseban program koji smo počeli protekle godine, znači u 2008., o čemu možete čitati u ovom izvješću, a to su sistematski pregledi. Također u 4 centra, također na temelju natječaja. Sistematski pregledi za obitelji najtežih invalida, za obitelji hrvatskih branitelja oboljelih od posttraumatskog stresnog poremećaja za obitelji poginulih, zatočenih i nestalih. Zašto smo krenuli s tim pregledima? Zato što smo naravno iz razgovora, kontakata ustanovili da se kod nekih kategorija tih ljudi pojačano pojavljuju bolesti nažalost moram reći maligne bolesti. Evo primjerice kod udovica hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata, ali i problemi kod obitelji branitelja koji su oboljeli od posttraumatskog stresnog poremećaja. Odlučili smo se za projekt sistematskih pregleda. U prošloj godini tim je pregledima bilo obuhvaćeno 3040 osoba. Sa zadovoljstvom konstatiram da su kod nekih ustanovljene bolesti u početnoj fazi. Ti će ljudi, te će osobe, žene, članovi obitelji biti spašeni i evo, zato sa tim programom nastavljamo apsolutno i u ovoj godini. Mislim da je to iznimno vrijedan program i na temelju rezultata toga programa koji će kroz 4 godine obuhvatiti više od 20 tisuća osoba, mi ćemo pripremiti i nove programe u Ministarstvu hrvatskih branitelja. Još na kraju želim reći da smo intenzivno radili i u potrazi za onim osobama koje su na popisu zatočenih i nestalih iz '91., '92. godine, da i dalje tu ovisimo o podacima koje dobivamo i dalje smo u prošloj godini reagirali na svaku dojavu o mogućem mjestu masovne ili pojedinačne grobnice i moram reći da za taj posao koji je težak, koji je mučan, međutim na kojem nećemo posustati, naravno neće nikada manjkati niti novca, ali svakako niti volje. I evo, za vašu informaciju, ja sam prošle godine pozvala, očekujem da se taj sastanak i realizira, sve svoje kolege ili potpredsjednike vlada ili ministre koji se bave ovim pitanjima, znači nestalih osoba. Pozvala sam na sastanak znači predstavnike Srbije, Bosne i Hercegovine i Crne Gore. Očekujem povratne informacije i očekujem da na jednom zajedničkom sastanku otvorimo sva pitanja, da damo i razmijenimo sve informacije i da konačno, koliko je god to moguće riješimo sudbinu najvećeg broja ljudi kojeg tražimo i koji su bili žrtve agresije na Republiku Hrvatsku. Dame i gospodo, evo izvješće je veliko i opsežno, izvješće vjerujem daje odgovore na sva pitanja. Ono što na kraju želim reći, mi smo u potpunosti ispunili sve odredbe Zakona o pravima hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji i to ponavljam još jedanput potvrđuje i revizijsko izvješće za 2008. godinu. Hvala vam lijepa i predlažem, dakako u ime Vlade i u ime ministarstva kojem sam na čelu da to izvješće i prihvatite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Želi li izvjestitelj u ime odbora uzeti riječ? Izvolite kolega Đakić.
Hvala lijepo potpredsjedniče, gospodo potpredsjednice hrvatske Vlade i ministrice. Odbor za ratne veterane Hrvatskog sabora na svojoj je 12. sjednici održanoj 20. svibnja 2009. godine razmotrio izvješće o provedbi Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2008. godine koje je predsjedniku Hrvatskoga sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 9. travnja 2009. godine. Prema riječima predstavnika Vlade Republike Hrvatske, sredstva utrošena za ostvarivanje svih prava iz Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji u 2008. godini iznosila su 6 milijardi 207 milijuna 120 tisuća 123 kuna i 72 lipe. Najveći udio ukupno utrošenih sredstava imaju sredstva namijenjena ostvarivanju prava iz mirovinskog osiguranja i to u iznosu od 4 milijarde … [[Govornik se ne razumije.]] 106 tisuća 035 kuna i 50 lipa ili 76,68%. Zatim slijede sredstva za trajna novčana prava u iznosu od 883 milijuna kuna 306 tisuća 654, ili 13,42% sredstava. Za stambeno zbrinjavanje u iznosu od 234 milijuna 41 tisuću 343 ili 3,77% te sredstva za prava iz zdravstvenog osiguranja u iznosu od 193 milijuna 543 tisuće 459 kuna ili 3,12%. Visine sredstava namijenjenih ostvarivanju ostalih prava iz zakona kako u apsolutnom tako i relativnom iznosu kreću se od 1 milijun kuna do 62 milijuna kuna, odnosno do 1% proračuna. U prošloj godini prosječno su mjesečno isplaćivane 46 tisuća 42 osobne invalidnine i 10 tisuća 340 obiteljskih invalidnina. Prosječni mjesečni broj korisnika opskrbnine bio je 6 tisuća 745. Invalidsku mirovinu primalo je prosječno 46 tisuća 595 korisnika što je za 21% više u 2007. godini. Povećanje proizlazi iz postupka provođenja propisanog zakona te preustroja Hrvatske vojske i MUP-a. Prosječna visina invalidske mirovine iznosila je 5 tisuća 275 kuna. Korisnika obiteljske mirovine bila je 12 tisuća 128 a prosječna visina obiteljske mirovine iznosila je 7 tisuća 540 kuna i 80 lipa. U izvještajnom razdoblju riješeno je 905 zahtjeva za stambeno zbrinjavanje i to 836 zahtjeva dodjelom stambenog kredita i 69 zahtjeva dodjelom stanova u vlasništvu Republike Hrvatske. Pilot programom sistematskih pregleda u 2008. godini obuhvaćeno je 3 tisuće 40 osoba. U kraćoj raspravi članovi odbora podržali su predmetno izvješće uz naglasak da je ono sveobuhvatno, detaljno i iscrpno te nisu imali primjedbe na isto. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno sa 7 glasova za odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje slijedećeg zaključka: „Prihvaća se Izvješće o provedbi Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2008. godine.“ Hvala lijepa.
Hvala. Otvaram raspravu. Za Klub zastupnika HDZ-a gospodin zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, uvaženi državni tajnici, kolegice i kolege. Pred nama je Izvješće o provedbi Zakona o pravima hrvatskih branitelja koje klub Hrvatske demokratske zajednice apsolutno podržava u svim segmentima jer je transparentan, jer je bezuvjetna ocjena Državne revizije koju je Ministarstvo hrvatskih branitelja dobilo za svoj prošlogodišnji rad. Naime, kroz rekapitulaciju svih prava koje ostvaruju hrvatski branitelji a definirana su kroz Zakon o pravima hrvatskih branitelja i izmjene i dopune zakona koje su učinjene u proteklom vremenu, kroz 18 poglavlja koja govore o trajnim novčanim pravima, jednokratnim pravima iz Zakona o stambenom zbrinjavanju, poboljšanju kvalitete življenja za obitelji hrvatskih branitelja i hrvatskih ratnih vojnih invalida, prava iz mirovinskog osiguranja, prava iz zdravstvenog, pravo na besplatne udžbenike, ljetovanje djece hrvatskih branitelja slabijeg imovinskog statusa, zapošljavanje hrvatskih branitelja, carinske … [[Govornik se ne razumije.]] olakšice, ekshumacije, identifikacije, obilježavanje mjesta masovnih grobnica, spomen obilježja žrtava stradalih u Domovinskom ratu, Memorijalno groblje žrtava iz Domovinskog rata, pokopi hrvatskih branitelja uz vojne počasti, projekt pristupačnosti objektima osoba s invaliditetom, psiho-socijalni program, izvršenje pravomoćnih sudskih presuda, suradnja sa udrugama proisteklim iz Domovinskog rata. Naime, ovo je 18 poglavlja koja obuhvaća ovo izvješće u kojima je detaljno opisano utrošak sredstava i jasno je vidljivo da je ukupno za potrebe hrvatskih branitelja i toga ministarstva utrošeno 6 milijardi 207 milijuna 120 tisuća 123 kune i 72 lipe. Kroz ova sva prava krenut ćemo redom pa tako … [[Govornik se ne razumije.]] novčana prava sukladno odredbama zakona obuhvaća osobnu invalidninu, posebni doplatak, doplatak za njegu i pomoć druge osobe, ortopedski doplatak, opskrbninu, obiteljsku invalidninu, povećanu obiteljsku invalidninu, uvećanu obiteljsku invalidninu, doplatak za pripomoć u kući, opskrbninu za korisnike obiteljske invalidnine, naknadu obiteljske invalidnine za obitelji zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja, naknadu u visini obiteljske mirovine za obitelji zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja, usluge osoba za pružanje njege i pomoći njegovatelja, usluge vještačenje od strane nadležnih … [[Govornik se ne razumije.]] povjerenstava. Tako u 2008. godini bilo je 72 tisuće 711 korisnika što je 4,35% više u odnosu na 2007. godinu a ukupno isplaćeni iznos u 2008. godini je 833 milijuna 360 tisuća 654 kune i 48 lipa što je 4,22% više u odnosu na 2007. godinu. Člankom 74. zakona i uredbom o uvjetima i postupku ostvarivanja prava na jednokratnu novčanu pomoć članova obitelji smrtno stradalog hrvatsko branitelja iz Domovinskog rata, hrvatskih ratnih vojnih invalida iz Domovinskog rata i hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata propisano je pravo na jednokratnu novčanu pomoć u 2008. godini, zaprimljeno je tisuću 775 zahtjeva od čega je pozitivno riješeno 955 zahtjeva dok je 820 zahtjeva odbijeno zbog neispunjavanja uvjeta. Time je socijalno ugroženim obiteljima hrvatskih branitelja u 2008. godini isplaćeno 4 milijuna 299 tisuća 424 kune 37 lipa. Tijekom 2008. godine sufinancirana je nabava 191 ortopedskog pomagala za 152 hrvatska ratna vojna invalida iz Domovinskog rata. Ukupno je za odobrene zahtjeve za sufinanciranje ortopedskih i drugih pomagala u 2008. utrošeno 3 milijuna i 900 tisuća kuna. U provođenju zakonske obaveze propisano je člankom 60 stavkom 1. zakona i temeljem Uredbe o uvjetima i postupku za ostvarivanje carinskih i poreznih olakšica hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji isporučena su samo tri automobila sukladno ugovoru o nabavi i isporuci osobnih automobila za hrvatske ratne vojne invalide prve skupine od 16. studenoga 2005. U izvještajnom razdoblju za … [[Govornik se ne razumije.]] namjenu utrošeno je 293 tisuće … [[Govornik se ne razumije.]] kuna. Pravo na stambeno zbrinjavanje koje je uređeno člankom 36. do 50. zakona i Uredbom o stambenom zbrinjavanju članova obitelji smrtno stradalih, zatočenih ili nestalih hrvatskih branitelja Domovinskog rata u izvještajnom razdoblju riješeno je 905 zahtjeva za dodjelu stana ili stambenog kredita od čega je 69 zahtjeva riješeno dodjelom stanova u vlasništvu Republike Hrvatske i kuća preuzetih od agencije za promet i posredovanje nekretninama dok je 836 zahtjeva riješeno dodjelom stambenog kredita za različite vidove stambenog zbrinjavanja. U izvještajno razdoblje na stambeno zbrinjavanja s naslova Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti utrošeno je ukupno 234 milijuna 41 tisuće 343 kune i 68 lipa. Hrvatski branitelji iz Domovinskog rata u Zavodu za mirovinsko osiguranje ostvaruju pravo na starosnu mirovinu, invalidsku mirovinu, obiteljsku mirovinu, najnižu mirovinu te prava na naknadu plaće u vezi s pravima stečenim na temelju preostale radne sposobnosti. U 2008. godini za mirovine i mirovinska primanja hrvatskim braniteljima isplaćeno je 4 milijuna 760 tisuća 106, 03 kuna. Od ukupnoga broja korisnika mirovine u 2008. godini invalidsku mirovinu primilo je prosječno 46 tisuća 515 korisnika na čiju isplatu je utrošeno ukupno 3 milijarde 196 milijuna 320 tisuća 448 kuna dok je obiteljsku mirovinu primalo prosječno 12 tisuća 128 korisnika na što je utrošeno ukupno milijardu 124 milijuna 802 tisuće 770 kuna. U 2008. godini mirovine je koristilo prosječno 58 tisuća 828 korisnika. Privremenu naknadu za vrijeme nezaposlenosti koristilo je prosječno 194 korisnika. Naknadu plaće za vrijeme zaposlenja članak 13. Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata iz 96. godine koristilo je prosječno 12 korisnika a naknadu plaće u vezi s korištenjem prava na profesionalnu rehabilitaciju koristilo je prosječno 18 korisnika. Prosječna mjesečna mirovina za 2008. godinu umanjena za porez i prirez iznosila je 5 tisuća 732 kune i 33 lipe. Pravo na najnižu mirovinu prema članku 21. stavku 3. zakona koristilo je prosječno 175 korisnika mjesečno za što je isplaćeno 5 milijuna 498 tisuća 573 kune. Prosječna mjesečna najniža mirovina za 2008. godinu iznosila je 2148,44 kuna, bez poreza i prireza. U 2007. godini obavljeno je provođenje invalidskih mirovina i svih prava na invalidsku mirovinu prema odredbi članka 152., 153., 154. Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. Također iz 2005. godine. U 2008. godini na ime ovog provođenja isplaćen je preostali dug za 2006. i dio 2007. godine, odnosno pripadajuća razlika mirovine za razdoblje od 1. siječnja 2006. do 30. ožujka 2007. godine u iznosu 272 milijuna 298 tisuća 624 kune. Hrvatskim braniteljima koji su u statusu osiguranika Zavoda za zdravstveno osiguranje a nisu stekli prema drugoj osnovi osiguranje, npr. radni odnos, samostalna djelatnost, sada su u obaveznom zdravstvenom osiguranju priznati na temelju njihovog svojstva hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, članak 5. stavak 1. točka 15. zakona. U izvještajnom razdoblju status osiguranika Zavoda za zdravstveno osiguranje … [[Govornik se ne razumije.]] svojstva hrvatskog branitelja ostvarilo je prema stanju na dan 31. prosinca 2008. godine ukupno 17 tisuće 534 osobe, od čega je 17 tisuća 217 muškaraca i 317 žena. Za ostvarivanje prava iz zdravstvenog osiguranja u 2008. godini utrošeno je ukupno 193 milijuna 567 tisuća 459 kuna i 51 lipa. Tijekom 2008. godine pravo na besplatne udžbenike u vidu novčane naknade u iznosu prosječne cijene koštanja kompleta obaveznih udžbenika jedinstven je za sve razrede i sve srednje škole u školskoj godini 2008/2009, mogli su ostvariti učenici 3. i 4. razreda srednje škole te redoviti ili izvanredni studenti na visokim učilištima. U vidu novčane naknade u iznosu prosječne cijene koštanja kompleta obaveznih udžbenika jedinstvene za sve razrede i sve srednje škole, uvećane za 20%. Navedeno pravo na isplatu naknade ostvarilo je ukupno 3310 korisnika, na što je utrošeno 4 milijuna 643 tisuće 153 kune i 56 lipa. Vlada Republike Hrvatske je 23. kolovoza 2007. godine usvojila novi program stručnog osposobljavanja i zapošljavanja hrvatskih branitelja i djece smrtno stradalih, zatočenih ili nestalih hrvatskih branitelja za razdoblje od 2008. do 2011. godine. U izvještajnom razdoblju kroz mjere programa stručno je osposobljeno 110 osoba, potpomognuto je za samo zapošljavanje 300 osoba, davanje poticaja poslodavcima koji zapošljavaju hrvatske branitelje ili djecu smrtno stradalih, zatočenih ili nestalih hrvatskih branitelja, potaknuto je zapošljavanje 58 osoba, potaknuto je osnivanje 83 nove zadruge hrvatskih branitelja te je pružena potpora za razvoj 19 novih projekata zadruga hrvatskih branitelja koje su pokazale uspješnost i profitabilnost u dosadašnjem poslovanju. Ukupno je na mjere programa u 2008. godini utrošeno 30 milijuna 483 tisuće 944 kune i 32 lipe. U sklopu Godišnjeg plana poticanja samozapošljavanja za 2008. godinu poslodavci i nezaposleni hrvatski branitelji mogli su koristiti mjere Hrvatskog zavoda za zapošljavanje koje su se odnosile na zapošljavanje, obrazovanje za zapošljavanje i zapošljavanje u javnom radu. Za sufinanciranje zapošljavanja i financiranje obrazovanja hrvatskih branitelja u 2008. godini po mjerama iz Godišnjeg plana za poticanje zapošljavanja Hrvatski zavod za zapošljavanje isplatio je 10 milijuna 675 tisuća 970 kuna, a mjere je koristilo 610 hrvatskih branitelja. Na zapošljavanje hrvatskih branitelja u 2008. godini kroz programa Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti i mjere aktivne politike zapošljavanja Hrvatskog zavoda za zapošljavanje potrošeno je ukupno 41 milijun 159 tisuća 914 kuna i 32 lipe. Tijekom 2008. godine prikupljena su i terenski istražena saznanja o 55 mogućih neregistriranih mjesta masovnih i pojedinačnih grobnica na područjima osam županija. Probnim iskapanjima otkriveno je 14 pojedinačnih grobnica u kojima su pronađeni i ekshumirani posmrtni ostaci 14 osoba. Ujedno je Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti organiziralo osam identifikacija posmrtnih ostataka na koje su pozvani članovi obitelji 116 ekshumiranih osoba te je nakon završene identifikacije organiziran prijevoz i sahrana ukupno 92 osobe. U 2008. godini postavljena su dva spomen obilježja na lokacijama u Negoslavcima i Cvjetnom viru. Na Memorijalnom groblju žrtava iz Domovinskog rata u Vukovaru pokopano je ukupno 829 osoba, a u izvještajnom razdoblju njih 20. Za projekt sufinanciranja izgradnje postavljanja i uređenja spomen obilježja žrtvama stradalima u Domovinskom ratu u 2008. godini ukupno je utrošeno 3 milijuna 800 tisuća kuna. Tijekom 2008. godine uz vojne počasti pokapano je ukupno 1174 hrvatska branitelja iz Domovinskog rata te 14 posmrtnih ostataka hrvatskih branitelja nakon postupka ekshumacije i identifikacije. U 2008. godini nastavilo se s aktivnim provođenjem Nacionalnog programa psihosocijalne i zdravstvene pomoći sudionicima i stradalnicima iz Domovinskog rata. Usvojenim zaključkom Vlada Republike Hrvatske od 3. veljače 2005. godine u provedbi Nacionalnog programa u 2008. godini pruženo je ukupno 245 tisuća 443 intervencije, od toga 59 tisuća 358 intervencija u 21 županijskom centru za psihosocijalnu pomoć. I 186 tisuća 85 intervencija u regionalnim centrima za psihotraumu i centru za krizna stanja. U 2008. godini nastavljen je program medicinske rehabilitacije hrvatskih ratnih vojnih invalida iz Domovinskog rata. U svrhu provedbe ovog programa sklopljeni su ugovori o pružanju usluga medicinske rehabilitacije HRVI iz Domovinskog rata sa tri ustanove osposobljene za provođenje bolničke rehabilitacije, lječilište Topusko, Krapinske toplice i Daruvarske toplice. Sukladno članku 72. zakona zahtjev za medicinsku odnosno fizikalnu rehabilitaciju predala su 276 hrvatskih ratnih vojnih invalida, od kojih je odlukom Liječničkog povjerenstva za medicinsko odnosno fizikalnu rehabilitaciju njih 170 udovoljilo uvjetima propisanim pravilnikom te su isti upućeni na medicinsku odnosno fizikalnu rehabilitaciju. Medicinsku rehabilitaciju prošlo je 145 hrvatskih ratnih vojnih invalida. Za pružanje usluge medicinske rehabilitacije u 2008. godini refundirano je ukupno 614 tisuća 266 kuna i 66 lipa. U 2008. godini započelo se sa provedbom programa za poboljšanje kvalitete življenja u obitelji poginulih hrvatskih branitelja, hrvatskih ratnih vojnih invalida i hrvatskih branitelja oboljelih od PTSP-a koji je prihvaćen zaključkom Vlade Republike Hrvatske 2. studenog 2007. godine. Vlada je usvojila program za četverogodišnje razdoblje, od 2008. do 2011., a program se sastoji od organiziranih sistematskih pregleda i analiza dobivenih rezultata istraživanja sa ciljem prevencije i poboljšanja kvalitete zdravlja i življenja. U 2008. godini sistemski pregledi provodili su se u Zagrebu, Osijeku, Rijeci i Splitu, a do 31. prosinca 2008. godine sistematski pregled obavilo je ukupno 3040 osoba na što je utrošeno ukupno 2 milijuna 167 tisuća 651 kuna i 40 lipa. U sklopu programa liječenja hrvatskih ratnih vojnih invalida 100%, prve skupine … [[Govornik se ne razumije.]] u Splitu u 20008. godini tretmanom liječenja obuhvaćeno je ukupno 7 hrvatskih ratnih vojnih invalida. Evo kroz ovo izvješće koje je cjelovito, koje u svim segmentima govori o stvarnom stanju i potrebama ja mogu samo još dodati sljedeće, da je odnos i briga sa udrugama iz Domovinskog rata bila izuzetna, da su svi programi i projekti podkrijepljeni i određenim financijskim sredstvima, da i dalje partnerski odnos vlada između Vlade Republike Hrvatske i Ministarstva hrvatskih branitelja i udruga proizašlih iz Domovinskog rata. I tako je jasno vidljivo za koje projekte i koliko novaca je koja udruga dobila, gdje su utrošeni, opravdanja njihova kao što se činilo u svim ovim proteklim godinama tako i sada jasni pokazatelji koji govore o transparentnosti, o marljivosti, brizi, o svakoj kuni, a to govori isto i Ured za reviziju koji je dao bezuvjetnu ocjenu ovom radu ministarstva i klub Hrvatske demokratske zajednice može reći da se pohvalno izražava o ovom izvješću kao i radu svih onih koji u ministarstvu rade i brigu vode i skrbe o hrvatskim braniteljima na čelu sa potpredsjednicom Vlade i našom ministricom. Hvala vam lijepo na strpljivosti.
Hvala. Klub zastupnika IDS-a, gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažena gospodo državni tajnici, uvažena gospodo zastupnici. Da, mi se možemo razmetati teškim riječima, ali ako se u jednoj skupini u Hrvatskoj vodi računa onda su to branitelji iz Domovinskog rata. Evo ovdje na ovoj strani tri navedena su prava ili bolje rečeno rekapitulacija troškova po svim pravima, pa tako evo trajna novčana prava 833 milijuna kuna, jednokratna prava iz zakona 5,9 milijuna kuna, stambeno zbrinjavanje 234 milijuna kuna. Sad ogovarate mi nešto za izbore u Istri? [[Upadica: To je sve dogovoreno.]] A to je dogovoreno između vas već. Sve je između vas dogovoreno. Dobro. Prava iz mirovinskog osiguranja 4,6 milijardi kuna, prava iz zdravstvenog osiguranja 193 milijuna kuna. Pravo na besplatne udžbenike 4,6 milijuna kuna, zapošljavanje hrvatskih branitelja 41 milijuna kuna, carinske i poreske olakšice 61,9 milijuna kuna itd. itd. Jednom riječju ili ukupno je riječ o 6,2 milijarde kuna. To je više od 5% proračuna Republike Hrvatske i na neki način usuđujem se reći i taj iznos koji se godišnje ili koji će se još godišnje kroz period 20, 30 nije bitno koliko godina osiguravati treba pridodati onoj izvornoj ratnoj šteti koju je Republika Hrvatska pretrpjela u agresiji '91., '95. Jasno je da je to ogroman teret za Republiku Hrvatsku, ali je to i usuđujem se reći trajna obveza Republike Hrvatske. Znači jednom kako da se izrazim braniteljsko pravo mora biti zauvijek to pravo i ono ima biti tretirano kao stečeno pravo, a ne da sutra dođe šta ja znam do neke promjene vlasti, pa da se tim ljudima kao na primjer borcima antifašistima oduzmu takoreći sva stečena prava. Nije to smiješno, ali to je tako. Da, takva praksa gospodo zastupnici ne bi vodila nikome. Kao što svakog Istrijana, ali i svakog razumnog građanina Hrvatske mora vrijeđati kada imamo ono što imamo na Bleiburgu, a istarskoj heroini Ruži Petrović ili jednoj Mariji ime oduzima se naziv dječjega doma ili osnovne škole. Što želim reći? Znači, da se ne bi braniteljima dešavalo ono što se dešavalo i što se dešava borcima NOB-a ja se apsolutno zalažem za trajnost tih prava. Naročito je to važno za ovaj mirovinski sustav, za mirovinsko osiguranje. Ja se slažem da su to ogromna sredstva od 4 milijarde 760 milijuna kuna, pa se tako između ostalog na strani 33 govori da hrvatski branitelji iz Domovinskog rata u Zavodu za mirovinsko osiguranje ostvaruju pravo na starosnu mirovinu, invalidsku mirovinu, obiteljsku mirovinu, najnižu mirovinu, te prava na naknadu plaće u vezi s pravima stečenima na temelju preostale radne sposobnosti. U 2008. godini rashodi za mirovine i mirovinska primanja hrvatskih branitelja isplaćen je taj spomenuti iznos 4,7 milijardi kuna. U 2008. godini mirovinu je koristilo prosječno 58828 korisnika. Prosječna mjesečna mirovina za 2008. godinu umanjena za porez i prirez iznosila je 5732 kune. Invalidske mirovine. Pravo na invalidsku mirovinu uređeno je odredbom članka 15 do 22 ovog zakona ili Zakona o pravima branitelja jasno. Od ukupnog broja korisnika mirovina u 2008. godini invalidsku mirovinu primilo je prosječno 46,5 tisuća korisnika što je za 21,31 posto više nego u 2007. godini u kojoj je bilo 38344 korisnika. To je malo čudno da se to povećava de facto broj korisnika za preko 20%. Ne znam šta se ovdje tu dogodilo, ali rashodi po tom osnovu su 3 milijarde 196 milijuna kuna, a prosječna mjesečna invalidska mirovina za 2008. godinu iznosi 5275 kuna. Prosječna mjesečna obiteljska mirovina za 2008. iznosi 7540 kuna, a prosječna mjesečna najniža mirovina za 2008. godinu iznosi 2148 kuna. Mirovine pripadnika HVO-a na strani 35 i članova njihovih obitelji, znači 2008. godine mirovinu je prosječno koristilo 2874 korisnika kojima je mirovina priznata na osnovi ugovora između Republike Hrvatske i Federacije BiH o suradnji na području prava stradalnika rata u Bosni i Hercegovini. Od navedenog broja 2489. je invalidskih mirovina u prosječnome iznosu od 3024 kn i 385 je obiteljskih mirovina u prosječnom mjesečnom iznosu od 3400 kuna. 143 milijuna kuna je osigurano po tom osnovu, ali tu vidimo jedan nesrazmjer negdje 50 do 100% je razlika između mirovina koju primaju borci HVO-a u odnosu na borce Domovinskog rata iz Republike Hrvatske. Ja osobno nemam ništa protiv da invalidi rata iz BiH koji su bili pod zapovjedništvom da se tako izrazim Tuđmana, tj. Šuška ostvaruju tu naknadu. Ipak je riječ o invalidima. Znam za slične slučajeve u Istri, Rijeci, ne znam itd. koji su ta prava ostvarivali od '45. na dalje itd. I neka ti ljudi budu jasno obeštećeni. Međutim, kako da nemamo jednako sluha i za borce narodnooslobodilačkog rata. Želio se sad netko složiti ovdje sa mnom ili ne, ipak su oni stvorili Hrvatsku u sadašnjim granicama Istra-Rijeka-Zadar, a časni borci Domovinskog rata su jasno te granice obranili. Treba, ono što je isto tako interesantno u ovom izvješću naglasiti postupke revizije. Mislim da je to manje-više korektno urađeno jer se u mediju i u javnostima ne čuje neka polemika pa se kaže da je revidirano 8156 predmeta, a da je u 4972 predmeta potvrđena dijagnoza. Sve u svemu, ja sam siguran da ni jedna populacija branitelja ili ratnih veterana, kako se to voli nazivati u svijetu ne uživa ovaj spektar prava kao što je to slučaj u Republici Hrvatskoj. Zašto to govorim? Znači da se ta prava ne diraju. Međutim, sve se češće spominje recimo MMF, predstavnici MMF-a naglašavaju potrebu preispitivanja socijalnih prava, spominju između ostalog i ova, ali bojim se da ćemo se naći možda u situaciji da i bez MMF-a se naprosto revidiraju neki iznosi, bruto društveni proračun predviđa Rohatinski biti će manji za 4% u odnosu na lani, rebalans je rađen na -2%, rasta bruto društvenog proizvoda -2%. To je bilo umanjenje rebalansom izvornog proračuna za 8 milijardi kuna. Ako je 4%, to će trebati uzeti, tu će trebati uzeti još 8 milijardi kuna, novi rebalans, svi znamo da je neizbježan. Ako se to dogodi, jasno je da će plaće ići dolje, vjerojatno će se smanjivati još investicije iz proračuna, na udaru će se naći možda i penzije, a bojim se i određena prava iz tog socijalnog paketa, pa tako i ovog zakonodavstva. Bojim se da je to naša realnost u godini ili godinama koje su pred nama. Vrijeme je za otrežnjenje, jasno ovi izbori to nisu pokazali što ćemo, vojska ljudi živi od proračuna i raspodjele od onih krajeva koji rade prema onima koji zarađeno dijele. Jasno da se to shodno tome tako skoro neće ništa ni mijenjati. Međutim, što se tiče nekih prava kao što su dionice iz ovoga Fonda hrvatskih branitelja o kojima smo maloprije razgovarali, to sve dobro zvuči. To je pravo vjerojatno koje ne poznaje niti jedna zemlja van Republike Hrvatske. Apsolutno to neka ostaje zato jer vidimo da fond funkcionira uredno, ali treba reći da zahvaljujući tim dionicama do konca '99. nastajala su prava carstva. Ovdje mislim na onaj Domovinski fond gdje su se u pravilu dionice koje nešto vrijede zamjenjivale za dionice bezvrijednih tvrtki i znamo tko je u tome sudjelovao, ali ne znam zašto se danas 2009. prešućuju njihova imena. Imovina fonda, prije smo govorili, iznosi 2,4 milijarde kuna od čega 47,11% su dionice T-HT-a, zatim tu su trezorski zapisi Ministarstva financija itd., itd. Koliko je kriza u stanju nagristi tu imovinu, nekom drugom prilikom, ali vidimo da su se, evo prodale dionice INA-e stranom MOL-u, da smo na taj način izgubili dominaciju u jednoj nacionalnoj kompaniji koja je iznijela teret, da se tako izrazim, rata. Svojedobno smo prodali i taj T-HT, a sada vidimo da taj Deutsche telecom preko ne znam koga, čak i prati svoje djelatnike, što je krajnje nedopustivo i tu bi nešto po tom pitanju trebala država poduzeti ili poduzimati. Ono što je još obavijeno velom tajne, to je registar 494 tisuća 757 branitelja, ali to će vjerojatno tako ostati jer ne postoji, kako da se izrazim, politička volja da se napravi malo reda u korištenju tih prava. Broj nezaposlenih branitelja se smanjuje ispod 20 tisuća. Što će donijeti kriza koja je pred nama, nitko ne zna. Još jedno pravo o kojem valja progovoriti to su carinske povlastice. Nije apsolutno sporno za 100%-tne invalide itd., to je 100% u redu. Sporno može biti recimo pri uvozu nekih strojeva, opreme zaostale. Tu tražim da se vidi na što se daju povlastice i da li se onda ta roba preprodaje. Tu treba učiniti reda, a ne da posredno neki tajkuni preko tih braniteljskih povlastica, kao što je dolje slučaj u Splitu, kupuju Ferrarije, pretpostavljam od 200 ili 300 tisuća eura kako bi izbjegli državi platiti obvezu od stotinjak tisuća eura. Uređenje grobnica je jasno civilizacijska dužnost ove Vlade i ove generacije, ali opet tko nam daje za pravo da se i dalje devastiraju spomenici NOB-a, pričali su mi za Petrovu goru, gospodo, da ni barbari, da ni vandali tako ne bi oskrnavili to spomen obilježje, tu spomen kosturnicu. Ja ne mogu ništa drugo reći, do li dajte, smognimo toliko građanske pristojnosti i vratimo, popravimo taj spomenik. Sa suicidom, ja ne želim licitirati, ali još jedanput ću ponoviti da ova prava koja obrađuje ovo izvješće su posljednja koja bi trebalo preispitivati, a da je ljudska civilizacijska, moralna obveza nas zastupnika Hrvatskog sabora davno bila, a kad već nismo, onda danas da izjednačimo prava boraca NOB-a i Domovinskog rata. Možda je danas riječ još o desetak tisuća ljudi. To više apsolutno nije nikakav novac. To je danas gesta da se ispravi jedna ideološka nepravda prema jednoj časnoj i ponosnoj generaciji. To su ljudi koji danas imaju preko 80, 85 godina, znači na gore, rekoh desetak, petnaestak tisuća, gotovo da više ne mogu ići niti do glasačke kutije, niti glasati, ali neka se oni i neka se njihove obitelji ne srame da im je netko bio protiv zla koje je prijetilo porobiti cijelu civilizaciju. Za kraj, ovo izvješće je korektno. IDS će za istoga glasati. Nisam siguran, kao što rekoh, da će se uspjeti u ovom financijskom trenutku zadržati, opseg hoće, ali visine braniteljskih tih momenata, prava. Ali ono što po prvi puta sam primijetio, da se pred jedne izbore nije izlazilo s novim pravima. Znači, ta prava se nisu širila, što će reći da je Vlada svjesna i odgovorna trenutka u kojem se zemlja nalazi. Znači za kraj, IDS glasa za ovo izvješće a i bojim se da visinu nekih izdataka teško je moguće zadržati.
Hvala. Klub zastupnika HDSSB-a gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici Hrvatskoga sabora, državni tajnici u ministarstvu. Evo, ako će IDS podržati ovo izvješće onda će i HDSSB podržati ovo izvješće, da odmah kažem u startu ili u početku. Da, točno je govorio gospodin Kajin prije mene da u ovo predizborno vrijeme na lokalnim izborima nije bilo novih obećanja niti najava novih obećanja za populaciju branitelja kako je to bilo na primjer za parlamentarne izbore kada se obećavala jednokratna novčana pomoć hrvatskim braniteljima, a onda su dolazila rješenja po kojima je jednome mom prijatelju došlo rješenje da ima pravo na naknadu ali u iznosu od nula kuna. Kada gledamo cjelokupno izvješće i kada gledamo raspravu o Fondu hrvatskih branitelja koja je bila točka prije ovoga onda vidimo podjele među nama po nekakvoj prije svega po stranačkoj liniji i onda vidimo rasprave koje su evo dovele i do oštrih tonova u ovome Visokom domu a rekao bih pomalo i nepotrebno jer 1990. godine do 92. i 95. nismo pitali ni za stranačku pripadnost niti za podrijetlo ili porijeklo, niti za to od kuda je to, da li Slavonci ratuju na Maslenici, da li je specijalna policija na Velebitu ili na Prevlaci, dakle nije bilo uopće bitno tko je od kuda i kojoj stranci pripada, jednostavno branili smo domovinu. Zbog toga me kao i jučer sam rekao u raspravi posebice vrijeđa i treba ponekad i obrazložiti građanima ovo izvješće i ovih 6 milijardi i 200 tisuća kuna iz prava hrvatskih branitelja koji su upravo toliko teški. Ali da bi to bilo jasno svima pogotovo mlađim naraštajima onda kao što sam jučer rekao ministru Primorcu i Vladi Republike Hrvatske i u našim udžbenicima trebamo jasno i glasno izreći našim školarcima, dakle djeci 8. razreda i 4. razreda srednjih škola kakav je bio Domovinski rat, tko je izvršio agresiju i da su branitelji ti koji su dakle obranili Republiku Hrvatsku, stvorili Republiku Hrvatsku i onda postoje jasno i zasluge iz ovoga izvješća koje se onda reflektiraju i ovako na ovaj način da kažem honoriraju po svim ovim točkama, od trajnih novčanih prava, jednokratnih prava, stambenog zbrinjavanja, poboljšanja kvalitete života, prava iz mirovinskog, zdravstvenog osiguranja itd. Moram reći da je tijekom ovog vremena proteklog da kažem posljednjih par godina vrlo često imamo novinske napise o samoubojstvima hrvatskih branitelja koji nisu ostvarili ili dobar kontakt sa Ministarstvom branitelja ili pak nisu ostvarili svoja prava različitim nesporazumima, dvojbama ili nisu zadovoljni rješenjima za koja su dobili iz tog ministarstva od administracije toga ministarstva. Priča se i govori se o brojci od tisuću i pol ljudi koji su izvršili suicid samoubojstvo. Gledam ovu brojku koja je pod rednim brojem 14, dakle pokopi hrvatskih branitelja uz vojne počasti 10 milijuna 595 tisuća kuna. Nažalost, i ovi slučajevi dakle spadaju u troškove koji su bili, nažalost kažem. Gospodin Kajin je u raspravi malo prije govorio neću reći o izjednačavanju ali ili ujednačavanju, dakle možemo govoriti o samoj frazi koju možemo ovdje upotrijebiti prava boraca NOB-a sa pravima hrvatskih branitelja. Naime, spominje i brojku od 10 tisuća još uvijek živućih boraca Narodnooslobodilačkog rata ali nije spomenuo pri tome brojku od 280 milijuna kuna iz hrvatskog proračuna koji ide za namjenu dakle mirovina i ostalih prava boraca narodnooslobodilačkog rata. Dakle, 10 tisuća ljudi ima na raspolaganju po hrvatskom proračunu 280 milijuna kuna a sa tendencijom porasta u slijedećoj godini 2010. i 2011. na 320 milijuna iako je odmak od drugog svjetskog rata sve veći i veći. Dakle, 45.-2005. je 60 godina a bit će evo 2011. 70 godina a taj fond odnosno ta stavka u hrvatskom proračunu raste. Eto, samo jedan mali osvrt na riječi moga kolege Kajina. Ovdje smo započeli raspravu o Fondu hrvatskih branitelja i onda smo vidjeli koliko su duboke podjele a zapravo su podjele nastale stvaranjem i mnogobrojnih udruga koje su zapravo ja bih rekao možda i poticane iz nepoznatog izvora, tako da na spisku aktivnosti ministarstva koje je financiralo projekte tih udruga sa državne razine, dakle u 2008. godini imamo popis od evo skoro 200 i više projekata koje je financiralo Ministarstvo branitelja, od Hrvatske zajednice udruga roditelja poginulih branitelja, saveza udruga obitelji zatočenih i nestalih, Hrvatsko društvo logoraša, udruge dragovoljaca i veterana, udruge hrvatskih branitelja, zajednice udruga „Branitelji Hrvatske“, Udruga dragovoljaca HRM Split i da ne nabrajam dalje. Dakle, jednostavno smo izdijelili udruge proistekle iz Domovinskog rata, usitnili da kažem narodski udrobili da jednostavno na ovakav način se zapravo u neku ruku može vršiti i kontrola a prema financiranim projektima ovih udruga. Nažalost, to je žalosna činjenica, mislim da hrvatski branitelji moraju biti jedinstveni i ovaj popis, registar od 500 tisuća hrvatskih branitelja je, kako ovdje čujem iz redova HDZ-a, da su tamo popisani i oni koji su bili tri dana i oni koji su bili pet dana u Hrvatskoj vojsci ili na pomoći Hrvatskoj vojsci, da su također na spisku. Ja sam ponosan što sam bio u specijalnoj policiji a vjerujem da je svatko onaj tko je bio u Hrvatskoj vojsci i doprinio našem Domovinskom oslobodilačkom ratu, također ponosan. I sa ponosom bih dopustio da moji sinovi, da moji unuci danas ili sutra pročitaju moje ime na popisu hrvatskih branitelja. Zbog toga ne vidim uopće razlog zbog čega netko taji ili ne želi da se nađe na otvorenom, jasnom, transparentnom popisu hrvatskih branitelja. Ja čak inzistiram, evo želim da ja svoje ime tamo pronađem i da moja djeca i unuci kojih imam četiri, jedanput kažu moj dida je bio hrvatski branitelj, moj dida je bio specijalac po terenima diljem Hrvatske i time se ponosimo jer imamo našu državu za koju se nadam da nećemo, da smo je stvorili, a nećemo je izist, kako neko reče s ove lijeve strane ovamo. Ali moramo biti sasvim oprezni i pri, da kažem, opomeni u neku ruku, Međunarodnog monetarnog fonda ili već koga izvana, s obzirom na visinu proračuna i s obzirom na ovakve troškove i na iznos koji ovdje ima, a to je preko 5% hrvatskog proračuna. Odmah da se izjasnim da me netko ne bi krivo interpretirao da sam za prava hrvatskih branitelja. Kako će teći dalje, to ćemo još svi skupa vidjeti. Ta prava su stečena, ta prava trebaju biti trajna, ali moramo biti realni ili kako netko reče u Osijeku, budimo realni pa onda gledajmo i ovu recesiju i pad bruto društvenog proizvoda i smanjenje ili rebalans proračuna koji je bio evo prije par mjeseci, u ožujku. Pa moramo duboko, duboko o svemu zapravo razmisliti. Osobno sam kao branitelj i kao liječnik koji je ratni liječnik u ratnoj bolnici u Slavonskom brodu čak duboko povrijeđen i onim što vodi, onim mojim podjelama o kojima sam govorio, izjavama tipa da su liječnici morali biti na svom radnom mjestu poput komunalnih redara ili smetlara, kako god hoćete. Zaista takve neprimjerene izjave, pa i ona izjava o čovjeku koji je također bio na mjestu liječnika i dragovoljca Domovinskog rata a od strane čak osobno ministrice, javom izjavom prozvan kao kapetan prve klase JNA, to je zaista degutantno i to tako ne možemo se ponašati prema hrvatskim braniteljima i dijeliti ih na taj način samo zbog dnevno političkih potreba odnosno evo ovaj puta lokalnih izbora. Jednom prije par godina zapovjednik specijalne policije u Slavonskom brodu me pitao Boro, a zašto ti ne dođeš ovdje da ti napišemo ratni put pa da onda odeš kod kolega doktora da ti napišu da si pao, udario se, gore na Velikom i Malom opaljeniku, kako se zovu vrhovi Velebita, da si se oskliznuo, pao i zadobio potres mozga pa ćeš dobit 20% invalidnosti pa će ti biti manji porez na plaću. Rekao sam mu, Grga se on zvao, znam i prezime, ali možda dobro sa govornice o tome govoriti, rekao sam mu gospodine Grga, ja nisam otišao u Domovinski rat da bih dobio invalidnost, nego sam otišao u Domovinski rat zato što sam smatrao to potrebnim za svoju Hrvatsku. Nažalost, mnogi su se "okliznuli po tim vrletima" i evo danas imamo tzv. da kažem velike samoproglašene bojovnike koji uživaju evo ovaj lažni način i zapravo u neku ruku pljačkaju svoj narod, svoju državu i svoj proračun. A busaju se u prsa pa čak su na visokim funkcijama i dužnostima u gradu Slavonskom brodu ili u bolnici u Slavonskom brodu ili na nekim drugim funkcijama u županiji pa i u državi Hrvatskoj. To me jako žalosti jer zaista smo mnogi otišli u Domovinski rat, doduše on je nekome bio rat, a očito nekome brat. Netko se borio za domovinu, a netko očito za imovinu. Tako da bi naknade po ovim točkama i po ovim stavkama mogle biti zato veće i izdvajanja odnosno stavke bi mogle biti znatno veće da nije takvih, da ne kažem ovako s ove govornice, lažnjaka kojih moramo biti svjesni da ima. Nije na meni nego na ministarstvu da neke stvari ako hoće ili može ispravi, ali sam zato da ova prava onima koji su to zaslužili budu trajna prava. Ali onima koji zapravo ovim načinom kojim sam rekao zapravo oštećuju svoju državu, oštećuju građane koji plaćaju uredno porez i porezne obveze, da se ta takva prava uskrate, a te novce ne da upotrijebimo u neke druge svrhe nego damo onima koji su pravi invalidi, koji su nažalost izgubili dijelove svoga tijela i koji danas idu i kreću se u kolicima, koji leže nepokretni u posteljama, koje služi njihova žena, majka ili netko drugi. O tome govorim. Ipak, s obzirom na ovo izvješće koje je korektno, rekao sam da ću ga podržati kao i klub HDSSB-a, ali dajmo si malo na razmišljanje sve skupa. Hvala lijepo.
Hvala. Klub zastupnika SDP-a. Gospodin zastupnik Ivica Pančić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući Hrvatskoga sabora, gospodo državni tajnici, dame i gospodo. Odmah na početku sigurno ćemo se složiti kad kažem da je sustav zaštite hrvatskih branitelja zasigurno jedan od najboljih sustava koji postoje u svijetu, državama koje su jasno izašle iz rata. To sam vidio i u razgovorima sa nizom ministara kada sam obnašao tu dužnost u Hrvatskoj, gdje se pokazala da ovakvoga jednoga sustavnog zakona sa nizom prava koji je nastao '97. godine 2001. godine je izmijenjen. Potom 2004. godine ponovno, ali uvijek je nekih 70, 80% prava bilo jedinstveno, odnosno može se reći da je postignut konsenzus. Taj zakon je znači na djelu više od 11 godina. On je polučio čitav niz dobrih stvari. Zbrinuo je najveći dio hrvatskih ratnih stradalnika. Znači, invalida hrvatskih ratnih vojnih invalida posebno onih koji su najteže stradali. Razvidno je već i iz prošlogodišnjeg izvješća kao i iz ovoga da je najveći dio njih pored ostvarenja prava na invalidninu, prava na mirovinu ostvario i pravo na stambeno zbrinjavanje. Naravno oni koji su tražili i koji su ispunjavali uvjete. Ta tri prava su nekako i tri najvažnija prava ako uzmemo i pravo iz zdravstvenog osiguranja koje je regulirano ovim zakonom. Naravno, tu je bio i čitav niz nepravilnosti o kojima smo razgovarali i pod prethodnom točkom tako da nema potrebe ponovno sve to otvarati, jer jasno da niti ću ja uvjeriti vas, niti ćete vi uvjeriti mene u ispravnost jednog ili drugog razmišljanja. Pa upravo zato smo i u dvije različite stranke. Jer kada bismo bili svi jedinstvenog razmišljanja onda bismo sjedili ne daj Bože u SDP-u ili ne daj Bože svi u HDZ-u, ali to je demokracija. Tako da pozdravljamo sve ono što je i ovih godina i u protekloj godini dobro napravljeno u vezi zdravstvene zaštite hrvatskih ratnih vojnih invalida, hrvatskih branitelja, obitelji poginulih hrvatskih branitelja. Naročito ističem značaj ulaganja u buduće generacije putem školovanja djece hrvatskih branitelja. Vrlo dobra odluka je da se ide i na projekte za zapošljavanje nezaposlenih hrvatskih branitelja. Na žalost o tome ću reći nešto poslije. Nemamo rezultat uspješnosti takvoga jednoga ulaganja u projekte zapošljavanja. Zbog različitih koncepata koji je na djelu i oko čega mislim ne treba se nitko ljutiti ovo izvješće SDP prima na znanje, budući još jednom naglašavam je cjelokupni koncept prema našem mišljenju nije u skladu sa načelom financijske održivosti i pravičnosti. Mi smo zastupali koncept koji je napadan i to stoički prihvaćam te kritike koji se zasnivao jednostavnim rječnikom rečeno na zbrinjavanje najtežih invalida, svih onih koji iz različitih razloga, a početno je stradavanje u ratu nisu u stanju samostalno brinuti o sebi. Znači putem rada i putem zaposlenja i skrb o obiteljima poginulih. Tako je to u najvećem dijelu zapadnoeuropskih zemalja i Sjedinjenih Američkih Država. I istovremeno omogućiti svim onim hrvatskim braniteljima kojima to godine dopuštaju, zdravlje i slično da se zaposle. Znači jedan proaktivni koncept. Smatrali smo da nije dobro umiroviti osobu od tridesetak godina, a to je bilo na djelu devedesetih, pa čak i dvije tisućitih, jer od toga umirovljenja nitko nema koristi. Nema koristi ta osoba, osim kratkoročne koristi, a nema koristi niti cjelokupno društvo. I to se pokazalo na žalost u velikom dijelu točno. Neke osobe su uspjele se trgnuti iz te jedne letargije, pa pored mirovine i primanja, osiguranih primanja bave se još nečim drugim, pa su onda i društveno korisne i za sebe, i za svoju obitelj i za širu zajednicu. Ali ima onih koji bez obzira na to što smo ih dobro zbrinuli na kraju se ponovno pojavljuju kao problem sa kojim se ministarstvo i cjelokupno društvo ponovno moraju nositi. Jer kada vidimo strukturu ovoga izvješća prema zakonu prošle godine na skrb za hrvatske branitelje, točnije bi bilo rečeno za stradalnike, jer najveći dio sredstava još jednom kažem ide za stradalnike ukupno je utrošeno oko 6,2 milijarde kuna ili 600 milijuna kuna više nego 2007. godine. Kada vidimo sada strukturu tih troškova jasno je da najveći dio sredstava ide za prava iz mirovinskog osiguranja i na trajna prava. Tu se podrazumijevaju invalidnine i sve ono što je sa invalidninama, odnosno uz oštećenja tijela hrvatskih ratnih vojnih invalida povezano. To je nekih gotovo 5,6 milijardi kuna ili 90% svih davanja u državi ide u te dvije namjene. Još ako tome pridodamo 190 milijuna koje ide na zdravstveno osiguranje, onda vidimo da i dvjestotinjak, 234 milijuna za stambeno, onda vidimo da preostaje vrlo mali broj, vrlo mali iznos sredstava koje možemo usmjeriti u nekakve pro aktivne mjere naročito ako znamo da je opet najveći dio sredstava već unaprijed zadan ranijih godina, ne znam tipa obilježavanja spomen obilježja što je sasvim razumljivo i normalno. Ako vidimo, ako pogledamo malo pozornije u izvješće vidjet ćemo također rapidan porast umirovljenih osoba. 2003. godine broj umirovljenih osoba po toj osnovi bio je oko 20000. Prošle godine on je povećan na 38000, a ove godine on iznosi 58800. Naravno ministarstvo ima odgovor da se radi o prevođenju, preustroju Hrvatske vojske što sigurno dijelom je razlog. Međutim, postavimo si pitanje gdje ćemo završiti? Kada govorimo o pravičnosti ovdje govorimo da smo zbrinuli na određeni način 58000 ljudi. A što je sa onih razlika do 490? Mnogi od njih naravno, ne svi također očekuju zbrinjavanje putem umirovljenja. Pored toga veliki broj njih koji su umirovljeni nezadovoljni su iznosima koji su im izračunati u Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje. Svako pitanje koje danas čujem od hrvatskih branitelja to je upravo pitanje oko izračuna njihove mirovine, jer izgleda da stvari unutar Zavoda za mirovinsko osiguranje nisu tako transparentne, nikada, možemo se složiti ili biti slobodni pa reći nisu nikada niti bili transparentni, tako da hrvatski branitelji u šumi tih različitih pravilnika jednostavno se izgube i postoje branitelji prvoga reda koji bolje prođu iz ovih ili onih razloga i branitelji drugog ili trećega reda kojima se često izračunaju mirovine od par tisuća kuna manje. Ovdje lijepo zvuči prosječna mirovina 5700 kuna ili koliko već, ali ima branitelja koji dobiju ne znam, recimo 3000 kuna. A u malim sredinama svatko svakoga zna i često se dogodi da onaj branitelj od 3000 kuna ima bolji ratni put i ne znam sve što ne i bolje i jače stradavanje, nego netko tko dobija 7 ili 8 tisuća kuna. I na toj stvari bi ministarstvo, bez obzira što se sve to odvija unutar Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, trebalo povesti računa kad već nije bila prihvaćena ona odredba iz prijašnjeg zakona, što smatram da je bila dobra, a to je da samo osoba koja ima utvrđeni status hrvatskog ratnog vojnog invalida kojem utvrđuju nadležna tijela u sastavu Ministarstva hrvatskih branitelja u drugome stupnju može podnijeti zahtjev za braniteljsku mirovinu. Međutim, to je napušteno i dana je mogućnost i liječničkim povjerenstvima unutar sustava mirovinskog osiguranja da samoinicijativno utvrđuje da li je netko stradao, da li njegova oštećenja su vezana uz rat ili nisu, a smatram da je to trebalo biti centralizirano upravo u ministarstvu koje je jedino nadležno i najbolje osposobljeno da utvrđuje da li je nešto vezano uz rat ili nije vezano uz rat. I zbog toga, i dijelom i zbog toga došlo je do ovakvoga povećanja broja umirovljenih osoba. S druge strane, vidljivo je, ne znam da li je to privremeno, ove godine blago smanjenje povećanja broja hrvatskih ratnih vojnih invalida. 2003. godine ukupan broj hrvatskih ratnih vojnih invalida bio je 33 tisuće i on se četiri godine nije mijenjao, gotovo se nije mijenjao. Naravno, zbog toga su uslijedile i sve one kritike koje su išle na račun i Vlade i mene osobno upravo zato što smo inzistirali i na financijskoj održivosti i pravičnosti. Naravno, čineći nekada i nepravdu pojedincima. Brojka od 33 tisuće narasla je u ovome prošle godine na 44 tisuće 667 da bi od prošle godine narasla na 46 tisuća. U prosjeku devedesetih godina od '96. do 2000. godine, kao i 2004. do prošle godine prosjek je bio negdje više od 2 tisuće godišnje veći broj osoba koje su imale status hrvatskog ratnog vojnog invalida. Ove godine je to palo na nekih tisuću, koliko, 500, 600. Da li se smanjuje broj novih zahtjeva ili su sada zbog pomanjkanja financijskih sredstava liječnička povjerenstva stroža, ne znam, to bi trebalo odgovoriti ministarstvo, ali činjenica je opet da veliki broj hrvatskih branitelja se sada žali što im i novi zakon ne omogućava da ostvare svoja prava po osnovi oboljenja od PTSP-ja, iako se meni čini da zakon to omogućava putem posebne procedure vještačenja ili je barem tako bilo dogovoreno. Znači, rokove smo zadali, njih smo povećali, ali istovremeno treba omogućiti i onima koji iz raznoraznih razloga nisu priskrbili sve potrebne dokumente da ih liječničke komisije prime i ocjene na ovaj ili onaj način. Ali u svakom slučaju, i ova brojka od 46 tisuća za 2, 3 godine će narasti na pedesetak tisuća. I onda se vraćamo na pitanje da li ćemo sve to moći platiti u ovom gospodarskom stanju kada guverner Narodne banke govori to što govori, kada sami poduzetnici koji su vezani uz vladajuću stranku također iskazuju sumnju u održivost tolikih socijalnih davanja. Jučer smo bili svjedoci da gospodin Hrelja iz koalicijske stranke postavlja pitanje u vezi zdravstvenog osiguranja, zbog čega se prave podjele, zbog čega jedni plaćaju, a branitelji koliko sam razumio ne plaćaju. Znači, sve je to što će se morati otvoriti i sve je to na što smo upozoravali. E sada ćemo vidjeti, treba pronaći neki srednji put da se postojeća prava zadrže, a istovremeno da se ne ugrozi normalno funkcioniranje države. I još nekoliko stvari što sam vidio da možda nedostaje. Ovdje je rečeno kako je financiranje udruga vrlo transparentno prikazano, međutim to je bilo u prošlom izvješću. U ovome izvješću ništa nije pokazano osim ukupnog iznosa i nabrojane udruge koje su primale iznos. Međutim, uz udrugu ne postoji koliko je svaka od njih primila novčani iznos. U prijašnjim godinama, uvijek je to tako bilo, tako da nema razloga da tako ne bude i u ovome izvješću koje je manje-više korektno napravljeno. Također, dobro je što smo konačno suicide skinuli sa top teme, što to piše, ali negdje skriveno, čemu vjerojatno svjedoči i ona afera da su na tim popisima pronađene osobe, žive osobe. Svo vrijeme sam govorio da ti podaci nisu pouzdani i dobro je, evo da više na onakav način na kakav smo govorili prijašnjih godina više ne govorimo. Također, evo, završavam, smatram da bi proces ekshumacije i identifikacije koji je zastao treba ga pogurati na drugačiji način. Naš prijedlog je bio formiranje posebne državne vladine institucije koja bi se time bavila, a ne da ostane to u sastavu ministarstva jer vidimo da to baš i nije svrsishodno rješenje. Evo, zahvaljujem, znači još jednom, SDP ovo izvješće prima na znanje. Hvala.
Hvala. Dva ispravka. Gospodin zastupnik Davor Huška.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Iako je jasno iz izlaganja gospodina Pančića da je upravo htio isprovocirati nastup nas branitelja ovdje sa druge strane Sabora, moram ispraviti jedan netočan navod u nizu, a rekao je, ispravljam navod, da ovaj koncept nije financijski održiv. Ovaj koncept brige o braniteljima i njihovim obiteljima je financijski održiv. Da nije održiv to ste dokazali i na djelu kad ste bili ministar branitelja, ukinuli cijeli niz stečenih prava branitelja, obitelji stradalnika Domovinskog rata, osobito obitelji poginulih branitelja a moj stav osobno stav svih poštenih stanovnika Hrvatske je stav hrvatske Vlade, Ministarstva branitelja je da je ovaj koncept financijski održiv, da smo mi dužni, da je naša obaveza pogotovo nas branitelja ovdje u Hrvatskom saboru i svih ostalih osigurati normalne uvjete za život invalidima Domovinskog rata a posebice djeci invalida i poginulih hrvatskih branitelja u Domovinskom ratu. Hvala.
Drugi ispravak gospodin zastupnik Josip Đakić.
Gospodine potpredsjedniče. Od puno netočnih navoda jedan ću ispraviti a to je da se rapidno povećao broj korisnika invalidske mirovine. Naime, 40 tisuća je bilo 2004. godine invalida Domovinskog rata. Zahtjevi su se mogli podnositi do 1.1.2006. godine kao što jasno zakon pokazuje. Komisije o kojima govorite su komisije koje su na javnom natječaju Ministarstva hrvatskih branitelja izabrane i prvostupanjske i drugostupanjske, tako da ne znam zašto ste bili stvarno ministar kad ne znate osnovne pojmove iz Zakona o pravima hrvatskih branitelja.
Hvala. U 13,19 isteklo je vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta. Prekidam sjednicu. Nastavak u 15 sati sa pojedinačnom raspravu. Prva je na redu gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Kolegice i kolege zastupnici, nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Na redu je uvažena kolegica zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite, kolegice.
Hvala lijepa, poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Oni koji su govorili o ovom Izvješću o provedbi Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2008. godine ustvrdili kako je ono korektno napisano i to je točno. Zaista je tomu tako. Međutim, je li to dovoljno za ovakvo izvješće kada se radi o provedbi Zakona o pravima hrvatskih branitelja? Mi ćemo evo vrlo uskoro raspravljati i o godišnjem izvješću pučkog pravobranitelja o pravobraniteljici za ravnopravnost spolova, o pravobraniteljici za djecu i neka druga izvješća, pogotovo ova koja su osjetljiva kao što je i ovo kad se radi i o ovoj populaciji. Zato mi se čini da je u ovom izvješću uz te nužne brojke trebalo pokazati malo više duše, malo više isto tako i problema. Kada se govori o tome, kad se čita ovo izvješće proizlazi da problema gotovo uopće i nema, a svako dobro izvješće na temelju ovih nekih numeričkih, brojčanih pokazatelja mora sadržavati i to. A problema ima. Da takvih problema nema, gotovo da ni normativa ne bi bila više potrebna, ali bježi se od takvih stvari a to nije dobar način. Tako se za svaki brojčani podatak upire više nego prošle godine. Nažalost, ne govori se o broju umrlih odnosno o onim osobama, o našim invalidima, o braniteljima koji su izvršili suicid. To je sramota svakog od nas ponaosob, ali za to nažalost nitko nije kriv. O tome ne volite niti čuti. To su ozbiljni problemi i mi jednostavno moramo postaviti pitanje zbog čega se to događa. Hvalevrijedan je jedan okrugli stol koji je ministarstvo još 2006. godine nakon onih stvarno samoubojstava koja su potresla Hrvatsku, ministarstvo organiziralo. Ali poslije toga više nismo čuli ništa o tome. Dakle, mi ovdje, zato bih se ja posebno u ovom izvješću osvrnula na ovo psihosocijalnu pomoć. Ono obiluje tim podacima koliko ima zaposlenih u pojedinom regionalnom centru, koliko je utrošeno novaca, koliko je tehnički, brojčano, koliko je, ali se stvari uopće ne problematiziraju. Pa vidite izvješće, godišnje izvješće iz državnog odvjetnika, uvijek pored brojčanih podataka se govori svako dobro izvješće ima i nekakav prijedlog što bi trebalo napraviti da se stanje unaprijedi ondje gdje je dobro da se nastavi s time, ali negdje gdje nije dobro da se vidi što se dade ispraviti. Naime, zar se nitko od nas ne pita zašto je taj broj, taj strašno veliki broj, preko 1800 samoubojstava koje su počinili branitelji od početka pa do danas. To je jedna velika brojka koja opominje i treba kažem postaviti pitanje zbog čega branitelji dižu ruku na sebe. Na tom jednom seminaru, na tom okruglom stolu bio je i grafički prikaz. Zanimljiv je najveći taj podatak je bio '99. godine, a onda ste vidjeli 2000. smanjenje i tako je bilo za sljedeću godinu. Onda opet blagi porast do 2003., onda opet smanjenje. Dakle, što to već kod tri, četiri ta ciklusa koji se poklapaju sa izbornim ciklusom može značiti? I jedna opomena svima nama. Kada se radi o toj populaciji neka se vlast i oporba ne smiju se loptat. Po tome se vidi da su svi oni u tim razdobljima očekivali nešto drugo, više u tom smislu, pustimo sad te materijalne stvari koje su jako i važne i nepravda, najviše ih boli nepravda. Dakle, ne što se dijeli nego kako se dijeli i da li su neke nepravde počinjene. Možda najmanje nepravde ima tu, ali njih boli najviše jer je preosjetljiva populacija da se ne bi reagiralo na te nepravde. Dakle, očekivanja svaki put uz neku novu političku garnituru bila su veća i onda bi to opet splasnulo i ista krivulja odnosno u usponu bi se događala. Eto, već to opominje da je ovdje besprizorna rasprava koja se vršila po ovoj prethodnoj točki, ona opominje. To nitko ne voli, a najmanje vole branitelji. Dakle, zbog čega i uzročno-posljedična veza između odgovornosti onih koji su najodgovorniji i ovog tužnog podatka mora se dati odgovor da vidimo. Ali ako se stvari negiraju, ako se o tome piše tek toliko negdje da bi se reklo, ali da se to ne bi primjetilo onda na stranici 81. kao jedan puki statistički podatak, to nije dobro. Ti ljudi nemaju spomenik. Ti ljudi najprije kad se radi o tako nečemu, to je zaista jedna teška dubina i intima da je teško uopće ulaziti u tako nešto, a pogotovo oni koji nisu ni kompetentni da o tome govore, ali broj nas svih skupa obvezuje. Dakle, teško je poniknuti u te razloge, čisto osobne, ali toliko nam je svima ovdje poznato da se oko toga svi možemo suglasiti jer je tomu zaista tako. Ako se ta samoubojstva vrše na jedan ritualan način, gotovo ritualan način, demonstrativno, ona upozoravaju. Ako neki prije tog svog čina su rekli da su se sukobili s administracijom da se nikako ta pitanja ne riješe ili pozitivno ili negativno. Ne mora značit da su ti ljudi uvijek ili bilo da je onaj koji traži da je u pravu, ali najviše boli ta neizvjesnost. Najviše boli nepravda. I još jednom treba i ovom prigodom reći, listu treba objaviti. Ako netko neće da se objavi tko je bio branitelj, neka sustegne svoje odobrenje. Mnogi to žele, ali očito vlasti to ne odgovara. Ja u te motive, ti motivi mene zanimaju jer to nisu motivi branitelja. Branitelji izrijekom to traže, odnosno omogućite onima koji to žele. Tog problema treba, dosta je vremena prošlo, ako su i bile nekakve zablude i neke aluzije, iluzije glede toga, ja mislim da je konačno vrijeme toga prošlo. Dakle, materijalne mogućnosti su uvijek ograničene. Da su se one pravedno dijelile, da se prije svega obuhvatio pravi krug i veličina toga onda bi ja vjerujem svi, sva prava po svim zakonima koji braniteljima pripadaju bila zadovoljena i mogli bi se posvetiti i onome dakle da nije čovjek zadovoljen pogotovo ni branitelji samo u tim svojim materijalnim pravima, da ih se tretira samo, pa i često ovo izvješće dali smo vam toliko, dali su toliko i gotovo. Nemate više što tražiti. To malo, to se zaista dade tako iščitati iz svega ovoga ma koliko su brojke točne tako se ne bi trebalo postupati pa ni s braniteljima, odnosno najmanje s braniteljima. Nikakvog prijedloga na kraju izvješća nema. Zato bi zaista bilo korisno da pogledamo malo ne ovo, ja ovdje sada ne … [[Govornica se ne razumije.]] nego da vidimo malo i da se koristimo sa onim izvješćima koja su dobro prihvaćena, koja se ovdje izglasavaju jednoglasno. Ja vjerujem da će i ovo izvješće biti, i ja ga podražavam biti na takav način prihvaćeno. Ali ako zaista imamo volju ti ljudi se osjećaju odbačenim, ne toliko povrijeđeni u realizaciji svojih materijalnih prava ili da je netko dobio a ne pripada ga, a ja nisam dobio. I to ih boli. Nekako se osjećaju dali smo vam nešto ne smetajte. Takav oni imaju doživljaj i događaj. Ali zato počesto što se vlasti, zato što se često vlast zna preko njih dobivati neke političke poene a oni to ne trpe bez obzira za koga glasuju. Jer kad su se borili o tome nisu vodili računa. I danas smo čuli nešto što nije smjelo izaći iz usta ministrice i potpredsjednice Vlade. Dakle, gdje ona i kod mrtvih gleda stranačku iskaznicu i oni koji su stradali od zločinačke ruke. To je nedopustivo. To eventualno se ni na partijskim sastancima pojedinih stranaka tako ne raspravlja, a kamoli u Hrvatskom saboru. I zato evo, ja bih preporučila svima i ja sam isto tek nedavno saznala za tu knjigu. Mislim da kritike koje govore o toj knjizi “Pet litara benzina“. Dobro bi bilo da je svi pročitamo. Bili bi puno oprezniji kad govorimo o braniteljima. Ne bi bilo zgorega da ga pročita i ministrica Kosor “Pet litara benzina“ koja govori o uzrocima samoubojstava hrvatskih branitelja.
Hvala. Na redu je za raspravu uvaženi kolega Boris Kunst. Izvolite kolega Kunst.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, kolege zastupnici. Pa ovo izvješće je u stvari realan prikaz provedbe Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji i kao takav više-manje svi su ocijenili da je dobar. I ja neću govoriti o cijelom izvješću, ali ću se osvrnuti na jedan dio tog izvješća, a to je oko pitanja zapošljavanja nezaposlenih hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Na žalost, najviše nezaposlenih branitelja što se da iščitati iz izvješća ima u Zagrebu i Splitsko-dalmatinskoj županiji. Isto tako, da se iščitati da negdje 57,2% hrvatskih branitelja su osobe u najboljoj životnoj dobi, u najjačoj snazi kad bi bili radno najproduktivniji. To je znači ljudi negdje do 50 godina od ukupnog broja nezaposlenih kojeg je cirka negdje sa njihovim obiteljima danas evidentirano oko 20000 na Hrvatskom zavodu za zapošljavanje. I to je sigurno jedan problem. I mislim da je ipak ta brojka od 20000 koliko god ona iz godine u godinu se smanjuje prevelika s obzirom na mjere i državne poticaje za zapošljavanje branitelja, jer prosječni udio godišnji na razini zaposlenosti hrvatskih branitelja u ukupnom zapošljavanju čini po meni skromnih 5,5%. Koje su to mjere? Evo ja ću samo podsjetiti, a kasnije ću i obrazložiti zašto sam na njih podsjetio, iako vjerujem da su poznate. Zna se da se poslodavcima sufinancira zapošljavanje hrvatskog branitelja u trajanju do 18 mjeseci. Znači, uz to obavezno zadržavanje u radnom odnosu do tih 18 mjeseci. Isto tako ostvaruju pravo poslodavci ili oni koji će zaposliti tri ili više branitelja da ostvaruju jednokratnu novčanu pomoć, ali normalno moraju isto tako zadržati te ljude bar minimalno 24 mjeseci u radnom odnosu. Da ne spominjem Zakon o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata koji daje prednost pri zapošljavanju, ali pod jednakim uvjetima jasno, a to posebno što se tiče institucija i ustanova državnih, a i tijela jedinica lokalne samouprave. Znači uz sve te mjere normalno da bi trebalo u svakom slučaju vidjeti kako što više istopiti ovu brojku od 20000 nezaposlenih. Normalno da je doista jedan od velikih problema zaposlenosti hrvatskih branitelja je i niža obrazovna struktura i zato me čudi u ovom izvješću da je svega prošle godine, znači u 2008. godini se javilo 139 branitelja koji su se uključili u program obrazovanja koji provodi Hrvatski zavod za zapošljavanje i normalno pri tom on osigurava i novčanu pomoć, troškove prijevoza, sve ono što ide za vrijeme obrazovanja. Znamo da je cilj obrazovanja poboljšanje kvalifikacijske strukture, a i normalno podizanje konkurentnosti rada. To znači da bi hrvatski branitelji, a i velim članovi njihove obitelji mogli brže se zaposlit i naći svoje radno mjesto. I zbog toga mislim da bi tu trebalo pa čak tu i normalno apelirati na udruge branitelja, da bi trebalo daleko više poticati te ljude da se uključe u ove obrazovne programe. Na kraju i sebi će pomoći. Riješit će prije svoj status. S druge strane i društvo će pomoći. Znači, trebalo bi po meni nekako malo veću propagandu napraviti i te ljude više kanalizirati da se dodatno obrazuju. Što se tiče zadrugarstva to je ministrica govorila, što se tiče poticaja zadrugarstva držim da je to itekako vrijedna akcija tog ministarstva i da je to itekako hvale vrijedan poticaj jer kroz to područje zadrugarstva ipak dio branitelja i njihovih obitelji su riješili svoj status. Znači, našli su svoj posao, a mislim da ne treba tu puno priče što to za njih znači, koliko je ta radna terapija za njih važna, koliko je važna i za rješenje ili liječenje i kroz takav dio, vid aktivnosti postreumatskog stresnog poremećaja i to je na neki način njihova rehabilitacija, pa i psiho socijalna pomoć. Zato apeliram na ministarstvo da i dalje sve poduzima kako bi znači smanjili i ovu brojku od 20 tisuća i velim, ona je zbog toga, ona se smanjuje iz godine u godinu, ali i dalje mi je alarmantna upravo iz razloga što stvarno država puno ulaže da rješava tu brojku zaposlenosti što se tiče branitelja, ali ona je još uvijek takva kakva je ovdje u ovom izvještaju. I znači po meni bi trebalo isto tako, a to bi trebalo možda biti sastavni dio izvješća za sljedeću godinu, vidjeti za one poslodavce koji koriste te poticaje, koji koriste ta sredstva kojima se sufinancira zapošljavanje hrvatskih branitelja da li one te branitelje drže samo toliko koliko faktički moraju, što je minimum zakonski pa ih onda kad te novce potroši ili ne znam što, otpuste, znači opet ih vraćaju u početnu poziciju, pa ništa time bitno nisu riješili osim za neki period od 18 do 24 mjeseci. Znači da li to ti poslodavci rade iz neke poštene namjere ili samo iz namjere da se domognu tih sredstava koja su nekako poticajna za zapošljavanje hrvatskih branitelja i njihovih obitelji. Mislim da taj podatak nedostaje i mislim da bi onda trebalo imenom i prezimenom navesti takve poslodavce kod kojih bi se vidjelo, a to nije teško prekontrolirati, vidjeti, ustanoviti da drže toliko hrvatske branitelje na poslu koliko njima dugo ti novci služe da ih potroše. Eto, sve u svemu, mislim da je izvještaj dobar, ali mislim da bi, velim, bilo ga dobro još za sljedeće razdoblje dopuniti da vidimo i pregled poslodavaca koji koriste ta sredstva, pa i državne institucije, normalno, pa i jedinice lokalne samouprave koje po Zakonu o hrvatskim braniteljima imaju i obavezu prioritetno zapošljavati koliko dugo drže te branitelje na poslu. Da li samo toliko koliko uzmu ta sredstva za poticaj i sufinanciranje i onda ih nakon tog minimuma vremena ponovno otpuste. Evo, hvala vam lijepo.
Hvala lijepo kolega Kunst. Imamo jednu prijavu replike, uvažena kolegica Antičević-Marinović. Izvolite.
Pa ovaj problem je o čemu je općenito govorio kolega Kunst, apsolutno se slažem i to je najbolji način i psihoterapije jer nije rješenje čovjeku nešto dati i dvostruko i trostruko. On se treba osjetiti korisnim i zato ovaj problem zapošljavanja i samozapošljavanja mora biti osnovna briga. Samo mi nije jasan ovaj podatak o čemu vi govorite kolega da je najviše nezaposlenih u Zagrebu i Splitu. Jer po ovim podacima na stranici, ja mislim da imamo isto izvješće, na stranici 58., ovdje izvješće govori o udjelu nezaposlenih hrvatskih branitelja po županijama pa je iz toga sasvim razvidno da najviše nezaposlenih ima u Karlovačkoj županiji, zatim u Ličko-senjskoj, Zadarskoj, Dubrovačko-neretvanskoj, dakle najviše one koje su i stradale, odnosno koje su gotovo imale najveći broj branitelja, s obzirom da su ta područja bila među onima koji su najviše stradala. Međutim, kad ste govorili o ovom najvažnijem problemu za mene da se omogući ljudima jer se to radi o mladim ljudima, da rade i zbog toga je donesen i zakon pri kojem branitelji imaju prednost pod jednakim uvjetima kada se radi o natječajima, o zaposlenju u državnim tijelima, u tijelima sudbene vlasti, jedinicama lokalne samouprave, regionalne samouprave, javne službe, izvanproračunskim fondovima te pravnim osobama koje su u vlasništvu države ili u pretežitom vlasništvu Republike Hrvatske. Neshvatljivo je da se, ne baš rijetko, događa da se preferiraju određeni stranački favoriti, čak na uštrb branitelja, pa čak i onda kad imaju istu iskaznicu, ali više očito nisu podobne. Netko je u međuvremenu došao podobniji. O tome govori i ovo izvješće, ali manje i u manjem obimu nego što to govore podaci Upravnog suda. Je li podnesena kaznena prijava? Dok god budu predlagane samo prekršajne sankcije, a ne i kaznene jer se radi o očitoj zlouporabi nečije dužnosti jer je tu razvidno sve. Jednaki su uvjeti, takva osoba je i branitelj i ne dobiva posao, nego se mora suditi. Pa kako će onda tek drugi ostvariti svoja prava koja nisu baš toliko uvijek i precizno označena. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, kolega Kunst. Izvolite.
… [[Govornik je naknadno uključen.]] da se složila sa mnom u nečemu. Što se tiče ovih podataka gdje ima nezaposlenost hrvatskih branitelja, kaže po županijama, pa kaže nezaposleni hrvatski branitelji i onda kada uzmete Grad Zagreb, to je na stranici mislim 58., kad uzmete i pogledate, onda vidite da Grad Zagreb ima najviše nezaposlenih hrvatskih branitelja. Tu kaže 2266, pa Splitsko-dalmatinska županija ima 2155 i sad dalje se tako isto po županijama. Evo, nezaposleni hrvatski branitelji po županijama sa 31.12.2008. Evo, ja sam to čitao. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ja gledam po broju. Nisam po postotku, znam, razumijem što ste vi htjeli ukazati, ali ja sam gledao po tome, zato sam to rekao. A ovo što ste rekli da imaju privilegije branitelji ovisno o stranačkim iskaznicama, ja naprosto ne bih to želio vjerovati jer ja mislim da to ne bi stvarno smjelo biti nikakva prednost, bez obzira bio branitelj u ovoj ili onoj političkoj strukturi jer mislim da kada su branili Hrvatsku da tad se nije pitalo nikoga preferirali ovu ili onu stranku. Tako da naprosto to ne mogu vjerovati. Normalno, to bi trebalo dokazati, u te priče ne vjerujem. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Slijedi rasprava uvaženog kolege zastupnika Krešimira Ćosića. Izvolite kolega zastupniče.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, evo dozvolite nekoliko riječi o ovoj izuzetno važnoj temi koja zaslužuje ne samo pažnju Hrvatskog sabora, nego ja bih rekao i sveukupne hrvatske javnosti jer radi se o ljudima koji su dali najveći prilog na stvaranju samostalne i suverene Republike Hrvatske. Kao i većina koji su raspravljali o ovoj temi, želim posebno naglasiti da ovo izvješće zaslužuje punu potporu, ne zbog izvješća, nego zbog svega onoga što Ministarstvo branitelja čini glede skrbi za hrvatske branitelje. Kakav je odnos, ja bih rekao i hrvatske javnosti, ali i Hrvatskog sabora prema tom krupnom i važnom pitanju vidi se i ovaj čas u Hrvatskom saboru, između ostaloga po broju nazočnih, ali i isto tako po strukturi nazočnih. I po strukturi nazočnih. Imamo odgovornost ja bih rekao svi jednaku jer Hrvatsku nisu stvarale pojedine stranke iako su imale različitu ulogu u čitavom tom poslu ali tu vrstu odgovornosti iskazujemo ovaj čas. I ja mislim da je to jako dobro konstatirati. Ja to ne moram niti želim eksplicitno izreći ali mislim da će kamere Hrvatske televizije to itekako registrirati i to kao vrstu odgovora na ono krupno pitanje naše odgovornosti prema ljudima koji su stvarali Hrvatsku registrirati, i to nije politička deklaracija ili prosudba nego je to činjenica. Ovo je izvješće dobro između čitavog niza razloga jer su sa radom Ministarstva branitelja zadovoljni najvažnije i najprije hrvatski branitelji ali isto tako i druge institucije koje su odgovorne i nadležne utvrditi korektnost, odgovornost u radu Ministarstva hrvatskih branitelja. I Državna revizija je između ostaloga jasno rekla izvrsno izvješće. Ne da je izvješće izvrsno nego je to izvješće posljedica korektnog i profesionalnog rada u raspodjeli državnog proračuna usmjerenog hrvatskim braniteljima. Zapošljavanje zaslužuje posebnu pažnju. Ja ne znam zašto dobre stvari koje se naprave u ovom društvu nemaju interes hrvatskih medija ali za kamione želim ovdje a o tome ćemo razgovarati u Hrvatskom saboru umjetno stvoreni politički problem stotine novinara. To je vrsta naše zajedničke odgovornosti kao pojedinaca, ne samo ovdje u Hrvatskom saboru nego i u svakoj redakciji hrvatskih medija, to su važne stvari. Zadruge hrvatskih branitelja od pred nekoliko godina nula zadruga do 337 zadruga. Novi poticaji 50 tisuća kuna onim zadrugama koje uspješno rade. Ja bih rekao i to je dobar primjer gospodarskog razmišljanja, gospodarskog odgoja možda ja bih rekao najkonstruktivniji između svih onih napora koji se čini. Obrazovanje koje se poklanja djeci stradalih, poginulih ja bih rekao svih hrvatskih branitelja zaslužuje posebnu pažnju i priznanje. 10 tisuća 255 stipendija, 62 milijuna kuna, do sada ukupno 20 tisuća 272 stipendije. Obrazovanje djece koja su najteže stradala s obzirom na ulogu koju su njihove obitelji, njihovi očevi, njihove majke, braća i sestre imali u stvaraju Hrvatske države zaslužuje priznanje. Isto tako jedna važna činjenica koju mislim da moramo sve više ponavljati jer nikad nije suvišno, vezano je uz istinu o Domovinskom ratu. Samo jedna rečenica. Klasična agresija predvođena Jugoslavenskom narodnom armijom, Kadijević vrhovni zapovjednik te agresije na Republiku Hrvatsku nikad za to nije odgovarao. Ono o čemu želim nešto više reći zaslužuje pažnju ja bih rekao svih nas ali nije vezano isključivo i za hrvatske branitelje nego ja bih rekao nažalost za sve one koji u životu dožive različite vrste trauma. Mentalno zdravlje, to je problem koji Europska unija i Europska komisija i u svom programu FP7 i u mnogim drugim poklanja posebnu pažnju. Rečeno je dobro mi znamo, preko tisuću 870 suicida. Te rane rata koje pripadaju ljudima koji su preživjeli rat je jedan od najgorih mogućih oblika i posljedica svakog rata i to su hrvatski branitelji i njihove obitelji nažalost teško osjetili. Skoro 2 tisuće suicida. Ti mentalni problemi, ti mentalni poremećaji kao što netko zna reći rak duše. Pratili ste, jedan Amerikanac je napisao knjigu o tom fenomenu, ali ja bih rekao nije to samo hrvatski fenomen, to je jedna enigma suvremene medicinske znanosti. Ne pretjerujem, nisam liječnik, nisam doktor itd. ali nešto o tome znam. Sve te tragedije, tuga, očaj, krivica, odgovornost, depresija stvorili su i stvaraju ne samo suicide, nažalost i čitav niz drugih bolesti od različitih oblika raka, tumora itd. i zato mi se jako sviđa nažalost to je istina i tragična istina, koja kaže citat: „Rat ubija i one koji misle da su ga preživjeli.“ I te rane rata osjećamo i mi ovdje i naši branitelji koji su nažalost suočeni s tim teškim posljedicama koje na njihovo mentalno zdravlje je rat i ratne tragedije ostavio. Samo ću spomenuti, prvi puta je objavilo pred koji mjesec i to čak na Hrvatskoj televiziji u vrijeme Dnevnika, bio sam jako iznenađen. Američko ministarstvo ratnih veterana 180 suicida među veteranima Američke vojske, prvi puta veći broj suicida među veteranima u odnosu na broj suicida među civilima. 18 ili skoro 20% prevalencija PTSP-a među onima koji su se vratili iz Afganistana i Iraka. Ne zaboravimo nikad da se u Republici Hrvatskoj nalazi preko tisuću hrvatskih profesionalnih vojnika, časnika, dočasnika koji su prošli sve ono što rat u Iraku i Afganistanu sa sobom nosi. Potpredsjednika Vlade je imala prilike razgovarati i u američkom Ministarstvu ratnih veterana. Bio sam osobno iznenađen s činjenicom da je samo u našoj partnerskoj državi Minesoti 50% rastava braka među onima koji su se vratili iz američkih mirovnih operacija itd. Nacionalni program za psiho-socijalnu pomoć hrvatskim braniteljima zaslužuje posebnu pažnju. Županijski centri, statistika, 46 tisuća 258 intervencija, 59 tisuća korisnika. Regionalni centri 186 tisuća 85 intervencija. To su brojevi koji pokazuju dubinu krize. U okviru provedbe Nacionalnog programa psiho-socijalne zdravstvene pomoći bilo je u 2008. godini 245 tisuća intervencija. I na kraju želim nešto reći, ono što se malo zna. Hrvatska je danas centar izvrsnosti za tu vrstu ekspertize, za pomoć svima onima koji su stradali od različitih vrsta trauma a posebno od ratnih trauma. Klinički bolnički centar u Zagrebu, Nova bolnica za psiho traumu u Dubravi. Ali ću vam reći ono što vjerojatno niste znali, i zagrebački Fakultet elektrotehnike i računarstva je jedna danas od vodećih institucija u svijetu koja se bavi alternativnim metodama liječenja PTSP-a. U Zagrebu će po drugi puta biti održana ove jeseni konferencija koju financira NATO-ov znanstveni odbor za znanost i sigurnost. Odnosi se na rane rata kao posljedice ratnih trauma. To je samo dio onoga s obzirom na kratkoću vremena što ne želim i ne mogu ovom prilikom reći, ali to su važne činjenice. Hrvatska i u tom pogledu može da doprinosi ne samo svojim braniteljima nego i čitavom svijetu i reći ću vam da ovih dana hrvatski znanstvenici i u Americi i u Italiji i na mnogim drugim konferencijama predsjedaju i vode takve skupove u traženju novih, efikasnijih metoda i ovo osobno sam ponosan što sam i na kraju svoje možda i znanstvene karijere odgojio desetak vrhunskih mladih ljudi koji u tome sudjeluju i daju svoj doprinos čak i svjetskoj znanosti. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. I posljednja prijava za pojedinačnu raspravu. Uvaženi kolega zastupnik Mato Bilonjić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Evo, bilo bi dobro kada bi se više rasprava tempiralo odnosno kada bi dobile sreću o braniteljima da se raspravlja u nekakvom predizbornom vremenu, onda bi svi podržavali hrvatske branitelje, a ne samo ministarstvo i Vlada Republike Hrvatske. Današnji govori upućuju da svi kažu hvala veliko braniteljima, ali ako se vratimo nekoliko mjeseci unazad ili godinu dana onda je to bilo povika otkud vas toliko, velike mirovine, danas su im male mirovine i malo nas je. Problem je kažu tih 500 tisuća registriranih branitelja, a vrlo dobro znamo da samo jedno ratište '95. godini imalo preko 215 tisuća vojnika mobiliziranih i trajalo je barem tri, četiri dana. Da ne pričamo o zapadnoj Slavoniji, da ne pričamo o ovim dijelovima sa Bosnom i Hercegovinom i da ne pričamo o istočnoj Slavoniji. Znači, samo u toj godini je moralo biti preko 300 tisuća hrvatskih branitelja s puškom ili sa manjerkom u ruci, ali bez manjerke se nije moglo radit, da ne pričam sad o liječnicima koji su to radili. Izvješće kao izvješće prekrasno, 6,2 milijardi potrošeno po svim ovim navedenim na ovoj stranici broj 3. i to je super. Kad pogledamo sve terapije za hrvatske branitelje ne mogu donijeti dobra kao što su to ove zadruge, braniteljske zadruge. Zamislite, jedna zadruga, mi smo ih osnovali 337, samo da ima po 10 ili 15 zadrugara koji dolaze i da im se da ove godine po 50 tisuća kuna što radi da se samo jedan branitelj ne ubije, mi smo na dobitku. Da šljivu proizvode, malinu, kupinu da beru u šumama, mi smo u plusu. Spasili smo jednu obitelj, spasili smo jedan život. A radna terapija je svima poznato da je nešto što je najbolje. Nadalje, u ovome izvješću se govori o stambenom zbrinjavanju. Tu nisu još uvedeni oni dijelovi koji se rade na područjima posebne državne skrbi putem drugog ministarstva gdje se hrvatskim braniteljima na tim područjima daju državni stanovi odnosno kuće koje je država kupila ili im se daju darovnice u trajno vlasništvo. Činjenica je da toga ima još dosta, da dosta rješenja treba napraviti i da mi imamo još dosta obaveza, ne socijalnih davanja prema braniteljima, branitelji nisu socijala, branitelji su to zaslužili kao i svi radnici koji danas rade, kao i mi ovdje što dobivamo plaću. Branitelji su to zaslužili i prema tome oni nisu nikakav socijalni naš segment, nego jednostavno ljudi koji su zaslužili svaku svoju kunu. Kad pogledamo po velikim pričama koliko ima mirovina, mi danas na ovome dokumentu kažemo da je 46 tj. od 95. Zasigurno malo više nego prošle godine jer se zna da se išlo u Ministarstvo unutarnjih poslova, ministarstvo obrane, da su morale određene ljude koji stječu uvjete, da su morali umiroviti da bi se jednostavno mogla napraviti reforma u tim. To je gospodo ništa. Da je 50 ili 70 tisuća umirovljenika, to je ništa u odnosu na obol koji su dali. Jer ako od 500 branitelja nemamo ni 50 tisuća koji su danas umirovljeni, onda to nitko ne može kazat da su hrvatski branitelji dobili nešto više ili da je se netko provukao. Svi oni koji smatraju i znaju pojedinca da je lažirao, da je nešto napravio što nije sukladno zakonu ne trebaju prozivati sve branitelje, treba kazati imenom i prezimenom tko je ta osoba. I ono što bi za ovom govornicom pokušao dati kao ideju gospodi u ministarstvu, mislim da ministarstvo dosta dobro radi, možemo reći sa 4 i pol, ali ne možemo dat 5 jer onda je to sve riješeno. Ali 47 i pol dobra ocjena je zasigurno, ali možda bi mogli poslati jednu okružnicu jedinicama lokalnih samouprava koje u nekim trenucima ne poštivaju zakone koje je donio Hrvatski sabor, a poglavito kad je u pitanju oslobađanje branitelja prilikom izgradnje kuća ili stanova, oslobađanje na komunalna davanja. Znači, jedinice lokalne samouprave, općine i gradovi, govorimo o njima, znači trebali bi hrvatskim braniteljima koji ispunjavaju uvjete sukladno zakonu, trebali bi oslobodit znači od priključka na kanalizaciju, vodu, mogućnost … [[Govornik se ne razumije.]] plina, struje itd. jer to piše u zakonu. Međutim, u većini slučajeva se to izbjegava, kao nema jednostavno nema novaca. Mislim da sve jedinice lokalne samouprave mogu barem ona dva osnovna, to je njihovo vlasništvo, u svim je voda i kanalizacija, pa bi bilo dobro da se pomogne još na taj način hrvatski braniteljima koji sukladno Zakonu o pravima hrvatskih branitelja ispunjavaju uvjete da im se pomogne kod komunalnog opremanja njihovih objekata koje su sagradili, odnosno stanova koje kupuju ili grade. Svakako ću podržati i veseli me dobro izvješće i veseli me što idu poljoprivredne zadruge. Ja imam na području grada Nove Gradiške jednu prekrasnu udrugu specijalne policije "Zebre". To su prekrasni momci, njima kad bi se dalo tri puta više, budite uvjereni svaka kuna je otišla kao, narod kaže kod nas, kao na oltar, kao u crkvu. Jer oni okupljaju 40 i više mladih ljudi koji čiste, uređuju površine tamo, pripremaju se za proizvodnju i zasigurno bilo kakav poticaj tim zadrugama i zadrugarima na terenu vjerujmo i budimo sigurni na kraju da će ti ljudi izliječiti dosta onih ljudi koji su, jednostavno koji su spremni danas sutra i na sebe dići ruku i pokvariti cijeli život svojoj djeci i svojoj obitelji. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Ovime smo završili sve prijave za raspravu. Predstavnik predlaganja ne stječe potrebu dodatnog obraćanja, stoga zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se za to steknu uvjeti.
Prelazimo na Izvješće o provedbi Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2008. godine. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje zaključak sukladan prijedlogu saborskog radnog tijela koji glasi. Prihvaća se Izvješće o provedbi Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2008. godine. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovo je izvješće prihvaćeno većinom glasova, 66 glasova za i 22 suzdržana, ništa protiv.
I prelazimo na 5. točku dnevnoga reda, a to je 5. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti, drugo čitanje, P.Z.E. br. 276 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Ovaj ćemo zakon raspravljati sukladno odredbama Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 164. Poslovnika. Raspravu o ovom Konačnom prijedlogu zakona proveli su Odbor za zakonodavstvo, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Izvješća sa sjednica odbora smo primili. Amandman je podnio Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Želi li predstavnik predlagatelja uzeti učešće? Izvolite, državni tajnik gospodin Dražen Vikić Topić.
… [[Govornik se naknadno uključio.]] dopunama Zakona o Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti želi se precizirati status članova akademije. Naime, kako znate dosadašnjim zakonima se definira da su članovi HAZU-a redoviti počasni dopisni i članovi suradnici. Svi oni kad se izaberu jednom u članstvo imaju doživotno članstvo, ali u postojećem zakonu uvjeti za njihov izbor su definirani za redovite, počasne, dopisne. Međutim, za članove suradnike uvjeti su definirani u Statutu koji je naravno niži akt i uz to da su u tom Statutu definirani i uvjeti za reizbor. Ovim izmjenama bi se zapravo kao što sam spomenuo na neki način taj neravnopravni položaj članova suradnika popravio jer bi svi bili izrijekom navedeni u novom prijedlogu tog zakona. Znači kao članovi akademije, gdje bi bili definirani njihovi uvjeti izbora. To je to novo. Znači i u ovom novom zakonu će biti definirani okvirni uvjeti izbora za članove suradnike, a prihvaćamo amandman odmah moram reći Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu koji kaže da će ovi članovi suradnici imaju jedan reizbor nakon 10 godina primitka, te nakon toga postaju trajno, doživotno članovi. Još jedna stvar koju je važno naglasiti je da se uočilo kada se krenulo sa izmjenama i dopunama tog zakona, da je mandat predsjedništva HAZU-a tri godine. Međutim, i prijašnja tradicija je bila da je mandat trajao četiri godine, a i u ovakvim ustanovama u svijetu su mandati obično četiri godine, pa je i prijedlog da se i taj mandat s novom izmjenom i dopunom zakona definira na četiri godine. Uz neke još manje promjene kao što su bilo da su pravilu kad se predlagalo za članove i suradnike u pravilu mlađi članovi tako je do sada stajalo u zakonu. Isto prihvaćamo prijedlog Odbora za zakonodavstvo da se to briše, jer se to ne može, da se to teško definira, nego naprosto moraju biti članovi koji to zaslužuju svojim radom što je i do sada napisano. Jer za pravo moramo spomenuti da se uvijek radi ili o redovitim profesorima ili o znanstvenim savjetnicima koji su prošli cijeli niz izbora ili reizbora na institutima i sveučilištima. Evo to bi bilo ukratko. Najljepše zahvaljujem.
Hvala lijepo državnom tajniku. U ime odbora izvjestitelji žele li? Pa spojimo onda, najprije odbor pa poslije klub, i tako ste prijavljeni. Izvolite, uvaženi kolega Selem.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice i kolege, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu razmotrio je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti, P.Z. 276. Podnijela ga je kao što znate Vlada. I taj zakon kao što isto tako znate u drugom čitanju. On je bio u drugom čitanju i nakon toga se nakon rasprave došlo do zaključka da su dva problema zapravo indicirana u tom prijedlogu zakona. Jedan je problem pitanje članova suradnika. Mene kao što je već i rekao gospodin državni tajnik to pitanje članova suradnika ostajalo negdje nedefinirano u tom smislu da su oni podlijegali reizborima nakon svakih 10 godina. Jasno da se onda postavilo pitanje kakvog ima smisla na izbore nakon svakih 10 godina idu već afirmirani znanstvenici, umjetnici koji imaju svoj životni kurikulum i koji su ostvarili svoj, a iz nekih razloga nisu redovni članovi akademije. Tu se sad javilo i to pitanje da li da se oni izjednače potpuno sa svim ostalim članovima akademije, tj. da postanu od izbora stalni kao što su svi ostali, redovni i dopisni itd. itd. Nakon rasprave u prvom čitanju prijedlog je bio da se ipak ide na jednu provjeru. Doduše to predlagač nije bio prihvatio, ali evo sad je nakon druge rasprave prihvatio, tj. da se ipak stavi jedna, jedan jedini reizbor nakon 10 godina. Time se naime upravo htjelo omogućiti ono što je moralo ispasti zbog primjedbe Odbora za Zakonodavstvo, tj. da se i mlađi članovi primaju kao članovi suradnici, tj. da se ne mora čekati konačna, definitivna, znanstvena ili umjetnička afirmacija takvog člana suradnika, nego da se mogu primati, dapače da je poželjno da se primaju i mlađi članovi koji obećavaju. Međutim, jasno čim je u pitanju obećavanje, obećanje ono se može i ne mora ostvariti. Prema tome smo zaključili da je ipak bolje da se uvede ova jedna recimo tako jedna provjera nakon 10 godina što je apsolutno dovoljno vrijeme da se taj mladi, mlađi znanstvenik može afirmirati, a time se izbjegava to ako hoćete pomalo čak i ponižavajuće slanje na reizbor već starijih afirmiranih znanstvenih radnika. Dakle, to je bila jedna primjedba u kojoj smo se na koncu složili. Amandman će biti prihvaćen kao što je rekao gospodin državni tajnik i tu više nema spora. Drugo je bilo pitanje sekundarno u ovom slučaju. To je pitanje trajanja mandata. Iz razloga koji meni nisu, nisam ih uspio zapravo ni odčitati, saznati. U jednom trenutku je to trajanje mandata predsjedništva skraćeno na tri godine. Vi znate da ima zemalja u svijetu gdje rukovodeće funkcije traju tri, pet godina itd. Međutim, kod nas je uvriježeno u svim kulturnim institucijama i kazališta i filharmonije i sve ostale kulturne institucije da je mandat 4 godine i čini mi se da je taj rok od 4 godine realan da bi jedna ekipa mogla ostvariti svoje zamisli i svoje projekte. Prema tome, tu smo isto prihvatili prijedlog ministarstva da se produži taj rok normalno, odnosno da se izjednači sa svim ostalim kulturnim institucijama, tj. da rok jedne uprave bude 4 godine i time se kažem daje jedna mogućnost da se kompletni ostvare svi ti njihovi planovi. Ja ovaj amandman neću čitati. Vi ste ga svi dobili tu, on je vrlo jednostavan. Ja sam ga već eksplicirao u mojoj intervenciji, samo kažem, pročitati ću zaključak da se predlaže Hrvatskom saboru da donese Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o hrvatskoj znanosti i umjetnosti uz amandman i taj zaključak je na odboru donesen jednoglasno. Hvala.
Hvala lijepo uvaženom kolegi zastupniku. I imam prijavu u ime kluba Hrvatske narodne stranke, uvaženi kolega Miljenko Dorić. Kolega Selem je rekao da sve što je trebalo je pojašnjeno. Amandman obrazložen, predlagač prihvatio i da nema potreba dalje obrazlagati. Hvala lijepo.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Evo, Hrvatska narodna stranka će podržati dakako ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj akademiji. Moram reći da je rasprava na matičnom odboru bila uistinu korektna, dugo smo raspravljali, predlagali smo razne izmjene, dopune, amandmane i konačno smo se dogovorili koja je po nama najprihvatljivija opcija. No evo, ja ću ovdje kazati nekoliko riječi vezano uz stav pojedinih kolega iz kluba HNS-a. Prije svega, mi smo za to da kada se ovakve izmjene i dopune donose da s vremenom budemo sve stroži, sve jasniji i da se jasno s time postigne sve veća razina kvalitete u radu ovakvih ustanova i mislim da je dobro da smo ovdje ostavili prostora da se 10 godina prate oni kolege koji će biti izabrani kao suradnici akademije, da se nakon 10 godina, ako su oni jasno ispunili sva ona očekivanja nakon drugog reizbora ostanu trajno u tom zvanju, što je i više nego korektno. No ostavili smo kolegice i kolege i prostora da ako je netko tko je prije 10 godina ostao iza vrata, ali je u 10 godina napredovao, puno više postigao, da u tom slučaju on ima šansu uskočiti u suradničko zvanje, a da onaj tko nije bio tako uspješan ipak mora odstupiti, što je mislim dobro, jedan takmičarski duh, ostavljamo prostor da se uistinu kolege znanstvenim kriterijima natječu, odnosno umjetničkim kriterijima natječu. Danas, pogotovo u području znanosti, mi koji se bavimo znanošću znamo da je vrlo lako pratiti uspješnost svakog znanstvenika kroz publikacije, kroz impakt faktor časopisima u kojima se objavljuju njegovi radovi, kroz broj citata itd., itd. Prema tome, sa velikom preciznošću možemo svačiji rad znanstveni evaluirati i to nam ovdje samo olakšava i omogućava da kroz ovakav pristup budemo korektni prema onima koji će sutra sjediti u Hrvatskoj akademiji. Što se tiče ovog drugoga prijedloga da se sa tri na četiri godine produži mandat, potpuno je razumljivo, složili smo se, to je uobičajeno. Međutim, ono što možda nisu kolege predložili, čini mi se da je akademija bila predlagatelj, a takva Vlada je kasnije preuzela, jasno da to samo procesuira. Obrazloženje nije bilo na mjestu jer je stajalo tamo da je tri godine prekratak rok, da se realizira projekt. Ni nije tri godine, postoji mogućnost reizbora, dakle ubiti je 6 godina ili sada 8 godina. Kolegice i kolege, 6 godina je dovoljno za projekt, a ono što se posebno jedna zanimljiva rasprava na našem klubu otvorila je bila oko toga da li ljudi u toj životnoj dobi trebaju uopće biti voditelji i raditi na projektu. Oni trebaju biti savjetnici u mnogim državama iza 60. godine se više ne dozvoljava da netko bude voditelj projekta. Ne, to mlađi ljudi moraju raditi za stolom eksperimentalno itd. Kolege, u godinama koje su spominjane na odboru svakako zaslužuju jedan drugi status i položaj u sustavu. Čak sam zamoljen da ovdje, evo s time ću završiti, iznesem i stav kluba HNS-a da bi možda trebalo u Saboru povesti i raspravu oko šire društvene uloge Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti. Sada smo u kriznim godinama, u recesiji. Da li se akademija može kroz razna primijenjena istraživanja uključiti u ekonomski oporavak, gospodarski oporavak Hrvatske ili to mogu biti po njihovom izboru bazična istraživanja koja ne mogu neposredno i brzo pomoći u ovakvoj situaciji, mišljenja smo da bi i oni trebali kao i sveučilišta imati puno značajniju ulogu i da se i oni praktično uhvate u koštac sa nekim elementima gdje nam sigurno mogu pomoći. Ja ću samo spomenuti da sam prije 2 tjedna bio u Nizozemskoj na sveučilištu u Twenteu i oni su mi ispričali jednu priču koja se mene dojmila. Šezdesetih godina kad je propadala tekstilna industrija u Nizozemskoj zbog silne konkurencije sa Dalekog Istoka, onda se sveučilište u Twenteu uhvatilo u koštac i dobilo zamolbu države da osmisle način na koji će se zaposliti svi oni koji će ostati bez posla u tekstilnoj industriji. Koga prekvalificirati, koga doškolovati, koje su to industrijske grane koje mogu oni eventualno oni proširiti, a gdje svijet treba te, te i te proizvode i vjerujte mi, u vrlo kratkom roku je sveučilište u Twenteu osmislilo ne samo tu kadrovsku priču, već i koje gospodarske grane treba poticati, gdje davati subvencije, kome pomagati, koga zapošljavati na kojim poslovima i svi, doslovce svi su zaposleni u relativno kratkom vremenskom razdoblju. Evo, to je razlog zbog čega smo i mi smatrali da bi i ovakve dodatke u raspravama o izvješćima HAZU-a i drugih naših institucija trebali također uključiti u sveopću evo, borbu za boljitak i gospodarski oporavak Republike Hrvatske. Hvala lijepo. … [[Upadica se ne čuje.]]
Smijete profesore.
… [[Govornik ne naknadno uključen.]] će uskoro doći na naše stolove izvješće Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, godišnje izvješće i da će to biti jedna izvrsna prigoda da se upravo raspravi o ovome o čemu je kolega Dorić govorio. Hvala.
Hvala lijepo. Za riječ se dalje javio, prelazimo na pojedinačnu raspravu, uvaženi kolega zastupnik Nevio Šetić. Izvolite kolega Šetić.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođe i gospodo. Mislim da je ova rasprava već sada pokazala da postoji visoki stupanj konsenzusa odnosno da je amandmanom Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu uglavnom sve nedoumice su raščišćene. Činjenica je da je sada zakonskom promjenom da su neke statutarne odredbe koje su u statutu akademije funkcionirale sada ojačane i činjenica da kada je riječ o doživotnom članstvu u akademiji onda imamo i ovaj četvrti suradnički oblik koji sada ima samo jednu provjeru nakon deset godina i uz redovite članove počasne dopisne to je sada i suradničko članstvo i s mogućnošću dakle u trajno ako se bude izabralo nakon deset godina. I to je upravo smisao amandmana. Ja sam se prijavio za raspravu jer sam sudjelovao u tim raspravama i u odboru ranije i to je otvorilo jednu polemičnost upravo da bi se stvorila jedna konkurentnost, jedna živost u natjecanju za funkcioniranje. Znači, da članovi koji budu kandidati za suradničko trajno da se onda i dokazuju. Istina je da Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti u svojim raznim fazama je odigrala ključne uloge, pa i danas igra. Ne smijemo zaboraviti da upravo oni mladi članovi koji nisu članovi akademije ali rade pri zavodima akademije kojih ima širom Hrvatske i gdje doista doprinose ukupnom znanstvenom i umjetničkom razvitku i spoznajanju. I činjenica je da kada gledamo s točke svih znanstvenih polja područja, iz područja umjetnosti onda akademija na jednom mjestu najviše toga integrira i čini mi se da je to jedan potencijal koji bi trebalo koristiti kao što smo i u raspravi čuli da se određena društvena pitanja razrješavaju. Ja ću reći za jedno iskustvo koje ja imam glede obrazovanja i najnovijih trendova i promjena koje zahtijeva kurikularna politika onda moram reći da se akademija ali i hrvatska sveučilišta tu se uključila u taj iznimno važan posao za hrvatsko društvo i modernizaciju našeg školskog sustava. I mogu vam reći da dinamičnost te rasprave, da upravo potiču te institucije što je jako dobro, što govori da ono temeljno značenje Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti da bude potpora, snaga razvitku svoga naroda da se ovdje ostvaruje kroz iskustvo evo koje ja izravno imam. Dakle, neću dužiti. Podržavam donošenje ovog zakona i amandman Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu koji je ja mislim razriješio ove polemičke dvojbe i time mislim da smo apsolvirali ovaj zakon. I čini mi se da ovo usklađivanje još jedne promjene a to je da mandat članova predsjedništva bude četiri godine da je to jedna uobičajena situacija u Hrvatskoj gdje su obično mandati na četiri godine, pa eto dobro da smo izborni mandat u Hrvatskoj nekako stavili u travanj svake četiri godine tako da imamo jednu kulturu toga ponašanja. Eto, uz ove napomene podržavam donošenje ovog zakona.
Hvala uvaženom kolegi. I posljednja prijava za raspravu je uvaženi kolega Krešimir Ćosić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče. Dozvolite nekoliko riječi o ovim manjim izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti iako se čini da su to možda kozmetičke ili manje značajne izmjene i dopune ovog zakona. Ja bih rekao da one imaju itekako svoj ja bih rekao dugoročniji karakter i važnije su možda nego što se na prvi mah čini. Prije svega, četverogodišnje trajanje mandata članova predsjedništva akademije umjesto dosadašnjeg trajanja mandata nije formalno nego osigurava daleko kvalitetniji, kontinuiraniji rad svih onih koji sjede u predsjedništvu. Kontinuitet rada, donošenja odluka na najvišim razinama, tj. na razini predsjedništva, akademije itekako je važno pitanje i mislim da to proširenje mandata sa tri na četiri godine itekako može imati kao rezultat kvalitetniji rad akademije u cjelini. Svakako mislim da ne pretjerujem kad kažem s obzirom na ono što znam o raspravama o ovom prijedlogu zakona da se pokazalo da je ovo drugo čitanje imalo itekako smisla, posebno kad se radi o pitanju statusa članova suradnika. Itekako je bilo ja bih rekao različitih rasprava, različitih mišljenja. Članovi suradnici nisu početnici, to su seniorni znanstvenici, profesori u trajnim zvanjima, redoviti profesori, znanstveni savjetnici itd. i za ljude sa takvim referencama možda se na prvi mah činilo da njihov reizbor nakon deset godina nema smisla. No međutim, sukladno raspravama, sukladno argumentima, sukladno ja bih rekao razumnim odlukama usvojeno je da se ipak na taj način ljudima koji ulaze u akademiju kao suradnici nakon deset godina omogući da svoj znanstveni kontinuitet i svoj znanstveni doprinos radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti verificira. Prema tome, pokazalo se da je drugo čitanje imalo smisla, pokazalo se da rasprava između odbora i ministarstva i akademije u ovom slučaju je bila u punoj mjeri opravdana i mislim da je to jedan dobar oblik suradnje koji rezultira kvalitetnim odlukama koje imaju potporu svih onih koji sudjeluju u tom procesu bez obzira kojoj stranci pripadali. Mislim da to zaslužuje pohvale. I na kraju bih samo rekao slijedeće, status Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u našoj javnosti u svakom je slučaju nešto što ne zadovoljava sa aspekta potreba društva. Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti je stožerna znanstveno-istraživačka itd. institucija u Republici Hrvatskoj i nedopustivo je da se u akademiji dešavaju neki važni međunarodni skupovi sa dugoročnim značajem za Republiku Hrvatsku bez ikakvih medijskih reakcija, bez ikakvog medijskog interesa. Ne želim iskorištavati ovu raspravu da bi se na bilo koji način žalio, nije to moj interes ali ću samo upozoriti na jedan vrlo koristan Okrugli stol od 27. ožujka koji su zajedno organizirali Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti, Znanstveno vijeće za naftu, NATO-ova parlamentarna skupština, Pododbor za transatlanske odnose i izaslanstvo Hrvatskoga sabora u NATO-ovoj Parlamentarnoj skupštini, tema je bila energetska sigurnost jugo-istočne Europe, jedan niz izuzetno afirmiranih međunarodnih stručnjaka, političara korisna, vrijedna rasprava u Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti bez ikakvog odjeka u hrvatskim medijima. Energetska sigurnost, energetska budućnost Republike Hrvatske i rasprava o temi u Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti, siguran sam, je predmet koji je zasluživao odgovarajuću medijsku pažnju, ali to nažalost nije prvi i jedini slučaj, ali nadam se da će toga biti sve manje u budućnosti. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Prijave za raspravu smo iscrpili. Da li predstavnik predlagatelja želi još nešto dodati? Izvolite, gospodine tajniče.
Poštovane gospođe zastupnice i gospodo zastupnici. Evo samo kratko. Zahvalit ću se zaista kao što je uvaženi zastupnik, gospodin Ćosić rekao, konstruktivnim diskusijama i bilo je apsolutno korisno što je išlo u dva čitanja jer mislim da je ovaj prijedlog daleko bolji nego što je bio u početku. Evo još jednom zahvaljujem i druge teme koje će biti sa znanosti i obrazovanja mislim da bi isto tako mogli diskutirat na odgovarajućim odborima. Još jednom najljepša hvala.
Hvala lijepo. Glasovat ćemo kada se za to steknu uvjeti. Rasprave su završene.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti. Ovo je drugo čitanje, P.Z.E. br. 276. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je ovaj amandman i o njemu se ne glasuje, jer postaje sastavni dio Konačnog prijedloga zakona sukladno članku 169. Poslovnika. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj akademiji je prihvaćen većinom glasova, 71 glas za, 18 suzdržanih i 1 glas protiv.
Prelazimo na 6. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 331 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog ste primili u pretince. Hitni je postupak i primjenjuje se sukladno propisu odnosno utvrđivanom članku 161. Poslovnika. Prema članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, u skladu sa Poslovnikom. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za europske integracije, Odbor za ratne veterane. Izvješća sa sva ta tri odbora smo primili. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Da li želi predstavnik predlagatelja uvodno uzeti riječ? Da. Državni tajnik, gospodin Krunoslav Mesarić. Izvolite tajniče.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo saborski zastupnici. Pred vama je Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o pravima hrvatskih branitelja i članovima njihovih obitelji. Ono osnovno i temeljno što treba reći odmah na početku, tim izmjenama se ne dira u prava hrvatskih branitelja već se ovim izmjenama usklađuje samo Zakon o pravima hrvatskih branitelja sa pravnom stečevinom Europske unije. Dakle, predmet izmjene su članci 60. i 61. koji govore o oslobođenju od carina i poreza. U Europskoj uniji danas postoji Uredba Europske komisije o carinskim oslobođenjima koja ne uvažava eventualno propisivanje oslobođenja od plaćanja carine nekim drugim propisom osim carinskim kodeksom i uredbom Europske unije. Republika Hrvatska tijekom pregovora o pristupu i članstvu u obvezi je najkasnije do pristupa eliminirati dijelove svih autonomnih zakona koji sadržavaju odredbe o oslobađanju od plaćanja carine pri uvozu određenih roba. Ovim zakonom također predviđeno je oslobađanje od plaćanja carine iz članka 60. i 61. Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, prestaju važiti danom pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji. Napominjemo da ćemo i dalje nakon pristupa Europskoj uniji kao Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti najtežim … [[Govornik se ne razumije.]] iz Domovinskog rata prve skupine, 100% prve skupine, dodjeljivati osobne automobile uz iste uvjete kao i do sada, a uz ortopedska i druga pomagala za sve invalide nakon pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji bit će oslobođeni plaćanja carine na temelju neposredne primjene uredbe Europske komisije o carinskim oslobođenjima. Porezne olakšice koje koriste hrvatski branitelji iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji prigodom uvoza osobnih automobila i opreme za obavljanje gospodarske djelatnosti, sad predviđene i člancima 60. i 61. Zakona također se moraju uskladiti s pravnom stečevinom Europske unije. Naime, direktiva Vijeća 2006/112 EZ ne predviđa mogućnost oslobađanja od plaćanja poreza na dodanu vrijednost. Međutim, Republika Hrvatska je postavila u pregovaračkom stajalištu za poglavlje 16.-Porezi zahtjev za prelaznim razdobljem za primjenu nulte stope poreza za medicinske proizvode, za nadomještanje tjelesnog oštećenja ili tjelesnih nedostataka, te zahtjev za prijelazno razdoblje za oslobađanje od poreza za dodanu vrijednost pri nabavi osobnih automobila za neke skupine hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članove njihovih obitelji. Kako pregovori s Europskom unijom za poglavlje 16.-Porezi nisu otvoreni, to nije poznata konačna odluka po zahtjevima za prelazno razdoblje. Kako nije poznata konačna odluka, ovim zakonom predlaže se da se pitanja usklađenja poreznih olakšica iz Zakona o pravima hrvatskih branitelja reguliraju Zakonom o porezu na dodanu vrijednost odnosno posebnim poreznim propisom koji će biti usklađen s pravnom stečevinom Europske unije do pristupanja Republike Hrvatske u punopravno članstvo u Europskoj uniji. Dosadašnja primjena Zakona o pravima hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji koje se odnose na carinske i porezne olakšice ukazuju na neke slučajeve zlouporabe narečenih prava i narečenih olakšica. Nabrojani su primjeri zlouporabe carinskih i poreznih olakšica kada su osobni automobili i gospodarski inventar uvezeni s carinskim i poreznim olakšicama pri isteka roka zabrane otuđenja temeljem različitih ugovora ili punomoći prenose na korištenje drugih osoba. Takovim pravnim poslovima gubi se osnovni smisao carinskih i poreznih olakšica. Ovim zakonom se predlaže produljenja roka zabrane otuđenje osobnih automobila i opreme za obavljanje gospodarske djelatnosti sa dvije na četiri godine te utvrđivanje najviše vrijednosti za osobne automobile koji se uvoze temeljem carinskih i poreznih olakšica, predviđenih zakonom o pravima hrvatskih branitelja. Također je predviđeno i propisivanje uvjeta kojima će se preciznije nego do sad urediti plaćanje carine posebnog poreza, poreza na dodanu vrijednost u slučajevima nepoštivanja odredbi o zabrani bilo koje vrste otuđenja osobnog automobila ili opreme za obavljanje djelatnosti uvezene uz carinske i porezne olakšice. Posebnom uredbom Vlada Republike Hrvatske koju će donijeti u roku od 90 dana od dana stupanja na snagu ovog zakona bit će regulirane odredbe ovog zakona o uvjetima za plaćanje carine, posebnog poreza, poreza na dodanu vrijednost u slučaju nepoštivanja odredbi o zabrani otuđenja, u slučaju zabrane bilo kojeg otuđenja osobnog automobila ili opreme za obavljanje djelatnosti uvezene uz carinske i poreske olakšice. Hvala.
Hvala gospodinu državnom tajniku. U ime klubova? U ime odbora žele se izvjestitelji? Gospodin Josip Đakić u ime Odbora za ratne veterane. Nećete? Dobro. Drugi odbori? Nema interesa. Prelazimo na klubove. U ime kluba SDP-a, uvaženi kolega zastupnik Ivica Pančić. Izvolite kolega.
Gospodine predsjedavajući Hrvatskog sabora, gospodo državni tajnici, dame i gospodo evo po treći puta. Znači koliko smo shvatili ovim izmjenama Zakona o pravima hrvatskih branitelja planira se da se automobili nabavljeni uz porezne olakšice za branitelje neće moći prodavati i darivati 4 godine nakon uvoza. Znači, umjesto dvije godine povećava se na četiri, a oni koji to žele morat će platiti punu carinu i porez. A cilj je spriječiti zlouporabe braniteljskih olakšica. Znači, podvlačim cilj je spriječiti zlouporabe braniteljskih olakšica. Prije nekih 4 sata ovdje pred vama govoreći o izvješću o pravima hrvatskih branitelja rekao sam da SDP prima k znanju to izvješće zato što smatramo da je cjelokupni sustav skrbi za hrvatske branitelje financijski neću reći neodrživ, ali nije u skladu sa tim načelom. I zbog toga što taj sustav generira čitav niz nepravilnosti, pa sam i spomenuo nekoliko većinom vezane uz dobivanje statusa hrvatskog ratnog vojnog invalida i dobivanje prava iz Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje. Ovaj segment prava hrvatskih branitelja što se tiče carinskih i poreskih olakšica u vezi uvoza automobila ili gospodarskih strojeva sam ostavio evo za ovu točku dnevnog reda. I kada sam ja spomenuo te dvije stvari da nije održiv cjelokupni sustav, a što ćemo tek vidjeti na žalost svi mi za par mjeseci. O tome govore i ekonomisti koji su vezani uz hrvatsku Vladu to se sada potvrdilo i na ovome primjeru. Sjetimo se 2001. godine kada se išlo sa donošenjem novog Zakona o pravima hrvatskih branitelja. Među ostalim jedna od većih izmjena bilo je ograničavanje prava na uvoz automobila. Kako je tada oporba reagirala? Proglasila je Vladu da napada same temelje Domovinskoga rata. Automobili su bili izgovor da se tadašnja Račanova vlada uz moju malenkost proglase maltene veleizdajnicima zato što se pokušalo regulirati ovaj segment pitanja. Zato što je to bilo potrebno zbog priključenja Hrvatske različitim gospodarskim asocijacijama na zapadu i tada je uslijedilo čitav niz napada. Sjetimo se, kao što se trebamo prisjetiti i krajem devedesetih kako je uopće to pravo i stupilo na snagu. Čini mi se da se plaće nisu mogle povećati u državnoj administraciji pa se onda iznašla mogućnost da se ljudima da pravo na uvoznicu. Ubrzo je to izmaklo bilo kakvoj kontroli. Nastupio je kaos. I onda je Vlada 2000. godine pokušala koliko toliko to regulirati, unijeti izmjene u zakon 2001. godine uz napade o kojima više neću govoriti. Onda je došla nova HDZ-ova vlada koja je izmijenila zakon. Većinu odredbi koje reguliraju ovo pitanje potpuno prepisala i sada ide sa zahtjevom za izmjenama tih odredbi iz zakona faktički iz zakona 2001. godine pozivajući se da je cilj spriječiti zlouporabe braniteljskih olakšica. Da je SDP to napisao bili bismo veleizdajnici. Kada HDZ to napiše to se mora prihvatiti. I nećemo biti protiv ovoga, nećemo. Zato što znamo da je to potrebno, ali nije dobro pozivati se na Europsku uniju, pa onda to činimo radi Europske unije. Pa valjda činimo radi sebe, radi ove države, radi nas i radi naše djece, a ne radi Europske unije u koju tko zna kada ćemo ući. I ovo pitanje treba biti regulirano. Ono što dvojim to je da li je uopće trebalo ići u izmjene zakona osim zbog prilagođavanja kada uđemo u Europsku uniju ili se sve to moglo riješiti. Prvo funkcioniranjem pravne države, jer onaj tko zloupotrebljava ova prava pa preprodaje treba biti sankcioniran i da li je sama Vlada trebala u uredbi, kao što je i ovdje predviđeno, precizirati koji među ostalima automobilima se može, koji automobili se mogu uvesti, a koji ne. Opet hajdemo se prisjetiti evo to je problem kada netko ima malo duže pamćenje, ali ovo nije bilo tako daleko. Prije nekoliko mjeseci za ovom istom govornicom premijer je sam rekao kada se spomenulo pitanje uravnoteženja plaća, odnosno smanjenja dužnosničkih plaća tada je rečeno nećemo uravnilovku. To je komunizam. To je povratak u socijalizam. A što je sada ovo? Kada se predviđa da će Vlada onemogućiti uvoz automobila iznad određene klase. A zašto premijer može voziti jedan automobil ili ne znam bilo tko iz politike bilo što da li BMW, Mercedes, Porsche, Ferrari ili ne znam što. A branitelj, ovo je sada čisto teoretsko ili filozofsko pitanje ne bi mogao uvesti isto Ferrari za vlastite potrebe. Možda ima branitelja koji imaju mogućnosti. Ne primaju samo mirovinu ili invalidninu. Možda se bave gospodarstvom, možda su gospodarstvenici uspješni i žele upravo zbog i poslovnih aktivnosti jedan dobar automobil i iskoristiti će ovu povlasticu ako je još imaju. Zbog čega njih ograničavati, a ne potruditi se da pravna država sankcionira sve one koji uvezu. Čini mi se da je ovdje povod jedan tajkun iz Splita koji je uvezao automobil, ne znam što, Ferrari, što li, Maybach, eto, na povlasticu nećaka ili ne znam koga. A onda je to trebalo sankcionirati. Već sada mi sve ubuduće zbog toga slučaja ćemo ograničavati. Naravno, neće svijet propasti zbog toga, ti slučajevi se mogu izbrojati na prste jedne ruke. Ali to je možda onda trebalo riješiti opet uredbom bez nekih prevelikih izmjena zakona. Samo da podsjetim, ovo je čini mi se četvrta izmjena toga savršenog zakona iz 2004. godine. Vidite kako neke stvari nije dobro previše glorificirati, gospodo iz ministarstva. I još će biti izmjena, pa to život nosi. To je sasvim nešto normalno i zato nemojmo se ljutiti kada ukažemo na određeni problem. To je dobronamjerno, krajnje dobronamjerno. Tako i oko ovoga pitanje nećemo vas proglasiti izdajnicima Domovinskoga rata zato što eto, regulirate određena prava i sve ono što ste govorili nama, već jednostavno prihvaćamo ovaj prijedlog zakona i nadamo se da ćete sljedeći puta kada budete išli sa novim izmjenama zakona doći i pošteno priznati da je stanje u državi takvo i da neke stvari ponovno treba regulirati i budite uvjereni da sa ove strane ćete naći sugovornika od kojega možete očekivati konstruktivne prijedloge. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo dvije prijave ispravaka navoda. Najprije uvaženi kolega Josip Đakić. Izvolite gospodine.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, pa samo ću jednu ispravku netočnog navoda da se provodi … [[Govornik se ne razumije.]] ili da se ograničava nekome kakav će automobil kupiti, pogotovo hrvatskom branitelju. Naime, želim se samo izjednačiti sa stopostotnima i sa njihovim pravima. Automobil je za hrvatskog ratnog invalida stopostotne kategorije u nabavci države. Ono što vi niste činili, što ste ostali dužni 380 automobila. To je ova Vlada odradila odmah na početku mandata i sada želimo da svi drugi koji nabavljaju po povlasticama do ulaska u Europsku uniju budu u skladu sa tim cijenama automobila koje je nabavilo ministarstvo za stopostotne najteže invalide prve skupine.
Hvala lijepo. I još jedna prijava ispravka, uvažena kolegica Suzana Bilić Vardić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Pančić je iznio niz netočnosti u svojoj raspravi, ali to nas ne čudi. Ispravljam samo netočan navod da je ova Vlada i ministarstvo da smo glorificirali Zakon o pravima hrvatskih branitelja jer, citiram "da on ne može ostati isti jer život donosi promjene". Kolega Pančiću. Ne nosi samo život promjene, nego i približavanje Hrvatske Europskoj uniji donosi određene. Ne onaj život, kolega Leko, ne onaj život o kojem je kolega Pančić cijelo vrijeme ovdje govorio.
Ne dajte se smesti. Samo ispravite navod. Hvala lijepo. U ime kluba HDZ-a, uvaženi kolega zastupnik Josip Đakić. Izvolite kolega zastupniče.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče i gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo, navedene odredbe zakona i izmjene zakona koje su predložene o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata su nužne i potrebne s obzirom da propisi Europske unije, oslobađanje od plaćanja carina prije svega određuju potpuno slobodan uvoz i izvoz roba i usluga glede plaćanja carina između država članica Europske unije. To je jasno i dvosmisleno rečeno i želim da ne uzimam vrijeme ovom Visokom domu jer je sve definirano jasno. Želim samo pročitati određene stvari koje bi vas trebale uputiti na ono što ne znate. Prije svega potrebno je gore rečene odredbe Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihove obitelji uskladiti sa uredbom Europske komisije o carinskim oslobođenjima, broj 918/73. Rečena uredba ne poznaje oslobođenje po gospodarskoj osnovi, a zabranjuje oslobođenje od plaćanja carine nekim drugim propisima osim zajedničkim propisima Europske unije. To su osnovne stavke zbog čega se ide u izmjene i dopune ovoga zakona i one nisu na štetu hrvatskih branitelja jer hrvatski branitelji i dalje ista prava do ulaska u Europsku uniju imaju, a s obzirom da je jasno vidljivo da hrvatski branitelji iz Domovinskog rata, do sade je ostvaren iz država članica Europske unije uvoz u postotku od 95%, znači samo 5% iz zemalja Amerike ili ne znam koje, ili Kine ili nekih drugih zemalja, stoga sve drugo je rečeno da će biti regulirano posebnim propisom o porezima. Znači da nikakve bojazni nema jer naši hrvatski branitelji većinu svojih automobila ili strojeva ili pomagala koje uvoze, uvoze iz zemalja Europske unije, tako da nikakvih spornosti nema ni tumačenja. Želim samo naglasiti da sve izmjene i dopune zakona nisu ni u kom slučaju išle na štetu hrvatskih branitelja, nego su išle na njihovu korist. Stoga, da vidimo smanjenje na 6 milijardi i 200 milijuna kuna koje Ministarstvo branitelja ima je za vas smanjenje. Smanjili ste 380 automobila koje niste isporučili stopostotnim invalidima prve kategorije. 2500 hrvatskih ratnih invalida je ostalo bez svojih primanja. Zbog toga i danas još ministarstvo vraća novce po presudama pravomoćnim. To vjerojatno ko da su vaši neki sudili ili možda po vezi su sudili ili ukidali. Da ne bi ovu sabornicu pretvorili u neželjene prozivke, ja samo želim reći da sigurno da bi prvi digli glas da se radi o nekakvim smanjenjima na štetu hrvatskih branitelja da bi prvo partnerski sa Vladom kao što smo i do sada dogovorili sve potrebne stavke da bi prije svega želeći ovu državu, braneći ovu državu, prolijevajući krv za ovu državu, ostavljajući dijelove tijela zasigurno i sada našli razuman sporazum sa Vladom Republike Hrvatske ukoliko je to potrebno kako bi donijeli najbolje propise i zakone, a ne rezati onako kako ste to rezali u svom mandatu. Nismo vam zaboravili, a to pokazuju svakodnevno i na svakim izborima hrvatski branitelji pokazuju koliko ste vi bili dobro za njih. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Ispravak navoda, uvaženi kolega Ivica Pančić.
Kolegi Đakiću ide dobro dok se drži konkretne teme, a kad zapliva u političke vode onda svašta kaže pa među ostalim i da sve što su učinili je išlo u korist hrvatskih branitelja, je li tako? Kolega Đakić, sjetimo se splitske rive i devet generala koji su završili u Haagu. I to je vaše djelo.
Hvala lijepo. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Za raspravu se prijavila uvažena kolegica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite kolegice.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Da je ovaj zakon tako dobar i da govori o tome o čemu svesrdno govori kolega Đakić onda bi tu bila gospođa Kosor, ali nje nema. … [[Upadica se ne čuje.]] Tako, jutros je bila ali sad povodom ovog prijedloga zakona je nema i to je činjenica. I da se povećavaju i malo kakva prava ili bar nagovještaj povećanja daje, ili da se ispunjavaju sva po donesenim zakonima ona bi bila tu ali nje sada tu nema i ostavila je ovdje kolege neka evo slušaju i ono što ne piše u prijedlogu zakona. Naime, u prijedlogu i obrazloženju zakona jasno piše da se ovim zakonskim prijedlogom predviđa prestanak važnosti carinskih olakšica pri uvozu osobnih automobila hrvatskim ratnim vojnim invalidima iz Domovinskog rata od druge skupine do četvrte skupine i članovima obitelji smrtno stradalih, zatočenih ili nestalih hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i opreme za obavljanje samostalne profesionalne djelatnosti hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima obitelji smrtno stradalih, zatočenih ili nestalih hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i to s danom pristupa Republike Hrvatske Europskoj uniji ali samo u slučaju uvoza i izvan država članica Europske unije. Dakle, istina je samo utoliko što se to neće dogoditi sutra. Dakle, vi to sada ovdje tješite sve nas skupa i hrvatske branitelje tko zna kad će ući Hrvatska ući u Europsku uniju pa onda možete još uvoziti auto i opremu, samo još kad bi imali i čime. E pa vidite, dakle radi se o smanjenju. Da ne ponavljam sve ono što je lijepo rekao kolega Pančić, da je ovo prijedlog zakona donesen puno ranije govorili biste posve drukčije. Sada govorite i pozivate se na nešto što je bilo tko zna kada i krivo interpretirate ovaj prijedlog zakona. I ponovo se manipulira braniteljskom populacijom. Ponovno postajete branitelji branitelja. Ma branitelji su bili branitelji, njima ne trebaju branitelji koji će njih braniti. Njima je dovoljno da se njima ne manipulira. … [[Upadica se ne čuje.]] Rekli su, rekli. A što vi znate kako je tko glasovao? … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, ja sad s vama neću polemizirati. Dignite pločicu pa ćemo se lijepo porazgovoriti onako po poslovniku. Evo vidite, jedno od obrazloženja za ovakvo postupanje dakle zbog čega dolazi do smanjenja ovih prava jedno od toga je pristupanje Europskoj uniji i približavanje Hrvatske Europskoj uniji. Molim vas, Uredba o carinskom oslobođenju iz Europske unije s naknadnim amandmanima donesena je temeljna odredba 83. Posebne uredbe koje su mijenjale i nadopunjavale ovu osnovnu uredbu donesene su također tijekom 83. godine i 94. godine. Pa o čemu onda vi pričate? Vidite koliko to nelogičnosti ima u svakoj takvoj jednoj zadojenosti nečim iracionalnim. To nije logično. Ono o čemu je kolega Pančić govorio, mijenjali ste zakon da bi došli opet na ovo. Pa zar se onda nismo približavali Europskoj uniji. 94. je čak donesena takva uredba s amandmanima i takvi zakoni su o čemu je govorio kolega Pančić bili doneseni 2001. godine, da bi se vi ponovo, sve ove godine vraćate se na one zakone koji su bili tada doneseni pa i u kaznenom, i u ovom i u onom segmentu. I što je rekao kolega Pančić, treba biti samo zločest pa vraćati samo inat na inat da budemo protiv ovoga. Pa zar je to politika? Treba biti odgovoran i oporbi da biste bili sutra odgovorni na vlasti. Ali vi ste bili neodgovorna oporba i danas ste neodgovorna vlast. Za sve zaslužni a ni za što odgovorni. I još kad bi bila zločesta trebalo bi opet spomenuti splitsku rivu, kako se ćurlikalo na splitskoj rivi i što se dogodilo. A čemu to vodi? To stvarno ne donosi poene ni onome tko govori ni kome je upućeno. Dajmo vidimo. I zato kad se dadu nekakva obrazloženja i konkretna i kad ne možete iz toga izaći poslušajte, promijenite, nemojte se vraćati u neku prapovijest koja vas onda odvodi opet ponovo u jednu nelogičnost. Evo, ja zbog toga i na tragu onoga što je rekao kolega Pančić govoreći u ime kluba SDP-a podržat ću ovaj prijedlog sa jednim zaista i apelom da se prestanemo ponašati huškački prema toj populaciji jer ih na takav način tretiramo kao neodgovorne ljude, oni su odgovorni ljudi. I ne služe za manipulaciju, oni nisu objekt nego su subjekt. I zapamtite, braniteljima ne trebaju branitelji. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo dvije prijave ispravka navoda. Najprije uvažena kolegica Suzana Bilić Vardić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče. Ispravljam netočan navod i tvrdnju koju je iznijela kolegica Marinović a to je „Da je ovaj zakon dobar za branitelje bila bi potpredsjednica Vlade Republike Hrvatske sada ovdje.“, završen citat, to je ovo što ispravljam. Uvažena kolegice, da ste jučer pozorno slušali i pratili aktualno prijepodne a ne se igrali kviza i tugovali zbog izbornog poraza u nedjelju čuli biste da je kolega Đakić pred cijelom hrvatskom javnošću jer to aktualno prijepodne Hrvatska televizija prenosi direktno postavio pitanje ministrici branitelja, obitelji i međugeneracijske solidarnosti i potpredsjednici hrvatske Vlade gospođi Jadranki Kosor upravo pitanje o najavljenom Prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o hrvatskim braniteljima i da je gospođa potpredsjednica Vlade jasno i glasno rekla o čemu se radi. Nažalost, vi niste slušali. … [[Upadica se ne čuje.]]
Imate tablice. Uvaženi kolega Josip Đakić.
Gospodine potpredsjedniče. Samo ću jednu netočnost, da je to doneseno još 94. godine kako je to gospođa Antičević već ustvrdila. Naime, Direktiva vijeća 2006/112 EZ-a ne predviđa mogućnost oslobađanja plaćanja poreza na dodanu vrijednost. Međutim, Republika Hrvatska je postavila u pregovaračkom stajalištu za poglavlje 16.-Porezi zahtjeva za prijelaznim razdobljem za primjenu 0% poreza za medicinske proizvode, za nadomještanje tjelesnog oštećenja ili tjelesnih nedostataka te zahtjev za prijelazno razdoblje od oslobođenja od poreza na dodanu vrijednost pri nabavi osobnih automobila za neke skupine hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članove njihovih obitelji. Znači, iz 2006. godine. O čemu vi govorite danas? Ja uopće nisam vas razumio zašto insinuirate stalno sa nekakvim datumima koji uopće ne stoje. Jasno i nedvosmisleno je tu da je direktiva Vijeća od 2006. godine.
Hvala lijepo. Evo prijava replike. Uvaženi kolega Pančić. Izvolite.
Kolegice, dobro ste primijetili kada ste rekli da neodgovorna oporba ne može biti odgovorna vlast. Ali prisjetimo se da je HDZ bio krajnje vlast i '90.-tih godina, koji je Hrvatsku doveo do … [[Govornik se ne razumije.]] uništenja i četiri godine smo mukotrpno radili da bismo je ponovno osovili na noge i HDZ je ponovno krenio uništavati. … [[Svi govore u glas, ne razumije se.]] Ono što se voli, ne može se pljačkati i nitko ne može imati monopol nad apsolutnom istinom. I svi koji ulazimo u politiku moramo znati da ništa nije počelo sa nama i da ništa neće završiti sa nama. A izgleda da to HDZ zaboravlja.
Bože, zašto uvijek to mora na braniteljima ovako zakuhati? Odgovor na repliku uvažene kolegice Antičević-Marinović.
Pa evo kolega Pančiću čudite se. Nemojte se više čuditi jer ću se ja početi onda čuditi vašem čuđenju. HDZ je tu majstor i nitko mu ne može parirati gdje često izgubio je izbore u najvećim gradovima. … [[Upadica se ne čuje.]] U najvećim gradovima je izgubio. U pojedinim gradovima je dobio manje nego što je dobio SDP. Većinom je dobio na selima. … [[Upadica se ne čuje.]] Zadar je izuzetak. Ali općenito, da gospodo, kad već spominjete Zadar, tamo je on izgubio, tamo sam ja izgubila sa 40% koliko su dobili vaši kandidati koje vi ovdje promovirate kao pobjednike. U Splitu, Zagrebu i Rijeci skupite sve, nećete dobiti 40%. I smijete se tome. Jer ste majstori da laž pretvarate u istinu i istinu u laž, da izborne pobjede pretvarate tuđe u izborne poraze, a vlastite izborne poraze u izborne pobjede. Ali zašto je to tako? Zašto je to tako? Kad vi govorite kolega Pančiću o rodoljublju i o nečijem rodoljublju nečije je golo i pusto i istinito, a nečije kolega Pančiću što vi dobro znate i svi mi skupa i branitelji da se nečije piše sa mnogo, mnogo nula.
Hvala. Imamo jednu pločicu povrede Poslovnika. Kolega Matković, izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče. Nisam imao nakanu dignuti ovu pločicu, ali digao sam je isključivo zbog jednog, a to je povreda Poslovnika, članka 209. Kolegica … [[Govornik se ne razumije.]] nije držala teme o kojoj razgovaramo, a i ovdje je tako uvredljivo govorila o nama koji smo sa sela. Vi govorite o diskriminaciji i predlažete Zakon o diskriminaciji, a diskriminirate nas sa sela kao da nismo ljudi. Sram vas bilo kolegice! Samo ste vi iz Zadra građani! Samo ste vi građani.
Nemojmo tako…
I mi ljudi sa sela smo ljudi!
Ne ide to dobro jer rečeno je kako je rečeno. I ja živim na selu i isto sam se tako osjećao kao ono [[Upadica: Da, mi smo vam manje vrijedni u odnosu na nju.]] Iz drugog reda, ali nema veze, ja znam da nije ona tako to i mislila. … [[Upadica se ne čuje.]] Reći najprije slušajte. Izvolite.
… [[Govornica nije uključena.]]
Nije ispravljao.
… [[Govornica naknadno uključena.]] govorio o tome da se povreda Poslovnika sastoji u nečemu što ja nisam rekla. Meni on ovdje imputira da ja dovodim u pitanje jedne ili druge. Ja sam samo rekla gdje su oni pretežno. To je u manjim mjestima. I u čemu je sad problem? Pa valjda se on toga ne stidi. Ja nisam ništa, ja sam samo rekla u činjenicama. … [[Upadica se ne čuje.]] Ali to je istina da ste vi dobili u manjim mjestima, selima, zaseocima i ćorsokacima. To je točno.
Znači, točno je u malim mjestima, zaseocima i ćorsokacima. Ok. Hvala lijepo. Da ne bude poslije opet nismo rekli, ja sam ponovio da to bude u zapisniku. Mislim da smo ovime… a nismo iscrpili. Imamo još jednu prijavu za raspravu. I ja sam se malo unio u sve to. Uvaženi kolega Petar Mlinarić se javio za raspravu. Izvolite kolega Mlinarić.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. U Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji u člancima 60. i 61. propisani su uvjeti za priznavanje carinskih poreznih olakšica hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i s članovima obitelji smrtno stradalih, zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. Te olakšice koriste pri uvozu osobnih automobila, opreme za obavljanje samostalne profesionalne djelatnosti i kada uvoze ortopedska pomagala. Zakon uređuje potpuno oslobađanje od plaćanja carine, PDV-a i posebnog poreza za određene kategorije najtežih invalida rata I do IV kategorije te za članove obitelji poginulih, nestalih, zatočenih hrvatskih branitelja kada za svoje potrebe uvoze osobne automobile. Pri tome, za najteže 100%-tne HRVI I skupine Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti na teret proračunskih sredstava nabavlja osobne automobile bez carine i bez poreza, a potom ih dodjeljuje u vlasništvo ovim invalidima prema zakonu o pravu na takvu besplatnu dodjelu. HRVI IV skupine imaju svaki sedam godina. Kako su prihodi od naplaćenih carina prihodi unije, a ne zemalja članica, a to je Republika Hrvatska, tijekom pregovora o pristupu u članstvo u obvezi je najkasnije do toga pristupa eliminirani dijelovi svojih autonomnih zakona koji sadržavaju odredbe o oslobađanjima od plaćanja carine pri uvozu određenih roba. Slijedom iznesenoga oslobađanja od plaćanja carine predviđeno je Zakonom o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji potrebno je uskladiti sa propisima Europske unije do pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji. Analiza Carinske uprave Republike Hrvatske za protekle dvije godine iskazuje sljedeće. Ukupno je uvezeno automobila za HRVI šeste skupine i članova obitelji smrtno stradalih branitelja u vrijednosti oko 110 milijuna kuna od čega 94% podrijetlom Europske unije. Uvezeno je gospodarskog inventara sveukupno 103. milijuna od čega također 85,4 podrijetlom iz Europske unije. Ovim zakonskim prijedlogom predviđa se prestanak važnosti carinskih olakšica pri uvozu osobnih automobila hrvatskim ratnim vojnim invalidima iz Domovinskog rata od druge do četvrte skupine i članovima obitelji smrtno stradalih, zatočenih, nestalih hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i opreme za obavljanje samostalne profesionalne djelatnosti i hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, zatočenih i nestalih. Dosadašnja provedba odredba zakona koje se odnose na carinske i porezne olakšice ukazuje na slučajeve zlouporabe prava narečene olakšice. Najbrojniji su primjeri zlouporabe carinskih olakšica kada se osobni automobili i gospodarski inventar uvezen s carinskim i poreznim povlasticama prije isteka roka zabrane otuđenja temeljem različitih ugovora ili punomoći prenose na korištenje drugim osobama. Takvim pravnim poslovima gubi se osnovni smisao carinskih i poreznih olakšica. I zato podržavam ovaj zakon i mislim da smo na vrijeme krenuli sa tim zakonom sa usklađenjem sa Europskom zajednicom. Hvala.
Hvala lijepo. Prijave za raspravu smo iscrpili. Želi li predlagatelj uzeti završnu riječ? Gospodin državni tajnik, izvolite gospodine Mesarić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ovaj zakon koji je pred vama dobio je prolaz od saborskih zastupnica i zastupnika koji su raspravljali. Na kraju jedno, zapravo dvije stvari moram ponovo podcrtati. Ono što sam rekao na početku pa me možda niste dobro čuli. Prvo, ni jedno pravo što se tiče carinskih i poreznih olakšica iz članka 60., 61. Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata nije ukinuto. I drugo, carina unutar carinske unije je nula stopa, nulta stopa, a što se tiče roba i usluga, zapravo roba i proizvedenih van Europske unije prihod od tih carina u carinskoj uniji nije samo prihod države, pa smo dužni sukladno uredbi Europske unije tako i regulirati da carine se ne mogu regulirati drugačije nego uredbama carinske unije. Hvala.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se za to steknu uvjeti.
Peto. Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Bio je hitni postupak. P.Z.E. br. 331. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenom amandmanu. Državni tajnik gospodin Mesarić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče.
Amandman na članak 2. Prvi amandman.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. I drugi amandman na članak 3.
Ne prihvaća se. Obrazloženje. Odredbom članka 3. Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji s Konačnim prijedlogom zakona propisuje se usklađivanje odredbi Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koji određuju porezne olakšice s pravnom stečevinom Europske unije. U slučaju da prihvatimo ovaj amandman onda postoji mogućnost da oslobađanje od plaćanja poreza na dodanu vrijednost i posebnih poreza pri uvozu osobnih automobila i opreme za obavljanje gospodarske djelatnosti hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji ostane neusklađeno s pravnom stečevinom Europske unije, a s predloženim tekstom ovog članka zakona postoji obveza da se ovo područje uskladi s propisima Europske unije i to istovremeno sa stupanjem na snagu usklađenog Zakona o porezu na dodanu vrijednost i propisima o posebnim porezima.
Hvala. Odbor? [[Upadica: Povlačimo amandman.]] Odbor je povukao drugi amandman. Hvala lijepa. Molim uključimo se. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je ovaj zakon prihvaćen sa većinom glasova, sa 82 glasa za, 7 suzdržanih zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Za sedmu točku dnevnoga reda nemamo uvjete za raspravu jer nisu završili odbori. I prelazimo na osmu točku dnevnoga reda, a to je 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o arhivskom gradivu i arhivima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 322 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Hitni postupak primjenjuje se sukladno članku 161. Poslovnika. Prema članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno 164. članku Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za europske integracije, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Izvješća odbora primili smo pismeno. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obrazovanje. Želi li predstavnik predlagatelja uzeti riječ? Uvaženi gospodin ministar Božo Biškupić. Izvolite ministre.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvaženi zastupnici. Naime, sva četiri prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona koji ćemo danas iznijeti u stvari dio su procesa usklađivanja hrvatskog zakonodavstva sa pravnom stečevinom Europske unije. Ovaj o arhivima provodi se s usklađenjem s novim zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o ustanovama, te direktivom Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006., uslugama na unutarnjem tržištu kako bi se uklonilo propisano ograničenje sa strane pravne i fizičke osobe u pogledu osnivanja specijaliziranih, privatnih arhiva u Republici Hrvatskoj. Prema predloženim zakonskim izmjenama stranim i fizičkim pravnim osobama na taj način se otvara zakonska mogućnost osnivanja specijaliziranih i privatnih arhiva na jednak način i uz ispunjavanje istih uvjeta koje moraju ispuniti domaće i fizičke pravne osobe. Time zakon neće u trenutku pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji sadržavati diskriminacijske odredbe koje bi bile u suprotnosti sa pravnom stečevinom Unije. Osim toga, mi smo odredbe ovog zakona koje se odnose na stručne nazive arhivskog osoblja usklađene su sa novim Zakonom o znanstvenoj djelatnosti, visokom obrazovanju i Zakonom o akademskim i stručnim nazivima i akademskom stupnju koji na novi način uređuje pitanje vrste i sticanja visokog obrazovanja, te akademski stručni naziv akademskog stupnja. Želim naglasiti da prihvaćamo ovaj amandman Odbora za zakonodavstvo i da prihvaćamo amandmane Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu.
Hvala gospodine ministre. Izvjestitelji sa sjednice odbora? Želi gospodin Dorić, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Prof. Selem je morao otputovati i evo ja ga ovdje mijenjam ispred Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu. Želim reći da smo imali jednu zanimljivu sjednicu, da smo imali još zanimljiviju raspravu i to prvenstveno oko stručnih zvanja, stručne spreme i usmjerenja koje je potrebno imati za obavljanje pojedinih poslova koje pokriva i koji se spominju u ovom zakonu. Kolega Vujić je dao nekoliko konkretnih prijedloga. U raspravi su oni dorađeni i drago mi je evo čuti od gospodina ministra da predlagatelj se slaže sa tim prijedlozima. To značajno jasno meni olakšava posao. Ne moram iz tog razloga čitati sva obrazloženja. Kolegice i kolege, ja mislim da se slažete sa mnom. Dobili ste te prijedloge, amandmane na vašim klupama i imate mogućnost da ih jasno u tijeku ove rasprave pročitate. Ja bih samo rekao da smo mi jednoglasno kao odbor donijeli zaključak, predložili Hrvatskom saboru da se prihvati ovaj zakon, da ga je potrebno naime donijeti iz više razloga. Prije svega, radi usklađivanja sa Zakonom o ustanovama i pravnom tečevinom Europske unije na način da se izjednači pravni položaj stranih fizičkih i pravnih osoba sa pravnim položajem domaćih fizičkih i pravnih osoba u odnosu na pravo osnivanja specijaliziranih i privatnih arhiva u Republici Hrvatskoj. Nadalje, smatramo da predloženim izmjenama i dopunama Zakona o arhivskom gradivu i arhivima ćemo jasno postojeći zakon uskladiti sa u međuvremenu izmijenjenim Zakonom o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju i sa Zakonom o akademskim i stručnim nazivima i akademskom stupnju. Kao što ste čuli, predložili smo u svezi sa stručnim zvanjima, odnosno stručnom spremom i usmjerenjima dva amandmana i drago mi je evo, da predlagatelj se slaže sa tim našim prijedlozima. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. U ime drugih odbora? Uvaženi kolega zastupnik Antun Vujić. Izvolite. Ok, ne nije, on je u ime kluba umjesto gospodina Selema. Prelazimo onda u raspravu po klubovima. Najprije u ime kluba HDZ-a, uvaženi kolega zastupnik Šetić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospodine ministre, gospođe zastupnice, gospodo zastupnici. Mislim u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice reći ću odmah da mi prihvaćamo ovu izmjenu zakona, a nakon ovih uvodnih izlaganja onda još lakše jer ministar prihvaća amandmane Odbora za znanost, obrazovanje i športa. Kao što smo vidjeli, time su onda sve dileme raščišćene. Ali je činjenica da je ovaj zakon prije svega potrebno je donijeti radi usklađivanja sa Zakonom o ustanovama i pravnom stečevinom Europske unije na način da se izjednači pravni položaj stranih fizičkih i pravnih osoba s pravnim položajem domaćih fizičkih i pravnih osoba u odnosu na pravo osnivanja specijaliziranih i privatnih arhiva u Republici Hrvatskoj. Tako da Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o arhivskom gradivu i arhivima s Konačnim prijedlogom zakona mi dovršavamo svoju pravnu stečevinu usklađujemo sa Europskom unijom. I još nešto, predloženim izmjenama i dopunama zakona o arhivskom gradivu i arhivima postojeći se zakon usklađuje u međuvremenu izmjeni i Zakonu o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju i sa Zakonom o akademskim i stručnim nazivima i akademskom stupnju koji na novi način uređuje pitanje vrste i stručnim nazivima i stjecanja visokog obrazovanja te akademski i stručni naziv akademskog stupnja. Detaljno uređivanje stručnih arhivskih zvanja i načina njihova postizanja prema ovom bi prijedlogu propisali pravilnikom koji bi donio ministar kulture na prijedlog Hrvatskog arhivskog vijeća i upravo to reguliraju ovi amandmani i time se zaokružuje cijela ova cjelina, tako da se upravo ovi stručni nazivi stavljaju na razini zakona, a ne više samo na razinu pravilnika. Evo, zbog svih tih razloga, Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržava donošenje ovog zakona i glasovati će za.
Hvala lijepo. I sada u ime kluba SDP-a, uvaženi kolega zastupnik Antun Vujić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Sabora. Radi se dakle o Zakonu o arhivima, ali isto što se može reći o prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o arhivima može se reći i o Zakonu o muzejima i o Zakonu o knjižnicama. Dakle, sva ta tri zakona koje je izradilo Ministarstvo kulture imaju jedan korpus stvari koje su potpuno neprijeporne i u kojima imaju podršku pretpostavljam svih u Saboru, uključujući klub SDP-a, a tiču se dakle usuglašavanja nekih mogućnosti vezano za europske konvencije i za ono što svi želimo, a to znači liberalizaciju ne tržišta, da se tako izrazim jer ovo nije tržište, ovo je kultura, nego liberalizaciju svih mogućnosti koje daju ukupan nekakav produkt kulturni koji je i kvalitetniji. Prema tome, nije u pitanju da i strani državljani mogu osnivati muzeje ili arhive. Dakako, po zakonima hrvatskim, nekim drugim itd., itd. Radi se o tome što su u prijedlogu koje je izradilo ministarstvo, neke stvari ostale po našem mišljenju nedomišljene ili mogu biti predmet na neki način dodatne rasprave. U prvom redu smatramo i čini mi se da će i ministarstvo biti sklono kako je pokazala rasprava na odboru, dakle usvoji da se sve ono što se tiče nomenklature zvanja, stručnih zvanja usvoji na način da ono bude predmet zakona, a ne predmet podzakonskog akta, kakav je pravilnik. Naime, pravilnik treba regulirati na koji način se stvaraju odnosi i tko može i u kojem trenutku poslati nešto od funkcija koje su navedene i koje se tiču stručnih zvanja, ali sama stručna zvanja moraju biti izvedena po zakonu zbog toga što se po zakonu konstituiraju i takva društva koja imaju određene čak katkada i javne ovlasti u tom području, što se zapravo cijeli korpus dakle strukture koja je u muzeju ide od kustosa većeg ili manjeg ili tko koja hvata neke druge muzeološke i druge funkcije, u knjižnicama knjižničara ovog ili onog koji napreduje itd. mora predvidjeti u zakonu i mislim da će to, nadam se da će se taj amandman o kojem smo raspravljali kao amandman odbora usvojiti od strane Vlade. Također se javlja jedna stvar koja je vezana uz raspravu o njoj, ne uz nadmetanje bilo kakvo političko, a to je da se na neki način locira u funkcijama koje se tiču bilo arhiva, bilo knjižnica, bilo muzeja, na koji način i tko može biti ravnatelj i tko može stjecati uvjete da vrši odgovarajuće funkcije. Amandmani, odnosno rasprava koja je vođena i na odboru i koju mi podržavamo i kao raspravu i kao smjer odlučivanja toga je da pitanje izbora vodstva od svih ovih institucija, ja naime zbirno govorim o sva tri članka, o sva tri zakona, budu vezana i uz njihove odgovarajuće struke. Pa prema tome, kada je u pitanju izbor visokih funkcija uz zvanja koja se tiču knjižnica, onda da to mora biti netko tko je završio fakultet ili koji je na neki način diplomirao ili stjecao znanja u tom tipu, ne nekom drugom tipu. Ne dakle da se ne opisuje općenito, nego da ga se veže uz knjižničarsko usmjerenje. Ovi problemi vidim da izazivaju različite reakcije u različitim ministarstvima, ovisno o sektorima za koje su pojedina ministarstva zadužena. Vezanje pozicija i načina stjecanja kvalifikacija onda i kvalifikativa da bi se vršilo neku funkciju za ovakav ili onakav obrazovni sustav bio on bolonjski ili neki drugi po mom mišljenju nema nikakve veze sa sadržajem ovih zakona. Mi ovdje propisuje našu vlastitu građu, mi ovdje propisujemo našu nomenklaturu, mi ovdje propisujemo naš način na koji način ćemo i što ćemo tretirati kao kvalifikativ i kao kvalifikaciju da bi se obavljalo određene funkcije. U tom smislu ostaju neka otvorena pitanja između posljednje sjednice Odbora za kulturu i znanost i na neki način informacija koju u ovom momentu imamo. Bilo bi dobro da se još jednom sjedne i da se o tome raspravlja. Intencija kluba SDP-a je da podrži ove zakone ali neće ih podržati ako se oni ne vežu kada su u pitanju izbori na funkcije, odgovorne funkcije u ovim strukama ako te struke ne budu vezane onda i za odgovarajuće studije koje su vezane uz te struke i ne bi ih podržali ako se ne bi u zakonu istodobno zakonski dakle utvrdilo koje su profesije i koja su zvanja u tim strukama. To su dva na neki način uvjeta oko kojih smo se načelno dogovorili da ćemo ih pokušati riješiti, ali dakle mi dajemo jednu uvjetovanu podršku ovome zakonu s time da ministarstvo odnosno ovlašteni predstavnici Vlade odgovore u pozitivnom smislu na duh rasprave koju smo vodili u odboru i kojega podržavamo. Hvala lijepa. I ujedno je ovo diskusija koja se tiče i druge dvije točke pa se ja ne bih više javljao. Hvala vam.
Hvala lijepa uvaženom kolegi Vujiću. U ime klubova više nema prijava. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Za riječ se javila uvažena kolegica Suzana Bilić Vardić. Izvolite kolegice.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine ministre, gospođo državna tajnice sa suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama je set od tri prijedloga zakona o izmjenama i dopunama o institucijama kulture s konačnim prijedlogom zakona a koje je Vlada Republike Hrvatske uputila Hrvatskome saboru na raspravu i usvajanje. Sva tri zakona potrebno je uskladiti sa Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o ustanovama koje je ovaj Visoki dom usvojio u ožujku 2008. godine. Kako smo Zakonom o izmjenama i dopuni Zakona o ustanovama uskladili hrvatsko zakonodavstvo s pravnom stečevinom Europske unije i time omogućili pod jednakim uvjetima osnivanje ustanova domaćim i stranim fizičkim i pravnim osobama potrebno je to bilo primijeniti na temeljne zakone kojima se utvrđuje djelatnost ustanova u kulturi, pa je tako Ministarstvo kulture izradilo prijedloge zakona o izmjenama i dopunama Zakona o arhivskom gradivu i arhivima, muzejima i knjižnicama. I jasno, ova odredba da je pravo izjednačeno, dakle da strane fizičke i pravne osobe mogu pod jednakim uvjetima osnivati arhive, muzeje i knjižnice u Republici Hrvatskoj stupa na snagu danom ulaska Republike Hrvatske u punopravno članstvo u Europskoj uniji. Sva tri zakona nose oznaku P.Z. i planom usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom Europske unije za 2009. godinu dodatak A Nacionalnom programu Republike Hrvatske za pristupanje Europskoj uniji 2009. godine predviđena su za raspravu i usvajanje u drugom kvartalu ove godine. Stoga ističem i pohvaljujem i Vladu i nadležno Ministarstvo kulture za ažurnost i pridržavanje zadanih rokova. I da se osvrnem malo na ova tri predložena zakona koja se kako je to rekao i ministar u svom uvodnom obraćanju i kolege u ime klubova. Sva tri zakona se usklađuju i sa Zakonom o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju odnosno Zakonom o akademskim i stručnim nazivima i akademskom stupnju, nijedan od ova tri zakona ne zahtijeva dodatna sredstva u državnom proračunu za njihovu provedbu zbog toga što državni arhivi odnosno arhivi, za njih su sredstva osigurana u državnome proračunu za 2009. godinu. Za knjižnice i muzeje one koji su u vlasništvu, kojima je osnivač država osigurana su sredstva u državnome proračunu a za knjižnice i muzeje u vlasništvu jedinica regionalne i lokalne samouprave osigurana su sredstva u lokalnim proračunima. Ono što bih željela naglasiti i što uvijek volim reći kad je u pitanju Ministarstvo kulture odnosno zakoni iz njihovoga resora radi se o tri zakona koja su donijeta prije 12 odnosno 11 godina. Naime, Zakon o arhivima i arhivskom gradivu i Zakon o muzejima, Zakon o knjižnicama su 1997. godine donijeti a Zakon o muzejima 1998. godine. I u ovim izmjenama pozdravljam osnaživanje koje je predlagatelj donio kod Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o muzejima a to je da muzejska građa i dokumentacija vodi se i smatra se kulturnim dobrom i na nju se primjenjuju odredbe zakona o zaštiti kulturnih dobara pa se ovom izmjenom i dopunom još pojačava uloga inspektora kulturne baštine koji nadgleda i kojima su ustanove voditelji zbirki dužni dati na uvid muzejsku građu i dokumentaciju, a osim toga odgovornost za čuvanje muzejske građe kao kulturnoga dobra ne leži više samo na ravnatelju ustanove kako je to bilo svih ovih godina nego i na voditeljima zbirki odnosno kustosima zaduženima za pojedine muzejske zbirke. Žao mi je samo, evo pohvalila sam sve, žao mi je samo što zakoni su kažem iz davnih vremena, hrvatska ministarstva i ustroj države je bio drugačiji pa su nam negdje promakli nazivi ministarstava što mislim i predlažem i zalažem se za to da kod ovih temeljnih izmjena i usklađivanja s pravnim stečevinama Europske unije da povedemo računa i da nam ne ostanu jedinice lokalne uprave i samouprave kojih u Hrvatskoj više nema i nazivi ministarstava kakvi više u Hrvatskoj ne postoje. A konačno, dogovorili smo se na koji način ćemo u zakonodavstvu hrvatskome da bismo izbjegli ovakve slučajeve nazivati ministra ili ministarstvo nadležno za te i te poslove. Evo, to je jedina mala zamjerka. Inače, podržavam sva tri predložena zakona i izmjene i dopune Zakona o arhivima i arhivskom gradivu, Zakon o knjižnicama i Zakon o muzejima. Gospodine potpredsjedniče, ja se ispričavam, ne znam je li rasprava objedinjena ali tako smo nekako.
Vidim da ste se prijavili za sve tri točke a vidim da ste tako i raspravljali pa ću iza toga i predložiti da ove dvije iduće točke ako se vi složite spojimo jer i kolega Vujić je o tome na taj način govorio.
Hvala lijepa.
Hvala lijepo vama. Imamo jednu prijavu replike. Uvaženi kolega Vujić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, uvaženi ministre, kolegice. Ne želim polemiku oko ovoga nego zato sam i digao repliku da biste mi vi odgovorili ako znate više od mene ili možda ministar ili uvažene kolege iz Vlade. Čak niti bolonjski proces nije nikakav preduvjet prihvaćanje bolonjskog procesa za ulaženje u europske integracije. Ja sam tako informiran i informiran da tako kažem od kompetentnih ljudi jer sam se raspitivao vezano na to. Njemačka uopće nije prihvatila bolonjski proces i mnoge druge zemlje nisu. Ja bih volio čuti koji je to čin i gdje je to na taj način postavljeno kao uvjet. U ovim zakonima se radi o jednom dijelu koji je stvarno vezan na europske integracije, a to je da pod jednakim pravima svi državljani u cijelom da tako kažem sustavu mogu imati ista prava i taj dio uopće nije sporan. Međutim, dio koji postaje sporan se argumentira da je on vezan na bolonjski proces u obrazovanju, da ima svoje replike u muzeologiji, u knjižnicama i u arhivistici, a po mom dubokom uvjerenju i po znanju i po pitanjima koja sam postavio na kompetentnim mjestima nema nikakve implikacije niti to je vezano na bilo kakve europske uvjete u vezi toga kako ćemo mi propisati, koje su kvalifikacije potrebne za ovo ili ono u ova tri sektora. Prema tome, budući da ste vi rekli da je ovo sve skupa usklađivanje sa time, moja replika se samo sastoji u tome da je to usklađivanje sa time u jednom dijelu, a da u drugom dijelu nije potrebno jer nije usklađivanje jer takvog zahtjeva nema za takvom vrstom usklađivanja, a kako je ovdje predloženo, a ja se nadam da će biti kako je bilo dogovarano i izmijenjeno, trebalo bi biti drugačije nego što stoji u samome prijedlogu. O tome se radi po meni.
Hvala lijepo. Nema potrebe za odgovor. Ima? [[Upadica: Ima, ima. Ja sam podigla repliku.]] Prosim lijepo, imate riječ.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Vujiću, ja zahvaljujem što ste podigli repliku jer da ste ispravljali netočan navod, ja ne bih bila u mogućnosti reći da nisam izgovorila ovo što ste vi sada rekli. Ja sam rekla da sva tri P.Z.E. su usklađenje sa zakonom o ustanovama, a onda sam u onome ostalome dijelu gdje se odnosi na sva tri zakona, gdje je ministarstvo kao predlagatelj išlo da se usklade i stručni nazivi u muzejima, arhivima i ovo tako da vi replicirate sa mnom, a mislila sam da pitanje ste htjeli uputiti predlagatelju. Iako, meni i dalje ostaje nejasno jer sam mislila iako sam nisam članica Odbora za znanost, obrazovanje i kulturu a jučer sam bila nazočna, da se na odboru postigao konsenzus i ovo što smo dobili na klupe da je to usuglašeni stav o čemu su govorili i u ime odbora kolega Dorić, a i vi ste to rekli i ministar je to rekao u uvodnom obraćanju da je to usuglašeno tako da nisam rekla. Ako ste prečuli nešto ili krivo shvatili, nisam to ni mislila niti to mogla reći da je to usklađenje sa pravnom stečevinom Europske unije. Hvala.
Hvala. Prijava za raspravu više nema. Želi li predlagatelj? U ime predlagatelja uvaženi gospodin ministar Božo Biškupić. … [[Upadica se ne čuje.]] Najprije da zaključimo točku 8., znači arhive [[Upadica: To nema potrebe.]] Nemate potrebu. Dalje ako nema, onda zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Šesto. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o arhivskom gradivu i arhivima. Hitni je postupak. P.Z.E. br. 322. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je ove amandmane i o njima se ne glasuje. Postaje sastavni dio Konačnog prijedloga zakona sukladno članku 169. Poslovnika. Dajem dakle na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o arhivskom gradivu i arhivima. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen jednoglasno, sa 90 glasova za zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Hvala lijepa.
Prelazimo na točku 9. i ako se slažete da objedinimo i točku 10 [[Upadica: Može.]] Može? Uvaženi… … [[Upadica se ne čuje.]] 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o muzejima, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br.323 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o knjižnicama, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 326 Vi ste već govorili i povezujemo onaj uvodni dio u ime kluba, odnosio se na sve tri točke 9., 10. i 11. Ministre, izvolite.
Budući da je u ovoj raspravi i kolega Vujić pa i vi ste isto raspravljali već obadva zakona, da je već ovdje zapravo sve rečeno. Točno je da kad je riječ o Zakonu o muzejima, ako mi potpredsjednik odbora, gospodin Zorić ne zamjeri, izjavit ću da prihvaćamo amandman Odbora za zakonodavstvo i amandman Odbora za obrazovanje, znanosti i kulturu. Tako da to više ne spominjemo. I sad kad je riječ o knjižnicama i tu bih isto izjavio da prihvaćamo amandmane Odbora obrazovanje i zakonodavstvo i kulturu, 2. i 3. u cijelosti. U 1. prihvaćamo da se briše preddiplomski. Jedino što nam je sporno, a to je jedan izričaj koji ja mislim da neka se to onda do sutra, do izglasavanja sredi. Naime, prijedlog je jedino u onom članku koji govori o izboru glavnog ravnatelja Nacionalne knjižnice i njegova dva ona zamjenika. Jedino tu je ostalo što je sporno. Izričaj je ovdje knjižničarsko odnosno društveno kulturološkog usmjerenja. Mi smo u razgovorima s ovim ministarstvom koje ima novu nomenklaturu, novog nazivlja, konzultirali se s ljudima i došli smo do spoznaje ako bi tu pisalo društveno-humanističko umjesto društveno-kulturološko društveno-humanističko znanosti naime da u to usmjerenja odnosno visoku stručnu spremu u ovim društveno-humanističkoj znanosti, ako bi tako pisalo da ne bi bilo sporno u natječajima kad se onda javljaju ljudi jer ovakvu nomenklaturu društvenog-kulturološkog usmjerenja ne postoji pa da ne bi … [[Govornik se ne razumije.]] Ali ja molim zastupnike da se onda do sutra još uvijek uspijemo o tome raspraviti, budući da ništa drugo u amandmanima odbora nije sporno osim ovog izričaja, da se o tom izričaju još porazgovara. Drugo je mislim sve u redu. Kao što rekoh, prihvaćamo Odbor za zakonodavstvo i Odbor za znanost i kulturu, 2. i 3. amandman u cijelosti, u 1. onaj preddiplomski da se briše, to nije sporno. Pa molim za razumijevanje da se to onda sutra još sredi. Gospodine potpredsjedniče, to bi bilo to.
Hvala lijepo, gospodine ministre. U ime klubova. Izvolite, u ime kluba odnosno odbora. Ja prebrzo idem na klubove, a odbori su prije toga.
Gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre sa suradnicima. Kolegice i kolege. Drago mi je da smo sad objedinili raspravu. To smo možda trebali napravit u samom početku jer se radi uvijek praktično o istom problemu. Naime, ovdje se usklađuje ovaj zakon sa tri druga zakona, sa Zakonom o ustanovama, sa Zakonom o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, kao i sa Zakonom o akademskim i stručnim nazivima i akademskom stupnju. Dakle, 1., 2. i 3. zakonu, uvijek ista priča. Kada se radi o pravnoj stečevini Europske unije, opet uvijek se odnosi na isto, odnosi se na potrebu da se uskladi jasno pravni položaj stranih fizičkih i pravnih osoba sa domaćim. Prema tome, to je to. Međutim kad se radi o muzejima, dozvolite mi da kažem i još nešto o čemu smo raspravljali na odboru, a to je položaj inspektora zaštite kulturnih dobara. Naime, ovim izmjenama i dopunama pružamo njima pravni temelj za obavljanje inspekcijskog nadzora propisanog Zakonom o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara. Kolegica je maloprije u raspravi to već spomenula. Istodobno proširuje se krug osoba sa posebnim ovlastima prekršajno odgovornih u nekim pitanjima zaštite muzejskih zbirki u sastavu muzeja s obzirom da je to do sada odgovornost bila ograničena samo na ravnatelja muzejske ustanove što se pokazalo apsolutno nedovoljnim i smatramo da je to jedna korektna dopuna ovoga zakona. Evo čuli smo da predlagatelj prihvaća kad se radi o Zakonu o muzejima. Naš amandman na članak 4. kao i na članak 5. Doduše peti je čisto tehničke prirode jer se numeracija članka mora uskladiti zbog izmjene u članku 4. I kolegice i kolege, praktično isto se to odnosi ponavljam još jednom i na izmjene i dopune Zakona o knjižnicama. Tako da nema potrebe da. Ovo ja se potpuno slažem sa vama gospodine ministre kad se radi o znanostima onda postoje društveno-humanističke znanosti. Ono usmjerenje uistinu o kojima smo raspravljali čini mi se da ne možemo pokriti, barem u zakonu ne postoji takva nomenklatura i ja osobno to prihvaćam. A dakako da ćemo sa kolegama koji su bili nazočni sjednici odbora o tome raspraviti do sutra kako bi bilo sutra što manje poteškoća u svezi prihvaćanjem jasno ovih amandmana i ove male izmjene jednog od naših amandmana. Hvala lijepo.
Hvala lijepo kolega Dorić. Ali u ime klubova? Kolega Šetić, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospodine ministre, gospođe zastupnice, gospodo zastupnici. Javio sam se u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice prije svega da podržim, ali ovdje bih htio dati samo jedno objašnjenje koje je možda malo izazvalo oko nazivlja. Ipak to rješavamo na europskoj razini i to hrvatski kvalifikacijski okvir rješava u jednom hodu i osam razina u sticanju tih kvalifikacija mi imamo i povjerenstva Vlade i on intenzivno radi. I sutra kada budu se sticale diplome koje će biti … [[Govornik se ne razumije.]] i usklađene taj proces će biti nekako kroz godinu, dvije dovršen. To mi se čini važno reći jer doista to nema veze sa Bolonjskim procesom izravno, ali neizravno ima. Jel' tako? Prema tome, mislim da su ovi zakonski prijedlozi dobro postavljeni i da će se na ovaj način riješiti, a sutra sa ovim usklađivanjem koji se odnosi od osnovne škole pa do najviših obrazovanja imat ćemo jedan usklađeni sustav. I to ću reći, iskoristiti ovom prigodom da osobito će to pomoći kod strukovnog obrazovanja danas, tako da će puno tih nejasnoća koje imamo raščistiti. Mislim da je dobro raspravljati kao što je i gospodin Vujić postavio, ali i to je jedna europska dimenzija. Dakle, ta ekvivalentnost. I još možda oko društveno-humanističkog područja. Mislim da je to u redu. To će se svaki složiti. Ja sam baš pitao tko je predložio društveno-kulturološko jer to ne postoji takvo područje, iako kolokvijalno postoji. I zato mislim da je dobro da se to usaglasi i da se onda to stavi. Društveno-kulturološko. Znači mi danas imamo područje interdisciplinarno koje gradimo i on je u tijeku i Nacionalno vijeće za znanost radi na interdisciplinarnom području i posebno se danas želi obrazovanje tu ugraditi. Ali ja mislim da je to još u hodu i to ne može se ovog časa na taj način riješiti. Zato predlažem da društveno humanističko bude prihvatljivo i da je to u redu. Evo uz te napomene apsolutno podržavamo donošenje ovih zakona koji su ovdje predloženi. Hvala.
Hvala lijepo. U ime kluba HNS-a uvaženi kolega Miljenko Dorić.
Vrlo kratko. Naime, kolegice i kolege svi smo svjesni toga da imamo prekrasne muzeje sa bogatim zbirkama na koje se uistinu trebamo ponositi. Međutim, na žalost jedan veliki dio i te arhivske građe i muzejskih zbirki nisu ni dan danas popisani. To je jako važno. Ja sam u razgovoru sa ministrom čuo da uistinu neke zbirke su popisane ne više od 10, 15% predmeta što je apsurdno, što je loše. Sutra će nam doći strane osobe, osnovati, biti osnivači, vlasnici muzeja i jako se plašim da neki predmeti, vrijedni predmeti iz jedne postave ne presele se u drugu. To ne smijemo dozvoliti i žao mi je da sada ministar me ne sluša. Ali ono što sam, jer ovo je ono ključno. Zbog toga sam se javio, pričekat ću malo. Gospodine ministre, … … [[Upadica Friščić, ne razumije se.]] Da, imam jednu zamolbu. Naime, smatramo da i sami ste mi rekli da neke zbirke nisu popisane. Svega desetak, petnaest posto predmeta ili arhivske građe itd. što nije dobro. Plašimo se kada stranci uđu, kada budu osnivači i vlasnici muzeja da neki predmeti ne izgube, odnosno dobiju noge i da se presele iz jedne u drugu postavu. Zato je naša zamolba ispred kluba HNS-a da vi, a znamo kada stranac može ući, onda kad mi uđemo u Europsku uniju on stječe ta prava. Prema tome, imamo još neko vrijeme da se jako skrati rok da se obvežu oni koji su odgovorni, da se ta silna građa, ta vrijedna građa popiše kao bi jasno osigurali da ta kulturna baština našeg naroda uistinu ostane tamo gdje treba da bude. Evo to je naša zamolba. Ja također želim još jednu stvar reći. U Primorsko-goranskoj županiji na jednom nalazištu Stranče u Vinodolu, deseto stoljeće, prekrasna zbirka ukrasnih predmeta. Stoji u muzeju, daleko od očiju posjetitelja. Radi se o izvornim hrvatskim predmetima, ukrasnim predmetima koji su se u to doba nosili. Da se ne mogu napraviti replike, da se te replike ne mogu koristiti kao izvorni hrvatski suvenir nikako mi nije jasno. Ja sam nedavno bio u Opatiji. Pokušali su prije dva, tri tjedna napraviti jednu izložbu izvornih suvenira. Nešto jeste bilo dobro, ali ništa posebno bi bila moja ocjena. Znate. A sa druge strane znam da imamo silne mogućnosti da se upravo ti predmeti koriste kao naš izvorni suvenir, da se rade odljevci u raznim metalima, vrednijim, manje vrednijim i izuzetno skupim ako treba. Prema tome, evo ja vas molim ispred kluba HNS-a da se kada se popisuje ta građa da se istovremeno jasno pogleda i što bi se moglo koristiti u gospodarske svrhe da obogatimo turističku ponudu Hrvatske. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. U ime predlagatelja uvaženi gospodin ministar gospodin Biškupić. Izvolite.
Gospodine zastupniče, ja sam na odboru to spominjao želeći zapravo da podijelim na neki način brigu i sa drugima, međutim, mi smo već u posljednjih nekoliko godina našli smo načina, pojačali smo sredstva za kompjuterizaciju, smanjili smo sredstva za izlagačku djelatnost i rekli smo izvolite se primiti posla tako da jedan veliki muzej, vrlo star i ugledan muzej sa 27% upisane građe već je na 60% i to je jedan dobar smjer. Ja sam to spomenuo kao problem jer on zaista postoji, ali našli smo mogućnosti, to znači manje ovog prema vani, više unutra sredite jer na to ih naime obvezuje i zakon. Evo.
Hvala lijepo ministre. Zasigurno tu imate punu podršku jer svi mi koji smo barem dio uz to znamo da su i pojedini depoi, tavani puni vrijednih stvari i ne bojim se ja toliko puno stranaca jer oni ako je nešto vrijedno, oni znaju na tome zaraditi ako to izlože. Ja se bojim onih koji bi to stalno na tavan preselili. Ti su za mene opasniji, ali zasigurno je ova poruka što ste rekli pokazatelj brige i unapređenja svega toga. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Uvažena kolegica Romana Jerković. Nema je. Uvaženi kolega Antun Vujić. Izvolite kolega Vujić.
Budući da je na neki način rasprava objedinjena, javio sam se onda sada i pojedinačno za riječ iako to nisam mislio, ali budući da je i kolega Šetić upozorio na neke stvari s kojima se ja u principu slažem, ali su posljedice nekih nesporazuma, volio bih da se jasno čuje još jedanput u čemu se radi i što mi mislimo. Mi smo se na odboru dogovorili i to je bilo prihvaćeno da se od knjižnica traže da su uvjeti da netko tko je završio sve te bolonjske i druge fakultete, tako kako ih je završio da se to specificira ne sa knjižničarskim smjerom ili nešto drugo, nego sa knjižničarskim usmjerenjem. Prema tome, da se može dovoljno široko shvatiti da je netko tko je završio dovoljno arhivistike, dovoljno informacijskih znanosti, dovoljno bibliotekarstva, dovoljno ovoga ili onoga pa bez obzira kako se zove studij može javiti i to biti. Nažalost, sada vidim da je netko dodao nakon odbora, što nije bio predmet našega dogovora, još i stavak knjižničarskog, odnosno društveno kulturološkog usmjerenja i stvarno kolega Šetić ima pravo, takvo nešto ne postoji. Ali to nije niti zaključak odbora bio i ja sada moram na moje veliko iznenađenje konstatirati da je netko bio još pametniji nakon što smo se dogovorili šta bude, šta će biti zaključak odbora i dodavao na zaključak odbora svoja proizvoljna mišljenja. Zato molim i predlažem i vidim da je ministar tome sklon da se sutra još jednom vidimo i da prodiskutiramo ovu stvari i da je riješimo u zadovoljavajućem okviru. Mora biti određenje, kolega Šetić, da netko tko ide u knjižnicu ima neke veze sa knjižničarskom strukom, a ne sa nekom drugom. Sa muzeološkom isto tako, sa arhivističkom isto tako. Međutim se pomno birala riječ da se iz različitih situacija koje nude sadašnji procesi obrazovni u koje vi vjerujete, a ja ne, ali nema veze, takvi će biti kakvi jesu, da se dakle može reći da to je to, jedan sadržaj takve i takve struke i zato se ne kaže niti struka, nego se kaže usmjerenje. I to Ministarstvo kulture ima pravo i to ovaj Sabor ima pravo tražiti da se to tako postavi i to je i logično i to zapravo traži i struka. Ovaj dodatak koji je ovdje nepotrebno unutra ušao i uveo dodatnu zabunu, koju ste i vi na neki način unutra sada ušli i s kojom ste opravdano polemizirali, zato molim da ova rasprava se shvati na neki način uvjetno i da se još sutra jednom na odboru vidi na koji način ćemo ovo riješiti.
Hvala lijepo. Imamo prijavu za repliku, uvaženi kolega Nevio Šetić.
Evo, gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospodine zastupniče. Namjerno sam digao repliku da bih mogao upravo reći svoje mišljenje. Ja mislim da moramo izabrati znanstveno područje ili polje. Jedino je tako moguće, a to je društveno i humanističko, a onda da se možda doda ona riječ, a to je koji se tiče muzeološke ili arhivske ili knjižničarske struke. Prema tome, tako je to definirano u znanosti, ali tu je dobro ako će se definirati gospodine ministre, ako će se definirati ovo, a vidim da je visoko suglasje, onda bi bilo dobro sutra jedna konzultacija na razini odbora i zainteresiranih klubova i da se onda definira taj izričaj. Meni se čini to logično jer je korisno da se ovo ovako uredi. Ali još ću reći jednu rečenicu da bez obzira na naziv studija, ako je on nejasan iz neke zemlje, onda se gleda istovažnost te diplome sa studijom u Hrvatskoj i onda se vidi ekvivalentnost toga i vidi se predmeti koji su unutra ako bi to bio neki, eto. Prema tome, mislim da potpuno jednakim jezikom govorimo.
Odgovor na repliku, uvaženi kolega Vujić.
… [[Govornik je naknadno uključen.]] svi oko jednoga smjera slažemo i da imamo neke poteškoće da to usuglasimo i imamo različita viđenja. Posljedicama različitog stupnja informiranosti ovoga i onoga. Dakle, zahvaljujem vam na tom da vam mogu odgovoriti replikom. Ovdje se radi upravo o onom o čemu ste vi sada na kraju govorili. Da ako se kaže knjižničarsko usmjerenje, a ne ta i ta grupa to i to, jer toga nema i to je u samoj konfuziji što će biti, da se onda može iz predmeta reći da taj i taj je studirao dovoljno toga i toga da može biti tako tretiran. Ali nama ne treba ovaj dodatak koji mijenja smisao koji je nastao potpuno bez ikakve potrebe i zbog toga ćemo ovo morati vratiti na odbor. Ja tražim da se odbor ponovno sazove sutra da bismo razriješili nepotrebno terećenje ovoga jasnoga izraza sa još jednim kontaminiranim izrazom koji zapravo potpuno potire smisao knjižničarskog usmjerenja, a to kad se kaže da je onda to još i nekakvo društveno kulturološko usmjerenje. Je li to onda sve? Onda to može biti i humanističko i bilo kakvo. Dakle, ništa nismo postigli ako smo rekli knjižničarskog, ako smo rekli da je to još i društveno kulturološko. Ne, jer mi to hoćemo isključiti, a izabrati odgovarajuće kadrove. Molim vas, ja mislim da je to samo razumljivo i drago mi je da se zapravo svi slažemo oko toga. Jedino da tražimo odgovarajuću formulaciju. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Što se tiče Odbora za zakonodavstvo i Odbora za europske integracije, mislim da zapravo i nije bilo vezano uz prijedloge zaključne amandmane prijepora. Odbor za obrazovanje, znanosti i kulturu, vidim da ste raspravljali pa je onda još nešto u zaključke ušlo, što vi do kraja niste raspravili, a ovdje je i gospodin ministar. Ja predlažem, i on prihvaća da se odbor nađe prije glasovanja sutra do podne, da se to raščisti.
Ja bih molio da onda se zajedno i da bude netko iz Ministarstva možda znanosti, i oni smiju na taj odbor doći pa da čujemo njihovo mišljenje mi koji nismo bolonjisti, nismo studirali, ne znamo ni to nazivlje kako to ide sve skupa. Bilo bi možda dobro da netko iz ministarstva od pravnika ili ljudi koji su kreirali to nazivlje bude nazočan.
Dobro. Evo gospodin Šetić koordinator svega toga do glasovanja da se to riješi. Prihvaćeno, je li? Imamo i prijave za pojedinačne rasprave dalje. Uvažena kolegica Suzana Bilić Vardić. Vi ste i sama govorila da ste kroz svoju raspravu.
Gospodine predsjedniče, iskoristila sam pravo.
Hvala lijepo. I zadnja prijava pojedinačne rasprave uvaženi kolega Šimo Đurđević. Izvolite, kolega zastupniče.
Razmišljam da odustanem. Ja mislim da su izuzetno konstruktivne rasprave bile ovdje u sabornici a poglavito jučer na matičnom odboru. Ništa drugo nego čestitati Ministarstvu kulture i suradnicima gospodina ministra koji su već ovdje bili pohvaljeni a možda nešto, jedna sitnica koju ste kolega Vujić primijetili jučer na odboru a to je, mislim da se on veže na poglavlje 7 u ovom materijalu kad se tiče knjižnica na članak 34. mijenja se i glasi. To sve nije bitno ali je bitno slijedeće. Informaciju koju sam jučer čuo a to je da samo Filozofski fakultet u Osijeku i Filozofski fakultet u Zadru obrazuju kadrove za potrebe knjižnica, muzeja itd. a da bi to trebali činiti i drugi fakulteti poglavito Filozofski fakultet u Zagrebu kako bi u našim ustanovama radile stručne osobe osposobljene za tu vrstu posla. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Replika uvaženi kolega Vujić. Izvolite.
Na ovu raspravu kolege zastupnika bih samo rekao. Nije da to ne radi i zagrebačko sveučilište odnosno Filozofski fakultet nego to oni rade na nekakav drugačiji način. Tamo je središnji naslov svega toga su Informacijske znanosti i iz toga se sada izvode različite stvari ali unutar tih sadržaja ima svih elemenata koji se tiču knjižničarske struke i zato je ta formulacija knjižničarskog usmjerenja bitna jer se iz tih sadržaja, iz tih posebnih kolegija može ona izvući i derivirati iako nažalost i meni je i osobno žao i o tome je bilo riječi da pored mislim tolike važnosti knjižnica u suvremenom svijetu da se izabire jedan termin koji je kontaminiran drugim značenjima, ne zna što su informacijska značenja, šta je informatologija, šta je informatika, šta je ovo, šta je ono a zna se šta su knjižnice i bibliotekarstvo i to se tako tamo ne zove, ali iako uključuje se u sadržaju. Hvala.
Hvala lijepo. Ovime smo prijave za raspravu iscrpili do kraja. Predlagač se složio sa prijedlogom koji smo iznijeli da se ovo iskoordinira prije glasovanja sa ciljem ono što je već u amandmanima da se pročisti i da na kraju krajeva u prihvaćanju imamo situaciju suglasja kod donošenja.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o muzejima. Također hitni postupak. P.Z.E. br. 323. Predlagatelj zakona Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Tijekom rasprave je predstavnik predlagatelja prihvatio ove amandmane i o njima se ne glasuje. Postaju sastavni dio Konačnog prijedloga zakona sukladno članku 169. Poslovnika. Dajem dakle na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o muzejima. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Konačni je prijedlog zakona prihvaćen jednoglasno, sa 91 glas za, zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Prelazimo sada na 11. točku dnevnoga reda. 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim medijima, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 328 Prijedlog smo primili. Postupak je hitni. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za informiranje, informatizaciju i medije, Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustav. Izvješća sa ovih odbora smo primili. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Predstavnik predlagatelja uvaženi gospodin ministar Božo Biškupić, treba li i želi li uvodno? Da. Izvolite ministre.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Želim naglasiti i sa ovim zakonom ćemo doći uskoro možda još u toku ovog zasjedanja zato što je tek prekjučer završila javna rasprava i to je vrlo ozbiljna tema. Ovaj dio s kojim mučimo sad Sabor je naime zbog toga što ga moramo do 1.6. uskladiti sa Zakonom o koncesijama i zbog toga smo eto došli sa prijedlogom k vama i sa novim Zakonom o elektroničkim komunikacijama. S obzirom da se Zakon o koncesijama samo djelomično primjenjuje na djelatnost radija i televizije samo odredbe glave 1. i 2. ovog zakona nacrtom prijedloga zakona dodatno su uređena slijedeća pitanja. Izvršno je terminološko usklađenje cijelog teksta Zakona o elektroničkim medijima sa Zakonom o koncesijama, tako da se riječi: „dodjela koncesije“ zamjenjuje riječima: „davanje koncesije“. Propisani su novi pojmovi kao što su digitalni radio, digitalna televizija, multipleks kao i drugi pojmovi iz područja elektroničkih komunikacija. Propisano je da vijeće svoje odluke donosi većinom glasova svih članova vijeća te da se poslovnikom vijeća uređuje način donošenja odluke o odabiru najpovoljnijeg ponuditelja. Propisano je da Vijeće za elektroničke medije neće dati koncesiju najpovoljnijem ponuditelju odabranom na temelju raspisanog javnog natječaja za davanje koncesije ako utvrdi da bi davanjem koncesije nastala nedopuštena koncesija u smislu Zakona o elektroničkim medijima. Svaki podnositelj ponude na raspisani javni natječaj za davanje koncesije dužan je uz ponudu dostaviti ovjerenu izjavu da se eventualnim davanjem koncesije ne ostvaruje nedopuštena koncentracija u smislu ovoga zakona. Drugo, propisano je u skladu Zakonom o koncesijama da Vijeće za elektroničke medije provodi pripremne radnje koje prethodno … [[Govornik se ne razumije.]] za davanje koncesije što obuhvaća procjenu vrijednosti koncesije, izradu studija opravdanosti davanja koncesije, izradu dokumentacije za nadmetanje. Ovim se provodi i ocjena ekonomske opravdanosti uopće davanja koncesije tako da se sprječava davanje koncesije koncesionarima televizije ili radija i radija koji neće moći opstati na tržištu. Drugo, propisano je da se koncesije za djelatnost radija i televizije daje na temelju javnog natječaja izborom najpovoljnijeg ponuditelja sukladno kriterijima koji su specifični za ovu djelatnost, to znači programski uvjeti, kvaliteta i raznovrsnost programskih sadržaja te tehnički i financijski i kadrovski uvjeti. I na posljetku da skratim, radi osiguranja javnosti određenih podataka i naplate koncesijske naknade u korist državnog proračuna propisano je da se koncesije za obavljanje djelatnosti radija i televizije upisuju u upisnik koji vodi Vijeće za elektroničke medije i registar koncesija koji vodi Ministarstvo financija. Evo toliko, nekoliko naznaka o ovome zakonu koji kao što rekoh mislim da ako a trudimo se da u toku još ovog zasjedanja do ljeta da dođe pred vas u cijelosti ali onda naravno sređen na drugi način. Ovaj dio ovdje je zbog tih rokova europskih koji nas pritišću do 1.6. moramo uskladiti koncesiju. Hvala.
Hvala gospodine ministre. Žele li izvjestitelji u ime odbora uzeti riječ? Ne. Prelazimo na raspravu po klubovima. U ime kluba HDZ-a uvažena zastupnica kolegica Ljubica Lukačić. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine ministre sa suradnicima. Evo, pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim medijima i kao što je gospodin ministar u svom uvodnom izlaganju rekao, radi se o usklađivanju sa određenim zakonima. Naime, ovaj zakon je već u srpnju 2007. godine, kao i u ožujku 2008. doživio svoje usklađivanje sa Direktivom o Televiziji bez granicama, sa Europskom konvencijom o prekograničnoj televiziji i aktima Vijeća Europe. Međutim, Zakonom o elektroničkim medijima utvrđeno je davanje koncesije za obavljanje djelatnosti radija i televizije, a taj dio je drugačije uređen Zakonom o koncesijama i stoga je potrebno i ovaj zakon, dakle Zakon o elektroničkim medijima, uskladiti sa Zakonom o koncesijama u onom dijelu koji se primjenjuje na davanje koncesija za obavljanje djelatnosti radija i televizije, a isto tako ovaj zakon potrebno je uskladiti sa Zakonom o elektroničkim komunikacijama. Dakle, ovim prijedlogom zakona terminološki se usklađuju odredbe o koncesijama sa novim Zakonom o koncesijama kao što se i terminološki usklađuju odredbe zakona sa novim Zakonom o elektroničkim komunikacijama. Za provođenje ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u proračunu Republike Hrvatske. I na kraju želim reći da će klub Hrvatske demokratske zajednice podržati donošenje ovog zakona. Hvala.
Hvala lijepo, kolegice. S raspravom po klubovima smo završili. Nema drugih prijava. Prelazimo na pojedinačno. Kolega Gordan Maras. Nema ga. Gubi pravo. Kolegica Suzana Bilić Vardić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine ministre sa suradnicima. Uvažene kolegice i kolege, ma koliko nas ovdje malo bilo. Neću trošiti sad ovo vrijeme, budući da je ministar iznio veoma iscrpno o čemu se radi u ovim predloženim izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim medijima. Kolegica Ljubica je isto u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice izrekla da će podržati, da će klub Hrvatske demokratske zajednice podržati ovaj prijedlog izmjena. Koliko je važno usklađenje Zakona o elektroničkim medijima sa Zakonom o koncesijama koji smo donijeli prošle godine, vrijedi vidjeti iz ovog podatka da na području Republike Hrvatske djeluje 156 nakladnika radijskog programa i 24 nakladnika televizijskog programa, od kojih je jedno i Hrvatska radiotelevizija. Ovdje je i podatak o 230 pravnih i fizičkih osoba koje su upisane u očevidnik nakladnika elektroničkih publikacija koje se vode u Vijeću za elektroničke medije. Prema tome, mogu samo u svoje osobno ime izraziti da podržavam i pozivam i ostale kolegice i kolege da podrže predložene izmjene i dopune Zakona o elektroničkim medijima na način kako ih je predlagatelj odnosno Vlada Republike Hrvatske i resorno ministarstvo i dostavilo Hrvatskome saboru. Hvala lijepa.
Hvala lijepo, kolegice. Za raspravu se prijavio uvaženi kolega zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite, kolega Lesar.
Hvala lijepa, poštovani gospodine potpredsjedniče. Ministre, kolegice i kolege. Ja upravo prisutnost ministra koristim ovu raspravu da upozorim na neke stvari koje su direktno vezane na predložene izmjene ili na postojeće odredbe zakona. 24 televizije i 156 radija ili radijskih koncesija je aktivno u ovom trenutku u Republici Hrvatskoj. Vijeće za elektroničke medije je to tijelo koje daje ili oduzima koncesije. U članku 65. zakona, koji se samo malo sad mijenja i dopunjava, utvrđeni su uvjeti ili situacije u kojim bi to vijeće trebalo oduzeti koncesiju, a u smislu odobravanja ili neodobravanja, davanja ili nedavanja koncesije, uvodite novinu da onaj tko traži koncesiju mora dokazati da neće doći do nedopuštene koncentracije. I on to daje izjavom, svojom izjavom. Ovaj zakon nije usklađivanje sa europskim paketom i pitam zašto izjavom? Koncentracijom vlasništva ste vjerojatno, zakon regulira. Da li je moja izjava, kad bih ja tražio koncesiju za program, dokumenat, a napominjem da jedan od uvjeta za utvrđivanje koncesije je ako vijeće utvrdi da je došlo do koncentracije nedopuštene u ovom zakonu. Dakle, radi se o tome. Gospodine ministre, da li možda vas je vijeće kad izvjestilo jer nas u Saboru nije, koliko je koncesija u zadnjih pet godina, tri godine, jedne godine, oduzeto u Hrvatskoj? Naime, članak 65. zakona u točci 6. predviđa obavezu vijeća da oduzme koncesiju ukoliko nakladnik odstupa najmanje 90% od programske osnove. Programska osnova je regulirana i sadrži udio vlastitog programa, domaćeg programa, stranog programa itd. Ako slušate lokalne, regionalne, pa čak i neke sa nacionalnom koncesijom radijske programe, a posebice televizijske, ja bih vam sad mogao reći da 50% njih odstupa i više od 90% od programske osnove. Na nekima domaćeg programa praktički i nema osim EPP-a, propagandnog programa, to je otprilike jedini domaći program kojega emitiraju. Drugo, po sili zakona koncesija prestane i prestankom pravne osobe nakladnika. Mi smo nedavno svjedočili pokušaju preuzimanja nekih naših televizija od strane investitora ili kupaca iz inozemstva koji su otvoreno rekli da žele kupiti 12 lokalnih televizija u Hrvatskoj iz ekonomskih interesa, ali i programskih. To napominjem zbog toga što takvim odstupanjem od programskih osnova, ali najnovijim modelom udruživanja i stvaranja da bi zadovoljili formu vlastitog programa imate situaciju da 24 radija ili 28 televizija u isto vrijeme emitira isti program iz koprodukcije sve u smislu da se zadovolji zakonska forma, a da se zapravo postupa mimo zakona. S obzirom da su mediji bitni ne samo za informiranje i zabavu, nego i za odgoj, obrazovanje, kulturu, pa primjerice i očuvanje hrvatskog jezika. Nadam se da se sa mnom slažete. Jezik na tim radijima i televizijama više se ne bi ni čak mogao nazvati hrvatskim, jer se više koristi strane, a posebice engleski jezik nego hrvatski. Neprimjereni programski sadržaji također bi trebali biti predmet praćenja vijeća. Međutim, da bi to vijeće moglo ispunjavati svoju osnovnu zadaću i pratiti izvršenje članka 65. odnosno Ugovora o koncesiji na ovoliki broj radija i televizija pretpostavljam da bi trebali imati barem za svaku od njih jednog koji će pratiti program što oni nemaju. Želim vam reći to da model praćenja ispunjavanja ugovornih obaveza i poštivanje zakona kojega imamo u postojećem zakonu i u praksi nije dobar, nije učinkovit i ne dovodi do svrhe toga da se doista programi nadziru. Na javnoj televiziji imamo nekoliko tijela i redovita izvješća i uvijek je njihov program uporaba hrvatskog jezika i primjerenost sadržaja programa, kulturnog, obrazovnog, edukativnog, informativnog, zabavnog predmet velikih rasprava. Ovdje se radi o komercijalnim radijskim i televizijskim kućama. Međutim, to ne znači da oni imaju pravo ponašat se i postavljat pa i svjesno kršiti zakon i Ugovor o koncesiji koji imaju, jer znaju da sankcija praktički nema osim onda kada slijede prijave od strane ili građana ili konkurencije. Dakle, kad se dođe do konkurentskog rata ili u prijavama koje se odnose na imitiranja političkih predizbornih poruka ili programa, a prije no što je kampanja službeno i započela. Bez želje politiziranja ove teme, odnosno u želji da vas upozorim na tu situaciju, jer dakle ne radi se više o tri, četiri televizije, nego 24 i 165 radija koji su slušaniji od nacionalnog radija, državnog i koji strahovito puno utječu posebice na djecu i mladu generaciju. Nadzorne mehanizme u programskoj osnovi, ispunjavanje ugovora i zakona ne bi trebalo prepustiti na način da vijeće koje nije dovoljno opremljeno pa čak ni tehnički jer ne mogu pratiti sve programe naročito ne lokalne, regionalne. Dakle, imamo vremena ako smatrate da to jeste tema ozbiljne analize provedbe zakona i rada samoga vijeća, da li mijenjati samo u zakonu, ovlastima i obavezama samoga vijeća ili treba i njima nešto pomoći. Preozbiljno tržište, preveliki utjecaj i značaj a da prođe nezapaženo kad već o zakonu raspravljamo i kad ga mijenjamo. Hvala.
Hvala lijepo. Odustajete? O.k. Onda izvolite gospodine ministre zaključno.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Samo kratko. U svakom slučaju mnoge stvari o kojima ste vi govorili tretira novi zakon. Ja sam zato danas naglasio ovo nije, ovim se ne rješava to. Ali zbog toga da sad ne ponavljam, ne sve skupa to ne navodim ja vas lijepo molim. Trajala je skoro mjesec dana javna rasprava. Molim vas na našoj web stranici Ministarstva kulture nalazi se prijedlog tog zakona. Ja vas molim da ga isprintate, da ga pogledate i da ili da nam prije toga ukažete na stvari koje mislite i možda u samoj raspravi u Saboru, ali to molim svakog zastupnika da bi to što bolje bilo. Ja sam ovdje na aktualnom satu rekao da mi se čini da je netko preširoko shvatio ono neovisno regulativno tijelo, da su članovi vijeća to ipak malo preširoko shvatili. I u stvari oni nisu nama odgovorni. Oni su odgovorni vama poštovani zastupnici, ovome Saboru. I oni da ih mi pitamo mi moramo vrlo nježno pitati da neke saznamo odnose i mi pogledamo vaša izvješća pa onda vidimo kaj smo saznali. Znači, u ovome zakonu i svi zajedno moramo na tome poraditi da to regulatorno tijelo bude zaista ono što od njega očekujemo, da to bude napredak kad je riječ o medijima. Mediji su jedno vrlo, vrlo osjetljivo pitanje i na nama je svima zajedno da ovaj zakon koji će nakon ovoga, ovog današnjeg dijela tu koji će doći na raspravu da svi zajedno dobro raspravimo i da ga učinimo takvim da bude ne u smislu europske, nego da bude koristan nama svima i cijelome društvu. To je moje mišljenje. Ja mislim da ćete se s time zajedno složiti. Jer velim, bilo je tu dosta nesporazuma. Ali možda je to sudbina svega što je novo, što se novo stvori, pa eto tako. Hvala.
Hvala lijepo gospodine ministre. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se za to steknu uvjeti i prelazimo na točku 12.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim medijima. Bio je hitni postupak. P.Z. br. 328. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim medijima. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova, 90 glasova za i 1 suzdržan.
12. Prijedlog zakona o biogorivima za prijevoz, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 321 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog smo primili poštom. Postupak je hitni u skladu sa člankom 161. Sukladno članku 159. hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zaštitu okoliša, Odbor za zakonodavstvo, Odbor za europske integracije, Odbor za gospodarstvo, Odbor za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj, Odbor za razvoj i obnovu, Odbor za lokalnu i područnu samoupravu. Izvješća s odbora smo primili. Amandmane je podnio Odbor za razvoj i obnovu. U ime predlagatelja s nama je državni tajnik gospodin Leo Begović. Želi uzeti riječ. Gospodine tajniče, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane gospođe i gospodo saborski zastupnici. Ovim zakonom usklađuje se hrvatsko energetsko zakonodavstvo sa pravnom stečevinom Europske unije, posebice sa direktivom 30 iz 2003. godine. Biogoriva su od posebnog interesa kako za Europsku uniju, tako i za Republiku Hrvatsku jer osim doprinosa zaštiti okoliša njihova proizvodnja doprinosi diverzifikaciji energetskih izvora, a time i povećanju sigurnosti opskrbe električnom energijom, plinom i ostalim energentima. Doprinos je također povećanju zaposlenosti u sektoru poljoprivrede i industrije za proizvodnju biogoriva. Zakonom o biogorivima uređuju se pitanja proizvodnje, trgovine, skladištenja i korištenja biogoriva u prijevoza. Također donose se programi i planovi za poticanje proizvodnje i korištenja biogoriva i ovlasti i odgovornosti za njihovo provođenje. Svrha zakona je ostvarivanje ciljeva održivog razvoja o domeni prijevoza što se odnosi na smanjenje negativnih utjecaja na okoliš, poboljšanje sigurnosti opskrbe gorivom na ekološki prihvatljiv način. Ovim zakonom uvodi se sustav poticanja proizvodnje biogoriva u Republici Hrvatskoj kako bi se nadomjestili viškovi troškovi proizvodnje domaćih biogoriva u odnosu na cijene biogoriva na svjetskom tržištu i time potakla domaća proizvodnja te uskladio uvoz biogoriva. Poticaje za proizvodnju biogoriva nije potrebno osigurati u proračunu jer je predviđeno njihovo financiranje iz posebne naknade za biogoriva koja će se izdvajati svake litre od prodanog dizela i benzina u Republici Hrvatskoj. Naknadu će prikupljati distributeri dizelskih goriva i motornih benzina te će ju prosljeđivati hrvatskom operatoru tržišta energije koji će tako prikupljena sredstva raspodjeljivati proizvođačima biogoriva. Zakonom se distributerima dizelskih goriva i motornih benzina uvodi obveza stavljanja godišnjem minimuma udjela biogoriva na tržište dizelskih goriva i motornih benzina. Također je predviđena naknada za nestavljanje na tržište ukoliko distributer propusti ispustiti obvezu stavljanja biogoriva na tržište, a ona se uplaćuje na poseban račun Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Za ispunjenje ciljeva od izuzetne je važnosti uspostava suradnje između isporučitelja biogoriva, proizvođača biogoriva, poljoprivrednika, industrijskih tvrtki, naftnih tvrtki, istraživačkih institucija i drugih zainteresiranih. Predlažemo da Sabor prihvati donošenje ovog zakona po hitnom postupku, a razlozi su potreba usklađivanja s pravnom stečevinom Europske unije, potreba zaštite okoliša i povećanja sigurnosti opskrbe energijom i potreba za stvaranje novog institucionalnog sustava za ostvarivanje povećanja proizvodnje i korištenja biogoriva u prijevozu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo državnom tajniku na uvodu. U ime odbora želi li se javiti? Da. Gospođa zastupnica Petir u ime Odbora za zaštitu okoliša. Izvoli Marijana.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, zastupnice i zastupnici. Odbor za zaštitu okoliša Hrvatskog sabora raspravio je na svojoj 22. sjednici održanoj 19. svibnja 2009. godine Prijedlog zakona o biogorivima za prijevoz s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 321 koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 7. svibnja 2009. godine uz prijedlog da se sukladno članku 159. Poslovnika Hrvatskog sabora predloženi zakon donese po hitnom postupku. Odbor za zaštitu okoliša temeljem članka 140. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravio Prijedlog zakona o biogorivima za prijevoz s Konačnim prijedlogom zakona kao zainteresirano radno tijelo. U uvodnom obrazloženju propisa Branimir … [[Govornica se ne razumije.]] , ravnatelj Uprave za energetiku u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva kao predstavnik predlagatelja dao je pregled stanja i potrebu usklađivanja hrvatskog zakonodavstva sa direktivom Europskog parlamenta 2003/30 EZ kojom se promiče korištenje biogoriva i drugih obnovljivih goriva za prijevoz. Za provedbu predmetnog zakona potrebna je međuresorna suradnja ministarstava zaduženih za pitanja okoliša, poljoprivrede, gospodarstva, financija i energetike. Zakonom se uređuje područje proizvodnje, trgovine, skladištenje i korištenje biogoriva, sustav poticaja preko hrvatskog operatera tržišta energije te provedba nadzora. Važna pretpostavka za uspješnu primjenu zakona je uspostava suradnje različitih dionika koji sudjeluju u njegovoj primjeni i provedbi. Zakonom je propisana potreba izrade programa nacionalnog akcijskog plana te akcijskih planova jedinica lokalne samouprave i velikih gradova kojima se planira njegovo provođenje. Dinko Mladineo ispred Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost istaknuo je da je fond već i do sad sudjelovao u poticanju domaćih proizvođača biogoriva sa 4 milijuna kuna te najavio skori natječaj za dodjelu novih poticaja. U raspravi koja je uslijedila istaknuta je potreba usklađivanja ovog zakona i nacrta strategije energetskog razvitka Republike Hrvatske koja je u postupku izrade, a u dijelu koji govori o poljoprivrednim kulturama predviđenima za buduće poticaje kao sirovine za proizvodnju biogoriva. Uz navedeno, spomenuto je i propitivanje stava o upitnosti ekološke prihvatljivosti biogoriva. U dijelu rasprave koja se odnosila na troškove koje će snositi krajnji korisnici, napomenuto je da je teret provedbe zakona na krajnjim korisnicima dizelskih i benzinskih goriva. Iz istog je razloga ograničena proizvodnja biogoriva za izvoz kako hrvatski potrošači naknadom ne bi financirali proizvodnju biogoriva za potrebe ostalih zemalja članica Europske unije kroz izvoz viškova. S obzirom na velik broj institucija koje su uključene u provedbu zakona predviđeno je da poslove prikupljanja i distribucije poticaja provede institucija vezana uz Ministarstvo gospodarstva te iz … [[Govornica se ne razumije.]] a ne posebna agencija za biogoriva kako je predloženo u raspravi. Predstavnik Ministarstva kulture napomenuo je da valja prepoznati važnost zaštite bioraznolikosti zbog opasnosti od uvođenja genetski modificiranih organizama za potrebe proizvodnje biogoriva. Odbor je na prethodnim sjednicama, 7. i 8. sjednici odbora zauzeo odlučan stav kako je neprihvatljivo bilo kako uvođenje GMO-a u poljoprivrednu proizvodnju, pa i pokusne svrhe. Također je istaknuto da u Hrvatskoj danas ima oko milijun hektara neobrađenih poljoprivrednih površina od kojih se bar dio može staviti u funkciju proizvodnje sirovina za biogoriva, što je nužno da bi se ispunio zadani cilj od 5,75% udjela biogoriva u ukupnoj potrošnji benzinskih i dizel goriva za prijevoz do kraja 2010. godine. Nakon provedene rasprave, Odbor za zaštitu okoliša jednoglasno je odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje Zakona o biogorivima za prijevoz. Hvala lijepo.
Hvala lijepo uvaženoj kolegici Petir. U ime Odbora za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj, kolegica Zgrebec, vi ste se javila? Ne. Ok. Želi li u ime ostalih odbora još netko učestvovati u raspravi? Ne. Ako ne, prelazimo na raspravu po klubovima. U ime kluba SDP-a, uvažena kolegica Mirela Holy. Izvolite kolegice.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Klub SDP-a biti će suzdržan prilikom glasanja o Zakonu o biogorivima za prijevoz i to jedino zato što se napokon u Saboru našao i ovaj prijedlog zakona koji kasni u usporedbi s drugim europskim zemljama nekih 4 godine. U klubu SDP-a to kašnjenje smatramo najznakovitijim odnosom vladajuće garniture prema ovoj za održivi razvoj zemlje iznimno važnoj problematici, a i mnoga slaba mjesta ovog prijedloga zakona govore u prilog ovoj tvrdnji. Najslabijim mjestima ovog prijedloga zakona smatramo pretjerano administriranje i birokratiziranje odsustvo jasne vizije i cilja, potpuno neadekvatno ključ, riješen ključni uvjet za uspješno uvođenje većih količina biogoriva za prijevoz na tržište a to je financijsko kompenziranje, razlika u cijeni između biogoriva i mineralnih goriva, nedovoljno uvažavanje činjenice da proizvodnja biogoriva može biti pravi motor razvoja gospodarski nedovoljno razvijenih ruralnih područja države te na osnivanje agencije za biogoriva. Naime, iz ovog je prijedloga zakona vidljivo da će cijena biogoriva pasti na teret potrošača i potrošačica a ne države te da se de facto u potpuno onemogućava izvoz biogoriva čime se ograničava razvojni potencijal ove gospodarske djelatnosti a neosnivanjem agencije za biogorivo što bi bilo logično rješenje odnosno inzistiranjem na implementaciji zakona uz pomoć međuresorske suradnje ustvari se jako komplicira i birokratizira uspješna realizacija ovog projekta. Činjenica jest da biogoriva danas izazivaju velike društvene prijepore te da je u posljednjih nekoliko godina a posebice s bujanjem gospodarske krize čak i u državama razvijenog svijeta prilično splasnuo prijašnji entuzijazam prema biogorivima. Pojedini ekološki aktivisti i aktivistice čak se i vrlo oštro protive proizvodnji biogoriva koju ne smatraju održivom gospodarskom djelatnošću, već upravo suprotno a vrlo jak argument jest i proizvodnja hrane za gorivo u svijetu u kojem mnogo ljudi i danas umire od gladi. Osim toga, ne treba smetnuti s uma ni iznimno ekološki destruktivni pa čak i invazivni karakter konvencionalne poljoprivrede koja se koristi za proizvodnju sirovine za biogoriva a koja je jedan od većih zagađivača okoliša i prirode pa se u tom smislu o proizvodnji biogoriva može govoriti i kao iznimno neekološkoj djelatnosti. Stoga je opravdano postaviti i pitanje je li doista proizvodnja biogoriva jedna od održivih gospodarskih djelatnosti. Usprkos svih opravdanih argumenata protiv te nesumnjivih prijepora koje ona izaziva činjenica jest da je proizvodnja biogoriva a upravo zbog karaktera civilizacije u kojoj živimo a koja je iznimno predatorski usmjerena prema prirodi i okolišu ipak još uvijek jedna od održivih gospodarskih praksi i u tome smislu značajnije ipak ekonomskom nego ekološkom treba podržati i poticati. I stoga je ključno da Hrvatska dobije kvalitetan Zakon o biogorivima ali to nažalost prijedlog zakona koji imamo pred sobom ipak nije. Dopustite mi da argumentiram ovakav stav kluba SDP-a na temelju slabih odredbi ovog zakona. Da krenem redom. U članku 4. u kojem se definiraju pojmovi ključni za ovaj zakon ima nejasnoća i neusklađenosti s člankom 1. ali i drugim odredbama zakona. Posebice se postavlja pitanje gdje je granica između prehrambenog proizvoda čistog biljnog ulja i biogoriva odnosno kada biljno jestivo ulje gubi status prehrambenog proizvoda i postaje gorivo. Nije navedeno i koje vrste biljnog ulja se mogu koristiti za proizvodnju biogoriva repičino, sojino, suncokretovo, palmino a koje ne mogu. Uostalom, zakon i inače nije uopće dodirnuo pitanje proizvodnje biljnog ulja, poljoprivrednu proizvodnu, preradu zrna ulja, proizvodnja ulja kada je ono sirovina za biogoriva a vidljivo je da predlagatelji nisu razmišljali o tome da je jedno biogorivo sirovina za proizvodnju drugog biogoriva. Primjerice, bioetanol je sirovina za proizvodnju bioebde a čisto biljno ulje je sirovina za proizvodnju biodisela. Nadalje, članak 5. koji definira koje su energetske djelatnosti u smislu ovog zakona nije usklađen s važećim Zakonom o energiji kojim su definirane djelatnosti koje se smatraju energetskim odnosno u tom je zakonu navedeno da se pod energetskim djelatnostima smatraju proizvodnja biogoriva i transport biogoriva cestovnim vozilima. To otvara cijeli niz problema jer se postavlja pitanje koji se zakon kada primjenjuje. Nije razvidno ni koliko je to proizvodnja od 1TJ i kako će se to mjeriti na benzinskim postajama, pa se postavlja pitanje zašto predlagatelj ne iskazuje vrijednosti u tonama odnosno litrama jer gotovo sve zemlje svijeta posebice one u Europskoj uniji kada govore o gorivima pa i tekućim biogorivima koriste kao mjernu jedinicu tonu ili litru. Osim toga, trošarinska davanja obračunavaju se u litrama ili kilogramima pa je stoga logično da se u ovom zakonu vrijednosti proizvodnje biogoriva iskazuju u kilogramima ili tonama za tekuća goriva ili u litrama ili u metru kubičnom za bioplin. Predlagatelj u članku 6. nigdje ne pojašnjava što to točno znači čista biogoriva jer se na primjer na tržište jednostavno ne može staviti smjesa mineralnog goriva i bioplina. Ovaj članak zakona nije dobro osmišljen jer od svih biogoriva navedenih u tekstu zakona samo za biodisel postoji hrvatska i europska norma o kvaliteti biodisela dok druga biogoriva nemaju svoju normu odnosno tehnički propis kojim se uređuje postupak ocjene sukladnosti. U tekstu zakona potrebno je definirati mogućnost korištenja i drugačijih omjera mješavina, naročito je to važno za upotrebu biodisela i bioetanola. Ovakvim tekstom članka propisana je uporaba samo biodisela 100 ili njegovo dodavanje do 5% u mineralni disel a trebalo bi omogućiti stavljanje na tržište biodisela 20 jer njegovom primjenom nema utjecaja na motore korisnika a povećava se potrošnja biogoriva. U svijetu se bioetanol prodaje kao E85 odnosno nema prodaje E100 a to podrazumijeva 85% bioetanola i 15% drugih dodataka mineralnog podrijetla. Drugim riječima, ovaj članak zakona onemogućava prodaju E85 na hrvatskom tržištu. Nije jasno zašto je predlagatelj u prijedlog zakona ubacio članak 8. koji govori o nacionalnom cilju a s obzirom na to da je nacionalni cilj sastavni dio nacionalnog programa. U tom smislu u klubu SDP-a smatramo kako bi članak 8. trebalo izostaviti iz teksta zakona. Problem s člankom 9. koji govori o Nacionalnom akcijskom planu jest taj što je predviđeno da ga izrađuje čak šest ministarstava što će zasigurno jako doprinijeti njegovoj efikasnosti u navodnicima. Postavlja se pitanje i šta se to akcijskim planom uređuje a da nije prije toga definirano u nacionalnom programu i cilju i zakonskim odredbama. Podsjećamo da su nositelji aktivnosti definirani zakonom, da su rokovi definirani nacionalnim programom i nacionalnim ciljem a sredstva zakonom, uredbom i odlukom. Iz članka 10. je razvidno da izvješća o provedbi Nacionalnog akcijskog plana jednom godišnje priprema ministarstvo u suradnji s ministarstvom nadležnim za zaštitu okoliša, ministarstvom nadležnim za poljoprivredu, zatim šumarstvo, promet i ministarstvom nadležnim za financije a usvaja ga Vlada do kraja svibnja tekuće godine za prethodnu godinu. Postavlja se pitanje zašto Vlada de facto izrađuje i usvaja izvješće i nije li logičnije da ga usvaja Sabor kao zakonodavno tijelo. U tome nažalost vidimo još jedan od brojnih primjera marginalizacije Sabora od strane Vlade. U članku 11. obvezuju se županije i Grad Zagreb na donošenje programa poticanja proizvodnje korištenja biogoriva u prijevozu ali nije jasno što se to točno time dobiva kada sve uređuju ministarstvo i Vlada RH nacionalnim programom, nacionalnim ciljem, uredbama, odlukama i pravilnicima. Podsjećamo kako obveze stavljanja na tržište biogoriva leže na pravnim subjektima distributerima. Iz članka 13. nije jasno iz kojih materijala županije Grad Zagreb sačinjavaju izvješća te tko im je obavezan dostaviti podatke. Članak 14. koji definira program obveznika stavljanja biogoriva na tržište otvara cijeli niz dubioza jer se postavlja pitanje koji je smisao donošenja programa ako obvezu može prenijeti na druge ili je prenijeti na slijedeću godinu. Temeljem kojih podataka će se izračunavati obveza unaprijed ako se u stvarnosti radi procjena budućeg poslovanja a time i procjena budućeg stavljanja biogoriva na tržište. Iz tih podataka ne mogu proizaći fiksne obveze za obveznika. Drugim riječima, donošenje takvih planova postaje svrha sama sebi i nitko na osnovu njih ne može ozbiljno razgovarati o proizvodnji i potrošnji biogoriva na tržištu Republike Hrvatske. Peto poglavlje zakona govori o ovlastima ministarstva i ovo je jedno od najslabijih mjesta cijelog zakona jer ne možemo očekivati da će ministarstvo u pripremi i provođenju politike poticanja proizvodnje i korištenja biogoriva u prijevozu doista efikasno surađivati sa čak pet drugih ministarstava na učinkovitoj i konkretnoj provedbi politike Vlade u području poticanja proizvodnje i korištenja biogoriva u prijevozu. Sudeći po dosadašnjoj međuresorskoj suradnji a koji ovim zakonom na blisku suradnju obvezuje kao što sam već rekla ona šest ministarstva možemo očekivati učinak šest babica i kilavog djeteta. U tom smislu u klubu SDP-a smatramo kako bi bilo znatno djelotvornije i u konačnici znatno jeftiniji, osnovati agenciju za biogoriva. Iznimno spornim smatramo i poglavlje mjere za poticanje proizvodnje biogoriva i korištenje u prijevozu, jer kao operatera tržišta za isplatu novčanih poticaja korisniku poticaja određuje Hrvatski operater tržišta energije HROTE, koji od 2005. godine obavlja djelatnost organiziranja tržišta električne energije kao javnu uslugu pod nadzornom Hrvatske energetske regulatorne agencije. Postavljamo pitanje kakve veze HROTE ima s tržištem mineralnih goriva i biogoriva, ulaskom u prikupljanje posebnih naknada za goriva itd., jer sve to nije u djelatnosti operatera tržišta električnom energijom. Stoga se bojimo da je stvarni cilj ovih odredbi osiguravanje dodatnih prihoda HROTE-u, a to je još jedan razlog više da se osnuje agencija za biogoriva. Naime, na isti način kako se financira HROTE, u dijelu biogoriva može se financirati Agencija za biogoriva i obavljati stručne poslove i pripremati dokumentaciju koja je predviđena te opsluživati ministarstvo i Vladu RH u donošenju odluka. U članku 19. definira se poticanje proizvodnje biogoriva korisniku poticaja po količini proizvedenog, prodanog i isporučenog biogoriva na tržište Republike Hrvatske, ali iznimno neobično, nigdje se ne definira tko je korisnik poticaja odnosno da li se potiče proizvođač biogoriva, trgovac biogorivima ili pak uvoznik biogoriva u RH. Ovim se člankom osim toga daju pretjerane ovlasti ministru koji ima pravo samovoljno odlučivati kome i pod kojim uvjetima će dati financijska sredstva. Smatramo kako bi zakon trebao dati barem naznake koji je osnovni cilj poticanja proizvodnje i primjene biogoriva, a to bi trebala biti domaća proizvodnja biogoriva iz domaćih sirovina i poglavito za domaće tržište. U članku 20. govori se o tome koja se to biogoriva potiču u smislu proizvodnje. S obzirom na to da su u članku 4. zakona navedena i neka druga biogoriva, nije jasno zašto ona nisu obuhvaćena i člankom 20. U cijelom zakonu inzistira se na biogorivima koja udovoljavaju propisanoj tehničkoj sukladnosti. No na cijelom svijetu samo za biodizel postoje norme koje definiraju tehničku suglasnost biodizela, dok to druga biogoriva nemaju, stoga se prema navodima zakona ne bi mogla koristiti niti stavljati na tržište Republike Hrvatske. Također biodizel proizveden iz otpadnog jestivog ulja ne može svojom kvalitetom ispuniti zahtjeve norme za biodizel i time postići tehničku sukladnost. Isto vrijedi za biodizel proizveden iz lignoceluloznih sirovina. U tom smislu smatramo da se treba u zakonu izričito navesti da se potiče proizvodnja biodizela i bioetanola prve generacije u domaćim postrojenjima, proizvedenim iz domaćih sirovina i dominantno namijenjena domaćem tržištu. U zakonu ni u članku 4. ni u članku 23. nije precizno definirano tko je obveznik stavljanja biogoriva na tržište odnosno da li je obveznik uvoznik mineralnih goriva koji je po tome i trošarinski obveznik, odnosno da li on ima pravo i na poticaj za biogoriva kada uvozi i plasira biogoriva na hrvatsko tržište. Gdje je tu proizvođač biogoriva u RH, kakve on ima veze obveze u proizvodnji i stavljanju na tržište biogoriva? Radi se o pukom prenošenju obveze na drugoga pa se postavlja pitanje može li taj drugi prenijeti obvezu na trećega, a taj treći na četvrtog. Gdje je kraj prenošenju obveze? Apsurdno je da uz sve to postoji mogućnost prenošenja svoje neispunjenje kvote na sljedeću godinu. U članku 27. nepotrebno se komplicira odnosno birokratizira. Da li je doista potrebno i donošenje rješenja o ispunjavanju obveze za svakog obveznika da ispuni obvezu? Članak 28. koji definira utvrđivanje na temelju monitoringa količine biogoriva je de facto neprovediv jer u RH ne postoje pravne osobe koje mogu svojim stručnim znanjem i opremom zadovoljiti status ovlaštene osobe za obavljanje monitoringa nad biogorivima. U tom je smislu predlagatelj trebao razmisliti o prelaznom roku do stupanja na snagu ove odredbe i to kroz jednu do dvije godine. Ministarstvo u ovom članku uvodi institut davanja licenci za rad pojedinih pravnih subjekata bez jasnih kriterija stručnosti. Uvodi se sustav monitoringa koji je nepotreban jer se svodi na dodatno administriranje, a ne donosi ništa za tržište osim povećanja cijene zbog povećanih troškova. Nadzor je predviđen od strane Državnog inspektorata i ostalih inspekcija te one po potrebi mogu obaviti odgovarajući nadzor nad ispunjavanjem obveza iz ovoga zakona. Zbog toga u klubu SDP-a smatramo da je članak 28. potrebno izostaviti iz teksta zakona i monitoring ukinuti jer je on tako i onako već predviđen drugim zakonima. Koji je zaključak koji se nameće nakon čitanja ovog birokracijom i administriranjem pretjerano opterećenog zakona koji, podsjećam, obvezuje na donošenje nacionalnog programa, nacionalnog cilja, nacionalnog akcijskog plana i izvješća o provedbi nacionalnog akcijskog plana, programa županija i Grada Zagreba, plana županija i Grada Zagreba, izvješća o provedbi programa županija i velikog grada, program obveznika stavljanja biogoriva na tržište, plana obveznika stavljanja biogoriva na tržište te svih ostalih uredbi, odluka, pravilnika, evidencija, izvještaja i ostalog papirnatog posla. Možemo samo zaključiti da su biogoriva pitanje nacionalne sigurnosti, no usprkos tom doista pretjeranom administriranju iz zakona se ne vidi ono što bi trebao biti stvarni sadržaj zakona, a to je položaj proizvođača biogoriva u RH i gdje je tu veza sa sirovinskom osnovom RH i proizvodnjom biogoriva za domaće tržište. Ne može se planirati korištenje biogoriva kroz odredbe obveznoj primjeni, a pogotovo ne odmah nakon donošenja zakona jer RH nema dovoljno svojih proizvodnih kapaciteta, a za izgradnju proizvodnih kapaciteta potrebno je približno barem dvije do tri godine. Pri tome zaboravlja se da je cijena nešto što će ključno utjecati na primjenu biogoriva, a u zakonu nema niti jedne riječi o trošarinskom dijelu odnosno da li biogoriva postaju trošarinska roba ili ne. Da li su u svom statusu biogoriva izjednačavaju s mineralnim gorivima ili ne? Poticanje proizvodnje biogoriva ima smisla samo za prvu generaciju biogoriva, a to je proizvodnja biogoriva iz prehrambenih sirovina i to samo iz sirovine koje su proizvedene u RH. Drugu generaciju proizvodnje biogoriva ne treba limitirati ali niti posebno poticati, barem za sada. Na kraju, da zaključim, s obzirom da mi polako već istječe vrijeme, možemo očekivati sljedeće posljedice primjene ovog zakona. Republika Hrvatska ima obvezu potrošnje određene količine biogoriva, donijet će se nacionalni program i cilj sukladan odrednicama Europske unije, postizanje postavljenog cilja osigurat će se potrošnjom kroz javnu potrošnju županijama i gradovima. Cijena biogoriva neće biti tržišna već znatno viša, ali će plaćati građani indirektno iz proračuna zbog zakonske obveze. Razvoj i rast proizvođača biogoriva u RH neće ovisiti o tržištu biogoriva u Republici Hrvatskoj. Znatna sredstva dat će se s naslova poticanja potrošnje biogoriva uvoznicima biogoriva. Indirektno će se stimulirati inozemna proizvodnja. Hrvatska će ostvariti cilj potrošnje planiranih količina biogoriva i moći će poslati izvještaj u EU o ispunjavanju potrošnje planiranih količina. Domaće gospodarstvo neće imati nikakve koristi od potrošnje biogoriva. Neće doći do povećanja proizvodnih kapaciteta iz domaćih resursa. Neće se razvijati domaća tehnologija, neće se iskoristiti domaći potencijali znanja i postojećih resursa. Nažalost, u ovom zakonu biogoriva se tretiraju identično kao električna energije i tako se nastoje riješiti stvari što je potpuno pogrešno i očito je da su predlagatelji osobe koje o biogorivima, hrvatskoj i europskoj i svjetskoj realnosti o biogorivima znaju malo, ali su zato vrlo dobro upoznati s tržištem električne energije u Republici Hrvatskoj. U klubu SDP-a smatramo da je potrebna temeljita promjena teksta zakona, s jasno postavljenim osnovnim točkama, nacionalnog programa, domaće proizvodnje biogoriva, biogoriva kao trošarinske robe s trošarinom od 0,0 kuna po litri, poticanja domaće proizvodnje biogoriva iz domaćih sirovina. Poticaj za biogoriva nije u funkciji ostvarivanja dodatne zarade proizvođačima ili distributerima već omogućava nižu cijenu biogoriva od mineralnih na domaćem tržištu, a time i povećava njihovu potražnju i potrošnju. Treba uvesti registar proizvođača koji može proizvoditi biogoriva za tržište uz ostvarivanje poticaja jedino ako ima odgovarajuću licencu za proizvodnju izdanu od nadležnih tijela, ministarstva i agencije proizvođač bio goriva koji je licencirani obveznik je stavljen na tržište biogoriva u maloprodaji i veleprodaji, te treba osnovati Agenciju za biogoriva koja bi koordinirala provođenje planova nacionalnog programa i planova županija i velikog grada u provedbi planova proizvodnje, potrošnje biogoriva. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Nastavljamo dalje sa raspravom po klubovima. Uvaženi zastupnik Krešo Filipović.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani predstavnici Vlade Republike Hrvatske, kolegice i kolege zastupnici. Ja ne znam nakon ove rasprave kako da počnem, ali ja ću ipak ono što sam si pripremio reći. Jer po ovoj raspravi prije mene proizlazi da ovaj zakon uopće ne valja. Znači, elaboriran je prvi članak pa do konačno ne znam ni ja koliko članaka ima. Dakle, ništa u ovom zakonu ne valja. Ja ću odmah na početku u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice reći, jer smatram da je to važno da je naše zakonodavstvo kada je u pitanju energetika, zaštita okoliša u velikoj mjeri već usklađena sa pravnom stečevinom Europske unije. Međutim, preostala je zadaća potpunog uređenja područja biogoriva koje je u ovom trenutku samo djelomično uređeno temeljem Uredbe o kakvoći biogoriva iz 2005. godine. Dakle, prijedlogom ovog zakona usklađuje se hrvatsko energetsko zakonodavstvo sa pravnom stečevinom Europske unije posebno sa Direktivom 30. kako je rekao državni tajnik Europskog parlamenta i Vijeća od 3. svibnja 2003. godine koja predstavlja temeljni dokument Europske unije vezano za korištenje biogoriva i drugih obnovljivih izvora energije za prijevoz i čija je osnovna svrha poticanje korištenja biogoriva i drugih obnovljivih goriva u prijevozu svih zemalja članica kao zamjena za dizelska i benzinska goriva. Implementacijom odredbi spomenute direktive u nacionalnom zakonodavstvu dakle Republika Hrvatska će se obvezati, preuzeti, izvršiti sve one obveze i zadaće koje ta direktiva nameće zemljama članicama po pitanju udjela biogoriva i drugih obnovljivih goriva u prometu na nacionalnom tržištu. Kao što je uvodno spomenuto u Republici Hrvatskoj na snazi je Uredba o kakvoći biogoriva koju je Vlada Republike Hrvatske donijela na prijedlog Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva temeljem Zakona o zaštiti zraka. Međutim, pokazalo se u praksi kako je taj pravni dokument nedovoljan za uspostavu i funkcioniranje cjelovitog sustava koji će omogućiti postizanje nacionalnog indikativnog cilja od 5,75% udjela biogoriva u ukupnom udjelu dizelskog i benzinskog goriva na domaćem tržištu do 31. prosinca 2010. godine. Mada određena proizvodnja danas postoji u Republici Hrvatskoj potrebno je ipak konstatirati činjenicu kako kod nas do sada nije bilo značajnijih iskustava u korištenju biogoriva osim čestih rasprava u stručnim krugovima javnosti i medijima. Znam da postoje 2 kapaciteta u Republici Hrvatskoj, ali tržište biogorivima u Republici Hrvatskoj za sada uopće nije uređeno. Upravo iz toga razloga što su iskustva na ovom polju u proteklih nekoliko godina veoma skromna potrebno je utvrditi obvezu proizvođačima i trgovcima dizelskih i benzinskih goriva na domaćem tržištu, da proporcionalno svom tržišnom udjelu stave u promet određenu količinu biogoriva, te stvoriti sustav koji će biti motivirajuć i za proizvođače i za potrošače biogoriva, a koji će se temeljiti na zakonu. Dakle, osnovni cilj predloženog zakona o biogorivima je stvaranje zdravih pretpostavki za sustavni razvoj tržišta biogorivima čime će se hrvatsko gospodarstvo učiniti manje ovisnim o uvozu. S obzirom na činjenicu da u Republici postoje određene rezerve kada je u pitanju primarna poljoprivredna proizvodnja razvojem ovoga tržišta otvorit će se dodatne mogućnosti za poljoprivrednu proizvodnju, a samim time i razvoj ruralnih područja Republike Hrvatske, te u dugoročnom smislu stvoriti povoljna poduzetnička klima za razvoj domaće prerađivačke industrije. Sve to skupa predstavljati će novi izvor zarade i pridonijeti povećanju zaposlenosti u našoj domovini. Svrha ovog zakona kao što je to navedeno u članku 2. jeste ostvarivanje ciljeva održivog razvoja u oblasti prijevoza smanjenjem negativnih utjecaja na okoliš, poboljšanjem sigurnosti opskrbe gorivom na ekološki prihvatljiv način, te zadovoljavanjem potreba potrošača za gorivom. Ujedno usvajanjem Zakona o biogorivima za prijevoz Republika Hrvatska krenut će u pravcu ispunjavanja svojih međunarodnih obaveza u području smanjenja emisije stakleničkih plinova i to poticanjem proizvodnje i korištenja biogoriva u prijevozu kao zamjensko gorivo za dizelsko gorivo i motorni benzin. Prijedlog zakona o biogorivima za prijevoz svojim člancima od 7. do 15. propisuje obvezu donošenja određenih programskih i planskih dokumenata na različitim razinama. Dakle na razini države, na razini područne samouprave i velikih gradova, te na razini obveznika stavljanja biogoriva na tržište. Kod pripreme izrade tih dokumenata kojim će se utvrditi politika poticanja povećanja proizvodnje i korištenja biogoriva u prijevozu u Republici Hrvatskoj veoma je važno naglasiti međusektorsku suradnju i koordinaciju aktivnosti između pojedinih tijela državne uprave i nadležnih ministarstava. Za razliku od kolegice koja je u ime kluba SDP-a rekla da je to preveliko administriranje, ja ovaj zakon ipak doživljavam kao pokušaj i namjera uspostave jednog kvalitetnog sustava kako bi se konačno i u Republici Hrvatskoj uredilo tržište biogorivima. Nadalje zakon predviđa uvođenje sustava poticanja proizvodnje i korištenja biogoriva koji se dijelom utvrđuje samim zakonom, a dijelom će se urediti posebnim zakonima kojima se uređuju tržište nafte i naftnih derivata, trošarine za energente, državne potpore, državne potpore u poljoprivredi, financiranje javnih cesta, te namjena i korištenje sredstava Fonda za zaštitu okoliša i energentsku učinkovitost. Mi iz Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice smatramo kako jednostavno nije moguće zamisliti kvalitetan sustav razvoja tržišta biogorivima bez uvođenja isto tako kvalitetnih poticajnih mehanizama koji će ići u pravcu stimulacije proizvodnje i potrošnje ovog energenta. U tom kontekstu Prijedlogom zakona o biogorivima u prijevozu uvodi se posebna naknada za poticanje proizvodnje biogoriva sa svrhom dovođenja viših troškova proizvodnje domaćih biogoriva na razinu važećih cijena na svjetskom tržištu, a sve to u cilju poticanja domaće proizvodnje i balansiranja uvoza biogoriva, ali i sprječavanja izvoza domaćeg poticajnog biogoriva u slučaju prekomjernih poticaja. Sredstva za poticanje proizvodnje biogoriva neće biti potrebno osigurati u proračunu Republike Hrvatske iz razloga što je predviđeno da naknadu za poticanje proizvodnje plaćaju distributeri koji stavljaju na tržište dizelsko gorivo i motorni benzin za pogon motornih vozila ili brodova i to za svaku litru isporučenog goriva. Treba reći i to kako će poslove vezane uz prikupljanje naknade, isplate novčanih poticaja za proizvođače obavljati operateri tržišta energije. Dakle, pravna osoba sa javnim ovlastima u vlasništvu Republike Hrvatske. Kao poseban pravni instrument za ostvarivanje ciljeva ovoga zakona predviđeno je uvođenje posebne naknade za okoliš koju će plaćati distributeri, odnosno obveznici stavljanja biogoriva na tržište i to po načelu onečišćivač plaća u slučaju da je stavio na tržište manju količinu biogoriva u odnosu na propisanu. Ova naknada biti će prihod Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Konačno Prijedlog zakona o biogorivima za prijevoz predviđa određene godišnje obveze korisnika goriva u javnom prijevozu i javnog sektora kad unajmljuju ili kupuju nova vozila ili brodove, a po pitanju korištenja pogonskog goriva, ali istovremeno su predviđene i mjere za poticanje korištenja biogoriva. Na kraju, mi iz Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice, iako smo mogli čuti drugačije mišljenje poučeni iskustvima primjene biogoriva u europskim zemljama te svjesni uvjeta koje je potrebno osigurati za uspješan razvoj tržišta biogorivima izražavamo svoje čvrsto i dugoročno političko opredjeljenje za uvođenje biogoriva i na tržište Republike Hrvatske, što znači da ćemo bezrezervno podržati prilikom glasovanja, donošenje i usvajanje ovoga zakona. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. U ime kluba HSS-a, uvažena kolegica Marijana Petir.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnicima, zastupnice i zastupnici. Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke podržati će Prijedlog zakona o biogorivima za prijevoz. Naime, kad čujete Ozalj, Zagreb, Vukovar, Beli Manastir, Sisak, Čepin, Slavonski Brod, Virovitica, Zadar, to su samo neka od mjesta koja se vrlo često u javnosti spominju kao lokacije na kojima se ili već grade ili su sadržana postrojenja za proizvodnju biogoriva u Republici Hrvatskoj. I sigurno je da je tema proizvodnje biogoriva in, posebno u današnje vrijeme kada cijene fosilnih goriva, ali i sami izvori fosilnih goriva nisu stabilni. Zbog toga Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke sa dužnom pažnjom promatra ovaj zakon, on je očekivan, on je sastavni dio koalicijskog sporazuma, ali i programa Vlade Republike Hrvatske i mislimo da je dobro da je došao u saborsku proceduru. Naime, prema europskim regulativama, zemlje članice Europske unije do 2020. godine trebaju 20% tradicionalnih fosilnih goriva u prometu zamijeniti biogorivima poput biodizela, bioetanola, bioplina, biovodika, a to je obaveza i za zemlje kandidate za prijem u Europsku uniju, među kojima je i Hrvatska. Do 2005. godine biogorivo u Europskoj uniji trebalo je sudjelovati sa barem 2% u ukupnom udjelu goriva, a zatim bi se udio u svakoj članici povećavao i do 2010. godine dosegnuo 5,75%. Vladinom uredbom o kakvoći biogoriva i Hrvatska je postavila cilj da do kraja 2010. rabi 5,75% biogoriva u ukupnoj potrošnji goriva i mi smatramo u klubu HSS-a da taj cilj treba doseći i da bi bilo ustvari porazno za Republiku Hrvatsku da za zadovoljavanje tog cilja mora uvoziti biogoriva kad imamo velike potencijale da ih sami proizvedemo jer biodizel se dobiva od otpadnog jestivog ulja, od ulja dobivenog od uljarice, uljane repice, soje, suncokreta, ulja palme, ali i od životinjskih masti. Posebno je važno istaknuti, a o tom se premalo priča, da se biodizel dobiva od otpadnih jestivih ulja koja nastaju u pripremi hrane u hotelima, ugostiteljstvu i kućanstvima. Nemojmo zaboraviti da je Hrvatska itekako turistička zemlja. Nažalost, većina tih ulja završava u kanalizaciji, a njihovim primjerenim sakupljanjem uvelike bi se uštedjelo na pročišćavanju otpadnih voda. Biogorivo zamjenjuje fosilna goriva i tako znatno smanjuje nastanak stakleničkih plinova. Znamo da smo ratificirali protokol iz Kyota i da imamo obaveze za smanjenje CO2, ali isto tako je sa 2 i čestica hlapivih organskih spojeva koje onečišćuju zrak. Istraživanja pokazuju da samo Grad Zagreb na godinu proizvede više od milijun i 400 tisuća litara otpadnog jestivog ulja, samo iz hotela, restorana, ostalih poslovnih subjekata te oko milijun i 600 tisuća litara iz kućanstava. Količina biodizela proizvedena od tog otpadnog jestivog ulja dostatna je za vožnju 80 gradskih autobusa cijele godine. Zbog toga ne treba čuditi da ovakav jedan projekt treba dobiti i političku podršku i mi ovdje u HSS-u ne samo da je uzdržavamo s ove govornice, nego smo mi svojim djelima pokazali u Gradu Zagrebu, ali i u Sisačko-moslavačkoj županiji da ne moguće staviti poljoprivredne površine u funkciju i da je moguće proizvesti uljanu repicu i da je moguće imati autobuse koji se danas voze na biodizel. Naime, zašto to govorim? Zato što sam kao zamjenica županice u Sisačko-moslavačkoj županiji osobno vodila projekt i ovo što predviđaju zakonom kolege iz ministarstva je sasvim razumno i logično jer da bi krenuli u proizvodnju biodizela, vi morate imati akcijski plan, mi smo to nazvali strategijom ili studiju izvodivosti koja će pokazati koliko vi to površina imate, koliko je razumno tih površina zasijati uljanom repicom ako govorimo o biodizelu ili kukuruzu, a ako govorimo o bioetanolu koliko će to otvoriti novih radnih mjesta u poljoprivredi i što ćemo na kraju s tim gorivom. Ja vam mogu reći što smo mi napravili prvi u Hrvatskoj. Mi smo naravno organizirali naše proizvođače za proizvodnju uljane repice, organizirali smo ih u udrugu, izlobirali smo u Ministarstvu poljoprivrede da se uvede poseban poticaj za proizvođača uljane repice, uveli smo županijski poticaj za proizvođače uljane repice, povećali smo površine zasijane uljanom repicom za dupli, dogovorili smo otkup sa proizvođačem biodizela iz Ozlja i danas rezultat toga da se 20 autobusa u Gradu Zagrebu vozi na biodizel proizveden iz uljane repice, odnosno iz ulja koje je dobiveno iz uljane repice, odnosno iz ulja koje je dobiveno iz uljane repice iz Sisačko- moslavačke županije. Mislim da je to izuzetno važno i da je to jedan dobar primjer jer naši izračuni su pokazali da imamo 185 tisuća hektara obradive zemlje, a od toga je neobrađeno preko 72 tisuće hektara, odnosno skoro 40%. Uvođenjem poticaja na državnoj, na županijskoj razini, organizacijom, dobrom organizacijom proizvođača, mi smo uspjeli te neobrađene poljoprivredne površine smanjiti, što treba biti cilj i u poljoprivredi, ali ovdje kad govorimo o proizvodnji biogoriva. A ono što je možda zanimljivo, o čemu se malo priča, mi smo uspjeli i otvoriti nova radna mjesta, a sigurno da je kao i priča o biogorivima kao i otvaranje novih radnih mjesta u poljoprivredi in jer kroz ovu mjeru, to je jedna od mjera koju smo provodili mi smo kroz period od 4 godine povećali broj upisanih poljoprivrednih proizvođača u upisnik za 3 tisuće, znači s 8 tisuća na 11 tisuća, što znači da smo konkretnim mjerama, a ovo je jedna od tih mjera otvorili preko 3 tisuće novih radnih mjesta upravo u poljoprivredi. Govore Austrijanci ali i mnoge druge poljoprivredne komore i to su njihova iskustva da svako novo otvoreno radno mjesto u poljoprivredi otvara za sobom još dodatno 2 radna mjesta, a to znači da priča biodizela i priča otvaranja radnih mjesta u poljoprivredi je in i o tom treba pričati. Pitanje proizvodnje hrane u Hrvatskoj, ali i u svijetu je isto tako in. I zato neki opravdano postavljaju pitanje da li proizvodnja sirovine za proizvodnju biogoriva na poljoprivrednim površinama može ugroziti proizvodnju hrane. Sigurno da mi u HSS-u ne možemo podržati i osuđujemo ono što se događa u mnogim zemljama gdje postoji nedostatak hrane a poljoprivredne površine se pretvaraju u tvornice za proizvodnju biogoriva, i to nije dobro i to nije moralno. Ali takav slučaj nije u Hrvatskoj jer mi u Hrvatskoj imamo oko milijun hektara neobrađenih poljoprivrednih površina. Da li je bolje da na tim površinama rastu šikare ili da se one privedu svrsi pa da se na dijelu tih poljoprivrednih površina a sigurno da trebaju postojati izračuni koliko je to objektivno i koliko nama tog biogoriva treba i koliko nam treba sirovine, sigurno da je dobro da se na djelu tih poljoprivrednih površina koje danas su obrašćene u korov uzgaja upravo sirovina za proizvodnju biogoriva. Isto tako, zaštita okoliša je in i zato smo mi protiv sijanja genetski modificiranog sjemena pa i u pokusne svrhe. I zato se zalažemo za strogu zakonsku regulativu, očuvanje Hrvatske kao zemlje slobode od GMO-a i mislim da ne postoji bojazan koja je bila u nekim javnim raspravama istaknuta da bi upravo proizvodnja biogoriva se mogla dovesti u vezu sa sjetvom genetski modificiranog sjemena jer je to u Hrvatskoj zabranjeno i mi imamo stroge kontrolne mehanizme. I sigurno je da takva jedna priča ne dolazi u obzir. Iz svih ovih razloga, dakle i zbog zaštite okoliša i zbog poljoprivrede, i zbog otvaranja novih radnih mjesta zasigurno je važno imati i adekvatnu zakonsku regulativu. Mi smatramo da je ovaj Zakon o biogorivima za prijevoz kvalitetan i Klub zastupnika HSS-a će ga podržati. Hvala lijepa.
Hvala uvaženoj kolegici Petir. I imamo sada još jednu pojedinačnu prijavu. Uvaženi kolega Mlinarić. Nema ga. S time smo iscrpili sve prijave za raspravu. Predstavnik Vlade se ne javlja za riječ. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Nastavljamo s radom sutra u 9,30 sati sa točkom 13. dnevnoga reda. Hvala vam lijepo.
Konačni prijedlog zakona o biogorivima za prijevoz, hitni postupak, P.Z.E. br. 321, predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo i Odbor za razvoj i obnovu. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Gospođa Tamara Obradović Mazal, državna tajnica. Izvolite. Prvo, Odbora za razvoj i obnovu, amandman 1 na članak 19.?
Vlada prihvaća.
Postaje sastavni dio prijedloga. Amandman 2. na članak 33.?
Vlada prihvaća.
Postaje sastavni dio prijedloga. Amandman 3 na članak 34.?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga zakona. Amanadman 4. za članak 37.?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. I amandman 5 na članak 38.?
Prihvaća se.
Hvala lijepa. Svi su amandmani prihvaćeni. I imamo Odbora za zakonodavstvo, 1. amandman na članak 32.?
Vlada prihvaća.
Postaje sastavni dio prijedloga. 2. na članak 33.?
Vlada prihvaća.
Postaje sastavni dio prijedloga. 3. na članak 37.?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga zakona. Dakle, svi su amandmani prihvaćeni. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o biogorivima za prijevoz. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj zakon je prihvaćen većinom glasova, 67 glasova za, 21 suzdržan, ništa protiv zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Dobro jutro dame i gospodo zastupnice i zastupnici! Nastavit ćemo sa sjednicom Sabora. Nakon konzultacija sa većinom klubova zastupnika sljedeći tjedan Sabor neće zasjedati nego 3., 4., 5. počinjemo šestoga zbog razloga koji su poznati a to je zbog drugog kruga izbora da bi se ljudi angažirali na terenu i da bi na taj način mogli normalno obaviti taj dio posla. S time da Sabor može nadoknaditi to vrijeme tako što postoji prostor do kraja zasjedanja još za dva, tri dana ako bude potrebno da se sazove Sabor. Ne sazove, nego da radi te dane. Dakle, on je sazvan do kraja. Znači, sljedeći tjedan ne bi bila sjednica Sabora. A sada prelazimo na točku dnevnog reda - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti potrošača, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 336 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Hitni postupak primjenjuje se u skladu sa člankom 161. Poslovnika. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za europske integracije, Odbor za gospodarstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvješće ste primili na sjednici. Amandmane je podnio Odbor za gospodarstvo, te zastupnik Dragutin Lesar i Odbor za gospodarstvo i zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Državna tajnica, gospođa Tamara Obradović Mazal. Izvolite.