Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani dame i gospodo zastupnici. Pred nama je Prijedlog zakona o gradnji, prijedlog zakona koji regulira tu jednu osjetljivu, važnu i bitnu oblast građenja. Zasigurno nitko među nama nije u svom životu prošao tako da u jednom času nije nešto gradio, želio graditi ili imao problema i susretao se s problematikom gradnje. U ovaj cijeli postupak zakona, u cijeli postupak što i kako činiti krenuli smo na način da smo prvo izvršili analizu što mi to u prostoru danas imamo, što mi to u postupku ishođenja dozvola imamo, što su nam to problemi, detektirali probleme da znamo što nećemo i ovim zakonom stvorili okvire onog što hoćemo. Ja koristim na raznim predavanjima jedan jako, jako zgodan slajd koji pokazuje kako su se to kroz vrijeme, dugo vrijeme na ovim našim prostorima zvali akti temeljem kojeg se može graditi, a mi svi još uvijek govorimo o građevinskoj dozvoli. Danas, sukladno zakonima koji su na snazi mi imamo rješenje o uvjetima gradnje kojim se, temeljem kog se može graditi, imamo potvrdu na glavni projekt temeljem kojeg se može graditi, imamo rješenje o gradnji temeljem Zakona o poticanju ulaganjima, imamo građevinsku dozvolu i niz razno raznih uvjerenja. A kad dolazimo do uporabne dozvole onda imamo uporabnu dozvolu, onda imamo uvjerenje o vremenu gradnje, onda imamo uvjerenje za uporabu i onda imamo izvješće nadzornog inženjera. Izvješće nadzornog inženjera ovaj čas je uvjet za upis u gruntovnicu i recimo to izvješće može biti negativno, no međutim uredno će se u gruntovnici upisati. I da je to nama problem mi bi taj problem jednostavno riješili. Došli bi pred ovaj uvaženi Dom s jednom izmjenom i dopunom zakona i zvali pravim imenom i prezimenom kako to zovemo i u ovom zakonu. Ovaj zakon pozna dva akta. Jedan akt je građevinska dozvola i drugi akt je uporabna dozvola. Mi smo se, kolege i ja smo se susretali sa problemom, dobije čovjek rješenje o uvjetima gradnje temeljem toga može graditi. Dođe u banku po kredit i onda ga banka vrati nazad i kaže ali daj ti meni donesi građevinsku dozvolu. I onda mi pišemo otprilike dvije stranice tumačenja da je to građevinska dozvola. Ali da je samo to problem mi bi kao što sam već rekla došli pred ovaj uvaženi Dom, napravili izmjenu i dopunu zakona u tom smislu i svoje probleme riješili. Kad smo krenuli cijeli ovaj postupak, kad smo krenuli sve raditi onda smo mi snimili procedure. I jedan od naših kolega je dao kaširati tu kartu i stavio si je u ured na zid. I ta karta je otprilike veličine ovih vrata, kaširana procedura kako to treba biti. Dakle, s tim smo ušli u cijeli postupak, a izašli u postupak zakona, izrade zakona izašli smo sa ovim prijedlogom zakona, zaključili da postoje dve bitne stvari koje mi želimo kontrolirati i o čemu želimo voditi računa. Prva bitna stvar je da sve što se u prostoru dešava, da sve što se u prostoru gradi bude u skladu sa prostornim planom. Dakle, bitna stvar je da sve što se dešava bude u skladu sa prostornim planom, onim prostornim planom o kojem smo jučer razgovarali, onim prostornim planom koji prolazi proceduru javne rasprave, onim prostornim planom koji prolazi proceduru, odlučivanja i glasanja bez obzira da li na općinskom vijeću, županijskoj skupštini ili ovom uvaženom Domu. I druga stvar koja je bitna i važna, da to što u prostoru imamo zgrade koje se u prostoru grade, građevine koje u prostoru imamo u pogledu svog izgleda i svoje kvalitete budu sukladni svim zakonima, svim propisima, svim uredbama i direktivama s razine EU. Pred Sabor smo mi prošle, odnosno ove godine dva put dolazili sa, prvi put sa izmjenom i dopunom Zakona o građevinskim proizvodima, a drugi put sa cjelovitim Zakonom o građevinskim proizvodima. I mi imamo Zakon o građevinskim proizvodima kojim je jasno, nedvojbeno, vrlo detaljno reguliran odnos i regulirano što i kako se može graditi i što i kako se može, koji materijali se mogu upotrebljavati. I ono što smo zaključili da je osnovni problem u procesu građenja, proces koji počinje sa ishođenjem građevinske dozvole, a završava sa upisom zgrade u gruntovnicu procedure, procedure, procedure. I to smo ovim zakonom sublimirali na jasne, nedvojbene, apsolutno određene korake. Prvo smo podijelili građevine u pet skupina. Ne zato da bi sad uveli neku novinu nego zato da bi iz tih pet skupina slijedilo tko za koju skupinu može izdavati dozvole i treba izdavati dozvole i jednako tako koja od tih skupina treba zadovoljavati koje elemente i koje kriterije kada se krene koristiti odnosno upotrebljavati. Jednako tako bitno i važno sukladno direktivama EU koje sam već spomenula koje smo ugradili u Zakon o građevinskim proizvodima smo temeljne zahtjeve za građevinu podijelili u dvije skupine. Jedna skupina su temeljni sigurnosni zahtjevi, a treća skupina su temeljni bitni zahtjevi i razrađeni su koji su to sigurnosni od kojih nema odstupanja niti u jednom slučaju, a koji su to bitni koji onda imaju u određenom dijelu odstupanja. U procesu građenja kog imamo? Proces građenja započinje s investitorom. Proces građenja ne samo da započinje s investitorom on i završava s tim investitorom. U tom procesu imamo projektante, imamo izvođače, imamo nadzorne inženjere i imamo revidente. Projektanti odgovaraju da je projekt napravljen sukladno svim posebnim propisima. Nadzorni inženjer za investitora kontrolira da to što se gradi, gradi sukladno svim pravilima struke, sukladno glavnom projektu. Izvođač jednako tako u tom procesu gradi, a revident je za one najsloženije i najzahtjevnije građevine, zgrade, zahvate u prostoru svojim revizijima i svojom stručnošću još jedanput provjerava i odgovara. Ali što to znači u procesu ishođenja dozvola? U procesu ishođenja dozvola svaki investitor bez obzira da li on gradi svoju garažu, svoju obiteljsku kuću, neboder ili tvornicu mora imati jasan hodogram i mora se jasno znati što po tom putu on treba dostaviti i što po tom putu treba činiti. Danas imamo najjednostavniji slučaj rješenje o uvjetima građenja, to su za kuće do 400 kvadrata. To rješenje se danas izdaje na temelju idejnog projekta ali da bi taj čovjek mogao graditi kuću treba napraviti glavni projekt. Po ovom zakonu za takve zahvate, dakle za te najminimalnije treba jedan jedini projekt, to je glavni projekt smanjenog obima. Na temelju njega će on dobiti dozvolu, ali na temelju njega će on i graditi. Za najsloženije je procedura određena nešto drugačije, ali jednako tako jasna i nedvojbena. Nekoliko puta sam jučer spominjala ISPU, vjerojatno već postajem dosadna, ali mislim da nikad nije previše puta spomenuti. ISPU Informacijski sustav prostornog uređenja. S ISPU-om sve počinje i sve završava u našem procesu. S ISPU-om ja kad počinjem graditi ili odlučim kupiti zemljište odem na ISPU i vidim što tu mogu graditi i pod kojim uvjetima. Jednako tako dobivam informaciju što moram prikupiti za tu svoju česticu na kojoj namjeravam graditi. Projektant dobiva sve informacije koje posebne uvjete, koje posebne propise, koje uvjete priključenja treba ispuniti da bi mogao meni napraviti projekt. Na ISPU ja vidim kad je netko predao zahtjev za izdavanje građevinske dozvole. Na ISPU vidim koji mi je hodogram izdavanja moje građevinske dozvole, na ISPU vidim kad sam dobila građevinsku dozvolu, na ISPU vidim kad su započeti radovi. Na ISPU vidim kad je izdana uporabna dozvola i na ISPU se ono što su novine u zakonu po prvi put po službenoj dužnosti moja uporabna dozvola upisuje u katastar, po službenoj dužnosti. Odite danas, pogledajte Novi Zagreb, ja sam se dio svog radnog vijeka bavila Zagrebom pa onda volim koristiti primjer Zagreba, Novi Zagreb niz kuća imaju uporabne dozvole, nisu evidentirane. Zašto? Jer je trebalo još jedanput otići u katastar pa je trebalo otići negdje pa prikupiti papire pa nismo baš sigurni bili koje papire da ili ne. Ovim zakonom je rečeno uporabna dozvola, dakle ono za što ja dobijem uporabnu dozvolu upisuje se u katastar po službenoj dužnosti. A gruntovnica je onda temelj međuvlasničkih ugovora, vlasničkih situacija, dakle jedna druga priča. Dakle, ovim zakonom definirali smo i rekli postoji jedna dozvola koja je ista za sve građane RH bez obzira koliko će svojih sredstava utrošiti on u investiciju. Jedna dozvola građevinska dozvola i na kraju je jedna dozvola uporabna dozvola. E sad, malo o toj građevinskoj dozvoli. Građevinska dozvola se dobiva na temelju glavnog projekta. Mi smo gledali hodograme. Prema sadašnjim propisima koji su na snazi prema hodogramu koji je treba 139 dana za ishođenje građevinske dozvole. Iako ljudi koji su nas definirali u određenim kategorija temeljem doing bussinesa su na svrstali na 76.u jednom času odnosno na 78.mjesto i tvrde da je to 317 dana. Sukladno ovom zakonu, sukladno ovim propisima, sukladno svim koracima koje treba napraviti to je oko 30 dana, dakle od časa kada se krene skupljati sve papire koji se trebaju sakupljati u smislu suglasnosti do dobivanja građevinske dozvole to je 30 dana. Jednako tako završava uporabnom dozvolom. Svaka kuća će dobiti uporabnu dozvolu. Neće biti ni završnog izvješća, niti uvjerenja, sve će dobiti uporabnu dozvolu i o upravnoj dozvoli ću nešto dalje govoriti. Bitne stvari koje su ovim zakonima definirane, a koje do sada nisu bile su sljedeće, dana je mogućnost ishođenja građevinskih dozvola za roh-bau izgradnju, dakle za roh-bau izgradnju gdje recimo imamo u prizemlju poslovni prostori na katu stanove za takav slučaj se može dobiti i građevinska i uporabna dozvola, a dovršenje sukladno glavnom projektu, dana je mogućnost odstupanja, dana je mogućnost da sukladno zakonskoj normi tokom građenja može biti odstupanja. Odstupanja ne smije biti u pogledu građevinskog pravca i ne smije biti u pogledu susjednih parcela. Odstupanja mogu biti u dubinu, visinu, širinu do 3%. U jednom času smo mi raspravljali i da li to u centimetrima može iznositi 30cm ili 50, ja sam na odborima rekla 50 jer mi je to ostalo u pameti, 30cm pa koristim ovu priliku da ispravim onu netočnost koju sam rekla na odborima jer u jednom času smo mi raspravljali i u jednom času je na javnoj raspravi bilo 50cm pa sam tu da ne unosim zabunu dakle 30cm. Također postoji jedna novina, novina koja glasi "građevinska dozvola vrijedi tri godine". osam dana prije početka radova je jedan bitan element, osam dana prije nego što moram početi graditi ja prijavljujem početak radova. Uz tu prijavu moram dostaviti da sam sve regulirao i tada mi startaju neke obveze. Koje obveze? Obveze su u pogledu dovršenja fasade i uređenja parcele. Vi danas kada se vozite Lijepom našom imate zaista prilike vidjeti da su kuće useljenje, da su kuće useljenje po 15-ak, 20 godina, da su one u pogledu svojih pročelja i u pogledu okoliša nedovršene. S jedne strane to ne pokazuje lijepu sliku naše zemlje, ali s druge strane ono što bih ja rekla da je problem, da li je to problem investitora da za energiju troši puno više novaca nego što je to potrebno. Ovim zakonom je definirano od časa od kada je netko započeo građenje u kojem roku treba dovršiti fasadu odnosno urediti okoliš. Taj rok se kreće između 3 i 10 godina ovisno u kojoj skupini je koja zgrada, najbolje i najbolji primjer su recimo kuće za stanovanje, jedna obiteljska kuća dakle njemu teče rok od časa od kada počne raditi 5 godina da dovrši svoju fasadu i uredi okoliš, a unutra onda može to završavati već onoliko vremena koliko mu je potrebno. Mi imamo jednako tako u prostoru jedan problem s kojim se susrećete vjerojatno vi u svojem svakodnevnom životu kao saborski zastupnici s terenom, a susrećemo se i mi s ove strane ali je to problem ljudi kojima je država obnovila zgrade jer su im bile ratom oštećene ili uništene, problem gdje je država čak i kupila kuće za stambeno zbrinjavanje, problem izgradnje rekonstrukcije i ulaganje na područjima posebne državne skrbi. O kojem problemu govorim? Ti ljudi imaju rješenje, tim građanima smo mi rekli da ne moraju i napisali i rekli i sve ostalo da ne moraju podnositi zahtjeve za legalizaciju jer su im kuće legalne, no međutim oni imaju problem da te kuće ne mogu upisati kao svoje vlasništvo iako zaistinski je ne mogu regulirati ono što svatko od nas želi i treba regulirati a to je upisati svoju zgradu u katastar i iza toga upisati svoju zgradu u gruntovnicu. Mi smo odredbama od članaka 177.pa na dalje kroz jedno 5, 6 članaka da sada ne nabrajam rekli sljedeće za sve te naše građane kojima smo obnovili kuće kojima smo izgradili kuće kojima je kupljene kuće za zbrinjavanje koje se sada nalaze na područjima posebne državne skrbi bez ikakve naknade s njihove strane izdat će se uporabne dozvole. Za sve te građane će uredi izdati uporabne dozvole, izaći će na teren, temeljem rješenja kojeg oni imaju izmjeriti, definirati i izdati uporabne dozvole. Za taj jedan veliki sloj građana koji danas zaista obilaze urede, dolaze kod nas, dolaze u neke druge urede ne mogu se upisati kao vlasnici, ne mogu formirati svoje čestice na zemljištu izdat će se uporabne dozvole. Uporabna dozvola će im biti osnov za katastar, uporabna dozvola će im biti osnov za gruntovnicu i na taj način smo veliku količinu zgrada u prostoru koji postaje, koji smo obnovili staviti ćemo u pravni sustav Republike Hrvatske. Dakle, sve počinje sa investitorom, sve završava sa investitorom. Investitor je taj koji starta u ovom procesu, investitor je taj koji u ovom procesu, ovaj proces završava sa svojom uporabnom dozvolom. Starta se sa građevinskom dozvolom završava se sa uporabnom dozvolom. U tom procesu je apsolutno jasan hodogram, put i način na koji se bilo što u tom procesu pribavlja, dobavlja i prikuplja. Ono što je važno, važno je da na kraju naše kuće butu napravljene sukladno dokumentu prostornog uređenja, da one u pogledu kvalitete i izgleda budu napravljene sukladno svim propisima i u pogledu pravnog sustava budu upisane i budu definirane i upisane u katastar a slijedom toga i u gruntovnicu. Jučer sam nešto malo o tome govorila pa ću to spomenuti i reći još i danas. Odgovornost. Velika i bitna stvar ovih zakona je odgovornost svih u procesu. Odgovornost projektanta, odgovornost izvođača, odgovornost revidenta, odgovornost svih nas koji sudjelujemo i koji određene dozvole izdajemo. Projektanti i danas potpisuju i pečatiraju projekte, svojim potpisom i pečatom oni odgovaraju da su ti projekti napravljeni sukladno zakonu koji je na snazi, sukladno prostornom planu, sukladno svim posebnim propisima. No međutim, sto se u proceduri dešava? U proceduri se dešava sljedeće, ja podnosim zahtjev za izdavanje potvrde na glavni projekt, je danas to potvrda na glavni projekt, taj zahtjev se zaprima, zaprima se nepotpun ili polu potpun. Tada referent koji radi u uredu provjeri da li je to sukladno izdanoj lokacijskoj dozvoli koji je danas preduvjet za izdavanje potvrde na glavni projekt a nije više preduvjet za izdavanje građevinske dozvole. Pregledava moj projekt i onda mi vrati projekt i kaže na stranici 26 treba ispraviti u trećem redu to. Onda ja to ispravim pa vratim nazad, onda mi kaže nije sve potpisano ako treba pa ispravljam, vraćam nazad. U ovom sustavu odgovornosti referenti u uredima kontroliraju samo da je to što sam ja nacrtala, što sam napisala i što sam ovjerila sukladno i u skladu sa dokumentom prostornog uređenja. U sustavu je dozvole, zahtjev neću moći ni zaprimiti ako ne isčekiram sve što treba isčekirati. Vi danas kada idete predati zahtjev za osobnu kartu onda vam tamo neće ni uzeti vaš zahtjev ako nemate sve što trebate imati. Vi danas kada idete predati zahtjev za svoju potvrdu na glavni projekt uredno dobijete zahtjev koji je napisan na listu papira, onda nakon 15 dana dobijete zaključak za prvu dopunu, nakon 30 dana za drugu dopunu. U ovom sustavu nema ni predaje zahtjeva ako uz zahtjev nemate sve ono što je potrebno, jer nebrojeni broj put sam se susrela sa onim rečenicama pa ja čekam dozvolu 6 mjeseci. Onda je pitam kada ste predali, veli pa predao sam pred 6 mjeseci ali sam predao dokumentaciju pred 10 dana. Ali nama u naše rokove ulazi tih svih 6 mjeseci. I u percepciji je zaista čovjek čeka 6 mjeseci. U ovom sustavu nema ni zaprimanje zahtjeva uz koji zahtjev neće biti isčkirano sve elemente, dakle, svi elementi iz lokacijske informacije, projekt koji treba imati sve što treba imati. Referent u postupku kontrolira usklađenost sa dokumentom prostornog uređenja, iskontrolira da li ima sve suglasnosti ako ima dokaz da tu suglasnost je predao i čekao daje još 15 dana rok za dopunu, poziva susjede na način na koji je to i danas i iza toga može izdati građevinsku dozvolu. Dakle, referenti kontroliraju da je to što je pokazano sukladno prostornim planovima i samo čekiraju da je sve što je predano u redu. Rezultat iza građevinske dozvole je uporabna dozvola, za glavninu zahtjeva uporabna dozvola će biti izvješće nadzornog inženjera jer nadzorni inženjer treba po tom putu cijelo vrijeme jednako tako kontrolirati sve procese. Tamo gdje će trebati biti će i u određenim dijelovima za neke zahvate će biti i privremene uporabne dozvole, biti će i probni pogoni da bi se mogla za tako složene zahvate izdati građevinska, odnosno uporabna dozvola onakva kakva treba biti. Postoji jedan moment koji je jučer u raspravi jednako tako bio spominjan, komunalni doprinos. Danas u zakonu stoji sljedeće. Građevinska dozvola se ne može izdati bez plaćenog komunalnog doprinosa ali sukladno posebnom propisu. Taj posebni propis kaže da jedinice lokalne samouprave mogu to dati u ratama, mogu dati popuste, mogu raditi određene kompenzacije. Ovim Zakonom mi kažemo sljedeće, građevinska dozvola se može izdati ali 8 dana prije početka radova ne može se, dakle 8 dana prije početka radova uz prijavu mora imati dokaz o reguliranom komunalnom i vodnom doprinosu. Reguliranom sukladno posebnom propisu. Dakle, da li je to plaćanje odjedanput, da li je to plaćanje sa popustom, da li je to plaćanje u ratama, da li je to nekakve druge kompenzacije, to je odnos investitora i jedinice lokalne samouprave. Dakle, cijeli postupak započinje građevinskom dozvolom, projektna dokumentacija je smanjenja na najmanju moguću mjeru, sva dodatna projekta dokumentacija, idejna rješenja, potrebna izvedbena dokumentacija, potrebe eventualno još dodatne elaboracije su odnos između investitora i projektanta, svi koji sudjeluju u tom procesu ne samo od strane investitora, dakle i projektant i izvođač i revident i nadzor imaju odgovornost, ali je izuzetno velika odgovornost po prvi put uvedena za referente odnosno za naše urede koji rade, odgovornost da Ministarstvo može tražiti stegovni postupak za nekog koji nije izdao građevinsku dozvolu, a trebao ju je izdati ili ju je izdao, a nije ju smio izdati ili je dobio rješenje od nadležnog ministarstva što treba napraviti, a on to nije napravio. Cijeli sustav ova tri zakona se bazira na nekoliko bitnih elemenata i bitnih činjenica: otvorenost, javna dostupnost, transparentnost, odgovornost i učinkovitost. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama poštovana ministrice. Imamo prijavljene replike. Poštovani Branko Bačić i prva replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo ministrice, svakako da podržavam vašu želju i namjeru da se skrati procedura izdavanja akata za građenje i da se pojednostavi i smanji broj naziva kojima se uopće omogućava građenje. Vi ste u svom uvodu rekli da je Ministarstvo napravilo analizu kojom je utvrdilo da je prosječan broj potrebnih dana za izdavanje dozvole 139 dana. Ja bih vas zamoli da mi ako imate tu analizu dostavite zbog toga što mi nije jasno na koju se građevinu za koju se akt izdaje potrebno 139 dana. I vi i ja dobro znamo da za izdavanje rješenja o uvjetima građenja procedura je vrlo jednostavna ako je stranka ispunila uvjete. Vi dobro znate da je donesen Zakon o postupanju i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja koji se u Hrvatskoj nazvao sve u 45 dana i prema tom zakonu i ministarstvo je radilo analizu gdje je utvrđeno da je svim investitorima koji su uredno predali dokumentaciju temeljem tog zakona se i izdavalo rješenje za građenje u roku 45 dana. Prema tome, taj potreban broj dana vjerojatno je točan za kompleksne građevine, za komplicirane građevine, ali za one građevine koje podliježu izdavanju rješenja za uvjete za građenje i oni objekti i građevine koji idu po Zakonu o postupanju, kako smo ga nazvali sve u 45 dana, mislim da to ne stoji pa bi me interesirala ta analiza jer onda vjerojatno je to za one druge objekte koji će i po ovom zakonu trebati više dana nego što je to planirano prema zakonu sve u 45 dana. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovana ministrica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Zaista mi tu imamo analizu, analiza je napravljena sukladno Zakonu o prostornom uređenju i gradnji i zaista postoji taj jedan zakon koji zovemo zakon od 45 dana. Mi smo ga morali posebno i donijeti da bi ubrzali procedure koje jesu. Ja sam pred ovaj uvaženi dom u dva navrata bila produžiti njegov rok iz jednostavnog razlog što smo bili svjesni problema koje imamo i taj zakon smo ugradili u ovaj zakon, a ovo je jedna slikica koju imamo i koju ćemo vrlo rado ostavit da se kopira i svim saborskim zastupnicima dostavi jer zapravo slika vrijedi nekad više od tisuću riječi pa će biti jasno o čemu govorimo. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovana ministrice. Poštovani zastupnik Branko Vukšić i njegova replika.
Uvažena ministrice, iz vašeg govora se vidi da ste ne do grla u problemu s građevinskim dozvolama, već da ste uronjeni u sve te probleme. Vrlo je lijepo kada ministar vrlo kompetentno govori, obrazlaže o problemima koje rješava zakon, jedan zakon i kada Vlada materijom, kada ima stav. Govorili ste konkretno i to se rijetko događa i to mi saborski zastupnici trebamo jasno i glasno reći. Je li moguća nemoguća misija jer ovo što ste vi sad nama rekli i što već govorite mjesecima, kad ste pripremali ovaj zakon rekli ste građevinska dozvola će se dobiti u jedan dan kad se prikupe svi papiri. Rekli ste 317 dana, 137 dana priprema. Nek je 30 dana taj realni, nek je 60 dana taj neki realni okvir u kojem se treba dobiti građevinska dozvola, mislim da ćete napraviti jedan izuzetno velik posao, posao koji nije bio muka samo velikim investitorima nego i svim građanima Republike Hrvatske koji su se upuštali u nekakve gradnje. Međutim, morate paziti jednu veliku prepreku koja ne ovisi o vama nego ovisi o čitavom sustavu a to je, sjetite se da je prvi prvi potpredsjednik Vlade rekao u jednom trenutku kad investicije nisu krenule izgubili smo bitku s birokracijom. Birokracija će činiti sve da vi u tome ne uspijete i da se to produži da opravda svoj smisao zašto ona postoji. Sve ove namjere su itekako dobro došle i kažem izuzetno sam zadovoljan s oni što čujem, a o ostalom u izlaganju.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovana ministrica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Zaista, ovo što ste vi rekli je točno. Mi možemo napraviti zakon koji je najbolji na ovom svijetu, možemo svi reći da je taj zakon divan, krasan, no međutim ako taj zakon u provedbi ne bude takav onda smo napravili uzaludan posao. Da bi mi bili sigurni do kraja u sve to što vama govorimo, što prezentiramo, što prezentiramo našim građanima, mi smo u projektu koji se zove e-dozvola. U tom projektu smo negdje od proljeća ove godine, taj projekt je pri kraju. Testiranje e-dozvola radimo i radit ćemo kroz 10 i 11 mjesec. Odabrat ćemo 4, 5 ureda da istestiramo. Ali uz Zagreb koji ima najsloženije zahtjeve možete se s tim složiti, uz Varaždin koji već na određeni način to ima smo odabrali gradove bez želje da nekog na bilo koji način kažem da je on lošiji, dakle ali gradovi koji imaju malo drugačije probleme odabrali smo Petrinju, odabrali smo još dva grada u kojim ćemo vršiti edukaciju naših referenata da mogu to raditi. U projektu d-dozvole kad smo ga ugovarali obveza je educirati i uvesti o naš trošak, o trošak države cijeli projekt te dozvole u sva naša 53 ureda. Legalizacija još nije spomenuta ali zasigurno će biti spomenuta, pa ja ću možda biti prva koja će to reći. Ovih 820000 zahtjeva bi bila nemoguća misija zaista riješiti bez jednog sustava. Četvero ljudi iz našeg ministarstva je krenulo danas i bit će kroz sljedeća dva tjedna u svim uredima napraviti aplikaciju u kojem će raditi, da svi uredi isto rade. Osobno ja sa svojim suradnicima i svi kolege koji to rade obilaze urede cijelo vrijeme. Mi ovaj zakon nećemo donijeti i nećemo ga pustiti pa što bude. Mi ćemo ovaj zakon cijelo vrijeme pratiti i aktivno sudjelovati tamo gdje se dozvole dobivaju, a to su gradovi, županije i gradovi tipa Petrinje koja je već spomenuta. Tamo se dobivaju dozvole i tamo mi moramo biti prisutni.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospođo ministrice. Pa dakle, svatko tko želi napraviti reda to je hvale vrijedno. Međutim, kad se zakon donosi onda treba ipak vidjeti u kakvim uvjetima se taj zakon primjenjuje. Dakle, u zemlji koja ima 320000 nezaposlenih, u kojih 400000 ljudi ima plaću, neto plaću ispod 3 i pol tisuće kuna, koja ima u ruralnim područjima tzv. tradicionalnu samo gradnju nemoguće je ispuniti ove uvjete koje vi predviđate ovim zakonom. Druga stvar, pogledajte koliko u ovom trenutku u ruralnom dijelu Hrvatske imate kuća bez fasade. Ne trebate daleko ići. Odite tu u Vukomerečke gorice, odite na Posavinu, pa ćete vidjeti koliko imate kuća bez fasade. I na žalost te kuće još godinama, godinama neće imati fasadu jer ti ljudi ne da ne žele napraviti fasadu nego naprosto nemaju novaca za to. Prema tome, ove zakonske odredbe koje bi trebale pospješiti neke stvari koje se mogu napraviti po ovim uvjetima dapače za pozdraviti. Ali kažem, svaki zakon se nikad ne primjenjuje u jednom idealnom okruženju, nego se primjenjuje u jednom vrlo rastezljivom. A s druge strane kažem imate taj tradicionalni način samo gradnje u ruralnim područjima koji naprosto niti ćete moći prebrisati jer danas ljudi nadograđuju za djecu, ovo, ono, prijatelj dođe, pomogne ovako, nije to nikakav niti fuš, niti rad na crno, nego naprosto jedna tradicija koja postoji kod nas i koja nije izmišljena i koja postoji već desetljećima, pa možemo reći i stoljećima. I to naprosto je nešto što se kosi sa ovim bar sa rokovima koje ste vi stavili.
Odgovor na repliku, poštovana ministrica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Zaista postoji rok ali rok se odnosi na novu gradnju. Rok se ne odnosi na postojeće zgrade i ne odnosi se na postojeće kuće, odnosi se na budućnost. Dakle, netko tko će iza nove godine ići po svoju dozvolu onda u času kad počne graditi, od tog časa kad počne graditi teći će rok. To se ne odnosi na postojeće zgrade, nego na nove zgrade. Ali ovo što ste vi rekli je zaista činjenica. Vi ste to lijepo nazvali tradicijska samo gradnja. To zovemo malo drugačije, ali vi vidite i sami da smo mi u jednom velikom projektu sređivanja stanja u prostoru i imamo volju, želju, načine, alate i vjerujte i znamo kako da taj problem sređivanja stanja u prostoru probamo dovesti u red i da ne ostavljamo generacijama koji idu iza nas takav jedan problem.
Hvala lijepa. Da li predstavnici radnih tijela Hrvatskog sabora žele? Da. Poštovani zastupnik Zdravko Ronko u ime Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo. Izvolite poštovani predsjedniče.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena ministrice, kolegice i kolege. Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora raspravio je na svojoj 22 sjednici 1. listopada Prijedlog zakona o gradnji koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 12. rujna. Sukladno odredbi članka 93. Poslovnika Hrvatskog sabora Odbor je raspravu po prijedlogu Zakona o gradnji proveo kao matično radno tijelo, a rasprava je na odboru objedinjena o sva tri zakonska teksta. Dakle, o Prijedlogu zakona o gradnji, o prostornom uređenju i Prijedlogu zakona o građevinskoj inspekciji. U uvodnom izlaganju predstavnika predlagatelja ministrica graditeljstva i prostornog uređenja podsjetila je da je upravno područje graditeljstva zajedno sa područjem prostornog uređenja uređeno i Zakonom o prostornom uređenju i gradnji u kojem je dakle gradnja definirana kao postupak projektiranja, građenja, uporabe, uklanjanja građevina koji se obavlja prema Odredbama zakona i važećih propisa, a i važećim zakonom se također i do sada promiče dobro projektiranje i građenje kojim se ostvaruje sigurna, zdravstveno-ekološka i energetska svojstva građevina naravno primjenom europskih načela uz osiguranje sigurnosti građevina, stabilnosti na okolnom zemljištu, zaštitu životinja, zaštita zdravlja ljudi i okoliša i prirode, te između ostalog kulturnih i krajobraznih vrijednosti. Ukazujući na predložena rješenja novog zakonskog teksta istaknula je da su važećim Zakonom o prostornom uređenju i gradnji propisana tri akta različitog naziva kojim se dozvoljava građenje, dakle građevinska dozvola, rješenje o uvjetima građenja i potvrda glavnog projekta što u velikom broju slučajeva nema potrebe i za većinu građana predstavlja nepotrebnu administrativnu prepreku a dakako i trošak. Dobar primjer tome, istakla je, može poslužiti i Zakon o postupanju i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja prema kojem se iza zahtjevne građevine izdaje jedan akt koji je ujedno i akt za provedbu prostornog plana i akt za građenje. Donošenjem dakle predloženog zakona uspostavio bi se i hijerarhijski odnos i veza između središnjeg tijela državne uprave odgovornog za stanje u upravnom području gradnje i ta veza sa lokalnom i regionalnom samoupravom koja izdaje građevinske i uporabne dozvole. Time bi se otklonili i oni drugi nedostaci koji su tištili ovu materiju, a stvorili bi se i uvjeti za osiguranje učinkovitije, ujednačenije primjene zakona i drugih propisa kojim se uređuje gradnja. U raspravi koja je potom uslijedila pohvaljen je trud ministarstva da predloženom jednostavnijom procedurom nastoji potaknuti investicijsku klimu, ali je i izražena evo možda nedovoljna posvećenost pažnje zaštiti izgrađenog prostora, njegovoj kontroli i kvaliteti arhitektonske produkcije te zaštite investitora. Obvezu uređenja fasade u roku pet godina za obiteljske kuće kako se propisuje zakonom ocijenjeno je prekratkim vremenskim rokom s obzirom na tešku financijsku situaciju u kojoj se stanovništvo nalazi. Smatra se također nužnim propisati jednake zakonske kazne za neispunjavanje mjera u dovršenju fasada kako starih zgrada tako i novih koje su predviđene zakonom gdje se kroz zakon predlaže obveza završetka. Možda pet, možda deset godina ovisno o vrsti projekta. Upućena je i primjedba na prijedlog da se temeljem prostornih planova mogu ishoditi dozvole za zahvate od državnog ili županijskog značaja i primijećeno da Zakon o postupanju i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja je i dosada davao mogućnost ishođenja samo jedne dozvole one kojom se odobrava građenje. Evo nakon provedene rasprave Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora odlučio je većinom glasova, 6 za, 2 protiv i 1 suzdržan predložiti Hrvatskom saboru donošenje zaključka: - prihvaća se prijedlog Zakona o gradnji - sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja izneseni u raspravi upućuju se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Hvala lijepo.
Hvala lijepa predsjedniče odbora. Poštovani zastupnik Branko Bačić u ime Odbora za zaštitu okoliša i prirode, predsjednik odbora. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovana gospođo ministrice sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Odbor za zaštitu okoliša i prirode na temelju članka 179. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravio je predloženi zakon kao zainteresirano radno tijelo. U uvodnom obrazloženju predstavnica predlagatelja istaknula je da se predloženim zakonom u domaći pravni sustav prenosi Direktiva 2010/31 EU o energetskim svojstvima zgrada na način da će sva pitanja vezana uz energetska svojstva zgrada biti uređena jednim zakonom. Naglašeno je da će donošenje predloženog zakona pojednostaviti i ubrzati izdavanje građevinskih i uporabnih dozvola te smanjiti dokumentaciju potrebnu za njihovo izdavanje uz naglasak na očekivane pozitivne učinke primjena ovog zakona na investicije detaljnije su obrazložene novine ovog zakona u odnosu na važeću regulativu. Sjednici nazočan predsjednik Hrvatske komore arhitekata problematizirao je sa stajališta zaštite investitora predloženo pribavljanje posebnih uvjeta na bazi glavnog projekta. Istaknuto je da prikupljanje posebnih uvjeta treba jasno definirati vezano na idejni projekt. Dosadašnjom praksom pokazano je da je upravo idejni projekt podloga primjerena za prikupljanje posebnih uvjeta javno-pravnih tijela, a to je u potpunosti u skladu i sa odredbama važećeg Zakona o postupanju i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja. Predsjednica Odbora krajobraznih arhitekata Hrvatske komore arhitekata istaknula je da krajobrazni elaborat definiran predloženim zakonom ne predstavlja razinu projekta već je to samo inventarizacija i analiza. Naglasila je da se projektno rješenje uređenja okoliša radi kroz projekt krajobraznog uređenja ili krajobrazno arhitektonski projekt. U raspravi je također naglašeno da bi izvedbeni projekt trebalo definirati kao obvezan, a ne opcionalan. Zatražene su konkretne informacije od predstavnika predlagatelja o tome koliko će se skratiti prosječni rokovi za izdavanje potrebnih dozvola u odnosu na važeću regulativu te o učinku ovih zakonskih izmjena na kretanje troškova ishođenja potrebnih dozvola i izrade potrebne dokumentacije. Istaknuto je da premda je intencija ovog zakona ubrzavanje procedura ishođenja potrebnih dozvola za građenje ovim prijedlogom zakona nisu definirani rokovi u kojima nadležna tijela trebaju izdati akte nakon što investitor dostavi svu potrebnu dokumentaciju. Nije podržano predloženo rješenje po kojem uplata komunalnog i vodnog doprinosa nije uvjet za izdavanje građevinske dozvole već je to investitor dužan učiniti po izvršnosti građevinske dozvole. Upozoreno je kako ovo rješenje gradovima i općinama znatno ugrožava pravovremenu pripremu i uređenje građevinskog zemljišta, odnosno planiranje uređenja. U svezi uvedenih različitih vrsta radova kao što su adaptacija, popravci i poboljšice te jednostavna rekontstrukcija naglašeno je kako će i oni u primjeni izazvati različita tumačenja i mogućnost prekršaja. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova, 6 glasova za i 3 glasa protiv odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje sljedećeg zaključka: - prihvaća se prijedlog Zakona o gradnji - sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja izneseni u raspravi uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Hvala.
Hvala i vama. Drugi predsjednici odbora? Ne. Prelazimo na raspravu. U raspravu krećemo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. na radu je klub SDP-a u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Zdravko Ronko.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena ministrice sa suradnicima, kolegice i kolege. Kao što smo već prije naglasili Zakon o prostornom uređenju i gradnji koji uređuje dva upravna područje i provedbi inspekcijskog nadzora je zbog svojeg opsega nepregledan, u nekim dijelovima nedorečen, pravno tehnički ponegdje i nespretan, puno je izmjena, teško je s njim baratat i ne baš previše siguran za investitore te se upravo u cilju bolje preglednosti i svrsishodnosti pristupilo podjeli te materije na tri dijela, dakle Zakon o prostornom uređenju, Zakon o gradnji i Zakon o građevinskoj inspekciji. I ovim prijedlogom Zakonu o gradnji uspostavlja se taj hijerarhijski odnos između središnjeg tijela državne uprave odgovorno za stanje u upravnom području gradnje i lokalne i regionalne samouprave koja izdaje građevinsku i uporabnu dozvolu čime se osigurava i ujednačena primjena zakona i propisa. Također ovim prijedlogom naglašena je veća odgovornost svih sudionika u procesu izdavanja dozvola kako za službenike u upravnim tijelima tako i za ovlaštene arhitekte i inženjere koji rade na izradi projekata. Isto tako ni za sustav ISPU Informacijski sustav prostornog uređenja ne treba propustiti naglasiti da je od izuzetne važnosti jer je to osnov za brzu, jednostavnu, preciznu informaciju koju ćemo sada imati na internetu te više nema potrebe toliko obilaziti urede, telefonirati, gubiti vrijeme, živce itd. Za investitore to znači jednostavnije i brže izdavanje dozvole, smanjenje dokumentacije, smanjenje troškova i veća pravna sigurnost. Podržavamo i prijedlog da se nakon izdavanja građevinske dozvole omogući investitoru da se u roku od tri godine pripremi za gradnju kao što podržavamo i prijedlog da se u roku od osam dana prije početka gradnje prijave gradnje plati vodni i komunalni doprinos. Podržavamo i prijedlog da se od početka gradnje odredi rok u kojem se mora urediti okoliš i fasada jer je to između ostaloga i naša tradicija i ne treba smetnuti sa uma da smo tako nešto imali ili da je tako nešto na ovim prostorima egzistiralo još i za vrijeme Austro-Ugarske. Također je dobro rješenje da za uporabnu dozvolu nadzorni inženjer dostavlja izvješće kako je sve napravljeno sukladno projekt. I što je značajno objekt se po službenoj dužnosti upisuje u gruntovnicu. Klub zastupnika SDP-a podržat će ovaj zakonski prijedlog jer je transparentan, pojednostavljen u ishođenju dozvola, smanjuje dokumentaciju za njihovo ishođenje, a time dakako smanjuje i same troškove. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Na redu je klub HDZ-a i poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo ministrice sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Kao što sam sinoć u ime kluba HDZ-a komentirao donošenje Zakona o prostornom uređenju i gradnji tako i ovaj Zakon o građenju ću u početku na jednak način komentirati, a to je da podržavamo temeljnu motivaciju s kojom je započelo stvaranje ovih zakona predlagatelj, a ta motivacija sastojala se u činjenici da je očito zbog problema u izdavanju određenih akata za građenje potrebno donijeti zakon kojim će se takvi postupci pojednostaviti, ubrzati, smanjiti administrativne prepreke i barijere. I jasno da i mi u klubu HDZ-a takvu namjeru podržavamo, te ciljeve podupiremo i podržat ćemo takvo zakonsko rješenje koje je na tragu tih ciljeva i želja i namjera predlagatelja. No sada se postavlja pitanje da li je ovaj Zakon o gradnji u tekstu kakav je predložen doista odgovara tim namjerama tim postavljenim ciljevima i da li će se ovakvim zakonom ubrzati i pojednostaviti ishođenje akata za građenje kako to sada Vlada tvrdi i da li će doista sada građevinska dozvola biti lakše dostupna investitorima i svim jasno osobama pravnim i fizičkim osobama koje se upuštaju u građenje? Po nama u klubu HDZ-a neće, a takav je stav i struke, takav je stav upravo arhitekata udruženih u Hrvatsku komoru arhitekata s jedne strane i Udruge hrvatskih arhitekata. Njihove primjedbe na ovaj prijedlog zakona dakle na Zakon o građenju kudikamo su žešće, kudikamo su razornije u odnosu na onaj Zakon o prostornom uređenju kojeg smo sinoć raspravili pa do te mjere to ćete vi kolege koji ste bili na Odboru za prostorno uređenje i graditeljstvo na matičnom odboru, vi to znate do te mjere da je predsjednik Udruge arhitekata rekao kako je struka kada je vidjela Konačan prijedlog ovoga Zakona bila prestravljena. Ja mislim da je to teška formulacija. Ali ono što je u nastavku tog svog obrazloženja rečeno da je prestravljena zbog toga što drži da ovim Zakonom predlagatelj Vlada Republike Hrvatske nije poštivala temeljna načela arhitektonskih politika koje je upravo ova Vlada donijela zbog zaštite stručne metodologije rada i promicanja kvalitete i vrsnosti stručnog djelovanja kroz koje se planira, formira i izgrađuje i javni prostor. Naime, ovakvim konceptom zakona preskače se inicijalna faza razrade projekta i to vrlo važna faza idejni projekt. U svakom kreativnom radu … [[Govornik se ne razumije.]] i projektiranju postoje razvojne faze. Prva je idejni projekt, druga je glavni projekt i treća je izvedbeni projekt. Ovim Zakonom, ovim Prijedlogom zakona Vlada osim u dijelu u kojemu se izdaje lokacijska dozvola napušta tu prvu fazu, to je idejni projekt i opcionalnim, odnosno fakultativnim utvrđuje potrebu izrade izvedbenog projekta. Negdje sam u medijima pročitao izjavu nekih arhitekata koji su rekli da na ovakav način postavljen koncept zakona bi onako … [[Govornik se ne razumije.]] prikazano bilo kao da idete kod krojača, uzeti, kupiti odijelo i da vam on na početku ne uzme mjere, napravi vam odijelo i kada dođete preuzeti odijelo utvrdite da vam je ono prekratko da su vam rukavi kratki, da vam je usko, da nema džepova. I da onda ste primorani jasno raditi novo odijelo. Zbog čega? Zbog toga što se ovdje ovakvim prijedlogom zakona preskačući idejni projekt i utvrđujući da nema potrebe izradi idejnog projekta investitor je dužan krenuti u izradu glavnog projekta, kada napravi glavni projekt koji je vrlo kompleksan projekt s obzirom da u ovom istom zakonu nema potrebe izrade … [[Govornik se ne razumije.]] projekta čak niti za komplicirane građevine. I na temelju tako izgrađenog projekta tek onda kod javno pravnih tijela tražiti posebne uvjete. I ako je nešto u tom glavnom projektu nije u skladu sa tim posebnim uvjetima koje izdavaju javna pravna tijela onda je arhitekt ili projektant, ovlašteni projektant dužan sada taj glavni projekt mijenjati u skladu sa posebnim uvjetima koje su izdala javno pravna tijela. Kada je osnovni dokument na temelju kojeg se izdavaju posebni uvjeti idejni projekt onda je s jedne strane izmjena tog projekta jer je značajno jednostavniji na razini ideje zbog toga se zove idejni projekt, onda su troškovi kudikamo jeftiniji i sve zajedno ide brže. A upravo takav model u kojemu investitor traži posebne uvjete na temelju idejnog projekta je sadržano u sadašnjem zakonu. I mislim da je a to tvrde i to tvrdi gospođa ministrica, to vi znate dobro to tvrdi i struka da je bilo bolje i jednostavnije i u onom početnom dijelu predstavlja kudikamo manje troškova za investitora. Već sada objekti u Republici Hrvatskoj do 400 metara četvornih a to je, u pravilu su oni, one zgrade koje grade obični građani u Republici Hrvatskoj po ovom sadašnjem Zakonu o prostornom uređenju i gradnji jednostavnije i brže i jeftinije ishoditi rješenje o uvjetima građenja u odnosu na ovo rješenje. To tvrdi struka s time se apsolutno slažem. A onda je prema sadašnjem zakonu početak građenja podrazumijevalo ishođenje glavnog projekta. Ovdje vi sada ovim prijedlogom zakona odmah idete u ishođenje glavnog projekta. I ukoliko taj glavni projekt odmah nije u skladu sa svim posebnim uvjetima koje će izdati Hrvatske ceste, šume, konzervatori itd., itd. ako odmah u startu nije a što posebno za značaj nije komplicirane građevine će biti gotovo uvijek onda vi ovim zakonom primoravate investitora da jedan rad komplicirani i prilično skupi mora s početka prepravljati i usklađivati sa posebnim uvjetima koji izdavaju javno pravna tijela. To je sadašnje rješenje i jeftinije kažem i bolje i brže. I to kliko god se ministarstvo trudilo reći da će sa time skratiti proceduru jer će sada raditi samo jedan projekt a to je glavni projekt i preskočiti idejni projekt to će u vrlo, vrlo velikom broju slučajeva to tvrdi i struka i tvrdi da to nije proces kakav je uobičajen u cijelome svijetu da projektiranje kao jedan kreativan rad sadrži ideju, oživotvorenje te ideje kroz glavni projekt i njenu razradu kroz … [[Govornik se ne razumije.]] projekt. To je prva, prva ozbiljna, ozbiljna mana, nedostatak ovoga zakona. Druga stvar, kontaktiran je veliki broj građevinara i arhitekata. Utvrđivanje odredbe zakonom da je izvedbeni projekt opcionalan za sve građevine pa i one najkompliciranije i da on postaje fakultativan dokument o kojemu se dogovara investitor i izvođač po meni neprimjerena i ja vjerujem gospođo ministrice da ćete se složiti da za građevine prve, druge i treće skupine nemoguće je prići realizaciji projekta bez izvedbenog projekta tim više što vi jako dobro znate da se tijekom građenja pojavljuju brojne dileme, dvojbe, kasnije i sporovi i dokazivanje o tome koliko i na koji način je, su građevinski radovi izvedeni temeljem samog glavnog projekta nije moguće a to na sudskim instancama u brojnim postupcima je više puta dokazano. Prema tome, pohvaljujemo da treba jednostavnije građevine, posebno četvrte i pete skupine kako je to člankom 5. Utvrđeno, da treba pojednostaviti. Ali s jedne strane odustajanje od idejnog projekta i s druge strane odustajanje od izvedbenog projekta čini ovaj prijedlog zakona manjkavim i to je ono zbog čega kažem struka, a vi to znate dobro jer ste to čuli, bar sam ja to čuo na oba odbora se itekako tome usprotivila. Što se tiče vaše izjave da je ovim zakonom potrebno vršiti jedan upravni postupak, to je točno, s time se slažem osim … nedorečen je osim za one objekte za koje se radi etapno ili u fazama za takve građevine gdje se najprije ishođuje lokacijska, a zatim građevinska dozvola. Nedostatak ovog zakona prije nego što se vratim na ono što sam htio reći, jest u tome što se u jednom i drugom postupku, dakle u dva upravna postupka dva puta su susjedi stranke u postupku. Ako je po meni i po nama u klubu HDZ-a susjed i sve stranke u postupku koje su ovim zakonom predviđene su djelovale u prvom upravnom postupku prilikom ishođenja lokacijske dozvole nema potrebe ponovno te iste stranke uvoditi u postupak, u drugi upravni postupak jer će to značajno otegnuti taj postupak. I kada o tome govorim za nas je neprihvatljivo da kada obični građanin u Republici Hrvatskoj kao investitor pristupa gradnji da mu je susjed međašnik stranka u postupku, ali kad to radi država onda susjed parceli na kojoj je država investitor nije stranka u postupku. Rekli bi što je dozvoljeno bogovima nije dozvoljeno volovima. Mislim da tu moramo biti do kraja vjerodostojni. Ako je međašnik stanka u postupku onda neovisno o investitoru on mora biti stranka u postupku, ili neće bit nigdje ili će bit svugdje. Takav mora biti postupak. Mislim da je to sa ustavno-pravne jednakosti građana Hrvatske apsolutno jedino prihvatljivo. Nadalje, stranka u postupku prema ovom prijedlgou zakona više nije jedinica lokalne samouprave. Ja sam sinoć govorio što s aspekta prostornog uređenja znači uvođenje urbanističkih planova uređenja koji donosi Vlada Republike Hrvatske, koji donosi Vlada daleko od očiju lokalne zajednice i jedinice lokalne samouprave. Ako postoji dokument, provedbeni dokument kao što je urbanistički plan uređenja kojeg donosi Vlada bez jedinice lokalne samouprave za određene projekte gospodarske ili javne namjene i u tom postupku donošenja plana kojeg je do jučer donosila jedinica lokalne samouprave, a sad ga donosi Vlada, više ta ista jedinica lokalne samouprave ne sudjeluje ili nema presudnu riječ i ako onda ovim zakonom ne sudjeluje kao stranka u postupku u izdavanju građevinske dozvole onda je to poštovane kolegice i kolege apsolutna marginalizacija gradova i općina u Republici Hrvatskoj. To je apsolutna marginalizacija. S jedne strane im uzimamo i ovlasti izdavanje urbanističkih planova uređenja, a s druge strane više nisu niti stranke u postupku kada se značajni građevinski objekt gospodarske ili druge namjene izvodi na njihovom prostoru. Što se tiče, osvrnut ću se kratko jer kasnije ću još vjerojatno i u pojedinačnoj raspravi, kratko i na geodetski projekt. Ja držim da je dobro da se geodetski projekt radi i da je praktično, a ne stvarno, praktično sastavni dio idejnog projekta kad se izdaje lokacijska dozvola da je dobro da je projekt, da je taj geodetski elaborat, ne geodetski projekt, da je taj geodetski elaborat sastavni dio i građevinske dozvole. Međutim što je geodetski projekt vjerujem da to nitko u ministarstvu ne zna jer nije definiran i dugo se vremena govori o geodetskom projektu, a on niti jednim pravilnikom u državi nije uspostavljen. Uspostavljeno je, vi to ministrice jako dobro znate, važećim Zakonom o prostornom uređenju i gradnji. To je posebna geodetska podloga, PGP. I to je već ustaljeno, to je već ušlo i u geodetsku struku, to se već i radi i mislim da geodetski elaborat koji sadrži topografski prikaz i usklađenje geodetske kartografskog prikaza i katastarskih planova u isto vrijeme najbolje što geodetska struka može doprinijeti u procesu realizacije prostornog uređenja i graditeljstva pa u smislu i izdavanja akata za građenje. I ono što je već uobičajeno, što se već zna tko izvodi, tko ovjerava, u kojoj proceduri i što je već općeprihvaćeno, sada se ovim pristupom mijenja, a time se ništa bitno ne smanjuju niti troškovi, niti procedura stranci odnosno investitoru. Prema tome…
Hvala lijepa.
Evo zaključit ću gospodine predsjedniče, iz ovih načelnih razloga podržavajući intenciju da se smanje, pojednostavi procedura, klub HDZ-a ne može ovakav Zakon o građenju podržati.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Poštovani zastupnik Ante Babić i njegova replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Bačić, umorno smo slušali i izlaganje vaše u ime odbora i odbora gospodina Ronka gdje pojedini članovi odbora izražavaju skepsu glede ovoga zakona, odnosno njegova provođenja, a i vi ste u svom izlaganju govorili o tome da podržavate cilj i namjeru predlagatelja pa ste nabrojali vezano za razvojne faze u građenju i idejni projekt, glavni projekt i izvedbeni projekt. Pa uglavnom vezano za taj izvedbeni projekt u članku 73. prijedloga ovog zakona kaže se da se izvedbeni projekt se izrađuje u slučaju u kojem su to investitor i projektant ugovorili ugovorom o izradi glavnog projekta. Zato nije zakonski regulirana obaveza izrade izvedbenog projekta što je sigurno jedan od najvećih nedostataka ovoga zakona iz razloga što se bez izvedbenog projekta ne može i ne smije dozvoliti izvođenje objekata. Kako recimo, kako će se bez izvedbenog projekta utvrditi krivnja izvođača. Ja ne razumijem to iz ovoga zakona. Posebno se to odnosi na objekte javne i društvene namjene gdje posljedice mogu biti nesagledive. Imali smo neki dan i slučaj u Splitu padanja stropa iz jedne škole. Ukoliko se nema izvedbenog projekta ne znam na koji način bi se to moglo utvrditi.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Da, u pravu ste kolega Babić. Ja sam to govorio i u ime kluba da je neprihvatljivo da se izvedbeni projekt ovim zakonom utvrđuje kao opcionalan dio projektiranja, opcionalan dio a ne obvezan. I nismo za to, ni ja osobno nismo za to da jednostavne građevine, građevine do 400 kvadrata, pa građevine 4 skupine, građevine možda i 3 skupine. Ali da najzahtjevnije, najkompleksnije projekte primjerice hidro elektrane, primjerice druge tvornička postrojenja itd. itd. koji zahtijevaju strašno velike razvojne elemente u projektu ne treba utvrditi izvedbeni projekt. To je neprihvatljivo i zakonom utvrditi da to ovisi o dogovoru investitora i izvođača. Po meni je trebalo ovim zakonom propisati upravo projekte za koje je to obveza, za koje je to nužnost, pogotovo iz ovog aspekta o kojem ste vi govorili gospodine Babiću, a to je da u slučaju spora, u slučaju otvaranja sudskog postupka kako i na koji način se može na tako složenim građevinama ako nije rađen izvedbeni projekt utvrditi doseg radova koji su bili nužni za realizaciju i izgradnju komplicirane kompleksnije građevine.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Ivica Mandić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, uvaženi kolega Bačić. Pozorno sam slušao vašu raspravu jer cijenim vašu stručnost u ovom domenu. Ali mislim da ste uzeli jedan loš primjer izjave jednog arhitekta po pitanju krojača i odijela. Mislim da je to do kraja krivo i do kraja netočno, jer investitor točno zna što želi napraviti i on dolazi sa svojom idejom, dolazi kod arhitekta koji je ovlašten i arhitekt koristeći prostorne planove, prostorne planove uređenja i detaljne planove uređenja točno zna na kojoj lokaciji se može što odraditi. Znači, točno se zna što se može odraditi i prema tome ne može se reći da je odijelo kratko ili veliko. Ono što iz prijedloga ovog zakona je nepobitno da je ovaj zakon donosi sigurno jeftinije, sigurno brža rješenja i da investitori će biti sa ovakvim zakonom puno zadovoljniji. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolega Mandić. Nije ovdje problem u investitoru, o tome se, ovdje nije problem o investitoru. Ovdje je problem u zakonu. Ako predlagatelj misli da glavni projekt je dovoljan sam po sebi i da će i investitor kako vi govorite i arhitekt, odnosno projektant znati sam odmah na početku kakva treba izgledati građevina onda ukinimo posebne uvjete. Zbog čega onda takav projekt koji je u vrlo, kažem vam glavni projekt je vrlo visoka faza razrade projekta. Čemu onda taj projekt slati javno-pravnim tijelima u Hrvatskoj da ga verificiraju i da na njega izdaju … [[Govornik se ne razumije.]] čemu ako je to tako jednostavno, ako će arhitekti i investitor znati sve onda nemojmo slati to javno-pravnim tijelima nego hajmo odmah s time na izdavanje građevinske dozvole. Ali tome nije slučaj, nego ćete budite sigurni što bude kompleksnija građevina sve više će biti izmjena glavnog projekta, a time će sve više i više biti skuplje ishođenje građevinske dozvole i izrada glavnog projekta jer će je to sam rekao, dakle kad je odijelo već gotovo, kad ste vi došli platiti, uzesti odijelo utvrdili ste da nema džepova i morat ćete ponovo zbog toga raditi odijelo. Tako ćete i ovdje isto. Napravili ste glavni projekt. E sad kad utvrdite da vam je javno-pravno tijelo reklo da ste krivo nešto napravili onda ćete taj glavni projekt morati mijenjati poput onog krojača koji mora mijenjati ispočetka svoje odijelo koje je napravio i koje je naplatio, a to što će stranku to koštati dva puta, to je ono o čemu mi govorimo.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Jasen Mesić.
Uvaženi kolega Bačić, pozorno sam slušao vaše izlaganje u ime kluba, ali zasigurno vjerojatno zbog vremenskih mogućnosti niste spomenuli one probleme koji se mogu po ovom zakonu pojaviti prilikom građevinskih zahvata na kulturnim dobrima. Naime, i u članku 16. ovog zakona, na to ću se posebno osvrnuti u ovoj replici kaže se da se može odstupiti od zahtjeva koje propisuje ovaj zakona ukoliko su ugrožena bitna i temeljna spomenička svojstva. Mislim da je kolega potrebno reći da je jako teško definirati bitna spomenička svojstva, da mogu biti vrlo raznolika. Ja vam mogu nabrojati desetke primjera. Druga stvar koje u zakonu nisam našao, možda ćete me vi kolege ili netko drugi ispraviti ako griješim, nigdje se ne spominju potencijalna kulturna dobra. Dakle, može se desiti da u procesu građenja se recimo dođe na arheološko nalazište koje nije upisano u ni jedan registar, a postoji i takvih slučajeva je bilo u praksi. I nisam primijetio isto tako u člancima zakona da se ovaj zakon ipak poziva i na nadležnosti drugog ministarstva koje je zaduženo upravo za zaštitu kulturnih dobara. Hvala.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Mesić pa to je upravo na tragu onoga što sam i ja govorio jel' jer u tom postupku ishođenja posebnih uvjeta svakako da će se i konzervatori kao i to javno-pravno tijelo koje skrbi o zaštiti spomenika kulture da će imati što reći. Pa upravo i na rekonstrukciji, obnovi takvih značajnih kulturnih objekata u RH treba imati taj jedan osjećaj da se skraćivanjem procedure naruše upravo ovo što ste vi rekli spomenici kulture i u RH. I zato za takve spomenike svakako sam suglasan s vama treba itekako voditi računa kroz potvrđivanje odredaba u ovom zakonu.
Nova replika i poštovani zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala predsjedniče. Pa kolega Bačić moja replika ide u ovom smjeru odnosa između izvedbenog projekta, glavnog projekta i posebnih uvjeta. Ja se možda u ovom dijelu mogu složiti kad vi komentirate da je dosadašnje rješenje bilo jednostavnije u praksi međutim kad govorimo o pravnoj odgovornosti onda to nije nikako bilo jednostavnije jer po mom mišljenju svakako da je rješenje dobro u kojem se u glavnom projektu definiraju svi posebni uvjeti jer kasnije ako zbog ovih poteškoća o kojima vi govorite jer projektant ako ne uzme u obzir sve poteškoće koje mogu nastati prilikom izvedbe samog projekta a ako nastanu značajna odstupanja od posebnih uvjeta kasnije zapravo nije jasno više tko je odgovoran. Sam sam svjedočio sudskim sporovima o kojima više sudionika u gradnji nije im bilo jasno da li je odgovoran projektant, da li je odgovoran izvođač, da li je odgovoran investitor i tko na kraju, nadzor? Tko je odgovoran? Pa su često ti sudski sporovi završavali njihovim jednostavnim dogovorom ajmo svi preuzeti dio krivice. Dakle da zaključim, mislim da je ovo rješenje u kojem u glavnom projektu moraju biti zadovoljeni posebni uvjeti, a investitor i projektant se onda na temelju ovoga zakonskog rješenja dogovaraju oko toga da li će ugraditi izvedbeni projekt i oni preuzimaju odgovornost za svaku izmjenu koja će biti kasnije na terenu u smislu posebnih uvjeta građenja. Evo, samo toliko. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Žagar glavni projekt kao podloga građenju i prema sadašnjem zakonu je bio nužan i preduvjet građenja. Samo je glavni projekt rađen nakon što je odgovarajuće upravno tijelo izdalo rješenje o uvjetima građenja. I ne može idejni projekt koji ne predstavlja za investitora u odnosu na glavni projekt značajniju investiciju biti uklonjen jer će činjenica da neće biti napravljen odmah u početku skuplje koštati izvođača od činjenice da ga nije prema ovom zakonu bio dužan napraviti. O tome se radi. Da je trebalo na temelju idejnog projekta dobiti građevinsku dozvolu, a onda prije početka građenja napraviti glavni projekat. Jer ga investitor ionako mora napraviti. Prema tome, to je rješenje brže i jednostavnije, manje košta, manje koštaju preinake u postupku ishođenja građevinske dozvole. I to je sadašnje rješenje, sadašnji zakon tako riješio. Ovaj zakon postojeći, slažem se s gospođom ministricom, zahtjeva promjene, ubrzanja, ali nažalost svjedoci smo da se u temeljnom dijelu tog zakona koji podrazumijeva najveći broj građevina u Hrvatskoj, malo će biti hidroelektrana, malo će biti drugih građevina, a puno više će biti privatnih, malih stambenih objekata do 400 kvadrata, komplicira situaciju. I to je manje što ja govorim, ali arhitektonska struka je o tome napisala svoj stav i to jasno rekla. I ja se s time slažem da u svakom tom poslu postoji faznost kako se do kraja dođe. I zašto ovdje to ministarstvo preskače? To čak možete pročitati u odgovoru ministarstva na pitanja koja su došla
Hvala lijepa.
Evo sad ću završiti gospodine predsjedniče. Iz javne rasprave nije odgovoreno. Pogledajte, nije odgovoreno.
Hvala lijepa. U procesu izgradnje sudjeluje 8 subjekata ja sam to proučio, svi imaju različite interese. Svih 8 imaju različite interese. Nastavljamo sa raspravom po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je klub SDSS-a i poštovani zastupnik Mile Horvat. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pozdravljam ministricu graditeljstva i njezine suradnike. Subjektivna ocjena, dakle za pohvaliti je, rijetka prilika da ministar dođe sa, odnosno ministrica dođe sa svojim kompletnim timom odnosno najodgovornijim ljudima u svom ministarstvu. Ono što bih uvodno rekao za nas je u klubu SDSS-a ovo vrlo važan zakon. Mi smo ga čekali da se donese, da bude na stolu za raspravu jer su kroz ova zakonska rješenja koja nam se sad nude u ovih 170 članaka se dakle stvaraju po nama pretpostavke da se određene anomalije, određeni pravni vakumi i određene teške životne situacije u kojima se nalazila dosada određena kategorija a govorim o ljudima koji su bili u kategoriji povratnika, koji su bili u statusu ljudi kojima se kuća treba obnoviti, koji su bili u stambenom zbrinjavanju. Imali su problem sa rješavanjem tog svog statusa. Sa rješavanjem statusa svoje imovine drugim riječima. Zato se zahvaljujem ministrici što nam je prije nekog vremena pružila mogućnost da ove probleme njoj kažemo, da iznesemo pred ovu instituciju i vidimo da je dosta toga na jedan vrlo dobar način, za nas prihvatljiv način u ovom zakonskom tekstu i prihvaćeno, uobličeno kroz norme i mislimo da je ovo jedna dobra osnova da se ovi problemi kroz koje ću ja sada proći, a koji su definitivno se još uvijek dešavaju na terenu, da se riješe. Dakle ovim zakonom se po nama stvara dobra osnova pravna osnova da se obavi posao koji je za ljude vrlo interesantan, a to je legalizacija svoje imovine. Dobra osnova za to. Ja ću kroz ovaj zakon proći samo kroz nekoliko komparacija staro i novo rješenje koje se ovim zakonom nude iz prostog razloga što mnogi ljudi neće imati prilike ili neće imati volje čitati zakonska rješenja ali će nadam se kroz praćenje ove rasprave doći do nekih novih saznanja na koji način lakše riješiti ove svoje probleme oko legalizacije imovine. Dakle prijašnjim zakonom kada se radi o legalizaciji obiteljskih kuća imali smo situaciju da su korisnici programa obnove stambenog zbrinjavanja koji su prije svega bili povratnici na područje od posebne državne skrbi imale velikih problema prilikom legalizacije obiteljskih kuća. Iako su im kuće bile iz obnove iako su se kuće koje su im obnovljene dakle iz obnove smatrane načelno legalno izgrađene postupak dokazivanja legalnosti odnosno legalizacija tih kuća bio je za njih nejasan, kompliciran, zahtjevan i često vrlo skup. Trebalo je pribaviti i priložiti tom postupku legalizacije niz dokumenata za koje je trebalo vrijeme i novac itd., a imam osnovnu činjenicu kuća je porušena, država obnovila, država je subjekt obnove i stvar se mora i takav objekat se mora legalizirati. Dakle to nije prilično logična stvar bila. Posebno se kada smo razgovarali sa ministricom istakli problem koji se dešava u nekim prostorima, ja sam konkretno govorio o prostoru Baranje, legalizacija objekata odnosno kuća koje su izgrađene prije '68.godine u tehničkom smislu to se kod nas pojavio kao problem jer je trebalo dokazati vrijeme izgrađenosti tih objekata prije određenog datuma '68.godine. nije bilo načina da se to uradi jer je falila ona famozni snimak, avio-snimak koji se nalazio koji je radila vojska tada JNA i koji se nalazi negdje u arhivama u Beogradu. Jedna banalna stvar ali je ljudima pravila opterećenje. Vidimo da sada člankom 175.ovoga zakona ministarstvo je tu stvar pokušalo riješiti. Mislim da je to dobro rješenje gdje se da se konstatira da su sve građevine građene prije '68.a priori legalno ali se vrijeme utvrđivanja gradnje mora dokazati sa nekoliko dokumenta, između ostalog i sa ovim avio-snimkom. Dakle to je dobro rješenje, a postavljam ovdje jedno praktično pitanje, da bi ljudi znali da li je stvarno sada obezbjeđena ta kritična masa snimaka da li je de facto to došlo kod nas u RH jeli to distribuirano po nadležnim uredima kako bi se ljudi mogli sutra pozivati na te dokumente kako bi mogli legalizirati svoje privatne kuće u kojima žive pedesetak i više godina. Ako jeste onda je to dobro s tim što bi ovdje trebalo jasnije malo reći koji su to i drugi odgovarajući dokumenti koji su zamjenski dokumenti za ove karte. Isto tako smo govorili o članku 177.ja mislim da imamo odnosno 181.govorimo o situacijama kada se trebaju dokazati legalnost zgrade, a dokumenti za to su uništeni ili su nestali. Naravno govorim o ratnim situacijama kada su usred ratnih strahota mnogi izgubili svoje osnovne dokumenta, a čak su i neki uredi koji se time zvanično bave, koji trebaju to voditi izgubili te dokumente. Vidimo da je ovim člankom 181.to dobro riješeno gdje je pojednostavljeno odnosno rečeno na koji način se može dobiti dozvola građevinska dozvola nova ukoliko je ona uništena uz vrlo mali uz minimum dokumenta katastarskih izvod iz katastarskog operata i dokaz da je građevinska dozvola uništena ili je nedostupna, s tim se može dobiti zamjenski dokument kojim se može izvršiti legalizacija tog objekta. To je velika stvar za ljude koji se nalaze još uvijek u područjima od posebne državne skrbi gdje praktično nema još formiranog niti katastarskog operata a definitivno su ljudi izgubili sve svoje dokumente. O stambenom zbrinjavanju u članku 177.mi smo govorili da ima nekoliko krupnih problema, dakle posebno su u nepovoljnom položaju bili povratnici korisnici stambenog zbrinjavanja kojima je dodijeljen građevinski materijal za obnovu kuće po Zakonu o PPDS-u i od njih se tražilo da podnesu zahtjev za legalizaciju sve tražene dokumente koji su iziskivali velike troškove. Dakle dobili su građevinski materijal od države, obnavljaju kuće u PPDS-u a imaju nelegalni objakat koji moraju legalizirati. To je bilo evo do današnjeg dana je situacija takva. Dok imate drugu situaciju korisnici stambenog zbrinjavanja koji su po modelu iz programa obnove to dobili kuće oni nisu morali to raditi jer su se ti objekti smatrali legalnim. Logika je stvari rekla da bi svi oni objekti koje je gradila država kao jedan od subjekata bi se trebali smatrati legalnim. Valjda država ne investira u nelegalne objekte. Dakle ovim člankom 177.to pitanje je uređeno, te dvije kategorije gradnje su izjednačene. Pretpostavka je dakle da i oni koji su dobili stambeno zbrinjavanje po modelu PPDS-a i ono po modelu obnove imaju sada legalne objekte. Evo, naravno ovdje treba prikupiti dokaze da su bili u programu obnove od strane države i da ishoduju uporabnu dozvolu, dakle da uđu u jednu proceduru jer ishodovanje dozvole pretpostavlja niz radnji koje ti ljudi moraju raditi. I to je ono što je sada, to je ono što je postavljeno pitanje. Mi smo stvorili ovim Zakonom pretpostavku, formalno pravnu pretpostavku da se ti objekti legaliziraju ali smo i dalje ljude ostavili da na terenu se suočavaju sa troškovima odlaska jednaput pa dvaput u katastar, u gruntovnicu, pa onda izlazak komisije, pa zapisnik, pa utvrđivanje činjeničnog stanja dugo će trajati dakle ja sam sada ovdje samo oprezan. Ja bih volio da me životne situacije demantiraju ali su to u svakom slučaju ljudi koji su stari, koji su slabo pokretni, koji nemaju novaca za sve te stvari. Mi jesmo stvorili ovim pretpostavke ali smo ostavili jedan, jednu administrativnu nedorečenost i prostor da administracija onda tu cijelu stvar vodi u jednom drugom pravcu. To je nekakva naša načelna ne primjedba nego jedno upozorenje šta bi se tu moglo desiti. I danas vezano za to imamo na terenu sljedeću situaciju. Dakle, zahtjevi za legalizaciju kuća po Zakonu o PPDS-u iz programa stambenog zbrinjavanja i dalje se rješavaju do današnjeg dana po važećem zakonu i to na teret ovih ljudi o kojima sam sada govorio dakle na teret povratnika koji ionako žive na rubu socijalne egzistencije. Ističemo zadnji primjer iz općine Plaški, gdje se utvrđuje naknada za nezakonito izgrađenu zgradu, govorim o PPDS-u u iznosu od 4 hiljade 918 kuna na teret korisnika stambenog zbrinjavanja kojemu je dodijeljen, a njemu je dodijeljen građevinski materijal za obnovu i sanaciju kuće, po Zakonu o PPDS-u. Država mu obnavlja kuću svojim materijalom, tretira ga i danas kao nezakonito objekat i on dobiva kaznu od 5 hiljada kuna za nelegalno izgrađen objekat. To je nešto na što želimo ukazati što je izvan ovih zakonskih normi. Dakle, vi jeste stvorili određenu formalno pravnu pretpostavku da se ova stvar uredi, ja govorim o postupanju administracije u ovim konkretnim stvarima. Isto tako bi mi mogli postaviti pitanje zašto se sa tim predmetima i postupcima legalizacije a znalo se da će doći do ovog novog zakonskog rješenja nije zastalo i zašto se dakle nije sačekalo ovo bolje rješenje. Isto tako se može postaviti pitanje u ovom Interregnumu između donošenja starog i novog zakona šta s ljudima koji su po starim propisima izvršili ovakvu legalizaciju i izložili se jednim velikim troškovima. Dakle, možda je nerealno očekivati ali predlažemo da ministarstvo nađe model kako bi ljudi koji su u Interregnumu izvršili legalizaciju a imali su pri tome određene novčane izdatke na neki način se to pokuša njima olakšati odnosno kompenzirati. I još nekoliko stvari, nekoliko razmišljanja o ovom novom koji je u zakonu predložen a to je, vjerojatno je potreba da se usuglasi sa stečevinom Europske unije u članku 21. energetsko svojstvo zgrade, sasvim jasno da će to biti nova stvar za nas, da će to biti novo financijsko opterećenje kako za korisnike pojedince tako i za lokalnu samoupravu. Jer ako je obaveza da svi objekti javne namjene imaju energetski certifikat dakle vrtići, škole, domovi zdravlja itd., postavlja se pitanje koliko će to utjecati na proračun, na izvanredne troškove odnosno izdatke proračuna lokalne samouprave jer je i o sve skupa vezano sa određenim rokom. Dakle ovi izgrađeni objekti nemaju obavezu da energetski certifikat dostave odmah, odnosno da ga izrade, ali u svakom slučaju do tada nemaju mogućnost da stavljaju tu nekretninu u pravni promet što je isto tako jedna stvar za razmišljanje, ustvari da li bi ti čak to možda seže u jednu određenu raspravu ustavnoj kategoriji koliko mi možemo ograničavati promet privatnog vlasništva sa time što mu uvjetujemo da taj objekat ima ili nema energetski certifikat koji je prije svega kažem nova stvar u našoj praksi na koju ćemo se trebati dosta dugo prilagođavati. Rokovi za uređenje fasada članak 115. su vrlo interesantni, dakle, u svakom slučaju za objekte koji su u sferi biznisa stanogradnje treba u svakom slučaju podržavamo da ti objekti moraju biti konačno završeni, malo smo skeptični kada se redi o obavezi da u roku tri godine privatne kuće moraju urediti fasadu, znamo u kakvom se stanju ekonomskom nalaze jedan dio stanovništva, posebno posebna državna skrb PPDS. Ne očekujemo valjda da ljudi koji su, koji žive u Lici a nemaju posla kraj s krajem dobili su obnovu kuće, ne očekujemo da ih sada kaznimo ukoliko u tri godine oni ne završe tu vanjsku fasadu a nisu još egzistencijalno uredili svoj život unutar te kuće. Prema tome, u toj kategoriji bi trebalo možda biti malo fleksibilniji, dakle, to je ona peta kategorija ukoliko sam ja to dobro shvatio zgrada, možda griješim, ne znam ispravite me. I na kraju vezano za ovo, jedno je pitanje imali smo iskustvo sa legalizacijom kada su određeni privatni biroi to doživjeli kao određeni monopolski položaj, to je renta posao bio, čak država nije mogla utjecati niti na iznos sredstava, tarifu za legalizaciju hoće li ovo biti nekakav monopolski posao, izdavanje certifikata i jedno je i pitanje isto tako da li će država moći kontrolirati cijenu tih poslova ukoliko se sada tu pojavi [[Upadica: Hvala.]] Komorska politika i tako dalje i to sve skupa onda nam stvara, stvara jedan odnos gdje će ti ljudi koji se bave takvim poslom sami određivati to na teret korisnika. Hvala vam. U svakom slučaju podržavamo donošenje ovoga zakona.
I vama. Hvala lijepa. Klub Hrvatskih laburista u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana ministrice sa suradnicima. Prvenstveno na samom početku, lijepo vas je vidjeti ovoliko. Mislim da jučer ste bili još kompletniji, jedan dio ekipe vam fali ali sasvim sigurno da je za pohvalu jer je to i primjer kako se treba odnositi prema Hrvatskom saboru. Meni je žao što nije rasprava objedinjena i mislim da je ministrica i da oni koji su predložili da bude objedinjena rasprava da su bili u pravu, međutim što je tu je. Jer bilo kojem zakonu od ova tri zakona govorite obuhvaćate i onaj prvi i drugi i treći, oni su isprepleteni. Uostalom i prije smo imali jedan umjesto tri zakona tako da je šteta što nije objedinjena rasprava i što nije sve počelo ne jučer popodne nego danas ujutro u objedinjenoj raspravi, ali to je nekad ono inat oporbe koji nije potrebno. Za pohvalu je to što je ovo prvo čitanje, znate da se rijetko ovdje susrećemo s dva čitanja pa kažemo, odahnemo, ako i postoje neke pogreške i ako postoje neke nelogičnosti, ako postoji nešto što je neprovedivo može se do drugog čitanja ispraviti ako postoji dobra volja. Ali ono što smo čuli ohrabrujuće iz izlaganja ministrice Mrak Taritaš, da nema ništa protiv pametnih prijedloga, naročito onih stručnjaka. Ja ću se odmah nadovezati na rasprave koje smo prije čuli jednom usporedbom. Zamislite što bi rekli javni bilježnici kada bi Vlada donijela odluku da se neka do sada itekako rabljena njihova usluga ukine. Digli bi graju do neba. A znate da, ne znam, vjerojatno ćemo, još malo pa ćemo trebati potvrde kod javnog bilježnika da se smijemo vratiti kući. Tako i ovdje. Prije je gospodin Bačić rekao da struka, arhitekti traže da se vrati ono što je bilo u prethodnom zakonu, idejni projekt. Ja sam jako zadovoljan što ga nema, naročito nema ga i znamo zašto ga nema za male objekte i to je jedna od odličnih novina u ovome zakonu. Zakoni trebaju, zato i jesmo mi ovdje, omogućiti građanima da što lakše dolaze do svojih prava i da što lakše žive. Ovo je jedna mala stvar, jedna mala sitnica i čitao sam ja što su arhitekti, sve njihove primjedbe, napisali su amandmane na zakon i ne slažem se s njima. Nisam stručnjak ali vidim, ne znam zbog čega … kuća od 100 kvadrata, 100m2 ili 50m2 trebala idejni projekt. Slažem se u potpunosti i sa nadziranjem gradnje, međutim jednu da krenem od nelogičnosti, u možda meni kao laiku izgleda nelogično, a to je situacija da vi ako ste i ovlašteni, ako imate poduzeće ne možete nadzirati svoj objekt, ne možete sebi napraviti projekt nego trebate tražiti uslugu drugog ovlaštenog. To vam je isto kao da postolar sebi ne može napraviti cipele u kojima će hodat po ulici. I što se onda događa, ja ću napraviti svom kolegi projekt, on će napravit meni, a kako ćemo napravit, sve ćemo, samo ćemo potpisat jedan drugom. Ako smo rekli da više ne treba provjeravati projekt, da referenti neće provjeravati, da odgovara svaki projektant za taj projekt, a ministarstvo će raditi kontrole onda moramo imati toliko povjerenja jer znamo kako se usluge rade ja tebi, ti meni. Znači set građevinskih zakona, jedan je raspravljen jučer, onaj o prostornom uređenju, omogućit će prestanak agonije onih koji žele graditi. I odmah da povežem isto tako sa jednom usporedbom ili izrekom, nisam dovoljno bogat da kupujem jeftino. Ovo što se inzistira da se u roku pet godina napravi fasada na kućama je upravo, nije neumjesna nego umjesna primjedba što sam maloprije rekao ili usporedba. Zbog čega? Zato što izradom fasade na vlastitoj kući biti će i održavanje kuće znatno jeftinije. I ne bih se složio s time da oni koji idu gradit kuću jedino im nedostaje za fasadu. Kad se ide gradit kuća onda ako je planirana fasada onda se računa i trošak fasade. Pa mislim da ne treba kupiti super modernu kuhinju nego napravit fasadu. Prema tome, s velikom većinom odredbi koje su u zakonu se u potpunosti slažem i mislim da ste ministrice sa svojom ekipom na pravome putu. Teško je povjerovati, sve ono što je ministrica govorila u ovoj kampanji i sve što će se danas izreći ovdje, kad se usporedi s praksom dosadašnjom, namjere su fantastične, odlične, to smo čekali i ono mislim da bi Mladen Delić rekao ma ljudi moji je li to moguće. Ministrica kaže da je moguće. Ohrabruje njezina rečenica da neće stati na ovom zakonu, znači zakoni, često mi donesemo u saboru dobre zakone, ali nakon toga oni postanu mrtvo slovo na papiru jer se ne kontrolira njihova provedba, a upravo jest bit toga kako će se provoditi zakona i kako će se oni oživotvoriti i kako će utjecati na svakidašnjicu građana. Znači, ako dođete na šalter sa potpunim papirima koji se mogu skupiti u mjesec dana možete dobiti građevinsku dozvolu za jednostavne projekte za jedan dan. I eto vam dozvole, eto vam pečata, štambilja, muhura kako god želite i to je ono za ne povjerovati. Ono što sam govorio o projektu, nadziranju to je isto energetski certifikat. U zakonu, normalno da u zakonu to ne treba pisati, ali ministrica nije obrazložila i nije u preambuli zakona obrazloženo koliko tih ljudi ima u Hrvatskoj koji su ovlašteni za izdavanje certifikata, koliko mi imamo osposobljenih jer su tamo, jako su strogi uvjeti tko to može raditi. Imamo li mi uopće te ljude koji to mogu raditi? I druga stvar je pitam ja kao čovjek koji živi u zgradi staroj 90 godina u gradu Zagrebu u kojoj su nužni veliki zahvati, mi smo suvlasnici zgrade, zgrada nije etažirana iako je morala biti etažirana odavno pa je produljen rok čini mi se do kraja 2016. ili sedamnaeste godine. Mnogi suvlasnici te zgrade nemaju novca, ne možemo dići kredit a ne mogu kao što kaže ministar Linić nek' proda, prodati svoj stan jer je on bezvrijedan, jer imate u Zagrebu 15000 stanova i nitko nema novca naročito ne kupiti u staroj zgradi koja je skupa za održavanje. I sada kad ja želim, ako želim prodati taj stan ne mogu ga prodati jer nema zgrada certifikat energetski. To je jedan veliki problem koji ćete susretati u gradu Zagrebu itekako i u svim velikim gradovima i u manjim gradovima koji naročito će imati ljudi probleme koji žive u takvim zgradama. Morate nam ponuditi rješenje. Što ako želim prodati stan u zgradi koja nije etažirana, koja nema energetski certifikat. Što napraviti? Čekati kada? 20 godina, 30 godina. To je ono što mi donesemo propise, a tih propisa, oni su neprovedivi. Ovdje nema rješenja za to. Ja se nadam da će nam ministrica objasniti. Uz skraćivanje roka za dobivanje građevinske dozvole što i jest za naše prilike prava mala revolucija, jedna od najznačajnijih novina jest neuvjetovanje građevinske dozvole plaćanjem komunalnog i vodnog doprinosa. I to je isto za pozdraviti. Prema Prijedlogu zakona o građenju investitor mora najkasnije 8 dana prije početka gradnje podmiriti sve obveze prema državi. Da, revolucionarno za nas danas je ovdje na ovim hrvatskim prostorima jest i elektronsko objedinjavanje svih prostornih planova o čemu je ministrica jučer govorila, te evidencije o zatraženim i dobivenim građevinskim dozvolama. Informatizacija baze podataka bit će izvanredan alat kako inspektorima tako i građanima čije je pravo znati. To opet zadire u jedan drugi zakon koji smo već raspravili. Biti informiran o prostornim planovima, planovima građenja, vrstama novih građevina pravo je svakoga građanina i tu smo doživjeli jedan revolucionarni pomak. I sada pri samome kraju a nadam se da ću imati prilike još u replikama još upitati ili pojasniti neke stvari. Što je realna prijetnja provedbi ovoga zakona. Upravo ono što smo malo prije, što sam malo prije govorio što je govorila ministrica, ponovo birokracija, ponovo birokratska sporost jer ministrica ne misli 24 sata na dan kako će osujetiti nakane birokracije, a birokracija misli 24 sata na dan kako će sama sebi biti svrha i kako će zakomplicirati ono što treba biti jednostavno. Uvijek postoji taj neki ali, iako je zajamčeno zakonom, postupcima da se građevinska dozvola dobija vrlo brzo treba učiniti sve ne samo edukacijom, nego upravo i onim kaznama koje su ovdje predviđene, ako referenti ne rade svoj posao dobro i ako u tom lancu svi oni koji su zaduženi da rade brzo i dobro ne obave svoj posao. I jedno od bitnih pitanja je onaj sam rad na terenu, a to su građevinski inspektori koji će dobiti pomoć komunalnih redara. Čuli smo od ministrice da tih komunalnih redara kojih ima 700 i nešto ima i frizera, ima i konobara koji nisu vjerojatno mogli dobiti u svojoj profesiji posao pa su bili prisiljeni tražiti drugi posao. Ali tu se vidi kako smo mi kao zajednica, kao država benevolentni da primamo na stručne poslove ili ono što bi trebalo biti struka primamo ljude koji nemaju kvalifikacije. Sad ministrica kaže trebat ćemo sasvim sigurno za komunalne redare primiti nove ljude. Što će biti sa ovim ljudima? Da li će se ti ljudi dokvalificirati, da li će biti objavljeni neki tečajevi, da li će dobiti oni otkaze, na koji način će se zbrinuti jer opet nije rješenje da se ti ljudi pošalju na ulicu. Vrlo je bitno da ti ljudi stvarno imaju moć da mogu istoga dana zatvoriti gradilište, da mogu u 8 dana izdati rješenje za rušenje i da se onda nakon što se izda rješenje za rušenje da se to devetoga dana počne rušiti. Ako to nećemo učiniti bespravna gradnja će i dalje cvjetati. Ovo će biti mrtvo slovo na papiru, neće se ništa dogoditi. A kada ćemo to vidjeti? Vidjet ćemo to onoga dana kada stupi zakon na snagu i kad bude prva građevina koja je na taj način obustavljena gradnja bude srušena. A rušit će se prema onim odredbama koje stoje u ovome zakonu. Evo, toliko za početak.
Hvala i vama. Imamo replike. Prva replika i poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Vukšić s velikim dijelom vašeg izlaganja bih se složio i podržao ono što ste rekli. Međutim, u dijelu u kojemu vi izražavate svoje neslaganje sa stavom arhitekata ja se ne slažem. Naime, ono što sam već nekoliko puta rekao idejni projekt više puta nije trošak nego je trošak. To će se pokazati u praksi prilikom realizacije ovog zakona. Ima jedna poslovica koja govori da ono što pametan zna na početku budala zna na kraju. A ajmo biti svi pametni pa sve ono što moramo znati na početku utvrdimo na početku, a nemojmo živjeti u zabludi, u iluziji da smo došli na kraj, da smo troškove riješili a onda utvrdimo e sad se moraš vratiti na početak pa ćeš platiti puno više nego što bi bio platio da se odmah radio idejni projekat. Takva zabluda osim u idejnom projektu je i u komunalnom doprinosu. Mi ćemo možda preskakanjem, odnosno donošenjem, utvrđivanjem obveze plaćanja komunalnog projekta nakon ishođenja građevinske dozvole stvoriti privid da smo izdali brže, a čak će investitor, mislim da je u odnosu na dosadašnje stanje prošao puno jeftinije. Ali neće moći početi graditi odmah po izvršnosti građevinske dozvole dok on plati. Samo ćemo gradovima i općinama ovim zakonom tako zakomplicirati situaciju da ostvare svoje osnovne prihode da to niti ne znamo. To vam je ista usporedba, ajmo sada fiktivno reći ići ćemo brzo, to će doći jeftinije, brzo ćemo dati dozvolu ali ćemo onda tek kad nam referent treba izdati dozvolu vidjeti da se sad moramo vratiti na početak kao što ćemo vidjeti da smo trebali platiti komunalni doprinos prije nego što počnemo graditi. Otprilike vam je to u istoj razini.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Bačiću slažemo se da se ne slažemo u tom dijelu. Rekli ste zakomplicirat ćemo proces gradnje. Ja ne vidim čime ćemo zakomplicirati. Ja mislim da kao što jedna isto jedna usporedba mi smo zakomplicirali recimo referendum time što skupljamo 700 tisuća potpisa, a nakon toga dajemo Ustavnom sudu pitanje je li ono ustavno. I onda Ustavni sud utvrdi ne to nije ustavno i 700 tisuća potpisa, mislim da je ovo logičnije. Nisam stručnjak za to područje. Ja ovdje kao i većina kolega odašilje političke poruke. Ova poruka danas je da je ovo prihvatljivo za građane RH, komunalnu naknadu treba, komunalni doprinos treba platiti. Ali što smo mi vikali na administraciju, što smo vikali, zašto smo bili nezadovoljni zakonima? Zato što se govorilo građevinsku dozvolu treba čekati godinu dana, mjesecima je čekati. Sada će se sve napraviti da se građevinska dozvola izda što prije. I sad smo nezadovoljni jer kažemo pametan zna na početku što će budala saznati na kraju. Nije točno. Ovo, idejni projekt je bila čista formalnost. Jeste li ikad gradili kuću, jeste gradili nešto gdje vam je trebao neki papir da odmah uzmete i kažete to je besmisleno to ću baciti, to sam platio. Ovo je bilo samo, pitajte molim vas, doći ćemo u naselje gdje je 100 kuća građenih i pitajte ljude koji su gradili kuće što su im bili idejni projekti. Copy-paste je bilo to. Samo su štancali, samo je netko uzimao novac. I sada kad se uzima novac nekome iz džepa sad normalno da arhitekti nisu zadovoljni. Mislim da trebamo štititi građane, a ne pojedince.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Marijan Škvarić.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo zaista uvaženi kolega se slažem u cijelosti s vašom raspravom. Prije svega naglaskom da ono što je ministrica rekla da ovaj zakon prije svega mora definirati otvorenost, transparentnost i odgovornost. I naročito što mora štititi prije svega naše građane da u okviru ovog dijela moraju ostvariti evo svoju mogućnost građenja. A ne samo to, nego trebamo se itekako boriti i za investicije i investitore. A tu ste spomenuli tri troška o kojima se itekako gleda. To je prije svega energetski trošak certificiranja, trošak izrade fasada i komunalnog doprinosa. Ja bih samo rekao da u tom dijelu itekako ovaj zakon o tome vodi računa. I pitali ste za certificiranje. On u konačnici košta negdje oko 1000 kuna za stan, 5 do 10 tisuća kuna za zgradu ovisno o veličini i u biti vrijedi 10 godina. Ima dosta kvalitetnih certifikatora koji to mogu ovog trenutka to kvalitetno napraviti. Oko troška fasade također kao certificiranje to u biti je i pozitivna tekovina EU. Mi to ipak moramo raditi, ne samo zato što sad u tom trenutku po tim tekovinama imamo i tu energetsku učinkovitost, zaštita okoliša, a i konačno nakon te fasade kada se napravi onda vam je i manji trošak i održavanja. Nešto bih htio posebno tu istaknuti, a to je da za te sve certificirane i za fasade se mogu dobiti sredstva iz Fonda EU, odnosno sredstva iz resornog ministarstva i agencija. Treba ih koristiti i to je ona pomoć koja se tu može reći da je bitno smanjenje troškova. S druge strane oko komunalnog doprinosa, komunalni doprinos ingerencija je jedinice lokalne samouprave. I ako gradonačelnici i načelnici žele pomoći svojim građanima investitorima onda će oni to staviti plaćanje komunalnog doprinosa na rate. A ako ne stavit će da se to mora platiti odjedanput, ali će se morati platiti i takav akt o rješenju ili na rate ili jednokratno je uvjet da kasnije možete ići prema dobivanju građevinske dozvole. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Evo mi smo se konačno u nečemu i složili. Rekli ste certifikatori će, postoje kvalificirani ja vam vjerujem. Ne znam, zato sam pitao ministricu koliko ih ima. Ja ću ponoviti pitanje, kako će certifikatori izdati meni certifikat ako želim prodati stan? Vi ste rekli da postoje da se mogu sredstvima ne samo građena, obnoviti zgrade. Probajte dobiti ta sredstva. Druga stvar, vi trebate 30 zavisi od stupnja zaštićenosti zgrade od položaja zgrade u gradu Zagrebu trebate svoja sredstva uložiti, znači suvlasnici zgrade trebaju uložiti svoja sredstva. Mislim da je bio omjer zgrade u kojoj ja živim 30 mi 70% grad Zagreb, ne znam otprilike, bilo je davno kada smo to pitali. 30% za obnovu zgrade koja je u Vatikanu, Zagrepčani znaju što je Vatikan. U Vatikanu pa to su vam stotine tisuća u kojem da žmiknete sve na stanare možda će ispasti koja tisuća, to je nemoguća misija. A s druge strane kaže gospodin Linić ponovit ću, pa prodajte ako ne možete živjeti. Pa kome? Ne mogu prodati jer nemam certifikat. Jedan zatvoreni krug. Morate ponuditi rješenje za to. znači nemate novaca, šta će? Oduzet stanove, istjerat stanare van? Mislim ne može se držati stanje u kojem nema rješenja. Ovo što vam ja sada pričam u ovom trenutku nema rješenje. drugo nije etažirano. A kada bi se zgrada etažirala onda se mogu dijelovi zgrade i prodati koji su zajednički. Mislim ima puno problema koji su u ovom trenutku nerješivi, pa se nadam da ću od ministrice dobiti odgovor.
Nastavljamo sa raspravom po klubovima zastupnika. Na redu je klub HNS-a i poštovani zastupnik Petar Baranović, prvi dio i drugi poštovani zastupnik Ivica Mandić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana gospođo ministrice sa suradnicima, štovane kolegice i kolege. Odmah za početak potpuno jasno klub HNS-a će podržati ovaj zakon i to iz razloga koji smo podržavali i podržat ćemo i zakon koji je sinoć bio u raspravi doduše pred puno manjim brojem zastupnika, iako je jednako a možda čak i atraktivniji i važniji. Podržat ćemo ga zato što ovaj zakon ide u par osnovnih ciljeva, jedno je da će taj proces učiniti transparentnijim, drugo da ga učini jeftinijim i bržim, provedivijim i treće da jasno definira ovlasti ali isto tako i odgovornosti koje do sada nisu bile jasno definirane, a odgovornosti pojedinih sudionika u ukupnom procesu planiranja i građenja nije naravno bilo niti govora. Neki od novina koje ovaj zakon donosi su primjerice primjena informatike koja omogućava građanima da putem računala i pristupa internetu kontroliraju ukupni proces njihovog predmeta, da dobivaju potrebne informacije nije više potrebno sjesti u automobil i ići od ureda do ureda, gubiti sate, gubiti radne dane, stvari potaju puno dostupnije, puno jednostavnije, a samim tim i puno jeftinije. Ubrzavanje procesa gradnje eliminacija o pojedinim slučajevima i lokacijske dozvole naravno potpuno logično nas navodi na zaključak da je gradnja građanima ili investitorima jedni i drugi su de facto i de iure investitori i građani poduzetnici čitavu stvar čini jeftinijom. Došlo je po nama u klubu HNS-a do nešto boljeg i praktičnijeg klasificiranja objekata odnosno kategoriziranje objekata. Dosadašnji pristup kategorizaciji objekata temelji se uglavnom u razlici u broju kvadrata, a nije se referirao u razlici namjene objekata pa smo dolazili do paradoksalne situacije recimo da nižu kategoriju ima objekat koji bi s obzirom na svoju namjenu trebao imati puno složenije uvjete i biti više kategoriziran u odnosu recimo na obično skladište samo zato što ima manje kvadrata u odnosu na to skladište. Isto tako ono što pozdravljam u ovom zakonu to je jasna podjela ovlasti i odgovornosti. Ovaj zakon predviđa odgovornost projektanta za predani projekt. Predanim projektom svojim pečatom i potpisom projektant jamči ispravnost projekta, a revidend nema više potrebu niti mu je dužnost da ulazi u detalja analizira rad projektanta što naravno upućuje da se čitav proces ubrzava i da jedan revidend može obraditi puno veći broj predmeta i ne stvarati one zalihe koje se u pojedinim slučajevima, primjerice evo navest ću grad Šibenik kada smo došli na dužnost dočekalo nas je 2.600 prenesenih predmeta koji nisu bili riješeni jer je naravno postupak rješavanja jednog predmeta trajao puno više od onoga što je logično i što je svrsishodno. Bilo je govora i komentara o tome da li propisati izradu fasada i kompletno dovršenje objekta prije nego što se dobiju potrebne dozvole. Naravno da za nove objekte treba propisati takvu praksu jel sa praksom koju smo imali do sada treba jednom prestati ne samo iz estetskih razlog koji nisu nebitni, posebice recimo u turističkim regijama pa onda prolazite cestom i tursta vam se vozi i gleda nizove kuća kojima iz terase viru još uvijek ono što mi Dalmatinci kažemo tondini ili betonsko željezo i jel rodit će se mali pa tribat će još jedan kat dignit. Tomu moramo stati na kraj. Dio smo zapadne civilizacije i određene čak i estetske kriterije moramo ugraditi pa i u zakonske propise dame i gospodo. Ali ono što je puno važnije, a to je recimo gradnja fasade koja nije samo estetski detalj nego je detalj koji ide u pravcu dovršenosti zgrade, nižih troškova eksploatacije zgrade odnosno nižih troškova i grijanja, koji ide k tome da izgrade objekat u koji su se uložila ne mala sredstva očuva i učini trajnijim. Idemo k tome da se iz profiliramo u naciju odgovornih ljudi koji posao počinju i završavaju do kraja. Svaki nedovršeni posao bilo u kom kontekstu ne može biti prihvatljiv ukoliko želimo podignuti kriterije u ovom društvu. Bilo je govora o naplati komunalnog doprinosa, da li prije građevinske dozvole ili poslije građevinske dozvole. O toj naplati komunalnog doprinosa bi se dalo reći štošta i o odgovornosti kada su se donosile pojedine odluke o komunalnom doprinosu spram jedinica lokalne samouprave i spram potrebnih sredstava za financiranje u jedinicama lokalne samouprave. … [[Govornik se ne razumije.]] lokalnih izbora sve manje-više jedinice lokalne samouprave su u kontekstu legalizacije objekata postupile populistički pa su se donosile sulude odluke da se komunalni doprinos smanjiva na 20, 30, 40 kuna, samo šta još nismo plaćali onima koji su izigravali zakon da legaliziraju svoje objekte. Naravno kada smo donijeli takve odluke da smo donijeli ljude koji su po zakonu gradili objekte, plaćali komunalne doprinose zapravo u status budala. Da smo se narugali s njima. Dakle, o komunalnim doprinosima bi se dalo povesti jednu vrlo ozbiljnu raspravu u ovom Saboru i o tome kako i na koji način ubuduće postupati pa iz pozicije čelnih ljudi jedinica lokalne samouprave. Međutim, u ovom zakonu je propisano da se komunalni doprinos mora platiti najkasnije 8 dana prije početka radova na građevini. Prema tome onaj koji je krenuo ishodovanje građevinske dozvole, tko priprema projekt, tko kreće u gradnju, platiti će. Bitno je da je plati a još je bitnije da onaj koji propisuje visinu komunalnog doprinosa bude odgovoran prema svojim građanima a ne samo prema svojoj ambiciji da bude ponovno izabran. Jer biti će vrlo interesantno pratiti realizaciju prihoda na prihodovnim stavkama jedinica lokalne samouprave koje se tiču komunalnih doprinosa, sada kada su na snazi te nebulozne odluke o bagateliziranju komunalnog doprinosa da bi se izašlo u susret onima koji najčešće nisu platili komunalne doprinose zato što su ignorirali sustav jer su znali da tako mogu proći jeftinije. Za kraj. Udruga arhitekata ima vrlo jasan motiv. Vrlo jasan motiv da se buni jer ovaj Zakon donosi smanjenje njihovih prihoda i ovaj Zakon uvodi puno oštriju crtu odgovornosti i kondicije u njihovom poslovanju od onoga što su imali do sada. Arhitekti su ljudi naravno kao i svi ostali, neki rade svoj posao visoko profesionalno, neki ga ne rade profesionalno. I oni koji ga ne rade profesionalno moraju biti u sustavu u kojem će za svoju neprofesionalnost snositi konsekvence. Ostali dio rasprave prepuštam mom kolegi Ivici Mandiću. Hvala na pažnji.
Gospođo potpredsjednice, uvažena ministrice sa suradnicima, rekao bih u nastavku ove rasprave da je ovaj Zakon na tragu uređivanja i stanja u prostoru i uređivanja stanja u graditeljstvu. Ono što je najbitnije da u tom postupku uređenja ministarstvo i na čelu sa ministricom se našlo pred složenim problemima koji počinju sa legalizacijom jer da su prethodne Vlade i prethodna ministarstva pokušavala promjenom Zakona o legalizaciji bespravno izgrađenih objekata u pet navrata da se taj postupak pospješi, ubrza, nažalost do njega nije došlo. Sa dolaskom ministrice i ekipe mi smo došli da je u Republici Hrvatskoj predano 820 tisuća zahtjeva za legalizaciju prostora. Ovdje nabrajam korake koji su nužni u pospremanju prostora. Pod broj 2. nakon ovog podatka o broju objekata za legalizaciju ministarstvo je napravilo inventuru stanja u prostoru. Nakon stanja u prostoru Ministarstvo prostornog uređenja i graditeljstva radi informacijski sustav prostornog uređenja Republike Hrvatske. To su sve koraci koji su bitni u djelotvornosti i funkcionalnosti ovoga Zakona i primjena ovoga Zakona a nakon toga i izvršavanje Zakona u stvarnosti. Nakon … [[Govornik se ne razumije.]] dolazi na red državna strategija upravljanja prostorom. To su sve dokumenti koje donosi Sabor Republike Hrvatske, mjerodavno zakonodavno tijelo koje ima zadatak urediti državu u kojoj živimo. Nakon toga dolazi e-dozvola gdje ćemo i ovaj postupak ubrzanja, izdavanja i građevinskih dozvola svesti gotovo na minimum. A ono što je najbitnije u ovome svemu što sam nabrojao u ovim koracima do sada da je javnost promptno informiranja, da je javnost i o ovome Zakonu koji je pred nama, ova tri zakona, da je preko 10 okruglih stolova sa zainteresiranom javnošću, sa zainteresiranim jedinicama lokalne samouprave i sa zainteresiranim osobama koje vode posao oko organizacije i uređenja ovoga prostora. I ono što je najbitnije, informativnost i da je dostupno na stranicama Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja cijeli tok to pratiti. Smatramo da je to dobro. Ovo sve što sam napomenuo ove korake, oni donose sljedeće: jednostavnost u postupku, brže, jeftinije i odgovornost. Ovdje o ova tri prva ne bih govorio previše ali bih svakako rekao da sa ovim Zakonom se uvodi odgovornost, ja bih rekao sa tri uskličnika, odgovornost od projektanta, odgovornost od referenta koji daje suglasnost, odgovornost inspekcije. Ako želimo imati sustav koji je djelotvoran, koji je odgovoran onda moramo ove tri odgovornosti spojiti i da svatko odgovara za ono što je napravio. Do sada je bio slučaj da je jedinu odgovornost imala država ili jedinica lokalne samouprave. Svi oni drugi koji su u tom procesu, a ovdje smo rekli da ih ima osam koji naplaćuju dio svojih usluga, nisu bili odgovorni, ni nadzor ni projektant ni ovo iako ni onaj … koji je dao suglasnost, na kraju nitko nije bio odgovoran. Ovdje se točno zna tko je odgovoran, tako da kod izrade glavnog projekta odgovoran je ovlašteni arhitekt koji treba postupiti po određenim pravilima prostornog uređenja, detaljnog uređenja i on je dužan takav projekt i napravit i za njega odgovarat. Referent potvrđuje druge uvjete ali on je odgovoran zato što je dao. Prema tome, ako budemo ovaj zakon dosljedno provodili on će funkcionirati. Ja vjerujem na visoko postavljene zadatke Ministarstva na čelu s ministricom da će oni znati u potpunosti i kontrolirati i držati ovaj sustav pod kontrolom, da on bude u funkciji i zaštite prostora i zaštite građenja i drugih stvari. Ovdje kada govorimo o sklopu ovih zakona, ova tri zakona onda ću reći da se oni temelje prije svega na starom Zakonu o gradnji i prostornom uređenju, zatim Zakon o građevinskim proizvodima koji su do kraja usklađeni sa direktivama Europske unije i tu mislim da ćemo sigurno imati još dosta stvari da bi baš odgovornost i nadzora i projektanata tu u potpunosti poštivali preporuke Europske unije, i Zakona o arhitektonskim i inženjerskim poslovima. Mislim da su to zakoni koji daju do detalja način kako trebamo postupati. Ono što bih rekao uz ovu svu brzinu postupaka, da je sastavni dio svake građevine i njezin završetak uređenja, od fasade do okoliša jer na takav način za nove građevine u svakom slučaju vodimo brigu o čuvanju, zaštiti i unapređenju okoliša. I ono što je bilo često sporno, što su kolege koji se ne slažu s ovim prijedlogom spominjali po pitanju naplate komunalne naknade i vodoprivredne naknade, to je točno jasno i ide u prilog investitorima. HNS će podržati ovaj zakon.
Hvala lijepa. Na izlaganje kolege Baranovića imamo replike. Prvi kolega Ante Sanader.
Hvala lijepa. Na izlaganje kolege Baranovića imamo replike. Prvi kolega Ante Sanader.
Uvažena potpredsjednice, ministrice. Želio bih kratko replicirat gospodinu Baranoviću. Naime, sa onim rodit će se mali šta kažu u Dalmaciji kako ja dolazim iz Dalmacije, ne bih se baš složio s tim. Nažalost, mnogi moji sugrađani su radili tako rodit će se mali jer su spadali u kategoriju onih koji nikad nisu mogli dobit društveni stan i bili su u teškoj situaciji i morali su rješavati sami svoje stambeno pitanje i zato je bilo tog rodit će se mali. Mislim da to nije vrijedno izrugivanja. A posebno ovo kad kažete da mi moramo ići prema profiliranju nacije odgovornih za gradnju fasada, ja sam dao svoju primjedbu i na odboru vezano za te fasade i još ću o tome govorit, ali ne možemo govorit da su naši ljudi bili neodgovorni svi oni dosad koji nisu napravili fasadu iz svoje neodgovornosti ili zato što nisu željeli da im izgleda lijepo objekat pa zato nisu radili fasadu, a poslije toga su bili neodgovorni. To su radili iz svojeg jada, nužde, siromaštva i tragedije, da nisu dobili stan društveni, nisu spadali u tu povlaštenu kategoriju i nisu imali mogućnosti, a nažalost i danas živimo u teškom vremenu kad je standard takav kakav je i kad ne možemo očekivat sigurno da su mogućnosti ljudi takve da će moći odmah napraviti objekt i da će imat. Znamo kolika je cijena fasade, ja znam da je ona mala u usporedbi sa cijenom građevine, ali nikako ne mogu prihvatit ovo da kažete da je to bila nacija neodgovornih dosad, a da ćemo mi sad gradit naciju odgovornih.
Odgovor na repliku, Petar Baranović.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa kolega Sanader vaše je pravo da prihvatite ili ne prihvatite u svakom slučaju. Pa bilo bi interesantno uzeti metar pa izmjeriti kvadraturu tih objekata koje su sagradili u neimaštini pa ćemo doći do zaključka da je prosječna kvadratura takvih objekata od 200 kvadratnih metara, odnosno četvornih metara korisne površine pa na više. Toliko o tome da je to rađeno zbog toga i isključivo samo zbog toga što se nije imalo para. Onda bi bilo interesantno pogledat u dvorište pa vidjet koje je marke auto koji je u dvorištu, je li u pitanju skroman automobil ili je možda ispred kuće Mercedes. Vi i ja živimo u istom kraju i znamo istinu, a istina varira, od onoga što ste vi rekli da je stvarno bilo ljudi, stvarno je bilo ljudi i još ih ima i bit će ih nažalost, koji su potrebiti, koji nisu imali privilegije da im nekad kad su se dijelili stanovi se dodijeli društveni stan, ali isto tako ima i mangupa i bit će ih i bilo ih je koji su izigravali sustav i kriterije. U svom zalaganju da zakonskim normama prisilimo ovu naciju da evoluira u svakom pogledu, mislim da je to najnormalnija intencija predlagatelja zakona i da je za svaku pohvalu. Inače, samo za kraj, ni ja osobno ne spadam ni moja obitelj u one koji su dobivali društvene stanove nego smo navikli odgovorno i do kraja napraviti svojim rukama ono što…. Hvala lijepo.
Branko Hrg, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolega Baranović, vi ste rekli da je dobra odredba da će se komunalni doprinos plaćati osam dana prije početka radova. Ja, a imate iskustvo iz lokalne samouprave isto kao i ja, nisam baš siguran jer to će iziskivati još jedan dodatni napor u kontroli, znači morat će opet netko izlaziti kontrolirati da li je netko počeo graditi i da li je platio to prije. Dobro, ima onaj dio kod prijave gradilišta da se to mora napraviti. Koliko će se raditi legalno o tome ćemo kad dođe red na inspekciju. Ali ono najviše zbog čega sam se javio za repliku je u stvari vaša tvrdnja oko smanjenja komunalnih doprinosa vezano na legalizaciju objekata. Pa u pravu ste vi da se je tu na neki način kaznilo one koji su gradili prije i koji su plaćali komunalni doprinos, iako se moramo vratiti malo unazad ne godinu, dvije, tri, pet, nego i više pa se sjetite da je bilo razno raznih zakona gdje se nekad i nisu plaćali, pa jesu plaćali, pa je bilo svakakvih gradnji. I sada dolazimo u situaciju da želimo legalizirati objekte, ali dolazimo u situaciju legalizacije u vrijeme strašne teške krize. I ne da je bilo skoro slučajeva da se je plaćalo, nego ima slučajeva da se znači iz proračuna regionalne, lokalne samouprave maltene još i pomaže da se plati taj komunalni doprinos i ona kazna, jer jednostavno ljudi posebno u ruralnim prostorima nemaju teoretske šanse legalizirati objekte jer im oni praktički manje vrijede nego što moraju platiti i onu kaznu i komunalni doprinos. I tu je taj razlog, tako da tu treba malo možda sagledavati Hrvatsku u cjelini a ne samo djelomično.
Odgovor na repliku, Petar Baranović.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Uvaženi kolega Hrg, odgovor na ovo vaše prvo vezano je tko će kontrolirati da li je došlo do početka gradnje u ime lokalne samouprave koja potražuje novac 8 dana prije je u zakonu koji će bit na redu nakon ovog zakona. Dakle, valjda danas tijekom dana. To vam je spuštanje određenih ovlasti komunalnim redarima u jedinicama lokalne samouprave koji će vrlo jednostavno moći izvijestiti svoje nadređene o tome da li je na nekom gradilištu došlo do početka gradnje odnosno evidentirati sve početke gradnje u prostoru. Na ovaj način im dajemo konkretne ovlasti i još konkretniju funkciju u jedinicama lokalne samouprave jer ona je do sada bila realno gledajući invalidna, a i u nekim drugim segmentima ostala je invalidna. Ali to će morati rješavati neki drugi zakoni. Što se tiče legalizacije objekata, da točno je da je do legalizacije došlo u doba teške gospodarske krize, međutim kazat ću svoje osobno mišljenje o tom problemu. To se trebalo riješiti na drugi način. Trebalo se omogućiti građanima na dulji rok beskamatno plaćanje takve obaveze, razbiti tu obavezu ali ne spuštati kriterije i ne slati poruku da ljudi koji su radili legalno, koji su plaćali komunalne doprinose u stotinama kubika nekad ovisno o kategoriji i vrsti građevine poslali smo im poruku da su budale jer nisu svi koji su ignorirali zakone, ljudi koji su to radili zbog siromaštva. Jako puno je mangupa. Bilo bi interesantno pogledati kvalitetu, izgled pojedinih bespravno sagrađenih objekata, procijeniti njihovu realnu vrijednost. I danas se takvi objekti legaliziraju po 20, 30 kuna po metru kubnom, a imaju enormno visoku vrijednost u odnosu na ljude koji su plaćali recimo 100, čak i 150 u slučaju grada Šibenika prije 6 godina u prvoj kategoriji. Hvala lijepo.
Damir Jelić, replika.
Hvala gospođo potpredsjednice. Vezano uz vašu analizu pri legalizaciji, komunalnom doprinosu očito ste radili, vi ste korektno postupili jer na lokalnoj razini je bilo i desnice i ljevice kod takvih stvari, a svi su donosili slične zaključke. Međutim, ipak mi na terenu nismo baš radili bez ozbiljne analize. Tako kad vi kažete poruka za budale ili za obilazak zakona on je moguć, međutim u toj analizi budite precizniji očito nemate tih iskustva. Dat ću samo jedan primjer područja posebne državne skrbi gdje su naši, barem u Karlovačkoj regiji doseljeni Hrvati koji uistinu s tim nemaju nikakve veze. I kod njih logika smanjenja komunalnog doprinosa je morala ići potpuno drugačije uz neke druge probleme koje smo danas mogli i čuti ovdje, pa bih samo nadopunio vašu analizu sa ovim stvarima da nije baš poruka isključivo za budale sve nego da je bilo ljudi koji su upali silom prilika zbog zbivanja u ratu, u probleme koji su nesagledivi bili i tu je lokalna zajednica jednako tako morala pokazati senzibilitet na taj način. Tako da dijelim vašu analizu do jedne razine, ali ipak postoje specifičnosti na koje vam želim ukazati. Hvala.
Odgovor na repliku Petar Baranović.
Ja se uvaženi kolega u svakom slučaju slažem sa vama u konstataciji i zahvaljujem vam na nadopuni za postoje iznimke iz objektivnih okolnosti koje bi trebalo uvažiti. Dakle, to je apsolutno realno i tu ste vi potpuno u pravu. Međutim, načelni problem onih koji su to radili godinama unatrag, prije čak i prije ratnih zbivanja, čak i u slučajevima kad su gradili na društvenom zemljištu, odnosno nekad društvenom danas zemljište u vlasništvu Republike Hrvatske ili jedinica lokalne samouprave. Imamo i takvih slučajeva. Dakle, mangupa je bilo i mangupa će biti precizno određenim zakonima i naporima predlagatelja da dorađuju te zakone kroz novele mi moramo uspostaviti sustav normalnih kriterija u ovom društvu. Hvala lijepa.
Nastavljamo raspravu. U ime kluba nezavisnih zastupnika kolega Ivan Grubišić. Izvolite kolega.
Sve vas pozdravljam, posebno potpredsjednicu Sabora, ministricu graditeljstva i kolege zastupnike i zastupnice u Saboru. Kroz svoj svećenički i pastoralni rad toliko sam bio involviran u proces građenja crkvenih objekata da mi je jednom jedan inženjer rekao da sam promašio profesiju. Ja sam rekao da nisam, ali da su takva vremena i da se s tim moram baviti i voditi radove, ishoditi dozvole i tako. Za gradnju Župne kuće u Kaštel Sućurcu u jednoj godini sam bio 95 puta na Zavodu za urbanizam i … za građevinarstvo i građevinskog dozvole. Bilo je teško dobiti dozvolu, a svi prethodni preduvjeti kao teren, zgodna lokacija, sve je bilo u redu ali su bili politički razlozi da se nije moglo dobiti tu dozvolu. Sada idemo u suprotnom smjeru, dajemo dozvole i pravimo objekte ondje gdje strše, gdje se ne uklapaju i gdje su zapravo na sramotu, a ne u skladu graditeljske tradicije u Dalmaciji i u samom gradu Splitu. Dakle, i kod jednog i kod drugog ideološkog pristupa rade se pogreške. Kad se radi o graditeljstvu jedna načelna opaska, bez obzira na uvjete poboljšanja rada ishođenja dozvola naš je narod govorio ako čovjeku želiš jedan nesretniji život daj mu da kuću gradi. To je bez obzira na administrativne postupke težak i zahtjevan posao. Drugo što je izražena već opreznost i kod ovog zakona. Koliko god postoji dobra volja da se stvari pomaknu i urede drukčije i bolje u korist građana i investitora moram reći da će zapreka sasvim sigurno biti u administrativnom aparatu koji po svojoj logici rada oteže i nameće svoje standarde kako bi se što manje radilo, a imalo sigurni posao. Što se tiče nezavisnih zastupnika u Hrvatskom saboru mi ćemo ovaj prijedlog zakona koji ide u prvom čitanju svakako podržati i drago nam je da ide u dva čitanja, da se ne donosi po hitnom postupku, u nadi da će odgovorni bilo za rad u odborima ili u ovoj generalnoj raspravi u sabornici poslušati i pokušati ugraditi u konačni tekst zakona primjedbe koje su izražene i ovdje donesene. Naša administracija, nažalost, je glomazna i imam jedno iskustvo čovjeka koji je prije 2. svjetskog rata radio u tvornici sv. Juraj, cementnoj tvornici u Kaštel Sućurcu. Rekao je da je njih 5 radilo u upravnom dijelu, vodilo računovodstvo i sve druge akte a da je zaposlenih u tvornici bilo oko 300. Danas imamo situaciju da je broj zaposlenih u administraciji i broj zaposlenih u samoj tvornici izjednačen. To isto nas prati i u državnim institucijama. Recimo bivši župan zna da je u županiji oko 430 zaposlenih, u gradu Splitu je 450 zaposlenih i mi umnažamo administraciju ali ona radi toga ne postaje učinkovitija, pravednija i brža nego sporija i neučinkovita. Zato u načelne stvari prigodom ove rasprave napominjem da bi trebale državne institucije raditi na tome da dođe do racionalizacije uprave na svim sektorima i da se olakša život građanima i da se lakše dolazi do dozvola koje život znače. Toliko i hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Branko Vukšić, izvolite.
Uvaženi kolega Grubišiću vi ste govorili o moralnom i etičkom pitanju, zapravo govorili ste o ideologiji gradnje ili zabrani gradnje. Ja bih rekao koju na ovu vašu o mentalitetu gradnje. Maloprije se govorilo, počelo se tu mistificirati fasade, treba li nametnuti dovršetak fasade ili ne nametnuti. Samo probajte približiti dvije slike. Postoje velike, ogromne vile koje se recimo kad se vozite na more možete u ovim velikim prigradskim naseljima vidjeti velike vile, neožbukane ogromne sa mnogo soba i Mercedes u dvorištu. A imate recimo u Međimurju male kuće ožbukane sa dvorištem gdje je cvijeće i mala Opel Corsa. Stvar je mentaliteta, nije stvar u tome. Najmanji problem su fasade u ovom zakonu i mislim da je jedno od najboljih odluka upravo da se to napravi. Kad se gradi kuća onda se treba sa onim vašim šiljcima i rodit će se dite se uopće ne slažem itd. jer mislim da je to pitanje mentaliteta i pitanje ideologije. Tu se s vama slažem.
Odgovor? Kolega Branko Hrg, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjednice. Pa evo poštovani kolega vi ste rekli da ste radili na objektima sakralne definicije možemo tako reći i znam da je tamo jako teško dobivati dozvole jer se uvijek pojavljuje i konzervator i zaštićeni su objekti i sve je to teško. Što mislite kako je tek teško dobiti dozvolu recimo za par kilometara nogostupa ili za 10, 20km vodovoda ili odvodnje kada morate rješavati desetke i desetke i stotine čestica u imovinskopravnom dijelu, što mislite kako je to tek teško? I ako se takve stvari ne izdefiniraju na poseban način opet će biti teško. I sada povezujem ono što je bilo i rasprava već prije da i ovi projekti koji nam dolaze u infrastrukturi u principu su vrlo važni i zavisni od ovog zakona koji ćemo donijeti jer ako ćemo ovim zakonom rješavati ta pitanja da se olakša taj proces imovinskopravnih odnosa onda će nam biti puno lakše donositi odluke. Dakle postoje još mnogo teži slučajevi koji se teško provode i izvode od sakralnih objekata i objekata koji su zaštićeni postoje ti infrastrukturni koji su nam vrlo bitni.
I Ante Sanader replika.
Znači ispravak radi zapisnika, u županiji ne radi 400 nego 200 zaposlenih. Ali nisu krivi ljudi koji rade u birokraciji krivi su oni koji ih zapošljavaju. Znači često se ovdje u raspravama svi kljucaju i okomljuju na birokraciju a ljude koji rade u administraciji a i ti ljudi se bore za … kao i svaka onaj tko zapošljava možemo tražiti tu odgovornost a ne napadati ljude koji tamo rade. Nisu oni za sve krivi.
U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice. Poštovana ministrice sa suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama je zakon i njegovo prvo pitanje, 194.članka. No ono što je bitno koliko se toga izvrti u građevini u RH. Bitno je gledajući i brojke prošlih nekoliko godina bitna je i legalizacija, ali gledajući segment građevine i ukupne prihode koji su bili 2011. 44 milijarde i 820 milijuna i njihov pad za 6,5% u 2012.na 41 milijardu i 900 vidimo da je manji interes ljudi za gradnju ali isto tako i državnih investicija. Gledajući BDP RH možemo reći da 5,8% upravo je građevina. Građevina je važan segment ali isto tako je važna brzina i operativnost dobivanja dozvola. Često smo u jedinicama lokalne samouprave imali primjera i mogućnosti vidjeti kako pojedini investitori odustaju nakon što su izradili konzervatorske studije, a konzervatori ih zaustavljaju u gradnji. Isto tako dužina čekanja pojedinih dokumenata u samom procesu jasno je bila problem. No gledajući i dužinu dobivanja dozvole svakome je imperativ da ju dobije za jedan dan, no gledajući ova zakonska rješenja ali gledajući i praksu gdje dužina dobivanja dozvole puno duža onda možemo reći da je više problema u našem sustavu, ne samo pitanje naše legalizacije 820 tisuća objekata u RH i pitanje u ovom trenutku da li imamo dovoljno kapaciteta ili ne za tu legalizaciju. Jel gledajući i županije, gledajući jedinice lokalne uprave koji su zasuti upravo sa temom legalizacije možemo se pitati onda da li će uspješno moći rješavati sve probleme i sva pitanja koja će se postavljati u idućim mjesecima, u idućim godinama nakon donošenja ovog zakonskog rješenja pred njih i da li će moći odgovarati samim potrebama naših sugrađana. Mene u ovom trenutku u ime kluba HDSSB-a zanima koliko je stegovnih postupaka do sada arhitekata bila vezano za njihovu odgovornost u pojedinim projektima, jel gledajući i ovlasti koje im se daju buduće ne znam da ih je bilo. Prema tome i ukidanje one komisije za lijepo smatram da će nam biti problem, ponekad je investitorima bio ograničavajući faktor ali upravo naše arhitekte mora netko kontrolirati prije same dozvole ili konačnog rješenja. Jasno da je ovo usklađivanje je sa zakonodavstvom EU i njihovim direktivama, no mi dobro osjećamo da naši građani ne žive kao oni u Njemačkoj, da nemaju primaju kao oni u Njemačkoj i da postoji nešto što se zove tradicija, postoji nešto što se zove pomoć susjedu ili obiteljska gradnja. Jasno je da se ovim definira i projektiranje i građenje sve do upravne dozvole ali isto tako često smo imali primjer da i projekti za uklanjanje pojedinih građevina da su predstavljali problem, isto tako i nepridržavanje od inspekcijskog nadzora. Prema tome tu su problemi koje jedinice lokalne uprave osjećaju a bojim se da ćemo u idućim mjesecima i svi sugrađani koji budu htjeli prodavati svoju nekretninu da će osjetiti problem, normalno prvo onaj financijski, a drugi je i pitanje koliko na tržištu postoji tvrtki za energetsko certificiranje. Jasno da na kraju će uvijek doći pitanje na jedinice lokalne uprave koje moraju odrađivati pitanje dozvola i provedbu svih zakona. Malo prije je bilo pitanje i kolega Bačić je spomenuo krojača, ali svi mi znamo kada nas boli stomak ne idemo odmah kirurgu na stol kada je u pitanju medicina, nego postoje procedure i isto tako idejni projekat prema tome lokacijska dozvola, provjera ideje i samog prostora, a isto tako i izvedbeni projekat uputa o realizaciji važnijih detalja znači konstrukcije, količine ali isto tako i položaja armature. Dobro poznajem ovu problematiku jel i sam sam imao više problema sa pojedinim ministarstvima, navest ću vam sada jedan primjer. Primjerice, izgradnja bazena u gradu Osijeku gdje smo tražili stav Ministarstva zaštite okoliša treba li Studija utjecaja na okoliš ili ne gdje se koriste obnovljivi izvori energije. Čekali smo 6 mjeseci, često smo zvali, no odgovora nismo dobivali, upravo smatram zbog stručnosti jer problem nije bio u projektu. Isto tako mogu reći da dobro poznajem što rade komunalni redari po terenu, koja im je stručnost. I smatram da komunalni redari neće moći kontrolirati ove postupke i zbog njihove stručnosti isto tako kompenentnosti u samom procesu nadzora. No često naši investitori koji rade u urbanim zonama uvijek postavljaju pitanje konzervatora, vjerodostojnosti studije i naknadi zahtjeva samih konzervatora. To je ono s čime se trebamo dalje pozabaviti, čime trebamo i jačati infrastrukturu jer dolaze nam i europski fondovi. Neće se moći dugo čekati na potrebne dozvole, na potrebnu realizaciju projekata a upravo je i kolega Hrg malo prije spomenuo pitanje i … [[Govornik se ne razumije.]] koje smo često imali mogućnost vidjeti po terenu da pojedina izvlaštenja ne možemo napraviti a odnose se na važnu infrastrukturu koja je zacrtana i u pojedinim planovima same jedinice lokalne uprave. Temeljno je pitanje koji su razlozi za donošenje ovog zakona a običaj je uvijek bio da se respektiraju i ona rješenja i one sugestije koje dolaze od jedinica lokalne uprave kroz same rasprave. Očekujemo da kroz prvo čitanje i one sugestije koje ćemo davati, koje ćemo iznositi, koje ćete dobivati da dobro razmislite jer upravo jedinice lokalne uprave najbolje osjećaju po terenu same probleme. Ukoliko se želi povećati konkurentnost onda je u Zakonu trebalo drugačije formulirati kako bi prošli pravnu i financijsku sigurnost investitorima na primjer, trebalo je ukinuti određene upravne postupke i pretvoriti ih u neupravne. Isto tako ne uključivati susjede kao stranke u postupku, povećati broj građevina za koje nije potreban nikakav akt, povećati broj jednostavnih građevina. Isto tako jamči se sloboda umjetničkog stvarališta, ono se mora jamčiti i arhitektima. Malo prije je bilo pitanje arhitekata. Jasno da često osjećamo problem da dođe investitor i želi komercijalizirati određenu česticu sa što više kvadrata i sigurno da onda arhitekt je pritisnut upravo između zakona mogućnosti same čestice i pritiska investitora. Ako arhitekt to ne izvrši sigurno da ga investitor više neće koristiti kao arhitekta. Prema tome i upravo kontrola samog projekta od strana i komisije za lijepo ali i drugih institucija uvijek je dobro došla kao sugestija u samom procesu realizacije pojedinog projekta. Ukidanje idejnog projekta za veliku većinu zahvata je neprihvatljivo jer prijedlog je da se idejni projekat ili idejno rješenje propiše kao dio obveze projektne dokumentacije te da se na osnovu njega izdaje lokacijska dozvola kao neupravni akt. Ukidanje izvedbenog projekta kao obveznog dijela dokumentacije na gradilištu je stručno neprihvatljivo jer bez izvedbenog projekta kao obveze gradilišta dokumentacije … [[Govornik se ne razumije.]] bitni zahtjevi za građevinu. I ukidanje projektanskog nadzora je također stručno neprihvatljivo te je suprotno pojedinim dokumentima. Ukidanje autorskih prava također, mišljenje projektanta koji je projektirao idejna rješenja a imati ćemo primjera vidjeti, gdje idemo sada na glavne projekte a imamo već idejna rješenja koja postoje prije donošenja ovoga Zakona. Treba na jedinstven način propisati i izračun građevine bruto i neto površine za sve postupke te propisati jednostavan, jedinstven izračun volumena za potrebe izračuna komunalnog i vodnog doprinosa te ukloniti analitički iskaz za izračun mjere građevine, za obračun površine i volumena, uzimati neto površine volumena. Malo prije je bilo pitanje i komunalnog doprinosa. Većina jedinica lokalne uprave pružala je upravo mogućnost regionalne samouprave da se komunalni doprinos plati u više rata. Prva rata obično je bila do 30% iznosa i smatram da se tu investitorima izlazi u susret i da to treba njegovati u idućem vremenu upravo kako bi mogli zatvoriti i financijsku konstrukciju. Ali normalno da u tim planskim veličinama jedinice lokalne uprave planiraju svoje prihode, prihodovnu i rashodovnu stranu proračuna. Na tehničkom pregledu više nema obveznog mišljenja projektanta, arhitekta da je zgrada građevine izgrađena sukladno sa projektanskom dokumentacijom i glavni projektom. O arhitektonskoj uspješnosti nešto jesam reka, je nekada predstavljala problem ali smatram da nije loše bilo imati i mišljenja i njih, znači struke koja je davala određene sugestije o samom projektu. Ono što mi osjećamo kao problem a radi se da nema razumijevanja za socijalne potrebe i neimaštinu naših građana uvode se rokovi od 3 do 5 godina za završetak vanjskog dijela obiteljske kuće i dvorišta. Mi znamo za vrijeme Austro-ugarske kada je Slavonija i Baranja bila prilično bogata da su ljudi mogli urediti svoje nekretnine i da je bila propisana kontrola. No u današnjem vremenu mislim da je važno da se propiše upravo u urbanim cjelinama, turističkim mjestima, pojedinim gradovima. Ali smatram da se previše žuri kada su u pitanju ruralni prostori ili neki prostori koji nisu turistički. Jer naši ljudi koji žive u Slavoniji, Baranji većinom gledaju da skrpaju za krov nad glavom, no uvijek im je prioritet da mogu nešto i proizvesti na svojoj zemlji a tek onda da se odluče za fasadu. No vidljivo je u ovom trenutku da teško i od onoga što proizvedu mogu živjeti a još teže će uređivati fasadu. Prema tome, mislimo da je rok od 3 do 5 godina preozbiljan za naše slavonce i baranjce ali i ljude iz cijele Hrvatske. Prema tome, smatram da se i komunalnim redom mogu propisati pojedine gradske jezgre, turistička naselja, zaštićeni prostori ne samo za izgradnju novih nekretnina nego isto tako i uređenje pročelja tamo gdje su frekfentna mjesta i važna mjesta. Prema tome, smatramo da u cijeloj Hrvatskoj u svim pa i ruralnim prostorima ne treba ovo također činiti. Ne osjećamo da se sa ovim zakonskim rješenjem smanjuje birokracija, ne osjećamo da će brzina i operativnost dobivanja dozvole biti nešto veća jer upravo ono ovisi o dosta stvari koje treba također uređivati. Prema tome, klub HDSSB-a neće moći podržati ovaj zakon. Smatramo da dosta je tih izmjena koje treba raditi. Shvaćamo da treba usklađivati s europskim direktivama ali da treba to na jedan prilagodljiv način u sredini u kojoj živimo, to je Republika Hrvatska, posebno govorim o Slavoniji i Baranji. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Krećemo na replike. Branko Hrg, izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolega Bubalo, vi ste govorili o ulozi jedinice lokalne samouprave. Naravno da u tom dijelu imate iskustva jer ste se susretali s time obnašajući dužnosti na tim razinama. Govorili ste također o ulozi komunalnih redara, nastavno na ovaj zakon i provođenju ovog zakona u onom drugom dijelu. Govorili ste i o tome da bi vjerojatno lokalna samouprava trebala reći nešto o ovom zakonu. Ja se nadam da ovaj zakon neće onako po onom ekspresnom postupku doći brže na drugo čitanje i konačno donošenje nego da će udruga gradova i udruga općina imati priliku o njemu provesti još jedanput kao konačnom prijedlogu nakon prvog čitanja raspravu, dati svoje komentare, svoje prijedloge jer se on u velikoj mjeri i velikom dijelu upravo odnosi na funkcioniranje lokalne samouprave. A koja je uloga danas lokalne samouprave, ne bih htio da bude dalje. Imam jedan zgodan primjer. Evo na upit građana da se grade neke kuće u mom gradu u Križevcima mi smo poslali inspektoratu prijavu da imamo pritužbe građana o nelegalnoj gradnji, neoznačenim pločama, tablama itd. Dobili smo odgovor da neka pošaljemo konkretne slike. Poslali smo konkretne slike, nakon toga više nije bilo odgovora. Nakon toga smo napisali također gospođi ministrici jedno pismo gdje na to upozoravamo, ali odgovora nema. Tako to izgleda u lokalnoj samoupravi i u državnim službama. Ja se samo nadam, mislim da komunalni redari to mogu obaviti sigurno bolje, da lokalna samouprava to može obaviti bolje, samo se nadam da će se sa prenošenjem poslova na lokalnu samoupravu prenijeti i dio onog novca koji sada odlazi za državne službenike koji trebaju obavljat taj posao. Ili će se ukinuti radna mjesta inspektora pa ih neće više trebati pa onda nam dajte, lijepo neka nam daju te novce pa ćemo mi obaviti taj posao bez problema.
Hvala. Odgovor na repliku, Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice. Kolega Hrg, i vi imate dovoljno iskustva u jedinicama lokalne samouprave ali smatram da komunalni redari i svojom stručnošću i znanjem, ali i poslom koji već dosad rade neće moći odrađivati ovaj dio posla kad je u pitanju inspekcijski nadzor. No vidljivo je kad su u pitanju ruševine po jedinicama lokalne samouprave da također kad je i utvrđen inspekcijski nadzor upravo vlasnici nekretnina nisu postupali sukladno tome. Pa ja ću vam navesti i primjer i grada Osijeka koji je imao i sredstva osigurana, ali ne možete ući na nekretninu privatnog posjednika i pojedine stvari ukloniti ako ugrožavaju naše građane. Ali ono što nam se često pojavljuje, to je upravo bivši AUDIO ili sad DUDI ili kako se zove, da vlasnik nekretnina znači država i da ugrožava naše stanovnike, komunalni redari također evidentiraju to kao inspekcija, ali država ne poduzima ništa. Ta tromost je doista ograničavajući faktor, ali ja bih rekao i veliki rizik za one koji šetaju tim prostorima. Kolega Hrg, u pravu ste da se sve više centraliziraju stvari u Hrvatskoj, da u Hrvatskoj ono što je najavljivano proces decentralizacije doista ne ide i zbog toga izražavam svoju zabrinutost.
Branko Vukšić, replika.
Uvaženi kolega Bubalo, rekli ste jednu rečenicu ako se umjetnicima jamči umjetnička sloboda onda se mora jamčiti sloboda arhitektima. Vjerojatno nisam razumio u potpunosti ovu vašu tvrdnju pa ćete mi vjerojatno objasniti u odgovoru na repliku. Nešto vjerojatno investitori diktiraju arhitektu rješenje. Međutim kolega Bubalo, postoje umjetnici kojima diktiraju rješenja ili tržište ili redatelji ili izdavači i koji se povinuju tome, ali postoje i beskompromisni umjetnici čije su predstave, slike,knjige stigmatizirane pa čak i zabranjivane, pa ipak djeluju i kako se bore za slobodu, svojim djelovanjem, svojom beskompromisnom borbom. Kukati danas zbog arhitekata u ovoj situaciji mislim da je bespredmetno više o tome govoriti. Arhitekti će imati onoliko slobode za koliko se slobode izbore, neće im doći na jastuku od perja sloboda. Međutim, među njima kao i među nekim umjetnicima postoji jedna velika muza kojoj se klanjaju, a ta muza im je novac pa prema tome tu im novac ograničava slobodu. A ova vaša sumnja hoće li inspekcijski nadzor moći obavljati komunalni redari, dijelim vašu sumnju. Ja sam u raspravi isto se zapitao hoće li frizeri, ne podcjenjujući to zanimanje, časno zanimanje i mnogi drugi koji nisu stručni u tom području moći obavljati inspekcijski nadzor i nisu li možda onda građevinski inspektori u podređenom položaju kad to može svatko i to će ministrica vjerojatno objasniti što se misli zapravo s tih 700, 800 ljudi i kako će oni to, s kojim alatima će to obavljati i s kojim znanjima će obavljati.
Odgovor na repliku, Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice. Kolega Vukšić, jesam govorio o umjetničkoj slobodi ali isto tako i o neslobodi kad govorimo o investitoru koji diktira proces i točno traži jednu komercijalizaciju na objektu. I zato sam naglašavao da upravo oni koji su govorili o nečem lijepom tj. o struci često su stavljali u procjep upravo tog arhitekta između investitora i onoga što doista je bitno za određenu nekretninu i određeni projekt. Govorili ste ili ja sam spomenuo vezano za stegovne postupke. Nisam čuo za neke stegovne postupke upravo kod onih koji su potpisali sve ono što je pojedini investitor tražio, a zove se projekat. Arhitekt ili inženjer on je također umjetnik, a arhitektonsko djelo je također umjetničko djelo.
Replika Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, kolega Bubalo pa čini mi se da ste u svom izlaganju iznijeli slične, rekao bih vrlo slične stavove koje sam i ja tijekom jutra ovdje iznosio a koje doista ukazuju na manjkavosti ovog zakona i u dijelu kada ste govorili o idejnom projektu, u dijelu kada ste govorili o izvedbenom projektu, a posebno se slažemo u dijelu kada spominjete i govorite o komunalnom doprinosu. Naime, vi ste bili čelnik trećeg po veličini grada u Republici Hrvatskoj. I sami znate koliko je za uređenje infrastrukturno opremanje građevinskog zemljišta nužan preduvjet, kvalitetna naplata komunalnog doprinosa. Zato se s vama slažem da je bilo moguće ovim zakonom to riješiti na drugi način koji bi s jedne strane omogućio investitoru da u početku kada radi prethodnu dokumentaciju, kada mora osigurati sredstva za početak gradnje i kada mu nedostaje sredstava da se to vrijeme premosti sa jednim jednostavnim sporazumom između jedinice lokalne samouprave koja naplaćuje komunalni doprinos i investitora. Ne mora on naplatiti, platiti hoću reći komunalni doprinos odmah. On je mogao sa jedinicom lokalne samouprave potpisati sporazum i onda u ratama a takvih je slučajeva itekako jako puno, a to zakon može i propisati u kom roku on može platiti. Na ovaj način složit ćemo se da postoje i ima ih jer je takvih primjera jako puno, investitora koji ako nisu sada platili komunalni doprinos itekako se treba potruditi od strane jedinice lokalne samouprave da se on potrudi i kroz ovrhe, sudske postupke itd. Nije mi jasno zbog čega mi na ovaj način, ovim prijedlogom zakona ne mi nego Vlada stvara takve probleme jedinici lokalne samouprave.
Odgovor na repliku Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, lijepo ste rekli da ovaj zakon ima manjkavosti i ima dosta manjkavosti i zato smo u ime kluba HDSSB-a rekli da smo protiv ovog zakona. Ali isto tako spominjali ste izvedbene projekte koje smatramo da su bitni, jer često govorimo o dječjem igralištu ili nekoj sveučilišnoj knjižnici, pa kad kompariramo što je potrebno za dječje igralište ili sveučilišnu knjižnicu, onda možemo reći da zabrinuti smo s ovakvim zakonskim rješenjem. No, smatramo ipak da prihod jedinica lokalne uprave komunalni doprinos. Prema tome, jedinice lokalne uprave logično je da mogu odlučivati kad, u kojem trenutku i s kojim kamatama će naplatiti komunalni doprinos. Ali isto tako mogu raditi i projekciju u idućih godinu ili dvije dana ovisno o visini samog komunalnog doprinosa. Prema tome, treba se prepustiti jedinicama lokalne uprave odlučivanje kao i do sada. Do 30% moraju naplatiti prilikom izdavanja dozvole, a ostalo da imaju sporazum i da se može naplaćivati u ratama. S time se pomaže uvelike samim investitorima, jer nama je imperativ da imamo što više posla u građevini. Jer malo prije sam spominjao da građevinski sektor iz godine u godinu pada i da bilježimo statistike potopa građevinskog sektora. Hvala lijepo.
Srđan Gjurković, replika.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovani kolega, čuo sam dosta riječi neprihvatljivo, neprihvatljivo pa dosta ste se postavili sa strane jedinice lokalne samouprave, atakirali na investitore koji diktiraju, a u biti pokazuje se da vi očito niste bili investitor, pa ne znate koje sve probleme imaju investitori da bi došli u biti do papira, do dozvola i da bi investirali, a mi se svi zalažemo za investitore. Mislim i država sa novim zakonima i lokalna samouprava posebno regulira sa svojom prostorno-planskom dokumentacijom, detaljnim planovima i uvjete i kubikaže gradnje na svim česticama na kojima investitori imaju legitimno pravo da rade. Mi samo želimo pojednostavniti cijelu priču i podignut nivo odgovornosti koji do sada nije bio. Gledajte, izvedbene projekte svi manje-više znamo da su se radili i tako i tako naknadno. Zašto? Zato što većina posebno većih objekata je tražila određene izmjene. Ono što je ključno svi znamo u gradnji u prvom redu je statika i za tu statiku postoje licencirane osobe koje daju statiku. Šta će radit unutar objekta investitor dopustite mu, on ulaže, on uzima kredit, on ulazi u rizik. Osigurajmo mu da svi oni koji rade projekte odgovaraju za bilo kakvu mogućnosti ili situaciju da krivo projektiraju, odgovaraju i budite uvjereni nitko neće griješiti jer je svjestan da gubi licencu i da odgovara i materijalno i kazneno. Dopustimo da fasade i ne samo zbog energetske učinkovitosti, nego zato ako se gradi zgrada da zaista bude kompletna i dovršena i nemojmo investitore kočiti. Arhitekte se mogu snaći u okvirima zakona i to je na kraju krajeva njihov posao.
Odgovor na repliku Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo kolega. Ja bih se složio s vama da jedinice lokalne uprave definiraju prostorne planove i jasno se zna šta u pojedinim dijelovima se može raditi. No, isto tako spominjete fasade. Nije isto da je ovdje fasada neuređena u centru grada Zagreba, Osijeka, Rijeke ili u nekom turističkom mjestu ili je to u nekom selu gdje faktički nitko ne prolazi osim mještana i gdje netko želi ostati živjeti, napraviti krov nad glavom. Prema tome, jedinice lokalne uprave trebaju uređivati to komunalnim redom. Da li će tražiti uređenje fasade ili ne, prema tome sam investitor također često govorite malo prije u replici o investitoru. Investitor neka odluči da li će završiti ili ne, ali sigurno da svakom je želja da je završi. Ali poznato je da postoje prostori gdje ljudi su slabijeg imovnog stanja. No isto tako kad govorite o pojedinim projektima i ono što sam maloprije rekao komercijalizacija pojedinih projekata imali ste primjera zbog te komercijalizacije da je bilo u projektima i soba bez prozora. Nadam se da ne bi vi u takvoj sobi jednoj voljeli živjeti. Hvala lijepo.
Ante Sanader, replika.
Ja bi vam replicirao gospodine Bubalo vezano ovo također za komunalne redare. Mislim da komunalni redari mogu obavljati tu funkciju, možda ne oni koji su danas zaposleni ali ako se propiše sistematizacijom drugi uvjeti da oni mogu tu funkciju obavljati, a posebno je to važno zbog decentralizacije. Ja tu vidim jedan znak decentralizacije da se prepusti lokalnoj upravi jedan dio poslova jer ne vidim razloga zašto bi se iz Državnog inspektorata i nekih inspektora upravljalo ono što može lokalna samouprava. Zato podržavam da komunalni redari to mogu raditi. Nije korektno ovdje da ih vrijeđamo da frizeri ne mogu biti komunalni redari. Ja mislim da baš mogu biti, oni imaju osjećaj za lijepo. Frizeri su upravo ti koji znaju što je lijepo i mogu u tom smislu zadovoljiti možda ove poslove koje sad rade. A podržavam apsolutno ovo što se tiče fasada i komunalnog reda jer mislim da nije isto splitska riva, zagrebačka Ilica, Trg Republike i neko zadnje selo. I posebno mislim da bi bilo korektno da ministrica za drugo čitanje pripremi nešto što se tiče kad govorimo o Zakonu o gradnji za gradnju u tim našim ruralnim sredinama. Ministrica razgovara, ona to ne sluša sad ali evo dat ćemo, trebali bi zajedno joj dati možda zahtjev prema ministarstvu da u tim ruralnim sredinama se još, da se definiraju ove jednostavne zgrade, da se to približi i da se pomogne ruralnim sredinama. Da nije isto graditi u nekom selu niti potiče da ljudi se vrate u svoja gospodarstva obiteljska i seoska. I zato bi im trebalo kroz drugo čitanje Zakona o gradnji omogućiti da oni u tim sredinama jednostavnije grade, da se te jednostavnije zgrade i ova … prilagodi tim potrebama sela i ljudi koji žive u tim ruralnim područjima. I apsolutno se slažem ovo sa fasadama, Ilica i zadnje selo u nekom ruralnom području.
Odgovor na repliku, Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice. Kolega Sanader zajednički smo se zalagali za decentralizaciju i kao župani no od decentralizacije u RH ne dolazi, posebno ne fiskalne. Prebacuju se obveze, a proračun jedinica lokalne uprave su sve manji. No, kada govorite o komunalnim redarima onda i vi dobro znate da postoje neke općine koje nemaju dovoljan fiskalni kapacitet i koje ni nemaju također komunalne redare. To je također drugo pitanje. Isto kao što su jedinice lokalne uprave morale uvesti poljare pa nikakav gotovo prihod nisu ostvarile vezano za poljare. Prema tome, kad govorimo i o fasadama … ovim redom se one mogu propisati, a ne jednim ovakvim zakonom. Hvala lijepa.
I Draženko Pandek, replika.
Zahvaljujem. Poštovani kolega dakle vi ste se u svojoj raspravi osvrnuli na odredbu koja propisuje obvezatnost stavljanja fasade na objekte. Pa napomenuo bih dakle da racio ove odredbe koja se predlaže koliko sam ja shvatio nije u prvom redu estetika što bi se dalo zaključiti iz vaše rasprave gdje kažete da bi te fasade trebale biti prvenstveno obvezne u nekim urbanim sredinama, u središtima gradova. Racio te odredbe je prvenstveno energetska učinkovitost. Dakle, pored toga što to naravno i estetski dobro izgleda u prvom redu investitor, odnosno graditelj, odnosno vlasnik objekta koji stavlja takvu fasadu će imati znatnu uštedu u potrošnji energenata jasno da treba i država na što ja apeliram dakle na tim u ministarstvu i na ministricu da u nekoj međuresornoj suradnji razmisli i o tome da se olakša jasno investitorima i vlasnicima objekta financiranje takvih fasada. Da se možda razmisli o određenim fiskalnim poticajima. Ali u svakom slučaju mislim da tu inicijativu i taj prijedlog treba podržati. On ima jednu višu ekonomsku logiku, rekao bih zato što naše gospodarstvo može dakle naći iz vlastitih sredstava resurse za obnovu, odnosno stavljanje novih fasada dok energente koje uvozimo i koji utječu na povećani deficit platne bilance nemamo u Hrvatskoj i sigurno je da ta mjera može uticati na određenoj većoj ekonomskoj razini, rekao bih na smanjenje tog deficita. Stoga smatram da je dobra i da je nužna, ali u svakom slučaju treba naći načina da se investitorima i vlasnicima objekata olakša da li kreditiranje, da li na neki drugi način stavljanje tih fasada i mogućnost dakle stavljanja fasada na svoje objekte. Hvala.
Odgovor na repliku, Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Kolega kad su u pitanju fasade zamislite slučaj jednog Slavonca koji trenutno radi i koji je digao kredit i koji ide u realizaciju projekta. Za godinu dana ostane bez posla, ne može vraćati kredit i onda još dobiva kazne jer nije uredio fasadu. Prema tome, ubit ćemo čovjeka. To se ne treba raditi ovim zakonom, treba se to propisati komunalnim redom, ali treba postaviti razliku između sela i grada, između turističkih prostora i ne turističkih. Prema tome, to mogu jedinice lokalne uprave lijepo odraditi. Hrvatska nije Njemačka, trebat će nam neko vrijeme ja vjerujem da sustignemo Njemačku. Moramo biti optimisti, ali kad je u pitanju ovo zakonsko rješenje ono je neprihvatljivo.
Riječ je zatražila ministrica Anka Mrak Taritaš. Izvolite ministrice.
Hvala lijepo poštovana gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo. Nakon klubova ja ću samo se referirati na nekoliko tema, a ovo ću drugo ostaviti si priliku za završno. Zaista nama je u ministarstvu, nama u Vladi je izuzetno važno da ovi zakoni idu u dva čitanja iz jednostavnog razloga jer svaka dobronamjerna sugestija u kontekstu zakona i okvira nama je dobrodošla. Tu se u nekoliko navrata spominjalo odijelo i krojač pa bih se ja uvodno na to referirala. Naime, moj pokojni otac je krojač i ja jako dobro znam što znači odijelo čak štoviše znam i šivati pa sam jedan period svog života i šivala, a arhitekt sam, pa onda sam vrlo senzibilizirana i u odnosu na arhitekte i arhitektonsku struku. I ajdemo mi demistificirati idejni projekt. Kada sam studirala arhitekturu i nakon svog studija arhitekture i ono što su me moji profesori naučili koji proces je projektiranja, radi se idejno rješenje, radi se odijelo za probu. Na idejno rješenje se investitorom dogovori da li to je ili nije pa se probava 3, 4, 5 puta odijelo no međutim kada se dogovorimo da to je onda odijelo završavamo, a idejno rješenje pretvorimo u projekt s kojim idemo dalje. Kada je u naše zakonodavstvo uveden idejni projekt? 2007.godine. do 2007.godine u zakonima nije bilo idejnog projekta. Do 2007.spominjala su se nježno idejna rješenja. Zašto je uvedeno baš 2007.? Ja tu imam jednu zgodnu tabelu, najviše prijavljenih početka radova je bilo 7,5 tisuća 2007., pa je onda padalo 2008., 2009.bez obzira na sve zajedno, danas u prvih 8 mjeseci imamo prijavljeno 3 tisuće početka radova. I logično je bilo da u toj velikoj ekspanziji kada je bila ekspanzija investicija, kada je bilo jako puno zahtjeva da se je onda jedna struka moja struka izborila za poziciju da u zakonu bude idejni projekt. Idejno rješenje naravno da, idejno rješenje se radilo oduvijek. Kolege arhitekti, moji kolege, bili su kod mene u nekoliko navrata i razgovarali smo u nekoliko navrata čak i u utorak prije saborskih odbora i apsolutno prihvaćam sve sugestije, sve diskusije da je pred nama Zakon o arhitektonskim i inženjerskim djelatnostima, to je zakon kojeg imamo, to je zakon za kojeg smo postavili teze, to je zakon koji smo dostavili svim komorama i rekli svim komorama prodiskutirajte, vidite mi u građenju imao pet komora, geodete, arhitekte, električare, strojare i zaboravila sam građevinare, ali evo sjetila sam se. Svim komorama smo rekli prodiskutirajte, to je zakon kojim definirate svoju djelatnost. Ovo je zakon kojim definiranom procedure. I kada me netko uvjeri da je naša arhitektura na hrvatskim prostorima doživjela veliku ekspanziju, veliki uspjeh i da su nastala djela koja nisu mogla nastati do 2007., a od 2007.su nastala na temeljnu idejnog projekta, ja ću isti čas reći da u zakonu mora biti idejni projekt. To vrlo otvoreno i jasno kažem ovdje, to sam vrlo otvoreno i jasno rekla prema kolegama. Idejna rješenja kao sastavni dio i preduvjet idejnog projekta naravno da, ali gdje se to definira? U Zakonu o arhitektonskim i inženjerskim djelatnostima koji će jednako tako doći pred ovaj uvaženi Dom. Nove zakon o izmjeni i dopuni novi zakon, gdje? U pravilniku o sadržaju projekta koji je jednako tako dostavljen svim komorama, prijedlog već pravilnik o normativnom dijelu da se očituju. Dakle, ja nemam ništa protiv ako me netko uvjeri da je u arhitekturi Hrvatske tako velika uspješnost nastala od 2007.zahvaljujući idejnom projektu koja nije bila moguća do 2007. Idejno rješenje da. 10 idejnih rješenja da ali kada se dogovorimo koje je to idejno rješenje onda dalje glavni projekt i sve ostalo. Certificiranje, ovdje se je dosta žestoka diskusija povela na temu certificiranja pa ću se nešto osvrnuti u ovom vremenu koje ja imam na certificiranja. Obveza certificiranja je u našem zakonodavstvu od 2010.godine. ono da je to dakle obveza je i to smo tako nježno primjenjivali. Ulaskom u EU ta obveza zaista dobiva na važnosti i na značaju. Dakle više nije da li bih ili ne bih nego moramo, moramo zato što su to direktive EU koje moramo primjenjivati. To certificiranje znači da moramo imati podatak u kojem energetskom razredu je moj stan, moja nekretnina. Dakle ja kada prodajem svoj stan nekom tko kupuje njemu moram biti jasno što kupuje. Ako mu je jasno što kupuje u pogledu vlasništva onda mora znati da kupuje i moj stan koji je energetskog razreda G, D, C pa ako je ista cijena on će si birati koji će kupiti. 600 ovlaštenih certifikatora ima u RH. sav popis ovlaštenih certifikatora se nalazi na web stranica ministarstva. Jednako tako okvire i cijene koliko košta certificiranje i koliko može koštati na web stranici ministarstva. Za stanove do 50 kvadrata grijanog prostora ne treba biti energetski certifikat, iznad toga treba biti. Ali ne da vi idete urediti pa da bi onda imali nego samo ja moram kao kupac znati što kupujem. Jednako tako obveza je u slučaju prodaje, nije obveza ja mogu živjeti u svojoj kući dokle hoću ako ne želim u kojem sam energetskom razredu ne moram znati, ali ponavljam u zakonodavstvu je od 2010. Sve nove kuće koje su od 2010.na ovamo dobile uporabne dozvole posjeduju energetski certifikat. Jednog dana kada imam energetski certifikat vrijedi mi 10 godina ili ako sam poboljšala neka energetska svojstva pa mi je interes nekakav drugačiji. I još bih se samo referirala na posebnu geodetsku podlogu. Posebna geodetska podloga je u zakon uvedena 2007.godine. to je izuzetno dobar materijal koji je nama služio za dobivanje lokacijskih dozvola i dobivanje građevinskih dozvola. Posebne geodetska podloga postoji samo jedan mali problem, posebne geodetske podloge se naprave. služe kao osnov za izdavanje lokacijske dozvole i slijedom toga potvrde na glavni projekt. I posebne geodetske podloge završavaju u ladicama projektanata i u ladicama naših katastara. 120 tisuća posebnih geodetskih podloga je od 2007. do ovamo napravljeno i one nisu nigdje evidentirane. Ovim Zakonom mi to zovemo malo drugačije, zovemo točno onako kako je geodetska struka to tražila ali ovim Zakonom kažemo sljedeće. Kada se to napravi onda je obveza po službenoj dužnosti i evidencije u katastru. Sada katastar ovaj čas budući da je državna geodetska uprava u nadležnosti ministarstva je dogovor da evidentiramo svih ovih 120 tisuća posebnih geodetskih podloga koje su građani Republike Hrvatske platili a koji stoje negdje u ladicama a nama trebaju u sustavu upravljanja prostorom. I za kraj da se vratim na arhitekte. Ja vas lijepo molim, vi jako dobro znate i proces koji smo mi prošli a gledam malo intenzivnije i gospodina Bačića i zna kakav proces je on prošao kada je donosio on Zakon o legalizaciji i tko je bio protiv legalizacije i koja struka je apsolutno govorila protiv. Jednako tako prema zadnjim pokazateljima našeg Zavoda za zapošljavanje postoji jedne struke koje nema evidentirane na Zavodu za zapošljavanje. Mislim da vam je jasno o kojoj struci govorim, govorim o arhitektima. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Branko Bačić replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Gospođo ministrice očito se mi nismo razumjeli kada govorimo o idejnom projektu. Ovdje se ne radi na inzistiranju idejnog projekta kada bi vaši kolege arhitekti imali posla. Nego se ovdje govori o idejnom projektu kako bismo stranci, investitoru, smanjili troškove jer traženjem posebnih uvjeta na jednom snažnom dokumentu koji je tri do četiri puta skuplji od idejnog projekta a koji je zbog toga što eventualno neće biti usklađen sa posebnim uvjetima u svojoj kasnijoj izmjeni može i sigurno hoće poskupiti više nego da je rađen idejni projekt. To je ono što ne bi želio da krivo shvatite da mi ovdje želimo nekome pogodovati doli investitorima a to su u prvom redu obični građani koji pristupaju gradnji vlastitih građevina. Što se tiče posebne geodetske podloge. Posebna geodetska podloga svima u procesu građenja, svima omogućava s obzirom na topografski prikaz koji je na njoj, na njoj postoji i lakše projektiranje ima i lakše i kasnije iskolčene i sve ono što je jednostavnije, iskolčene i sve ono što ona za sobom vuče. A ja ću vam reći da jednostavniji je kasniji i upis građevine u zemljišnu knjigu. Vi kažete da je geodetska struka podržala geodetski projekt ako pri tome geodetskom strukom smatrate Državnu geodetsku upravu onda je, Državna geodetska uprava i moji kolege su trebali davno reći što je … [[Govornik se ne razumije.]] projekt a to nisu rekli još uvijek.
Hvala lijepa. Hvala. Odgovor na repliku ministrica Mrak-Taritaš.
Dakle, da možda pojednostavim i da kažem što imamo danas a što je predviđeno zakonom. Mi danas imamo situaciju sljedeću. Ja napravim idejni projekt kojim sam definirala sve što sam trebala definirati i odlazim kod konzervatora koji mi onda kaže da taj idejni projekt ne vrijedi ništa nego da u idejnom projektu trebam zamijeniti prozore ovakav, krov ovakav i sve ostalo, to imamo danas. U budućnosti na temelju podataka iz prostornog plana, na temelju određenih idejnih rješenja i ideja ja odlazim kod konzervatora, konzervatori mi daju posebne uvjete. Te posebne uvjete ispoštivam i odem tri puta ako trebam do konzervatora, napravim glavni projekt i na glavni projekt dobijem suglasnost konzervatora da je to to. I onda s tim glavnim projektom dobijem građevinsku dozvolu, to napravim i dobijem uporabnu dozvolu i više se ne raspravljam ni sa konzervatorima ni sa nikim više. Mi danas imamo idejni projekt, na idejni projekt dobijemo lokacijsku dozvolu i dođemo … [[Govornik se ne razumije.]] potvrdu od glavnog projekta. Kada dođemo … [[Govornik se ne razumije.]] potvrdu glavnog projekta ja sam se predomislila pa baš i više ne bi tako, šta se dešava? Moram raditi izmjenu i dopunu, novi idejni projekt, ići u izmjenu i dopunu lokacijske dozvole i tako nekoliko puta. Budućnost je sljedeća, vi i ja, ja kao projektant, vi kao investitor se dogovorimo što ja želim ja s tim rješenjem koji košta najmanje moguće dobivam sukladno dokumentu prostornog uređenja sve posebne uvjete. Te posebne uvjete konzumiram i napravim u glavnom projektu. Kada mi netko onim pečatom kojeg svi volimo ovjeri glavni projekt onda je to to i onda je to moja sigurnost. Hvala.
Jozo Radoš, replika.
Hvala lijepa. Gospođo ministrice vi ovim setom zakona u mnogome pojednostavljujete i činite logičnijim cijeli sustav i gradnje i prostornog planiranja a onda i nadzora. Pa tako i u ovom pitanju idejnoga projekta o kojem ste govorili. Naime ideja i projekt su dvije potpuno različite stvari, odnosno najčešće u životu vrlo udaljena jedna od druge, ideja je slobodna, može biti umjetnička a može biti bogata a projekt je vrlo striktan dokumenat po kojem se mora postupati. Onaj koji je uvodio idejni projekt možda je, dakle, to je kontradikcija i … [[Govornik se ne razumije.]] defacto kada se zna koji je sadržaj pojma ideja a koji je sadržaj pojma projekt možda je imao dobre namjere. Možda je pak štitio neke parcijalne interese. I stručni i profesionalni interesi, ono što mi zovemo govor struke, isto tako može biti parcijalan i protiv općih interesa društva i ostvarenja nekih poslova. Ovo o čemu je kolega Bačić govorio, možda je to bio motiv, možda je motiv bio smanjivanje troškova, ali kako ideja najčešće jer nismo savršeni, ne može biti projekt onda je dolazilo do ovih promjena idejnoga projekta, ne samo u fazi dolaženja do projekta nego pogotovo u fazi realizacije projekta što su vjerojatno taj postupak gradnje zapravo učinili skupljim nego da toga idejnoga projekta otpočetka dakle dovršenoga, a nisu se izvršile sve moguće konzultacije o kojima ste govorili, nije bilo. Stoga u potpunosti podržavam vaš stav da to treba biti drugačije i jasnije nego što je bilo do sada.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Kolegica Mirela Holy. Nije prisutna pa gubi pravo rasprave po ovoj točci. I onda je na redu kolega Goran Marić.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Poštovana gospođo ministrice sa suradnicima. Vezano za bilo koji problem koji se pojavi u društvu, pogled na taj problem ovisi iz koje pozicije gledamo na taj problem i naravno da onda te pozicije kreiraju i različita viđenja problema i detektiranja problema i različita rješenja daju. Nije isto promatrati Zakon o građenju iz kuta lokalnih poduzeća, iz kuta investitora, iz kuta državnih ureda ili iz kuta Ministarstva. Ali mislim da bi najvažnije bilo uzeti u obzir naravno sve, ali najvažnije u obzir uzeti promatranja iz kuta investitora. Građevinski sektor treba promatrati u širem aspektu, u širem kontekstu jer on u vrlo bitnoj mjeri utječe na ukupno gospodarsko stanje u društvu. Broj izdanih građevinskih dozvola u Hrvatskoj je bitno smanjen iz godine u godinu i taj podatak je alarmantan i on upućuje na nužnost izmjena i procedura i zakona. Rekla je ministrica da ovaj zakon najviše mijenja procedure, međutim treba vidjeti je li sagledava i sve probleme. Dosta ih je sagledao. Ja ću istaknuti neke koji možda se u praksi pojavljuju, a nisu obuhvaćeni. Primjerice investitor dobije građevinsku dozvolu, plati komunalni doprinos, dobije suglasnosti sve i prethodne i kasnije one konačne suglasnosti i za tehnički pregled priprema se, ali HEP mu neće priključit struju i vodovod, lokalno poduzeće mu neće priključiti vodu jer nema novaca za iskopati pristupni kanal …. To su slučajevi, to se događa vrlo često. Priključit ćemo vam odmah ako vi snosite trošak rekonstrukcije postojećeg vodovoda jer im treba proširenje, a kad su izdavali dozvolu i kad su uzimali novce to nisu govorili. To je u 50% slučajeva i nema rješenja za takve slučajeve. I uvijek se ograđujem, čast iznimkama gdje ima uvijek izvanrednih i profesionalnih ljudi i poduzeća, ali mi trebao rješavati ono gdje su poteškoće. Investitor je tvrtka, na građevinskoj čestici gradi nekoliko objekata, izdvoji posebnu česticu za pristupni put, proda sve etažiranje, dijelove ili kuće ili zgrade, a ostane put u vlasništvu pravne osobe. Taj put koji je izdvojena građevinska čestica on sutra može prodati bilo komu, nekom reketaru koji će sutra prepriječiti dolazak jer je to njegovo vlasništvo. Mislim da treba ozbiljno razmisliti, da ne može biti ako je put javni da onda on mora biti javno dobro. Investitor ako neće to izdvojiti u javno dobro ne može dobit građevinsku dozvolu. I imamo slučajeva gdje se to i događa. Moramo spriječiti šta s takvim, rasproda sve stanove, rasproda sve apartmane, a put je ostao u vlasništvu njega. Može sutra ucjenjivati i ponašat se prema kupcima, zagorčat im život. Mi u pravilu smo imali uvijek novi zakon, nova nepravda. Zakon o legalizaciji je tipičan primjer toga. Uvijek u Hrvatskoj nastrada pošten i dobar čovjek. Jadno ti je biti dobar i pošten čovjek u Hrvatskoj, plaćati poreze, plaćati doprinose, biti odgovorno društveno biće i isključivo plati kaznu i nastrada on. Onaj tko je protivno zakonu gradio i izrugivao se svim drugim, digao na plaži peterokatnicu bez ikakvih doprinosa, gdje bez građevinske uz građevinsku inspekciju, uz pogled svih struktura i političkih i ministarstava svih kažemo sad sve je to legalno, platite netko 20, netko 30 kuna. Dvojici, trojici ili petorici je srušeno, a 100 tisuća nije srušeno. Pa kako će djeca onih kojima je srušena vikendica jedna jedina u cijelom gradu gledati na Hrvatsku državu u konačnici. Da se tako odnosimo diskriminirajuće prema svom vlastitom narodu? Da se tako diskriminirajuće odnosimo i prema investitorima? Pitali su malo prije gospodina Bačića je li ikada investirao? Kaže on je, je, jesam. Dobacio sam mu jesam i ja, da je bog dao da nisam nikada. Da je bog dao da nikad nisam gradio ništa u Hrvatskoj, jer onaj koji je jedanput gradio teško se drugi put upustio u takvu avanturu. Oni kojima treba mijenjati GUP-ove, PUP-ove, sve oni mogu dobiti dozvolu uvijek i dobijali su, a oni koji su uredno plaćali čekaju i na priključak plaćen. Vrijeme je da se takve stvari izmijene. Mislim da i ovaj zakon će pripomoći tome, dosta. Ali malo nekoliko nelogičnosti. Članak 23. gdje redoviti pregled sustava grijanja i sustava hlađenja i klimatizacije u zgradi. Kaže se da je dužan vlasnik čuvati 10 godina za svaki utvrđeni pregled, čak i za tamo one gdje je obvezan pregled svake godine ili svake dvije godine. Čemu čuvati nešto 10 godina, ako mora svake dvije godine. Logično je da mora dužan bit čuvati 10 godina ako je svako 10 godina kao što je predviđeno u stavku 1. članak 23. ali ne za sve pa bih molio da se to do drugog čitanja ispravi. Istodobno, tko može kad se daje ovlaštenje osobama za energetsko certificiranje, pa se navodi tko sve ne može ovlaštenje dobiti. Mislim ako u javnoj nabavi ne može sudjelovati osoba koja bi investicijama ili gospodarskom aktivnošću pridonijela gospodarskom rastu a ne može sudjelovati jer ima nepodmirenih poreznih obveza, pa onda ne bi mogao, ni trebao dobiti ovlaštenje za certificiranje netko tko ima nepodmirenih poreznih obveza. I mislim da bi to bilo koje zakonsko rješenje koje se daje ili omogućuje nekome raditi u ime države da je preduvjet da ima uredne plaćene poreze i doprinose i da se to isto tako ugradi u članak 33. Članak 49. kad fizička osoba koja je investitor može za svoje potrebe sama izvoditi cijeli glavni projekt mislim da bi trebalo izbaciti ovaj uvjet da je prvostupnik, a da sve ostaje jer prvostupnik, za prvostupnika je to prezahtjevan posao. Ja često ovdje upozoravam da netko izvan političkih krugova uporno kao da postoji jedan nevidljiviji lobij, nevidljiva ruka koja gura neke prvostupnike i neke visoke škole u rang fakulteta. Imam potrebu se suprotstaviti tome. Nije isto biti diplomirani inženjer arhitekture i prvostupnik, to nije za usporedbu i ne mogu isti posao ni raditi i ne bi trebali. Molio bih da to ako je moguće uzmete u obzir. Prekršajne odredbe. Čitao sam ih pažljivo. Najviše se odnose na investitora. Samo investitor, ali ako je recimo predviđeno da se ne smije priključiti objekat na vodu i struju bez građevinske dozvole kako nema prekršajne odredbe za onoga tko to napravi? Molim vas, neka se to ugradi. Koje je to drzništvo priključiti objekt a nema građevinske dozvole na vodu i struju. Pa imamo stotine tisuća takvih primjera. I da ne predvidimo prekršajnu odredbu za to, a za investitora 100000 je li počeo investirati predviđene [[Upadica Zgrebec: Hvala lijepa. Zaključite ima replika pa ćete nastaviti.]] Hvala lijepa i vama.
Hvala lijepa. Krešimir Baranović, replika. Pardon, Petar Baranović.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice.
A bio je i Krešimir, šta?
Vjerovatno vas je moj puno čuveniji prezimenjak inspirirao. Kolega Mariću, interesantno je bilo slušati vaše izlaganje u onom dijelu u kojem je ono dalo zapravo identične zaključke kao i moje izlaganje, a vezano je za beneficije koje smo pružili ljudima imaju nekakvu socijalnu senzibilnost i cijeneći trenutak ali ipak mislim da smo u cijelosti napravili veliku grešku, a tiču se bagateliziranja cijene komunalnog doprinosa za one ljude koji su ignorirali zakon i gradili bespravno. I vrlo dobro ste zaključili kakvu smo poruku poslali kao društvo svim onim ljudima koji su poštivali zakon često odvajajući zadnja sredstva iz obiteljskog budžeta za poštivanje zakonskih odredbi plaćanja komunalnog doprinosa. Međutim, moram vam reći da ste jednu stvar propustili primijetiti kakva je time šteta napravljena sad trenutno i jedinicama lokalne samouprave ali i građevinskom sektoru. Netko je jučer tijekom izlaganja primijetio da su javne investicije i investicije koje su rezultat rada jedinica i poduzimanja jedinica lokalne samouprave u komunalnu infrastrukturu, u opremanje, u izgradnju objekata. Veliki dio investicija u Hrvatskoj. One su se financirale iz komunalnog doprinosa koji se prikupljao na način koji je propisan zakonom i prikupljala su se ozbiljna sredstva dok se prikupljalo na korektno određenim tarifama. Sad kad smo zbog podilaženja, predizbornog podilaženja, to ću nazvat vrlo direktno i istinito napravili ovu sprdačinu od naplate komunalnog doprinosa, moram upotrijebiti taj izraz. Sad smo doveli u pitanje funkcioniranje jedinica lokalne samouprave i punjenje proračuna i proračunskih stavki sa pozicije komunalnog doprinosa. Sad ćemo imati situaciju da će se stavke prihodovne na poziciji komunalnog doprinosa puniti sa 50, 40 ili 30% iznosa u odnosu na prethodna vremena [[Upadica Zgrebec: Hvala lijepa. Hvala.]] i građevinari koji su do sad živjeli od tih sredstava, od tih investicija ostat će bez posla.
Odgovor na repliku Goran Marić.
Hvala lijepa kolega Baranoviću. Ma nije da se nisam sjetio, nego nisam imao više vremena a poštujem potpredsjednicu. Ali kad govorite o doprinosima mislim da iznosi uplaćenih doprinosa ne odgovaraju razini izgrađenosti infrastrukture. I to iz jednog razloga. Zato što se namjenski nisu trošila sredstva. A nitko za to nije odgovarao. Doprinosi se, kolega Kutija klima glavom, naravno pa nije isto, iz svakog kuta je drukčije, pa nije isto svaka općina, svaki grad, svako komunalno ali ima slučajeva i to koji čak ne u manjem iznosu nego u većem gdje se doprinosi naplaćeni za izgradnju infrastrukture isplaćuju za plaće. Nema odgovornosti i uz svo poštovanje prema lokalnoj samoupravi lokalna samouprava je često najveća prepreka investicijama, često. Direktor Vodovoda u nekoj maloj općini je Bog, šerif. Nije u svakoj, ali ima i gdje je šerif i gdje ga morate moliti da vam priključi … [[Govornik se ne razumije.]] Nikada, ali ne znam da je netko kažnjen zbog toga. Ne znam da je nekom nadzornom inženjeru oduzeta licenca što je uvjeravao da se objekt izgradio sukladno glavnom projektu, a jel ikada itko izvršio analizu je li to doista izgrađeno tako ili je drukčije? Je li izolacija 12 cm stiropora kako je u glavnom projektu ili je 5 cm? Zato i ovdje prekršajne odredbe i na njih i oduzimanje licence trebalo bi ugraditi. Ali se ne predviđa uopće nadzor nadzora. Kad je netko došao i napravio analizu realiziranog? I drastične kazne predvidio za one koji to nisu poštivali? Je li doista arbitura koja je predviđena ugrađena ili nije, a nije u mnogo slučajeva. Hvala.
Igor Rađenović, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa reče gospodin Marić donošenjem Zakona o legalizaciji nastrada pošten i odgovoran čovjek. Cijenim uvijek vaše nastupe i moram priznati da se vi zaista zalažete uvijek za pristup i princip poštenja i odgovornosti no međutim pripadate i sjedite u klupama, pripadate klubu HDZ-a za vrijeme čijih vlada su se upravo događale te nepoštene i neodgovorne radnje. Dakle, stotinu tisuća nelegalnih objekata je izgrađeno a da država nije učinila ništa. I ne samo na tom području. Mnogi nepošteni poduzetnici nisu uplaćivali porez pa smo došli do 51 milijarde neuplaćenih poreza i doprinosa, a država nije činila ništa, Porezna uprava nije činila ništa, Vlada HDZ-a nije činila ništa ili nije činila dovoljno da upravo spriječi ta nepoštenja i te nepravde, a nastrada pošten i odgovoran čovjek. I kad ova Vlada uvodi reda na svim područjima življenja pa i na području dakle građevine i svega onda upravo to čini da ne bi nastradao pošten i odgovoran čovjek i da bi u budućnosti u ovoj zemlji živjeli jednako i odgovorno pred zakonom i da … [[Upadica se ne razumije.]]
Goran Marić, odgovor na repliku.
Kolega Rađenoviću najveći dio objekata koji se legaliziraju je sagrađen za vrijeme bivše države. Najveći nered u održavanju zgrada proizlazi iz objekata sagrađenih u bivšoj državi. Oni najveći broj onih koji ne plaćaju pričuvu je od onih koji su dobili stan društveni i kasnije ga otkupili za minimalnu cijenu. Naravno da su tu učinjene nepravde. Ja sam, a ne volim o tome govoriti ali kad već potežete o redu i poštenju, bio u tvrtki radio u bivšoj državi i jedini koji nije dobio stan jer nisam imao samo jedan jedini uvjet za dobivanje stana, a to je članstvo u vašoj Partiji. A kad uvodite reda, nije uvođenje reda opraštati stotine milijuna kuna poreza pojedinim privilegiranim poduzetnicima i fizičkim osobama, a zatvarati kafiće po trajektima ili po objektima za 150 kuna utvrđenog ne nego utvrđenog viška ili manjka u blagajni, a ne neplaćenog poreza. To nije uvođenje reda, to je nova diskriminacija i novo nepoštenje. Otkuda pravo nekome doći i oprostiti 100 milijuna kuna i nastaviti raditi kao da se ništa nije dogodilo, ili milijardu kuna ili tri milijarde kuna kao što ima i takav slučaj? I sad će on konkurirati onome tko uredno posluje i plaća poreze cijeli svoj radni vijek. Hvala lijepo.
Branko Vukšić, replika.
Uvaženi kolega Mariću treba se prisjetiti da je upravo zakon koji omogućuje priključak na ilegalno izgrađene objekte donijela Račanova Vlada. Tad su uveli jedan kaos, nered i toga se treba prisjetiti. Kada smo raspravljali o Zakonu o legalizaciji bespravno izgrađenih objekata ja sam rekao, mislim da je tada bio ministar Vrdoljak, da je to moralno i etičko pitanje, prije svega moralno i etičko pitanje. Vi ste govorili o pravdi i nepravdi, da ovdje je učinjeno tim zakonom je učinjeno mnogo nepravde. U pravu ste kad kažete mnogi su izgradili bespravno imajući novac, tamo gdje se nije smjelo. Hotele, velike zgrade koje iznajmljuju i nisu ih ožbukali. Što će im žbuka Bože moj, to košta, treba čim više love staviti u džep i kupit čim bjesniji auto. I koji u tim ilegalnim objektima zarađuju novac i sada im se država ulaguje i kaže mi ćemo to maksimalno sniziti, ono kao što je netko prije rekao gotovo da ne dajemo novac da bi ih izmolili dajte vi to legalizirajte mi ćemo vam platiti legalizaciju i još ćemo vas nagraditi što ste vi legalizirali. Mislim to je jedna velika komedija radimo često ovdje u Saboru, zapravo komedija koja prerasta u tragediju pa je onda valjda predznak tragikomedije. Da, ispravljanjem kada smo pomagali onima koji su bespravno izgradili ima tu mnogo ljudi koji nisu mogli, koji nisu imali novaca, koji su gradili iz čiste nužde ali to je trebalo onda dobro pripremiti, a ne staviti sve u isti koš.
Odgovor na repliku Goran Marić.
Kolega Vukšić, često kada analiziram zakone vidim da su prilagođeni više pojedincima nego društvu. Pa i ovdje razaznajem tako nešto ali pokušavam sugestijama dati da bude koliko toliko bolji. Ma nisam se htio osvrtati tko je u koje vrijeme što donosio, kada ste kazali da je Račanova bivša vlada donijela, ali to tko je donio je loš bez obzira tko je donio. Amnestirani su oni koji su činili zlo i to najbogatiji sloj. Ne analizira se jeli netko nešto napravio iz nužde ili iz obijesti. Pa vi ako analizirate tko nije platio poreze u Hrvatskoj, tko ne plaća struju, pa jednoj sirotinji je prvo što učini nakon što dobije mirovinu otići na poštu ili banku i platiti struju i režije. Ne plaća režije u mom ulazu najbogatija osoba, ne plaća čišćenje za stubište, nemamo instrumenata kako je neće pričuvu uplatiti, a kamoli sufinancirati etažiranje. Ovaj zakon ne pripomaže tomu. Kako riješiti te probleme? Kako natjerati nekoga da etažira? Jedino oduzet mu vlasništvo. Ne uređuje okoliš, oduzet mu vlasništvo, ne uređuje fasadu, grada neka mu napravi fasadu i ispostavi fakturu. Naći rješenja za te bahate koji su uništili ovo društvo i koji i dalje uništavaju ovo društvo. A evo Zakon o strateškim investicijama je danas na Vladi još jedan koji tako radi diskriminaciju nepravdu i radi se za pojedince. Zamislite strateški interes Hrvatske je trgovački centar, pa ti strateški interesi su nas uništili i doveli na štap ovakav sirotinjski kakav jesmo danas. Hvala lijepa.
Marijan Škvarić replika.
Hvala gospođo potpredsjednice Sabora. Uvaženi kolega nažalost vi ste rekli jednom konstatacijom pitanjem kako vas je iskustvo nekog investitora da nešto gradi u Hrvatskoj i rekli ste nažalost jako teška i loša i da se ne treba raditi u Hrvatskoj. Naročito mi u Saboru ne bi smjeli reći jer mi moramo sve napraviti da investicije privučemo u Hrvatsku da se nešto gradi. Ja bih htio da imamo reći kao što recimo mogu reći u Slovačkoj 50 godina kada su krenule velike investicije, evo neki dan je bila takva informacija u novinama da jedan autokonzorcij došao u Slovačku i u roku od godine dana je osigurao preko nekoliko tisuća radnih mjesta u Slovačkoj. Ali ne dobije odmah u godinu dana. 166 hektara zemljišta odmah je dobio potpore, poticaje, izgrađene su ceste čak i industrijski kolosijek do njih i vjerujem onda tu ingerenciju što ste sami rekli koja je to ingerencija od lokalne i na državnoj razini. S tom investicijom se nije bavio nikakav gradonačelnik i načelnik bavio se osobno premijer. E tu su te strateške investicije i zakoni o građenju gdje se nekome može omogućiti sve stari koje ste vi rekli. A to da radimo građevinsku zonu, poduzetničku zonu onda onaj čiji je vlasništvo tog zemljište … omogućiti 10 godina da se on poziva na tome da li je to njegovo vlasništvo ili nije hoće li prodati po cijeni od 5 eura po kvadratu ili 10 tisuća eura po kvadratu jer ne možete ga izglasati. Ovaj Zakon o građenju to itekako omogućava sada i idemo k tome ljudi ajmo da se u Hrvatskoj počne nešto graditi. Nije kriva ova godina nego 10 godina mi u Hrvatskoj ništa ne gradimo. Ovi zakoni to itekako omogućavaju koje smo jučer raspravljali o njima, danas i o kojima ćemo još raspravljati. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku Goran Marić.
Hvala lijepa. Kolega Škvarić sinoć sam se vratio iz Njemačke, znate kako zovu birokrate u Hrvatskoj koji rade na izdavanju građevinskih dozvola? Betonske glave, a poneko i drvene glave eto tako su mi rekli da nas zovu. S razlogom jer su navikli na sve, a nisu to navikli nigdje drugdje. Ali ovo je jedan prijedlog pa se vidi 8 dana predviđa zakon da uporabna dozvola se mora izdati od tehničkog pregleda. A što ako ne izda? Hoće li bar biti smijenjen taj šef ispostave? Hoće li bar biti smijenjen referent? Nema u zakonu. Ministrice nema, proučio sam nema. Postavlja se za šefa inspekcije u jedno mjesto onaj uz čiji je nadzor dok je bio na vlasti izgrađeno 10 objekata ilegalno na plaži. Građevinski inspektor je uvijek isti, a uz njihov blagoslov smo doveli Hrvatsku u ovakvo stanje. Najgore što postoji mi izvlačimo na površinu da nam uređuju društvo, čast opet iznimkama, uvijek se moram ograditi, čast iznimkama ima ih da nije takvih ne bismo opstali. Ali dajmo jedan pokazatelj da ćemo pokušati eliminirati one, gdje je prekršajna odredba da će platiti osoba koja je odgovorna za izdavanje uporabne dozvole u roku osam dana da će platiti 30 tisuća kuna kazne ako to ne učini. A imamo prekršajnu odredbu za investitora 15 njih po 100 tisuća ili po 30 tisuća kuna ako nije izvjesio slučajno tamo jedan natpis ili nešto. Nema odgovornosti uprave i ništa se ne čini da bismo se zaštitili od neodgovornosti, a ta neodgovornost nas je skupo koštala. Hvala.
I potpredsjednik Milorad Batinić replika.
Hvala lijepo potpredsjednice. Kolega Marić vaša rasprava nije bila da kažem desno politički obojena, rekao bih prije da je bila iz srca i objektivna. Međutim kada ste spomenuli Zakon o legalizaciji nepravda učinjena ljudima ne treba nikada generalizirati. Naime ovaj Zakon o legalizaciji omogućuje mnogim ljudima koji su i prije devedesete pod kojekakvim uvjetima bili prisiljeni graditi objekte, nadograđivati ali i oni koji su nakon '90.-te nadograđivali objekte ili čak gradili jednostavne građevine, pomoćne objekte. I kada bi otišli u urede, tada državne uprave rekli su, vi samo napravite, imam primjer iz vlastitog mjesta, napravite, poslije ćemo doći izmjeriti pa ćemo onda riješiti stvar. Do dan danas nije napravljeno. Tako da, naravno ima i onih negativnosti i teško je zakon, bilo koji zakon donijeti da može biti pravedan za sve, kako vi velite. Ono što je, što se desilo da taj zakon kojim slučajem nije primjena, odnosno zadnji rok za podnošenje Zakona o legalizaciji da nije bio, da nije koincidirao sa datumom lokalnih izbora ne bi dolazilo vjerujte mi do smanjenja iznosa komunalnih doprinosa za taj objekt, ostali bi identični, ostali bi isti kakvi jesu. Naravno to je onaj dio na koji zakon ne može utjecati jer tada i bilo je tu rasprave u Saboru da se država miješa u poslove lokalne samouprave. Međutim, svaki odgovoran gradonačelnik, načelnik, gradsko vijeće nije podleglo da kažem tim sitnim, niskim političkom porivu i na tome skupljalo poene.
Odgovor na repliku Goran Marić.
Hvala lijepa. Potpredsjedniče Batiniću, pa izbjegavam obojenost radi vjerodostojnosti ali ne možemo kazati da Vlada ne može nešto učiniti. Vlada može sve učiniti. Vlada je mogla donijeti zakon kojim se zabranjuje smanjenje doprinosa za, u tom i tom razdoblju. Mogla je, može donijeti sada zakon da se sljedećih pet godina ukinu doprinosi radi gospodarske ukupne krize koja je pogodila Hrvatsku. Može se donijeti takav zakon. Ali ne smije se zakon donositi koji bi dodatno diskriminirao. I naravno da se slažem da ne treba generalizirati, pa i ne generaliziram ali je zakon generalizirao. Zakon je predvidio da je jednako bilo sagraditi bez dozvole štalu u Babinoj gredi i u Makarskoj na plaži hotel na pet katova. I Zakon o legalizaciji je morao predvidjeti da se neki objekti nikada nisu smjeli legalizirati ni dopustiti legalizaciju. Zakon o legalizaciji je trebao predvidjeti i imovinsko stanje svih onih koji su legalno, ilegalno sagradili. Pa bi ona to bilo negeneraliziranje nego bi bilo upućeno segmentima pojedinim. Ako je netko kupovao tvrtke, bespravno sagradio i nije ostvarivao profit i nije bespravno i nije platio doprinos i centru grada napravio bespravan objekt. Njega legalizirati i staviti u isti koš, u isti tretman kao nekome tko je negdje na poljoprivrednom zemljištu izvan, ne na otoku, ne na otoku na poljoprivrednom zemljištu nego u Slavoniji ili u Lici na poljoprivrednom zemljištu ili u Glini. To se ne može na isti način zakonom niti smije na isti način zakonom tretirati. Zato sam govorio o nepravdi toga zakona a on je sve to zanemario. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sada ćemo odrediti stanku do 15 sati a prva u raspravi će tada biti kolegica Branka Juričev-Martinčev. Hvala lijepa.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Kolegice i kolege, nastavljamo sa raspravom o Prijedlogu zakona o gradnji. Za pojedinačnu raspravu Branka Juričev-Martinčev. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana ministrice sa suradnicima, kolegice i kolege. Naime, ovaj Zakon o gradnji ima brojne odredbe koje nam nalaže direktiva Europske unije. Sigurno da postoje odredbe koje nam otežavaju proces, koje će nam i poskupiti ishodovanje potrebne dokumentacije, ali njih se moramo pridržavati. Brojne odredbe žele pojednostaviti postupak ishodovanja dokumentacije, to također podržavamo kao i tendenciju da se želi informatizirati čitav sustav i prostornog uređenja, a i ishodovanja potrebne dokumentacije. Međutim, odredba i članak zakona koji se odnosi na komunalni i vodni doprinos, a to najprije govorim s pozicije čelnika jedinice lokalne samouprave i vjerujem da će se sa mnom složiti i ostali, neovisno kojoj stranci pripadamo, odredba kojom kaže da investitor tek po izvršnosti građevinske dozvole je dužan platiti komunalni doprinos i vodni doprinos u skladu s posebnim propisima će biti još jedna odredba zakona koja otežava rad u jedinicama lokalne samouprave. Komunalni doprinos znamo da je strogo namjenski prihod što znači da iz njega se mogu financirati izgradnja novih nerazvrstanih cesta, javne površine, javne rasvjete i groblja. Mislim da to zaslužuje posebnu pažnju jer to nije prihod iz kojeg će se financirati niti reprezentacija ni manifestacije ni osobni dohoci. Maloprije smo čuli kolegu Marića kad je spominjao takve slučajeve, ja sam sigurna da revizija ne samo da daje primjedbu nego i postupa po toj osnovi tako da toga gotovo da i nema, ako ne da će biti procesuirani na onaj način kako to i treba. Mislim da je nedopustivo da Zakon o gradnji sputava jednu drugu gradnju, gradnju i ulaganje u komunalnu infrastrukturu. Do sada su investitori dolazi u jedinice lokalne samouprave, molili što hitnije ishodovanje rješenja o naplati komunalnog doprinosa i vršili uplatu. Na ovakav način usporila bi se gradnja infrastrukture, a ništa se značajnije ne bi ubrzao proces ishodovanja građevnih dozvola, a gradovima i općinama bi preostalo da putem ovrha naplate određene iznose. Pitam se da li bi to ponovno išlo na ovakav način kao što posljednjih dana slušamo kada se te ovrhe moraju raditi na osobne dohotke, a ako iznos od 40, 50 i više tisuća kuna kako ga naplatiti nekome tko ima primanja od 4 i 5 tisuća kuna ili ono što je daleko veći problem, to je kada investitori ishoduju dokumentaciju i izgrade objekt višestambeni, prodaju ga i onda jednostavno nestanu sa tog područja, kome tada naplatiti komunalni doprinos, na koju pljenidbu imovine možemo tada ići mi kao jedinice lokalne samouprave. Mislim da je bilo nepotrebno mijenjati taj članak i ja vjerujem da ćemo u drugom čitanju na zadovoljstvo svih nas u jedinicama lokalne samouprave moći pročitati da je ponovno obveza uplate komunalnog doprinosa prethodi ishodovanju dozvola. Još bih malo podsjetila na sve da je maksimalni komunalni doprinos 2010. bio 180 kuna, nakon toga se smanjio i sada maksimalni iznosi 138 kuna. Ne bih se složila sa kolegama koji su danas u raspravi govorili kako su jedinice lokalne samouprave zbog predizbornih obećanja iznos uprihodovanih komunalnog doprinosa znatno smanjili i naravno da brojni od njih će vrlo skoro pribjegavati ponovno izmjenama svojih odluka kako bi imali što više uprihodovanih sredstava po toj osnovi. Grad Vodice je još 2008. oslobodio određene kategorije i takvu odluku ima do dana danas tako da one mlade obitelji koje prvi put rješavaju svoje stambeno pitanje za one koji su više od 10 godina u Vodicama njihov komunalni doprinos iznosi svega 8 kuna. Ovaj maksimalni iznos imamo samo za višestambene objekte i to ne one koje su građene za turističku namjenu već isključivo ponovno za prodaju. Ovakav način bojim se da će znatno umanjiti iznos naplaćenih sredstava, a manji iznos uprihodovanih sredstava znači manje investicije jedinica lokalne samouprave i sigurno još jedan pad i udar na građevinski sektor i zapošljavanje u građevinarstvu. Ionako se iznos prikupljenih sredstava zadnjih godina smanjivao pa malo ako se vratimo ponovno u tu 2010. koju sam spomenula kad je bila mogućnost da se 180 kuna naplaćuje po metru kubnom, a sada svega 138, sjetimo se da je tada PDV bio 22%. Sada imamo PDV 25%, gradovi i općine znamo nisu oslobođeni PDV-a niti imaju pravo na povrat tih sredstava. Tada je metar kvadratni novog asfaltnog zaslona stajao 80 kuna, a sada ga imamo 120 kuna. U međuvremenu su brojne obveze po pitanju certifikata i atesta. Pitam se koliko ćemo moći sada novih investicija imati po ovoj osnovi. U svibnju 2013. godine donijeli smo izmjene i dopune Zakona o vodama i naknadu za priključenje smo također izbacili time kako kažete olakšali investitorima. Iz kojih sredstava ćemo graditi te nove vodovodne mreže. Znači sad imamo problem i oko naplate komunalnog doprinosa, a već smo ostali bez još jednog prihoda. Kad govorimo o komunalnom doprinosu nemojmo zaboraviti da o tih sredstava u biti gradovi i općine pripremaju projekte za kandidiranje na europske fondove. Od njih jako puno očekujemo. Znači to je iznos sa kojim možemo projektirati, ishodovati dozvole, a iz tih sredstava planiramo sufinancirati onaj dio koji preostaje nama. Znači, ako iz Europskog fonda dobijemo 80% preostalih 20% pitam se iz kojih sredstava će namiriti grad ili općina da bi mogao pratiti izgradnju. Stoga evo još jedanput vas molim u ime svih jedinica lokalne samouprave, svih kolega, gradonačelnika, načelnika naših proračuna, naših građana koji svaku godinu očekuju nove asfaltirane ulice i nove rasvijetljene ulice kojom djeca idu u školu, a u ime novih projekata da razmislite i da ponovno vratite odredbu kojom bi plaćanje komunalnog doprinosa prethodio ishodovanju potvrde glavnog projekta odnosno građevne dozvole. Hvala.
Hvala. Inače komunalni doprinos se obračunava prema zonama, a ne socijalna kategorija ili nešto drugo. Ne možete staviti, suprotnosti sa Zakonom o komunalnom gospodarstvu. Onda je gradsko vijeće donijelo krivu odluku. Hvala. Imamo dvije rasprave završne u ime klubova. Prvi se javio u ime kluba HDZ-a Branko Bačić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo ministrice sa suradnicima evo na kraju ili pri kraju rasprave o Zakonu o gradnji htio bih samo u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice a prije nego što nam Vlada uputi u drugo čitanje ovaj set Zakona o prostornom uređenju i gradnji podredno i Građevinskoj inspekciji ponoviti one stavove koje mislim da smo izrekli jutros tijekom rasprave a koje bi htjeli da ih Vlada percipira, da ih osluhne bolje nego što smo to evo uspjeli tijekom jutra i da u drugom čitanju zakona onda se takve ideje i realiziraju. Naime, ostajemo pri stavu da je za investitore oportunije, pogotovo za manje investicije, za zgrade koje ste u članku 5. Zakona razvrstali treću i četvrtu skupinu da se umjesto glavnog projekta kao temelj za ishođenje građevinske dozvole utvrdi idejni projekt, a onda kao što je to i u važećem zakonu i propisano prije početka gradnje investitoru utvrdi obveza izrade glavnog projekta. To je jedna stvar. I druga stvar da za doista kompleksne projekte, komplicirane projekte se zakonom definira izrada izvedbenog projekta, da to ne bude opcionalno, da to bude obvezno za one investicije, one građevine koje po svojoj kompleksnosti, složenosti zahtijevaju realizaciju izvedbenog projekta i prije početka gradnje, a svakako i kasnije zbog eventualnih sporova koji se znaju događati između investitora i izvođača da bi osnažilo poziciju jednog ili drugog sudionika u građenju. Druga stvar koju želimo istaknuti, a koju je negdje danas u medijima čitam da je dijelom bila i provlačena na sjednici Vlade kroz ovaj drugi, kroz Konačni prijedlog Zakona o strateškim investicijskim projektima. Odnosi se na odnos središnje vlasti prema lokalnoj samoupravi. Mi držimo da je jučerašnjim prijedlogom zakona o prostornom uređenju i gradnji gdje se propisuju provedbeni prostorni dokumenti koje će izrađivati Vlada, odnosno županija, a više za te prostore to neće biti u nadležnosti lokalne samouprave, da je to svojevrsna marginalizacija lokalne samouprave u dijelu ovlasti koje su joj Ustavom zajamčene. Kada pri tome dodamo i činjenicu da više nisu ni stranka u postupku kako je to Zakonom o građenju propisano, onda je ta frustracija i marginalizacija lokalne samouprave će biti itekako izražena u danima koji će uslijediti nakon donošenja ovakvog zakona. I treća stvar. Razumijemo vaš pristup da se investitoru olakšaju financijski troškovi, smanje financijski troškovi u startu prilikom ishođenja građevinske dozvole, pa da onda po izvršnosti građevinske dozvole ukoliko kreće i u realizaciju kredita pred financijskim institucijama, da onda u taj kredit uvrsti i komunalni doprinos pa da onda može jednostavnije plaćati jedinicama lokalne samouprave. Ja držim da ako taj efekt želite postići da se to može postignuti i na način da se utvrdi da je investitor dužan prije ishođenja građevinske dozvole potpisati sporazum sa jedinicom lokalne samouprave kojom će biti dužan odmah ili platiti malo ili na nekakav razuman rok plaćati komunalni doprinos ako onda tek kasnije kroz ishođenje kredita i sredstava s kojima ćemo nastaviti građenje da onda podmire obveze lokalnoj samoupravi kako ne bi lokalna samouprava bila prisiljena upuštati se u sudske postupke kako bi naplatila sredstva koja ovim zakonom pripadaju. I na kraju vi ste čini mi se na kraju vašeg današnjeg izlaganja spomenuli i struku koja je zahvaljujući i zakonima koji su doneseni jedna od rijetkih kojih je na Zavodu za zapošljavanje jako malo u posljednje vrijeme ja mislim da tu možemo brojiti i pripadnike moje struke i čini mi se da na to možemo biti ponosni da kao političari doprinosimo struci iako nismo u struci već u politici, a da to doprinošenje toj struci pa i arhitektima i geodetima bude i na dobrobit Hrvatske u cijelosti kad govorimo o prostornom uređenju i sređivanja stanja u prostoru što smo doprinijeli Zakonom o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama gdje je doista vaša i moja struka našla itekako dovoljno mjesta za rad. A premda neki taj zakon osporavaju čini mi se da će ipak značajno doprinijeti uređenju prostora u Hrvatskoj.
Hvala. I završno u ime kluba HNS-a Petar Baranović. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvažena gospođo ministrice sa suradnicima, poštovani kolegice i kolege. Zaključno prokomentirati u par rečenica ono što se danas moglo čuti tijekom rasprave o ovom zakonu. Ovaj zakon je jedan od onih zakona koji dopustit ću sebi slobodu procijeniti polazi na drukčiji način od svih dosadašnjih, a to je da u ovom zakonu u kaznenim odredbama, odnosno onom dijelu koji predviđa sankcije zbog nečinjenja ili propusta obuhvaća sve sudionike u procesu. Malo koji zakon dosad koji je napisan u Hrvatskoj se dodirivao konzekvenci za nesavjesni rad birokracije, za nesavjesni rad onih koji imaju državne ovlasti. Danas tijekom rasprave kolega Marić je postavio pitanje tko će biti odgovoran ako se ne ugradi fasada ne znam izolacija od 8 nego se ugradi od 5. Vrlo jasno je propisano u ovom zakonu tko je za što odgovoran i za razliku od mnogih drugih zakona u ovom zakonu su sve strane pozvane na odgovornost uz naznačene vrlo jasne konzekvence. Novčane kazne, oduzimanje prava na rad. Nisu odgovorni i ne podnose samo konzekvence niti investitori ni izvođači već su tu spomenuti i nadzorni inženjeri koji su odgovorni za kvalitetu gradnje, revidenti koji su odgovorni za savjesno postupanje u obavljanju svoga posla. Dakle, svi sudionici odgovaraju. Jasno se preciziraju i u ovom zakonu ovlasti i jasno se preciziraju odgovornosti. Bilo je govora i o onoj odredbi koja za objekte koji će se od stupanja na snagu ovog zakona graditi propisuje vremenski rok u kojem objekat mora biti u cijelosti završen što uključuje i fasadu i okoliš. To je stvar koja se propisuje za opće dobro i to je stvar koja se u praktičnom smislu propisuje da nas konačno dovede u red. Jer samo jasno definirani i propisani zakoni dovode red u sustav, a sve ostalo otvara put ka improvizaciji i samovolji. Graditi kuću bez fasade je isto što graditi i automobil bez vrata pa onda čekati kad ćete u prvom zavoju izletjeti kroz otvorena vrata u jarak. Graditi kuću bez fasade je isto što i sagraditi brod bez kvalitetne palube pa koliko god vi potrošili u gradnju toga broda ja vam garantiram da će poslije 15 godina taj brod bit ruševina. Davati ljudima priliku da rade kuće bez fasade je zapravo činiti njima zlo i davati im mogućnost da neracionalno postupaju. Komunalni doprinos, pitanje da li ga naplatiti prije početka gradnje ili ga naplatiti prije izdavanja građevinske dozvole mislim da je po mom osobnom i po našem sudu u HNS-u potpuno promašena stvar. Bitno je da se komunalni doprinos naplati. Bitno je da sustav bude uređen i da ne okreće glavu od slučajeva kakav se recimo desio u Šibeniku da je određeni poduzetnik napravio ogroman objekt za gospodarske svrhe bez ikakvih papira i da je državna tvrtka prije 6 godina potpisala ugovor s istim poduzetnikom za isti objekt o visokom najmu a da u tom trenutku objekat nije imao nikakve papire. To jasno normirana država ne može sebi dopustiti. I zato mi u HNS-u smatramo da ovako precizno napisani zakoni koji jasno određuju i ovlasti ali i odgovornosti svih sudionika u procesu su doprinos pravnom uređenju ove države i dovođenju hrvatskog društva u red. O tome što se događalo kod kreiranja odluka na lokalnoj razini polazeći od temeljnog prava, prava lokalne samouprave da ima određenu autonomiju u postupanju na području Šibensko-kninske županije dalo bi se napisati jedan zgodan esej. Bilo je ideja, a nisam siguran da čak i nisu provedene, u kojima su se određivale različite tarife ili su se trebale odrediti različite tarife između tzv. domaćih i fureštih. Pa su domaći u jednoj ustavno uređenoj državi trebali plaćati jednu tarifu za isti objekat i istu kategoriju, a furešti ili došljaci koji su tek nedavno došli i krenuli u gradnju su trebali plaćati drugu tarifu. Bilo je spuštanja ne sa 180 na 135, ne 138 nego 135, nego je bilo spuštanja sa 135 na 15. I u konačnici kad je u pitanju prikupljanje sredstava komunalnog doprinosa na kraju tek kad se objekat sagradi onda počinje obveza jedinice lokalne samouprave da dovede komunalnu infrastrukturu. Prema tome, da li se platilo prije početka gradnje ili kod građevinske dozvole bitno je da se naplati. Mi ćemo podržati ovaj zakon i dobro je da je u dva čitanja. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Završno u ime predlagatelja ministrice izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo zastupnici. Zaista riječ je o ja bih rekla temeljnim zakonima koji nam daju instrument sređivanja, upravljanja, stanja u prostoru. sređivanja stanja u prostoru s kojim smo započeli koje ste imali prilike vidjeti i u diskusijama se je otvaralo, dakle mi smo započeli sa procesom legalizacije, zatim smo dalje nastavili sa izvješćem o stanju u prostoru, donošenju zakona čije su obveze bile prije stupanja Hrvatske u EU s ovim setom zakona Zakona o prostornom uređenju, Zakon o gradnji i Zakon o građevinskoj inspekciji, ali tu nije kraj. Potrebna su još dva bitna i važna zakona koja su se i ovom svim diskusijama spominjala na ovaj ili onaj način, to je Zakon o arhitektonskim i inženjerskim djelatnostima i Zakon o komunalnom gospodarstvu. S tim zakonima ćemo pred ovaj uvaženi Dom zasigurno doći odmah početkom iduće godine, a onaj posao posao sređivanja stanja u prostoru što se nas tiče bit će dovršen činjenicom da kada pred ovaj uvaženi Dom dođemo sa Strategijom prostornog razvitka i novim prostornim planom RH. Zaista ovaj set zakona ima izuzetnu važnost. Mi ni u jednom času nismo dvojili niti imali dvojbu da ne bi išlo u dva čitanja jel oni moraju ići u dva čitanja, oni su dovoljno vrijedni za sve nas da se mora raspravljati. Kao što je već bilo prilike i rekla sam mi smo bili u klasičnoj najklasičnijom javnoj raspravi cijelo ovo proljeće. Moje kolege su tu zajedno sa mnom i već je rečeno da je sinoć bio jači sastav da zaista još je bio jedan kolega kojeg danas nema iz vrlo jednostavnog razloga. Danas je veliki skup Komore elektroinženjera i kolega se tamo nalazi i prezentira zakone pred Komorom elektroinženjera. Mi smo ne samo razgovarali pred stručnom javnošću mi smo ove zakone već od teza provjeravali i sa kompletnom javnošću kao što je ovdje već bilo rečeno kao što sam uvodno ja rekla nema nikog među nama koji ili nije gradio ili barem nije imao želju za gradnjom pa se interesirao. Zakon o prostornom uređenju a i Zakon o gradnji bazira se ja bih rekla na pet bitnih elemenata. Prvi element je javnost sustava. Već toliko pusta spominjan ISPU, ISPU je javnost sustava. Svaki građanin RH može u bilo kojem času dobiti informaciju i vidjeti što je u prostoru planirano. Dakle drugi element je dostupnost informacije. Ponavljam još jedanput kao što je kada govorimo o nekretninama najvažnije kod nekretnina lokacija, lokacija, lokacija. U ovom našem poslu je najvažnija informacija, informacija, informacija. Vi od početka do kraja svojih procedura morate znati što i kako je od početka planirano i što vas po tom putu čeka. Tu se je govorili i o birokraciji, govorilo se i o ljudima koji rade ali zaista za bilo koju investiciju je najgora situacija kada se pokrene investicija i kada na pola utakmice nekom kažete da ne igrate sportskim rječnikom nogomet nego recimo se igra rukomet, a to se kod nas dešava da bez obzira na malu, srednju ili veliku investicija, svaka investicija je investicija. Da na pol puta nekom kažete da ste se malo šalili i da on misli da je to nogomet ali zapravo je rukomet ili još gore košarka. Jasne procedure, jasna procedura mora biti od početka do kraja. Ja na početku kako gradim svoju kuću ako gradim svoju garažu, ako gradim tvornicu moram znati što me po tom putu čeka. Nadležnost, jasno određena nadležnost. Ja upućujem da još jedanput kada ćete listati zakon ili kada zakon bude pred vama u drugom čitanju upozoravam na odredbu članka 93. Mi smo u startu u zakonu u članku 4.definirali zgrade u pet skupina, a u članku 93.smo rekli tko je nadležan za izdavanje dozvola. I tu se je često spominjala ovlasti, ovlasti općine ovlasti gradova. Mi smo sada u zakonu rekli za državne objekte je nadležna država ali smo jednako tako dali mogućnost da uz županije i velike gradove za određenu skupinu se prebaci mogućnost izdavanja dozvola i na druge gradove i na općinu. 4. i 5. skupina to su vam garaže, to su vam objekti koji nemaju posebne uvjete nego samo uvjete priključenja i dali smo u zakonu tu mogućnost. Da li će tu mogućnost netko iskoristiti ili ne to ovisi o sposobnosti i opremljenosti, ali je u zakonu ta mogućnost. I vraćam se za kraj sudionici. Sudionici su investitor. Investitor plaća, investitor daje sredstva, investitor sa sredstvima otvara svoju investiciju, investitor po cijelom tom postupku na kraju postupka on svojim sredstvima bez obzira da li gradi garažu, obiteljsku kuću ili tvornicu dakle on ulaže sredstva. Sudionici su projektanti. Projektanti su i arhitekti i građevinari i elektroinženjeri i strojari i geodeti. Sudionici su revidenti koji još jedanput zaista provjeravaju najsloženije situacije. Sudionici su nadzorni inženjeri, sudionici su izvođači. I dolazimo do odgovornosti. Odgovornost svih nas koji sudjelujemo u tom postupku. odgovornost investitora za investiciju da ju privede kraju. Odgovornost projektanta da projektira sukladno odredbama zakona propisa. Odgovornost onih koji izdaju dozvole da na vrijeme izdaju dozvole. Ako ne izdaju trebali su izdati, zašto nisu ili izdaju što nisu trebali izdati. Zašto su izdali. Ili izdaju što nisu trebali izdati. Zašto su izdali, dakle pet bazičnih tema je sva ova tri zakona i javnost sustava, dostupnost informacije i jasne procedure, nadležnost i toliko puta spominjana odgovornost. Ja se zaista, koristim i ovu priliku da se zahvalim na raspravi, dobro je da se raspravlja, dobro je da se još koji put raspravi. Jučer kada sam išla popodne u Sabor onda sam po stepenicama srela kolegice i rekla sam dajte još jedanput pažljivo pročitajte sve. Sada je vrijeme da u Zakon možemo ugraditi stvari za koje vama kolege mogu reći da je nekakav problem, da je nekakav propust. Zakone ne radimo iz razloga da bi se mi mogli hvaliti da smo zakon donijeli, da bi mogli reći da je zakon divan i krasan. Zakon radimo za naše građane. I obveza je da zaista našim građanima omogućimo brzo i jednostavno i učinkovito dobivanje dozvola. Jer da ako će tome biti tako onda zasigurno nećemo imati i nećemo imati raspravu na temu 820 tisuća zahtjeva. Jer i za 820 tisuća zahtjeva se krije puno veći broj zgrada. Legalizacija je spomenuta u nekoliko navrata, ja ju vrlo nježno spominjem. Za mene osobno postoji jedna stvar koja je zapravo suštinski vrijednost legalizacije. A suštinski vrijednost legalizacije svijest da nekretnina mora imati sve papire. Mi jako vodimo računa kada nam bankovna iskaznica ističe da nam se slučajno ne desi da smo jedan dan bez nje, ali nismo baš vodili računa da nekretninu koju imamo, koju ćemo naslijediti ili koju smo već naslijedili da ima sve papire koje treba imati a treba imati. Ne usudimo se voziti auto bez odgovarajućih papira ali pri tome ako nekretnina i to ozbiljne nekretnine imamo a nema odgovarajuće papire, to nas je manje smetalo. Ja sam na temu legalizacije zaista u nekoliko navrata prokrstarila cijelu Hrvatsku i ono što je meni bazična vrijednost legalizacije, ustala se gospođa koja je teta u vrtiću i rekla je, samo da vam ispričam, djeca su se igrala životne dobi između četiri i pet godina, gradili su nastambe u zoološkom vrtu i sada je jedan rekao ja gradim nastambe za slonove, drugi je rekao ja gradim za lavove a ovaj je rekao ja gradim za žirafe i legalizirao sam. Dakle, uspjeh legalizacije je svijest da ono što imamo mora imati papire i moramo imati sređene papire a ovaj zakon i ovaj set zakona će omogućiti da svi naši građani jednostavnije do tih papira dođu u budućnosti. Hvala.
Hvala i vama. Ministrice imamo dvije replike. Kolega Dinko Burić. Izvolite.
Zahvaljujem, poštovana gospođo ministrice. Ne ulazeći sada više nakon ovako duge rasprave u detalje samoga prijedloga zakona već je i u ime kluba dosta toga rečeno. Jako dobro ste ovdje spomenuli važnost ovih propisa kada su u pitanju investicije između ostalim. I navesti ću vam jedan konkretan primjer kako nam često birokratske kako to kažu ljudi prepreke znaju napraviti probleme tamo gdje ih ne bi trebalo biti. Konkretno evo navesti ću primjer u našem gradu Belišću imamo zainteresirane investitore za ne male investicije za naše pojmove od nekoliko desetaka milijuna eura kojima je preduvjet bio izmjene prostornih planova. I jedan od, mi smo proveli proceduru, sve je u redu. I onda smo na kraju gotovo došli do jednog problema koji je mogao zaustaviti investiciju. A radilo se o neusuglašenosti vjerojatno između ministarstava, ovo govorim da bismo otklonili te kasnije prepreke. Postoji jedan naputak vašeg ministarstva još iz travnja dok ste bili zamjenica ministra iz 5. travnja 2012. koji govori o ciljanim izmjenama i dopunama prostornih planova. Kada se radi o ciljanima. U kojima je doslovno bilo rečeno da kada su ciljane izmjene u pitanju onda nije nužno ulaziti u širinu da ja pojednostavljeno kažem. I taj naputak je na neki način zaista pojednostavio cijelu proceduru. Mi smo držeći se toga, tog vašeg naputka pristupili izmjenama, ciljanim izmjenama dakle mijenjali smo i … [[Govornik se ne razumije.]] i onda smo od jedne od institucija dobili negativan odgovor koji je tražila upravo da napravimo kao da se ne radi o ciljanima. Ja se i njima moram zahvaliti na razumijevanju jer je to ipak otklonjeno ali će se pojavljivati vjerojatno takvi problemi. Pa bih molio, možda ne bi bilo loše da još jedanput svim zainteresiranim institucijama koje su u procesu donošenja ovih prostornih planova, bilo da se radi o prostornim ili urbanističkim planovima pošaljete ovaj naputak kako ne bismo više dolazili u to. Mi smo imali sreće pa smo evo uspjeli to razriješiti, ali moguće je da se događaju i u budućnosti takvi problemi. Pa predlažem da još jedanput osvježite ili možda još i nadopunite ovaj vaš naputak.
Hvala. Hvala, odgovor. Izvolite ministrice.
Hvala lijepo što imam mogućnost odgovoriti na ovaj vaš, na ovu vašu primjedbu, zaista ima niz naputaka koje smo morali dati jednostavno da bi olakšali procedure. Jučer popodne smo bili u ovom uvaženom Domu sa Prijedlogom zakona o prostornom uređenju i bila je zaista jedna vrlo konstruktivna i dobra rasprava na temu što i kako dalje. I u tom zakonu postoje elementi na koji način to činiti tako da ovakovi napuci u budućnosti neće trebati nego će se moći primjenjivati direktno odredbe zakona. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. I sljedeća replika Branko Hrg. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana ministrice vi ste rekli da je novina i poboljšanje ovog zakona u onom dijelu gdje će gradovi koji nisu veliki gradovi dobiti mogućnost da i oni izdaju, da imaju svoje urede, da izdaju određene dozvole za garaže i slične stvari. Ja mislim da je to lagana onako, poboljšanje da, ali mislim da je i lagano diskriminacija jer u ovom članku 85. stavku 2. piše da će oni koji do sada imaju te ovlasti, a to su manji gradovi od velikih gradova, neki i dalje nastaviti obavljati te poslove. Tako da će ustvari ovi novi gradovi koji će tek ući doći u jedan ipak neravnopravan položaj prema drugima. Možda bi trebalo razmisliti o varijanti da se omogući da gradovi i neke pripadajuće gravitirajuće općine, ako se uspije dogovoriti, mogu preuzeti poslove obavljanja ureda za izdavanje građevinskih dozvola.
Hvala. Imamo odgovor, izvolite ministrice.
Pa ovoj sugestiji, odnosno ovom savjetu to je danas bilo dosta nemoguće iz razloga što je zakon jasno rekao što i kakva je nadležnost. Mi smo tu bili u određenim dogovorima sa Ministarstvom uprave, dakle sve što ćemo u tom smislu moći poboljšati, da budemo fleksibilniji rado ćemo učiniti.
Hvala. Ovime zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o gradnji, prvo čitanje, P.Z.E. br. 467. Rasprava o prijedlogu je zaključena. U skladu sa prijedlozima radnih tijela Hrvatskog sabora daje na glasovanje sljedeći zaključak: - prihvaća se prijedlog Zakona o gradnji - sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Molim da se izjasnite o prijedlogu zaključka. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Ima netko suzdržan? Ima. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 83 glasa za, 27 glasova protiv i 3 suzdržana glasa donesen predloženi zaključak.
Nastavljamo sa - Prijedlog zakona o građevinskoj inspekciji, prvo čitanje, PZ br. 468 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo, Odbor za lokalnu i područnu odnosno regionalnu samoupravu i Odbor za zaštitu okoliša. Izvješća ste primili. Da li u ime predlagatelja? Izvolite ministrice.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani dame i gospodo. E sad moram duboko udahnut, reći uh i krenuti o jednoj problematici o kojoj svi rado ili nerado govorimo, ali je naša sadašnjost, građevinska inspekcija. Nije dobro kad vam građevinska inspekcija dođe na teren, nije dobro kad ne dođe i nikad niste sigurni što je dobro ili nije dobro. Mi ovaj čas u okviru zakona imamo dvije inspekcije: urbanistička i građevinska. Kada smo, kao što sam već spomenula, prošlo proljeće postavljali teze onda smo i u odnosu što i kako želimo imati u budućnosti, kakvu inspekciju želimo imati, naravno malo vidjeli koji su nam problemi, detektirali koji to problemi jesu i da vidimo kako da stvorimo kao što sami imate prilike i vidjeti, procedure da budu brze i jasne, transparentne, učinkovite i zapravo najvažnije da budu sve u funkciji naših građana. Odlučili smo da urbanistička inspekcija ovakva kakva je danas ne treba, ali pritom će Ministarstvo imati izuzetno jaku službu nadzora nad cijelim postupkom donošenja prostornih planova i naravno na samom prostornom planu kao aktu. Razgovarali smo sa jako puno općina i gradova, iskustva s načelnicima, gradonačelnicima, sa pročelnicima ureda, malo razmjenjivali iskustva i jako puno njih je ukazivalo na činjenicu imamo komunalne redare, oni su svaki dan na terenu, danas ti komunalni redari kada i vide da se nešto grade nema mogućnost postupanja osim u određenim slučajevima i bilo bi dobro da dio ovlaštenja prebacimo i na te komunalne redare. Da bi uopće mogli donijeti stav i odluku što činiti išli smo prvo napraviti analizu i analizom smo utvrdili da krajem prošle godine, dakle tražili smo svu analizu i utvrdili da s krajem prošle godine mi imamo 674 komunalna redara. Onda smo tih 674 komunalnih redara išli vidjeti kakva nam je stručna sprema i od njih je 56 visoke stručne spreme, 103 više stručne spreme, 509 srednje stručne spreme i 6 ih je zapravo samo s nekakvim kvalifikacijama. Od njih je 100 građevinske struke. Onda smo išli vidjeti što to znači u odnosu na naših 556 jedinica lokalne samouprave, općine i gradove. Onda smo zapravo vidjeli da od 556 općina i gradiva 163 nema komunalnog redara, ali ima ugovor sa drugom općinom pa jedan komunalni redar radi za dvije općine. I sad išli smo to vidjeti što to znači po županijama. Najviše komunalnih redara ima Splitsko-dalmatinska županija 104, pa je onda Grad Zagreb s 85 iza toga, pa je Primorsko-goranska 62 i sad neću nabrajati redom kako ide. Ali najviše ih ima u splitsko-dalmatinskoj što s jedne strane možda i ne čudi, oni imaju 55 jedinica lokalne samouprave, ali očito je i dobra ekipiranost. I onda smo išli vidjeti što ti komunalni redari mogu učiniti, mogu raditi, a da u cijelim ovim našim postupcima nadzora nad stanjem na terenu budimo sigurni da to radimo kako treba. Kad sam govorila o Zakonu o gradnji onda sam uvodno rekla postoje dvije stvari koje su nama kao državi, dakle nama koji upravlja prostorom bitne. Jedna stvar je da zgrade i građevine koje se rade budu napravljene sukladno dokumentima prostornog uređenja, dakle prostornim planovima, druga stvar je kvaliteta vrsnoće i izgled. Dakle to je nešto što moramo kontrolirati. Kako taj postupak izgleda danas? Ja volim pričati priče iz jednostavnog razloga što je onda nama svima jasnije o čemu se govori. Danas netko započne radit, gradit i inspektor izlazi van, na terenu zatekne dva nekakva građevinska radnika da ne kažem kao iz nekog vica, onda oni njega pitaju što on radi, onda on kaže da su se slučajno tu našli, malte ne su u turizmu pa eto usput još nešto rade, onda koji investitor, nema on pojma koji investitor, mislim to je sadašnjost. I onda nakon otprilike ispitivanja nekakva tri, četiri mjeseca ustanovimo mi kao investitor, onda se izda rješenje, onda to investitor naravno izbjegava dobit to rješenje. Onda ipak nekako uspijemo da investitor dobije to rješenje, onda se na to rješenje opet krenu žalbeni postupci. Prošlo je šest mjeseci i hvala na pitanju kuća je ja to stvarno mogu iskarikirati i reći kuća je pod krovom, investitora nema i dalje gradi. Dakle, to je ono što imamo i ono što svi znamo da nećemo. Ja sam zaista u nekoliko navrata spominjala i koristim ovu priliku da spomenem, za mene je rušenje zadnja varijanta. Ja sam arhitekt, školovala sam se i svoj radni vijek sam napravila na način da gradim, a ne da rušim. Rušenje je zadnja, zadnja varijanta. Ali vi jednostavno nekad niste u prilici nego koristiti tu zadnju metodu i najnepopularniju metodu. Što smo se mi u ovom Zakonu o građevinskoj inspekciji odlučili? Odlučili smo se sljedeće: podijeliti nadležnost građevinskih inspektora i komunalnih redara. Dati komunalnim redarima koji se nalaze na terenu veće ovlasti nego što oni to imaju danas u smislu nadzora u smislu nadgledanja u smislu izdavanja rješenja. Odlučili smo se da građevinski inspektor kada izađe van na teren, a ponovo se vraćam na onaj naš ISPU. U ISPU kad malo detaljnije pogledate onda je i jedna ovako ikonica koja kaže e-inspekcija. E kad ta ikonica kad to sve bude onako kako treba biti a mi sve činimo da to bude onda ćete vi vidjeti gdje je inspekcija bila vani i vidjet ćete na kojoj zgradi, na kojoj parceli je izvršila nadzor, izvršila uvid i utvrdila da se nešto ne radi sukladno dozvoli ili bez dozvole. Što će u budućnosti činiti građevinska inspekcija? Kad izađe na teren ili metodama koje su ovako čine se nemoguće ali su apsolutno moguće kad imate sređeno stanje onda vi možete dobiti podatak, satelitska svaka dva do tri mjeseca što se dešava. Ali hajmo reći da idemo onom starom, uobičajenom metodom, izađe na teren i ustanovi se da netko gradi na prostoru na kojem nije dozvoljena gradnja, na prostoru na kojem smo, kojeg smo zaštitili i rekli, na tom prostoru nema gradnje. Inspekcija izlazi van utvrdit da ovaj gradi, donosi rješenje. Nakon osam dana postupa po tom rješenju, miče nekretninu. Pretpostavka je da u tom slučaju mi mičemo u fazi započete gradnje, u fazi tek temelja ili podruma jer je riječ o nekretnini, riječ je o izgradnji tamo gdje čovjek ne može dobiti dozvolu i ne može graditi. Kad izađe van i ustanovi da se gradi na prostorima gdje je moguće graditi, gdje je moguće ishoditi dozvolu ali evo baš ga užasno nervira da ishodi na vrijeme dozvolu, inspekcija će izaći van na teren ustanoviti da netko gradi bez dozvole. Neće rušiti, dat će rok u kojem treba ishoditi dozvolu i bit će novčane kazne koje su propisane jednim drugim zakonom a koje ovisno na fizičku osobu može biti mjesečno do dvije prosječne bruto plaće. To vam je otprilike u ovom času bruto plaće negdje oko 7 i pol tisuća. Dakle, mjesečno do 15000, a u odnosu na pravnu osobu je to do 10 bruto plaća. Dakle, mjesečno znatno veći iznos i onda će izaći jedanput, pa ovaj neće imati dozvolu, platit će kaznu, pa drugi put, pa će onda zadnja sankcija nakon što je stvarno ne želi ishoditi dozvolu biti uklanjanje. Ali to je ono zadnja, zadnja, zadnja sankcija. Dakle, bitna razlika je netko tko gradi na prostoru na kojem nema šanse da dobije dozvolu njega treba uklanjati odmah, a ne čekati da je kuća pod krovom i stavljene iz ovih prijašnjih priča fasada. I od onih koji mogu dobiti dozvolu. Komunalni redari imat će mogućnost djelovanja vezano uz neke druge zahvate. Mi to kažemo recimo uz ograde, uz nadstrešnice imaju mogućnost djelovanja i na privatnoj parceli. Mi smo si dali u zadatak sljedeće: kompletan rad komunalnih redara ćemo nadzirati, nadzirat ćemo i rješenja, nadzirat ćemo ne samo u formalnom dijelu, nego i u neformalnom dijelu, u dijelu koji je u odnosu na edukaciju, u odnosu na praćenje rada, u odnosu da vidimo što se dešava i na taj način zapravo da imamo ujednačenu praksu na području cijele Hrvatske. Možda sam, nisam dovoljno jasno rekla ili možda treba još jedanput ponoviti i reći. Jedan od bitnih stvari ovih zakona je da na isti način se izdaje dozvola u Zadru, u Petrinji, u Osijeku. Na isti način treba postupati građevinski inspektor na tim područjima, na isti način rješenja trebaju biti izdavana. Mi danas zaista imamo slučaj da po jednoj metodologiji radi jedan ured, drugi ured, treći ured. Dakle, ujednačiti praksu i ujednačiti način postupanja. Jednako tako kad čitate Zakon o građevinskoj inspekciji vi biste … [[Govornica se ne razumije.]] građevinska inspekcija vrši nadzor nad kvalitetom gradnje. Ono što mi u ovoj svojoj priči sa bespravnom gradnjom smo se zapravo glavninu vremena i energije i truda skoncentrirali na da li netko ima dozvolu ili nema dozvolu, da li gradi sukladno dozvoli ili ne. Kad sam ja tamo davnih dana počela raditi u ovom dijelu koji je vezan uz upravu onda su bili građevinski inspektori čija zadaća je bila otići na gradilište, kontrolirati certifikate koji su i tad trebali, deklaracije koje su i tad trebali. Oni su parafirali kad je netko iskolčio na početku zgradu, parafirali su da je to napravljeno kako treba. Dakle, oni su pratili proces građenja. Proces građenja treba pratiti ne samo za sadašnjost nego i za budućnost, jer mi smo dužni graditi sukladno svim zakonima, svim pravilima da bi mogli zgrade adekvatne vrijednosti građevinske onda su i neke druge vrijednosti ostaviti za budućnost. I postoji jedna tema koja je u Zakonu o građevinskoj inspekciji koja se tu pojavljuje ja bih rekla u svakom zakonu imamo nekakve novine pa smo i tu osim ove novine dakle brzog djelovanja odlučili se za jednu novinu, a vezana je uz ruševine. Između vas ima puno načelnika, puno gradonačelnika ili zamjenika, svatko u svojem mjestu, u svom gradu, u svojoj općini bez obzira da li je uz obalu pa su te ruševine nastale zbog toga jer su ljudi odselili i više ne vode računa o svojoj nekretnini. U Gradu Zagrebu imate stvarno dijelove grada koji su napušteni i gdje su problemi sa narkomanijom a da ne govorim o dijelovima države koji imaju traume od ratnih razaranja gdje su kuće ostavljene u stanju zapravo ruševine gdje su one vrlo opasne ako auto malo brže da ne kažem neki ovako džip prođe prijeti opasnost da se zapravo zgrada sama uruši. Ovim zakonom je definirano što je to ruševina. Ruševina naravno ne može biti kulturno dobro. Čim je kulturno dobro to je apsolutno isključeno. I dana je mogućnost donošenja rješenja. Način na koji se to rješenje donosi i mogućnost da komunalni redari odnosno same općine i gradovi uklanjaju ruševinu i na taj način zapravo miču iz prostora ono što im je teret, a jednog dana kad će vlasnik doći onda će se upisati na taj teret sa određenom naknadom. Dakle, cijeli ovaj set zakona govori o problemu prostornog uređenja, govori o problemu gradnje. Nikog od nas ne ostavlja ravnodušnim jer se svatko na svom vlastitom primjeru ili primjeru svog bližnjeg susreo sa problematikom. Svi smo svjesni toga da je kroz ovaj period, dugi period, dakle period ne traje ni pet ni deset godina nego traje znatno duže, u prostoru su nam se desile i neke stvari koje nam se nisu trebale desiti. Mi smo mišljenja da je to ipak moguće kontrolirati. Ja koristim još ovu priliku da kažem nešto što sam zaboravila reći. Tu se u nekoliko navrata spominjala 15. veljače '68. Zaista, mi svoje zakonodavstvo baziramo na datumu snimke do 15. veljače '68. U procesu sređivanja stanja u prostoru smo utvrdili da ne raspolažemo svim kartama. Utvrdili smo da raspolažemo za mali dio zemlje s kartama, a za nedopustivo tako područje bez karata. Onda smo naravno kako svi sve znamo i mi znali da se te karte nalaze samo ne na području naše države nego na području, dakle one su u posjedu vojnom Geografskog instituta u Beogradu. Mi smo svu aktivnost diplomatsku i svu ostalu učinili da uspostavimo kontakt. Onda da ispričam našu priču da se ispostavilo da nam te karte nemaju na što skenirati pa smo onda nabavljali skenere pa smo te skenere nabavili jedan u Makedoniji, jedan u Crnoj Gori, dva u Sloveniji. Pa smo ih dobili tamo pa su onda oni rekli dat ćemo skenere dajte ih samo servisirajte jer i nama trebaju karte. Uglavnom sva ta priča je bila na relaciji svakog dana i vrlo dobri kontakti i apsolutno dobra volja. Mi imamo negdje oko 3300 katastarskih općina, mi smo za više od pola karata smo ih dobili. Neke karte su u dobrom stanju, neke karte baš i nisu no međutim mi ih sada georeferenciramo. U času kada to sve bude završeno i definirano te ćemo karte objaviti što na našem web portalu što dostaviti svim našim katastrima. Dakle, to je ostao jedan dug iz jednog tu je bilo u nekoliko navrata 15. veljača '68. godine spomenuta. Ali zašto je bitna? Ona je bitna i u odnosu na postupanje građevinske inspekcije jer u svim zakonima pa i u ovom zakonu sve što je napravljeno do 15. veljače '68. godine smatra se legalnim i tu nema nadležnosti više onda ni postupanje građevinske inspekcije. Tako da su te karte izuzetno važne, izuzetno bitne i za postupanje građevinske inspekcije. I evo samo za kraj bez obzira što je riječ o građevinskoj inspekciji moram izreći tu rečenicu, kad su došle prve te snimke mene su jako zanimale kao što sam znatiželjna po prirodi i onda sam vidjela jednu bez da točno znamo o kojoj lokaciji je riječ. I postoji jedna stvar koja me zabezeknula, a to je da je ta karta pokazivala jedno uredno naselje i okolni prostor i okolni prostor je bilo obradivo zemljište. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo prijavljene replike. Prvi se javio Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa evo o komunalnim redarima i poslovima koje bi trebali preuzeti bilo je već govora i u prethodnoj raspravi o prethodnom zakonu i ja osobno mislim da to ne bi trebalo biti loše i da bi to definitivno moglo doprinijeti boljem redu. No ono što sigurno nije baš dobro i što bi trebalo malo bolje posložiti je ustvari jedna preopterećenost komunalnih redara jer vi kad ste iznosili podatke o broju komunalnih redara po pojedinim županijama onda se vidi da je to jedan nesrazmjer i sigurno da ne možemo Hrvatsku gledati u tako jednom generalnom smislu globalnom i tako raspoređivati broj redara po jedinicama lokalne samouprave jer u nekim jedinicama lokalne samouprave nema puno redara, a u nekim jedinicama lokalne samouprave komunalni redari su već preuzeli i onu ulogu prometnog redara također i išli na dodatnu obuku i već su tada dobili još određeni dio posla koji prethodno nisu imali. To ja govorim evo na konkretnom primjeru u mom gradu u Križevcima. Tako da jednostavno kod mene je recimo slučaj, a tako je vjerojatno i u mnogim drugim gradovima da postojeća dva redara koji su i prometni redari jednostavno fizički neće moći postupati i neće stići obavljati ove poslove i doći će do problema. Istovremeno vidimo da se urbanistička inspekcija da tako kažem preuzima ministarstvo zaposlenike dok građevinska inspekcija ostaje. Znači da će se u naravi povećati broj ljudi koji radi na tome. I stvarno bi trebalo vidjeti da već ako lokalne samouprave preuzimaju dio poslova iz inspekcijskog sada rada, da stvarno se jedan dio sredstava prebaci lokalnoj samoupravi, decentralizira jer će morati doći do novog zapošljavanja komunalnih redara.
Hvala. Odgovor izvolite ministrice.
Hvala lijepo. Dakle kada sam govorila o broju komunalnih redara zašto sam govorila? Da bi uopće mogli donijeti odluku da bi zaista prebaciti dio poslova na komunalne redare morali smo napraviti analizu i vidjeti što na terenu imamo da li je uopće takva odluka moguća. Dakle kao što vidite iz prijedloga zakona odlučili smo se za to i tu postoji zaista i neki problemi koji su ozbiljni što se tiče lokalne samouprave financijske naravi, a to možemo vidjeti da rješenja koja će oni donijeti i naplata koja je da vidimo da ta naplata ide i u sredstva tamo gdje jesu dakle lokalne samouprave.
Hvala. Sljedeća replika Branko Vukšić. Izvolite.
Uvažena ministrice, evo vi ste na dobrom primjeru demantirali kada kažu da opozicija sva opozicija se bavi jedino politikantstvom u Saboru da zna samo kritizirati i zapravo ovo što ste vi i ovo izlaganje i ona prije izlaganja, znamo mi kada nam se ministri obraćaju koji su puni znanja i koji odgovaraju na pitanja. Možemo se mi s odgovorima složiti ili ne složiti ali sasvim sigurno da cijenimo ono što vi danas čitav dan ovdje radite i čak dio onih rasprava koje smo mislili imati shvatili smo iz vašeg izlaganja, dali ste nam unaprijed odgovore na neka pitanja što je rijetko u sabornici, a i rijetko se to čuje iz mojih usta. Ali niste jedini, recimo kada je bio set zakona gospodina Miljenića prije lex Prkovića, sada ćemo ga gledati četverostruko naočale i još jedne naočale ću staviti kada predlaže nešto prije lex Perkovića jednoglasno smo u Saboru čak su rasprave bile gotovo unisone i mislim da nije nitko bio protiv tih zakona digli smo jednoglasno smo prihvatili te zakone. Tako da i ova pitanja dali ste odgovore mi smo prije pitali zato mi je što nije jedinstvena, ujedinjena rasprava a to su komunalni redari u koje ljudi s pravom sumnjaju što je odlučno. Vi ste nam ispričali stanje kakvo jest koje mi neki bolje neki slabije poznajemo i kako bi trebali biti. Sada je zakon je to sredstvo koje treba omogućiti ono što bi trebalo biti. Ja opet upozoravam na jednu stvar nemojte zaboraviti na naš mentalitet, na naše službe i da smo mi i najdivnije ideje spremni izvrgnuti ruglu.
Zahvaljujem. Sljedeća replika Josip Borić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Pa uvažena ministrice evo ja ću dopuniti ove dvije replike ustvari više repliku gospodina Hrga a tiče se komunalnih redara. Imam osjećaj da oni postaju katica za sve u toj lokalnoj samoupravi. Za vrijeme ove Vlade već smo im nametnuli obaveze. Čuli smo prometni dio, morali su se doškolovati. Pa smo im kroz Zakon o buki ili o buci opet nametnuli obvezu da cijelo ljeto od 1.5.do 1.10.trče po tim našim turističkim destinacijama, da snimaju te koji su glasni, bučni pa gledajući i ovaj prijedlog zakona ja mislim da bi ovaj komunalni redar koji je srećom negdje zaposlen mogao bez problema ispuniti 24-satno radno vrijeme ako će država postupati na ovakav način na koji je postupila. A lijepo piše u ovom dijelu da li je potrebno osigurati sredstva znači ocjena izvori potrebnih sredstava za provođenje zakona nije potrebno osigurati u državnom proračunu ništa. Znači da je lokalna samouprava ustvari dobila tj. komunalni redari još dobio jedan posao koji bi trebao odraditi besplatno. On to neće htjeti napraviti jer on savršeno dobro radi za svoje 3,5, 4 tisuće kuna ovo što već ima u ovlastima i ovo će mu biti samo iznad toga. Zato je kažem ta statistika odlična, ona je ok ona je snimila stanje, teorija je isto odlična međutim bojim se da ćemo u praksi pasti na ispitu baš na ovakav prijedlog ukoliko država ne želi to platiti, a mislim da bi trebala platiti ako joj je u interesu da dovede stanje prostora u red. Ako ne mi smo tamo od 2000.godine imali jednu akciju koja se zvala građani organizirano nadgledaju izbore. Evo neka građani onda organizirano nadgledaju bespravnu gradnju ali im ponudimo financijsku naknadu za to pa tko prijavi i prijavio je slučaj kako treba neka ga država lijepo nagradi.
Hvala. Sljedeća replika evo imamo odgovor. Izvolite ministrice.
Da,zaista komunalni redari dobivaju više posla nego što imali sada. mi imamo dvije opcije i dvije varijante, dakle uvijek su dvije varijante. Jedna varijanta da kažem ne ne trebaju komunalni redari to raditi mogu to raditi građevinski inspektori koji to rade i danas, a druga varijanta je koja može biti u ovom zakonu definirana, a to je da kazne vidite kaznene odredbe da te kazne koje su novčane i koje komunalni redari na plaću idu u proračun jedinica lokalne samouprave i da bude … ili njima povećanja plaća ili zapošljavanje novih.
Hvala. Sljedeća replika Stjepan MIlinković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa gospođo ministrice i meni se dopao ovaj vaš slikoviti prikaz postupanja glede u određenim momentima i meni je apsolutno prihvatljivo to ikonica, kliknuti pa još ako naraste kućica milina. Ali želim reći da me nešto malo zbunjuje, a to je kad vi kažete veli danas ako netko počne graditi, a ja pitam tko, tko gradit. Ja u mojoj sredini gospođo ministrice ne znam zadnju godinu i pol dana da je itko gradio, da je itko radio, da itko gradi radi i ljudi se bore za golu egzistenciju. Ne može, ne radi, ne gradi. Jednostavno takve su okolnosti, 35% siromašnih ljudi žive u katastrofalnim uvjetima. Slažem se s vama da treba ljudima osigurat obveze, donesti građanima, osigurati brzu gradnju, apsolutno se slažem, ali ja pitam sa čime, sa čime i kako. I onda se vraćamo na ono jučer što smo imali u vezi energetskih i okolišno prihvatljivih vozila. Mi ćemo imat uskoro vrlo dobre okolišne uvjete zato jer ljudi nemaju se vozit s čime, nemaju traktore popraviti itd., ovdje nemaju s čime graditi. Posljedično u pitanje dolaze u pitanje ovi inspektori i komunalni redari. Ja ću morati moga komunalnog redara otpustiti, ja vam to odgovorno tvrdim. Prvo, nema gradnje ništa, drugo ove prometne njegove obveze koje su bile da regulira ono ako netko dopelja gnoj sa polja na cestu, nema ga više, znači on nema više što radit. U tim okolnostima držim da su ovi zakoni dobre su namjere, sve to dobro stoji, ali mislim da u praksi malo to teže funkcionira gospođo ministrice. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor, izvolite ministrice.
Pa zaista naše iskustvo je takvo da mi volimo gradit, jako volimo graditi bez dozvole, to nam je posebno zadovoljstvo pa koristim ovu priliku samo da ispričam priču što je bilo ovo proljeće. Inspektor je bio, naši inspektori su bili na terenu, rušili su kuće koje su rađene iza 21.6.2011., bilo je riječ negdje oko 20-tak započetih gradnji, završili priču i otišli. To kad su oni otišli su svi shvatili za poziv nećemo se vratit, idemo dalje gradit i onda su se nakon mjesec dana na isto područje ili dva mjeseca vratili i zatekli 20 novih započetih gradnji. Toliko o tome, dakle mi volimo jako graditi i malo nas nervira ishoditi dozvole.
Sljedeća replika, Dinko Burić. Izvolite kolega.
Poštovana gospođo ministrice, iz vašeg izlaganja želio bih izdvojit samo jednu stvar koja mislim da je posebno važna ovdje. Smatram dobrim rješenjem davanje većih ovlasti komunalnim redarima. Činjenica je da su komunalni redari, bez obzira što će to u praksi nailazit i na one vjerojatno probleme koje sad ne možemo predvidjet, ali je činjenica da su komunalni redari postali osobe kojih se nitko ne boji, koje nisu imale nikakve ovlasti, koje su bile samo većinom rekao bih ispunjena obveza jedinice lokalne samouprave da ima komunalnog redara, a da on u praksi nije bio u stanju poduzet nikakvu mjeru da bi riješio bilo kakav problem. Nisu ni predložena rješenja vjerojatno obuhvatila sve, ali jesu korak naprijed i trebat će dobro pratit tijekom provedbe zakona u kojem smjeru i kako poboljšavat to. Dakle bit će prilike u raspravi oko ovog prijedloga zakona davati još sugestije, nadam se da će neke biti i prihvaćene kako bi se nešto mijenjalo, ali jedna od ključnih točaka ovog zakona jest davanje većih ovlasti komunalnim redarima i mislim da je to za jedinice lokalne samouprave i rješavanje problema na lokalnoj razini od velikog značaja. Slažem se kolegom Milinkovićem i u onom dijelu koji je rekao je, objektivno mi danas u Hrvatskoj imamo problema i s time tko će gradit, ali je u pravu i ministrica kad kaže ima i onih koji vole graditi. A vi kolega Milinković kad ste to spomenuli onda ste isto mogli slikovito reći da to podsjeća i na onaj nažalost vic, dolazi naš pacijent kod jednog doktora i kaže živjet ćeš još 6 mjeseci, a pacijent kaže ali od čega doktore, od čega. Dakle ne zabrinjava ga stanje nego ga zabrinjava gospodarska situacija. Međutim, to je samo parafraziranje svega ovoga. Smatram da je prijedlog zakona koji ovako regulira pozitivan i da će imat pozitivan efekt na našem području u svim jedinicama lokalne samouprave.
Hvala. I zadnja replika, Branko Kutija. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Gospođo ministrice, govorili ste o ruševinama, uklanjanju ruševina. Članak 52. stavak 2. izvršenje rješenjem puta treće osobe provesti na njegovu odgovornost i trošak. Kako ćete to u praksi provesti? Znači vlasnici tih objekata su vam uglavnom izvan Republike Hrvatske, pod broj jedan nemate neriješene imovinsko-pravne odnose, tko će vam doći uklanjati te objekte i na koji način će naplatit se taj tko ukloni takvu ruševinu.
Hvala. Odgovor, izvolite ministrice.
Da odgovorim odmah da ne zaboravimo pa da ne ostane to neodgovoreno, dakle teretom na gruntovni izvadak i ovrhom, kao i sada. Državno odvjetništvo upisuje teret na onog tko je u gruntovnici. … [[Upadica se ne razumije.]] U času kad se netko pojavi ili bilo što, to će se riješit.
Hvala. Da li predstavnici odbora žele uzeti riječ? Evo izvolite kolega Ronko, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana ministrice sa suradnicima, kolege i kolegice. Kao što sam već prethodna dva puta rekli, održali smo sjednicu 1. listopada, bila je to 22. sjednica i temeljem članka 93. Poslovnika odradili smo raspravu kao matično radno tijelo i u uvodnom izlaganju objedinili smo raspravu za sva tri zakonska prijedloga. Ministarstvo prostornog uređenja i građenja pristupilo je dakle izradi tih predloženih zakonskih tekstova kojima se uređuje područje gradnje i umjesto važećeg Zakona o prostornom uređenju i gradnji predloženo je da ovo područje dakle bude uređeno sa tri zakona. Zakon o građevinskoj inspekciji kako nam je prezentirano na odboru donosi se u svrhu poboljšanja i kvalitete uređenja važećeg sustava i osiguranja učinkovitijeg nadzora nad stanjem u području građenja. Predlaže se dakle povećati učinkovitost nadzora nad stanjem u prostoru davanjem ovlasti upravnim tijelima jedinica lokalne samouprave koji su nadležni za poslove komunalnog gospodarstva. Dakle, da oni provode nadzor nad gradnjom građevina za koje nije izdana građevinska dozvola a pritom se pojednostavljuje i postupak u slučaju nedozvoljene gradnje. Što se tiče bespravne gradnje unutar građevinskih područja prezentirano nam je da se predlaže mogućnost izdavanja rješenja za rušenje uz mogućnost odgode koja služi za ishođenje dozvole za gradnju te se u slučaju odbijanja mogućnosti ishođenja dozvole omogućava izgrađeni objekt rušiti u roku od 2 tjedna. U domeni građevinske inspekcije ostaje ovlaštenje utvrđivanja zakonitosti gradnje, uporabe i održavanja građevina i provedbe stručnog nadzora građenja te nadzor mjera za usklađenje sa zakonima, drugim propisima i pravilima struke. U stručnom nadzoru ostaje i postupak građenja i kvalitete gradnje, odnosno upotrebe materijala za gradnju. I ova norma ona ustvari predstavlja vrlo osjetljivo područje s obzirom na propise o građevinskim materijalima koje je donijela EU i koje treba u cijelosti poštivati. U raspravi koja je uslijedila, a bili su tu predstavnici "Zelene akcije", predstavnici Udruženja arhitekata, gospodin Kartalić, u raspravi koja je uslijedila dakle postavljeno je i pitanje, odnosno izražena je dvojba uz osposobljenost komunalnih redara za stručno obavljanje poslova temeljem ovog prijedloga odnosno provođenje mjera u okviru postupanja komunalnog redara a iz odgovora je proizašlo da komunalni redari kojih je prema analizi evo čuli smo i maloprije 674 prema prijedlogu zakona dobivaju veće ovlasti i veći obim poslova pa se time očekuje da će biti operativniji i uspješniji. Kao jedan od problema ovog zakonskog prijedloga istaknuto je i kako za provođenje zakona nisu predviđena proračunska sredstva bez kojih kako je rečeno ne treba očekivati uspješno provođenje sprečavanja pojave bespravne gradnje. U člancima od 11. do 25. u kojima se uređuje provedba inspekcijskog nadzora i postupanje inspektora postavljeno je pitanje mjerodavnosti odluke te u slučaju nejednakosti odluke koju donosi nadzorni inženjer i građevinski inspektor vezano uz kvalitetu ugrađenog materijala u građevinama koja je u izgradnji dakako postavlja se pitanje ima li inspektor u takvom slučaju pravo zatvoriti gradilište. Naime, ocijenjeno je da je u tekstu predloženog zakona veća ovlast dana građevinskom inspektoru nego nadzornom inženjeru iako je on član strukovne komore, ima pravo koristiti pečat sa ovlaštenjima, a pečat znači ili podrazumijeva stalnu edukaciju i usavršavanje tijekom rada dok inspektori ministarstva to nisu dužni činiti i to na neki način nemaju. Evo toliko iz rasprave, a nakon provedene rasprave Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora odlučilo je većinom, 6 za, 2 protiv i 1 suzdržan predložiti Hrvatskom saboru donošenje zaključka: - prihvaća se prijedlog Zakona o građevinskoj inspekciji i naravno sve primjedbe, prijedloge i mišljenja iznesene u raspravi upućuju se predlagatelju radi konačne pripreme prijedloga zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Da li u ime ostalih odbora netko želi? Ne. Otvaram raspravu po klubovima. U ime Kluba zastupnika SDP-a Zdravko Ronko. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Evo nastavit ću odmah. Dakle, kao što smo već rekli u prethodna dva prijedloga Zakona o prostornom uređenju i prijedlogu Zakona o građenju naglasili smo kako je još uvijek važeći Zakon o prostornom uređenju i gradnji na neki način nepregledan, obiman, nedorečen zbog obimnosti donekle i nespretan, a zbog svega toga se i išlo predložiti podjelu na tri dijela, odnosno Zakon o prostornom uređenju, Zakon o građenju i Zakon o građevinskoj inspekciji. Najveća novina u ovom prijedlogu jest da se predloženim Zakonom o inspekciji povećava učinkovitost nadzora nad stanjem u prostoru davanjem ovlasti za provođenje nadzora nad gradnjom građevina za koje se ne izdaje građevinska dozvola te za jednostavne postupke upravnim tijelima jedinice lokalne samouprave nadležne za poslove komunalnog gospodarstva. I to je osnovna intencija zakona dakle da se dio ingerencija prenese na komunalne redare. Podržavamo to određenje kao i ostala predložena rješenja posebno za ruševine gdje je sada doista definirano kako se određuje što je ruševina i postupak za donošenje rješenja na osnovi kojeg komunalni redari mogu i ukloniti tu građevinu. Također je prihvatljiv model djelovanja građevinskog inspektora na prostoru gdje nije dozvoljeno građenje i gdje inspektor donosi rješenje kojim se ta građevina ruši u roku osam dana. A da se tamo gdje je dozvoljena gradnja i gradi bez dozvole daje mogućnost ishođenja dozvole uz novčanu kaznu i takva mogućnost daje se dva puta. No ako se i nakon toga ne ishodi dozvola, a gradnja nastavi građevina se ruši. Što to znači? Vrlo jednostavno tamo gdje je gradnja dozvoljena rušenje je zadnja varijanta, tamo gdje nije to je jedina varijanta. Isto tako upravo iz razloga ubrzanja postupka ali i odgovornosti inspektora u tijeku inspekcijskog postupka prihvatljivo je rješenje ili bolje rečeno prihvatljivo je i rješenje ukidanja prava žalbe na inspekcijsko rješenje i propisivanje pravne zaštite institutom tužbe prvostupanjskom upravnom sudu. I na kraju i same kazne te njihova predložena namjena 20% za ureda županija i gradova, 30% za komunalno opremanje gradovima i županijama i 50% državi nije loš predloženi model samo bi možda brojke trebalo malo posložiti jer država još dobiva i PDV od arhitekata i geodeta, dobiva porez na dobit, a jedinice lokalne samouprave u tome ne participiraju ni 1%. No bez obzira na to Klub zastupnika SDP-a podržat će ovaj zakonski prijedlog. Hvala lijepo.
Hvala i vama. U ime Kluba zastupnika HDZ-a Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana gospođo ministrice sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Evo nakon što smo obradili, raspravili Zakon o prostornom uređenju i Zakon o gradnji sada nam je na red došao i treći zakon kojega Vlada predlaže Zakon o građevinskoj inspekciji. Ako je čini mi se Vlada i mogla nas nekako uvjeriti u razloge zbog čega razdvaja gradnju od planiranja, čini mi se da je ovaj zakon nekako onda logično ovaj Zakon o građevinskoj inspekciji logično bi trebao biti u Zakonu o gradnji ali jasan stav i pravo je vlade napraviti zakonsku regulativu onako kako ona misli da je to najbolje. Čini mi se da temeljni razlog donošenja ovog zakona jest na određeni način spuštanje određenih ovlasti sa državne razine poglavito sa Ministarstva prostornog uređenja i graditeljstva i njihovih službenika inspektora na jedinice lokalne samouprave odnosno na komunalne redare. Moram reći da je to jasno legitimno iako je formulacija koja je upisana u ocjeni postojećeg stanja malo nespretna. Tamo da sada ne citiram nisam uzeo zakon kod sebe, tamo se govori o tome s obzirom na nepopularnost i neprivlačnost zanimanja građevinskog inspektora često puta niti arhitekti niti građevinari ne žele u inspektore pa onda ćemo to prepustiti komunalnim redarima. Parafrazirao bih onu nitko neće u mornare, nitko neće u građevinske inspektore pa onda to prepustimo komunalnim redarima u jedinicama lokalne samouprave. Dakle što želim reći, pitanje je da li ovo radimo zbog toga što nemamo dovoljno inspektora jer je tu kako piše u obrazloženju zahtjeva nepopularno zanimanje, neprivlačno zanimanje pa onda kada nemamo druge jer nemamo dovoljno inspektora prepustimo to jedinicama lokalne samouprave. ali mi se čini da je to malo i na određeni način i u suprotnosti s onim što smo jučer i jutros govorili. Jučer i jutros smo razvlastili jedinice lokalne samouprave kada su u pitanju njihove ovlasti u prostornom uređenju i gradnji. Uzeli smo im određene ovlasti kada su u pitanju urbanički planovi uređenja, to smo dali sada županiji i Vlada je uzela za sebe za objekte i projekte od državnog značaja. Nisu ni stranka u postupku kada se na njihovom prostoru izdaju građevinske dozvole, e sada kad su troškovi u pitanju kada se stavljaju nove obveze e onda su nam jedinice lokalne samouprave pouzdan dionik u takvom poslu. Dakle s jedne strane centraliziramo ovlasti i uzimamo ih od jedinica lokalnih samouprave ali sredstva u ovom slučaju bar ja to iz zakona ne vidim nećemo za poslove koje komunalni redari budu radili davati sada jedinicama lokalne samouprave za troškove koje će jedinice lokalne samouprave svakako imati kada je u pitanju rad komunalnih redara. Naime sasvim je izvjesno prema onome što će raditi komunalni redari da su oni na određeni način polako postaju jedna vrsta građevinske policije za sve manje zahvate i manje složene radove u kojima će oni uredovati. Maloprije je kolega Kutija s pravom gospođo ministrice pitao i vi to jako dobro znate, pogotovo na prostoru jadranske Hrvatske i svugdje tamo gdje još uvijek katastarske općine svoje katastarske operate temelje na izmjeri od Franje Josipa, koliko je neuređena zemljišna knjiga odnosno gruntovnica, koliko je na pojedinim parcelama upisano na stotinjak i više fizičkih osoba koje su neke davno umrle ili su u prekomorskim zemljama, često puta na parceli od 6 do 8 kvadrata je upisano preko 200 i 300 u pravilu iseljenika ili umrlih osoba itd. I upravo na tim objektima zbog toga što su te obitelji raseljene diljem svijeta su pogotovo da kažem dole na jugu Hrvatske brojna napuštena mjesta, brojne ruševine koje su nakon njih ostale i te ruševine danas treba ukloniti i ovaj zakon to propisuje i to je dato u nadležnost komunalnom redaru. Ja ne znam na koji način vi ste rekli da će se vršiti zabilježba na takvu nekretninu na kojoj je preko stotinjak upisanih zemljišnoknjižnih vlasnika, kad će to jedinica lokalne samouprave koja će na svoj trošak morati ukloniti takvu jednu ruševinu, kad će se to naplatiti ja to doista ne znam. I moram vam reći da ukoliko budu dužni komunalni redari, a morat će jer je to zakon, postupati pri ovakvim slučajevima da će to biti dodatan trošak jedinicama lokalne samouprave. I inače se postavlja pitanje tog financiranja ovih poslova koje smo sa ovim Zakonom građevinskoj inspekciji dali. U isto vrijeme propisali ste kaznu zbog nedovršenja vanjskog izgleda zgrade, propisana je novčana kazna člankom 59. čini mi se. Taj novčana kazna čiji je prihod, jel to prihod države, jel to prihod državnog proračuna? Dakle kad komunalni redar propiše kaznu da li je ona prihod državnog proračuna ili prihod općinskog proračuna. To nisam moram priznat, nisam tako pažljivo pročitao, ali ja nisam iščitao kad bude izdavao mandatne kazne komunalni redar je li to onda prihod državnog proračuna ili je prihod općinskog proračuna, proračuna jedinice lokalne samouprave. Dakle tu ima dosta dvojbi i velikih izazova koje morate riješiti čini mi se do drugoga čitanja. Isto tako, trebali ste ako smo krenuli u ovakav sustav onda na određeni način u postupanju izjednačiti komunalnog redara sa građevinskim inspektorom bar u dijelu u kojemu se govori o pravu na žalbu. Pravo na žalbu ne postoji kod postupanja građevinskog inspektora, ali pravo na žalbu postoji kod postupanja komunalnog redara. Mislim da su oba postupanja trebala biti izjednačena, trebala na isti način postupati prema jednom i prema drugom rješenju kada se govori o postupanju građevinskog inspektora i komunalnog redara. Isto tako je selektivno postupanje u slučaju naređivanja uklanjanja građevine za građevine izgrađene izvan građevinskog područja ili na posebno zaštićenom području, naređuje se uklanjanje sa izvršenjem putem treće osobe, a u ostalim slučajevima se na izvršenje uklanjanja prisiljava novčanim kaznama i nije riješeno pitanje izvršenja putem treće osobe. Dakle za sankcioniranje nezakonitog građenja to nije jednak prekršaj za investitore. Mislim da je ovdje također jedna nejednakost u pristupu. Nadalje, u sudskoj praksi u dosadašnjim postupanjima građevinske inspekcije često puta je bilo vrlo dvojbeno da li je moguće narediti uklanjanje građevine čije građenje nije usklađeno s dokumentacijom u danom roku inspekcijskog rješenja, a bez naknade štete investitoru. Dakle čini mi se da tu također moramo biti vrlo pažljivi, da li je moguće ukloniti građevinu zbog toga što nije izvršeno usklađenje sa dokumentacijom i ako to nije u propisanom roku napravljeno da li je odmah pristupanje uklanjanju takve građevine s aspekta zaštite vlasništva do kraja legalno, do kraja zakonito. Znam da je tu sudska i upravna praksa često puta donosila takva rješenja da bi ovakva odredba u zakonu mogla biti sporna. I još jedna stvar koju želim također reći, mi smo sa ovim zakonom rješavamo pitanje organizacije ustroja građevinske inspekcije, dok ovim zakonom nismo riješili pitanje nadležnosti i definicije urbanističke inspekcije. Zaposlenici koji su obavljali poslove urbanističke inspekcije sada postaju jasno, bit će vjerojatno raspoređeni na druge poslove u ministarstvu, ali postupci koji su vodili urbanistički inspektori temeljem ovog zakona se obustavljaju. Je li to dobro rješenje ne znam. Oni su sigurno postupali po prijavama kada određena prostorno planska dokumentacija nije bila izrađena u skladu sa zakonom kad su postojale određene sumnje da neki planovi nisu napravljeni onako kako treba i tamo su urbanistički inspektori u tom postupku uredovali i sada mi sa ovim zakonom te postupke obustavljamo. Kakva je sudbina tih planova za koje postoji otvorena sumnja da nisu izgrađeni s planovima višeg rada, odnosno u skladu sa zakonom? To ovaj zakon također ne rješava, jer napisali ste da se postupci provedeni po do sada važećem Zakonu o prostornom uređenju i gradnji koje provodi urbanistička inspekcija, obustavljaju. Ja mislim da to nije dobro rješenje, da oni postupci koji su započeti po važećem zakonu, u kojima je otvoren postupak utvrđivanja valjanosti određenih prostorno-planskih dokumenata da je trebala po tom zakonu inspekcija te poslove obustavljati, a prema ovom zakonu koji se donosi i zakonima koje smo raspravljali u protekla dva dana onda će se postupati kad oni budu u zakonu usvojeni i ako budu usvojeni na ovaj način. Evo završit ću s time da mi se čini da je Vlada evo u tom dijelu nevjerodostojna kada jedinicama lokalne samouprave ukida ovlasti koje su oni imali po postojećim zakonima u dijelu koji se odnosi na uređenje prostorno-planske dokumentacije na čitavom svom teritoriju da je sada to Zakonom o prostornom uređenju i gradnji dato Vladi RH da rješava vlastitim …, da je dato županijama da to rješavaju urbanističkim planovima uređenja županija, da na taj način ne poklanjamo baš veliku vjeru jedinicama lokalne samouprave kad je u pitanju prostorno uređenje ali im poklanjamo vjeru kada moraju u ovim radovima nepopularnim kao što je postupanje građevinskih inspektora onda njihovim djelatnicima vjerujemo da će za račun države i poslove koje je i dosada obavljala država oni to znati obavljati. I pri tome što je vrlo važno nećemo im osigurati financijska sredstva, jedinicama lokalne samouprave, za takva postupanja a i onda kada izriču mandatne kazne prihod je državnog proračuna, a ne proračuna jedinice lokalne samouprave. Mislim da su to pitanja, gospođo ministrice, uz dobru vašu želju i volju da se zaustavi brzo, energično, učinkovito bespravna gradnja. Da nam je sada i digitalna ortofoto karta od 21. lipnja 2011. godine itekako pomogla pa i građevinskim inspektorima da mogu utvrditi da li je nakon tog dana nastupila daljnja nezakonita gradnja. To je itekako jedan dokument koji će građevinskim inspektorima pomoći ali svejedno moramo tu bespravnu gradnju zaustaviti. Vama će nadam se u tome pomoći komunalni redari koji su zaposleni u jedinicama lokalne samouprave ali ova pitanja nejednakog odnosa u postupanju komunalnog redara i građevinskog inspektora nije dobra. Nije dobar nejednak pristup u uklanjanju građevina na račun treće osobe. Ovisi kada je ta građevina građena u zaštićenom obalnom području ili izvan građevinskog područja i na drugoj lokaciji. Tu smo isto nevjerodostojni. Dakle, ima tih pitanja na koje trebate napraviti da budu bar u zakonskom smislu izjednačeni u postupanju i jedni i drugi zaštitari prostora ako tako mogu reći. Hvala.
Hvala i vama. Imamo dvije replike. Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Bačić slažem se u potpunosti s vašom raspravom i ova priča s komunalnim redarima jednostavno je za mene promašena znajući sve što sam dosad saznao o njihovim iskustvima. I to je još jedan dokaz da se iz ureda u ministarstvu ne može osjetiti bilo ili konkretan život na terenu. I ti ljudi zaista su dnevno u vrlo neugodnim ili nezgodnim situacijama ne samo po pitanju da im i ovo bude oprost, probleme koje oni imaju samo na javnim površinama na kojima općina ima nadležnost ili izdaje ona koncesijska odobrenja tokom sezone samo u primorskom dijelu, a čuli smo gdje ima najviše komunalnih redara. Ima ih u Splitsko-dalmatinskoj, ima ih u Primorsko-goranskoj da ne računamo Grad Zagreb, Istarska. A ima ih zato jer su problemi takvi. Imamo silne prometne probleme. Manjak parkirališta, puno automobila u sezoni. Imamo činjenicu da mnogi koji dobivaju koncesijska odobrenja ne poštuju ta ista i naprave nešto što ne smiju raditi. Onda smo im dali obavezu da se brinu i o Zakonu o buci pa su cijelu noć i oni dežurni zajedno s Policijom jer država više ne želi postupati u tim osjetljivim stvarima. To su stvari koje se tiču lokalnih samouprava. I onda mi napišemo recimo članak 51. oni imaju pravo narediti poduzimanja ovakvih mjera, ukloniti ruševinu, uklanjanje građevine, otklanjanje oštećenja pročelja, usklađivanje provedbe zahvata u prostoru, uklanjanje zahvata u prostoru. Pa to ne može ni građevinski inspektor, pravi školovani građevinski inspektor. Tko su nam komunalni redari? Evo u mojoj općini po struci je vozač. I uspio je riješiti sve ove prometne dijelove što je smio i mogao i ovo što se tiče javnih površina. Za ovo mislim da za ovo treba ipak neko znanje. Za pisanje zapisnika on više nije na terenu on nije komunalni redar, on postaje činovnik u uredu. Ako će napisati jedan kvalitetan zapisnik da bi on ovo proveo. Znači, praksa će biti neprovediva.
Imamo odgovor, kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Borić da vi ste u ranijoj replici i sada ponovili da komunalni redari temeljem zakona svakog dana dobivaju sve veći posao i jedinice lokalne samouprave zbog toga nemaju dodatne prihode što i ovako opterećuje ionako loše stanje proračuna jedinica lokalne samouprave. Premda sama riječ komunalni redar, sam naziv tog službenika upućuje da bi on trebao raditi na komuni, na komunalnom dakle na javnom već sada on radi temeljem Zakona o komunalnom gospodarstvu odnosno odluke o komunalnom redu jedinica lokalne samouprave i na privatnim parcelama naređuje uklanjanja kada pojedine olupine, građevinski šut itd. se na tim parcelama nalaze, privatnim parcelama pa on sada temeljem odluke o komunalnom redu uređuje i na privatnom vlasništvu, a ne samo na komunu. Ja bih se složio s ovakvim pristupom kada bi spuštanjem ovlasti sa državne razine na jedinicu lokalne samouprave to ministarstvo moglo izračunati u financijskom smislu što će to značiti. Jasno da nije jednostavno utvrditi koliki je to iznos sredstava ali s obzirom da je jednim drugim zakonom ograničeno koliko je sredstava u lokalnoj samoupravi moguće izdvojiti za plaće u odnosu na izvorne prihode jedinice lokalne samouprave nema mjesta novom zapošljavanju niti zbog toga što nema sredstava a i zbog toga što je ograničen iznos plaća koji se može potrošiti u jedinici lokalne samouprave. Prema tome ovdje općine ne mogu nikoga novog zaposliti nemamo ni novaca a date su im nove ovlasti i oni moraju po tome postupati a sredstva kao prihodi su prihod države.
Hvala. I sljedeća replika Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Bačić govorili ste na kraju o raspodjeli ovlasti i odgovornosti komunalnih redara i građevinskih inspektora. Valja napomenuti da su građevinski inspektori velikim dijelom i odgovorni za stanje u građenju. Isto tako valja reći da nema njih dovoljno, da nisu dovoljno ni plaćeni ali da imaju ogromne ovlasti koje nisu u većini slučajeva koristili. Sada određivanje zakonsko da komunalni redari rade dio tih ovlasti mislim da se oni ne bi smjeli zvati komunalni redari ako će raditi ovo što će raditi, što je predviđeno zakonom. Pa ne može komunalni redar biti u rangu građevinskog inspektora. Zakonom nije ni određeno koje uvjete mora komunalni redar zadovoljavati od stručne spreme. Ako osoba za certificiranje malo prije smo govorili u Zakonu o građenju mora zadovoljavati određene uvjete i kakvo će mu se dati ovlaštenje da mora imati stručnu spremu, radno iskustvo, kako se ovdje daje komunalnom redaru koji obavlja sasvim neke druge poslove na puno nižoj razini nego što su ovi i po stručnošću i po odgovornošću, a da nema određenih uvjeta. Mislim da su se decentralizirale ovlasti a nisu se decentralizirala sredstva kako omogućiti i financiranje ovakvog projekta. Najlakše je decentralizirati ovlasti a i dalje ostaviti centralizirana sredstva. Ne odgovara uopće naziv komunalni redar onomu što je predviđeno da će raditi ovim zakonom. I trebali bi imati puno veću spremu i stručnu i radno iskustvo i određene stručne ispite najmanje u rangu građevinskog tehničara, a ne … komunalnog redara koji brine o prljavštini i jeli neko iskrenuo nekakav teret na cesti ili o uklanjanju nekih nepotrebnih stvari.
Vrijeme. Hvala. Imamo odgovor kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. U pravu ste kolega Marić. Ovaj projekt na koji se ministarstvo odlučilo je legitiman i mislim da bi ga mogli i podržati kada bi bili riješeni i drugi aspekti ovakvoga zakona, a to je bilo propisano što treba raditi komunalni redar koja tu treba biti stručna sprema. Slažem se s vama potpuno ste u pravu. Neprimjereno je sada osobu koja će ovaj posao obavljati na razini lokalne samouprave i nazivati komunalnim redarom kada on obavlja poslove građevinskog inspektora na lokalnoj razini. Mislim da je to svima jasno da bi sada bilo dobro da do drugog čitanja ministarstvo razmisli kako i na koji način utvrditi i nazvati komunalnog redara, ali što je također važno kako sredstva jedinici lokalne samouprave zbog ovog posla osigurati na koji način, jasno na uvođenje dodatnih nameta i mandatne kazne koji takav građevinski inspektor lokalne razine bude pisao i propisivao i obavještavao da budu onda i prihod tijela u kojemu je on zaposlen. Eto to mislim da bi na taj način možda mogli još svakako dodano osnažiti ovakav prijedlog zakona.
Hvala. U ime kluba HNS-a Marijan Škvarić. Izvolite kolega.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovana ministrice sa zamjenicima i pomoćnicima, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Ovo je temeljni propis kojim se uređuje postupanje građevinske inspekcije u RH. on je do sada bio temeljen Zakonom o prostornom uređenju i gradnji koji odredbama o inspekcijskom nadzoru poglavlje 4.propisuje obavljanje, uvjete, ovlasti i mjere za provođenje inspekcijskog nadzora te obvezuje sudionika u gradnji i stranaka u inspekcijskom postupku. temeljem tog dijela Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja pristupilo je izradi nacrta prijedloga novog Zakona o prostornom uređenju i novog Zakona o gradnji koji svaki u svom dijelu uređuje područje prostornog uređenja odnosno područje gradnje umjesto sada važećeg jednog zakona o prostornom uređenju i gradnji. Iz tog razloga potrebno je urediti i uskladiti postupanje i provođenje inspekcijskog nadzora gradnje jer je ono do sada bilo uređeno u važećem zakonu a koji će evo sada prestati važenje stupanjem na snagu Zakona o prostornom uređenju i Zakona o gradnji pa je stoga nužno i donošenje Zakona o građevinskoj inspekciji. Zakon o građevinskoj inspekciji donosi se u svrhu poboljšanja i kvalitetnijeg uređenja važećeg sustava i osiguranje učinkovitijeg nadzora nad stanjem u području građenja. Građevinska inspekcija ima nadležnost i ovlaštenje utvrđivanja zakonitosti gradnje, uporabe, održavanja građevina i provedba stručnog nadzora građenja, te također i nadzor mjera za usklađivanje sa zakonima drugim propisima i pravilima struke. Predloženim zakonom se određuju sljedeća osnovana pitanja. Prije svega ustrojstvo građevinske inspekcije, tako je definirana građevinska inspekcija se ustrojava kao unutarnja ustrojava kao unutarnja ustrojstva jedinice ministarstva i to kao uprava za inspekcijske poslove koje ima područne urede u Zagrebu i Splitu te područne jedinice u sjedištima županija. Definiraju se i sljedeća pitanja, prije svega obavljanje inspekcijskih poslova inspekcijskog nadzora nad gradnjom, uporabom i održavanjem građevina i provedbom stručnog nadzora građenja. Također i nadzor građenja i provedbu zahvata u prostoru koji nisu građene u svrhu zaštite javnog interesa u provedbi zakona i drugih propisa kojim se utvrđuju upravna područja gradnje i prostornog uređenja, također se i određuju pitanja u stručnom postupku je postupak građenja i kvaliteta gradnje odnosno uporaba materijala za gradnju. Ova norma posebno predstavlja vrlo osjetljivo područje s obzirom na propise o građevnim materijalima koje je donijela EU i koje treba u cijelosti poštivati. Kada su u biti navedene sve ingerencije nadležnosti jednog inspektora tu nema po meni previše nekih dilema niti previše pitanja. Pitanje je opet u svemu tome da li inspektore i inspekcije stignu sve to što je u njihovoj nadležnosti izvršiti. Pitanje je da li ona stigne napisati prije svega sve one kaznene odredbe koje su definirane, da li može naći investitor bespravne izgradnje unutar građevinske zone, napisati da se ruši ili da se ishoduje dozvole, ako je izvan građevinske zone da odredi da se u roku od osam dana izvrši uklanjanje iste. Također pitanje je da … oštećenja pročelja, krovišta i još mnoge druge stvari u svojoj ingerenciji. Kad definiramo da u Hrvatskoj ima 125 građevinskih inspektora, a ukupno dosad kad analiziramo od 2009.godine preko 60 tisuća prijava to je na godišnjoj razini oko 6 tisuća prijava i to kada gledamo u prosjeku 6 tisuća za početak gradnje i nekih 6 tisuća također za prijevoz za uklanjanje bespravne izgradnje. I sad je tu interesantno ono što je bilo pitanje da li ćemo zaposliti nove građevinske inspektore, a čuli smo da baš nije jako velika navala za samim tim poslom pa valjda ima više razloga. Mi odmah znamo da građevinski inspektor je kriv bilo što napravi. Ako nije napravio ono što je u njegovoj dužnosti kriv je po tom dijelu, ako je i napravio naravno onda ga svi osuđuju zašto je kaznio evo prije svega jadni narod, sirotog čovjeka i treba vidjeti što i kako najskorije napraviti u tom dijelu. Pa rješenje i u ovom prijedlogu zakona jedno je da se predlaže da se davanjem ovlasti upravnim tijelima jedinice daje lokalnoj samoupravi, prije svega nadležnima za … gospodarstva. Znači novim ovim zakonom o građevinskoj inspekciji uvodi se novina s ciljem povećanja učinkovitosti nadzora nad stanjem u prostoru po kojoj bi nadzor nad izgradnjom građevina za koje se ne izdaje građevinska dozvola, odnosno glavni projekt preuzelo upravno tijelo jedinice lokalne samouprave i to nadležno za poslove komunalnog gospodarstva na čijem se području gradi. To je ono što možemo reći, … bi bili komunalni redari. Također, to bi upravno tijelo provodilo nadzor nad uklanjanjem ruševina, otklanjanjem oštećenja na postojećoj građevini, provedbom zahvata u prostoru koji nije građenje, osim rudarskih radova i građevina, dovršenje zgrade u pogledu vanjskog izgleda i uređenja građevne čestice i provedbom odluka o zabrani građenja koje predstavničko tijelo kao jedinica lokalne samouprave donosi na temelju posebnog zakona, naravno uz provođenje nadzora na temelju rješenja koje se donosi na temelju propisa kojima se uređuje komunalno gospodarstvo. I sad kao što je bilo i pitanje oko dijela građevinskog inspektora, da li i komunalni redari trebaju za to, da li će stići i da li su prije svega osposobljeni. Ja kao gradonačelnik mogu tu reći s puno iskustava da komunalni redarima u ovim dijelovima će se jako povećati obim poslova jer moramo zaista reći komunalni redar na svojim leđima nosi zaista najvećim dijelom komunalno uređen dio temeljem Zakona o komunalnom gospodarstvu. I najčešće imamo jednog do dva komunalnog redara u okviru jedinice lokalne i regionalne samouprave. To je i zbog praktičnosti prije svega jer onda ako zaposlite više njih, a treba ih, onda smo mi gradonačelnici i načelnici krivi zato što povećavamo broj zaposlenih u jedinicama lokalne uprave, povećavamo troškove i ostalim stvarima. S druge strane, isto što vrijedi za inspekcije i u okviru svojih ingerencija također oni ako nešto ne naprave naravno krivi su građanima, a iz iskustva znam ako nešto naprave onda ti prvi susjedi i građani također žele svoju pravdu. Imam jedan primjer da kada smo nabavljali komunalnom redaru uniformu onda je malo iz zezancije rekao da uniforma mora sadržati i metu na leđima da ga lakše pogode kada dođe nekome u nadzor. Zaista, zaista to nije jednostavno i u tom dijelu moramo voditi računa. Ali kad govorimo o sposobnosti komunalnog redara za stručno osposobljavanje poslova temeljem ovog prijedloga vjerujem da komunalni redari jesu osposobljeni za taj dio odgovornosti. Prije svega bez obzira na evo ovu informaciju koju smo dobili od ministrice da ima 674 komunalnog redara, od toga imamo samo negdje stotinjak ljudi koji su građevinske struke, a to je većinom je ta struka koja je za komunalno redarstvo itekako i najpodesnija, ali svi oni po zakonu moraju imati državne stručne ispite, a dok to završite i dok se dokažete na tim svim poslovima onda postoji određena ipak potvrda o stručnosti za obavljanje tih poslova. Naravno, itekako treba raditi i treba ih dalje educirati, osposobljavati, a to onda mora prijeći ne samo na ingerenciju nas u jedinicama lokalne samouprave nego i čak županije, a naročito tu treba potpora i ministarstava. Imamo tu i situaciju da zaista određene općine i gradovi, općine većinom i nemaju komunalno redarstvo. To su one općine koje imaju, prije svega su manje, ispod 3000 stanovnika, imaju i male proračune, one niti nemaju sredstava da zaposle komunalnog redara, a istovremeno jako je teško i na njihovom području naći stručnu osobu koja se želi na neki način s time baviti. Kad govorimo oko inspektora i komunalnog redara, oni su vezani uz koeficijente koji se temelje na državne službenike i ti koeficijenti su 0.95, 0.98, 1. i kad gledate osnovicu to onda niti nije nekakva motivacija što god mi rekli danas za obavljanje takve vrste posla. Da, postoje i u zakonu mogućnosti da više lokalnih samouprava mogu koristiti jednog redara u tom dijelu. Evo mogu … svog primjera, grad Lepoglava i općina Bednja imamo tako zaposlenog jednog komunalnog redara samo za taj dio obavljanja poslova. Naravno, ono što je isto rečeno, jedinice lokalne samouprave po pozitivnim zakonskim propisima ne samo da bi trebale imati komunalnog redara nego bi trebale imati redara koji bi uređivao stanje u prometu, koji bi također uređivao stanje u poljoprivredi mada isto imamo tu i poljoprivredne inspektore kao i ovdje građevinske. Ali budimo realni u tom dijelu i pošten prema sami sebi, moramo to napraviti jer bilo koji razvoj, osnov znači lokalne samouprave nema ako nemamo uređeno stanje u prostoru. Ako znamo ono što imamo onda možemo vidjeti koji je to kapital, koji su to resursi koje imamo da možemo ih uključiti u nekakvu razvojnu komponentu našega grada. Ako to nećemo napraviti ili u bilo tom dijelu, da napravimo stanje u prostoru, onda smo se našalili da možemo uvesti i treću kategoriju u tom dijelu a to su zločesti susjedi. Oni i po evidenciji prijava inspekcije su ti koji najviše imaju prijava i koji najviše rješavaju probleme. I tu je prijedlog da nam zaista trebaju komunalni redari, stručni, osposobljeni ali naravno treba to zaista financirati. Dajmo prijedlog da zaista sve prekršajne mjere koje u svojoj ingerenciji odradi i odredi komunalni redar neka to budu prihodi jedinica lokalne samouprave. Naravno to treba zaista uskladiti i sa Ministarstvom financija u ovom dijelu. I to bi dobro došlo i to bi moralo biti da su to namjenska sredstva. Ono što se uprihoduje s te strane se može samo upotrijebiti za evo edukaciju i rad komunalnog redarstva, odnosno za podizanje komunalnog standarda na određenom području grada ili općine. Evo htio bih na kraju prije svega još jedanput istaknuti koji su to rezultati, odnosno posljedice koje će donošenjem ovog zakona proisteći. Evo još jedanput naglašavam to su očekivanja da će se mjere koje se predlažu na ovom Zakonu o građevinskoj inspekciji da će imati za posljedicu povećanje učinkovitosti nadzora nad stanjima u prostoru, davanjem ovlasti za provođenjem nadzora nad gradnjom građevina za koje se ne izdaje građevinska dozvola upravnim tijelima jedinice lokalne samouprave nadležne za poslove komunalnog gospodarstva. Također bih tu ipak spomenuo i da se ubrza proces na način da se ukida pravo žalbe na inspekcijsko rješenje a propisuju se prava, pravna zaštita instituta tužbe prvostupanjskom Upravnom sudu. I još jednu stvar koju nisam čuo da je spomenuta ali da ipak odredbama ovog zakona, a to je u članku 24. je propisano da se u informacijskom sustavu prostornog uređenja znači bit će na web stranici na internetu evidentira i objavljuje podatak da je zbog nezakonite gradnje doneseno inspekcijsko rješenje kojim se naređuje određena inspekcijska mjera te klasifikacijska oznaka, urudžbeni broj i datum donošenja tog rješenja te se na temelju inspekcijskog rješenja kojim se obustavlja inspekcijski postupak ili izvršenje inspekcijskog rješenja brišu ovi podaci iz informacijskog sustava. Znači, generalno tu nema imena i prezimena mada bi trebalo da se ipak ljudi vide tko je ipak zgriješio u tom dijelu. Imaju čestice, odnosno sve je to vezano uz lokaciju. Ali opet itekako bitno doprinose transparentnosti ovakvih odluka i mjera koje su donesene ovim zakonom. Evo i na kraju o svemu tome klub HNS-a itekako podupire ovaj prijedlog Zakona o građevinskoj inspekciji, prvo čitanje. Nadamo se da će nakon ovih rasprava doći do najkvalitetnijeg prijedloga ovog zakona a sve u konačnosti zaista da uređenje u prostoru temeljem onih Zakona o prostornom uređenju, Zakona o prostornom građenju budemo mogli reći da smo … društvo. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Mirela Holy. Nema je, gubi pravo na raspravu. Davorin Mlakar, izvolite kolega.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospođo ministrice. Javio sam se evo prvo sa željom da pohvalim činjenicu da u ovoj Vladi postoje ministarstva koja će dati da zakoni idu u dva čitanja, a ne da se donose po hitnom postupku. I mislim da bi tim primjerom trebali krenuti i ostali u drugim ministarstvima i evo zahvaljujem se da ste nam dali priliku da možemo onda malo duže i ozbiljnije govoriti o svim ovim zakonima. Drugo, drago mi je da ste u svojem uvodnom izlaganju dali i neke statističke podatke, podatke analiza koje ste vršili koji mogu pomoći u razumijevanju vaših ideja i odluka pa i za donošenje ovog Zakona o građevinskoj inspekciji. Nisam se javljao po prva dva zakona mada sugestije imam i u odnosu na njih, ali sam se javio zbog Zakona o građevinskoj inspekciji jer mi se čini važnim napomenuti da postoji sada jedna tendencija, to je više pitanje oportuniteta nego legaliteta u donošenju propisa a to je da se pojedine službe u ministarstvima posebno izdvajaju donošenjem posebnih zakona o njima. Niste vi prvi, nažalost postoji tako i Zakon o upravnoj inspekciji. Pitanje je da li je to nužno? Pogotovo kad pročitate sadržaj zakona i onda vidite da je to zakon koji govori u glavnom dijelu o djelokrugu ministarstva, a onda jednu službu posebno izvlači u okviru jednog posebnog zakona. Mislim da to s obzirom na našu inače zakonodavnu inicijativu nije baš pohvalno jer ionako imamo previše propisa, ali to nije prigovor koji bi trebao bilo što posebno loše reći za ovaj zakon. Međutim, ima dvije ili tri opaske evo zato je dobro da je prvo čitanje na koje mislim ili primjedbe koje ću ovdje izreći i volio bih da evo do drugog čitanja zakona o njima promislite. Prva ili najvažnija je na članak 23. kojim ste uredili da se na rješenje koje donosi građevinski inspektor ne može izjaviti žalba nego upućujete stranke na upravni spor. To drugim riječima znači da ih upućujete u postupak pred upravnim sudovima, a ovo je jedan u nizu zakona koji dodatno sada određuje nadležnost upravnih sudova za čitav niz postupaka koji će sigurno ionako opterećene sudove još dodatno opteretiti. I time nećemo dobiti na efikasnosti rješavanja, bojim se da ćemo zatrpati sudove, bojim se da ovim sudovima još jedan ovakav postupak nije nužan bez da ste ostavili mogućnost izjavljivanja žalbe koja je inače Ustavom zagarantirano pravo građana. Ali time ste pokazali tu drugu stvar da ste ustvari centralizirali službu i da vi nemate tijelo koje bi rješavalo po žalbama s obzirom da su svi ovi sad inspektori de facto rješavaju u prvom stupnju iznad kojeg ne postoji tijelo koje bi rješavalo po žalbi pa onda ih upućujete na upravni spor. Mislim da je ovo loše rješenje i vjerujem da bi bilo puno kvalitetnije i u zaštiti bez obzira za želju za efikasnošću jer ona nije ovim garantirana. Kladio bih se danas da će upravni sudovi relativno sporo rješavati jer sve veću i veću nadležnost dobijaju i jednostavno bit će nemoguće riješiti u nekakvom ajmo tako reći razumnom roku sve one predmete koje će se zateći pred tim sudovima. Drugi prigovor je na činjenicu da dakle svjesni smo ili dugo godina slušamo o tome da na sve natječaje za posao građevinskih inspektora najčešće niste dobili uopće dovoljan broj kandidata da su ljudi na neki način bježali od tih poslova. taj posao je sasvim sigurno u svojem jednom dijelu bio neugodan, možda je to razlog zašto a s obzirom na plaće u državnoj upravi nije bilo za čuditi se da su ljudi birali možda poslove manje odgovornosti ili manje osjetljivosti, a za vjerojatno veću plaću s tim kvalifikacijama koje su imali. Na ovaj način da vi sada jednu takvu struku i znanja koja je ona predznanja koja je trebala imati da bi kvalitetno obavila svoj posao, da dio te građevinske inspekcije predajte komunalnim redarima to je slušao sam i vašu analizu o broju i o njihovoj stručnoj spremi i mislim da je tu pogriješen u odnosu na pretpostavku što bi bili inspekcijski poslovi i kakve uvjete bi ljudi koji ih obavljaju trebali ispunjavati. Vi ste rekli i bojim se da bi svi mi ne samo anegdote nego i tragedije iz vlastitog iskustva mogli ovdje iznositi raspravljajući i o građenju i o građevinskoj inspekciji, rekli ste da su nekada kada ste se vi počeli baviti tim poslom da su građevinski inspektori pratili izgradnju objekta od početka valjda pa do dovršetka, vjerujem da su oni samo jedan kotačić u nizu onih koji su odgovorni za to da smo dobili 820 tisuća zahtjeva za legalizaciju objekata što znači da su oni ili bili nemotivirani ili spriječeni da svoj posao na odgovarajući način obave. Ali naravno da oni u svom broju i sa svojim ovlastima koja su imali nisu mogli spriječiti sve ono što je ovako posebna inspiracija svih građana Hrvatske bila kada su objekte gradili. Dakle zaključio bih s nekoliko stvari, jedna je vi ste to komentirali u Zakonu o gradnji da prema vašem prijedlogu oni koji će podnositi zahtjeve koji će biti nepotpuni neće uopće doći u mogućnost razmatranja tih zahtjeva, a ja ću upozoriti ovdje i čudi me da to niste dobili od vaših kolegijalnih ministarstava primjedbu, a to je da je takav način uređivanja postupka za izdavanje dozvola protivan Zakonu o opće upravnom postupku. on vam točno propisuje što svaki službenik koji dobije zahtjev mora učiniti da bi upotpunio poslao nadležnom tijelu itd. i u kojem slučaju može odbiti zahtjev ako nije dopunjen potrebnom dokumentacijom. Dakle ne može se baš ovim posebnim zakonom govorim o Zakonu o gradnji intervenirati bez da se promijeni Zakon o opće upravom postupku. Ali vjerujem da su to sve pitanja koja se do drugog čitanja mogu ispraviti. Ostao bih kod konstatacije da mi se čini opasnim i ne baš kvalitetnim rješenjem da ovim zakonom isključite pravo na žalbu na rješenja građevinskih inspektora i da ih upućujete samo na upravni spor. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku poštovani Goran Marić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Mlakar replicirao sam samo zbog toga što ste kazali da je izvrsno da dva čitanja da je ovaj prijedlog zakona u dva čitanja jer smatram da bi praksa donošenja kvalitetnih zakona trebala biti u dva čitanja. Samo u dva čitanja se mogu iznijeti konkretni prijedlozi, uočiti nedostaci i ne negativne imati stavove nego želju za poboljšanjem zakonskog prijedloga. Pa evo u smislu želje za poboljšanjem doista jedna opaska. Riječ redar u duhu hrvatskog jezika znači osoba koja pazi na red i održava red, a inspektor u duhu hrvatskog jezika znači osoba koja nadzire provođenje propisanih pravila. Samim ovim da je redaru ovim prijedlogom zakona predviđeno da on nadzire propisana pravila ne odgovara naziv redar. Mislim da bi više odgovarao naziv komunalni inspektor i da kao što i građevinskom inspektoru članak 10.uređuje se da će se izdati i značka pod određenim uvjetima predviđenim pravilnikom da se isto tako odredi da i komunalni inspektor zahtjeva određene uvjete da im se izda značka komunalnog inspektora, pod kojim uvjetima da se to pravilnikom odredi ali da se zovu onako za posao koji obavljaju. I da sve ono što bude pozitivno financijski rezultiralo njegovim radom da je prihod lokalne samouprave. Mislim da bi ako netko ima i bolji prijedlog ali mislim da bi više odgovarao naziv komunalni inspektor nego komunalni redar jer reda samo održava red i pazi na red, a ne nadzire kao što je posao inspektora. Hvala lijepo.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Mlakar replicirao sam samo zbog toga što ste kazali da je izvrsno da dva čitanja da je ovaj prijedlog zakona u dva čitanja jer smatram da bi praksa donošenja kvalitetnih zakona trebala biti u dva čitanja. Samo u dva čitanja se mogu iznijeti konkretni prijedlozi, uočiti nedostaci i ne negativne imati stavove nego želju za poboljšanjem zakonskog prijedloga. Pa evo u smislu želje za poboljšanjem doista jedna opaska. Riječ redar u duhu hrvatskog jezika znači osoba koja pazi na red i održava red, a inspektor u duhu hrvatskog jezika znači osoba koja nadzire provođenje propisanih pravila. Samim ovim da je redaru ovim prijedlogom zakona predviđeno da on nadzire propisana pravila ne odgovara naziv redar. Mislim da bi više odgovarao naziv komunalni inspektor i da kao što i građevinskom inspektoru članak 10.uređuje se da će se izdati i značka pod određenim uvjetima predviđenim pravilnikom da se isto tako odredi da i komunalni inspektor zahtjeva određene uvjete da im se izda značka komunalnog inspektora, pod kojim uvjetima da se to pravilnikom odredi ali da se zovu onako za posao koji obavljaju. I da sve ono što bude pozitivno financijski rezultiralo njegovim radom da je prihod lokalne samouprave. Mislim da bi ako netko ima i bolji prijedlog ali mislim da bi više odgovarao naziv komunalni inspektor nego komunalni redar jer reda samo održava red i pazi na red, a ne nadzire kao što je posao inspektora. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Kolega Marić dali ste mi priliku da kažem još jednom ma vjerujem da nije mudro rješenje da komunalni redari postanu stvarno ne želim nikog obezvrijediti krivo reći, mali građevinski inspektori. Zato sam govorio o tome da nismo mogli naći ni građevinske inspektore zbog osjetljivosti posla, kvalitete, visoke odnosno više stručne spreme koja je bila propisana za te poslove. Sad čujemo da od svih komunalnih redara koje smo prebrojali u RH ne znam da li je ministrica rekla 50-ak ima visoku ili višu stručnu spremu. Mi od tih ljudi koji odlučuju i o vašoj imovini i o prostornom planiranju o svemu onom što smo dosada već upropastili prostornim planiranjem očekujemo da će komunalni redari moći reagirati na nepravilno postupanje da to tako općenito kažem. A u našem najčešćem razumijevanju poslova komunalnih redara su da prate da li ste se parkirali dijelom na zelenu površinu, da li je netko iznio smeće ispred svoje kuće na propisan ili nepropisan način. Uvjeren sam da ozbiljan posao građevinske inspekcije ne može obavljati komunalni redar i nikad ne bih išao za tim. A postoje i dislocirane te područne jedinice gdje ćete isto imati građevinske inspektore da njihov dio nadležnosti i dio poslova prenesemo na komunalne redare. Nisam želio uopće ulaziti u priču o tome da je pitanje čiji prihod su izrečene kazne koje će ti komunalni redari naplaćivati i tko će platiti dodatni angažman tih komunalnih redara, vjerojatno će troškovi pasti na jedinice lokalne samouprave ali prihodi bojim se neće. Tako da cijeli taj koncept je ustvari centraliziranje tih poslova. Mislim da to nije dobro.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Na redu je poštovani kolega Deneš Šoja.
Hvala lijepo potpredsjedniče, gospođo ministrice sa suradnicima, kolegice i kolege. Želim u vezi pojedinih odredaba ovoga prijedloga zakona reći par riječi s obzirom da ide u dva čitanja ne bi li možda u nekim člancima mogli i preciznije neke stvari formulirati. Prije svega ovdje u članku 2. rečeno je poslove nadzora temeljem ovog zakona itd. u nastavku upravno tijelo jedinice lokalne samouprave je nadležno za poslove komunalnog gospodarstva. Znamo da u ruralnim sredinama, manjim općinama nemamo posebno uređeno organizacijski u lokalnoj samoupravi za poslove komunalnog gospodarstva nego postoji samo jedinstveni upravni odjel koji to sve skupa rješava sa komunalnim redarom. Možda bi tu trebalo ipak preciznije reći jel takvih resora nema u malim općinama samo postoji jedan jedinstveni upravni odjel. Ovdje u članku 9., maloprije smo čuli dosta vezano za komunalne redare, mislim da je za njih uvjet srednja sprema i to Zakonom o komunalnim djelatnostima. Po mom mišljenju bi ovdje u članku 9. možda bi trebalo ugraditi preciznije te uvjete s tim da bi se mogli propisati rokovi u kom roku to bi bilo stimulativno za one ljude koji to rade čak nakon određenog broja, odnosno iznad određenog broja stanovnika u većim općinama i sredinama ja mislim da bi to trebalo možda uvjetovati i sa višom spremom i sa jednim dužim rokom. Da se mogu ti ljudi prije svega stručni ispit apsolutno jer je to maloprije dobro rekao kolega Mlakar to su mali građevinski inspektori u tom pogledu. Dalje, u članku 5. rečeno je građevinska inspekcija se ustrojava i onda je naglašeno koja ima u ministarstvu pa ima područne urede u Zagrebu i u Splitu i područne jedinice u drugim sjedištima županija. A ovdje u članku 50. govori se o žalbi izjavljenoj na rješenje komunalnog redara. Na inspektora nema žalbe, to je ovdje jasno rečeno, ali na rješenje komunalnog redara upravno tijelo jedinice područne regionalne samouprave. Bez obzira što je tu naglašeno samo Zagreb i Split ali ja to iščitavam da će to praktički rješavati se u svakoj županiji, odnosno kao drugostupanjsko upravno tijelo. Podrazumijeva se iako nije dovoljno možda precizno rečeno. Dalje bih htio još postaviti jedno pitanje vezano za ovaj članak 58. Tu moram reći da mi baš nije sve najjasnije u Poglavlju – Privremena obustava građenja građevine i zatvaranje gradilišta. U provedbi nadzora komunalni redar rješenjem naređuje investitoru, odnosno vlasniku privremenu obustavu građenja građevine itd. i u nastavku dalje piše ako ona se izvodi protivno od zabrane građenja koju predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave donosi na temelju posebnog zakona kojim uređuje upravno područje. Mislim da to zapravo nije mi jasno o čemu se tu radi jer ukoliko je izgradnja tog objekta prostorno-planskim dokumentima nije predviđeno nije to regulirano pa takav investitor ne bi smio da dobije građevinsku dozvolu nikako. Mislim ne znam što se time želi reći pa to više ovako postavljam malo kao pitanje. I ima ovdje još na dva mjesta određena pravila propisuje ministar između ostalog i ovdje pod točkom 4. način zatvaranja i označavanja zatvorenog gradilišta od komunalnog redara propisuje ministar pravilnikom. To bi dobro bilo da imamo u prilogu prijedlog tih pravilnika ima još jedan pravilnik ovdje naprijed je naglašeno, da bi se možda ti pojedini članci poboljšali u sadržaju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Na redu je poštovani kolega Jozo Radoš. Izvolite.
hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospođo ministrice sa suradnicima. Pa sama činjenica da je temeljem Zakona o legalizaciji bespravno sagrađenih objekata prispjelo 700 i više zahtjeva govori o tome da je ovo područje područje koje treba definitivno pokušati urediti. Naime, svih ovih godina imali smo sve moguće zakone, imali smo sve moguće inspekcije ali se događalo to što se događalo. Znači stanje nije dobro i logično je da se to stanje pokuša promijeniti. Ja na početku želim naglasiti da se ova tri zakona koji zamjenjuju dosadašnji jedan zakon ne samo da se u Hrvatskom saboru šalju na dva čitanja što će naravno omogućiti kvalitetu ovih zakona, nego su to cjeloviti zakoni kojima se i u skladu sa zahtjevima EU na jedinstven način reguliraju neka pitanja kao što pitanje energetske učinkovitosti, pa i Zakon o gradnji čak i nosi oznaku P.Z.E. ali ne ide po hitnom postupku kao što je ovdje često bila praksa pa kada bi se željelo da se taj zakon na brzinu donese onda bi se on mogao podvesti pod P.Z.E.staviti pod hitni postupak i donijeti u jednom čitanju. I na tome ja odajem priznanje ministarstvu koje je i taj zakon odlučilo staviti u dva čitanja. Samo ću naglasiti neke stvari koje su notorne u postupanju naše uprave i državne uprava i jedinica lokalne i regionalne samouprave u proteklih dvadesetak godina da ne idemo dalje koja su meni zapala za oko, a to je pokušaj da se jedinstveno regulira pitanje procjene vrijednosti nekretnine odnosno građevinskog zemljišta što je do sada bio veliki problem koji je otvarao mogućnost sasvim slobodnih procjena pa onda i zloporaba, manipulacija, nije bilo mogućnosti valorizacije pa je predstavničko tijelo odnosno lokalna samouprava pa čak i državna tijela ponekad birala Poreznu upravu, ponekad vještaka, a ponekad baš nekog specijalnog vještaka koji je vještačio onako kako nekome odgovara. Kako nažalost unatoč svim apelima institucije ne rade svoj posao onda je to tako prolazilo, a očito je bilo da se radi o izigravanju propisa, a često puta je to izdaleka gledajući ili iz bliza bilo zapravo u interesu onih sudionika bilo da su to bili čelnici lokalne samouprave ili čelnici nekih državnih tijela. Već samo po sebi ovo je važan korak da se to važno pitanje procjene vrijednosti nekretnina na jedinstven način regulira i da se može izvršiti valorizacija i ocjena kvalitete toga postupka. Drugo važno pitanje koje ovdje treba riješiti koje ovaj set zakona rješava, a budući da je prvo čitanje onda se može govoriti šire je da se dokumenti prostornog uređenja, dokumenti o gradnji naime izdaju temeljem prostornih planova i dokumenata prostornog uređenja koji su vrijedili u času predaje zahtjeva. Kako je uopće moguće to da investitor preda zahtjev temeljem važećih dokumenata prostornog uređenja, a onda se u fazi odobravanja njegovog zahtjeva dakle izdavanja dokumenata o gradnji mijenjaju prostorni planovi ili urbanistički planovi nižega reda, nije sada važno i da se onda investitor prisiljava mijenjati svoje dokumente i svoj zahtjev u skladu sa dokumentima koji su izdani naknadno. To je nešto što je nezamislivo da se događalo. I naravno drago mi je da se u ovom setu zakona otklanja i ta nelogičnost pa će naravno to povećati pravnu stabilnost i sigurnost investitora, pa će onda vjerojatno omogućiti i investicije više nego što je to bilo do sada. Govoreći specifično o ovom zakonu Zakonu o građevinskoj inspekciji, naravno da je to vrlo kompliciran posao koji odražava vjerojatno sve naše nevolje i sve naše problem, ne samo činjenica da se nedovoljan broj inspektora uopće želio baviti tim poslom nego činjenicu da je temeljem toga došlo do takvog narušavanja prostora kao što je došlo tom bespravnom gradnjom o kojoj ovdje govorimo. To je situacija koja traje, koju pratimo donosimo zakone, mijenjamo zakone ali sve zapravo ostaje isto kao što je bilo što znači da nismo imali hrabrosti ni snage ući u koštac i sa mentalitetom i sa slabostima naše uprave i sa mentalitetom nezamjeranja pa je onda posljedica svega toga ovo što smo imali prilike vidjeti, a prostor je naravno vrlo dragocjen resurs i doista smo se neodgovorno prema njemu odnosili. I pitanje koja se postavljaju što nakon ovog Zakona o legalizaciji pa se postavljaju neka moralna pitanja koja ako bi se uvažila pa čak i kada su opravdana onda bi to stanje samo sankcionirali ili bi srušili 800 tisuća objekata, a naravno ne možemo ni jedno ni drugo. Prema tome taj cijeli postupak legalizacije ako je posljedica i lošeg rada inspekcije svakako treba podržati. Ovdje je bilo najviše govora o tome da dolazi do povećanja tereta na komunalne redare. Dakle, oni se, oni vrše građevinsku inspekciju samo u onim slučajevima kada se ne izdaje građevinska dozvola. Dakle, kada se radi o nekom poslu koji se može podvesti pod komunalni posao. I umjesto da sada u tim pitanjima općinski načelnici i gradonačelnici ovise o građevinskoj inspekciji iz središnje države sada taj instrument imaju u svojim rukama. Naravno da se tu otvaraju druga pitanja, ali temeljna intencija zakonodavca da poveća ovlasti jedinica lokalne samouprave u pitanjima koja su im osobito važna a to je dakle nekakva nadgradnja komunalnih poslova to je svakako dobra intencija. Pitanja koja se otvaraju koje su ovdje kolege postavljale svakako treba pokušati riješiti. To su dva pitanja. Pitanje osposobljenosti komunalnih redara za taj ipak nešto zahtjevniji posao nego što je to recimo njihov uobičajeni posao komunalnih redara. To se pitanje da riješiti. Ministarstvo može u fazi rasprave o zakonu odnosno u zakonu u drugom konačnom čitanju dati neka rješenja kojima će se omogućiti da ti ljudi, dakle komunalni redari uspješno sa stručne strane rade svoje posao. I naravno to je pitanje i troška koji će se morati izdvojiti sa neke stavke za njihove poslove. Logično bi bilo što su kolege uglavnom iz opozicije govorile da zarade, odnosno prihodi od naplate tih kazni inspekcijskih sa te razine komunalnih redara budu prihodi jedinica lokalne samouprave jer uvijek kada se jedinicama lokalne samouprave povećavaju nadležnosti i ovlasti one moraju biti praćene i povećanjem sredstava za obnašanje tih novih zadaća i novih dužnosti. Ali o tome svemu ministarstvo ima prilike i razmisliti, eventualno to staviti u zakonsko rješenje u drugom čitanju. Ili pak ta pitanja regulirati temeljem dokumenata koji ovdje temeljem ovoga zakona, prijedloga zakona propisuje ministar kao nižih podzakonskih akata. Prema tome, to je dobro rješenje, sigurno će biti poteškoća u njegovoj provedbi ali temeljna intencija i temeljni dobitak toga rješenja da jedinice lokalne samouprave same odlučuju, imaju mogućnost utjecaja na to za njih važno komunalno pitanje, tu temeljnu namjeru ovoga Zakona svakako treba podržati. A ove poteškoće svakako treba pokušati riješiti ili u fazi rasprave do drugoga čitanja ovoga Zakona ili podzakonskim aktima koje će ministrica, odnosno ministarstvo donijeti nakon donošenja zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Za raspravu se javio i poštovani kolega Milorad Batinić, potpredsjednik Doma, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice i kolege, ministrice sa suradnicima. Naime, moja rasprava ponukana je raspravama kolega vezano za jedinice lokalne samouprave nadležnost komunalnih redara. Nisam se mislio javiti, naime podržavam ovaj Zakon i pohvaljujem što ide kroz dva čitanja. Naime, govori se, veliki broj kolega je govorio da će to biti dodatno opterećenje za jedinice lokalne samouprave i sam kao čelnik već treći mandat mogu kazati djelomično da. Međutim, uvijek postoji ono ali. Koje poslove do sada su obavljali komunalni redari koji su savjesno i po Zakonu o komunalnom gospodarstvu obavljali svoj posao. Sve ovo što je sada formalizirano i putem Zakona o građevinskoj inspekciji. Nadgledao je prostor, nadgledao je da li je netko radio bespravno, da li je nadogradio i tada je morao, morao je napraviti službenu zabilješku, ovjerenu od pročelnika upravnog odjela za komunal i proslijediti nadležnost inspekciji. U jednom dijelu sada je on prva ruka, u ovom drugom dijelu u suradnji sa komunalnom, sa građevinskom inspekcijom radi i ono što je radio prije. Ja se slažem da se tu postavlja određena dvojba i vjerujem da će ministarstvo, odnosno ministrica da će naći rješenja. Imam nekoliko sugestija i prijedloga a vjerujem da će ih podržati i ostale kolege kojima je to životan problem. Odnosno koji ili su radili ili rade ili će u budućnosti raditi ili znaju nešto više o poslovima komunalnog gospodarstva. Naime, definitivno vjerujem da će biti potrebna određena intervencija i u Zakonu o komunalnom gospodarstvu shodno svim ovim odredbama, ovlastima, nadležnostima što je definirano ovim Zakonom po pitanju komunalnog redarstva. Komunalni reda, srednja stručna sprema. Mola imati položen državni stručni ispit. E sada, rijetko tko, ova statistika je izuzetno važna, svega 100 od ukupno 600 i nešto građevinskih tehničara. Zašto to govorim, naime, po struci sam šumar i manje-više svi znate da je do određenog vremenskog perioda šumarstvo funkcioniralo vrlo mali broj je bio diplomiranih inženjera, nešto malo tehničara, uglavnom su bili lugari. Pa su onda kako se školovao kadar bili šumarski tehničari, pa su bili čuvari šuma. Znači dozvolimo i našem komunalnom redarstvu koje živi nekih 20-ak godina možda i nešto kraće da evaluira u određenom dijelu. Da li će ovisno je sada i o snazi jedinica lokalne samouprave da li su to veliki gradovi, da li su to manji gradovi, općine, da li više općina zajedno ovisno o potrebama naravno i o financijskom, fiskalnoj moći, koga i kako će zaposliti. Naravno prvenstveno treba sagledavati da počnu funkcionirati što prije, da počnu sutra. Stoga moja preporuka ide a ministarstvo je dovoljno ekipirano, kvalitetno i mislim da to nije nekakav znatan trošak na dodatnoj edukaciji komunalnih redara sukladno članku 9. koji kaže da poslove nadzora na temelju ovog zakona obavlja upravno tijelo, znači komunalni redari koji imaju ovlasti obavljanja nadzora. To je znači i sam predlagatelj si je dao obvezu, znači netko će morat izdat ovlaštenje. Da li je to upravni odjel u jedinicama lokalne samouprave, da li je to ministarstvo, možda velim zato je prvo čitanje izuzetno važno da se i svi detalji i neke dvojbe da se pokušaju razriješiti. Nadalje, komunalni redar obavlja poslove, sad će obavljati i dijelom građevinske inspekcije, znači i ono i nadzora prostora, obavljat će poslove i zaštite okoliša, znači sve što je definirano Zakonom o komunalnom gospodarstvu. Danas nema jedne univerzalne škole za komunalnog redara ili možda ja ne znam, međutim mislim da čak to nije niti problem, a vjerujem i na neki način želio bih obvezati ministarstvo da poduzme određene programe, edukacije, doškolovanja kroz adekvatne seminare. Jer velim, idemo izgraditi na temelju ovog zakona na korekcije zahvata u komunalnom gospodarstvu jedan novi tip europskih komunalnih redara, pa možda se sutra neće zvat komunalni redar nego možda komunalni inspektor. Dal će bit viša sprema, dal će bit visoka sprema, ovisno je o potrebama jedinica lokalne samouprave. Tu je bilo isto, kolega Borić drago mi je da je došao, da me može čut, da ne bi govorio, naime da, slažem se. U kontinentu komunalni redar radi 12 mjeseci, u priobalnom području na obali intenzivno radi 3 do 4 mjeseca, ostali vremenski period mu je ipak manji tempo. Shodno tome znači mjesto 3 do 4 tisuće stanovnika, u sezoni ima preko 10 tisuća stanovnika sa turistima i obim posla naravno da je povećan, ai mislim da tu uvijek postoji način, rezerva, da se jedinice lokalne samouprave organiziraju da bi mogle pokriti svu djelatnost. Ono što je po pitanju ovog Zakona o građevinskoj inspekciji meni, možda griješim, po pitanju priobalnog područja u samoj sezoni nema gradnje. Znači gradi se prije sezone ili se gradi poslije sezone, tako da ne vjerujem da će tu bit nekih većih smetnji oko provođenja ovog zakona. Što još reći? Apeliram ponovno znači na ministarstvo, pošto je na neki način dalo obvezu jedinicama lokalne samouprave da preuzme obvezu za doškolovanje, edukaciju kadrova, da organizira seminare da bi kroz jedan vremenski period stvarno komunalni redari, makar sada ta funkcija ovisno je, nije samo ovisna o nazivu nego i o osobi koja radi taj posao kakav autoritet ima. Imamo raznih komunalnih redara, od raznih sredina, raznih prometnih redara. Da li su im plaće male, pa svima su male plaće u Hrvatskoj. Mogle bi bit veće. Što se tiče isto tako razlike kontinenta i obale, idemo sagledati u kontekstu prihoda po glavi stanovnika jedinica lokalne samouprave. Evo tu nas ima iz kontinenta jedan veliki broj, tri do pet puta na obali jedinice lokalne samouprave imaju veći prihod po glavi stanovnika tako da ne smatram da bi to trebao biti razlog ako mi u kontinentu sa prihodom po glavi stanovnika od 1100 kuna možemo financirat i prometnog redara i komunalnog redara i poljoprivrednog redara da gradovi na obali koji vrlo dobro koriste rentu položaja, da li iz nekih drugih razloga to ne bi moglo, koji imaju od 6, 7, čak i preko 10 tisuća kuna prihoda po glavi stanovnika. Tu ne vidim kao smetnju, vjerojatno i rasprava išla u tom smjeru. Ovo što ću ja sada predložiti ministrice upravo radi onih sredina koje nemaju taj financijski kapacitet da se dio, ali to je opet zahvat u Zakon o komunalnom gospodarstvu, da se dio sredstava onih jedinica, da li je korektivni faktor indeks razvijenosti, prihod po glavi, da se dio sredstava iz komunalno doprinosa koji znamo kako se raspoređuje, da se može koristiti za dio plaće komunalnog redarstva. I na kraju, nadam se da će intervencija u Zakon o komunalnom redarstvu ima još, a shodno i potrebito radi prethodna dva zakona, da će i taj zahvat uslijediti što prije tako da onda zaokružimo jednu integralnu cjelinu i da može taj sustav što kvalitetnije funkcionirati. Hvala.
Imamo prijavljene replike na ovo izlaganje. Najprije poštovani kolega Josip Borić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Batinić, bez obzira na to što vi smatrate da je to možda pitanje i razlika u prihodima između kontinentalne i priobalne Hrvatske, ovo je pitanje dublje i smatram da ako postoji sustav da nije dobro da na neki način padobranstvo u određenom zakonodavnom sektoru ili aktivnostima, zakonodavnim aktivnostima degradiramo postojeći sustav jer je taj sustav baziran na određenoj vrijednosti i onaj tko je postao građevinski inspektor prošao je sustav školovanja da bi se mogao baviti s tim poslom. To nije ni malo, ni jeftino i ne traje kratko. Da bi ga približili nekom tko nije prošao takav sustav i rekli mu evo sad on može raditi isto što i ti. Ako država nema snage da nadograđuje sustav onda nema ni pravo da degradira taj sustav bez obzira na dobre namjere koje možda postoje ili je netko se tih namjera sjetio. To je osnovno pitanje, a onda možemo vadit primjere ovakve ili onakve i onda ćemo dobit problem. Zbog toga je po meni pametnije da se od toga odustane, jer i tih 100 inspektora koje imamo su na ovaj način po meni degradirani a ovi ostali nikada ako ne prođu iste stepenice ne bi smjeli raditi taj posao. Iako nama izgleda jednostavno primijetimo gradnju i mi to nešto prijavimo i nešto zapišem, pa na to se čak ne može nitko ni žaliti. To je prilično jednostavno, ali mi ne smijemo graditi takve sustave i zbog toga imamo problem. I zato ministarstvo ili snaga države to mora popratiti kako treba ili od toga odustati.
Na repliku odgovara potpredsjednik Sabora poštovani Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Boriću, ovo nisam doživio kao degradaciju sustava. Naprotiv upravo suprotno kao boljitak i za građane, za neću reći uvođenje reda, jer velim moja praksa, moje je iskustvo da su komunalni redari radili do sada taj dio. Sada je on ozakonjen. Ono što je ako iščitavate članak 9. citirao sam ga, ako iščitavate ostale članke jednostavna građevina to je ključna riječ. Što su jednostavne građevine i što treba komunalni redar i na koji način postupiti? E sada, ono što sam propustio možda reći u raspravi nisam želio dizati tenzije, međutim ovo je jedan tehnički zakon i ono što me veseli u ovoj sabornici kad su tehnički zakoni u pitanju ono što je životno, jednostavno nema političkog naboja a vi pokušavate, treba skinut s dnevnog reda, ne, nipošto. Dajte primjedbe, dajte prijedloge, ugradit će se. A završio bih sa rečenicom onom starom uzrečicom tko nešto želi naći će način, a tko ne želi razloga uvijek može biti.
Iduća replika poštovani Goran Marić.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče i kolega Batiniću, govorili ste o komunalnim redarima i da je predviđeno da imaju srednju stručnu spremu zakonom, ali da 50% komunalnih redara ima čak visoku stručnu spremu. Nekada je visoka stručna sprema, odnosno viša od tražene prednost, ali nekada nije. Zavisi od slučaja do slučaja. Komunalni redar nije specifično znanje i zato ako komunalni redar ima veću stručnu spremu od tražene to je poželjna pojava. Ali ako diplomirani inženjer strojarstva želi posao zubnog tehničara onda je to nepoželjna pojava ili frizera. Ovdje komunalni redari preuzimaju posao, stručni posao i nije dovoljno reći da oni imaju visoku ili srednju stručnu spremu. Oni trebaju imati specifična znanja, stručna znanja. Evo malo prije sam govorio kako se pokušava prvostupnike ubaciti tamo gdje im nije mjesto evo posla za prvostupnike. Upravo je ovo situacija. Ovdje treba imati specifična znanja, jer nadzirati jel' se nešto obavlja sukladno zakonskim propisima traži specifična znanja. Nisam siguran da diplomirani stomatolog bi bio osposobljen za komunalnog inspektora u startu. Nisam. Zato mislim da zakonom treba propisati uvjete koje komunalni inspektor ili redar treba imati i da to mora biti minimalno srednja stručna sprema i da svakako je poželjnija tehničkog smjera, odnosno građevinskog nego visoka stručna sprema ili magistar znanosti, poljoprivrede ili nečeg drugog. I zato mislim da to treba jasno odrediti zakonom koja stručna sprema je potrebna i koje zvanje je potrebno za obavljanje tako složenog i odgovornog posla. Hvala lijepa.
Hvala. Na repliku odgovara potpredsjednik Sabora, poštovani Milorad Batinić.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Mariću, pa možda niste, nadam se da sam razumljivo govorio kad sam govorio o kvalifikacijskoj strukturi, ono što je poželjno da komunalni redar ima, a da odgovori zahtjevima vremena u kojem jesmo, da smo država članica EU, da kroz niz zakona, uredbi prihvaćamo određene standarde i naravno moramo odgovoriti njihovim zahtjevima. Slažem se s vama. I nije komunalni redar nema škole. Postoje određene, da li je to građevinski, ne znam tehničar, da li je netko drugi, da li je neka viša škola ali određene vještine ono što sam i kazao i preporuka moja je bila nadležnom ministarstvu i ministrici da niz edukacija poduzme po pitanju školovanja, doškolovanja komunalnog redarstva od zaštite okoliša. Znači sve ono ne samo građevine, sve ono što obuhvaća Zakon o komunalnom gospodarstvu. Radi se ne znam 650, 700 ljudi, bit će još i više, nije toliko jednostavno ali nije neizvedivo, neće iziskivati previše novaca. Naravno da će djelomično i naše lokalne proračune to opteretiti. E sada, kakva je situacija trenutno u kvalifikacijskoj strukturi komunalnog redarstva, tko je sa višom, sa visokom spremom, zašto je prihvatio taj posao to zakon ne može definirati i odrediti.
I posljednja replika u ovoj raspravi, uvaženi Deneš Šoja.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega vi ste u raspravi vrlo lijepo ukazali na ovu problematiku komunalnog redara napravili ste i određenu komparaciju u različitim područjima koji su zadaci, a što je ovdje i predviđeno u ovom poglavlju od članka 31. do 35. Dobro ste to konstatirali jer u ruralnim sredinama ja cijenim da ova problematika odnosno posao vezan za ovu problematiku gotovo 80, 90% je u kompetenciji komunalnog redara, a možda 10, 15% kod građevinskog inspektora. Naime, ja moram reći da u ruralnoj sredini gdje sam ja načelnik u šest sela mi smo izbrojili 349 praznih kuća od kojih 140 i nekoliko je u ruševnom stanju. Prema tome ja trebam komunalnog redara koji će to biti u stanju realizirati. Pogotovo je tragična situacija tamo gdje imate dva objekta eventualno čak i tri jedan pokraj drugog. To je jedno leglo lisica pacova i svega ostaloga. To je u našim selima u nekim dijelovima istočne Slavonije i Baranje vrlo, vrlo izražen i vrlo ozbiljan problem. A da kažem još i to, da još ima dodatnih 300 i nekoliko objekata gdje živi samo baka ili djeda. Prema tome, za 2, 3 do 5 godina i te kuće će postati prazne. Prema tome, mislim da akcenat ovdje treba ovo što ste vi lijepo naglasili i sad i u odgovoru staviti na tog komunalnog redara jer on ima doista puno posla jer neka naša manja sela s obzirom na objektivne okolnosti koje su nastale od sela će postati salaši, a onda trebaju da budu uređeni salaši da ne budu ruševine nego da bude umjesto tih ruševina parkovna površina.
Hvala lijepa. I na ovu repliku odgovara potpredsjednik Doma poštovani Milorad Batinić.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Šoja vi ste također dugi niz godina čelnik jedinice lokalne samouprave pa vrlo dobro znate i tu problematiku. Naime, sa ovim zakonom dajemo veći dignitet samom komunalnom redaru. Ako pogledamo, znači obim poslova koje radi što je nadležnost jedinica lokalne samouprave? Da budemo servis svojim građanima. Ja sam povukao paralelu, zašto lugari? To su bili sa 8 razreda osnovne škole, neki sa 6, neki sa 4, educirali se, doškolovali da bi mogli obavljati određene poslove. Isto to je, znači moja intencija je bila kao nekakav povijesni presjek u kom smjeru bi komunalno redarstvo trebalo ići. Pa možda će biti za nekih 10 godina srednja sprema neprimjerena za funkciju za obavljanje djelatnosti komunalnog redarstva s obzirom na sve veće obaveze koje nam se ne neću reći nameću nego naprosto dizanje standarda kvalitete života nas i naših građana.
Zahvaljujem. Evo sad ćemo još čuti i završnu riječ ministrice graditeljstva i prostornog uređenja poštovane Anke Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo. Evo došli smo pri kraju i sa Zakonom o građevinskoj inspekciji. Prije nego što bih se referirala baš na taj zakon htjela bih još 3 stvari spomenuti koje su bile spomenute u raspravi. Bila je spomenuta Uredba o procjeni nekretnina. Zaista, sinoć već pod kraj rasprave sam ja još jedanput spomenula i rekla pogledajte u Zakonu o prostornom uređenju članak 186. stavak 5. koji obvezuje Vladu da donese Uredbu o procjeni nekretnina. Ta uredba je izuzetno važna, izuzetno je važna i za djelovanje jedinica lokalnih samouprava iz jednostavnog razloga što će se njome definirati metodologija da nemamo za isto zemljište dva sudska vještaka koji jedan procjenjuje na 30 eura a drugi na 300 eura. To vi svi koji ste načelnici i gradonačelnici ste već prošli. Tako da mi je drago da imam priliku još jedanput se referirati na uredbu. Uredba je jedan od instrumenata koji će poboljšati cijeli ovaj set sređivanja stanja u prostoru. Druga stvar koja je jednako tako spomenuta, a koja je možda malo nježno u predstavljanju zakona prošla, a to je da se lokacijska dozvola sukladno Zakonu o prostornom uređenju odnosno građevinska dozvola sukladno Zakonu o gradnji izdaje u skladu sa planom koji je na snazi u času podnošenja zahtjeva. To je sada izrijekom definirano u jednom i u drugom zakonu. Mi se nadamo da to više nije nam bio to problem ni definirati jer cijeli sustav zapravo baziramo na jednoj brzini i učinkovitosti ali što mi imamo danas? Uvijek je zgodno znati što imamo danas da bi znali što nećemo. Dakle, danas u zakonu nije definirano u skladu s kojim planom se izdaje lokacijska dozvola pa se lokacijska dozvola izdaje sukladno s planom koji je na snazi u času donošenja rješenja. Tako cijeni ministarstvo no međutim Upravni sud presuđuje da su se lokacijske dozvole trebale izdavati sukladno planu koji je bio na snazi kad je zahtjev podnesen i na svaku tu presudu Upravnog suda ministarstvo daje zahtjev za zaštitu zakonitosti. Vrhovni sud ima isti stav kao što ima i ministarstvo. Bez obzira na stavove nije dobro za investitore. Dakle, investitori se nalaze u neprilici i pritom ponavljam još jedanput kad ja govorim investitor onda je meni investitor i naš sugrađanin koji ide po svoju dozvolu za garažu, a jednako tako i investitor koji će graditi neboder. Da bi tome stali na kraj, da bi uveli sigurnost u jednom i u drugom zakonu sada jasno i nedvojbeno stoji u skladu s planom koji je na snazi u času podnošenja zahtjeva tako da evo još jedanput je prilika da to ponovim. I članak 58. Zakona o građevinskoj inspekciji na koji se je i uvaženi zastupnik Šoja referirao ima veze sa jednom stvari koja je na odborima rečena, a ovdje u raspravi možda nije dovoljno zamijećena, a to je zabrana izvođenja građevinskih radova za vrijeme turističke sezone. Dakle na našim mjestima uz more postoji mogućnost i to jedinice lokalne samouprave im donose odluku o zabrani izvođenja radova tijekom turističke sezone tako da ovaj članak 58.u svezi tog članka s tim što je sada odredba u zakonu koja govori da su svi radovi zabranjeni danas na snazi, dakle svi radovi su zabranjeni za vrijeme turističke sezone. U prijedlogu zakona o građenju se kaže radovi zemljani i konstruktivni za vrijeme turističke sezone moći će se raditi nekakvi ličilački radovi i neki manji obrtnički radovi, dakle da na taj način ne bude zapriječeno. Pa imam potrebu još jedanput budući da je u diskusiji o tome bilo riječi se referirati. Ukratko kao što je već nekoliko puta ovdje rečeno govorimo o javnosti, otvorenosti, transparentnosti, jasnim procedurama, odgovornosti. Ja bih kod zakona o građevinskoj inspekciji podcrtala tri elementa. Jedan element je odgovornost, drugi element je brzo postupanje i treći element je davanje svih alata da bi se to moglo tako i činiti, odgovornost i građevinskih inspektora. Zašto smo uveli u cijeli sustav komunalne redare? Iz razloga koji je u ovoj diskusiji vašoj bilo i rečeno. Uveli smo ih jer se oni nalaze na terenu jer oni danas zaista obilazeći rade i dio poslova neformalno ih rade, a sada će ih raditi formalno. Njihove ingerencije su u svezi onih zahvata i onih građenja koji se grade bez građevinske dozvole kao što je već i navedeno. I zaista ova diskusija o komunalnim redarima je nama dobrodošla jer apsolutno govori u prilog tome da je odluka o kojoj je valjalo promisliti ali da bi to funkcioniralo do kraja moraju zaista biti dvije stvari definirane kao što iz diskusije proizlazi i mi smo apsolutno svjesni toga. jedna stvar je edukacija i tu edukaciju će ministarstvo učiniti, činiti kontinuirano i druga stvar su financijska sredstva. Zaista do drugog čitanja još jedanput ćemo proći sa resornim nadležnim Ministarstvom za financije i još jedanput ćemo proći sa svim drugim nadležnim ministarstvima da u ovom zakonu bude jasno i nedvojbeno rečeno da prihodi koji se prihode iz kazni koje će davati komunalni redari budu prihodi jedinica lokalne samouprave jer tada to ima apsolutni okvir. Mi smo toga svjesni, to smo već u jednim neformalnim razgovorima kada su prijedlozi zakona bili pripremljeni bili svjesni toga i apsolutno smo svjesni ako uvodimo nešto novi, a to je komunalni redar moramo mu dati mogućnost da ima alate za postupanje, s jedne strane da bude dovoljno educiran da bi mogao kvalitetno raditi taj posao, ali i s druge strane alat općini i gradu da ima sredstva iz kog bi mogao realizirati da ti komunalni redari zaista budu adekvatno plaćeni odnosno da zaposle nove komunalne redare. I mi ćemo do drugog čitanja zaista učiniti sve da stvorimo okvire za takvo djelovanje i takvo postupanje. S ovim zakonom Zakonom o građevinskoj inspekciji završava taj jedan naš paket. Jučer je bila jedna želja da bude objedinjena rasprava. Dobro je da nije. I danas apsolutno sam sigurna da je dobro da nije, a s jedne strane sam ja dobila priliku da svako malo vam se obraćam i da pričam priče i nećete mi zamjeriti da su koji put te priče ali mislim da je to dobro da svi zajedno znamo o situaciji koja je. Naša želja je od početka bila, nismo imali nikakve dvojbe, ovi zakoni su izuzetno važni zakoni, ne zato da bi se mi mogli hvaliti da smo napravili dobre zakone. Ovi zakoni su dobri za naše građane, ovi zakoni trebaju u smislu zaštite prostora u smislu kontrole prostora. Sve primjedbe koje smo dobili mi ćemo još jedanput obraditi. S ove govornice sam ja već direktno govorila o nekim primjedbama koje smo dobili koje apsolutno bjanko možemo potpisati ne samo da ćemo ih ugraditi nego ćemo sve učiniti da oni budu ugrađeni. Neke druge stvari traže još malo promišljanja, kada to učinimo doći ćemo pred ovaj cijenjeni Dom za drugo čitanje i ja se nadam da ćemo iduću godinu svi zajedno startati s novim zakonima. Mi kao ministarstvo ćemo biti spremno za taj veliki poduhvat, mi ćemo izvršiti edukaciju i cijelo vrijeme ćemo biti na terenu. Još jedanput za kraj ponavljam i najbolji zakon koji je najbolji zakon za koji se svi možemo složiti i desna i lijeva i srednja strana ove sabornice da je dobar zakon. Ako zakonodavac ne kontrolira ako kontinuirano nije na terenu, ako kontinuirano nema povrat s terena kako ti zakoni funkcioniraju ti zakoni neće biti u svojoj provedbi dobri. Naša želja je ne samo da oni budu formalno nego da i u provedbi budu dobri, da budu dobri za naše građane. Hvala lijepo.
Zahvaljujem ministrici Mrak Taritaš. Zaključujem raspravu. O ovom zakonskom prijedlogu izjasnit ćemo se sutra tijekom glasanja koje počinje u 12,00 sati, a mi ćemo nastaviti sjednicu sutra u 9,30 s Konačnim prijedlogom Zakona o provedbi Uredbe Vijeća broj 4/2009 od 18.prosinca 2008.o nadležnosti i mjerodavnom pravu priznanju, izvršenju odluka te suradnje u stvarima koje se odnose na obveze uzdržavanja. Hvala vam lijepa i doviđenja.
Prijedlog Zakona o građevinskoj inspekciji, prvo čitanje, P.Z. br. 468. Rasprava je zaključena. U skladu sa prijedlozima radnih tijela Hrvatskog sabora daje na glasovanje sljedeći zaključak: - prihvaća se prijedlog Zakona o građevinskoj inspekciji - sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Molim da se izjasnite o prijedlogu zaključka. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 glas za, 24 glasa protiv i 8 suzdržanih glasova donesen predloženi zaključak.