Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Danas ću govoriti o umirovljenicima koji već niz godina u Hrvatskoj spadaju u socijalnu kategoriju. To je nedopustivo jer se radi o našim roditeljima, o našim bakama i djedovima, susjedima, onima koji su stvarali sve ono što danas baštinimo, a skoro sve Vlade se prema njima odnose kao prema građanima trećeg reda. U Hrvatskoj je skoro svaki treći građanin u mirovini i koji prema podacima HZMO-a u siječnju ove godine i kada zbrojimo taj broj, taj broj je 1 240 000 korisnika mirovine. Zapanjujući podatak je da više od pola umirovljenika, njih preko 600 tisuća prima mirovinu manju od 2500 kuna, što je tek 35% prosječne plaće u Hrvatskoj. Vlada Andreja Plenkovića odbacila je prijedlog dvaju zakona koja bi donekle poboljšali standard naših umirovljenika. HDZ-ova Vlada odbila je prijedlog da preživjeli bračni partner uz svoju mirovinu, može naslijediti 50% mirovine preminulog supružnika. Isto tako, Vlada nije imala sluha ni za drugi zakonski prijedlog, kako bi se poboljšao sadašnji model obiteljske mirovine. Sada naime preživjeli bračni partner može naslijediti i 70% mirovine bračnog partnera, prijedlog je to bio da bude 80%, odbačeno je. Većina žena koje su naslijedile mirovine od svojih pokojnih supružnika danas imaju prosječnu mirovinu u iznosu od 2000 kuna, dakle preživite vi s time. U Hrvatskoj je negdje oko 230 tisuća korisnika obiteljske mirovine, dakle govorimo o 230 tisuća ljudi koji žive od tih iznosa. Kako, možete zamisliti. Prema dakle podacima Državnog zavoda za statistiku i Nastavnog zavoda za javno zdravstvo Andrija Štampar ukupno je 400.000 tih udovica i udovaca. Računica je jasna, u prosjeku bi svakom 3. umirovljeniku se poboljšao materijalni status da HDZ i partneri nisu pokazali kako ih apsolutno nije briga za umirovljenike. Jedino im je mrvicu na pameti da će im sada prije izbora u travnju dati povećanje od pola posto sa zaostacima, što u prosjeku iznosi 42 kune. Zapravo ne znam kako će ti, taj novac naši umirovljenici potrošiti jer je se radi doista o simboličnim iznosima, ali ironiju na stranu. I svemu tome uprkos čelnici nekih umirovljeničkih udruga i danas na lokalnoj razini sklapaju saveze upravo s HDZ-ovim čelništvom, upravo sa HDZ-om koji ih je na državnoj razini tako poslao u ropotarnicu onih koji govore, a ništa od toga se ne učini. Dal je to licemjerje, dal je to egzibicionizam za nekoliko autobusa, dal je to doista najniža razina političke prodaje ili zaboravljeni interesi umirovljenika koji neki od nas ovdje uvelike zastupaju. Zastupati i o tome napraviti umirovljenički status boljim nije prodaja za jednu ili dvije fotelje, to je ono što je doista borba za, za prava i za bolji život umirovljenika. Ugledamo se npr. prema Sloveniji, tamo su prosjek, tamo je prosjek uvelike drugačiji i životni standard bolji [[Upadica: Hvala]] Hvala lijepa.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Hrvatskih suverenista u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, izvolite.
Uspavala vas je malo kolegica? Al nema ni Bukarice da ga malo upozorim. Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Zlata Đurđević je pokazatelj pravog stanja u hrvatskoj politici. Osoba koja se je protivila izručenju udbaša Josipa Perkovića i Zdravka Mustača Njemačkoj zbog likvidacije hrvatskih emigranata, Stjepana Đurekovića. Osoba koja je bila protiv odluke visokog prekršajnog suda kojom je Marko Perković Thompson oslobođen za uzvik „Za dom spremni“ u Čavoglavama. Ali zapravo radi se o jednom velikom igrokazu, radi se o igrokazu predsjednika vlade Andreja Plenkovića i predsjednika države Zorana Milanovića jer ako malo pogledamo stvarne politike kojima se bavi Andrej Plenković njemu bi zapravo ova osoba bila savršeno odgovarajuća. On ne bi imao ništa protiv da ova osoba postane predsjednik odnosno predsjednica vrhovnog suda. Međutim, lokalni su izbori i onda kao po narudžbi dolazi još jedno javno obraćanje našega predsjednika Zorana Milanovića gdje on, evo ga kao da je u dogovoru, kao da je u dogovoru, a možda ovog „kao“ nema, sa premijerom i onda on kreće u borbu za Zlatu Đurđević. Što on ima od toga? Ja stvarno ne vidim zapravo neki interes, ali vidim koji je interes Andreja Plenkovića. Odjednom on u svom glasačkom tijelu treba opet postati kandidat desnice odnosno HDZ mora postati nekakva suverenistička stranka, a onda da bi to postao najbolje je imat neku temu gdje će se SDP i HDZ sučeliti. A kud bolje nego evo neka Zlata Đurđević koja definitivno se ogriješila o suverenizam, koja se definitivno ogriješila o, ja ću izgovoriti i to, o nacionalne interese jer protivi se izručenju udbaša Josipa Perkovića i Zdravka Mustača Njemačkoj koji su krivi za smrt emigranta Stjepana Đurekovića, e to je nešto što je sporno. Sramotno je da čelnik države nabraja tko je kome vjenčani kum, tko je kome suradnik i politički podoban bez da je ikad išta učinio po tom pitanju. Sramotno je što čelnik vlade javno poručuje da predsjednik države govori neistine i kritizira ga kao nekakvog lažnog reformatora, kao da je njegova vlada provela ikakvu reformu pravosuđa. No najsramotnije je što su SDP i HDZ omogućili da se stvori takav zakulisni sustav i što od tih njihovih površnih čarki građani neće dobiti ništa. Nijedan od dvojice navodno suprotstavljenih u stvari ne želi funkcionalnu vladavinu prava. Svaki bi samo htio da se sustav namjesti baš po njihovoj želji. HS je taj koji odlučuje o imenovanju i svjesni smo da pravo i pravda u Hrvatskoj najčešće nisu na istoj strani, ali će se Hrvatski suverenisti u svakom slučaju zalagati za to da se prodrmaju ukorijenjene strukture i da se pokaže bar malo nade da jednog dana svi sustavi mogu biti na usluzi građana, a ne povlaštenih centara moći. Dakle, Zlata Đurđević je najbolji pokazatelj današnje političke situacije u Hrvatskoj. Osoba koja se protivila izručenju udbaša Josipa Perkovića Njemačkoj zbog ubojstva hrvatskog emigranta Stjepana Đurekovića. Osoba koja se protivi, protivila odluci Visokog prekršajnog suda da se Thompson oslobodi zbog uzvika Za dom spremni u Čavoglavama jednostavno ne može biti predsjednica Vrhovnog suda.
Hvala lijepa. Sada je prošlo već jedan sat, pa ćemo na trenutak zastati sa ovom točkom i po običaju sada uzeti si nešto vremena za iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prva će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovana zastupnica Vesna Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Odabrala sam jednu vrlo aktualnu temu, a odnosi se na izradu Nacionalnog plana za oporavak vezano za povlačenje velikog, jedne velike količine sredstava koja je preko 9 milijardi. Naime, kada smo u srpnju prošle godine prisegnuli u ovom visokom domu ubrzo je aktualni premijer došao predstaviti članove vlade i program za naredno razdoblje. Odmah je krenula priča o sredstvima iz EU, višegodišnji financijski okvir, plan za oporavak, a sve to bi se trebalo koristiti za oporavak gospodarstva od pada koji je uzrokovala epidemija koronavirusa. Već mjesecima se nacionalni plan oporavka radi u najvećoj tajnosti. Ipak pojedinosti polako izlaze na vidjelo. Doduše naši poduzetnici su doživjeli hladan tuš već nakon nekoliko informacija koje su izašle u javnost. Ovoga puta su očekivali da će sredstva biti namijenjena upravo onima koji su uistinu najviše pogođeni gospodarskom krizom uzrokovanom ovom epidemijom. Stoga su predlagali da omjer bude barem 50% u privatni sektor, no vlada je Nacionalnim planom za oporavak predložila nešto potpuno drugačije. Špekulira se o iznosu koji je između 70 i čak 90% sredstava iz Plana za oporavak koji je predviđen za javni sektor. Kao glavno opravdanje za takvu raspodjelu iz vlade su istaknuli kako Europska komisija to traži i inzistira. Nakon sastanka HUP-a sa predstavnicima Europske komisije u javnost su izašle posve oprečne informacije. Naime, predstavnici Europske komisije su na tom sastanku potvrdili da ne postoje bilo kakve prepreke ili ograničenja za ulaganje bespovratnih sredstava u privatni sektor. Kao najvažnije točke sastanka iskristalizirali su se stavovi da se za Nacionalni plan oporavka neće odobravati veliki projekti fizičke i javne infrastrukture i da projekti javnog sektora ne smiju istisnuti projekte privatnog sektora koji trebaju potaknuti konkurentnost gospodarstva. Dakle, što bi naš narod rekao „ako laže koza ne laže rog“ i umjesto da pomognu poduzećima vlada opet namjerava novac uliti u javni sektor bez obzira što su brojna, poglavito mala i srednja poduzeća koja zapošljavaju preko 90% radne snage u ovoj epidemiji se našla na rubu bankrota. Koje to projekte vlada predlaže? Opet neslužbeno doznajemo da je 2 milijarde predviđeno za „Trg pravde“ koji je planiran još 2004.g., znači opet stari projekti izvađeni iz ladica i ako je program poboljšanja učinkovitosti pravosudnog sustava to što će sve institucije biti na jednom mjestu to ne znači da će se išta učiniti na reformi pravosuđa. Svi znamo da građevinci ionako nemaju dovoljno radnika i imaju pune ruke posla nakon dva razorna potresa, pa onda ne vidimo uistinu nikakvog razloga da opet te milijarde ne odu opet građevinskom sektoru. Što još planira vlada? Opet za građevinski sektor. Izgradnja staračkih domova i to za cijenu od 2.250 EUR-a po m2. Činjenica je da mi već 10-ljećima imamo kroničan problem nedostatka takvih kapaciteta, a problem postoji, ali cijena je napuhana preko svake mjere. Znači izgradnja kvadratnog metra doma 1.950 EUR-a i ona još opremanje domova dodatnih 300 EUR-a po m2, što znači iznosi 2.250 EUR-a po m2, pa ako i od Vlade RH ipak je previše. Ionako velik utjecaj države na gospodarstvo se u ovoj krizi dodatno povećao, a sredstva iz plana za oporavak su prilika da naše gospodarstvo usmjerimo u pravcu koji će dugoročno Hrvatsku maknuti sa začelja EU. Svaka kriza je prilika za promjene u željenom smjeru, ako i ovaj put sredstva bacimo u bunar koruptivnog klijentelističke mreže koja nas je dovela u gospodarsko beznađe, pitanje pred nama je sve osim svijetle budućnosti. Vlada još uvijek ima priliku poslušati i druge te napraviti nužne korekcije. Ako je suditi po uvažavanju prijedloga opozicije teško da će imati sluha, vjerojatno će nastaviti po onoj staroj, baba šumom, djeda drumom.
Hvala lijepa. Sljedeći će biti Klub zastupnika Centra i GLAS-a, a govorit će poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovane kolegice i kolege. Sredina ožujka je i stvari vezane uz koronu čini mi se ne idu baš onako kako smo se nadali da će ići. Ja i nadalje mislim da je dobro da smo dio EU i da se kao takav dio i ponašamo. Ali tu moramo biti realni i nema razloga da se lažemo, organizacija i koordinacija nisu baš onakve organizacije i koordinacije kako smo se nadali. EU očito ima ponešto problema u dogovorima s proizvođačima, ima onih u svijetu koji su značajno dalje otišli na putu procjepljivanja stanovništva. Ni u Uniji nije baš potpuno ravnomjeran uspjeh, neki su u cijepljenju bili bolji, a neki značajno lošiji. Nažalost i to već postaje uobičajena rečenica. Hrvatska je opet na samom dnu, treći smo najlošiji u EU po cijepljenju iza nas je samo zemlja koja uobičajeno nas spašava od zadnjeg mjesta, to je Bugarska, a ovaj put joj se pridružila i Latvija. Prema sadašnjim planovima čini se da bi nam se moglo dogoditi da dođe ljeto, a mi nismo cijepili niti sve sugrađane i sugrađanke koji spadaju u neku od rizičnih skupina. Vidimo zadnjih dana da epidemija ne pokazuje namjeru da se povuče i posustane, brojke nam lagano rastu što je možda i očekivano, ali ono što pokazuju brojke da smo u obuzdavanju epidemije još uvijek dosta neuspješni. A jedna stvar koja nas čeka uskoro, treće nedjelje u svibnju 16.svibnja su lokalni izbori. Ovi će biti drugi korona izbori u Hrvatskoj što znači da se niti kampanja, niti glasanje neće moći provoditi na sasvim uobičajeni način. To kako je korona utjecala na izlaznost i rezultate izbora u Hrvatskoj i ostalim zemljama, sigurno će još dugo proučavati politolozi i ostali znanstvenici. Ono što mene u ovom trenutku najviše brine je veza između slabog nošenja s epidemijom i organizacije lokalnih izbora je pitanje skupljanja potpisa. Zakon o lokalnim izborima propisuje da se tzv. nezavisne liste i za sve pojedinačne kandidate treba prikupiti određeni broj potpisa, ovisno o veličini jedince samouprave. U Zagrebu za nezavisnu listu to znači 2,5 tisuće potpisa, a za gradonačelnika kojeg predlažu bilo građani, bilo stranke to znači 5 tisuća potpisa. Prikupljanje potpisa je aktivnost s intenzivnim međuljudskim kontaktom, morate imati štandove na kojima stoji aktivisti, ljudi dolaze potpisat, blizu su jedni drugima to traje neko vrijeme, uglavnom nemaju svoju olovku pa koriste onu na štandu koja ide iz ruke u ruku. Slika je potpuno jasna, prikupljanje potpisa za kandidature nije tako da se izrazim epidemiološki poželjna aktivnost. Naravno postoji i druga strana te medalje, a to da su ljudi svjesni da se radi o nepoželjnoj aktivnosti i mnogi će ju izbjegavati. To znači da bi prikupljanje potpisa moglo biti značajno teže nego što je inače i da bi mnogi mogli ostati ispod potrebnog broja za kandidaturu. To bi bilo vrlo loše jer izbori na kojima je sama mogućnost kandidiranja biti otežana izvan svake granice razumnog ne mogu se smatrati niti demokratskim, niti slobodnim. Do izbora je eto, tako je slučajno ispalo ostalo 9,5 tjedana. Ovim putem pozivam vladajuću većinu i Vladu da pod hitno donesu neke odluke oko problema prikupljanja potpisa jer nam prijeti ozbiljan problem u organizaciji izbora. Neke od zemalja pri tom moram spomenuti Italiju i Finsku su svoje lokalne izbore prebacili na jesen, moram vas podsjetiti da smo mi svoj popis stanovništva prebacili na jesen. Ali u redu, izbori imali smo već jedne izbore kad smo se hvalili da smo pobijedili koronu, izbori su kod nas u zakonu definirani lokalni da su treća nedjelja u svibnju i ok, ali moramo znati sad da imamo situaciju i da imamo prava kakva jesu i da nas to može dovesti ili do kršenja zdravorazumskih mjera sprečavanje zaraze ili do problema za sam legimitet izbora s obzirom na jako otežano kandidiranje. Još uvijek ima vremena da se donesu određene odluke. Hvala lijepa.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HDZ-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Zdravka Bušić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, Skupština grada Subotice je 23. veljače 2021. godine uz protivljenje predstavnike Demokratske stranke Hrvata Vojvodine donijela odluku o pristupanju promjeni statuta grada čime je pokrenuta procedura uvođenja bunjevačkog jezika u službenu upotrebu na teritoriju grada. Prijedlog je podnio gradonačelnik Stevan Bakić na inicijativu Saveza bačkih Bunjevaca. Ovaj prijedlog je zakonski i pravno neutemeljen i u sebi nosi vrlo negativne političke i društvene posljedice po hrvatsku zajednicu u Srbiji. Ovdje se radi o identitetskom prijeporu unutar hrvatske zajednice u Vojvodini jer što je s dijelom hrvatske zajednice koji se izjašnjavaju Bunjevcima ali i pripadnicima hrvatskoga naroda. Ovoj se inicijativi oštro protive kako sam rekla, Demokratska stranka Hrvata u Vojvodini i Hrvatsko nacionalno vijeće i naravno Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje. Formalno pravno, prijedlog koji je skupština je legitiman ali nelegalan kako je to istaknuo dr. Tomislav Žigmanov jer citiram „Bunjevački jezik po svim standardizacijama i kriterijima znanosti u Srbiji i u Hrvatskoj, kao takav ne postoji već samo postoji kao dijalekt novoštokavske ikavice u kojem slovi kao govor, kao jezik usmenog općenja“, koji ima i svoju književnu baštinu. Osim toga, Bunjevci ne čine 15% stanovništva te lokalne zajednice, što je potrebno za proglašavanje odnosno za donošenje te odluke. MVEP uputile je prosvjednu notu MVP-u Srbije u kojem ističe, citiram „Obzirom da se bunjevačkim govorom koji pripada skupini novoštokavskog i ikavskog dijalekta i jedan je od dijalekata hrvatskog jezika a služi velik dio pripadnika hrvatskog naroda u Vojvodini, ovakav čin bi izravno doveo u pitanje postupanje Republike Srbije u ostvarenje obveza Republike Srbije koje se odnose na prava hrvatske nacionalne manjine a koje proizlaze iz međunarodnih višestranih i dvostranih ugovora uključujući važeći sporazum između RH i Srbije i Crne Gore o zaštiti prava hrvatske manjine u Srbiji i Crnoj Gori i srpske i crnogorske manjine u RH“. Pokretanje ovakvih inicijativa doista ne doprinosi daljnjem unaprjeđenju i jačanju bilateralnih odnosa između dvije države i nije u duhu standarda EU-a niti dobrosusjedskih odnosa. Zato se ova odluka treba povući jer ona nije zakonski utemeljena i ne postoji niti jedno znanstveno uporište prema kojem se bunjevački jezik može smatrati zasebnim jezikom. Ovaj pokušaj ima svoju agendu a ta je zadiranje u identitetske prijepore unutar hrvatske zajednice i njeno rastakanje. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Mosta a govorit će poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Evo, sad bi malo samo ovo što je kolegica ... [[Govornik se ne razumije.]] kluba HDZ-a rekao da je Hrvati u Vojvodini su zaboravljeni od svih Vlada od hrvatske Vlade, ove aktualne, jer jednostavno Hrvati tako nemaju nikakva prava i naravno, da ih četnik Vučić uništava cijelo vrijeme, doživljavaju veliki progon, pritiske da pređu na Bunjevce kao bunjevački jezik i to je istina i to vi dobro znate, da reciprocitet i 2004. i 2005. u sporazumu između Hrvatske i Srbije, Srbija ne poštiva dok vi sa svojim koalicijskim partnerom uredno surađujete, a tamo niste zaštitili naše državljane, tj. sunarodnjake koji su ostavljeno na milost i nemilost četničku Vučiću pa kad ga ide posjetiti vaš koalicijski partner Pupovac, pa onda s njim otiđite i riješite taj ogroman problem zaboravljenih Hrvata, zaboravljeni, potlačeni, poniženih. U Hrvatskoj, predstavnici srpske nacionalne manjine imaju 3 zastupnika, imaju 11 dožupana zagarantiranih, 40 zamjenika gradonačelnika i načelnika, a nama tamo zatiru jezik, jezik krivnjom vašom, šutnjom M. Pupovca jer je on morao suradnju napraviti, dočekate četnika Vučića koji se ruga sa hrvatskim narodom ovdje, za vrijeme bivše Predsjednice RH. Ne rješavajući problem mrtvih i nestalih u Domovinskom ratu. Nisam mislio govoriti o ovoj temi, ali Hrvati u Vojvodini su poniženi, potlačeni, izrugivani, proganjani i nad njima se radi teški zločini i dandanas. U RH po pripadniku nacionalne manjine i neka ih, triba i više se ulaže 37 puta više a našim ljudima Hrvatima, našim se zabranjuje jezik tj. otuđuje im se jezik, proglašavajući ga sasvim nekim drugim jezikom. I proglašavajući hrvatski narod, hrvatsku nacionalnu manjinu u Vojvodini, proglašavajući ih kako njima padne na pamet. I g. Žigmanov je tu ostavljen sam. Na prošlim parlamentarnim izborima u Srbiji, na prošlim parlamentarnim, čujete kolegice, vi ste bili u ministarstvu, na prošlim parlamentarnim izbori, niti jedan Hrvat, pripadnik hrvatske manjine nije u parlamentu. Niti jedan. Brišu im trag. Dok vi dvorite četnika Vučića koji samo tu politiku provodi, isključivo četničku. Koju podupire vaš koalicijski partner koji isti dan kad je Oluja, on iđe na četničke derneke u Bačku Palanku. Mi moramo držati do nacionalnih manjina, pa samo srpska nacionalna manjina je dala 10 000 hrvatskih branitelja i to su naši ljudi. Ali ne možete dozvoliti da se uništaje hrvatski narod u Vojvodini. Nikakva prava nema. Apsolutno nikakva. Dosta je demagogije vaše, plača, zbog vaših grešaka narod izumire. Vučić im briše svaki trag, učenik od četničkog ovdje Šešelja koji je palio i haračio po Hrvatskoj i Vojvodini. Obećao sam otić tamo posjetiti te ljude, obećao sam, zbog krize koju imamo ne mogu, nemam mogućnosti. Ti ljudi su zaboravljeni, ostavljeni su na odstrel četnicima, ostavljeni od hrvatske politike i diplomacije jel vama je puno bitnije kako progurati od maloga Slove savjetnicu u Vijeće Europe za tajnicu nego zaštititi nacionalnu manjinu u Hrvatskoj jer ste u istome Klubu pučke stranke vi i Vučićeva stranka četnička i to je problem. I na kraju samo bi reka još ovih 30 sekundi o temi o kojoj sam mislio govoriti, smatram je najbitnijom. Zaboravljena je Dalmacija, od 1925. imamo brzi vlak, imamo vlak noćni Split-Zagreb. Studenti su putovali tim vlakom. Ova vlada je za Božić ukinula vlak. Ministre, vlado, zašto ste to napravili? Zbog čega gasite Dalmaciju, vlak, Split, brzi vlak Split-Zagreb u noćnim satima? Hitno to otvorite jer ćemo mi poduzeti doli u Dalmaciji mjere.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj HSS-a i HSU-a, a govorit će poštovani zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Kolegice i kolege, Svjetska banka je zasigurno sukreator ali i promotor trostupnog mirovinskog sustava koji je ozakonjen 1998. godine. Iako je mnogo toga što je projektirano nije se dogodilo, dapače otišlo je u suprotnom smjeru. Nema realnog rasta plaća, nema industrije, nema razvoja produktivnosti, a neke nove djelatnosti sporo napreduju i traže vrlo stručne i vrlo specijalizirane zaposlenike. Svjetska banka tvrdo zahtjeva cijelo vrijeme jednu mjeru, a to je rigidna penalizacija prijevremenih mirovina i to ne samo po iznosu nego i po trajanju. Dakle, prijevremeni umirovljenici su doživotno kažnjeni manjom mirovinom. Koji je njihov zločin za ovakvu kaznu? Zar su krivi što su ostali bez posla? Što nisu mogli naći posao u 55-toj godini života? To nije zločin, to je nesreća. Nesreća koja je sama po sebi već kazna. Za 5 godina ranijeg odlaska bilo je 18% penalizacije, pa 20,4%, 2007. smanjeno je trajno na 9% zahvaljujući rukama umirovljenika u Hrvatskom saboru, sada je penalizacija za 5 godina najviše 12%. Penalizirane su što je najgore i najniže zaštićene mirovine. I najviše su pogođene, ajde pogodite tko? Opet žene. Primjerice 35 godina staža, mirovina iz 2018. prima 2.009 kuna umjesto 2.450 kuna. Doživotno gubi petinu mirovine. Jel si možete to zamisliti? Ranije rečeno potvrđuje da u našem mirovinskom sustavu nije najbitnija ni uplata doprinosa, ni duljina staža, nego trenutak kada si otišao u mirovinu. Čak su i 60 41 kategorija dugogodišnjeg osiguranika prije 2014. penalizirani. Da apsurd bude veći Svjetska banka promotor je istovremeno i borbe protiv siromaštva. Smatram da te penalizacije treba za sve izjednačiti na razinu 2007. godine. Dakle, na najviše 9% ili 0,15 po mjesecu ranijeg umirovljenja i kad-tad će se to radi pravičnosti mirovinskog sustava i ravnopravnosti umirovljenika morati učiniti. Bit će to teško bez jake političke poluge, bez ruku umirovljenika u Hrvatskom saboru, bez boraca za pravičnost i ravnopravnost građana. Ako se pak Svjetska banka stvarno želi boriti protiv siromaštva prva bi trebala predložiti da se najniže mirovine ne penaliziraju na način da oni koji moraju napustiti svijet rada ne smiju biti dvostruko ili višestruko kažnjeni. Prisilno napuštanje svijeta rada je mnogima već preteška kazna. Najprije zaposleni siromah, zatim siromašni penzić, zaštićen najnižom mirovinom i još doživotno penaliziran. Elementarna logika nalaže ako nešto nazovemo najniže po godini staža ne može postojati još niže. Niže od najnižeg. Ma u kojoj to zemlji mi živimo? Izgleda da to može samo u Hrvatskoj. Ne treba očekivati da će to riješiti ili predložiti Svjetska banka, ali je meni to dužnost kao zastupniku. Zastupniku umirovljenika. Zakon o mirovinskom osiguranju treba mijenjati na korist i u zaštitu najsiromašnijih umirovljenika, korisnika najnižih privremenih, prijevremenih mirovina za koje znamo da nisu kalkulirali s odlaskom u mirovinu i nisu dobili stimulativ, visoke stimulativne otpremnine od 100, 200, 300, 400 tisuća kuna nego su jednostavno ostali bez posla i morali otići u mirovinu. Za njih ću tražiti prestanak penalizacije za najniže mirovine. Opet ću se nekom zamjeriti jer su očekivanja od mene mnogo veća, ali ću to učiniti čiste savjesti i punog srca pomažući onima koji su siromašni, osiromašeni, kažnjeni preko mjere i koje su cijeli radni vijek varali i lagali. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj IDS-a, a govorit će poštovana zastupnica Katarina Nemet. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Na inicijativu roditelja iz Opatije ukazat ću danas ukratko na još jedan od problema u našem obrazovnom sustavu koji nažalost ima poprilično u svim segmentima obrazovanja, a koji se na koncu uvijek nažalost lome na leđima učenika i studenata. Jedan od takvih problema s kojima se susreću učenici srednjih škola u obrtničkim zanimanjima odnosi se na državne stipendije srednjoškolcima koji se obrazuju u deficitarnim zanimanjima u sustavu vezanih obrta po jedinstvenom modelu obrazovanja za zanimanje iz Pravilnika o vezanim i povlaštenim obrtima i načinu izdavanja povlastica. Učenici koji zadovoljavaju uvjete mogu dobiti stipendiju u nemalom iznosu od 18 tisuća kuna godišnje odnosno 54 tisuće kuna za trogodišnje obrazovanje, što predstavlja konkretnu financijsku pomoć učenicima, odnosno njihovim roditeljima, pa i osobno znam za primjere mladih ljudi koji su se i zbog te stipendije odlučili na neko od deficitarnih obrtničkih odnosno strukovnih zanimanja. Također, u razgovoru s nekolicinom ravnatelja strukovnih škola, može se doznati kako je taj sustav stipendija dobro zamišljen i dobro je došao kao poticaj za odabir deficitarnih zanimanja. Obzirom da se pri kreiranju natječaja konzultiraju i realne potrebe na tržištu radne snage, pa se osim financijske potpore, učenicima praktično nudi i gotovo sigurna mogućnost zapošljavanja po završetku školovanja. No, kako to u Lijepoj našoj obično biva, u teoriji su dobrim dijelom stvari dobro i lijepo zamišljene, no problem se javlja kada to treba provesti u praksu pa tako i u slučaju državnih stipendija za deficitarna zanimanja učenici i njihovi roditelji nailaze na niz problema koji su posebno naglašeni u ovoj školskoj i kalendarskoj godini. Naime, iako je aktualna školska godina počela, odnosno traje već 6 mjeseci, a od isteka roka za prijave na natječaj za dodjelu stipendija protekla su puna 2 mjeseca, rezultata još nema. Ministarstvo gospodarstva i održivoga razvoja objavilo je u listopadu prošle godine javni poziv za dodjelu stipendija i to nešto kasnije nego prijašnjih godina, a kao što rekoh, ni rezultata natječaja, a kamoli početka isplate stipendija, još se ne zna. Ponoviti ću kako je nemali broj srednjoškolaca koji su se za deficitarna strukovna zanimanja opredijelili upravo zbog ovih državnih stipendija koje su im se na početku školovanja nudile i na koje su prijašnjih godina ostvarivali pravo praktično svi oni koji su se za njih i prijavljivali. Prema nekim neslužbenim informacijama, ove godine navodno postoje naznake kako sredstva za stipendiranje neće biti u željenoj mjeri pa je upitno stipendiranje učenika na drugoj i trećoj godini školovanja. Smatram kako se to nikako ne bi smjelo dogoditi, a ni dozvoliti. Te mlade ljude koji su odabrali zanimanje koje je sama država odredila kao deficitarno ne bi se smjelo u jednom trenutku školovanja praktično ostaviti na cjedilu, dok ih se na početku školovanja motiviralo i pozivalo, da ne kažem, mamilo stipendijama i drugim benefitima. Apeliram stoga na nadležno Ministarstvo gospodarstva i održivoga razvoja, ali i na Ministarstvo znanosti i obrazovanja da prije svega ubrzaju aktualnu natječajnu proceduru i da što prije krenu s isplatom stipendija za ovu školsku godinu koja je, ponovit ću, već dobrano zašla u drugu polovicu. Pored toga, pozivam sve nadležne da shvate važnost strukovnih odnosno obrtničkih zanimanja, posebno onih koje je i sama država ocijenila kao deficitarna te da se iznađe načina kako bi se školovanja za ta zanimanja i dalje adekvatno pratilo i stimuliralo od početka do kraja obrazovanja. Hvala.
Poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici. Nastavljamo s radom po predviđenom dnevnom redu, dakle sada ćemo raspravljati o: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Svjetske meteorološke organizacije o pravnom statusu i djelovanju Ureda za projekte Svjetske meteorološke organizacije u Republici Hrvatskoj, drugo čitanje, P.Z. br. 119; Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava i čl. 207.a Poslovnika Hrvatskoga sabora. Navedenim člankom Poslovnika propisano je da se zakoni kojima se u skladu s Ustavom RH potvrđuje međunarodni ugovori, donose u pravilu u jednom čitanju. Amandman se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Molio bih sada predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje ovog konačnog prijedloga zakona. S nama je poštovani državni tajnik Mile Horvat, izvolite.
Zahvaljujem se predsjedniče HS-a, uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Svjetske meteorološke organizacije o pravnom statusu i djelovanju Ureda za projekte Svjetske meteorološke organizacije u Republici Hrvatskoj, dakle RH je članica Svjetske meteorološke organizacije, specijalizirane ustanove UN-a za meteorologiju, hidrologiju i srodne geofizičke znanosti od 8. studenoga dvije, odnosno 1992. g. RH aktivno sudjeluje u programima i projektima SMO-a uključujući sudjelovanje u neprekidnoj međunarodnoj razmjeni meteoroloških, hidroloških i srodnih podataka i proizvoda. RH je bila domaćin znatnog broja regionalnih i globalnih sastanaka, radionica i konferencija SMO-a. S obzirom na niz uspješno provedenih projekata SMO-a za jačanje kapaciteta meteoroloških i hidroloških službi u jugoistočnoj Europi, Vlada RH je podržala uspostavu Ureda za projekte SMO-a u RH, u daljnjem tekstu ovog zakona je to Ured za projekte SMO-a, i to sklapanjem Sporazuma između Vlade RH i SMO-a o pravnom statusu i djelovanju Ureda za projekte SMO-a u RH. Otada od rada Ureda za projekte SMO-a očekuje se znatna društveno-ekonomska korist s gledišta jačanja RH kao centra izvrsnosti za meteorologiju i hidrologiju u jugoistočnoj Europi te jačanje otpornosti na prirodne nepogode u uvjetima globalnih klimatskih promjena. Dakle, sklapanjem Sporazuma olakšat će se provedba projekata SMO-a u jugoistočnoj Europi u nadolazećem razdoblju. Sporazum je u ime RH 28. rujna 2020. g. u Zagrebu potpisala glavna ravnateljica Državnog hidrometeorološkog zavoda i stalna predstavnica RH pri SMO-u dr. Branka Ivančan Picek, ravnateljica DHMZ-a, a u ime SMO-a je 12. listopada 2020. g. u Ženevi glavni tajnik SMO-a prof. Petteri Taalas. Ured za projekte sastavni je dio tajništva SMO-a, sjedište će mu biti u gradu Zagrebu u RH, njegove zadaće definira glavni tajnik SMO-a, a Ured za projekte je odgovoran njemu preko direktora Odjela za razvoj i regionalne aktivnosti SMO-a i regionalnog predstavnika za 6. dio, za 6. grupaciju Europe. Zadaće uključuju suradnju sa svim članovima SMO-a u regiji, posebice članicama iz jugoistočne Europe, s regionalnim uredima UN-a, razvojnog programa UN-a i drugih pomoćnih tijela UN-a s regionalnim uredima drugih specijaliziranih agencija, međuvladinim organizacijama regionalnog karaktera u području meteorologije, klimatologije, operativne hidrologije i srodnih disciplina. SMO će imenovati voditelja i ostale službenike Ureda za projekte SMO-a, Vlada daje na raspolaganje Uredu za projekte bez troškova tajnicu odnosno tajnika, uredski prostor i odgovarajuću uredsku opremu koja će se nalaziti u radnim prostorijama, radnim prostorima DHMZ-a. Konačno, od rada Ureda za projekte SMO-a očekuje se znatna društveno-ekonomska korist s gledišta jačanja RH kao središta izvrsnosti za meteorologiju, hidrologiju u jugoistočnoj Europi te jačanje otpornosti na elementarne nepogode u uvjetima globalnih klimatskih promjena. Sredstva za početak rada Ureda su određena u proračunu DHMZ-a i zaključno, mislimo da je ovo potvrda dugogodišnjeg kvalitetnog rada DHMZ-a i međunarodno priznanje istoga. Sada bih, ako mi dozvolite rekao par informacija u kontekstu ovog prijedloga zakona, o samom DHMZ-u, tako i o njezinim aktivnostima. Kao dio europske i svjetske mreže nacionalnih meteoroloških i hidroloških službi, DHMZ je odgovoran za praćenje stanja atmosfere i voda te analizu i prognozu njihovog budućeg stanja. Na temelju tih aktivnosti upozorava se na moguća vremenska i hidrološka stanja i pojave koje ugrožavaju živote, materijalna dobra, gospodarstvo i okoliš. Sve aktivnosti DHMZ-a usmjerene su kako bi se zadovoljila rastuća potreba za tim informacijama. To su prije svega rana upozorenja na ekstremne vremenske i hidrološke događaje, prilagodbu klimatskim promjenama i korištenje obnovljivih izvora energije vjetra, vode i sunca. S tim ciljem DHMZ je započeo 2017.g. s provedbom 3 velika strateška projekta. Prvi projekat je projekat METMONIC, to je modernizacija meteorološke mreže motrenja s ciljem unapređenja, praćenja vremena, klime, klimatskih promjenama kao podrška sustavima prilagodbe na klimatske promjene u ukupnom iznosu od 350 milijuna kuna. Projekt traje do sredine '32.g., a do sada je iz sredstava projekata ugovorena nabava 6 suvremenih meteoroloških radara od kojih će 3 biti smještena na Jadranu, kod Labina, kod Zadra i na Pelješcu i 3 u kontinentalnom dijelu i to Putinjarka, Bilogora i Gradište. Radarska mjerenja značajno će poboljšati detekciju olujnih oblaka i prognozu olujnog vremena, osobito na Jadranu koji do sada nije imao takva mjerenja. To je osobito važno za turizam i pomorski promet, kao i sigurnost općenito. Nabavljeno je isto tako i 5 oceanografskih meteoroloških plutača kojima će se po prvi put uspostaviti takva mjerenja na otvorenome moru kod Kvarnera, od Kvarnera do Prevlake. Do kraja provedbe projekata uspostavit će se mreža od 450 automatskih meteoroloških prizemnih postaja, što će značajno povećati prostoru i vremensku raspoloživost meteorološkim podacima. Drugi projekat je projekat AIRQ, modernizacija i uspostava 24 postaje državne mreže za praćenje kvalitete zraka u ukupnom iznosu od 150 milijuna kuna. Završetkom projekta do kraja 2022.g. uspostavit će se učinkovita kontrola i upravljanje kvalitetom zraka u RH. Ovim projektom nabavljeno je moderno super računalo, 4 puta brže od postojećega u DHMZ-u kojim će se omogućiti izrada detaljnih i točnih vremenskih prognoza i klimatoloških simulacija. I konačno treći projekt VEPAR, projekt ne građevinskih mjera u području obrane od poplava u suradnji sa Hrvatskim vodama očekuje se doprinos smanjenju rizika od poplava. Dakle, ovim projektima osigurat će se uspostava platforme kojom će se unaprijediti i modernizirati sustav prihvata, obrade, kontrole i pohrane podataka i osiguranje njihove dostupnosti svim korisnicima. Hvala.
Zahvaljujem državnom tajniku, ostanite tu jer imamo replike, prva je na redu kolegica Marić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče sabora. Poštovani državni tajniče, prema ovome što ste rekli, kako i piše, DHMZ-u se povjerava zapravo provođenje cijelog ovog sporazuma, ured će biti u Zagrebu, što je jasno. Međutim, budući da je potresom oštećena zgrada na Griču u Zagrebu DHMZ-a i bili su primorani naći privremeni smještaj, a i prije potresa su bili neadekvatni radni uvjeti. Koliko sam vidjela prema godišnjem planu DHMZ-a planiran je projekt za novu zgradu i to bi se trebalo realizirati barem projekt 2021. iz EU sredstava. Ta zgrada bi trebala biti smještena u okviru Kampusa na Borongaju. Zanima me hoće li se to realizirati ove godine odnosno kada će biti ta nova zgrada i obzirom na do sada neadekvatne uvjete hoće li taj ured moći u ovom privremenom smještaju funkcionirati? Hvala.
Zahvaljujem se na replici uvažena zastupnice. Dakle, ja sam ove aktivnosti DHMZ-a pročitao iz razloga da bi naglasio značaj ove institucije za RH. Isto tako moram reći da u ovom, u ovim potresima oštećene su zgrade gdje je bilo, DHMZ je bio lociran na 4 pozicije, dakle oštećena je zgrada Griča, hidrologije, sada se, sada DHMZ funkcionira u najmu u „Brodarskom institutu“ i u „Krašu“ i jedan dio je najma na Borongaju. Što se tiče ovog projekta velike su ambicije da se napravi jedan Kampus na lokalitetu Borongaja, projektna dokumentacija je napravljena. Ja mislim da je došlo već i do faze ishođenja građevinske dozvole i tražimo poziciju u EU instrumentima da vidimo kako ćemo početi sa financiranjem tog Kampusa.
Kolega Pavić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, poštovani predsjedniče sabora, čestitam vam na ovome, možda nije jasno još uvijek koliko je ovo velika stvar za Hrvatsku. Dakle, nijedna zemlja jugoistočne Europe nema ured svjetske meteorološke organizacije. Svjetska meteorološka organizacija dugo godina nije nigdje otvarala urede i ovaj ured za koordiniranje projekata za cijelu jugoistočnu Europu. Projekti koje ste spominjali vrijede preko 500 milijuna kuna, dakle taj ured će koordinirati cijelu jugoistočnu Europu i milijarde kuna odnosno EUR-a projekata. Prema tome, ovo je značajan diplomatski uspjeh RH. Čestitke vama, ministru Ćoriću, znam kolko je se puno radilo u Ženevi. A htio bi još isto tako reći da unatoč potresu i preseljenju nijedan dan nije bilo da nije bilo prognoze. Čestitke ravnateljice da ste uspjeli osigurat kontinuitet davanja prognoza unatoč tome što vam je zgrada bila uništena potresom.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem se uvaženi zastupniče Pavić. Dakle, apsolutno ste u pravu, ovo je konačno priznanje rada DHMZ-a, njegovog ugleda i autoriteta u, u struci hidrometeorologije jer ćemo mi biti na ovaj način predstavnica, sa ovim uredom ćemo predstavljati lidera u ovom dijelu, u ovom dijelu Europe odnosno u ovom dijelu EU. Što se tiče samog potresa moram reći da DHMZ nijednog dana nije prestao sa svojim radom, čak su i spasili sav dio arhivske građe i preselili ga iz zgrade na Griču koja je prilično oštećena u, u potresu.
Kolegice Posavec Krivec, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS-a. Državni tajniče. Ja ću se jednako tako priključiti kolegama koji će ovom prigodom čestitati Državnom hidrometeorološkom zavodu na ovom iznimnom uspjehu. To je vjerojatno i doprinos onome što ste radili zadnjih 30 godina kao dio Svjetske meteorološke organizacije. Uistinu i sa polazišta struke iznimno je važno da dokažete da ste lider Jugoistočne Europe u ovoj disciplini i da se dodatni naglasak stavi i na hidrološke podatke ne samo na meteorološke. Moje jedno jedino pitanje odnosi se samo na nejasnoću koja mi iz ovog svega proizlazi, jasno je da će službenici samoga ureda biti definirani od Svjetske organizacije odnosno vjerojatno nekim daljnjim postupcima, ali me brine činjenica da ćemo dati djelatnicu koja na godišnjoj razini zarađuje 76.000 kuna odnosno radit će za plaću od 4.800 kao tajnica, da li je to istina?
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Dakle, da bi zaokružili cijeli ovaj projekat mi smo morali iskazati i nekakve financijske parametre koji će biti početak rada ovoga ureda. Dakle, sve ostalo da li će ta plaća biti 4, 5 ili nešto više će odrediti voditelj tog ureda u dogovoru sa predstavnicima RH u tome uredu. Dakle, ovo je samo preliminarni financijski iskaz nekakvih potreba za početak rada.
Sada je na redu kolega Prica, izvolite.
Ono što je posebno važno što se uvijek cijeni u svakom društvu je tradicija. DHZ je jedna institucija koja ima desetljeća i desetljeća uspjeha i rada iza sebe. Jedna je od najboljih institucija ove vrste u ovom dijelu Europe. Ono što doista jest problem, danas je već spomenuto što je zgrada u kojoj je bila smještena u samom starom centru Zagreba, ta zgrada je bila stara kako koji dio zgrade 100 i više godina. Ono što stvarno danas jest apsolutno potrebno je da se izradi to novo sjedište, znam da se na tome već radi, ali nadajmo se da će se to što prije napraviti. DHZ je jedna institucija koja ne samo da je jaka, to je institucija koja ima veliki broj visoko obrazovnih zaposlenika pa potiče obrazovanje kod svojih zaposlenika i gradnjom novog sjedišta ta institucija bi dobila još dodatnu snagu i to bi bilo nešto što bi bilo na ponos cijele Hrvatske i nadajmo se da će se to što ranije napraviti.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem se uvaženi zastupniče. Dakle, rekao sam već prethodno da postoji apsolutno pripremljena projektna dokumentacija, imali smo u dva navrata vizualno predstavljanje projekta pred ministrom, dakle ministar je imao prilike da se upozna i sa vizualnim rasporedom toga prostora. Taj kamp Borongaj treba se sastojati od kompleksa od tri velike zgrade u koju će biti smještena sva infrastruktura DHMZ i eventualno mogući Centar za klimu odnosno fakultetska nastava za nekakva buduća vremena gdje će se u konačnome sva pamet vezana za ovu problematiku skoncentrirati u tom kampu Borongaj i on sam po sebi će biti ukras za onaj prostor.
Kolegice Grba Bujević, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče Sabora, državni tajnice, draga kolegice. Evo ja bi isto tako pozdravila naravno ovaj ugovor između Vlade RH i Svjetske meteorološke organizacije, ali bi zapravo želila još nešto reći. DHMZ izrazito dobro suportira sve one aktivnosti koje su vezane uz velike nesreće, katastrofe, njihovi kvalitetni i stručni iskazi koje nam onda dostavljaju kao model po kojem možemo predviđati neke akcije u odgovoru na katastrofe su od neprocjenjive vrijednosti. Stoga evo dozvolite da ipak čestitam kolegici Ivančan Picek kao i njezinim svim suradnicima koji izvrsno rade svoj posao, surađujući sa svim organizacijama koje zapravo trebaju na veliku nesreću odgovoriti, pa evo kolegice hvala vam.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem se uvažena zastupnice. Rekao sam i to je opći stav, opće mišljenje da postoji danas u svijetu sve veća potreba rastuća je potreba za informacijama tog tipa koje prate klimatske promjene, nagovještavaju razne kataklizme prirodne i DHMZ sa tim podacima koje dobivaju sa mjernih postaja, cijela RH je prikrivena sa mjernim postajama različitih tipova, uvezana je sa centralnim sustavom u Europskoj komisiji. Ocjena Europske komisije o stanju klime, o stanju zraka, zaštite okoliša je upravo se i generalizira na osnovu podataka koje jednim dijelom dobijamo od DHMZ-a, prema tome to je za nas prevažna institucija u cijelom ovom lancu odgovornosti.
Sada će govoriti kolegica Puljak, izvolite.
Zahvaljujem. Mene interesira spomenuli ste projekt METMONIC projekt kojim se modernizira meteorološke mreže, obzirom da će taj projekt uvesti tri nova radara koja će pokriti Jadran koji trenutno nije pokriven radarskim mjerenjima, bilo je najavljeno da će ta tri radara biti on line i do kraja prošle godine koliko se sjećam, ne znam u kojoj je fazi. Znam da ukupan projekt je do 2023.g. ali evo ova tri radara me zanimaju u kojoj su fazi. Hvala.
Izvolite odgovor.
Uvažena zastupnice, to je projekat koji je vrijedan 350 milijuna kuna i on upravo i traje do '32.g. ta tri radara koja će biti u kontinentalnom dijelu odnosno smješten na Jadranu kod Labina, Zadra i Pelješca nije ih lako locirati jer postoji i potreba prethodne nekakve radnje se moraju raditi, moraju se imovinskopravni odnosi na onim česticama gdje će se pristupni putevi, cijela infrastruktura se mora podesiti za instalaciju ta tri radara. Dakle, to je postupak koji traje, ja vam sad ne mogu reći kad je godina završetka tog projekta.
Ako smijem nadopuniti.
Oprostite. Žao mi je [[Upadica: Ne možete.]] Ne, ne, žao mi je [[Upadica: Ali, će vam pismeno…]] Ja bi rado, rado bih vas čuo, ali pravila su pravila [[Upadica: Cijeli ćemo vam projekat pismeno iskomunicirati, hvala.]] Je, je, može, može. Idemo na zadnju repliku, poštovani kolega Totgergeli, izvolite.
Hvala predsjedniče HS-a. Državni tajniče, kolegice i kolege. Pa, ja vam čestitam, prije svega Vladi onda Ministarstvu i DHMZ-u na ovom ugovoru i na tome što Hrvatska postaje lider jugoistočne Europe u meteorologiji. Ali mislim da je ono što je jako važno upravo ovi projekti koje ste vi nabrojali i ono što Hrvatska dobiva u narednim godinama i siguran sam da će najsretniji biti upravo zaposlenici DHMZ-a jer svima njima će biti jedna velika, jedan veliki poticaj da upravo rade sa tom novom opremom, sa novim postajama, da skupljaju puno više podataka nego što to mogu sad i da nam mogu što točnije prognoze davati, a one su prevažne za sve nas, a pogotovo za ljude koji se bave i poljoprivredom, ali i nekim drugim važnim granama.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem se uvaženi zastupniče. U svakom slučaju, činjenica da se neće više biti u najmu, da ova, tako ozbiljna institucijama državna sa svim, sa cijelom svojom infrastrukturom će biti locirana na jednom mjestu i da će imati svoj prostor trajno jer u svakom slučaju nekakav zalog za kvalitetniji rad. Oni su ovog trenutka na ovim lokacijama u najmu.
Zahvaljujem državnom tajniku. Možete sada se vratiti na mjesto jer su gotove replike. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. To znači da prelazimo na raspravu. Prvi na redu Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i poštovani kolega Hrvoje Zekanović. Budući da nije ovdje, gubi pravo govora pa idemo na drugu raspravu, Klub zastupnika Domovinskog, ne, pardon, Klub zastupnika SDP-a poštovani kolega Domagoj Prica, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, kolegice i kolege saborski zastupnici. Konačnim prijedlogom Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Svjetske meteorološke organizacije (World Meteorological Organization) ili WMO-a o pravnom statusu i djelovanju Ureda za projekte Svjetske meteorološke organizacije u Republici Hrvatskoj rješavaju se sljedeći bitni elementi neophodni za djelovanje ureda. Između ostalog, Sporazumom se rješavaju pitanja odgovornosti, pravne osobnosti Ureda, prostorije, sredstva, sloboda djelovanja i sastajanja, njegovo osoblje, povlastice, imuniteti, provedba, rješavanje sukoba te ostala pitanja. Ured za projekte WMO-a se ustrojava kao sastavni dio Tajništva SMO-a. Važno je spomenuti da nije potrebno osigurati dodatna sredstva za provedbu ovog zakona jer su ona osigurana u državnom proračunu RH za 2021. g. i projekcijama za naredne dvije godine nakon toga. Planirana sredstva su za redovne troškove režija, nabavku nefinancijske imovine, namještaj, ostala uredska oprema i računala i plaću djelatnika. Sam Sporazum potpisan je krajem 2020. g. između naše zemlje i SMO-a u Zagrebu i Ženevi. Obveze Ureda WMO-a su angažiranje i koordiniranje rada stručnjaka mjerodavnih za projektne aktivnosti, koordiniranje projekata koje provodi WMO u jugoistočnoj Europi, povezivanje i održavanje veza s korisnicima i dionicima, organiziranje radionica, sastanaka i događaja, izvješćivanje regionalnog ureda WMO-a za Europu i ugovaratelja o provedbi projekata, nadziranje proračuna projekata i organiziranje ugovaranja nabave i putovanja, prikupljanje sredstava i doprinošenju razvoju novih projektnih inicijativa u regiji. Ured za projekte WMO-a ima sposobnost pokretati pravne postupke, sklapati ugovore, stjecati i raspolagati pokretnom i nepokretnom imovinom. Vlada Uredu osigurava prostorije i sredstva, a glavni tajnik WMO-a imenuje voditelja Ureda. Voditelj Ureda predstavlja WMO pred Vladom u provedbi Sporazuma. Vlada pritom osigurava jednog člana osoblja na puno radno vrijeme sa uvjetom poznavanja engleskoga jezika. Cjelokupna provedba Sporazuma povjerava se DHMZ-u. Važno je napomenuti da se ovaj Sporazum može izmijeniti i dopuniti uzajamnim pisanim pristankom stanaka. Svaka stranka može okončati ovaj Sporazum u svako doba pisanom obaviješću drugoj stranci diplomatskim putem. U tom slučaju Sporazum prestaje 12 mjeseci nakon što druga stranka primi obavijest o okončanju. RH aktivno sudjeluje u programima i projektima WMO-a, uključujući sudjelovanje u neprekidnoj međunarodnoj razmjeni meteoroloških, hidroloških i srodnih podataka te proizvoda. SMO je specijalizirana ustanove UN-a za meteorologiju, hidrologiju i srodne geofizičke znanosti, osnovana je 1992. g. i ima sjedište u Ženevi. Hrvatska je članica od 1992. g. DHMZ je državna upravna, ali i znanstvena organizacija. DHMZ upravlja mrežom meteoroloških i hidroloških postaja i centara, kao i nacionalnim bazama podataka iz područja meteorologije, hidrologije i kvalitete zraka. DHMZ prati kvalitetu zraka na državnoj mreži, upravlja mrežom i razvija je te obavlja poslove obrane od tuče. U ime RH DHMZ obavlja međunarodne poslove iz područja hidrologije i meteorologije. DHMZ iznimno je razvijena i snažna institucija s više desetljeća dugom tradicijom rada. Broj zaposlenika DHMZ-a je gotovo 400 i raspoređeni su diljem Hrvatske s najvećim brojem zaposlenih u Zagrebu, Rijeci i Splitu te mnogih drugim gradovima i mjestima Hrvatske. Jedna trećina zaposlenih ima visoku stručnu spremu, od toga je zaposleno 11 magistara znanosti, zaposleno je 19 doktora znanosti te je važno spomenuti da su neki od njih suradnici na fakultetima Sveučilišta u Zagrebu, kao što su Geotehnički fakultet, geofizički odsjek Prirodoslovno-matematičkog fakulteta, Fakultet prometnih znanosti i Šumarski fakultet. Pozitivno je što i sam DHMZ potiče razvoj obrazovanja kod svojih zaposlenika. Znamo da je pitanje rodne ravnopravnosti ključno u našem društvu te važno napomenuti da je od 8 načelnika sektora u DHMZ-u, čak 7 žena uz naravno, glavnu ravnateljicu. Hidrometeorološki zavod je iznimno važan, pogotovo u doba klimatskih promjena i utjecaja koje one imaju na naše društvo. Posebno treba istaknuti važne projekte METMONIC i AIRQ. Moram napomenuti da je od prioriteta rješavanje pitanja prostorija DHMZ-a iz razloga što je dosadašnje sjedište bilo na adresi Grič 3, u samom centru Zagreba. Radi se o zgradi starijeg datuma koja je znatno stradala u potresu koji je pogodio Zagreb u ožujku 2020. godine. Iz razloga sigurnosti zaposlenici više nisu mogli biti u njoj te su sada u drugim prostorijama koje su iznajmljene. Od ranije već postoji projekt izgradnje novog sjedišta DHMZ-a na kampusu Borongaj za koji se možemo nadati da će biti što ranije dovršen. Na kampusu Borongaja već se nalaze neke od fakulteta Sveučilišta u Zagrebu te bi izgradnjom ovog sjedišta na toj adresi pomogli ne samo DHMZ-u, već i razvoju znanosti u našoj zemlji. Novo moderno sjedište Hidrometeorološkog zavoda za 21. st. bilo bi na ponos cijele Hrvatske.
Zahvaljujem. Idemo na drugu raspravu odnosno treću po redoslijedu, kolega Davor Dretar u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, gđo. glavna ravnateljice, kolegice i kolege. Meteorologija i njena osnovna definicija glasi znanosti o Zemljinoj atmosferi i promjenama u njoj. Na sreću, hrvatska meteorologija naročito onako kako ju percipira prosječni hrvatski građanin, puno je više od toga. Između ostalog, naravno zahvaljujući i sjajnom radu DHMZ-a i činjenici da su njihove djelatnice i djelatnici svakodnevni gosti u našim domovima, bilo to putem televizijskih ekrana, putem radijskih prijemnika ili bilokojeg drugog medija. Moram samo na tren izaći iz teme i pohvaliti se da sam gđo. Brankom Ivančan Picek sudjelovao godinama u realizacijama vremenskih izvještaja HRT-a, gospođa s jedne a sa druge strane kamere, izuzetno mi je drago vidjet vas danas ovdje. Dodatna promocija RH i hrvatske meteorologije koja nam eto, dolazi ovom današnjom odlukom sa vjerojatno dodatnim financijskim sredstvima koje će Svjetska meteorološka organizacija ulagati u našem djelu Europe, imajući još i bolju kontrolu nad utroškom tih sredstava nego prije, apsolutno je za pozdraviti. Hrvatska meteorologija postala je dio svakodnevnog života svih stanovnika ove zemlje. Razgovor o tome kako će biti vrijeme, jedan je od najčešćih uz prvu jutarnju kavu ili susret sa kolegicama i kolegama na radnome mjestu što izvanredno govori o tome koliko su djelatnici DHMZ-a postali sastavni dio i vrlo bitan dio naših života. Evo samo kada spomenemo nažalost pokojnog legendarnog Milana Sijerkovića, sada imamo Zorana Vakulu, evo čuli smo da nam je djelatnik pomorskog centra g. Jurica Miljak otišao u mirovinu, to su stvarno legende koje su postale praktički djelom naše obitelji. Što se tiče samog teksta ovih izmjena odnosno ugovora, već spomenuta ovdje djelatnica predviđena ovim sporazumom, samo se premješta sa jedne proračunske pozicije na drugu i tu apsolutno nema nikakvih problema tko će biti voditeljica, evo ja sam malo pogledao što je javno dostupno od informacija, postoji jedna gđa. iz Finske koja već neko vrijeme radi u Zagrebu na projektima Svjetske meteorološke organizacije, njenu plaću vjerojatno će osigurati ista organizacija. Mi ćemo kao grad, mi ćemo kao zemlja dobiti svojevrsni centar izvrsnosti za jugoistočnu Europu, iz Zagreba će se još intenzivnije dogovarati, koordinirati i realizirati projekti kako naše, tako i Svjetske meteorološke organizacije. Svi smo jednako svjesni globalnih klimatskih promjena koje utječu na svjetsko stanovništvo i svjetsko gospodarstvo više nego ikada. Suše ili poplavu uzrokuju depopulaciju, raseljavanje stanovništva a svojim posljedicama direktno ugrožavaju svjetsko gospodarstvo pa i ljudske živote. Ovakav ured svojim će djelovanjem jačati otpornost na prirodne nepogode uzrokovane već spomenutim globalnim promjenama. Koliko će nas to koštati, vidjeli smo i sami u izvješću, 340 000 kn u ovoj godini, 264 000 kn za ured, namještaj i opremanje svim potrebnim stvarima te 76 000 kn za jednu djelatnicu godišnje, djelatnicu sa znanjem engleskog jezika i vjerojatno naravno korištenjem računalne tehnologije. Čuli smo ovdje od poštovanog g. državnog tajnika da je to samo prijedlog jer stvarno 6 333 kn i 33 lp bruto mjesečno, dakle nešto manje od 5 000 kn mjesečno, čini mi se, iznos koji moramo svakako malo pojačati ako ikako možemo, no opet, želio bi poštovani g. državni tajniče, podsjetiti da mi ovdje imamo potpuno pravo saznati taj iznos u posljednju lipu, a eto mi sad ovdje samo govorimo, bit će, vidjet ćemo, sredit ćemo. Ok, podržavamo vas. Projekti modernizacije mreže i mrežnih instrumenata kroz meteo-postaje, radare i plutače, bitni su naravno za praćenje svih meteoroloških događanja odnosno fenomena na području naše zemlje, ono što je dosta bitno jest i još jedan od spomenutih projekata, praćenje kvalitete zraka, u proteklih nekoliko mjeseci, vidjeli smo da nismo nimalo zadovoljni kvalitetom zraka u Zagrebu, prvenstveno koji ima jednu od najlošijih kvaliteta zraka u regiji i naravno tu je već spomenuti treći projekt obrane od poplava kroz praćenje vodostaja i regulaciju oborinskih voda u čemu će isto tako sudjelovati i DHMZ kao i Svjetska meteorološka organizacija kroz projekte. Projekti su bitni, svima je nama jasno da je ovakav ured naročito njegova nadležnost za cijelu jugoistočnu Europu bitan i važan za Grad Zagreb i da možemo naravno i podignuti razinu rada meteoroloških stručnjaka, te naravno povećati broj projekata koji će se ovdje provoditi, a od njih će kompletno društvo imati svakako koristi. Dakle, i Klub zastupnika Domovinskog pokreta podržava ovaj projekt i u potpunosti smo s njime suglasni. Neću više dužiti, znam da imamo bitnijeg posla i danas naravno kroz dnevni red odnosno raspored rasprava, a i vjerujem i da kolege iz HDZ-a kreću ozbiljno raditi na osnivanju Agencije za komarce i Tvornice cjepiva protiv raka, pa ću im ja dati vremena. Hvala.
Sada je na redu Klub zastupnika MOST-a, poštovani kolega Miro Bulj. Nema ni njega, pa i on gubi pravo govora, pa će onda sada govoriti poštovani kolega Marko Pavić u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovani državni tajniče, ravnateljice DHMZ-a. Pa upravo mi je zadovoljstvo da danas mogu branit struku, da u ime Kluba HDZ-a mogu branit moju Geofiziku, struku koju sam studirao, Oceanografiju i Meteorologiju i s ponosom mogu danas doći i braniti da će Hrvatska imati Ured svjetske meteorološke organizacije ovdje u Zagrebu. Kolko je to velika stvar to samo treba reć da, još jedanput ponovit da nijedna država jugoistočne Europe nema takav ured, da sličan ured nije godinama otvoren od Svjetske meteorološke organizacije bilo gdje i da će taj ured koordinirati razradu projekata za Regiju 6, Europa koja je šira od jugoistočne, od samog pojma jugoistočne Europe, a kolko su ti projekti veliki dovoljno govore evo samo ova 3 projekta DHMZ-a preko 500 milijuna kuna. To je jedan velik uspjeh hrvatske diplomacije, znam koliko je ministar Ćorić bio aktivan u Ženevi, koliko su i prethodnici gđa. Ivančan Picek bili aktivni, ja bi tu svakako se htio zahvaliti i g. Čačiću koji je bio predsjednik Regije 6 u Svjetskoj meteorološkoj organizaciji i specijalni tajnik, specijalni savjetnik glavnog tajnika Svjetske meteorološke organizacije. Dakle, ovo danas što imamo je rezultat djelovanja hrvatske diplomacije, hrvatske struke, geofizike i meteorologije zadnjih mnogih niz godina da bi dobili ovakvu priliku i ovakav ugled da možemo otvoriti ured Svjetske meteorološke organizacije u DHMZ-u u Zagrebu. Kada govorimo o projektima, pa evo samo ova 3 projekta preko 500 milijuna kuna iz ovih, iz većinom, dakle sadašnje omotnice projekt METMONIC 350 milijuna kuna, 450 automatskih postaja, 6 radara, nevjerojatna količina opreme koja će doprinjeti razvoju hrvatske meteorologije i hidrologije, a i oceanografije s obzirom da uključuje plutače za cijeli Jadran. Na koji način funkcioniraju i meteorološke i klimatološke prognoze? Dakle, meteorologija je, meteorološke prognoze su prognoze vremena, vrijeme je kratkotrajno stanje atmosfere, dakle što će se dešavat u slijedećih nekoliko dana. Klimatologija je prosjek vremena unutar 30.g.. Ključ svega jesu mjerenja, bez mjerenja vi ne možete davati nikakve prognoze i ključ svega su imat kvalitetna mjerenja u RH. Ovi projekti i AIRQ koji se tiču upravljanja kvalitetom zraka i projekt VEPAR je lajdar, nabavka lajdera za Hrvatske vode itekako će doprinjeti u razvoju mjerenja i mjerenja su osnova bilo kakve prognoze. Slijedeća komponenta je modeliranje. Vama, dobivate podatke i dobivate analize modela onoga što se dešava u Genovskom zaljevu nad Atlantikom i ta stanja vremenska dolaze u RH i treba ih znat da bi se moglo kvalitetno modelirati i predvidjeti bilo vrijeme bilo dugoročna prognoza klime. Za to je potrebno imati super računala. Ne znam da li je još tako, ali dugo godina DHMZ imao je najmoćnije super računalo u Hrvatskoj, nadam se da će tako biti i dalje, a ovim projektima bi se do 2021. kolko sam shvatio trebalo osigurati i novi kompjuterski sustav za modeliranje. I tek kad imate kvalitetna mjerenja, kvalitetne modele i kompjutere možete radit prognozu, a za prognozu su vam bitni ljudi i tu je isto velika vrijednost i DHMZ-a i Prirodoslovno matematičkog fakulteta u Zagrebu koji producira taj kvalitetan kadar, mnogim od njima osobno sam i predavao i koji su danas na televiziji viđeni meteorolozi. A davno smo čuli izjavu od g. Isaaca Newtona da, on je rekao da ako je vidio dalje, da je vidio dalje od drugih zato što je stajao na plećima divova. Jedan od hrvatskih divova s kojima se možemo ponositi je svakako Andrija Mohorovičić, svi ga znamo po pitanju potresa, po pitanju struke i da se po njegovom imenu zove diskontinuitet između kore i plašta, al ga jako malo ljudi zna kao meteorologa. On je predavao na školi u Bakru, tamo je čak i proveo, provodio različita mjerenja i opservacije, a danas recimo i pojam „atmosferskog rotora“ koji uzrokuje dosta nereda pri prometu avionima, a to je proces gdje vam zrak kada prelazi planinu napravi jedan rotor, gospodin tj. akademik Orlić i gđa. dr. Vanda Grubišić su pokazali da je upravo Mohorovičić jedan od prvih koji je u svijetu promatrao taj proces, a svi znamo i po medijima vidimo kolegica Željka Fuchs danas s avionima iznad Rocky Mountainsa bavi se opažanjima takvih procesa. I upravo na tome kada gledamo Mohorovičića i da je on imao ured u zgradi na Griču trebamo se osvrnuti i na nove prostore, ali odat počast tom velikanu meteorologu i seizmologu. Tako da mi je drago čut da je u planu nova zgrada, znamo da ste se preselili na Kraš i čestitke gospođo Picek da ste uspjeli u tom preseljenju osigurat kontinuitet prognoza da se to uopće nije osjetilo, da ste dali usluge i svim korisnicima. Čuli smo i od kolegice Maje da su vaše usluge potrebne i u sektoru zdravstva i u svim upravljanjima u krizama i da ste uspjeli osigurati ta sredstva odnosno kontinuitet prognoziranja. Osim projekata jako su bitni ljudski potencijali, a tu imate veliku količinu doktora znanosti, drago mi je da sam nekima od njih i ja predavao dok sam bio asistent na Geofizičkom odsjeku i predavao dinamiku fluida. Pored vas jedna od institucija koja se bavi temeljnim istraživanjima je Geofizički odsjek Prirodoslovno-matematičkog fakulteta gdje imamo i Centar za klimatska istraživanja na PMF-u. Sukladno tome ovo je velik uspjeh za RH, ovo značajno diže ugled, diže mogućnost za dobivanje sredstava i iz različitih drugih fondova ne samo iz Nacionalnog programa oporavka i Višegodišnjeg financijskog okvira te će uvelike osigurati struku, razvoj struke i budućnost razvoja meteorologije u Hrvatskoj. Mislim da tu svakako treba čestitati još jedanput svima. Posebice mi je drago da se u projekte uključuje integracija modeliranja odnosno mjerenja oceanografskih i meteoroloških podataka, tu smo kao država još relativno slabi i potreban je dodatan iskorak. Zato i ovi projekti METMONIC i svi ostali dovoljno će osigurati resursa za takve projekte. Volio bih vidjeti sličan iskorak po pitanju istraživanja mora, tu mislim, a žao mi je da nema kolege Bačića, mislim da moramo kao Hrvatska s obzirom da smo i proglasili IGP da bi morali izgraditi jedan pravi istraživački brod minimalno 50 metarski kojima ćemo pokazati ne samo snagu znanosti, ali da on bude isto tako i simbol autoriteta hrvatske znanosti i hrvatskog autoriteta na Jadranu. Za sada što se tiče istraživanja mora svaki institut, a imamo tri institucije u Rovinju, Splitu i Dubrovniku svaka od njih ima jedan svoj malen brod koji ne može izać po buri, ne može izać po jugu. Svaka ozbiljnija država ima jedan veći istraživački brod, mislim da je to Hrvatska zaslužila. Sveukupno u ime kluba HDZ-a mi ćemo naravno ovo poduprijeti. Čestitam i resornom ministarstvu i gospođi Picek i svim djelatnicima DHMZ-a i vjerujem da će ovo biti značajan poticaj za daljnji razvoj meteorologije u Hrvatskoj. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Prelazimo na raspravu Kluba zastupnika Centra i GLAS-a poštovana kolegica Marijana Puljak. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Drage kolegice i kolege. RH je dakle od '92.g. članica Svjetske meteorološke organizacije, specijalizirane ustanove UN-a za meteorologiju, hidrologiju i srodne geofizičke znanosti i aktivno sudjeluje u njenim programima i neprekidno razmjenjuje, sudjeluje u međunarodnoj razmjeni meteoroloških, hidroloških i srodnih podataka i proizvoda. Na temelju toga evo ovdje je sada pred nama sporazum odnosno zakon kojim će se potvrditi sporazum i uspostava Ureda za projekte Svjetske organizacije koji će biti smješten u Zagrebu u prostorima DHMZ-a. Od rada Ureda za projekte Svjetske organizacije očekuje se jačanje RH kao Centra izvrsnosti za meteorologiju, hidrologiju u Jugoistočnoj Europi te jačanje otpornosti na prirodne nepogode u uvjetima globalnih klimatskih promjena. Ujedno to će i olakšati provedbu projekata Svjetske organizacije u Jugoistočnoj Europi u ovom razdoblju. Ovo je zaista priznanje za jedan dobar i kvalitetan rad našeg DHMZ-a koji ovime postaje tako i lider u ovom području u ovom dijelu Europe. Kako vidimo sredstva potrebna za provedbu ovog zakona osigurana su u državnom proračunu u ukupnom iznosu od 340.000 kuna po godini, a od toga kako smo evo i čuli na zaposlenu djelatnicu s poznavanjem engleskog jezika na puno radno vrijeme u ukupnom godišnjem iznosu 76.000 kuna što je na kraju bruto i neto bruto 6.300 i neto 4.800 kuna neto mjesečno. Dakle, ovo je stvar za podržati naš klub će svakako podržati ovaj zakon, a ovu priliku bi iskoristila za neke druge detalje, podsjetila da u Hrvatskoj djeluje veliki broj amaterski udruga i ljubitelja meteorologije, npr. Crometeo, … IstraMet i slične, amatersko djelovanje ima veliki značaj od samih početaka meteoroloških motrenja, amaterski motritelji imaju veliku ulogu i imaju svoju mrežu postaja koje pokrivaju gotovo cijelu Hrvatsku, a često se zovu ljubitelji ili lovci na oluje, povezuju često svoju ljubav prema meteorologiji i ljubav prema fotografiji. Dugo su amateri upozoravali, evo to zato što, i to sam upravo i pitala u svojoj replici, dakle, kako Dalmacija nije donedavno bila pokrivena meteorološkim radarima već su ciklone, gromovi, oluje se mogle predvidjeti na sinoptičkim kartama zahvaljujući jakim radarima naših susjeda Talijana, meteorološki radari su u Hrvatskoj nabavljeni još prije više od 40 godina no samo za kontinentalni dio naše zemlje, sustav obrane od tuče je možda evo, kriv što su radari se postavljali isključivo u kontinentalni dio zemlje, bilo je pokušaja nekih 80-ih godina prošlog stoljeća da se postave u Istru, dolinu Neretve, međutim, ostalo je na pokušaju. Čemu služi radar? On detektira gdje se nalaze oborine, koliko su intenzivne, kuda se kreće oborinska masa, može čak razlikovati zrno tuče od kapljice kiše ili pahuljice snijega. Također, možemo odrediti horizontalni i vertikalni profil vjetra, dok sjeverni Jadran su pokrivali slovenski i talijanski radari, najveći dio Dalmacije bio je, to skoro možemo reći, u crnoj rupi, njeno područje dakle nisu pokrivali ni domaći ni strani radari, no evo prije godinu dana u veljači 2020. g. prvi put u povijesti, Dalmacija je pokrivena radarskim mjerenjima, barem njen veći dio, ali zato je zaslužna jedna privatna mađarsko-češka tvrtka. U tijeku je, evo, kao što smo čuli, projekt Državnog zavoda METMONIC kojim se cijeli Jadran planira pokriti s 3 radara velikog dosega. Ja koliko sam našla, evo i to sam i pitala, bilo je najavljeno da će biti online do kraja prošle godine, ali evo, zato sam i pitala u kojoj su fazi. Znam da je projekt, čini mi se da je g. krivo rekao, ne do 2032. nego obrnuto, do '23., dakle do '23. traje ovaj projekt. Dakle ova evo privatna tvrtka je bila nešto brža od Zavoda, još 2019. su u Puli lansirali jedan radar, prošle godine dakle rada je postavljen u Zadru, imaju, čini mi se, ugovor i sada dogovaraju jedan radar na Hvaru, pa bi se evo, time pokrila čitava Dalmacija. U svijetu se itekako koriste i nove tehnologije za praćenje meteoroloških pojava, pogotovo ciklona, tako je npr. Nizozemska prva u svijetu razvila sustave otkrivanja oborina, njihove vrste i intenziteta uz pomoć metode detekcije gušenja signala između odašiljača mobitela, dakle čak koriste i odašiljače mobitela za svoje prognoze. Dakle, evo, ako može i Nizozemska, sigurno i u Hrvatskoj možemo iskoristiti znanje stručnjaka i upotrijebiti nove tehnologije za bolje praćenje meteoroloških pojava. Na kraju izlaganja, upozorila bi na jednu stvar koju sam evo, maloprije vidjela, upravo se događa, ovaj čas, a to je da se nakon 30 godina gasi Hrvatsko fizikalno društvo. Najvažnija, je li, strukovna organizacija fizičara u RH, nakon 30 godina prestaje s radom, evo, upravo sam vidjela objavu na jednom portalu, dakle izvijestili su jučer iz Hrvatskog fizikalnog društva, naime, blokiran im je račun zbog pravomoćne sudske presude kojem društvo nije u potpunosti podmirilo troškove smještaja i hrane tvrtki Studenski centar za sudionike Međunarodne fizičke olimpijade koja se održala 2010. g. Po njima, dakle obavezu je preuzelo Ministarstvo znanosti. Ministarstvo znanosti nije ispunilo tu obavezu. Evo, koristim priliku da kad već govorimo o temi koja je vezana i uz fiziku, da pozovem Ministarstvo znanosti da napravi sve što je u njihovoj moći da se ovo društvo ne ugasi, vjerujem da ste, evo i vi članovi tog društva pa evo, apeliram, napravimo sve što je u našoj moći i mi s ove pozicije da 30 godina Hrvatsko fizikalno društvo, nakon 30 godina da se ne ugasi. Evo, zahvaljujem.
Sada ćemo prijeći na pojedinačne rasprave. Prva se javila poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a, državni tajniče, ravnateljice, kolegice i kolege. Mi imamo rijetko nekako priliku u ovom Saboru govoriti baš afirmativno, dobro, da se dobro osjećate, da budete ponosni na nešto. Uvijek naše rasprave su tema da se nešto suprotstavljamo, pa mi u oporbi nešto grintamo, pa ukazujemo da je nešto ovako ili onako. Ovo je nešto o čemu zaista bi trebali svi zajedno biti ponosni da je Hrvatska du gdje je, da je u jednoj znanosti tu gdje je, da je posao jednog zavoda odličan. Dakle postoji jedna druga tradicija i ta tradicija se nastavlja, ali ono što je karakteristično, znate, kad netko radi dobro svoj posao, ja se nekako zaista usudim riječi odličnom, onda to prođe ispod radara, onda nam je to svima normalno, samo onda vidimo, gle, rekli su da će padati kiša u 10 sati, a 10 sati je i još kiše nema. Taj posao nije jednostavan, taj posao je težak. Mene su to, ja sam, nije nikakva novost, ja često spominjem jedrenje i onda kad ste tamo, cijelo vrijeme, ako želite zaista poštivati more, morate cijelo vrijeme gledati vremenske prognoze i tu su me davnih dana naučili kad si na Atlantiku ili kad su u ovim zemljama, onda ti je vrlo jednostavno jer kad krene oblak ti to vidiš, a kad si u zemljama gdje imaš Alpe, onda bogme, Alpe mijenjaju i ono što se učinilo jučer, danas je drugačije i ja doživljavam cijeli ovaj ugovor i ovu temu u kontekstu da Hrvatska radi odlično, dakle da imamo ljude koji rade odlično posao, da imamo Meteorološki zavod koji radi odlično posao i da je to ne, ne trebamo mi reći, mi smo pametni, divni i krasni, to nam je rekao netko drugi. Ali, ono što bi htjela reći, reći nešto u kontekstu klimatskih promjena. Klimatske promjene su činjenica. Klimatske promjene se događaju. Vi nešto možete samo predvidjeti na temelju nekakvih dugih istraživanja i neke prognoze raditi, ali na tim prognozama trebate bazirati i neke druge, gospodarske teme, teme razvoja vaše države, teme čim će se država baviti, tema što će biti u poljoprivredi i ja moram priznati da me je inače klimatske promjene su me dosta zaintrigirale su me i u kontekstu zaista svih drugih stvari i onda sam naravno otišla između ostalog i na stranice i meteorološkog i gledala malo što svjetske institucije rade o tome i svi upozoravaju na problem dizanja razine mora koje će biti. Biljni svijet će se prilagoditi, životinjski svijet će se prilagoditi i ljudi će se morati prilagoditi nekim stvarima, pred desetak godina su Ujedinjene nacije krenule upozoravati na tome da ćemo imati migrante odnosno da ćemo imati migraciju zbog klimatskih promjena jer ljudi više neće imati gdje živjeti, dakle ako će netko sad stvarno ću tu iskarikirati stvar do kraja, ako netko će morati ići dan do prve vode, on će iza toga pronaći sebi mjesto da živi negdje drugdje. Mene je naravno zanimalo kontekst klimatskih promjena u smislu Hrvatske i moram reći da ono bazično kako ja uvijek razmišljam i uvijek je tema, moja tema je uvijek prostorno planiranje i da vidimo što je u budućnosti razvoj. I onda je između ostalog je bilo na jednoj konferenciji tema razine mora. Dakle, moj tata koji već dugo nije s nama se je znao, nema ga već 20 g., dakle on je prije toga rekao, mi imamo vikendicu u N. Vinodolskom na ... [[Govornik se ne razumije.]] on kaže e ja ću doživjet da budemo prvi red mora, dakle to je bilo način na koji govorio o tome. Ono što stručnjaci koji se s tim bave, ja apsolutno uvažavam i znanstvenike i stručnjake i stvarno uvažavam kad neko odlično i dobro radi stručno svoj posao i kad za taj posao je spreman i reći sve što je dobro o tom poslu, ukazuju na 3 kritične točke u Hrvatskoj. Jedna je otok Krapanj koji je ako bude podizanje kako se predviđa, bojim se da ga neće biti odnosno da će plivati. Drugo je dolina Neretve gdje već sad vidimo slanu vodu i sve ostalo i treća tema je Vransko jezero. Ja sam apsolutno sigurna da se mi s tim sada moramo pozabaviti, stoga, ovih zadnjih 9 sekundi, apsolutno odlično, dakle ovo je nešto na što se trebamo ponositi, na što svi trebamo reći Hrvatska ima zaista [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] jednu djelatnost kojom se možemo ponositi. Hvala.
Hvala vam lijepa. Ostanite jer imamo replike, prva je na redu kolegica Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepo, poštovani predsjedniče. Poštovana kolegice, da, ovo je nešto s čime svi trebamo biti ponosni i mislim da ustvari bi kao društvo bili puno da tako kažem, zdraviji, da više ističemo dobre i pozitivne stvari a ne da samo grintamo i uvijek u svemu tražimo negativno. Što se tiče ovoga što je tema, mislim da osim pohvale i ravnateljici treba pohvala i svim djelatnicima, ja se nadam da ćemo puno ulagati u buduće kadrove, što se tiče ovoga jer bez kadrova i bez ljudi, nema daljnjeg napretka ali se isto tako nadam a pogotovo zbog ovog ugovora i našeg budućeg statusa, da ćemo imati i podršku što se tiče opreme u svakom pogledu jer je to vrlo značajno zbog svih promjena koje svakodnevno i osjećamo i vidimo i posljedice i što se tile poplava, potresa itd., [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] mislim da je ovo vrlo značajno. Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo. Kolegice Jelkovac, da, ja moram priznati nekako je svima, vidite da nije puno prijavljeno za raspravu, svima je kad su neke onako teme, dođete tu pa onda krenete iz svih oružja, ali ja se dobro osjećam, stvarno se bez obzira što sam, ja sam oporba tu već, ja se dobro osjećam kad mogu reći ljudi moji, mi u Hrvatskoj imamo stručnjake, možemo se s njima ponosit, dakle ne to da se mi kažemo mi imamo, nego je neko drugi prepoznao, ja se dobro osjećam i nemam problem pohvalit, kao što nemam problem i reći ovo je apsolutno krivo. Ljudi moji, pogriješili ste. Doći ćete za 6 mj., radit će se izmjene i dopune tog zakona jer ste pogriješili, radite krivo, nemam problem, nemam problem ni nešto drugo, ali nemam problem ni pohvaliti i mislim da treba pohvaliti jer ako imate nekakvu tradiciju nečega, ako imate dobre rezultate, pa zašto to s ove govornice ne dođemo i ne kažemo ljudi moji, to je pohvala našoj znanosti, to je pohvala ljudima koji rade taj posao.
Druga replika, kolega Šimičević, izvolite.
Zahvaljujem, predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice, evo dopustite mi da se i ja pridružim pohvalama DHMZ-u, svim zaposlenicima i jasno sa ravnateljicom Brankom Ivančan Picek na čelu, za sve ono dobro što rade. I vi ste dobro primijetili kako je rasprava ovdje tolerantna i vi ste jedna od rijetkih zastupnica koja je poprilično tolerantna i uvažava argumente i zašto je ovdje ta tolerancija, zato što se razgovara o znanstvenim normama, zato što su mjerenja ona koja su pravi pokazatelji a ovdje nemate tumačenje zakonski normi pa ih može tumačiti svatko tko hoće i na kakav način. Dakle, kad bi mi više koristili toleranciju, argumente onda bi zasigurno i rasprave bile ovdje bolje. A vama pitanje za kraj, kako ćemo mi sad ovu znanost iskoristit da pomogne našim ribarima, našim proizvođačima [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] u zaštiti onog posla kojim se bave? Hvala.
Dakle, hvala lijepo na pitanju. Daklem, uvijek možete znanost iskoristiti. Nije znanost tu zbog znanosti, nije znanost tu da bi dakle netko dobivao nekakve ono dr. i sve ostalo. Znanost je tu da bi je mogli primijeniti, da bi vodili računa o tome, da bi to zaista mogli iščitavat. Ja uvijek spomenem iskustva koja imam i mislim da je to i kad imam loša, govorim i o lošima, govorim i o dobrima iskustvima. Dakle, u ovom trenutku kad mi ovdje sjedimo, nalaze sateliti koji točno znaju koliko nas ovdje ima i zna čak i kako ko boju maske na licu da ne kažemo nešto drugo. Samo to morate primijeniti i moći primijeniti. Dakle ovo je nešto što se zapravo primjenjuje i mora se primjenjivati i dalje i u poljoprivredi i u ribarstvu i u svim drugim djelatnostima jer su klimatske promjene činjenica.
Sada je na redu kolegica Perić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče, poštovana kolegice. Evo ja bi se pridružila čestitkama i zapravo potaknuli ste me svojim izlaganjem spominjući zapravo razinu mora. I evo, jednom prilikom vozeći se prema Zagrebu, jutarnje emisije vrlo kvalitetne gdje imaju vrlo kvalitetne sugovornike govorili su upravo o tome što se događa i koliko se podiže razina mora u proteklih 5 ili više godina i što to znači, a s obzirom da je, da dolazim iz Priobalja onda je to itekako značajno za organizaciju i za predviđanje života u budućnosti zapravo nas u takvim krajevima. Isto tako jako je važno upravo pokazati koliko kvalitetnih ljudi, samozatajnih ljudi imamo koji rade, koji pridonose vidljivosti Hrvatske i što to onda znači u razmjerima svjetske uopće ekonomije?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo kolegice Perić. To vam je tako u životu kad odgovorno, kad savjesno radite svoj posao onda je to svima normalno i to vam ne izaziva baš nekakve turbulencije. I jednako tako ako dođete za ovu govornicu i odradite onako jedan pristojnu raspravu koja je umjerena i koja je razumna, to neće baš nikog zanimati. Ali ako dođete i ako kažete „to ne valja“, „to ne valja“ bez obzira da li imate argumente za to ili nemate argumente za to na taj način dobijete pozornost. Svako je svoja slika, svako je takav kakav je. Ja uvijek cijenim vrijedne, pametne, sposobne ljude. Znate jer za sve to vi možete biti i pametni i sposobni, morate bit vrijedan. Dakle, morate to vrijedno odraditi koji imaju rezultate. Uvijek, dakle, uvijek mi manje cijenimo ljude nego tek kad izvana neko kaže „gle on ti je“ onda se i ti probudiš i kažeš „gle stvarno, pa on je tu, pa nisam o tome vodio računa“. Pa ljudi moji, to treba reć.
Idemo sada na kolegu Pavića, izvolite.
Hvala lijepa. Pa poštovana kolegice, poštovani predsjedniče sabora, pridružio bi se ovom zajedništvu oporbe i vladajućih po temama i znanosti i meteorologije i istraživanja. Zašto? Vidjeli smo na primjeru mnogih država, a tu bi posebice istaknuo SAD di sam bio na stipendiji State Departmenta upravo na pitanju klimatskih promjena i gdje onda jedna stranka kaže „mi ne vjerujemo u klimatske promjene“. To dovodi do nepovjerenja u društvo, nepovjerenja u znanost i znanstvena istraživanja. Tako da ovo suglasje koje imamo je jako dobro za zacjeljivanje podjela u društvu za to da kolege mogu nastaviti sa svojim istraživanjima i da ovo nije politička tema, da znanost ima tu svoje argumente, možemo se, ne možemo se slagati u različitim pristupima, ali to nije pitanje dal neko vjeruje ili ne, to je pitanje znanstvenih istraživanja.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo kolega Pavić. Ja isto tako i rasprave dijelim na one svjetonazorske, dijelim na one koje su politike i gdje govorite svoje neke političke stavove i dijelim na one koje su isključivo stručne. Ovo je jedna rasprava koja je ova treća kategorija. Naravno kad su klimatske promjene, g. Trump je bio taj koji je napravio veliki nered na svjetskoj političkoj sceni, između ostalog je on bio taj koji je izašao van i rekao klimatskih promjena, klimatske promjene ne postoje, to je izmišljotina. Naravno da mu je priroda odmah vratila, ne moram vam reć koliko je i dobro znate koliko je bilo svih mogućih i oluja i sve ostalo u SAD-u odmah činilo mi se drugi dan nakon što je on to izrekao. Recimo, sad ću, koliko ću stići reći, tema zaštićenog obalnog pojasa u RH je nastala na temu istraživanja koja su bila u SAD-u na mičigenskim jezerima '70.-tih godina prošlog stoljeća. Dakle, oni su tamo istraživali, a mi smo to kroz određeno zakonodavstvo onda [[Upadica: Hvala vam]] uveli u svoje zakonodavstvo puno, puno kasnije.
Hvala lijepa. Kolega Stier, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Kolegice, otvorili ste i spomenuli ste važnu temu povećanje razine mora, spomenuli ste primjer otoka Krapnja i mislim da je važno dodati da je bitno osvijestiti da to nije nešto što će se dogoditi nekoj drugoj generaciji nego da se to sada događa. Imamo čak i države koje nestaju u Vanuatu npr. na Tihom oceanu, dakle to se događa u ovoj našoj generaciji. E sad što bi politika tu trebala napraviti? Čini mi se da iz vaše rasprave se vidi jedan smjer s kojim se svi slažemo, a to je da se ne gleda više u silosima, dakle gospodarstvo, industrijska politika s jedne strane, a o klimi će se baviti zavod i neka druga ekipa, nego treba to povezat. Vi ste to govorili u smislu prostornog uređenja, vlada je npr. čini mi se dobro stavila i gospodarstvo i održivi razvoj dakle u isti resor, ali u tome se treba vjerojatno i dalje raditi tako da ne budemo po silosima nego da bude to integrirani jedan napor.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Ja se uvijek zalažem za integrirani odnosno integralni pristup u kojem vodite računa o svemu. Ja to uvijek govorim o onom resoru o kojem ja znam. Ja sam isto imala prof. Mohorovičića, to me je uvaženi zastupnik Pavić kad se je referirao na prof. Mohorovičića, ja sam isto imala prof. Mohorovičića sina koji je meni bio najdraži i najbolji profesor, dakle nije pala jabuka daleko od stabla, čak štoviše, ali to. Dakle, pristup koji mi imamo u Hrvatskoj da vodite računa da nije svak otok, najgore vam je kad svaki, svaki resor bude otok, a onda između nemate nikakvog brodića koji vozi, dakle sve morate vodit računa, o svim elementima. Mi danas moramo razmišljati o tome kakvu Hrvatsku želimo u smislu gospodarstva, u smislu broja stanovnika, u smislu svega 2030., … [[Govornik se ne razumije]] 2030. i 2050. Jedan od elemenata je ovaj element o kojem se uvažena ravnateljica bavi zajedno sa svim svojim suradnicima. Hvala.
Hvala. Zahvaljujem zastupnici Mrak-Taritaš. Idemo sada na drugu pojedinačnu raspravu, poštovani kolega Pero Ćosić. Izvolite.
Hvala lijepo, poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predstavnici predlagatelja, uvažene kolegice i kolege. Klimatske promjene predstavljaju rastuću prijetnju u 21. st. i izazov su za cijelo čovječanstvo jer utječu na sve aspekte okoliša i gospodarstva te ugrožavaju održivi razvoj. Posebno utječu na brojnost i intenzitet vremenskih nepogoda od ekstremnih padalina, poplava, oluja, suša do toplinskog valova i požara, uz to dolazi do porasta temperature zraka, tla, vodenih površina, podizanja razine te ... [[Govornik se ne razumije.]] mora također i širenja sušnih područja. Osim što snažno utječu na okoliš, klimatske promjene i na utječu gospodarske sektore, naročito poljoprivredu, šumarstvo, ribarstvo, energiju i turizam jer uspješnost ovih sektora u velikoj mjeri ovisi o klimatskim čimbenicima. Uz sve izraženije klimatske promjene i vremenske ekstreme, meteorološka i hidrološka služba je servis svim državnim i civilnim ustanovama društva, važna je za potrebe održivog razvoja društva obranu zemlje, obrazovanje i upravljanje prometom energetskim i vodenim resursima te proizvodnji hrane. Nepogode i klimatske katastrofe vezane su uz vrijeme, klimu i vodu, rastu posvuda po svijetu i dovode do gubitaka ljudskih života te vraćaju mogućnost ekonomskog razvitka pogođenog područja po nekoliko godina a i čitavo desetljeće unazad u RH u prosjeku 70% svih šteta i ekonomskih gubitaka od katastrofa pripadaju meteorološkim i hidrološkim čimbenicima izuzev možda tu statistiku znači naročito ove katastrofe od dva velika potresa koje evo nemaju neki utjecaj meteoroloških i hidroloških čimbenika. Stoga se informacije o vremenu, klimi te stanju mora i voda i njihovih ekstrema, stoga su informacije sastavni dio svake državne strategije upravljanja i smanjenja rizika od katastrofa. RH od 1992. kontinuirano sudjeluje na međunarodnoj razmjeni meteoroloških i hidroloških i drugih srodnih podataka stoga je Vlada RH podržala uspostavu ureda, sklapanja sporazuma o pravnom statusu i djelovanju Ureda za projekte Svjetske meteorološke organizacije u RH i vidim da ćemo iz ovih rasprava to jednoglasno podržati. U radu ovog Ureda za projekte Svjetske meteorološke organizacije očekuje se znatna društvena i ekonomska korist, prvenstveno ... [[Govornik se ne razumije.]] jačanja RH kao sjedišta izvrsnosti za meteorologiju i hidrologiju u jugoistočnoj Europi te jačanju otpornosti na elementarne nepogode u uvjetima globalnih klimatskih promjena. DHMZ je aktivno uključen u donošenje svjetske politike i praćenje Svjetske meteorološke organizacije no prvenstveno preuzima aktivnosti kako bi zadovoljio rastuće potrebe građana i ustanova RH za informacijama a to su prije svega rana upozoravanja na ekstremne vremenske i hidrološke događaje, prilagodbu klimatskim promjenama i korištenja obnovljivih izvora energije, vjetra, vode i sunca. U izgradnji otpornosti društva na te ekstremne događaje, stoji potreba za uspostavom kvalitetne i sveobuhvatne mreže, mjerenja, s tim ciljem DHMZ je u 2017. pokrenuo sveobuhvatne projekte u unaprjeđenju ovih mjerenja, prvi projekt je modernizacija meteorološke monitoring mreže u RH, METMONIC, drugi projekt je VEPAR koje provode Hrvatske vode u cilju smanjenja rizika od poplava i treće AIRQ, program za proširenje modernizaciju državne mreže za trajno praćenje kvalitete zraka. Ovim projektima značajno će se doprinijeti poboljšanju kvalitete mjerenja te će osigurati automatska dostupnost mjernih podataka bez posebnih traženja i zahtjeva kako građanima tako i institucijama. Već više od 160 g. vrše se mjerenja sa opservatorija Grič i ovom prilikom bi čestitao i zahvalio DHMZ-u kao instituciji koja je u hrvatskoj javnosti ima veliki ugled, svojim projektima kontinuirano poboljšava kvalitetu proizvoda i usluga uvođenju novih tehnologija i opreme što u konačnici znači veću sigurnost i ugodnost života svih građana a uz to doprinosi zaštiti prirode te održivom gospodarskom razvitku. I evo za kraj bi samo pohvalio i zahvalio se svim znanstvenicima koji su pridonijeli razvoju meteorologije i hidrografije u Hrvatskoj i koji su evo, svojim znanjem i stručnošću pripomogli uspostave Ureda za projekte Svjetske meteorološke organizacije u RH. Hvala lijepo.
Hvala vam. Imate dvije replike, prvi je kolega Šimičević, izvolite.
Zahvaljujem, predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega, evo mi smo svjedoci dramatičnih klimatskih promjena, dakle zagađuju se rijeke, mora, sijeku se šume, kako znanost može uvjeriti korporacije da nije sve u profitu jer mi smo zapravo živimo u vremenu konzumerizma kad je zapravo samo profit bitan a zapravo planet na kome živimo svaki dan je sve lošije i lošije mjesto za život? I što mi možemo učiniti danas da bi nam bilo bolje sutra ili je već možda kasno za mnoge stvari? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepa. Pa mislim da nikad nije kasno kako se kaže, znači moramo krenuti prvim korakom i upravo Europski zeleni plan radi upravo na tom principu da se do 2050. g. Europa postaje neutralna vezano na stakleničke plinove. Na osnovu Pariškog sporazuma koji je raniji dokument koji je usvojen u Europi o klimatskim promjenama obvezuju se države da djeluju u dva smjera, znači smanjenjem CO2 i da ne dođe do zatopljenja više od 1 do stupnja Celzijusa odnosno predindustrijsko razdoblje kao i druge mjere koje bi smanjile štetu od klimatskih promjena znači sve ono što industrije trebaju raditi, ne samo ispuštanje zraka i zagađenje vode i sve ostalo, znači moraju djelovati i da kada financijski ili svaki profit, imaju novce ako nešto radi u krivo, pa može to i platiti.
Druga replika, kolega Prica, izvolite.
Poštovani kolega, slažem se s vama da su klimatske promjene veliki problem danas, za naše društvo, ali i globalno su veliki problem. Jedan od načina rješavanja je, naravno, zaštita okoliša. Zaštita mora, u kojem, nažalost često završava velika količina plastike, zaštita šuma, zaštita pitke vode. Dakako, osim same zaštite okoliša koji je jedan način borbe protiv klimatskih promjena, drugi način je poticanje razvoja znanosti i tehnologija. Razvoj znanosti, razvoj tehnologije, npr. razvoj električnih automobila koji ne zagađuju atmosferu kao što je do sada, automobili koji idu na ugljikovodike. Ono što posebno treba spomenuti je kako mi kao društvo to možemo napraviti, kako politički možemo napraviti, jedan sigurno od način je da uvijek potičemo porezne olakšice i povrate novca za razvoj, za ulaganje u istraživanje i razvoj kako bismo poticali razvoj znanosti i tehnologije u našem društvu.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Svakako je poticanje znanosti i unaprjeđuje društvo i unaprjeđuje sve one ekološke mjere koje trebaju poduzeti. Mislim da je problem jedino u tome što ne može se to srediti financijski jer sav taj dio košta pa je potrebne su potpore, kako i države osobno, tako i svih svjetskih industrija i korporacija da se dođe do čistih tehnologija jer jednostavno moramo smanjiti utjecaj, kako na zrak, tako i na tlo i na vodu od zagađenje koje proizvodi današnje, da kažem život i današnja industrija.
Hvala vam kolega Ćosić. To je bilo to što se tiče pojedinačnih rasprava. Ostaje nam završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a javio se poštovani kolega Pavić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Sabora, državni tajniče, kolegice i kolege. Klimatske promjene su nam svakako najveći izazov u budućnosti. Da nema korone, mislim da bi se samo bavili klimatskim promjenama. Kada gledamo ukupnu emisiju CO2, EU je odgovorna za otprilike 10, 10,5% emisija, globalnih emisije. Ukupna emisija koju proizvodimo radi zračnog prometa je 1,5%. Dakle da stvarno i ostvarimo ciljeve koje smo si zadali do 2030. da smanjimo 55% emisija CO2 u EU i da prestanemo letiti ili smanjimo letenje, kao što smo sad imali radi korone, riješili smo samo 4-5% svjetskog problema. To dovoljno govori kada SAD, Indija i Kina zajedno proizvode 50% CO2. Upravo zato je ovo globalan problem, trebamo se sjest svi zajedno i drago mi je da je EU predvodnica u rješavanju ovog problema i da je Hrvatska dio toga te da dobar dio i budućih sredstava od 24,2 milijarde eura koje je Hrvatska dobila kroz Nacionalni program oporavka, višegodišnji financijski okvir će upravo otići na zeleni plan. Borba s klimatskim promjenama puno će ojačati u Hrvatskoj s uspostavom ovakvog Ureda. Ugled koji dobivamo kroz Svjetsku meteorološku organizaciju je značajan, još jedanput zahvale i pohvale svim kojima su u tome sudjelovali. Ono što mi se čini iz rasprave, da je moguće još malo poboljšati, a to je spoj fundamentalne znanosti i same operative i tu možda malo ide i ovaj silos koji su i neke kolege isticali, s obzirom da je fundamentalna znanost pod Ministarstvom znanosti, operativa pod Ministarstvom gospodarstva i održivoga razvoja, i upravo zato mislim da izgradnja nove zgrade, a i Centra za klimatologiju na Borongaju da je dodatan poticaj. Klimatološka istraživanja u Hrvatskoj krenula su dakle sa PMF-a, sa geofizičkog odsjeka, tu su i Institut Ruđer Bošković, Institut za oceanografiju i ribarstvo, Hrvatski hidrografski institut i mnoge druge sada institucije koje su krenule, ali središte struke je PMF u Zagrebu. Tu se proučava od različitih projekata, akademik ... [[Govornik se ne razumije.]] imao je jedan od prvih projekata u vezi klimatoloških istraživanja i razine mora, žao mi je da nema više kolegice Mrak-Taritaš, ali projekcije za dizanje razine mora, Jadran je tu zatvoreno more i u povoljnijem smo položaju su 60 do 90 cm do 2100. Kolege se bave modeliranjem bure, kolega ... [[Govornik se ne razumije.]] , kolegica Herceg-Bulić je uspostavila Centar za klimatološka istraživanja PMF-u, kolegica Klaić limnološka istraživanja odnosno fizikom jezera, Plitvičkih jezera i mnogih drugih, prema tome, to PMF je ne samo središte znanosti, fundamentalne znanosti već i središte od kud i DHMZ crpi kadar i ono što mislim da treba još malo unaprijediti je jačanje, ja ću biti slobodan, državni tajniče i organizirati možda jedan sastanak u kojem bi bilo i Ministarstvo znanosti da se to ojača. Htio bih se još malo referirati na rad i udruga putem Europskog socijalnog fonda, financirano je 3,6 milijuna kuna da se 10 udruga iz područja klimatskih promjena spoje sa znanstvenim institucijama kako bi zajedno radili na Policyu, dakle na izradi javnih politika i to je dodatan poticaj, dakle jedna tematska mreža je otišla za klimatske promjene, ja sam isto bio šokiran, kolegice Puljak sa Hrvatskim fizikalnim društvom, član sam bio dugo godina, radio sam svjetsku godinu fizike, kao poslijediplomski student dovodio nobelovce i osobno ću se isto tako angažirati u rješavanju tog problema. Konačno, mislim da Hrvatska zaslužuje jedan veliki istraživački brod, to ide u ovaj dio fundamentalnih znanosti, 50 metarski koji može po bilo kojim uvjetima izaći na Jadran. Sveukupno u ime kluba podržavamo ovo, mislimo da uspostava Ureda Svjetske meteorološke organizacije će značiti velik skok i razvoj hrvatske meteorologije i geofizike i ja čestitam svima koji su na tome sudjelovali. Hvala vam lijepo.
Hvala vam. I još završno u ime predlagatelja poštovani državni tajnik Horvat. Izvolite.
Hvala. Uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici. Samo dvije rečenice, dakle dužan sam uvaženoj zastupnici Puljak reći, dakle planiranih 6 meteoroloških radara, javna nabava je završena, potpisani su ugovori o nabavi. Prvi radar će se instalirati na Debeljaku kod Zadra do kraja ove godine, ostalih pet će se instalirati od '22.do '23.g. na prostoru Labina, Stona, Sljemena, Bilogore i Gradišta. I na kraju svima vama zastupnicima i zastupnicama se u ime djelatnika DHMZ-a zahvaljujem na javno izrečenoj pohvali za njihov rad i hvala vam na podršci za donošenje ovog zakona.
Hvala i vama, ali morat ćete još malo ostati tu. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Matula. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Državni tajniče Horvat, Ured za projekte Svjetske meteorološke organizacije koji će biti ovdje osnovan rečeno je on je ujedno i ured za Jugoistočnu Europu. Zanima me sa kojim sve državama Jugoistočne Europe je dogovorena ova suradnja na projektima?
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem se uvaženi zastupniče. Dakle, svim državama koje su u tzv. regiji 6 EU dakle odnosno Europe ne EU, ja vam sada ovdje ne mogu pobrojati te sve države. Dakle, improvizirao bi kad bi počeo nabrati, one su definirane tom regijom 6. Hvala.
Hvala, evo ali možete pogledati sada i odgovoriti zastupniku, ne sada ovdje nego poslije, to bar nije teško to se može pročitati. Hvala vam svima na sudjelovanju u raspravi, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Zahvaljujem se i našim predstavnicima Vlade. Zahvaljujem se i našim predstavnicima Vlade. Idemo sada na: - Prijedlog Nacionalnog programa zaštite potrošača za razdoblje od 2021.-2024.g. Podnositelj je Vlada na temelju čl. 130. Zakona o zaštiti potrošača. Raspravu je proveo Odbor za gospodarstvo. A sada ću zamoliti da u ime podnositelja dodatno obrazloženje da poštovana državna tajnica u Ministarstvu gospodarstva i održivog razvoja Nataša Mikuš Žigman. Izvolite državna tajnice.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Cijenjene zastupnice, cijenjeni zastupnici HS-a. Evo pred vama je Prijedlog nacionalnog programa zaštite potrošača za razdoblje od 2021.-2024.g. Nacionalni program zaštite potrošača je strateški dokument koji donosimo odnosno predlažemo temeljem Zakona o zaštiti potrošača. Njime se određuju ciljevi, mjere, prioritetna područja i aktivnosti u provođenju ove politike, dakle politike zaštite potrošača za četverogodišnje razdoblje. Ovaj prijedlog je pripremljen u suradnji sa svim dionicima koji sudjeluju u politici zaštite potrošača. Moram reći da je to jedno iznimno međuresorno područje odnosno da je to jedan međuresorni dokument u kojem je uloga Ministarstva gospodarstva kao nositelja te politike surađivati sa svim dionicima u segmentu zaštite potrošača, ali isto tako je bitno reći da je mnogo mjera koje se nalaze i u ovom programskom dokumentu, dakle u nadležnosti u smislu provedbe institucija koje se bave pojedinačno ili područjem kontrole kvalitete hrane ili područjem financijskih usluga, telekomunikacija tako da se ustvari i kroz ovaj program vidi da je jedan veći broj institucija ustvari nositelj ovih provedbenih mjera. U samoj izradi nacrta prijedloga programa sudjelovala su sva tijela koja su nositelji određenih sektorskih područja, zatim predstavnici poslovne zajednice dakle HGK, HOK, HUP uključili smo i predstavnike jedinica lokalne i regionalne samouprave dakle gradove i općine, isto tako civilno društvo odnosno udruge za zaštitu potrošača. Svi znamo da smo se početkom 2020.g. suočili sa krizom koja je izazvana pandemijom covid-19 i ona je ne samo stvorila poteškoće i probleme u drugim aspektima našeg svakodnevnog života nego se odrazila i na pitanje potrošačkih navika i zaštite prava potrošača te je možda istakla na neki način i dodatno slabosti sa kojima se ne samo Hrvatska nego i druge zemlje suočavaju upravo u zaštiti potrošačkih prava. Pandemija je upravo istakla na neki način potrebu da se uspostavi jedan bolji, čvršći okvir za zaštitu prava potrošača i da na taj način ustvari radimo i tijekom budućeg razdoblja. Moram reći da je ovaj nacionalni program usklađen sa novom EU strategijom za potrošače koji je predstavila Europska komisija krajem 2020.g., stoga je i naglasak stavljen na digitalne aspekte zaštite potrošača i na jačanje otpornosti za održivi oporavak. Evo pa dozvolite mi kratko iznijeti koji su prioriteti sadržani u nacionalnom programu i na koji način ustvari predlažemo raditi u četverogodišnjem razdoblju. Prvi prioritet se odnosi na daljnje usklađivanje zakonodavstva na nacionalnoj razini. Naime, u razdoblju provedbe ovog nacionalnog programa planiramo prenijeti odredbe iz direktive o modernizaciji pravila u području zaštite potrošača na razini EU, pa ćemo tako novim Zakonom o zaštiti potrošača koji planiramo pripremiti do kraja ove godine osigurati bolju informiranost potrošača od strane trgovaca prije sklapanja samih ugovor. Uvode se nova pravila sa ciljem sprječavanja nepoštene trgovačke prakse. Isto tako planiramo urediti dvojnu kvalitetu proizvoda i kao što sam prethodno već rekla, doprinijeti odnosno osigurati i bolju zaštitu potrošača u digitalnom okruženju odnosno prilikom online kupovine. Ono što je iznimno bitno je i usvajanje direktive parlamenta i vijeća o predstavničkim tužbama za zaštitu kolektivnih interesa potrošača čime se ustvari omogućava da se istim zahtjevom ne samo utvrde povrede prava potrošača već da se istovremeno dakle istim tim zahtjevom traži obeštećenje oštećenih potrošača tako da je i to jedna od direktiva koju ćemo prenositi u hrvatski pravni sustav. Nadalje, drugi bitan aspekt je jačanje nadzora nad tržištem. Tu bitnu ulogu ima državni inspektorat u čijoj je nadležnosti najveći dio propisa koji se odnose na zaštitu prava potrošača u smislu nadzora nad provedbom. I državni inspektorat je isto tako određen kako jedinstveni ured za vezu koji je nadležan za koordinaciju provedbe uredbe o suradnji nacionalnih tijela odgovornih za izvršavanje propisa o zaštiti potrošača. Naglasak rada državnog inspektora će svakako biti na zaštiti po pitanju onih proizvoda koji predstavljaju rizik za potrošače na hrvatskom tržištu odnosno na informiranju potrošača o potencijalno opasnim proizvodima i na nadzoru naravno nad puštanjem istih na hrvatsko tržište. Drugi, pardon odnosno treće područje na kojem ćemo intenzivno raditi je prethodno spomenuto digitalno okruženje. Naime, isto tako su dakle tijekom 2019.-te godine donesene dvije direktive koje se odnose na bolju integraciju ove digitalne dimenzije u zaštitu prava potrošača, to su tzv. dvije digitalne direktive kojima se upravo želi osigurati da potrošači koji sve više sklapaju ugovore digitalnim putem u online okruženju budu pri tom zaštićeni i da se jasnije, bolje, preciznije utvrde pravila koja se odnose na kupoprodaju robe tim putem te na taj način naravno osigura da bolja informiranost i zaštita. Slijedeće područje se odnosi odnosno prioritet se odnosi na poticanje politike održive potrošnje i energetske učinkovitosti. Naime, radi poticanja upravo politike održive potrošnje i energetske učinkovitosti, a u cilju smanjenja potrošnje resursa koje naravno treba čuvati i štedjeti isto tako u cilju smanjenja i emisije stakleničkih plinova i onečišćujućih tvari planiramo uz suradnju naravno sa resornim, drugim resornim tijelima provoditi aktivnosti koje su usmjerene na informiranje građana o koristima koje proizlaze iz kružnog gospodarstva. Tako će konkretno evo ministarstvo dakle iz kojeg ja dolazim, Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja nastaviti i dalje raditi na dodjeli eko oznaka EU Ecolabel i nacionalnog znaka za zaštitu okoliša, prijatelj okoliša. To su oznake koje se dodjeljuju proizvodima ili uslugama kada one udovolje visokim okolišnim mjerilima i stavljaju se na proizvode na način da budu onda izravna informacija potrošaču da taj proizvod manje opterećuje okoliš i da naravno na neki način potaknemo i potrošače na njihovu kupnju. Daljnje područje koje je iznimno isto bitno je financijska pismenost. Planiramo provoditi niz edukativno informativnih aktivnosti koje su usmjerene prema podizanju financijskih znanja građana od najranije dobi, dakle od školske dobi i naravno kroz daljnje, kroz daljnje generacije, a u tome će bitnu ulogu imati institucije koje se bave upravo financijskim uslugama i edukacijom o financijskoj pismenosti. To su Ministarstvo financija, HNB, Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga, Ministarstvo znanosti i obrazovanja dakle ako govorimo o onom segmentu edukacije dakle naših najmlađih stanovnika i isto tako posebna zajednica dakle Hrvatska udruga poslodavaca i Hrvatska gospodarska komora. Jedan od bitnih, jedno od bitnih područja isto tako informiranje naših građana o sigurnosti hrane i o njenoj kvaliteti. Stoga u suradnji sa Ministarstvom poljoprivrede planiramo provoditi aktivnosti koje su vezane upravo uz edukaciju potrošača o hrani. Podizat će se svijest potrošača vezana uz prepoznatljivost proizvoda i određene oznake kao što su zaštićena oznaka izvornosti, zaštićena oznaka zemljopisnog porijekla ili zajamčeno tradicionalni specijalitet. I naravno radit ćemo isto tako na informiranju potrošača o sprječavanju i smanjenju nastajanja otpada od hrane. Bitan segment s obzirom na razdoblje koje je pred nama je isto tako zaštita odnosno informiranje potrošača o zamjeni hrvatske kune EUR-om. Naime, u srpnju 2020. godine RH je ušla u proces dvogodišnjeg sudjelovanja u europskom tečajnom mehanizmu ERM II što je ključan preduvjet za zamjenu valute odnosno jedan od formalnih preduvjeta za uvođenje EUR-a. I stoga je i na sjednici Vlade u prosincu 2020. godine donesena odluka o usvajanju nacionalnog plana zamjene hrvatske kune EUR-om. Stoga se u okviru ovog programa koji se odnosi na zaštitu potrošača očekuje niz aktivnosti kojima će biti za cilj informirati naše građane o učincima zamjene valuta, o tome što se prilikom toga može očekivati, ali isto tako djelovati pozitivno i na trgovce odnosno gospodarstvenike da se prilagode dakle na zamjenu valuta i da se konverzija valuta učini na ispravan način kako pri tom ne bi došlo do bilo kakvog oštećenja potrošača. Evo, ovo je ukratko, ovo su ukratko ciljevi programa. Naravno na raspolaganju sam za odgovoriti na bilo koja detaljnija pitanja. Nadam se da ćete podržati ovaj program i da ćemo svi zajedno raditi na ispunjavanju njegovih ciljeva. Hvala vam lijepo.
Imamo nekoliko replika. Prva je uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena državna tajnice, dakle riječ je o jednom važnom dokumentu. Zaštita potrošača kako ide vrijeme i kako ćemo živjeti u jednom drugačijem vremenu i kupovine internetom i sve ostalo ima izuzetnu važnost, ali moramo pri tom voditi računa i da mi imamo stanovništvo koje je sve starije i starije. To je stanovništvo koje neki od njih uopće barataju i koriste kompjutere, ali morate znati da i naše stanovništvo danas koje je starije od 80 godina to ne čine i postoji besplatni telefon. Ja sam ne budi lijena u nekoliko navrata okrenula taj besplatni telefon jer me je zanimalo, ja tu gledam primjer moje mame, moje svekrve koje su respektabilne životne dobi ali normalno žive svoj život i gledaju oko sebe i budne se. Svaki put je taj besplatni telefon ukazivao na činjenicu primjedbu dajte mailom na mail adresu tu i tu. Mislim da o tome trebate voditi računa i zanima me što namjeravate poboljšati to jer to, dakle moja mama, moja svekrva ili ljudi koji imaju 80 dvije, tri godine neće [[Upadica: Vrijeme.]] napisati mail nego će zvati [[Upadica: Vrijeme.]] prvo djecu, a iza toga unuke.
Odgovor.
Hvala vam lijepo na vašem pitanju. Pretpostavljam da se referirate na telefon koji je otvoren u našoj instituciji evo u ministarstvu koji je na raspolaganju za informiranje potrošača 3 dana u tjednu po između 10 i 14, dvije su linije otvorene i moguće je doista vjerujem da se to i ovom prilikom dogodilo da je u slučaju zauzeća jedne linije druga, na drugu se nije odgovorilo. Dakle, mi smo svjesni tog problema i radit ćemo na njegovom otklanjanju između ostalog i kroz način na koji planiramo i u budućnosti poduprijeti i rad udruga za zaštitu potrošača jer ćemo promijeniti odnosno idemo u suradnji sa nacionalnom zakladom na promjenu sustava njihova financiranja na način da im se pruži institucionalna podrška odnosno financiraju njihove temeljne aktivnosti kako bi između ostalog mogli i kvalitetnije savjetovati potrošače.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice čini mi se da smo u zadnjih 10-tak godina napravili puno u zaštiti potrošača i da je ovo što se predlaže za slijedeće razdoblje opet korak unaprijed. Međutim, čini mi se da je i kroz vijeća za zaštitu potrošača na neki način da su bolje zaštićena prava potrošača pogotovo u utvrđivanju cijena komunalnih djelatnosti, komunalnih usluga itd., koje se pružaju na razini lokalnih zajednica, ali što se tiče kvalitete proizvoda čini mi se da je tu zaštita potrošača još uvijek više deklaratorna odnosno čini mi se da potrošači tu nemaju još dovoljno dobru zaštitu na način da sami mogu pristupiti toj zaštiti odnosno da imaju dovoljno informacija kako se zaštiti u tom pogledu. Vidimo da postoje proizvodi koji ne zadovoljavaju uvijek sve deklaracije i što se tiče kvalitete, a ipak ih nalazimo na našim policama i mislim da tu potrošači očekuju [[Upadica: Vrijeme.]] bolju zaštitu. Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala vam lijepo, to je svakako jedan od segmenata koji planiramo pojačati upravo donošenjem novog Zakona o zaštiti potrošača koji se sada priprema i kao što sam rekla trebao bi se naći na sjednici Vlade u drugoj polovici ove godine odnosno do kraja godine. Posebno je istaknuta dvojna kvaliteta robe. Puno je o tome dakle bilo govora i u javnom prostoru i upravo se planiranim izmjenama Zakona o zaštiti potrošača, a naslanjajući se i na europske propise planira detaljnije urediti, regulirati odnosno zabraniti ako mogu i tako izravno reći stavljanje na tržište robe koja nosi identičan naziv ali se i razlikuje po sastavu u različitim zemljama članicama pa se na taj način planira i dodatno zaštiti potrošača.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Damir Habijan.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice u prijedlogu Nacionalnog programa zaštite potrošača za ovo razdoblje '21.-'24. velika pažnja dana je zapravo informatizaciji odnosno informiranosti i edukaciji potrošača pa tako i djelo koje se odnosi na alternativno rješavanje potrošačkih sporova. Svi znamo kakvo je zapravo rješavanje sporova sudskim putem dugotrajno, kompleksno i za stranke koje sudjeluju u samom tom postupku zapravo i vrlo najčešće skupo. Obzirom na navedeno zasigurno je potrebno veći značaj posvetiti upravo tom alternativnom sustavu dakle rješavanja potrošačkih sporova. U samom ovom nacionalnom programu navedeno je kako u ovom trenutku navedeni alternativni način rješavanja sporova zapravo prilično neiskorišten. Pa evo zanima me što se planira u tom dijelu odnosno na koji način ako možemo reći popularizirati odnosno zainteresirati potrošače da upravo na navedeni način rješavaju svoje sporove međusobno. Hvala vam lijepa.
Odgovor.
Hvala vam na vašem pitanju. Da, postoji sustav odnosno tijela koja su nadležna za alternativno rješavanje sporova temeljem Zakona o alternativnom rješavanju sporova, mi isto smatramo da taj sustav nije u potpunosti zaživio i da bi se mogao bolje i jače iskoristiti od strane kako trgovaca tako i naravno sa druge strane potrošača. Ono što planiramo činiti jest intenzivirati kampanju prema poslovnom sektoru i upravo i trgovce informirati dakle o tim mogućnostima rješavanja sporova. Mi smo sa time bili intenzivno krenuli 2019. godine, međutim eto Covid nas je nažalost omeo u javnim istupima tako da kažem odnosno organiziranju i radionica i konferencija na takve i druge teme jer nije bilo moguće dakle javno se sastajat, tako da ćemo čim se ovi epidemiološki uvjeti poprave, naravno izaći ponovno na taj način prema građanima ali i prema gospodarstvenicima.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Josip Begonja.
Zahvaljujem, poštovani potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, nedvojbeno je da je potrošač pokretač razvoja jer ponuda roba i usluga bez potrošnje, sama po sebi ne bi imala smisla. Također, zadaća je i u provedbi politike zaštite potrošača adekvatna informiranost potrošača o njihovim pravima na jedan razumljiv način. Mene zanima operativno kako će se provoditi to sinergijsko djelovanje glede informiranosti potrošača, posebno različitih dobnih skupina, o njihovim pravima i kako ta prava zapravo oni mogu ostvarit? Hvala.
Odgovor.
Hvala vam lijepo na pitanju. Pa mogućnosti informiranja potrošača su brojna, ona naravno ovise i o financijskim mogućnostima državnog proračuna između ostalog, ali ono što mi dosada radili i na čemu nastavljamo i planiramo dalje raditi su svakako komunikacijske kampanje putem dakle interneta, dakle online mogućnost zatim putem medijskih istupa, organiziranje skupova odnosno u suradnji sa gospodarskih udruženjima kao što su HGK, HOK, istupali smo isto tako recimo prilikom obilježavanja dana potrošača i javno na način da smo izlazili dakle u javne prostore i građanima putem letaka dijelili određene odnosno pružali određene informacije, dakle u izravnom kontaktu, dakle sve su to mogućnosti koje možemo koristiti kako bi informirali naše potrošače.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Gari Cappelli.
Poštovani potpredsjedniče, državna tajnice. Pa definitivno vidimo da je u tijeku promjena navika potrošača. Procjena je da će u slijedećih par godina negdje biti što privremeno ili što trajno raditi 20-ak posto ljudi od kuće a potrošnja upravo preko digitalnih mogućnosti će negdje narast u slijedećih godinu do dvije dana, negdje oko 30%, takve su procjene, dakle očito mijenjaju se navike u tom segmentu. Jedna od prvih platformi je recimo što se tiče digitalnog društva itd., je i mogućnost bookinga dakle turističkih aranžmana, Booking.com, Airbnb i slične stvari jer tu je dolazilo uvijek do problema pitanja plaćanja PDV-a, poreza itd. Dakle, i tu na neki način nije se bilo zaštitilo u početku na razini cijele EU-a tko će plaćati PDV kod tih situacija pa molim da li je na tome rađeno na razini EU-a, u Hrvatskoj i što se poduzima u tom segmentu? Hvala.
Hvala vam lijepa na vašem pitanju. Otići ću šire od samog segmenta potrošača, s obzirom da se odnosi na porezni sustav, tako da bih rekla da jedan dio ipak moram riješiti nekim drugim zakonodavnim segmentima međutim ono što bi htjela dodati je da potrošači koji kupuju putem platformi često nisu svjesni ustvari da ne sklapaju ugovore sa samom platformom nego sa trećom osobom koja ustvari koristi uslugu te platforme i upravo ćemo u tom smislu i kroz izmjene samog Zakona o zaštiti potrošača, obvezati dakle pružatelje takvih usluga odnosno informacija da daju ispravnu informaciju potrošaču, onome ko koristi usluge takvih platformi, o tome sa kime sklapa ugovor, koje su obveze koje proizlaze iz tog ugovora kako se ne bi radilo o nepoštenoj trgovačkoj praksi.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Vilim Matula.
Zahvaljujem. Poštovana državna tajnice, pandemija dakako pogoršava ranjivost potrošača, ta ranjivost i bez pandemije inače ovisi o dobi, o spolu, o zdravstvenom stanju, da ne spominjem i osobe sa invaliditetom kojima to sigurno još ojačava. Zanima me, govorili ste o financijskoj pismenosti koja će se provoditi ... [[Govornik se ne razumije.]] slažem se, međutim ako 2018. u EU 10% kućanstava je kasnilo sa plaćanjem hipoteke, stanarine, režija itd., i došlo u opasnost da bude prezaduženo, kod nas koliko je i broj blokiranih znamo, ali evo, pokazuju podaci iz Europe da 1 euro uložen u savjetovanje financijskoj, uštedi 2 eura od socijalnih naknada. Molim vas da to komentirate.
Hvala vam lijepo na vašem pitanju. Pa ustvari to samo potvrđuje moju prethodnu iznesenu tezu a i prioritet koji smo stavili u nacionalni program da je potrebno i dalje intenzivno raditi na financijskom opismenjavanju stanovništva od najranijih nogu. Dakle da svakako informiramo građane ali isto tako učimo i djecu od školske dobi što to znači, što je novac, kako upravljati novcem i kako u konačnici planirati svoje financije. Ja bi samo rekla da je to samo potvrda onog što sam ja prethodno iznijela.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Davor Dretar.
Hvala lijepa, g. predsjedavajući. Poštovana gđo. državna tajnice, pratimo sadržaj ovog nacionalnog programa zaštite potrošača koji će danas ovdje sasvim sigurno imati i jednu dugu i vrlo kvalitetnu raspravu, dozvolite da vas još jednom zamolim za vaš stav, vezan je uz bankarske naknade za obavljanje osnovnih financijskih transakcija stanovništva a to je plaćanje režija, ono što sigurno znamo je da su procjene da se na taj način uprihodi i do 4 milijardi kn na godišnjoj razini a sa druge strane, zakon propisuje da se plaće isplaćuju putem tekućih računa a banke se oglušuju na prijedloge udruga za zaštitu potrošača da ne naplaćuju vođenje istih tih tekućih računa. Evo, molim vas samo vaš stav i hvala lijepa.
Pa evo meni je na neki način žao što to pitanje nije tijekom same pripreme programa istaknuto od strane civilnog sektora, moram reći da smo čini mi se dobili 3 primjedbe na strani civilnog društva na tekst ovog programa, on je bio i na Nacionalnom vijeću za zaštitu potrošača gdje također sudjeluje predstavnik udruga, mogu evo samo zahvaliti na vašoj primjedbi i reći da ćemo svakako u implementaciji između ostalog i o tome voditi računa, ali to nije samo pitanje koje je vezano uz propise o zaštiti potrošača nego i uz neke druge propise iz financijskog sektora.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovana državna tajnice. Spomenuli ste u svom izlaganju dio koji se odnosi na kvalitetu proizvoda, znamo da su se i naši europarlamentarci baviti time, ali u konačnici su proizvođači različitu kvalitetu pravdali afinitetima potrošača i nije tu baš došlo do nekakvih pomaka, pa evo čisto što učiniti da bi naši potrošači imali istu kvalitetu kakva je i u nekim drugim državama? I isto tako vezano za brojne oznake koje se odnose na ekološki prihvatljive proizvode, a kojih uistinu ima previše gdje se potrošači često obmanjuju i to u dosta velikom broju, što učiniti da se taj negativni, taj nazovi zeleni marketing na neki način, ako se već ne može spriječiti pa barem dovede u nekakvu razinu 5, 10% što bi možda i bilo prihvatljivo? Hvala.
Hvala vam lijepo na pitanju. Kao što sam prethodno rekla dakle samim Zakonom o zaštiti potrošača koji sada pripremamo će se između ostalog urediti i ovo područje dvojne kvalitete robe na način da u slučaju ukoliko se utvrdi ista roba stavlja, roba istog naziva, ali različitog sastava i kvalitete stavlja na različita tržišta onda će to biti predmetom inspekcijskog postupka i sankcioniranja takvog ponašanja. Vezano uz green washing odnosno zeleno obilježavanje proizvoda do kraja ove godine se na razini Europske komisije planira donijeti jedna od direktiva odnosno predložiti direktiva o osnaživanju i informiranju potrošača i kroz nju će se upravo pojačati obaveze trgovaca vezano uz informiranje o tome što znače eko oznake. Mi naravno u tome sudjelujemo i to ćemo slijedom toga implementirati u hrvatski pravni sustav.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice. Jedan od prioriteta u nacionalnom programu je i zaštita potrošača prilikom zamjene hrvatske kune eurom. Dakle, jako je važno upravo ovo što ste naveli u samom programu da se na adekvatan način dovoljno dugo prikažu cijene u euru u odnosu na kunu i zapravo najvažnije onaj tečaj koji bude usvojen koji će biti zapravo konverzija. Zato smatram da je tu jako važno istaknuti koje su to prednosti i da se stekne to povjerenje potrošača upravo u tu razinu zamjene koja će vrlo brzo nastupiti u roku od dvije godine. Hvala lijepo.
Zahvaljujem na vašem pitanju. To je doista iznimno važno područje ako gledamo dvije godine sada unaprijed s obzirom na postupak uvođenja eura. Moram reći da je tu često da se radi o percepciji da li su se cijene, znači bitna je razlika da li je realno došlo do povećanja cijena ili je percepcija takva da se mogu povećati cijene jer su primjeri zemalja koje su recentno uvodile euro, a s obzirom da su upravo poduzimale ovakve mjere o kojima mi sada govorimo, dovele do toga do značajnog povećanja cijena ustvari nije došlo. I to je upravo onaj segment u kojem moramo značajno raditi u smislu informiranja naših građana o konverziji kune u euro, ali isto tako pozitivno djelovati i na trgovce da svojim primjerima dobre prakse implementiraju konverziju na način da ona ne ošteti potrošača.
Sljedeća replika Miro Bulj.
Hvala lijepo. Državna tajnice. Financijska pismenost potrošača provodit će između ostalog HGK koja tezgari novcem na osnovu harača od naših poduzetnika i slične institucije kao što je … i HANFA i ostali, međutim stvarno vi računate da će HGK pomoći u pismenosti hrvatske nacije, hrvatskog naroda, hrvatskog potrošača koji će eurom imati puno teži standard, puno skuplju hranu, puno manji standard? Isto tako pitao bi vas što se tiče kvalitete, evo recimo teleoperatera usluga. U Hrvatskoj imamo najskuplji danas, najskuplji teleopratere telekomunikacijama plaćamo račune, a … usluge, a oni imaju najveću dobit u RH. Jel to jedinstveno tržište? Jel to ravnopravnost u EU? Naravno da nije. Ali zato je Hrvatska prva u nečeme, prva u korupciji zbog toga je to tako. Hvala lijepo.
Odgovor.
Hvala lijepo na vašem pitanju koje je puno šire od programa o kojem danas govorimo, ali ja bih samo željela reći da neovisno o političkom stavu po pitanju članarina u HGK-u, mi smo doista u kontekstu provedbe mjera informiranja prvenstveno gospodarstva, dakle trgovaca o propisima iz zaštite potrošača imali vrlo kvalitetnu suradnju sa kolegama iz komore, isto tako izuzetno kvalitetnu suradnju i sa kolegama iz Hrvatske agencije za nadzor komunikacijskih usluga i pri tom moram reći da je HAKOM kao što znate i regulatorna agencija koja je i samostalna i neovisna i odgovorna u konačnici za svoj rad HS-u.
Miro Bulj.
Hvala lijepo. Tražim od kluba Mosta stanku od 10 minuta jel ovo je značajno pitanje, znači program naši potrošači tj. svi smo potrošači, a građani RH i narod RH na jedinstvenom tržištu EU ima nekvalitetne proizvode koji su umotani isti celofan kao što je i u drugim državama EU, a plaća skuplje, to su činjenice. Također teleoperatere kad spominjete, najskuplje Internet koji plaća se i usluge teleoperatera plaćaju građani RH, a imamo najnekvalitetnije usluge. Jel to jedinstveno tržište? A najveća dobit je teleoperatera u RH. Isto tako, morate jasno kazati da uvođenjem EUR-a hrvatskim građanima će pasti standard, a o financijskoj pismenosti da će nas učiti HGK koje kupuje slike najskuplje sebi u stanove u, u ne znam, love u Africi, ubijaju životinje nemilosrdno da bi se hvalili sa njihovim trofejima, ako je to zaštita potrošača Hrvata u RH, to je znači nije zaštita potrošača nego zaštita onih koji korumpiraju, oni koji potiču uvoz, oni koji plaćat će više to su naši građani jer je nemoguće povući paralelu, nemoguće da ćemo mi biti zaštićeni na jedinstvenom tržištu. Nije istina. Zbog toga je Hrvatska kad sam spomenuo teleoperatere prva, prva po korupciji, a ima najskuplji Internet, a najlošiji signal. Pa naša djeca sada kada je bila online nastava u određenim područjima RH moraju se popeti na određena brda da bi uhvatili, najveće vrhove da bi uhvatili njihova djeca signal. Jesu to usluge koje plaćaju hrvatski građani stranim teleoperaterima koji imaju najveću dobit u RH u odnosu na druge države, najveću dobit. A to su problemi [[Upadica: Vrijeme.]] a HGK da nas uči pismenosti, to. Hvala.
Ok, odobravam stanku, nastavljamo s radom u 11,40 to ćemo iskoristit ujedno i za provjetravanje. [[STANKA U 11,32 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,42 SATI]] Evo nastavljamo dalje s radom, slijedeća replika uvažena zastupnica Ivana Posavec Krivec.
Poštovana državna tajnice Mikuš Žigman, vi ste vrlo dobro upoznati da je početkom ovog mjeseca odnosno prošli tjedan zasjedao Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača Europskog parlamenta i da je pri tom izglasao zahtjev za poboljšanjem Internet kupovine. Kao problem istaknuto je slabo provođenje postojećih zakona, nepostojanje dostave ili lošija ponuda audiovizualnih sadržaja. Pri tom je naša EU parlamentarka Biljana Borzan koja je cijeli prošli mandat posvetila ovoj temi, temi zaštite potrošača pripomenula da joj se javlja velik broj građana koji izražavaju nezadovoljstvo posebno u slučaju da kada kupuju putem interneta i kada je detektirano da se javljaju iz RH da im se nudi drugačija ponuda, viša cijena ili da im se čak blokira pristup. Štoviše, 2018. u prosincu nastupila je zabrana takvog ponašanja, pa me zanima što će RH činiti nadalje da zaštiti svoje građane, punopravne građane EU? Hvala.
Odgovor.
Poštovana zastupnice, hvala vam lijepa na vašem pitanju. Sa jedne strane naravno nadzor nad provedbom ovih propisa kojima se uređuje i Internet trgovina je u nadležnosti državnog inspektorata i upravo je to onaj segment koji sam naglasila u uvodnom izlaganju da će se posebno staviti naglasak na pojačani nadzor u kupovini u fizičkom obliku, ali isto tako posebno u kupovini u online okruženju s obzirom da ona prevladava sada praktički i zbog covida i zbog drugih okolnosti. A prenosimo o ove dvije digitalne direktive u naše zakonodavstvo kroz izmjene i dopune postojećih odnosno jedan novi propis za zaštitu potrošačkih prava i tu će se urediti dakle pravila koja se odnose na kupoprodaju robe digitalnog sadržaja i na digitalne usluge.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Zvonimir Troskot.
Uvažena državna tajnice, u samom nacionalnom programu navodite financijsku pismenost odnosno da bi trebalo što više financijski opismenit hrvatsku naciju i to pozdravljamo. Ono što nas zanima jest na koji način ste to mislili sprovest iz razloga što ovaj tekst na dvije stranice mislim da nije, ne govori baš puno o samom programu, a smatram da je to jako bitno odnosno Klub MOST-a smatra da je to jako bitno s obzirom da se nalazimo ispod prosjeka EU po pitanju financijske pismenosti, a ni sama EU ne stoji baš tako dobro? A to vas sve pitam iz razloga što recimo navodi se u nacionalnom programu određeni dani, primjerice štednje, zaštite potrošača itd., a s druge strane jedan Hong Kong, dakle cijeli mjesec posvećuje financijskoj pismenosti, a namjerno navodim Hong Kong kao zemlju iz razloga što je to jedan od financijskih centara u svijetu. Evo, hvala lijepo.
Hvala vam lijepo zastupniče na vašem pitanju. Ono što, program je odnosno strategija je krovne naravi, iz tog razloga dakle u njemu nisu svi provedbeni detalji kojima ćemo se sigurno baviti kroz naredno 4-godišnje razdoblje odnosno već sada krećemo sa implementacijom istih mjera. Aktivnosti financijskog opismenjavanja i edukacije o, na temu financijske pismenosti primarno provodimo kroz HNB, Hrvatsku agenciju za nadzor financijskih usluga, oni već sada rade upravo na provedbi tih mjera, kako u školama, tako i sa generacijom nešto starije dobi. U škole idemo i putem Ministarstva znanosti i obrazovanja, tako da su sve to mjere koje ćemo u suradnji sa kolegama provoditi u praksi.
Hvala državna tajnice. Idemo sad sa raspravama po klubovima, prvi je Klub zastupnika Centra i GLAS-a, uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovana državna tajnice sa suradnicom. Dakle, pred nama je Prijedlog nacionalnog programa zaštite potrošača za period od 2021. do 2024.g. i iz tog prijedloga ću pročitati 3 rečenice koje mislim da su izuzetno važne. Jedna je politika zaštite potrošača, jedna je od iznimno važnih politika RH. Hrvatski potrošač postao je i potrošač jedinstvenog tržišta EU. I iskustva stečena tijekom pandemije pokazale su potrebu za uspostavljanjem odgovarajućeg okvira kako bi se odgovorilo na ovakve iznimne situacije. Tim rečenicama nemamo što niti dodati niti oduzeti i to je i određeni osnov za i ovaj prijedlog nacionalnog programa. Ali ono što, sad naravno uvijek dolazi „ali, pa zarez“, ali ono što mislim da je izuzetno važno bilo bi dobro da smo kao prilog ili kao uvod u ovom programu imali određenu analizu postojećeg stanja, imali iskustva koja imamo do sad, imali kolko je to bilo kršenje potrošačkih prava, iskustva koja je imao državni inspektorat, iskustva koja su imala pojedine udruge bilo bi dobro jer na tome baziramo onda nacionalni program. Dakle, neku analizu što smo do sad imali, što smo utvrdili, koji su nam problemi i čini mi se da je to, da bi to bilo izuzetno dobro jer kad idete s nekakvom, nekakvim programom onda ga temeljite na nečem i bilo bi dobro, program je vrlo jednostavan za pročitat, nema puno stranica, moglo se je i u uvodnom dijelu na par stranica to reći. Ono što je izuzetno važno kad je riječ o nacionalnom programu važan je ovaj dio informiranja i rekla bih da je i važna i velika uloga, neću, ne želim umanjiti ulogu svih drugih sektora koji u tom sudjeluju odnosno ministarstava i svih ostalih, ali i uloga državnog inspektorata. Prvo uloga informiranja, dakle dostupnost danas je izuzetno važna. Ono što sam i u replici držanoj tajnici rekla podvući ću još jedanput. Mi imamo sve starije stanovništvo. Imamo stanovništvo koje danas je vrlo aktivno, dakle preko 80 godina imamo ljude koji ovaj najnormalnije žive, funkcioniraju, ja to uvijek govorim vlastite primjere, primjere moje mame, primjere moje svekrve koje same žive, odlično žive, aktivne su, imaju popriličan broj godina i svako od nas bi možda i poželio da to tako bude i nije im kompjuter ništa strano, ali kad negdje nazovu ili kad nešto trebaju napraviti i kad kažu e sad pošaljite mail onda vam to ide na način da prvo zovu nas, onda kad mi kažemo dobro ajde nema veze onda je slijedeći koji zovu unuke, koji to ne čine nego nešto naprave. Dakle, moramo o tome voditi računa. Mi moramo voditi računa, mi ćemo popis stanovništva imati u 9. mjesecu ove godine i vidjet ćemo zapravo koliko smo stari. I trebamo voditi računa da nisu svi u istom, u istoj pismenosti i zato je važno informiranje, zato je važno rad udruga, zato je na to, dakle na udruge koje se bave pravima potrošača je dio posla prebačeno, treba samo vidjeti odnos između ministarstva i tih udruga. Dolazim tu od ove druge teme važnosti inspektorata. Ja zaista inspektorat bez obzira da li je on bio kad je bio u pojedinim ministarstvima ili sad je državni inspektorat nisam nikad doživljavala kao netko tko ide okolo i koji samo kažnjava, nego sam uvijek doživljavala i tu edukativnu ulogu. Ja mislim da inspektori koji su se odlučili baviti s tim moraju imati znanja koja su izuzetno značajna i velika, ne samo u resoru koji nadgleda nego i puno šire. I zato je i uloga inspektora zapravo u zaštiti potrošača važna. Važno je da inspektorat pokaže da je bio negdje, da je odradio posao, da je dao mogućnost da netko se, sad govorim zaista teoretski, popravi ali drugi put kad je došao da je ustanovio to, to i to. Iz kog razloga? Mi smo mala država, nas ima malo, kad inspektorat to napravi u Istri to isti čas zna i Dalmacija i Slavonija. Jednako tako je i oni koji dolaze to je ona rečenica da je hrvatski potrošač postao potrošač jedinstvenog tržišta EU. Dakle, jednako tako kad se zna da zaista vodimo računa, da štitimo svoje potrošače tako će se i drugi prema nama ponašati. Jedna od velikih problema koji jesu i s kojim se susrećemo je problem vezan uz hranu. Mi smo imali tu u raspravi prošli tjedan tema koje su bile vezane uz otpad, dakle vezano uz otpad koji nastaje i jedno od prioriteta koji je na razini EU, a ja sam sigurna da mora biti i prioritet RH tog sprječavanja nastanka otpada od hrane, ali vezano uz ovo i sprječavanje krivih odnosno lažnih deklaracija. Mi imamo lažne tvrdnje, imamo lažne deklaracije pogotovo kad je riječ o tzv. zelenom marketingu gdje proizvođači lažno navode tvrdnje o prihvatljivosti proizvoda na okoliš u kojem slučaju vidimo da nije tako. To je nešto što u trenutku kad vi u središnjim dnevnicima ili na bilo koji način koristite sve mogućnosti informiranja, kažete da je državni inspektorat utvrdio da je na 10 proizvoda bila kriva ili lažna markica isti čas je to nešto što se barata. I to je jedan od načina na koji možete spriječiti i kojim možete spriječiti te prijevare. Često zaista imamo prilike vidjeti da je na hrvatsko tržište su neki drugi proizvodi nego na ostale zemlje koje su članice EU. U bivšem mandatu naša europarlamentarka gospođa Borozan je na to ukazivala, ali ukazuje i dalje. I zato je važno, dakle hrvatski potrošač postaje potrošač jedinstvenog tržišta. To tržište mora biti jedinstveno. Mi svojim politikama moramo na to inzistirati, ali tim politikama onda u principu i štitimo svog potrošača. To je jedan od elemenata i načina na koji vi štitite svog potrošača. I dolazim do još jedne teme koja je bila dosta i ovaj tjedan u saboru, a to vam je energetska učinkovitost. Tema energetske učinkovitosti, tema da i na proizvodima znate koji je, koje je razine energetske učinkovitosti. Mi smo raspravljali o energetskoj učinkovitosti vezano uz biodizel, dakle jučer odnosno što to znači i sad svaki proizvod je na određeni način deklariran. I zaista treba poticati, imali smo onaj jedan od projekata koji je bio dobar, a to je bio Fond za energetsku učinkovitost kupnju energetske učinkovitosti proizvoda, ali to možete vidjeti bilo gdje. Ja moram reći, ja uvijek volim govoriti svoja iskustva ne zato da se pravim pametna i govorim ne znam o tim stvarima nego mislim da se to, da ne treba svaka buduća generacija lupiti glavom o zid i ići iz početka nego iskustva koja trebate koristiti. Mi kad smo uveli certificiranje odnosno oznaku koji je energetski razred u zgradarstvu, a uveli smo zato što nam je to ulaskom u EU bila obveza. Dakle, 6 mjeseci nije bilo ni jednog medija koji nije pitao zašto, zbog čega, to košta, to je, to će nam poskupiti ne znam što, naravno imate onaj suhoparni odgovor koji je bio, to nam je obveza koju imamo, ali stvarni odgovor je bio da moramo znati u kakvom stanju su nam zgrade, da netko kad kupuje stan on mora znati koliko taj stan troši vode, struje, koja je komunalna naknada u kakvom stanju je, da li će morati ulagat. Danas, to uopće više nije tema. Danas, da je na zgradama svim zgradama javne namjene imate onaj certifikat koje je razine i energetske učinkovitosti. To je svima normalno. Ja naravno sam jedno vrijeme opsjednuta tim uvijek kad bi negdje ušla gledala jel imate, pogledajte više stambene zgrade kad ulazite ako imate svaka zgrada ima energetski certifikat na kojem piše da je energetskog razreda C, D, B iz toga se čita puno toga, zaista se čita koliko je energenata, u kakvom je stanju i sve ostalo. To je postalo normalno, to je apsolutno postalo normalno. Postoji još jedan certifikat nakon ovih potresa za koje ću se ja izuzetno zalagati, a to vam je potresni certifikat koji postoji, koji je u našem koje imamo u tehničkom propisu i koji kaže i postoje 4 razreda i zalagat ću se da recimo i zgrade koje su javne namjene imate na ulazu i certifikat koji govori kojeg je potresnog razreda. Ne zato da bi gomilali uopće temu produkcije nego zato [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] jer je to podatak o određenom stanju. Hvala lijepo.
Sljedeća rasprava je u ima Kluba zastupnika Mosta uvaženi zastupnik Zvonimir Troskot i Selak Raspudić.
Poštovani. Evo prije nego što krenem danas s izlaganjem vezano za ovaj nacionalni program koji je danas ispred nas, želio bih iskoristiti ovu priliku pa svome kolegi u ime cijelog kluba Mosta, a i u ime cijelog HS-a čestitati rođendan. Evo danas mu je rođendan, pa evo dragi Miro želim ti puno sreće i puno uspjeha u daljnjem životu. Danas je pred nama Prijedlog Nacionalnog programa zaštite potrošača kao što smo imali prilike čut od 2021.-2024.i u ovom svom govoru posebno bi se dotaknuo jednog segmenta, a to je financijsko opismenjenje. Financijska pismenost kao takva je sposobnost razumijevanja i učinkovite upotrebe različitih financijskih vještina, uključujući upravljanje osobnim financijama, izradu i osobnih i obiteljskih proračuna te učinkovitost osobnog ulaganja i štednje. Pošto su financijsko obrazovanje, financijska zaštita potrošača i financijska uključenost prepoznati kao tri bitna sastojka za financijsko osnaženje pojedinca i cjelokupnu stabilnost našega financijskog sustava žalosti činjenica da smo prema posljednjem istraživanju Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj poznatu pod akronimom OECD ispod prosjeka EU po svim parametrima koji su uzimani u obzir, a čuli smo i u izlaganjima da niti EU kao takva ne stoji baš dobro po pitanju financijske pismenosti. Promatrano kroz tri komponente pod broj 1 cjelokupno znanje o financijama, obrasci ponašanja pod broj 2 u odnosu na financije kao i npr. sposobnost štednje, plaćanja računa na vrijeme i planiranje budućih troškova te kao posljednja komponenta pod broj 3 stav prema vlastitoj financijskoj odgovornosti. Pod tim kriterijima i ispitivanjima ispred nas su zemlje poput Austrije, Estonije, Češke i Slovenije. Sve do sada navedeno upućuje da je pred nama kao državom puno posla ukoliko želimo osnažiti naše građane u tako važnom segmentu njihovog života kao što su financije te ujedno osigurati financijsku stabilnost kao takvog cijelog sustava. Iako se u ovom programu spominju neke inicijative koje načelno pozdravljamo ostaju potpuno nepoznati rokovi, intenzitet i evaluacijski kriteriji temeljem kojih bi se mogli zadati jasne i mjerljive ciljeve u podizanju financijske pismenosti našeg hrvatskog naroda. S obzirom da ne postoji kriteriji po kojima bismo mogli procijeniti uspješnost provedenog programa, mogu komotno ocijeniti da su te dvije stranice teksta posvećene financijskoj pismenosti nedovoljno ambiciozna lista za sada informacija i za sada lijepih želja. Navest ću samo jedan primjer, dok se u našem nacionalnom programu navodi obilježavanje Svjetskog dana prava potrošača, Svjetskog dana investicijskih fondova te Svjetskog dana štednje u Hong Kongu koji je prvi po financijskoj pismenosti na svijetu cijeli mjesec se posvećuje upravo temi financija i financijskog opismenjenja. Možda je baš zato i Hong Kong jedan od financijskih centara svijeta. Strategija podizanja financijske pismenosti bi se stoga trebala počivati na tri ključna stupa. Prvi je svijest odnosno povećanje svijesti javnosti o prednosti financijskog obrazovanja na njihovu financijsku dobrobit. Drugi je snažnije politička volja i treći je suradnja međuresornih institucija na efikasan i jasno strukturiran način. Mnoge su zemlje posljednjih godina uložile značajne napore kako bi omogućile provedbu i pružanje financijskih obrazovanja u školama, fakultetima i na radnim mjestima. Međutim, kontinuirano niska razina financijske pismenosti u cijelom svijetu ukazuje na to da dio slagalice i dalje nedostaje. Gramzljivost velikih financijskih banaka, ali i niska financijska pismenost općenito dovele do su do velikih financijskih kriza koja je zadnja od 2007.g. i zahvatila našu Hrvatsku i to želimo izbjeći upravo sa obrazovanjem u financijama. I završno želim naglasiti. Ovom nacionalnom programu fali ambicije, barem vidljive i napismene, konkretnih projekata i rješenja i nisu jasno definirane sve ranjive skupine koje bi se htjele opismenit jer ne možemo sve gledati i tretirati na isti način te ne postoje ciljevi i alati pomoću kojih bi se pratilo izvršenje postavljenih ciljeva. Hvala lijepa.
Hvala. Nastavno u ime Kluba zastupnika Mosta govorit će poštovana zastupnica Selak Raspudić. Izvolite.
Dame i gospodo. Da bismo uopće mogli razgovarati o ovoj temi prvo treba reći istinu. A istina je alarmantna, istina je tragična, istina je da su Hrvati najveći majmuni u EU, da su Hrvati oni koje će se najlakše nasanjkati, da su Hrvati oni koje se vesla žedne preko vode ili kakogod drugačije želite da to kažem zdravo seljački, Hrvati su najveći luzeri u EU kada govorimo o potrošačkim pravima. Naime, u ovom prijedlogu rečena je jedna neistina jedan eufemizam koji prikriva pravo stanje stvari. Rečeno je da je razina informiranosti hrvatskih potrošača o njihovim pravima i dalje niža od europskog prosjeka. To zvuči ok, to zvuči da se negdje tamo motamo oko prosjeka, no istina je sasvim drugačija i Hrvati to trebaju znati. Naime, istina je takva da Hrvati na razini cijele EU kada govorimo o uvjetima kupovanja stoje najgore, ne loše, najgore. Najbolja je Švedska s prosječnim bodovima 71,4 Hrvatska ima 53,2. Hrvatska ima najniže povjerenje u javne autoritete kada govorimo o kupovini, a to se tiče političke volje i političke vlasti. Hrvatska na razini poznavanja potrošačkih prava je treća najniža u Europi, a na razini poznavanja potrošačkih prava onih kod kojih se to konzumira u maloprodaji oni najmanje znaju potrošačka prava na razini cijele Europe. Pa onda se vi nekome žalite. Hrvatska ima drugi najviši postotak onih koji će vjerojatno biti izloženi nekakvim nefer trgovačkim praksama. Hrvatska ima drugi najniži postotak u rješenjima tužbi i najniži rezultat uopće u mogućnosti sastavljanja tih istih tužbi. A to također govori nešto o funkcioniranju institucija. Dakle, Hrvatska nije ispod prosjeka EU, Hrvatska nije oko prosjeka EU, Hrvatska je konkretno, jasno, nedvosmisleno i jednostavno kada govorimo o potrošačkim pravima najgora u EU. Hrvate se svakodnevno sanjka, Hrvati o svojim pravima poima nemaju, a čak kada i nešto o njima znaju onda ih ne mogu konzumirati jer se njihove žalbe ne rješavaju, jer oni kojima se žale nemaju poima da uopće postoje potrošaka prava. Ako ćemo govoriti nadalje o razini EU i o tome što učiniti znakovito je da ovdje možemo pratiti da će se postrožiti uvjeti i obavještavanje potrošača imajući u vidu onu činjenicu da postoji dvojna praksa u EU. A kakva je to dvojna praksa? Istraživanja su pokazala da postoji razlika u kvaliteti. Recimo jedno istraživanje u Češkoj kada su uzeti uzorci svih prehrambenih proizvoda, njih je čak 35% bilo drugačije, slabije kvalitete nego u zemljama starim članicama EU. Od manjka ribe u ribljim štapićima do viška šećera u slatkišima. Dame i gospodo ovo je bilo prije nekoliko godina. Prošle su godine, ne dani, ne mjeseci, nego godine otkad je na razini EU otkrivena dvojna praksa. Dakle, nepravda, diskriminacija, veslanje slabijih članica EU. I što je učinjeno? Mi čitamo 2021. godine kako će se in future izmijeniti zakonodavni okvir tako da bude teže da se to ponovi. E pa tim tempom kud koji mili moji. Hrvatska će i dalje ostati tamo gdje se sada čvrsto ustanovila, a to je na dnu EU po potrošačkim pravima. I ono što ću zaključno reći je da je ovo lista lijepih želja, da zelene politike, da digitalna ekonomija i uređivanja prava u digitalnim okruženjima. No, pogledajte ono što govori izvješće pučke pravobraniteljice. Pogledajte činjenicu da su komunalne djelatnosti zahvaljujući porastu od 49% po prvi put među 5 najzastupljenijih problema koji muče Hrvate. I onda ću vas podsjetiti da su naši osnovni problemi oko potrošačkih prava oni dobri stari računi na kojima sitno piše koliki je dug i ne piše od čega je nastalo pa se ljudi ne mogu žaliti i mogu biti ovršeni. Telekomunikacije i naplaćivanje usluga, tek kada te probleme riješimo možemo razgovarati o našoj zelenoj budućnosti.
Hvala. Imamo povredu Poslovnika, poštovana zastupnika Grba Bujević, izvolite. Može poštovana zastupnica ići na mjesto. Izvolite.
Možete ići na mjesto.
Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče sabora kolegica je povrijedila Poslovnik, Članak 238. u stavci 5. kaže da je to omalovažavati i vrijeđati predsjedatelja ili druge zastupnike. U svom govoru ona je Hrvate nazvala najvećim majmunima u Europi. S obzirom da smo svi mi ovdje Hrvati i da smo Hrvatice time je uvrijedila ne samo saborske zastupnike nego i sve ostale. Mislim da takvom izgovoru riječi nije potrebno uopće govoriti u Hrvatskom saboru, pa vas lijepo molim da joj dodijelite opomenu.
Hvala lijepo. Ja procjenjujem da to nije povreda Poslovnika, iako je to pitanja kućne, kućnog odgoja, kulture, kulture dijaloga, ophođenja, a pogotovo u ovom visokom domu, ali to ide na obraz svakom od vas. Neću vam dati opomenu, vama moram dati opomenu jer to nije povreda Poslovnika što god mi mislili inače o tome. Izvolite vi ste dignuli isto povredu Poslovnika.
Povreda Poslovnika, Članak 238., omalovažavanje saborskih zastupnika, ovo je netočna interpretacija moje izjave i niti je točno da su svi ovdje Hrvati jer nismo to niti prebrojavali. Bilo bi korisnije da se fokusirate na ono za što ste odgovorni, a to je najniže povjerenje u javne institucije kada govorimo o pravima potrošača i najgore rješavanje tužbi građana kada govorimo o pravima potrošača. Jer nije problem što su Hrvati majmuni, nego je problem što ste ih vi učinili majmunima.
Dobro to je ovaj, naravno nije povreda Poslovnika pa dobivate opomenu, a ja vas molim nemojte vrijeđati nikoga, ni Hrvate, ni Srbe, ni Čehe, ni Kineze, niti Indonežane, nije mjesto ovdje pogotovo to ne, nije nigdje mjesto tome, jer vrijeđati nekoga govori najviše o onome tko vrijeđa. Ovaj, izvolite po čemu je ovaj to povrijeđen Poslovnik?
Povreda Poslovnika Članak 238., ja nisam nikoga uvrijedila. Dakle, postoje stilske figure i ako navedete „majmun“, to je gospodine predsjedavajući metafora, metafora koja je utemeljena u konkretnim činjenicama koje sam nedvosmisleno navela, a odnose se na istraživanje EU na koje se poziva upravo ovaj dokument koji nam je predočen samo prešućuje njegove rezultate netočno interpretirajući da smo ispod prosjeka. Ako to da smo na začelju EU po potrošačkim pravima nas ne čini majmunima onda ne znam što nas čini. Možda nisam dovoljno jasno rekla o čemu… [[Govornik se ne razumije]]
Da, ja očito vama nisam dovoljno jasno dao samo jednu opomenu, pa temeljem čl. 240. st. 1. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi. Izvolite i vi kolega Kujundžić, imate povredu Poslovnika, što je povrijeđeno?
Hvala predsjedavajući. Povrijeđen je čl. 238., dakle interpretirati nešto što je netko izgovorio trebalo bi sa sobom nužno vući i razumjeti ono što je izgovoreno. Međutim, sve i kad bi interpretacija onog što je izgovorila gđa. Selak bila točna, mislim da je puno važnije, puno groznije spoznati da živiš u državi u kojoj vlast 30.g. ovaj narod u doslovnome smislu čini majmunima.
Dobro, i vama izričem temeljem čl. 239. opomenu. Ja vas molim, prvo nemojmo zlorabiti instituciju povrede Poslovnika, to je postao jedan ružan običaj, običaj koji nije vladao nekoć u ovom saboru, a sad se ga kontinuirano zlorabi. A drugo, molim vas nemojte jedni druge vrijeđati, nemojte vrijeđati ni narode, nemojte vrijeđati ni ljude osobno, nije to pristojno. To je pitanje kućnog odgoja na kraju, a ne samo političko respekta prema drugim kolegama ovdje u ovome. To je nešto što se ne govori nikada, a kamoli u ovom visokom domu. Ja vas lijepo molim to. U ime Kluba zastupnika SDSS-a govorit će sad poštovana zastupnica Anja Šimpraga, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovana državna tajnice sa suradnicom, uvažene kolege i kolegice. Ako za neko područje možemo reći da se odnosi na sve nas onda je to definitivno područje zaštite potrošača. Svi se pod njega podvesti jer svako od nas češće ili rjeđe sudjeluje u kupnji ili prodaji određenih dobara il usluga odnosno zakonski definirano sklapa pravne poslove i djeluje na tržištu izvan svoje trgovačke, poslovne, obrtničke ili profesionalne djelatnosti. Naše društvo kao i većina drugih modernih društava može se smatrati potrošačkim društvom jer je potrošnja došla na visoku razinu pod utjecajem suvremenih tehnologija i visoke produktivnosti rada, marketinške politike, te rasta životnog standarda. Potrošačke navike mijenjaju se iz dana u dan, nameću nam se različiti trendovi koje je ponekad jako teško pratiti ma koliko bili sposobni ili financijski pismeni, naročito kad se radi o sitnim slovima koja svi mi povremeno zanemarujemo. S obzirom da je ovo područje iznimno dinamično, ali isto tako i podložno promjenama jasno je kako Nacionalni program zaštite potrošača koji je danas pred nama predstavlja kratkoročan plan jer je teško dugoročno predvidjeti razvoj područja zaštite potrošača, čak i kada bi se isključila mogućnost nepredviđenih utjecaja kakav je primjerice bio i još uvijek traje koronavirus. Neki od značajnijih prioriteta utvrđenih ovim prijedlogom za razdoblje od 2021. do 2024. jesu daljnji razvoj zakonodavstva na nacionalnoj razini, daljnje jačanje nadzora nad tržištem u području ove nam zaštite prava potrošača, unaprjeđenje zaštite potrošača u digitalnom okruženju, poticanje politike održive potrošnje i energetske učinkovitosti, ali i zaštite potrošača prilikom zamjene hrvatske kune EUR-om. Međutim, ono što me pomalo zbunilo je činjenica da ovako važan strateški dokument koji će neposredno utjecati na sve nas ima formu programa, a ne strategije jer je njegova važnost ipak neupitna. Kako sam rekla, radi se ovdje o čistoj formi i mnogi će reći nebitnoj razlici u nazivu, ali bi se tim, time dokumentu dala dodatna doza ozbiljnosti kada bi se on nazvao „strategijom“. Ono što me je zabrinulo je to da program nije zadobio dovoljno medijske pažnje, pa tek u pokojem novinskom članku možemo iščitati dijelove programa bez ikakvog kritičkog osvrta bilo pozitivnog ili negativnog. Što tek onda reći na javno savjetovanje koje je trajalo 15 dana krajem prošle godine? Jedan jedini komentar, kao da se radi o nebitnoj ili sporednoj stvari. Konstantno zanemarujemo područje zaštite potrošača ne dajući mu mjesto u društvenom prostoru koji zaslužuje. Možda je to jedan od razloga da je Hrvatska prema podacima tzv. Europskog potrošačkog semafora iz 2019.g. na samom začelju država članica prema uvjetima za potrošače, te je razina informiranosti hrvatskih potrošača o njihovim pravima i dalje niža od europskog prosjeka iako se to stanje polako i popravlja. Nedavno smo kolegica Jeckov i ja sudjelovale u raspravama o aktima iz područja tržišnog natjecanja, te se može povući paralela između tog područja i područja zaštite potrošača. Nesporno je kako postoji uzročno posljedična veza između ova dva područja jer jedno bez drugog i ne mogu postojati i država ima nimalo lak zadatak pronaći balans, jasnu ravnotežu i podjednako zaštiti kako gospodarske subjekte na tržištu tako i potrošače na tom istom tržištu. Pravna regulativa u Hrvatskoj u oba područja prati europske standarde bilo harmoniziranjem bilo unificiranjem, ali mi se ipak čini kako su potrošači u ovom trenutku u podređenom položaju. Tome doprinosi i manjak financijske pismenosti naših sugrađanki i sugrađana, te je program više nego opravdano kao jedan od prioriteta odredio daljnje jačanje financijske pismenosti potrošača, što će i biti primarni sadržaj nacionalnog strateškog okvira financijske pismenosti potrošača za navedeno razdoblje. Obzirom da financijske usluge zauzimaju važno mjesto, ne samo u gospodarstvu RH, nego i u životima svih građana, potrošača koji se sve više koriste širokim spektrom financijskih proizvoda za plaćanje. Štednju i financiranje trenutačne potrošnje ili dugoročnih investicija i u budućem razdoblju nameće se nužnost kontinuirane edukacije informiranja potrošača potrebnih za razumijevanje ponuđenih informacija i donošenje informiranih odluka. Uzevši u obzir, da je među ostalima i Ministarstvo znanosti i obrazovanja dobilo zadatak jačanja financijske pismenosti, možda bi bilo dobro razmotriti uvođenje obaveznog predmeta u srednje škole kojim bi se potrošače, već kao srednjoškolce pripremalo za ono što ih čeka. O ovome što sam upravo govorila u prilog govori i činjenica da financijska pismenost dovodi do nemjerljive opasnosti prilikom bezgotovinskih transakcija i kupnje na daljinu. Kako je već više puta rečeno za ovom govornicom, koronavirus je na brojne načine utjecao na naše živote, upravo su bezgotovinsko plaćanje i web shopovi u jeku pandemije doživjeli ozbiljnu ekspanziju te se u cijeloj EU elektronsko plaćanje reklamira kao siguran i brz način plaćanja, čak kao higijenska mjera, iako nema nikakvih dokaza da kovanice ili novčanice doista predstavljaju znatniji rizik za širenje virusa. EU i ubuduće planira poticati bezgotovinski način plaćanja. Logično pitanje, koje se nameće je, jesu li naši sugrađani spremni prevazići sve razlike koje takvo plaćanje i kupnja nose sa sobom. Svi već znamo ove čuvene priče da su Coca-Cola i Nutella kvalitetnije u zapadnim nam državama. Da se ne radi o praznim pričama, dokazala su istraživanja po kojima se određeni proizvodi koji se prodaju na području naše zemlje razlikuju, bilo sastavom, bilo nekim drugim značajkama, od proizvoda koji se prodaju u drugim državama članicama, dok se pri oglašavanju, kao i u prodaji navodi kako je zapravo riječ o identičnim proizvodima. Zbog toga je jako važno da se trgovci, da trgovci budu podložni strožim pravilima vezano za samo obavještavanje potrošača, a u tom smislu uredit će se i dvojna kvaliteta proizvoda. Izmjenama odredbi o nepoštenoj poslovnoj praksi zabranit će se navedeno postupanje trgovaca i osigurat će se ravnopravnost hrvatskih potrošača s potrošačima drugih država članica. Pred svima nama je jedan povijesni trenutak. Zamjena kune eurom i u tom trenutku, svakim danom sve smo i bliži. Nije sporna spremnost države na taj trenutak, naročito jer će se poduzimati brojni koraci u tom pravcu u bliskoj nam budućnosti. Međutim, potrebno je što prije educirati stanovništvo kako bi što bezbolnije premostili taj jaz koji će uvođenjem eura bar u određenom dijelu stvoriti. Zbog toga još jednom apeliram na nadležne da se financijsko opismenjivanje postavi kao jedan od prioriteta. Međutim, iako su prioriteti programa jasni i nedvosmisleni, potrebno je napraviti detaljniji plan aktivnosti s točno određenim rokovima provedbe, ako želimo da program bude potpun i zaživi u praksi. Svi smo svjesni kako su planovi i prioriteti jedno, a njihovo provođenje nešto sasvim drugo. Preduvjet uspješnog provođenja ovog programa i angažman svih nas koji zajedničkim snagama moramo inzistirati na praćenju i ostvarivanju propisanih prioriteta. Klub zastupnika SDSS-a podržat će prijedlog Nacionalnog programa zaštite potrošača za razdoblje od 2021. g.-2024. Hvala.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika bit će onaj zeleno-lijevog bloka, a vrijeme će podijeliti poštovana zastupnica Benčić i zastupnik Matula. Najprije poštovana zastupnica Benčić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Moram nažalost reći da sam zaista razočarana činjenicom da ovaj program ne obuhvaća mjere i aktivnosti zaštite potrošača na tržištu financijskih usluga, usprkos činjenici što je najvećem broju naših građana pitanje njihovih ekonomskih interesa i prava narušeno upravo nedovoljnom regulacijom njihovih prava u odnosu na financijske institucije. Mnogo sam puta ovdje govorila i nastavit ću govoriti dok god se ovaj Sabor ne odluči nešto napraviti po tom pitanju, o situaciji osoba koje su ovršene, koje su blokirane, koje su u dugotrajnoj blokadi računa, a posebno o onima među njima čiji su dugovi prodani agencijama za naplatu potraživanja. Ponavljam, dakle, ovaj Sabor godinama ne nalazi za shodno da regulira postupanje agencije za naplatu potraživanja koje sada posluju doslovno kao čardak, ni na nebu ni na zemlji, jer oni, naime, nisu obuhvaćeni niti zakonom koji regulira financijske institucije niti kreditne institucije jer se oni financijskim institucijama niti u zakonskom smislu ne smatraju. Pa onda svi oni propisi i svi oni sigurnosni, sve one sigurnosne barijere koje smo ipak napravili u zakonima, prema bankama, prema drugim kreditnim institucijama, prema osiguravajućim društvima, za agencije za naplatu potraživanja ne vrijede jer one nisu financijske institucije. Želim reći dakle da smo došli do te situacije tako, da ste usprkos našim amandmanima izglasali Izmjene i dopune Zakona o kreditnim institucijama koje regulira pitanje prodaje plasmana banaka, dakle ono što se zove inače, dugovanja, je li, na način da se ne prepoznaje specifičnost prodaje dugovanja građana potrošača u odnosu na prodaju dugovanja poslovnog sektora odnosno pravnih osoba. Dakle, dugovanja, odnosno plasmani se prodaju tzv. .../nerazumljivo/..., u njima ima i dugova privatnih osoba naših građana i ima, naravno, pravnih osoba. Međutim, tu postoji jedna specifična razlika, podaci pravnih osoba su javni podaci, njihov OIB, njihova adresa je javni podatak. Međutim, podaci građana, njihov OIB, njihova adresa, njihov broj telefona nije javni podatak. On je osobni podatak i zaštićen je između ostalog i GDPR-om. Mene zanima kako je moguće da nitko u ovoj zemlji nije našao za shodno da se regulira pitanje prodaje osobnih podataka od strane banaka agencijama za naplatu potraživanja jer doslovno se radi o tome. Jer vi kada prodajete dug, dakle banka kad prodaje dug, ona prodaje čitav ugovor zajedno sa svim privatnim podacima građana koji u njemu postoje. I niko ne vidi u tome problem. Niko ne vidi problem da onda na osnovu toga, te agencije za naplatu potraživanja 10 puta dnevno maltretiraju ljude, tjeraju ih da priznaju dugove koji su između ostalog često i zastarjeli i tjeraju ih prijeteći im oduzimanjem imovine da sve što imaju, plate za taj dug. Ne razumijem iz kojeg razloga bismo mi željeli i mi smo sad regulirali i ovim programom, poticanje doslovno lihvarenja jer oprostite, to je lihvarenje, ako kupite dug za 30% njegove vrijednosti a naplaćujete cjelinu duga, 100%-tnu njegovu vrijednost na svemoguće načine, jel, i pri tome naravno još i naplaćujete kamate i kamate teku i dalje mada vi to otplaćujete, to je oprostite, lihvarenje. I to je ekstra profit. Jer vi to nikako niste zaradili, vi ste platili 30, naplatili ste 100, naplatili ste tako da ste između ostalog kako treba, prodali i kuću te osobe i mi to dopuštamo. I ne reguliramo ovim programom. Ja fakat to ne razumijem. Dakle, odgovor koji ovaj program daje na ta složena, pravno financijska pitanja je edukacija potrošača odnosno famozna financijska pismenost. Mislim, nemojte se ljutiti, ali to je zbilja mazanje očiju i pranje ruku. Jer nema te pismenosti ili nepismenosti koja će vas zaštititi od tih lihvarskih praksi, ne postoji. Neće vas niti zaštititi od egzistencijalnih problema zbog koji ste se doveli u to stanje dugovanja. Nema te financijske pismenosti koja vas od toga može, koja vas može zaštititi recimo od primjera koji ću vam kasnije u pojedinačnoj raspravi ispričati. Dakle, kako će pismenosti spriječiti to da ja ne mogu ni saznat stanje i strukturu svog duga kad ga agencija preuzme jer vam ne žele reć? Kako će pismenost spriječiti to da mi kamate idu i kad otplaćujem dug s maksimalnim iznosom koji mogu jer kamate rastu brže od onih otplata koje ja mogu dat ako primjerice imam mirovinu 2700 kuna? Kako će me zaštititi od toga da država nije propisala kao neke druge zemlje da kad kamate dosegnu iznos glavnice, da prestanu dalje teći, da ne bi se našlo u začaranom krugu dužničkog ropstva? Kako da me financijska pismenost od toga zaštititi, evo ja vas molim da mi to objasnite tokom vašeg slijedećeg obraćanja. Hvala vam.
Hvala. Nastavit će poštovani zastupnik Vilim Matula.
... [[Govornik naknadno uključen.]] uvažena državna tajnice sa suradnicom. Ono što smo u ovom prijedlogu između ostalog vidjeli i to je i imamo poveznice i na strategiju europsku obrane potrošača od 2021. do 2025., tamo se dakako isto govori i o zelenom planu, o tome da bude zelena, o toj digitalnoj transformaciji koja je dakako važna, htio bi sada samo na početku reći nešto što svi prepoznajemo. Pitanje 5G mreže koja će doći i koju rade upravo ti operateri o kojima je već rečeno koliko naše potrošače znaju dovesti u nezgodne situacije, uglavnom najveći dio ljudi kojima ne može pomoći ova financijska pismenost, oni koji su blokirani, oni koji su dobili te račune, trenutno ih sada radi pandemije nekako držimo, zato sam spomenuo podatke iz Europe gdje 2018. 10% ljudi nije bilo u stanju u Europi, nije bilo u stanju podmirivati svoje račune, kod nas je ta situacija već tada bila alarmantna i još nakon krize od 2008., međutim sada i u Europi oni svjedoče da se ta stvar umnaža. 5G mreža koja dolazi i koja će sigurno puno stvari pomoć međutim ona će pomoći isto tako i da umjetna inteligencija i naši, pomoć u kućanstvu od tih uređaja, da naši uređaji budu sa tim povezaniji, da budu s jedne strane ekonomičniji, međutim trenutno smo ipak svjedoci toga svaki dan kada probamo utipnuti neki portal ili nešto, koliko nas zasipavaju reklame, potpuno besmislene reklame. Kada besmislene? Ako sam kupio i tražio neki proizvod, zanimljivo da onda, to ste primijetili, mjesecima kasnije mi i dalje nudi sve takve proizvode makar tim pišeš unutra i upisuješ ne treba mi to, suvišno, već sam kupio, ništa, znači još uvijek nisu inteligentni ti programi ali ću uskoro bit, oni zasada samo znaju što mi želimo i što mi trebamo. Kada se Središnji portal za potrošače utipka, partneri su HANFA, HNB, HERA, mislim, brojne agencije da ne pobrajam ministarstva koja su tu pobrojana, koja su zapravo među građanima ja bi rekao, zloglasne. Moja kolegica je upravo govorila o tome što se sve desilo kada je HNB nije reagirala na vrijeme i koliko godina je udruga Franak morala i čovjek je ovdje sjedio i što je sve morala napraviti da bi zajedno sve te ljude koji su tako strašno poniženi i dovedeni preko praga siromaštva, a da niko ovdje nije ništa učinio na pravi način, govorim o vladajućoj stranci u to vrijeme, i sada što ćemo mi očekivati, kakva će tim ljudima koji dobivaju zadnju moguću varijantu ostaju radi ovrhe i bez stana, bez ičega i prelaze ravno u beskućnike, a vidimo koliko je beskućnika. Udruge ima na portalu, za potrošače postoji kutak za udruge, to ste primijetili jer u udrugama naravno vi ne smijete ništa nikad dobro jer ste godinama govorili sve loše i tu imate ponovljeni javni poziv [[Upadica: Hvala lijepa]] nikako da dobijete te ljude iz udruga [[Upadica: Hvala lijepa]] koji bi stvarno.
Slijedeći Klub zastupnika biti će onaj SDP-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Ivana Posavec Krivec, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS, državna tajnice sa suradnicom. Nacionalni program zaštite potrošača za razdoblje od '21. do '24.g. naša je današnja tema ove rasprave i na samom početku moram izraziti svoje žaljenje u ime Kluba SDP-a što nemamo analitičke pokazatelje o tome što nam je ostavila, što nam je ostavio Nacionalni program zaštite potrošača koji smo usvojili u HS u veljači 2018.g., a koji se odnosio za razdoblje od 2017. do 2020.g. Isto tako moram pripomenuti da zapravo i sa ovim donošenjem Nacionalnog programa zaštite potrošača na neki način kasnimo, on je već trebao stupiti na snagu sa 1.1.2021., a evo mi tek danas u skoro sredinom 3. mjeseca o njemu, o njemu raspravljamo ovdje u Hrvatskom parlamentu. No ipak imamo pomak obzirom, obzirom da smo i prošli nacionalni program donijeli ako se ne varam sa godinom, godinom zaostatka. Nacionalni program koji je pred nama strateški je dokument i njegov glavni cilj mora biti i je u cjelini osnažiti potrošača da bi on postao aktivni sudionik na našem tržištu. Oko toga ćemo se svi skupa složiti i reći ćemo da nam je to glavni cilj. Stoga bi zakonodavni okvir bilo potrebno unaprijediti na način da nova rješenja prate moderne oblike trgovine tako da svakako u dijelu akata koji se budu donosili u razdoblju koje pokriva ovaj program treba raditi na izradi provedbenih okvira posebno uzimajući u obzir da je sve rašireniji oblik trgovine onaj putem interneta, dakle u digitalnom okruženju. U samom uvodu danas je državna tajnica i rekla da se spremaju nova zakonska zakonska rješenja o implementaciji direktiva i upravo u tom digitalnom okruženju ako sam dobro to shvatila. Naglasak treba nadalje staviti na sigurnost proizvoda, na informiranje potrošača, na učinkovitu suradnju inspekcijskih tijela u slučaju kada trgovac jedne zemlje članice krši prava potrošača u drugoj državi članici EU odnosno kada je tim povredama zahvaćeno više tržišta. Naravno da je važna i suradnja s udrugama za zaštitu potrošača u svrhu provedbe edukacije i financiranja savjetovališta za potrošače. Danas kada govorimo o zaštiti potrošača u Hrvatskoj ne govorimo samo o zaštiti hrvatskih potrošača od hrvatskih trgovaca, od hrvatskih proizvođača distributera i ostalih. Pošto znamo da imamo zajedničko europsko tržište u stvari govorimo o puno više potrošača, puno više zemalja koje trebamo u tom slučaju štititi i na hrvatskom tržištu kao dijelu europskog tržišta. Što Vlada RH radi i da li radi na izjednačavanju kvalitete proizvoda u cijeloj EU, pa i onih koji dolaze na naše tržište, a koji su na isti način označeni i kod nas i u recimo Njemačkoj ili nekoj drugoj državi. Već je bio, već je bilo pitanje danas ovdje za ovom govornicom, ali bitno ga je ponovno postaviti zato što od prosinca 2018.g. imamo direktivu u kojoj ne smije biti nikakvih diskriminacijskih situacija što se tiče kvalitete samog proizvoda na području EU. Čini mi se iz nekakvih pokazatelja koje imamo i zapravo prigovora naših sugrađana da još uvijek imamo prisutnu takvu praksu, pa konkretno evo nas zanima što Vlada RH radi kako bi dovela do potpunog izjednačavanja kvalitete proizvoda u cijeloj Hrvatskoj, posebno sa aspekta hrvatskoga tržišta? Zanima nas i nadalje da li resorno ministarstvo raspolaže s podacima koji su, koliko su naši trgovci koji prodaju robu online, a upravo sada kao što smo svjesni sve ide u digitalnom smjeru, koliko su u stvari naši trgovci usklađeni s propisima i s nekim modernim praksama u EU, koliko pokušavaju manipulativnim praksama odnosno uskraćenjem informacija potrošačima koje su nužne potrošaču da stvarno i informirano naruči proizvod, ostvaruju, da li oni na taj način pokušavaju ostvariti ekstra profit, znači zavaravanjem na neki način potrošača? Ovdje sa ove govornice u ime SDP-a želim se prisjetiti i kredita u švicarcima, problema koji je riješila naša vlada i to da su potrošači na odgovarajući način naknadno dobili zapravo informaciju o svim rizicima koji uz to idu. Dakle, u trenutku potpisivanja tih ugovora sa bankama, svi ćete se dobro sjetiti, naši potrošači nisu imali potpunu zaštitu svojih prava i zapravo nisu znali što ih potpisom tih ugovora očekuje. Tu se u konačnici uključila i država i na neki način ispravila i odgovorno se ponijela prema svim svojim građanima koji su se našli u takvoj situaciji, što i pokazuju posljednje presude za te kredite. U RH su kršena potrošačka prava građana često, potrošači se ne mogu samostalno zaštiti jer u masi slučajeva nemaju potpunu informaciju. Od 2005. g. u tom su im aktivno pomagale razna savjetovališta koja su postojala u RH, njihovo zalaganje, zalaganje rada savjetovališta prepoznala je javnost građani su se obraćali istima sa povjerenjem, preporučali su ih usmenom predajom i uz njihovu pomoć, uspješno su rješavali svoje sporove. To svako savjetovalište je u principu funkcioniralo na način udruge, građanima su mjesečnoj razini vraćali po nekoliko desetaka tisuća kuna i svake godine su rješavali preko 25 000 sporova savjetovanjem koji su a s druge za nagradu su od hrvatskih građana dobivali brojne pohvale. Te pohvale su dolazile i sa razine europskih i međunarodnih institucija, čak 3 potrošačka saveza i udruge izvan tih saveza su 2018. g. upisani na kartu europske politike zaštite potrošača. Samim pristupanjem članstvu u Europsku organizaciju zaštite potrošača, postali smo relevantni čimbenik zaštite potrošača u EU, mi, RH. Danas funkcioniramo bez savjetovališta zaštite potrošača u RH a to je kao da je zaštita potrošača mrtvo slovo na papiru. Istovremeno se povećava pravna nesigurnost, nepoštenje te broj blokiranih i nezadovoljnih građana a to je ono što sigurno nije i ne bi trebalo biti interes nijedne Vlade nijedne politike. Zalažemo se to da se treba osigurati raspisivanje natječaja za savjetovanje potrošača, za savjetovališta pri udrugama za zaštitu potrošača kako bi se omogućio nesmetani rad važan za pravnu sigurnost i kvalitetu građana u RH. Nažalost, Hrvatska je po potrošačkim pravima kao što je ovdje već naglašeno, na samom dnu EU-a, već nekoliko godina za redom. Posljednjih godina u Hrvatskoj su se ugasila kao što sam rekla, savjetovališta, ona u Osijeku, Zagrebu, Splitu, razlog je kao i uvijek novac odnosno resorno ministarstvo je promijenilo način financiranja udruga potrošača te preuzelo njihovu ulogu. Niz udruga i centara za mirenje zbog nekvalitetnih natječaja resornog ministarstva, prestalo je dakle s radom a upravo bi to trebalo biti mehanizmi borbe za zaštitu potrošača. Konkretno, ministarstvo je u prvoj godini otkad je preuzelo savjetovanje potrošača, riješilo skoro 4 puta manje pritužbi nego što se prije rješavalo u savjetovalištima. Ovdje je govoreno i o tome koliko je za građane bitan taj direktni kontakt sa savjetovalištima, direktni kontakt koji mogu ostvariti putem telefona gdje mogu odmah i sad dobiti odgovor na svoju pritužbu. Takvih situacija više nema, svi su više-manje upućeni na komunikaciju e-mailom i to nikako nije nešto što bi trebalo biti isključivo i što možemo samo kao takvo podržati. Udruge se teško bore protiv velikih tržišnih igrača, Ti tržišni igrači dugi niz godina su prisutni na hrvatskome tržištu, to je čak svojedobno priznao i resorni ministar, imamo česte situacije kada potrošači obmanjuju u situacijama kada im se sa ekrana u njihovim dnevnim boravcima obećavaju mobiteli za 1 kn ili neke slične situacije, brzi Interneti i slično a kada se to zapravo ugovori realiziraju i potpišu i kada se sva ona sitna slova eventualno pročitaju, onda ispadne da zapravo potrošači više ne mogu zaštititi svoja prava i da su na neki način obmanjeni. Dakle, apeliramo na to da se građanima u RH vrati dosadašnja besplatna zaštita njihovih potrošačkih prava koja im je bila dostupna u savjetovalištima, smatramo da je to izuzetno bitno za zaštitu potrošača a imamo još niz primjera o kojima ćemo govoriti u pojedinačnim raspravama. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Vesna Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa, poštovani predsjedavajući, poštovana državna tajnice sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Koristit ću metodu dedukcije ovaj puta pa ću krenuti od EU-a. Naime, čl. 114. i 169. ugovora o funkcioniranju EU-a, imaju cilj zajamčiti da svi potrošači u Uniji, neovisno o tome gdje unutar Unije žive, putuju ili kupuju, uživaju jednaku visoku razinu zaštite od rizika i prijetnji svojoj sigurnosti i ekonomskim interesima te povećati sposobnost potrošača da zaštite vlastite interese. Naime, EU uistinu jako puno radi na zaštiti potrošača i na uklanjanju svih tih nepravilnosti pa u tom kontekstu nekako treba gledati i ovaj dokument koji je pred nama ali treba istaknuti koje su to razlike kada je u pitanju zaštita potrošača u Hrvatskoj i u nekim razvijenijim članicama EU-a. Naime, Europska komisija u novoj strategiji je odredila kao ključna područja zelenu tranziciju, digitalnu transformaciju, učinkovitu provedbu prava potrošača, posebne potrebe određenih skupina potrošača i međunarodnu suradnju. Nacionalni program zaštite potrošača za razdoblje od 2021. do 2024. utvrđuje opet prioritetna područja koja su ovdje kod nas važna da kako bi se osnažio položaj potrošača u RH. Pa su onda detektirani kao najznačajniji, neki od najznačajnijih prioriteta utvrđenih ovim prijedlogom za ovo razdoblje, daljnji razvoj zakonodavstva na nacionalnoj razini o čemu je nešto već i u replikama odgovorila poštovana državna tajnica, zatim daljnje jačanje nadzora nad tržištem u području zaštite prava potrošača, unaprjeđenje zaštite potrošača u digitalnom okruženju, poticanje politike održive potrošnje i energetske učinkovitosti te zaštita potrošača prilikom zamjene hrvatske kune eurom, što vidim da ipak ima određenih razlika ako usporedimo to sa ovim ciljevima koje je Europska komisija ustanovila. Kao glavni cilj za navedeno razdoblje ističe se osnažiti prava hrvatskih potrošača te promicati pravedno tržišno natjecanje na dobrobit potrošača. I što to onda u konačnici znači? Manje-više u nacionalnom programu se dosta govori o informiranju, osnaživanju, unapređivanju poticanju, poboljšanju svijesti, zaštitama itd. i ima tu možda malo ipak previše tih nekih uopćenih fraza, ali na to samo se već navikli jer to smo vidjeli i u nacionalnoj razvojnoj strategiji, pa krenimo redom. Znači razvoj zakonodavstva dosta mi to usklađujemo sa direktivama koje nam dolaze iz EU, nekada to nije loše, a nekada kada vidimo ta ključna područja u novoj strategiji Europske komisije i ova naša vidimo da ipak postoji izvjesne razlike koje treba onda i prilikom implementacije direktiva koje ipak određuju samo cilj, a mi možemo to prilagoditi našim uvjetima treba uvažavati. Zatim se navodi i ono što sam u replici rekla, a to se odnosi na proizvode koji nemaju iste značajke u svim članicama EU, time se dosta bavila eurozastupnica iz SDP-a gospođa Borzan, dosta se i hvalila nekakvim pobjedama na tom planu, ali evo mene veseli ovo što smo čuli od poštovane državne tajnice da će se novim zakonskim prijedlozima i Državni inspektorat uključiti u to i mislim da bi to onda u konačnici moglo polučiti neke rezultate koje naši potrošači očekuju. Sljedeći dio vezan je za mjere kontrole cijena i dosta je toga tu vezano za ovu pandemiju koja je tu s nama već godinu dana i svi smo svjedočili onom divljanju cijena na samom početka zaštitnih maski, ali i namirnica poput kvasca koji je odjednom postao strateški proizvod jer smo imali dvije tvornice koje su stranci kupili i ugasili proizvodnju, pa smo tako bili osuđeni na uvoz evo tako te jedne inače ne tako važne namirnice, ali u tom trenutku je postala izuzetno važna. Na upite zašto je to tako, jedini odgovor je bio pa to je tržišna ekonomija, zakon ponude i potražnje, država tu ne može intervenirati, ali mogli su zabraniti kretanje, mogli su zabraniti nam puno toga, ali cijena kvasca i zaštitnih maski se određuje na tržištu jednako u pandemiji kao i u normalnim okolnostima tako da čovjek bi pomislio da živimo u državi gdje državni intervencionizam je nešto posve nepoznato i da su sve ekonomski liberali. Ono što je meni privuklo pozornost, vjerojatno zato što dolazim iz Slavonije je dio koji se odnosi na isporuku vodnih usluga. U dokumentu se navodi kako će Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja u okviru svog djelokruga provodi upravni nadzor nad javnim isporučiteljima vodnih usluga u pogledu zakonitosti i općih uvjeta isporuke vodnih usluga. Ja moram napomenuti da su građani Grada Osijeka tek nedavno dobili vodu koja ima arsena sukladno onom koji je propisan u EU, a evo sve vrijeme do sada su nas uvjeravali bez obzira što je višestruko bio veći udio arsena da je ta voda ispravna i da to nema nikakvih pogubnih, nekakvih štetnih posljedica za zdravlje stanovnika Grada Osijeka, pa onda ne znam zašto EU to ima značajno manje dozvoljeno nego što je to bilo. I nažalost, ostaje pitanje što je sa ostalim mjestima u Slavoniji zato što taj problem nije prisutan samo u Osijeku nego i u nekim drugim mjestima. Znam da se radi o velikim investicijama, ali kada je zdravlje naših stanovnika i građana u pitanju onda mislim da ne bi trebali štediti na tome. Dio koji se odnosi na zaštitu potrošača u digitalnom okruženju je nešto što u svakom slučaju treba podržati, kreće sa problemom brzine pristupa Internetu, a evo i na ovoj lokaciji na kojoj se trenutno nalazimo u HS-u vidimo da je Internet u kategoriji sad ga vidiš, sad ga ne vidiš. Dio koji se odnosi na poticanje održive potrošnje kružnog gospodarstva navodi kako naši građani prema istraživanju smatraju da je sve to vezano samo za razvrstavanje otpada. Tu sve počinje i završava i možemo konstatirati da naši sugrađani ustvari o kružnom gospodarstvu znaju vrlo malo i tu bi svakako trebalo intenzivirati to područje i edukaciju informiranja. Osvrnula sam se malo u replici na te brojne oznake o ekološki prihvatljivim proizvodima koje uglavnom služe za postizanje više cijene, a u principu samo ove dvije oznake od kojih je jedna EU Ecolabel, a koja je istaknula poštovana državna tajnica jamče našim potrošačima da će oni uistinu kupiti proizvod ili konzumirati uslugu koja je zadovoljila te visoke kriterije koji su propisani. U Hrvatskoj nažalost ima jako malo proizvoda i usluga, mislim da je 19 proizvoda i nekakvih 6 usluga kampovi, VAlamara su u pitanju koji nose tu oznaku. Očigledno ni sami gospodarstvenici nisu tu prepoznali jedan od alata i tu bi isto možda i prema njima HGK i HOK trebali intenzivirati te programe i edukacije. Veseli me evo i to što ćemo implementirati uskoro i novu direktivu koja će napraviti reda u tom području jer trenutno na tržištu imamo uistinu pravu šumu tih oznaka koje u stvari de facto ih sami proizvođači stavljaju, a ne jamče onda potrošačima ono što bi trebale jamčiti. Ne bi bilo loše da se tu malo više uključe i udruge civilnog društva i na njima je ipak odgovornost u tom segmentu, nevladine udruge jer i one tu mogu napraviti jako puno. Informiranje potrošača o hrani uvijek nekako ide ruku pod ruku sa tom strategijom od polja do stola i naši poljoprivrednici su se naslušali jako puno o toj strategiji koja nikako da zaživi, bez obzira na brojne napore, brojnih institucija, na različitim razinama ta ideja i ta strategija nikako da pređe sa papira u realni svijet. I često se susrećemo na proizvodima nekakvu oznaku koja govori kako je zemlja porijekla Hrvatska kako je to sve domaće, ali nemojmo zaboraviti da je dovoljno u principu prepakirati neki proizvod u Hrvatskoj da bi ona dobila oznaku da je ona iz Hrvatske, a u principu su to možda jabuke iz Poljske ili meso iz neke druge države. Znači imamo mi na policama nešto što bi mi u Slavoniji rekla, jedan onako čušpajz gdje potrošači uz sve moguće edukacije i informacije teško mogu biti zaštićeni na pravi način, ali evo i ovaj dokumenat je u principu jedan korak naprijed pa mislim da ga u biti treba podržati. Hvala.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj HDZ-a, a govorit će poštovani zastupnik Josip Begonja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, državna tajnice s kolegicom, kolege i kolegice zastupnici. Pred nama je Vladin Prijedlog Nacionalnog programa zaštite potrošača za naredno četverogodišnje razdoblje, dakle do 2024. g. kojeg Vlada svake 4 godine treba podnositi i podnosi na usvajanje HS-u sukladno odredbama čl. 130 Zakona o zaštiti potrošača. Tom pravnom normom uređeno je da se Nacionalni program zaštite potrošača kao strateški dokument određuje ciljeve, mjere, prioritetna područja te aktivnosti u provođenju politike zaštite potrošača za četverogodišnje razdoblje i odmah da kažem da će Klub HDZ-a podržati ovaj Vladin Prijedlog Nacionalnog programa zaštite potrošača. Naime, nedvojbeno je da je za zaštitu potrošača potrebna sinergija međusektorskog djelovanja i multidisciplinarnog djelovanja s uključenim brojnim dionicima od državnih tijela preko područne i lokalne samouprave do udruga civilnog društva, ali i stručne javnosti. Svakako da je jedan od ciljeva politike zaštite potrošača prije svega unaprjeđenje kvalitete života građana potrošača koji trebaju računati na visoke standarde zaštite njihovih prava koja im treba osigurati zakonodavni okvir kojim se reguliraju njihova ekonomska zaštita, prilikom kupnje dobara ili usluga. No, tu zaštitu je potrebno vremenom i mijenjati i nadopunjavati zbog brzih promjena na tržištu koje nastaju modernizacijom načina poslovanja što često kod potrošača izaziva i nepoznavanje svojih potrošačkih prava zbog čega ih potrošač nije uvijek u mogućnosti i konzumirati. Razina informiranosti naših potrošača o njihovim pravima još uvijek je znatno niža od razine informiranosti potrošača zemalja članica EU, dakle od prosjeka EU. Jedan od ciljeva predložene nacionalne politike zaštite potrošača usmjeren je i na jačanje informiranosti potrošača i na njihovu daljnju edukaciju glede njihovih prava i načina ostvarivanja tih prava, posebno u digitalnom okruženju, na što je ukazala i ova kriza izazvana pandemijom virusa Covid-19, a čije posljedice ukazuju na važnost digitalizacije i podizanja informatičke pismenosti potrošača. Zaštita u svjetlu krize izazvane pandemijom koronavirusom ukazala je i na svu korisnost politike zaštite potrošača, njezinu učinkovitost, kao i nužne promjene zaštite jer je došlo do promjena, kako u obrascima ponašanja, tako i u mobilnosti potrošača. Da bi se to sve skupa osnažilo i povećalo položaj potrošača i njihovo povjerenje, ovim prijedlogom nacionalne politike zaštite potrošača definiraju se prioritetna područja koja će biti u fokusu djelovanja u nadolazećem četverogodišnjem razdoblju. O njima je ovdje bilo već riječi, ali još jednom, to je svakako daljnji razvoj zakonodavnog okvira na nacionalnoj razini, jačanje nadzora nad tržištem u području zaštite potrošača i jačanje financijske pismenosti potrošača, poticanje politike održive potrošnje i energetske učinkovitosti, poboljšanje sustava sigurnosti hrane i informiranje potrošača o hrani, posebno zaštita potrošača prilikom zamjene hrvatske kune eurom te informiranje i podizanje svijesti o zaštiti potrošača kroz dostupne alate za rješavanje potrošačkih sporova, zatim suradnju s udrugama za zaštitu potrošača, kao i alate za informiranje potrošača. Kako RH i mi svi skupa kao potrošači smo dio jedinstvenog europskog tržišta, tako i naši građani, potrošači, našli su se pred brojnim izazovima koji takvo tržište pruža. Za to su nužna veća znanja i vještine da bi se potrošači mogli oduprijeti pojavama nepoštenih poslovnih praksi. Važno je kazati da se na razini EU i provodi politika zaštite potrošača koja se temelji na novoj Strategiji za potrošače koja je usvojena u studenom prošle godine od strane EU komisije, a ona predstavlja ažuriranu viziju za politiku zaštite potrošača EU-a od 2020.-2025. pod nazivom Jačanje otpornosti potrošača za održivi oporavak. Cilj te Strategije je i rješavanje neposrednih problema potrošača u svezi s pandemijom bolesti Covid-19, a obuhvaća 5 ključnih prioritetnih područja. To su zelena tranzicija, digitalna transformacija, učinkovito provođenje zakonodavstva i učinkovita pravna zaštita, rješavanje konkretnih potreba potrošača, kao i zaštita potrošača u globalnom kontekstu. Potrebno je naglasiti da RH kao punopravna članica EU u potpunosti je preuzela europsku pravnu stečevinu iz područja politike zaštite potrošača te istu prenijela u nacionalne pravne propise, čime je osigurala sveobuhvatan pravni okvir za zaštitu potrošača. Isto tako, kao država aktivno sudjelujemo u radu radnih skupina i dalje nastavljamo s usklađivanjem nacionalnog zakonodavstva s aktualnim promjenama europskog zakonodavstva u području zaštite potrošača. Tako se u narednom razdoblju, dakle razdoblju provedbe ovog Prijedlog Nacionalnog programa zaštite potrošača očekuje i prenošenje odredbi iz Direktive o modernizaciji pravila EU o zaštiti potrošača u naše nacionalno zakonodavstvo, ali isto tako očekuje se da se izvrše i izmjene u Zakonu o zaštiti potrošača glede nepoštene poslovne prakse i prekršajnih odredbi. Određena istraživanja pokazala su, a ovdje je o tome već i kazano da su neki proizvodi koji se prodaju na području RH razlikuju bilo sastavom ili bilo nekim drugim značajkama od proizvoda koji se prodaju u drugim državama članicama EU dok se pri oglašavanju kao i u prodaji navodi da je zapravo riječ o identičnim proizvodima. Zato se želi da se izmjenama odredbi nacionalnog zakonodavstva u pogledu nepoštene poslovne prakse učini veći iskorak u zaštiti, zaštiti potrošača. U pogledu međuresorne suradnje ovim prijedlogom nacionalnog programa predviđaju se veće aktivnosti u daljnjem umnožavanju brojnih dionika u cilju bolje zaštite potrošača u svim sektorima. Posebnu ulogu u svemu tome imat će i Nacionalno vijeće za zaštitu potrošača kao jedno od važnijih nositelja politike zaštite potrošača kojeg čine predstavnici uz državna tijela još i HGK, HOK, Hrvatske udruge poslodavaca, Udruga za zaštitu potrošača, predstavnika jedinica lokalne i područne samouprave, kao i neovisnih stručnjaka iz područja zaštite potrošača. U narednom 4-godišnjem razdoblju kroz rasprave s predstavnicima tijela koja u svom djelokrugu uređuju pojedina područja zaštite potrošača, zatim s neovisnim stručnjacima iz pojedinih područja zaštite uvjeren sam da će se utjecati na osiguranje viših standarda zaštite prava potrošača kroz sve sektorske politike. Uvjeren sam također da ovaj nacionalni program neće ostati mrtvo slovo na papiru već jedan ornament, jedan strateški dokument iza kojega trebaju slijediti operativni planovi, kao i operativno djelovanje. I na kraju još jednom ponavljam, Klub HDZ-a podržat će ovaj vladin prijedlog Nacionalnog programa zaštite potrošača za naredno 4-godišnje razdoblje. Hvala.
Hvala lijepa. Sad ćemo se opet vratiti našoj točci i pojedinačnim raspravama i prvi se javio zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepa. Evo kad govorimo o zaštiti potrošača na jedinstvenom europskom tržištu Hrvatska je tu na začelju, hrvatski narod i hrvatski potrošač, a svi smo potrošači, se terorizira u nepravednoj utakmici. Ja sam spomenuo kroz repliku teleoperatere državna tajnice koji najveću dobit imaju u RH, a najmanje ulažu, imamo najslabiji Internet, najslabiju uslugu, a najskuplje plaćamo, a najveća dobit im je. Koji su razlozi zbog toga? Jel to to jedinstveno tržište? Jel to hrvatski narod zaslužio da unutar EU gdje ste vi govorili da će bit svi riješeni problemi, da će zvjezdice letati po podovima, da će biti dijamantni pločnici po svim našim ulicama, gradovima? Ali nažalost hrvatski narod je, još ga vi ponižavate, kažete da će ga o pismenosti financijskoj učiti HGK. Pa njima su bitne lovačke puške Nadana Vidoševića i ono šta su potrošili para to šta su uharačili od naših gospodarstvenika, slike, umjetnine, to je njima bitno, to je njima bitno. Hrvatski narod kad kupi čokoladu, čokoladu, upakovana je u isti celofan kao ona u Njemačkoj, platimo je skuplje, a ova je lošije kvalitete. Pod eko proizvodima nam se guraju, oznakama se guraju GMO proizvodi tretirani glifosatom, cidoforom. I mi ovdje govorimo pod ovim svjetlima da ćete vi zaštiti naš, naše potrošače … [[Govornik se ne razumije]] europsku direktivu. O EUR-u, pa šta ne kažete otvoreno hrvatskom narodu, ne pravite ih ludim, da će biti teža, lošiji standard hrvatskih građana ako uvedemo EUR-e. Što poduzimate o tom pitanju? Jeste li raspisali referendum? Jesmo li raspravljali o tome otvoreno? Je li struka zakazala ili je guverner HNB faraon na svim ovim procesima? Kako druge neke države nisu i koji su razlozi koji su jači od nas nisu uvele EUR-o, zbog čega? Kad govorimo o potrošaču unutar EU gdje se tu hrvatski potrošač nalazi? Gdje se nalazi roditelj od nekoga koji online nastavu ima, a nema signala, a plaća tu uslugu puno skuplju nego u drugim državama? Ali zato je potrošač tu di je, ali je ova vlada u 5. misecu naknadu za frekvenciju oprostila milijardu kuna, bez ikakvog problema ona to oprosti ovome Telekomu. Nije se smanjila cijena računa našim potrošačima, ne nije se smanjila cijena. Zato smo mi Hrvati, imamo najlošije, ja sad govorim o teleoperaterima, tako je i u drugim slučajevima, imamo najlošiju uslugu, prvi smo po korupciji, a najveću dobit imaju teleoperateri u RH. To je definicija, prvi po korupciji, lako li je to riješiti. Dinastija Mišetić to riješi u 5 minuta, oni tamo u T-comu, jedan dio obitelji je uz vladu, glavni uz premijera, vuče konce i riješe se svi problemi. Kakva naknada, triba bit otvoren, govorit narodnim jezikom. I to je upravljanje hrvatskim državama i hrvatskim resursima. A da govorimo o drugim zaštiti potrošača, o drugim stvarima gdje se tiče hrane, kvalitete hrane, o tome bi se dalo pričati danima. Pa mi uvozimo štetne proizvode, štetne prehrambene proizvode, 3 milijarda EUR-a proizvoda, pa ne uzimamo visoke kvalitete proizvode. Pa sve novce hrvatskom narodu ste iz čarapa, iz kušina, iz jastuka, iz, iz, iz svega ste izvukli. Šta banke, šta ti uvozni lobiji, šta teleoperateri, pa kad se to baci na papir, kakva zaštita hrvatskog potrošača i hrvatskog građanina na jedinstvenom tržištu šta kaže premijer EU, njegovi i Tajanijeve, fašista tamo i Vučića koji je u Pučkoj stranci njegovoj, pa sad maloprije plaču nad sudbinom Hrvata u Vojvodini.
Hvala lijepa, imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Kujundžića.
Hvala, predsjedavajući. Kolega Bulj, dakle citiram, „S ciljem zadržavanja visokih standarda sigurnosti hrane, potrebno je koordinirano djelovanje protiv lažnih postupaka u lancu opskrbe hranom.“ Koliki je po vama utjecaj trgovačkog lobija u kontekstu ovih lažnih postupaka i svojevrsnim sprječavanjem domaćeg proizvoda da se kao takav izbori na tržištu, kako u hrvatskom, tako i europskom? Te s druge strane, mislite li vi da su u Hrvatskoj nužni parametri hrane i one koje uvozimo a između ostaloga i one koju proizvedemo, ukoliko pogledamo broj oboljelih od karcinoma i broj naravno, neplodnih parova kao takvih? Da li je sve ovo jedan domino efekt po vašem mišljenju ili je ipak riječ o nečem drugom? Hvala.
Odgovor zastupnika Bulja.
Ovo je planska štetna politika hrvatskih vlada. Planska. Meni je nezamislivo da mi u trgovačkim lancima kupujemo, prije nekoliko godina na početku tih lanaca, janjetinu iz N. Zelanda koja je smrznuta, za 10 kn kilu. 10 kn kilogram smrznute janjetine i dok dođe prijevoz do Hrvatske, kolko košta. I naravno da je naš proizvođač, domaći proizvođač, uništen ciljano a kriva je hrvatske vlade, štetočine unutar ministarstava. Nikada nismo kolega Kujundžić imali više poticaja a nikad više uvozili. 3 milijarde prehrambenih proizvoda mi uvozimo. A imamo polja neuzorana. Što vam to govori? Da se manipulira sa uvozničkim lobijima kojima se pogoduje a u isto vrijeme se poticaji dijele samo podobnima koji imaju stranačke iskaznice.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Uvaženi kolega Bulj, bilo je to još u rujnu 2017. kada su hrvatska europarlamentarka Biljana Borzan i ravnateljica Hrvatske agencije za hranu, Andrea Gross-Bošković predstavile analize kvalitete usporedno Hrvatske i Njemačke koje su bile poražavajuće. Dakle, sažeto, proizvodi pod istim imenom koji su se plasirali na hrvatsko tržište, bili su lošije kvalitete nego oni koji su se pod istim imenom prodavali na njemačkom tržištu. Ono što je mene osobito pogodilo je činjenica recimo da se navelike štedjelo i u namirnicama koje su dječja hrana. Dakle, i dječja hrana je bila lošije kvalitete u Hrvatskoj. To je bilo prije 4 g., mi sada još uvijek govorimo o budućnosti kako ćemo mijenjati zakon da se takvo nešto ne bi dogodilo, pa dokle kolega Bulj?
Zastupnik Bulj, odgovor.
Pa naravno da je sramotno da isti proizvod u istom celofanu budu nekvalitetniji u RH, puno skuplji nego taj kvalitetniji koji je došao iz drugih država EU-a. Što smo mi njima? Što smo mi onda njima? Što smo mi za njih? Što su hrvatski građani za našu Vladu i europske činovnike? Puno slabija kvaliteta pa i dječja hrana. Zbog čega povećanje oboljelih od teških bolesti? Pa zbog toga, ciljano, ne orite svoja polja, uvozite naše štetne proizvode koji neće naši građani ist, to je poruka ovih velikih europskih čimbenika. Jel to zajednička država, gdje su Hrvati jednakopravni, A. Plenkoviću, veliki europejac, prijatelj svih unutar EU-a, svih čimbenika? Jel to hrvatski narod zaslužio da bude ponižen?
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Petrova, izvolite.
G. Bulj, ja ću vas zamoliti jedni bitnu stvar sada. Znači mi imamo činjenicu da i prije same ove epidemije korona krize, hrvatska ekonomija je padala. Sada ima brzinu slobodnoga pada ... [[Govornik se ne razumije.]] rekordno zaduženje. I ok, Bugarska, Rumunjska, možemo samo sa divljenjem ih gledati. Osim toga, imamo probleme i po drugim pitanja u našoj državi, sada možemo isto tako vidjeti da i neka elementarna prava u našoj državi jednostavno nisu zaštićena, da smo i po tome najgori u EU-u. Ono što mene interesira, kako vi danas ocjenjujete stanje naše države i što vi procjenjujete iako je možda kratko vremena, što će se događati ako se nastavi ovim smjerom? Hvala.
Odgovor zastupnika Bulja.
Hrvatska je na dnu ekonomskom i na dnu tržišne politike EU-a. Hrvatska Vlada koja se pozivala o obnovi grada Zagreba, jedne cigle nije promijenila. Problem u Baranji na katastrofe, apsolutno ništa nije napravila. U ovoj COVID krizi, Hrvatska je koja se poziva na cijepljenje, izgubila redoslijed i na dnu smo i po procijepljenosti. Po čemu je to ova hrvatska Vlada zaslužila da je zove hrvatskom u ovome trenutku osim što se pozivaju na legitimitet koji je imala? A što se tiče brojki i činjenica, Hrvatska je trenutno na dnu po svim pitanjima i od toga hrvatski građani, potrošači apsolutno nemaju ništa osim što smo postali tržište trgovina loših proizvoda članica EU-a. Mi smo, Hrvatska je postala trgovina, od nje su napravili trgovački lanac.
Repliku ima i poštovani zastupnik Grmoja.
Hvala, Poštovani kolega Bulj, ja sam zagovornik slobodnog tržišta ali slobodnog tržišta na kojem svi imaju jednaka prava i mogućnosti. Činjenica je da je hrvatska Vlada pogodovala velikim korporacijama nauštrb naših obrtnika, naših poljoprivrednika, to je vidljivo, vi ste često o tome govorili u telekomunikacijama. Opraštaju se koncesije, Deutsche telekom odnosno HT-u, sad se vode i određeni procesi, postoje sumnje u nezakonitosti, dobro znamo da neki ključni ljudi te kompanije u Hrvatskoj, imaju izravnu vezu i u Banskim dvorima. To su problemi a isto tako, oko hrane, štetne hrane, znači koje imamo na tržištu, jedino se još uzdamo u g. Filipovića i cjepivo protiv karcinoma.
Odgovor zastupnika Bulja.
Pa da, direktna povezanost je dinastija Mišetić. Dinastija Mišetić, budimo otvoreni kolega Grmoja, da unutar Vlade i tog HT-a, Deutsche telekoma tj. najmanje hrvatskog, to ... [[Govornik se ne razumije.]] hrvatskoga je poveznica ponavljam, dinastija Mišetić i njima se oprašta koncesija a hrvatski potrošači dok se im opraštaju milijarde, imaju veću dobit, hrvatski građani plaćaju najskuplji internet koji je najlošija usluga u EU-u. A najveću dobit taj teleoperater ima. Što to znači? Zato je Hrvatska porva po korupciji. Sloboda tržišta, sloboda tržišta da imamo 700 000 ha neobrađenog poljoprivrednoga zemljišta, a oni uvoze hranu, prehrambene proizvode, meso, svinjetinu, hranjenu sojinu sačmu koja je tretirana glifosatom, otrovom koji svi odbacuju ali našemu narodu to šalju u trgovačke lance za 10 kn i na kraju imamo broj karcinoma i drugih bolesti ovakve kakve imamo.
Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Marije Selak Raspudić, izvolite.
Kolegice i kolege, vratit ću se na onu majmunolikost koja je izazvala toliko bure u mom govoru u ime kluba. O čemu se radi, da bude znanstveno potpuno precizni, da biste mislili da je ovakva metaforičnost čisto rezultat mog nadahnuća i neke moje proizvoljne interpretacije. Razina informiranosti hrvatskih potrošača o njihovim pravima je niža od europskog prosjeka, kaže se u prijedlogu o kojem danas raspravljamo. Međutim u fusnoti br. 7 gdje se poziva na nešto što se zove consumer conditions scoreboard 2019. g. istraživanje Europske komisije o potrošačkim pravima na razini EU-a saznajemo malo konkretnije frapantne podatke. Ja ne mogu, budući da je jezik kao takav nesavršen, izraziti dovoljnu količinu zgražanja onime što ti podaci otkrivaju a za što je u ovom ključnom dokumentu o potrošačkim pravima i njihovoj budućnosti na razini Hrvatske, tek upotrebljen jedan eufemizam, tamo negdje oko prosjeka, tamo negdje ispod prosjeka, ne rezultati su skandalozni. Znate li što značiti biti najgori unutar EU-a po potrošačkim pravima? Ne loš, nego najgori. Znate li što znači i da imamo najgore povjerenje u javne institucije, da se kod nas rješavaju žalbe? A da na razini poznavanja potrošačkih prava onih kojima se pokušavamo žaliti, na mjestima gdje ih pokušavamo ostvariti u maloprodaji, oni o njima opet stoje najgore u Europi, nemaju blagog pojma. To su stvari koje moraju znati hrvatski građani jer svi ste bili u onoj nekoj situaciji kada dođete negdje gdje pokušavate ostvariti svoja potrošačka prava, pa se osjećate ko majmun, pa se osjećate ko budala, imate dojam da vas netko vesla, imate dojam da nešto ne štima. Pa dragi građani RH, vrijeme je da se jasno i nedvosmisleno kaže to nije vaš dojam, to su neoborive činjenice. Šanse da će vas se preveslati i da nećete ostvariti svoja prava u Hrvatskoj su najveće u odnosu na ostatak EU-a. Tek kada taj problem dovoljno jasno i dovoljno radikalno osvijestimo, možda ćemo početi svi zajedno nešto raditi na promjeni tih nepoštenih trgovačkih praksi. No doista se pitam hoće li se to ikada dogoditi ako već ovdje vidimo iz redova vladajuće većine, da kod njih na zgražanje ne nailazi činjenica smo najgori u Europi, nego činjenica što se to podcrtava jednom prodornom iako i dalje nedovoljnom metaforom uspoređujući hrvatska potrošačka prava s onima majmuna. Bolje bi vam bilo da zanemarite formu i da se jednom počnete baviti sadržajem, tek tada ćemo uopće moći govoriti o pravima hrvatskih građana. Dvojna praksa unutar EU-a, 2017. smo prvi put ozbiljnije razgovarali o istraživanjima koja su pokazala od sirutke u Nutelli do lošijeg Ariela, usporedba Hrvatske i Njemačke. I ono meni osobno najgore, manji udio povrća, veći udio riže, manji udio repičinog ulja koje nosi značajne omega 3 masne kiseline u dječjoj hrani. 2019. znakovito istraživanje Europske komisije ponovo o dvojoj praksi koje navodi da nema razlike barem značajnog geografskog uzorka koji se može ustanoviti na razini EU-a, jedno vrlo cinično objašnjenje da proizvod nije nužno lošiji, pazite, ako se razlikuje o kvaliteti. To je bilo 2017., pa 2019. navodno da Nutella ipak nije lošija, eto hvala bogu za sve nas koji obožavamo slatko, a ako je drugačije, možda hrvatska djeca ne trebaju omega 3 masne kiseline, oni vole više jesti rižu. Tek 2021. mi govorimo uopće o tome da ćemo mijenjati zakonodavstvo da se takve prakse onemoguće. Kasnimo, kasnimo, kasnimo.
Imamo nekoliko replika, prava je poštovanog zastupnika Kujundžića.
Hvala predsjedavajući. Poštovana gđo. Selak, ja vjerujem da će za bolje mentalno stanje nacije, a i razumijevanje svega onoga što je izgovoreno, pa jednim dijelom i krivog tumačenja onog što ste rekli danas vi uvelike doprinjeti cjepivo koje evo nadam se da će Filipović ubaciti u masovnu proizvodnju prilikom izgradnje same tvornice. U svom izlaganju naveli ste da je razina informiranosti potrošača u RH jedna od najnižih u EU. Zašto je to tako, točnije, po vašem mišljenju kome je to u interesu? Hvala.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Pa to vam je jedna standardna povijesna praksa da je najbolje ubiti glasnika da bismo time pokušali sakriti poruku. Dakle, nije bitna je li poruka istinita ili ne istinita, vratimo se na glasnika i ubijmo ga. Tako se i mene krenulo ubiti s time da razgovaramo o tome jesam li smjela upotrijebiti, zamislite, riječ „majmun“. Dakle, što se tiče ovoga kome to odgovara, odgovara svima. Jedno sivo tržište na rubu EU u kojem se može trgovati lošijim proizvodima, u kojem se može i uvoziti lošiju hranu, u kojem potrošači ne poznaju svoja prava, u kojem se njihove žalbe ne rješavaju, odgovara svima jer je riječ o potencijalno velikom profitu. No onaj kome to ne bi trebalo odgovarati su naše institucije, onaj koji to može promijeniti su naše institucije koje trebaju rješavati žalbe građana i onemogućiti takve prakse.
Repliku ima i zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Standardi visoki, standardi kvalitete hrane na naše potrošače kao na jedinstvenom tržištu kolegice opisuje se ovdje kao da je Hrvatska nešto, kao da se u Hrvatskoj događaju isti procesi kao i u drugim državama. Kako vi opisivate to da u RH tj. ovaj dom ne želi prihvatiti, u prošlom mandatu je … [[Govornik se ne razumije]] proceduri npr. zabrana glifosata korištenju u poljoprivredi dok u isto vrijeme mi uvozimo svinjetinu koja se tretira tim otrovima i prodaje se na našim ladicama u trgovačkim lancima, ne na stranim, za 10-tak kuna dok naše svinjogojstvo i naše peradarstvo propada? Znači kako vi gledate na to da štetni proizvodi, koji djeluju štetno na zdravlje ljudi prehrambeni dolaze u Hrvatsku dok na policama EU ih je sve manje i manje?
Poštovana zastupnica Selak Raspudić, izvolite.
To je potpuna nebriga institucija za živote naših građana. Ovdje govorim vrlo konkretno, ovdje se radi o životima naših građana. Ovo nije nekakvo njihovo posredno pravo koje će imati nekakvog utjecaja ili neće imati utjecaja na naše zdravlje i živote. Ovdje se radi o onome što je esencijalno, radi se o hrani i to nije jedini slučaj. Mi imamo problem i toga da prvorazrednu hranu koju proizvodimo izvozimo, recimo konkretno jabuke, dok uvozimo 3-razredne zaleđene proizvode. Dakle, biti na rubu EU ne znači samo uvoziti lošije nego često ono paradoksalno proizvoditi najbolje, ali ne biti u mogućnosti da to koriste naši građani. Ono što je žalosno je da istraživanja pokazuju da 54% hrvatskih građana određuje cijenu kao ono temeljno po čemu odlučuje što će kupiti. Mi novaca nemamo zato nas se i može tako iskoristiti.
Slijedeća replika je zastupnika Grmoje, izvolite.
Hvala. Poštovana kolegice Selak Raspudić, vidjeli smo jedan napad na vas iz redova HDZ-a jer ste ustvrdili da su Hrvati zapravo, da nas tako doživljavaju oni koji nas žele izmusti i podvaliti nam lošu robu, a u tome im pogoduju hrvatske vlasti, zapravo ispadaju luzeri i majmuni. Tu vas je kolegica iz HDZ-a napala. A činjenica je dakle da njima to odgovara, oni žele takav hrvatski narod, oni žele hrvatski narod kojem mogu prodati priču o Tvornici cjepiva protiv karcinoma, Amerika ulaže 150 milijardi dolara u istraživanje lijeka za karcinom, a oni obećavaju narodu tvornicu ovaj Tvornicu cjepiva protiv karcinoma. Oni žele to napraviti od hrvatskog naroda i onda to predbacuju nama koji želimo zaštititi hrvatski narod.
Imamo jednu povredu Poslovnika poštovanog zatupnika Ivanovića, što je povrijeđeno u Poslovniku?
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolega Grmoja je povrijedio naravno čl. 238. vrijeđajući kolegicu koja nije ovdje, koja ničim nije uvrijedila gđu. Selak nego se samo usprotivila konstataciji koja je bila vrlo ružna i neprimjerena u HS. Hvala lijepa.
Ja procjenjujem da nije povrijeđen Poslovnik, a to što ste rekli stoji da je konstatacija bila ružna, neprimjerena saboru, to sam i sam rekao. Ovaj, poštovana zastupnica Selak Raspudić će odgovoriti.
Povreda Poslovnika.
[[Upadica: Povreda Poslovnika Grmoja]] A povredu Poslovnika poštovani zastupnik Grmoja, nisam vidio.
Dakle, poštovani potpredsjedniče, i kolega Ivanović i vi kršite Poslovnik. Niste tu da interpretirate izjave, a ako itko vrijeđa Hrvate vrijeđa ih vaš kandidat sa suludim idejama koje predlaže u svojoj predizbornoj kampanji. Vrijeđate razum hrvatskih građana, vrijeđate inteligenciju ako mislite da to možete prodati.
Kolega Grmoja, ovaj na taj način nećete ništa postići niti će vas iko cijeniti ako kršite svjesno Poslovnik, pa vam ja temeljem čl. 239. izričem opomenu. Izvolite poštovani zastupnik Petrov.
Poštovani predsjedavajući, ne želim se miješati u…
Čekajte, vi, vi tražite stanku ili što želite?
Ne, evo ako treba povredu Poslovnika, očito vi ste povrijedili Poslovnik iz razloga što imate dvostruka mjerila. Gospodin Ivanović kao što ste vi rekli nije se dogodila povreda Poslovnika, niste izreknuli nikakvu opomenu, isto to ste utvrdili za gospodina Grmoju i njemu ste izrekli opomenu.
Tako je jer je vrijeđao.
Znači nemate pravo na dvostruka mjerila. Ako ni se nije dogodila povreda Poslovnika onda jednako vrijedi za sve saborske zastupnike. Ne mogu kolege iz HDZ-a uživati zato što ste vi predsjedavajući, a svi ostali patiti u ovoj saborskoj dvorani.
Ovako, najprije se sjednite jer ste vrijeme iskoristili. Drugo, trebate slušati ovdje, a ne samo ovaj napadati stalno i vrijeđati. Dakle, vi se niste pozvali na nikakvu točku Poslovnika. Kolega Grmoja se nije pozvao na nikakvu točku Poslovnika. A kolega se pozvao na točku Poslovnika. Prema tome, to je ta razlika i zato i vama izričem opomenu. Izvolite kolega Grmoja.
Poštovani potpredsjedniče molimo bih vas da ne obmanjujete javnost, ja sam se pozvao na Članak 238. i zahtijevam da kolegi budući da ste meni izrekli opomenu izreknete isto tako.
Možete vi zahtijevat šta god hoćete, ja vam temeljem Članka 240. stavak 1. izričem opomenu s oduzimanjem riječi. Imamo sad, šta, povredu Poslovnika kolega Kujundžić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući hvala vam. Povrijeđen je Članak 238. vi kao onaj koji rukovodi ovom sjednicom trebali biste biti pravedni, jednaki prema svima nama. Već cijeli niz i mjeseci i dana i iz različitih sjednica pokazujete koliko smo mi iz oporbe građani drugog reda kao i svatko onaj tko u ovoj hrvatskoj državi nije član HDZ-a. Hvala vam.
Naravno da ću vam izreći opomenu jer to nije povreda Poslovnika. A to što ste rekli je potpuno netočno jer sam ja apsolutno jednak prema svima i tko god zaslužuje opomenu i krši Poslovnik dobit će opomenu. Prema tome, idemo sad konačno na ono o čemu bi trebali razgovarati, ionako smo razgovarali o svemu i svačemu osim onoga o čemu trebamo razgovarati, pa dozvolite poštovanoj zastupnici Selak Raspudić da odgovori na repliku.
Sve što sam ja rekla je car je gol. Car je gol. Hrvatski građani imaju pravo znati da su njihova potrošačka prava najgora u EU, a vi ste im to pokušali sakriti. Zbog toga sam dobila nekoliko opomena i ja i moji kolege. Činjenicom da ste se fokusirali na riječ majmun koja inače nije psovka i stvar je vaše interpretacije, smatrate je uvredljivom ili ne. Umjesto da ste se zabrinuli i zgrozili nad sadržajem onoga što je rečeno, a to je da nas se doista pravi majmunima u RH po pitanju naših potrošačkih prava što nije stvar moje interpretacije i dojma nego istraživanja Europske komisije koje ste propustili svjesno navesti, dosegli ste novu razinu cinizma prema hrvatskim građanima. I doista ih ponovo napravili majmunima. Ja sam sigurna da će oni to znati prepoznati.
Hvala lijepo. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Selak Raspudić, dakle vi ste u svoj govor počeli na način da nismo među lošim nego najlošijim. To vrlo često kad je riječ o različitim temama izgovaramo s ove govornice. Ne među lošijim, ne tamo negdje pri dnu, nego najgori. A mi već 3 tjedna u saboru raspravljamo na sljedeći način. Imamo neke izmjene zakona, onda ih usklađujemo sa direktivama EU, papir otrpi svašta i onda dolazimo do stvarnosti. Jedan od razloga je to što mi formalno sve zadovoljimo, lijepo smo se tu uskladili, a u stvarnosti je to drugačije. Na tu stvarnost trebamo ukazivati, tu stvarnost trebamo mijenjati, na tu stvarnost zaista trebamo utjecati. To je jedini način da dođemo do u onu kategoriju među lošijima, a ne najgorima [[Upadica: Hvala.]] a ovdje je još dodatna tema hrana.
Odgovor poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Mene je ovo i osobno pogodilo. Dakle, postoje neke teme koje su našim građanima apstraktne, postoje neke teme kojih se možda neće sve direktno ticati, ali postoji jedna tema koja je briga svih naših građana. Svi mi smo ljudi, ljudska bića i svi mi jedemo. A po pitanju ostvarivanja naših prava, po pitanju toga da ne jedemo smeće stojimo najgore u Europi. Pa koga neće zabolit činjenica da je većini hrvatskih potrošača najvažnija cijena u izboru toga što će jesti. A drugo najvažnije što je vrlo neobično na razini EU sigurnost. Dakle, mi smo u strahu za golu kožu. Mi sami znamo makar nismo dosada čuli ovako nedvosmisleno i konkretno da ovo što jedemo je neispravno vjerojatno i da si ne možemo priuštiti bolje. Koga to neće zaboliti?
Hvala. Repliku ima poštovani zastupnik Petrov.
Kolegice Selak Rapudić, dvostruka pravila očito ih ima na više strana kao što imamo danas u sabornici dvostruka pravila gdje predsjedavajući HDZ-u ne izriče opomene za isto ono što, za što kažnjava saborske zastupnike iz oporbe.
Kolega Petrov nastavite li diskutirati sa mnom zaradit ćete drugu opomenu.
Isto tako molim vas dopustite mi, isto tako ja vas molim, ja vas molim da završim repliku.
Ne.
Ne date mi pravo da završim repliku.
Nećete sa mnom diskutirati jer nemate na to pravo.
Ono što želim reći, ma ja s vama ne diskutiram, želim uputiti repliku.
Onda uputite repliku, izvolite.
Isto tako imamo dvostruka pravila po pitanju tržišta hrane u EU gdje smo mi tržište drugog reda, građani drugog reda. Imamo situaciju u kojoj najmanje prijavljujemo problema, a najviše smo izloženi nepoštenoj trgovačkoj praksi. Imamo situaciju u kojoj se najsporije rješavaju sporovi. To je situacija, to su dvostruka pravila. Kako danas u saboru tako i među članicama EU. E sad ja vas molim ovako malo vremena, bez obzira koliko malo vremena imate, dajte konkretno rješenje što se jednostavno može napraviti, što ovi vladajući izbjegavaju napravit, a može se napraviti da svima u Hrvatskoj bude bolje. Hvala.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Dakle, jednostavno rješenje je da se promijeni vladajuća struktura, jednostavno rješenje je da uopće počnemo govoriti o problemima. Kako ćemo mi govoriti o rješenjima kada se vladajuća struktura pravi da problem ne postoji. Koja rješenja? Za koji problem? Pa nema problema, kolege razgovarajmo o digitalnoj tranziciji, o zelenoj ekonomiji, o kružnom gospodarstvu, hajmo se baviti lijepim, privlačnim europskim temama. To je ono što mi ovdje danas podastiremo. A ono što stoji ispod tepiha je ono što, za što osjećam dužnost da glasno izgovorim, a to je da smo mi daleko od onoga o čemu se u ovoj strategiji razgovara jer naša temeljna potrošačka prava se ruše, a taj problem uopće nije prepoznat. Kolega Petrov, ja bi davala rješenja, ali mi smo trenutno u situaciji da uopće nismo, da ne smijemo uopće prepoznati problem.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Pavića, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica, ova majmunska posla ste potkrijepili istraživanjem iz EU koja su pokazala da zapravo u Hrvatskoj koristimo proizvode kakve koristimo, no međutim to su istraživanja iz 2019.g.. Naši zastupnici koji su u EU parlamentu su poduzeli cijeli niz aktivnosti i koraka, napravili su puno toga da bi se ta situacija promijenila. I od 2018.g. su došle neke zabrane, jedan dio regulativa koji je zapravo pomogao i nama u Hrvatskoj da imamo drugačiji odnos odnosno da je prema nama drugačiji odnos i da možemo drugačije i kupovati i da možemo drugačije i trgovati. Činjenica je da zapravo i na puno veće države nego što je to Hrvatska velike korporacije utječu i to negativno utječu i da zapravo one diktiraju tempo i da one diktiraju što će i kako će biti. Nadam se da će naši zastupnici koji su u EU parlamentu uspjeti i dalje s ovim aktivnostima doprinjeti dalje poboljšanju [[Upadica: Hvala]] situacije koja je trenutno u Hrvatskoj i da ćemo imat puno kvalitetnije proizvode, pogotovo u dijelu hrane.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Dosta često se govori i mislim da su to mnogi Hrvati već i shvatili da smo najgori po pitanju korupcije unutar EU. Međutim, ovu činjenicu da nemaju nikakva potrošačka prava odnosno da se njima može prodati što god i da nitko za to neće biti penaliziran, mislim da Hrvati odnosno građani Hrvatske još uopće nisu osvijestili i da to nije dovoljno jasno komunicirano. U pravu ste oko ovoga što govorite, mi smo bili jedni od prvih koji su istrčavali potpisivati prekooceanske sporazume s Kanadom, govorilo se o sličnom američkom, koji su još veću vlast davali korporacijama u odnosu na države gdje se je omogućavalo korporacijama da mogu i tužiti države ukoliko dođe recimo karikiram do pada njihove proizvodnje. To su problemi budućnosti i to su problemi koji uopće na razini ovog sabora još nisu došle na dnevni red.
Repliku ima poštovani zastupnik Troskot.
Uvažena zastupnice gđo. Selak Raspudić imam dva pitanja za vas. Slušajući vaše, vaša izlaganja, zanima me kako komentirate recimo da je za vrijeme korone gledajući dvostruke standarde, dakle da su naši placevi bili zatvoreni, da naše kumice nisu mogle prodavat svoje proizvode na placevima, a s druge strane imali smo priliku dakle, a mi smo i potrošači, jedino kupovat u velikim lancima kao što su, da ih ne nabrajam, gdje je kvaliteta dakle hrane koju kupujemo puno niža nego recimo šta proizvode naši ljudi u OPG-ovima? I drugo, kako komentirate činjenicu da se i ovdje u HS dakle pričaju te priče o digitalnoj ekonomiji, zelenim ekonomijama, kružnim ekonomijama, a ne rješavaju se problemi onoga što ste i sami u svome izlaganju naveli, a to su problemi komunalne naravi? Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Da, znate li što za Hrvatsku znače potrošačka prava? Ne znače prava potrošača nego znači kako da potrošač i jedino potrošač preživi odnosno kako da učinimo konzumenta još više konzumentom, da troši još više, a ostvaruje još manje prava. I zato su trgovački centri ostali otvorenim, zato su naše tržnice bile zatvorene i zato je cilj uopće ovih strategija, pa i ovoga pogotovo naglaska na digitalnome da bez obzira na društvene uvjete da taj konzumerizam nastavi živjeti i po mogućnosti da procvate i to je naš osnovni problem. A ovo što se tiče svih naših građana na koji način se serviraju računu, kako se ne piše odakle dolazi dug, kako tako mogu doći i ovrhe. E, to su pitanja za neke druge države koje nisu najgore u Europi po pitanju potrošačkim prava.
Hvala. Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Vesne Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog državnog sabora, poštovana državna tajnice sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Ova rasprava prije mene mi je dala jednu ideju kako riješiti ovaj problem te nezdrave hrane. Pa evo svima koji se žele zdravo hraniti mogu poručiti da u Slavoniji i Baranji i zapadnom Srijemu ima 100.000 praznih kuća zajedno sa gospodarskim objektima, doselite se, mi smo Slavonci široke duše, primit ćemo vas, zasadite vrt, uzgojite nešto, zaprljajte ruke i zdravo ćete se hranit. Ne morate ić ni u jedan trgovački centar. Kolega Ivanović klima glavom, on je iz okolice Valpova, zna o čemu govorim. No nisam mislila govoriti o tome u pojedinačnoj raspravi nego o zamjeni kune sa EUR-om, to nisam stigla kada sam govorila u ime kluba, pa ću se osvrnuti na tih nekoliko elemenata. Svi znamo da je Hrvatska ušla u ERM-2 znači uvođenje EUR-a nije više političko pitanje nego je to zadovoljavanje propisanih kriterija koji su u ovoj gospodarskoj krizi poprilično narušeni. Podsjetit ću vas da je dug narastao u apsolutnom iznosu za 35 milijardi kuna, deficit je porastao na 8% znači ne ispunjavamo onih 5 kriterija koje moramo i vjerojatno će uvođenje EUR-a bit na čekanju do daljnjega osim ako se nekakvim knjigovodstvenim akrobacijama to malo uljepša, ali ne vjerujem da će ni to pomoći. Konverzija kune u EUR-o bez određenih reformi koje već dugo čekaju neće baš nešto previše napraviti. Znači bez reforme pravosuđa, bez reforme javne uprave, obrazovnog, zdravstvenog sustava ta konverzija će de facto biti čista tehnikalija. Znači ako ste imali danas u novčaniku 150 kuna sutra ćete imati nešto malo manje od 20 EUR-a i manje-više to je to. Znači sve te priče o velikim plaćama i o svemu tomu se ipak u nekoj kategoriji iluzija koje nam se pokušavaju plasirati već godinama. Slično je bilo i sa ulaskom u EU. Daleko da EU nema svojih dobrih strana ali prikazivalo nam se to kao da će poteći našim ulicama med i mlijeko kad mi uđemo u EU, a svi znamo da nije tako. Evo sad smo u EU neke stvari su bolje, neke su gore i kao i obično sve ima svoje dobre i svoje loše strane. Bilo bi bolje da smo mi malo višlje jel, po pokazateljima pogotovo ovim gospodarskim, ali nažalost tu smo gdje jesmo na začelju EU. Često čujemo znači kako će doći do povećanja cijena i na to se osvrnula i cijenjena državna tajnica u svom izlaganju i to je činjenica. Govori se da će to povećanje biti relativno malo, ali ako uzmete strukturu proizvoda znači prosjek i statistika je jedno, ali kad malo detaljnije pogledate strukturu proizvoda onda pojedinačna poskupljenja izgledaju značajno drugačije i cijela ta slika izgleda drugačije. Znači možemo reći da najviše ustvari cijene usluga pekarskih proizvoda odu goru, prema tome dragi sugrađani i stanovnici lijepe naše uživajte još neko vrijeme u kavi i frizurama po daleko povoljnijim cijenama jer tu će doći do značajnih poskupljenja. Znači u ovom dokumentu se navodi da javnost treba upoznati sa prednostima uvođenja EUR-a, a ipak bi trebalo informirati objektivno javnost i ukazati na cijeli taj paket. Znači ne samo na prednosti nego i na ono negativno jer EU se pokazala u nekim stvarima dobra, ali isto tako u nekim stvarima se pokazala dosta loša. Evo imamo zadnji primjer ovog cjepiva gdje se EU pokazala i nesposobna i neučinkovita. To je činjenica. Znači nemojmo prikazivati uvođenje EUR-a kao nešto što ima samo dobre strane jer našim građanima treba otvoreno reći i ovo dvojno iskazivanje cijena, to su sve nekakve tehničke mjere. Ono što bi nama ipak trebalo jer naša, naš životni standard i sve to skupa nije ipak na toj razini kako je to u razvijenim članicama. Ima tu i nekih drugih opasnosti, ali evo nisam stigla se osvrnuti u izlaganju na njih.
Imamo repliku poštovanog zastupnika Nikole Bartulice.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Vučemilović do sada ova rasprava se najviše fokusirala na kvalitetu hrane, na ono što se uvozi u Hrvatsku i slično. Međutim, ipak na kraju dana naši ljudi potrošači imaju slobodni izbor, nitko ih ne prisiljava da kupuju nešto na policama trgovine. Međutim, spomenuli ste u izlaganju zdravstveni sustav. Tu imamo isto jednu vrstu korištenja usluga, mi unaprijed zbog zakona smo prisiljeni odvajati za doprinose obavezno osiguranje međutim često naši ljudi ne mogu konzumirati te usluge. Nije slučajno da po hrvatskim gradovima niču privatne poliklinike jer zdravstveni sustav nije u stanju ona prava koja u teoriji postoje isporučiti. Prema tome, kako gledate na to pitanje, kako promijeniti to da zaista korisnici mogu ostvariti ta prava, a vidimo nedostatak reformi već godinama? Hvala.
Poštovana zastupnica Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, mi često imamo tu nekakvu iluziju da je zdravstvo kod nas besplatno. Ono nije besplatno, ako pogledate malo obračun plaće onda vidite da je to izuzetno visoka, visoki postotak koji se kroz doprinose izdvaja za zdravstvo i sada se pokušava u ovoj korona krizi sve prikazati kao troškove vezene, sve te rupe u zdravstvenom sustavu i sav taj manjak koji se gomila godinama, se pokušava znači prikazati kao da je uvjetovan ovom zdravstvenom krizom, a to nije činjenica, to jednostavno nije tako. Ovo što ste rekli je uistinu točno. Brojni naši stanovnici ne mogu konzumirati usluge zdravstvenog sustava, čeka se pa po 500 dana, 300 dana na određene preglede, a sada u ovoj korona krizi je to još dodatno intenzivirano i još dodatno im je onemogućeno [[Upadica: Hvala.]] i o tome isto treba progovoriti.
Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Damira Habijana. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege, evo raspravljamo danas ovdje o nacionalnom planu zaštite potrošača, materiji koja se možda najviše od svih dokumenata, akata kako god hoćete koji se donose na ovom visokom domu zapravo odnose i utječu na svakog pojedinca u ovoj državi. Već je bilo rečeno dakle, a i rečeno je u samom programu kako politika zaštite potrošača je jedno vrlo dakle dinamično, multisektorsko i multidisciplinarno područje koje zahtjeva uključenost i koordinaciju brojnih dionika na području prava zaštite potrošača. Ja ću se u svojoj raspravi kao i moja prethodnica gospođa Vučemilović osvrnut zapravo upravo na ovo pitanje uvođenja EUR-a odnosno zamjene kune sa EUR-om i reko bi da zapravo to je jedna vrlo aktualna i važna tema koja će zahtjeva zasigurno transparentnu, učinkovitu i pažljivu primjenu. Naime, Vlada RH donijela je još 10. svibnja 2018.g. odluku o osnivanju Nacionalnog vijeća za uvođenje EUR-a kao službene valute u RH, a ulazak RH u Europski tečajni mehanizam u srpnju prošle godine bio je ključan korak u procesu uvođenja EUR-a, te je uslijedio nakon ispunjenja onog dakle akcijskog plana za ulazak u Europski tečajni mehanizam koji se sastojao od 19 mjera. U nekoliko navrata upravo za ovom govornicom govorio sam o prednostima koje će Hrvatska ostvarit ulaskom u europsku, u Eurozonu i nisam mislio puno o tome, međutim kolegica Vučemilović je ovdje spomenula odnosno negativne strane toga, pa ću samo kratko bez obzira što zapravo više nije ovdje, spomenuti ono što je ona namjerno ili možda slučajno zaboravila, a prije svega odnosi se zapravo na valutni rizik kojem su danas izloženi svi oni mnogobrojni građani, ali isto tako i trgovačka društva koja imaju svoje kredite u EUR-ima. Isto tako moramo imat u vidu kako će i zaduživanje postati mnogo povoljnije, a međunarodna razmjena s članicama Europodručja bit će olakšana jer neće biti potrebe za učestalim zamjenama kuna u EUR-e, isto tako i obrnuto. A treba napomenuti i da ćemo izbjeći zapravo i mnogobrojne šokove kojima smo izloženi i povećati otpornost gospodarstva. Međutim, prilikom zamjene hrvatske kune EUR-om bit će potrebno veliku važnost pridati zaštiti potrošača, što je zapravo i tema ovog nacionalnog plana. I ono što možemo vidjeti iz ovog nacionalnog programa vlade za zaštitu potrošača kako je veliko područje posvećeno upravo politici zaštite potrošača kada govorimo o konverziji kune u EUR-e. Način preračunavanja cijene iz nacionalne valute u EUR-o propisan je Uredbom Vijeća iz 1997.g., te se cijene preračunavaju u EUR-o primjenom fiksnog tečaja konverzije. Drugim riječima to znači da će fiksni tečaj konverzije sastojat se od cijelog broja iza kojeg slijedi 5 decimala odnosno preračunavanje cijena primjenom skraćene verzije fiksnog tečaja konverzije, primjerice tečaja da se zaokruži na 2 decimale, bit će, neće bit dopušteno odnosno bit će zabranjeno. Važnu ulogu imat će Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja koje će zajedno s udruženjima gospodarstvenika pozvati poduzetnike da se uključe u kampanju koja će promicati ispravno preračunavanje cijene. Također nacionalnim planom predviđeno je kako će ministarstvo organizirati detaljno praćenje cijena i etičnosti poslovanja trgovačkih društva kada je riječ o preračunavanju cijena u novu valutu. Jedna od ključnih mjera koja se i navodi u samom ovom programu jest dvojno iskazivanje cijena. Naime, uvođenje nove valute zasigurno bi moglo otežat usporedbu cijena, pa prema vladinom nacionalnom programu, a u cilju onemogućavanja kršenja prava potrošača vlada će donošenjem Zakona o EUR-u uvesti obvezu dvojnog iskazivanja cijena. Predmetna obveza bit će uvedena 30 kalendarskih dana nakon što Vijeće EU odluči da RH ispunjava uvjete za uvođenje EUR-a i utvrdi fiksni tečaj konverzije, te će bit na snazi sve do isteka 12 mjeseci nakon uvođenja EUR-a. Što će dvojno iskazivanje cijena značiti za potrošače? Dakle ono će definitivno potrošačima omogućit da lakše uoče trgovce koji neopravdano povećaju cijene ili koji su ih neispravno preračunali pri konverziji u novu valutu. Dakle, u tom vremenskom periodu cijene će u trgovinama biti iskazane i u kunama i u EUR-ima. Predmetna obveza dvojnog iskazivanja cijena odnosit će se na trgovačka društva uključujući i banke odnosno kreditne institucije, kao isto tako i tijela državne uprave. Također ovdje treba spomenuti i važnost edukacije i informiranja građana odnosno potrošača, što je isto ovim nacionalnim programom navedeno kao jedan od važnih elemenata prilikom konverzije kune u EUR. Zaključno, u procesu koji je pred nama veliku pozornost imat će upravo politika zaštite potrošača, a u cilju suzbijanja negativnih utjecaja uvođenja EUR-a na kretanje potrošačkih cijena. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Kolega Habijan, nažalost ne mogu se složiti s vama, mislim da će uvođenje EUR-a iz perspektive potrošača završiti kao katastrofa za njegov džep. Imamo iskustva svih zemalja u susjedstvu, znamo kako se vrši zaokruživanje cijena kada dođe EUR-o na tržište. No pitat ću vas nešto drugo, u svom govoru izrekla sam jednu istinu i potkrijepila je jasnim činjenicama i pozvala se na konkretna istraživanja, da su po pitanju potrošačkih prava Hrvati najgori u EU. Što to znači biti najgori u EU? To znači da su u Hrvatskoj najveće šanse da vam netko podvali nekvalitetan ili neispravan proizvod, a da za to ne doživi nikakvu penalizaciju. Pa me zanima, mislite li vi da hrvatske građane više vrijeđa to i činjenica da im to nitko nije jasno rekao ili to da netko kaže da ih to zapravo čini majmunima?
Odgovor poštovanog zastupnika Habijana.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice slušao sam pažljivo vašu i raspravu u ime kluba i pojedinačnu raspravu i nažalost ću ove sve epitete kojima ste nas nadijelili i zbog toga mi je doista žao. Što se tiče istraživanja na koje ste se vi pozvali, ja ću se onda isto tako pozvat na istraživanje i ukazat da niste u pravu kada govorite o iskustvima drugih zemalja unutar EU. Dakle, ako pogledate nacionalni plan vlade dakle upravo o uvođenju EUR-a onda ćete vidjeti istraživanje koje ukazuje kada gledamo dakle zemlje koje su prije nas uvele EUR-o da postoji određena razlika između stvarnog i percipiranog rasta cijena. Dakle, ako se dublje pogleda onaj rast cijena koji je bio, on je bio znatno manji. Al u čemu je bio problem? Bio je problem u informiranosti i edukaciji građana, upravo ono o čemu sam, nisam stigao dakle u svojoj pojedinačnoj raspravi do kraja o tome govorit, dakle upravo o važnosti informiranja građana, dakle i ovom dvojnom iskazivanju cijena gdje će se upravo spriječiti taj percipirani rast cijena kojeg zasigurno neće biti u ovom obliku kojeg vi izazivate, al to je već postalo potpuno normalno kod vas i vašeg kluba.
Slijedeće replike poštovane zastupnice Balić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Habijan, u svojoj raspravi spomenuli ste dakle potrebu zaštite potrošača prilikom konverzije kuna u EUR-e. Pri tome sta također spomenuli i mehanizam odnosno dvojno iskazivanje cijena koja je inače ključna mjera u sprječavanju neopravdanog povećanja i neopravdanog preračunavanja cijena, a budući da je Vlada RH u prosincu 2020.g. donijela Odluku o donošenju nacionalnog plana zamjene hrvatske kune u EUR-o, zanima me koji su još to po vama dodatni mehanizmi zaštite potrošača u tom području? Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Habijan.
Hvala lijepa. Upravo tako kao što ste rekli, dakle jedan od njih je obveza dvojnog iskazivanja cijena. Jedan od njih je ovo što sam rekao i kolegici Selak Raspudić. Dakle, informiranje i edukacija dakle potrošača upravo radi toga da obrate pozornost i da i sami potrošači budu ti koji će zapravo sve nepravilnosti, sve one trgovce, trgovačka društva koja će na nepravilan, netočan način izvršiti konverziju zapravo prijaviti. Isto tako proširit ću i ovaj dio kada sam govorio o obvezi dvojnog iskazivanja cijena dakle ono će obuhvaćati i trgovačka društva, kreditne institucije odnosno banke, tijela državne uprave, isto tako i poduzeća u većinskom vlasništvu države. Računi primjerice koje ćete dobiti u trgovinama, računi za komunalne usluge, vaše isplatne liste za plaće, isplatne liste za mirovine isto tako imat će upravo to dvojno iskazivanje dakle i u eurima i u kunama. Na neki način to će zasigurno isto tako biti jedan od mehanizama koji će ići u prilog zaštite potrošača.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Begonje.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Habijan, ovim Nacionalnim programom zaštite potrošača predviđaju se i alternativna rješavanja sporova u ostvarivanju prava potrošača. Sada me zanima glede tih alternativnih rješenja koja su to alternativna rješenja? Kakvi su učinci do sada bili takvih alternativnih rješenja? Je li to nešto na marginama ili je to zaista nešto zaista konkretno i učinkovito što bi rekli? Hvala.
Poštovani zastupnik Habijan.
Hvala lijepa. Evo drago mi je da ste postavili to pitanje, jer to pitanje sam zapravo ja postavio u svojoj replici i državnoj tajnici ukazujući upravo na to da rješavanje sudskim putem dakle svih sporova koji proizlaze dakle iz potrošačkih ugovora em su dakle kod redovnih sudova … [[ne razumije se]] em su skupi, em su dugotrajni. Dakle, stranke ponekad se dugo godina iscrpljuju na sudovima, to naravno i košta. Upravo zato je potrebno više educirati, i ukazivati i informirati ljude o tim alternativnim načinima dakle rješavanja sporova pogotovo kada govorimo o potrošačkim ugovorima. Sama državna tajnica je ovdje spomenula, a mislim da je zapravo i u ovom nacionalnom programu vrlo lijepo razrađeno i na neki način i taksativno navedeno koja su to sve tijela. Dakle, od HOK-a, od Centra za mirenje pri HGK-a, Centra za mirenje pri HU dakle Udruženju poduzetnika i niz drugih dakle udruga koje postoje i koje djeluju upravo u tu svrhu.
I posljednja replika je poštovane zastupnice Petir.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Habijan, govorili ste o prednostima uvođenja eura i otklonili dvojbu koja se ovdje u raspravi mogla čuti, a to je riječ da bi se mogle dogoditi prijevare potrošača. Rekli ste da će biti dvojno iskazivanje cijena i u eurima i u kunama i da bi to trebalo ustvari otkloniti sve ove sumnje koje su se danas istaknule u raspravi. Ono što me zanima ako se možete malo dotaknuti sektora turizma što bi uvođenje eura značilo za sektor turizma obzirom da znamo da 70% prihoda ustvari u turizmu i 60% noćenja dolazi sa euro područja.
Poštovani zastupnik Habijan.
Hvala lijepa. Da, na žalost imam dojam da u današnjoj raspravi prilično je usmjerena u nekom negativnom kontekstu pogotovo kada imamo primjerice upravo ovo pitanje uvođenja odnosno konverzije kune u eure. Segment turizma dakako je jedan od dijelova gospodarstva koji će uvelike imati koristi upravo od uvođenja eura. Samo ako pogledamo, zapravo svake godine čujemo upravo mogu reći tako vapaje turističkih djelatnika dakle svih onih koji se nalaze i bave tom gospodarskom djelatnošću da se zapravo što prije uvede euro. I zato mi je doista žao što se zapravo u ovom javnom prostoru dosta pridaje važnost ovim nekim negativnim stvarima, čak se i potenciraju koje doista nisu tako i koje ne odgovaraju stvarnosti. Na neki način se stvara dojam u javnosti neka fama da će zapravo euro donijeti više štete nego koristi što definitivno nije točno. I upravo iz tog razloga sam ja i apeliram ponovno da radimo više na toj edukaciji informiranju građana koje su prednosti uvođenja eura i što će zapravo on donijeti i hrvatskom gospodarstvu, ali isto tako i hrvatskim građanima pogotovo kada sam govorio upravo o ovom tečajnom riziku dakle brojni građani imaju upravo kredite u eurima odnosno … [[ne razumije se]]
Hvala. Sljedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Rade Borić.
Kolegice i kolege, u Nacionalnom programu zaštite potrošača od 21. do 24. istaknuto je da je razina informiranosti hrvatskih potrošača o njihovim pravima i dalje niža od europskoga prosjeka. Ovdje smo čuli a i svjedočimo da nije da je niže od europskoga prosjeka, nego i u svemu drugome smo doslovno na začelju Europske unije. Slijedom toga ako je trebala biti i veća informiranost hrvatskih potrošača zanima nas zašto je u javnom savjetovanju ovaj nacionalni program bio tek 15 dana. Od 7. do 22. prosinca i to u mjesecu najveće domaće potrošnje i u mjesecu kada možda ima se i najmanje vremena za sudjelovanje u savjetovanjima pa makar i onima o zaštiti potrošača. Šteta što se predlagatelj ipak nije odlučio na preporučeni 30-dnevni rok za javne savjetovanje koji bi trajao do 7. siječnja 21. Jedino ako se nije pobojao tog slobodnog postblagdanskog vremena ili osnovane ili neosnovane ljutnje potrošača na novogodišnje poklone čijom kvalitetom nisu bili zadovoljni? Kako god, tijekom javnog savjetovanja i to je zabrinjavajuće zaprimljena je tek jedna primjedba. Iako u Hrvatskoj ima više potrošača nego stanovnika moramo računati da su i potrošači i svi oni naši gosti i posjetitelji koji dolaze i koji jednako kao i naši potrošači primjećuju razlike ovdje se i o tome se najčešće govori posljednjih godina o razlici u kvaliteti hrane i čak i onih brendova koji postoje u Europi. Dakle, ono što doista zabrinjava jeste loša informiranost, razina informiranosti rekla bih, a najmanje sigurno informatičke pismenosti potrošača. Ono što zagovaramo je svakako da preventivno edukativni posao udruga koje se time i bave mora ostati i drugačije podržan i on je svakako nezamjenjiv ali dodatno rad tih udruga bit će sve važniji na razini jedinica lokalne i područne tj. regionalne samouprave. Naime, i u planu se tako navodi da je jako važno na lokalnoj razini i da postoje udruge koje se time bave, ali te male udruge u tome moraju biti i podržane. Vidjeli smo što je jedna udruga da ne kažem pokret Franak mogao napraviti. Ono što nas zabrinjava, a to je da doista građane ovdje smo govorili manje-više o zaštiti, o zaštiti kvalitete i cijena rekla bih hrane i suzbijanja na koncu konaca i bacanja hrane, ali od je iznimne važnosti zašto je uključivanje jedinica lokalne samouprave vezane baš uz podizanje svijesti potrošača. Budući da značajan broj upita potrošača odnosi se upravo na pitanja za korištenje javnih i komunalnih usluga, snabdijevanje vodim, zbrinjavanje otpada, energetska učinkovitost u stanovanju što jednako vrijedi i za glavni grad Zagreb, ali to jednako vrijedi i za sve druge svih 575 nadam se ne dugo još lokalnih i područnih, regionalnih samouprava. Vidjeli smo iz istraživanja i to iz triju istraživanja također što bi bilo važno unaprijediti. Ovdje kada, kada govorimo jako je važno unaprijediti ono što nam se dešava ako kanimo ući u digitalni svijet u kojem se trgovalo ne samo vezano uz pandemiju koji naravno u ovom valu je bio i izraženiji. Ovdje smo čuli, nema gospođe Mrak Taritaš koliko je naše, naši sugrađani i građani koliko su obrazovani i da taj način znaju, znaju zaštiti svoja prava. Jako puno ima i nedostataka i ovdje u ovim prijedlozima. Nadam se da će se i unaprijediti kako ćemo raditi sa ove tri online platforme središnjeg portala za potrošače, pa onda stop krivotvorinama i piratstvu ili mrežni portal novac za sutra. Znači prostora za unapređenje ima, ali ne možemo dobiti samo to da naši sugrađani, eto da nam je niska razina. Što ćemo učiniti da ta razina i ne ostaje najniža u EU?
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Bože Petrova. Izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici, ponovit ću, po istraživanju Europske komisije 2020.-te Hrvatska ima najniži rejting zaštite potrošača u cijeloj EU. Najviši ima Švedska 71,4, najniži Hrvatska 53,2. Ja bih vas molio da pogledate dobro to istraživanje, ima puno zanimljivih konstatacija i to od institucije koju toliko volite koja je za vas vrlo često predstavlja jedini standard istine. Tako vi držite do Europske komisije. I ona vam je dala upravo ovo mišljenje. Tu također postoji i konstatacija da smo jedna od država gdje se najmanje žali na bilo kakvu nepoštenu trgovačku praksu, bilo kakve probleme, da se naši sporovi rješavaju najsporije. Također da postoje još dodatni problemi, ali ja bih vas molio da sad ne gubim vrijeme na to imam puno drugih važnih stvari za reći pogledajte to istraživanje. Vi se pozivate na to istraživanje, pozorno ga pročitajte. I ako smo ovo zaključili, a mislim da jesmo jer to je vaša institucija kojom se vi dičite, nadam se da smo prihvatili možemo gledati kako to riješiti. Prva opcija koja se nudi, koju vi nudite je promjena zakona. I to bi bilo logično da ta mantra koju vi prodajete da ju baš ne prodajte uvijek. Jer svaki put kad mi nešto ovdje ponudimo kao prijedlog vi kažete ne to nećemo sad prihvatiti jer mi sad krećemo u sveobuhvatnu promjenu. A čekanje te promjene kao da čekate Godota, jednostavno se ne dogodi. I onda se vi, vama to služi samo da biste premostili ovaj neugodan trenutak istine kakav, s kakvim se suočite kad dođete u hrvatsku sabornicu i onda se usput nadate da će Hrvati jako lako, brzo zaboraviti sva vaša obećanja koja vi dajete, pa onda doživimo ono nebulozne prijedloge vaše, ideje tipa otvarat ćemo 170.000 radnih mjesta dobit ćemo više desetaka milijardi EUR-a poklona iz EU za privatnike, otvarat će se tvornice to je ovo najnovije za proizvodnju cjepiva protiv karcinoma. A na kraju ta vaša obećanja završe ovako. 180.000 ljudi se barem odselilo iz Hrvatske od kad je Andrej Plenković dao to obećanje. Mi smo se zadužili za više desetaka milijardi kuna kredita iz EU, a sve se to, gotovo sve će se dati javnom sektoru ništa privatnicima. A valjda se Amerika toliko prepala ove hrvatske rukavice u lice koju ste joj dali s ovom najavom tvornice cjepiva protiv karcinoma da čujem da se upravo pokušavaju udružit što je moguće više giganata američke industrije ne bi li se othrvali tom vašem izazovu. E sad, druga opcija je možda realnija, a to je da se poštivanju trenutačni zakoni, da se na njima radi da i oni koji rade na štetu potrošača da se drže i da se kazne ako se uhvati njih u tome. Isto tako da se pojača pismenost nacije, samo nemojte ono, nemojte nam se smijat kada spominjete Hrvatsku gospodarsku komoru Luku Burilovića kao onaj standard edukacije i pismenosti Hrvatske, nemojte majke da nam on provodi edukaciju nacije oko zaštite potrošača. Ono što ću samo spomenuti je par apsurdnih primjera i samo za ilustraciju koje mislim da ste jako dobro svjesni. U komunalnim uslugama kako možete očekivati da imate pravo kazniti potrošače jer mu se našlo nešto u njegovom kontejneru za smeće ako on nema pravo i nema mogućnost zaštiti taj kontejner. Ja mislim da je ovo, još samo par ilustracija. Kako možete naplaćivati naknadu nekome za komunalnu uslugu ako on živi u toj kući jednostavno nema ga fizički u toj kući, ali svaki mjesec to mora platiti, a uostalom ono što me interesira najviše budući da volite govorit o digitalnoj ekonomiji, digitalnoj transformaciji, digitalnim nomadima, ljudi moji vi ste dopustili sadašnjim zakonom i po HAKOM-u da ljudi mogu kupiti uslugu brzine Wi-fi interneta za 150 kroz 50, a vrlo često ne isporučuju ti isti teleoperateri niti 10% onoga što Hrvati kupuju. To vam isto kao da uđete u trgovinu i idete kupiti kilo salame, ali oni vam kažu ne nemamo nego pola kile, ali platit ćete kao da plaćate kilo salame. Pa biste li kupili? Ja vas stvarno pozivam, krenite raditi, nemate pravo prebaciti odgovornost na nekoga drugoga. Tražili ste povjerenje ljudi, dobili ste njihove glasove, imate sve alate u svojim rukama. Krenite radit.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Troskota.
Poštovani i uvaženi gospodine Petrov imam pitanje vezano na vaše izlaganje. Spomenuli ste HGK u kontekstu povećanja pismenosti. Interesira me kako bi gledate na činjenicu da bi HGK trebala biti ta jedna od vodećih institucija gdje bi se povećala, koja bi povećala pismenost hrvatskoga naroda kada se recimo ona povezuje, a čuje se jel, čuje se uz taj jedan nekretninski biznis gdje isti dobavljač čuje se radi obnovu fasade, a s druge strane u jednom gradu van Grada Zagreba kupuje odnosno omogućuje im se kupovina nekretnine u vlasništvu HGK u gradu van Grada Zagreba po puno nižoj cijeni nego što ta nekretnina stvarno vrijedi. Pa evo čisto me interesira kako vidite tu problematiku.
Zastupnik Petrov.
Pa to vam se zove apsurd, ali ja ću vam odgovoriti kontra primjerom za ovu temu. To vam je isto kao kad EU kaže znate to što je proizvod drugačije kvalitete ne mora značit da je lošiji proizvod, a to vam zapravo znači da se malostonski školjkari nemaju zašto žaliti kad im Dobroslavić i svita iz županije žele preusmjeriti kanalizaciju u Malostonski zaljev. Pa što imat će malo delicije sa začinom mediteranske kanalizacije. I onda ćemo mi to sve izvesti tamo u Bruxelles, u Berlin, u Pariz čujem da oni vole tamo egzotično i malo drugačije. Eto to vam tako izgleda samo nas prve budalama i čine apsurd za apsurdom.
Repliku ima i poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Uvaženi kolega Petrov danas smo svjedočili jednoj apsurdnoj i ne jedinoj i bojim se nažalost i ne posljednjoj raspravi u Hrvatskom saboru gdje nitko nije postavio pitanje kako smo uopće došli do toga da se naše potrošače pravi majmunima nego jedino pitanje onih koji imaju svo oruđe u svojim rukama koji su trenutna vlast bili kako se usuđujemo priznati da smo na razini potrošačkih prava poput majmuna u EU. Ono što vas želim pitati tiče se doista rješenja. Kako da očekujemo da ćemo servirati ikakva rješenja kad uopće recimo npr. govorili smo i o nepoštenim trgovačkim praksama i o potrebi inspekcija, a nismo ponudili strategiju za inspekcije u ovoj koroni gdje bismo uvažili činjenicu da smo trenutno zapeli s viškom određenih količina mesa, a nema inspekcije da ih provjere što će biti s njima kasnije.
Odgovor zastupnika Petrova, izvolite.
Pa evo vrlo konkretno predlažem vladajućima da dok pišu taj sveobuhvatni prijedlog koji najavljuju strategije, zakona čega god, jer oni uvijek sveobuhvatno nešto pišu, a mi to nikad ne dočekamo, da u međuvremenu prisile one koji rade na štetu potrošača da se drže zakona i da im pošalju inspekcije ako svoje, naše građane žele zaštititi. Mogu ih zaštiti, ja im predlažem isto tako da putem medija vrlo učestalo i vrlo jasno objasne svakom građaninu RH apsolutno svako pravo koji taj građanin ima. I ne bojte se, dajte alat građanima u ruke, ako ih cijenite dajte im alat, dajte im znanje. Njima je alata znanje. Vjerujte mi hrvatski građani će ga znati iskoristiti. A vi ćete opravdati njihovo povjerenje u ove 4 godine. Ja vas pozivam na to, budite pošteni i pravedni prema ljudima u Hrvatskoj.
Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Erika Fabijanića. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, dakle govorimo o nacionalnoj strategiji zaštite potrošača. U toj nacionalnoj strategiji ima puno dobrih stvari i puno dobrih želja, ali po meni mnogo što šta u njoj i nedostaje jer način na koji se predlažu određena rješenja nisu po meni u zaštiti potrošača. Naime, gledao sam onaj dio koji je vezan za rješavanje, za rješavanje sporova, za mirno rješavanje ili vansudske nagodbe kako god hoćemo zvati. I u tom dijelu kao i u dijelu edukacije zadužili smo dakle Hrvatsku udrugu poslodavaca i gospodarsku komoru, Hrvatsku obrtničku komoru ili pridruženog odnosno Hrvatsku udrugu osiguravatelja koji je dio, koji je dio Hrvatske udruge poslodavaca. To je kao da u tor s ovcama pustite vuka. Mislim Hrvatska udruga poslodavaca u njoj su poslodavci. Dakle, u njoj su proizvođači, u njoj nisu potrošači. Prema tome, to je po defaultu sukob interesa, po defaultu. Ista stvar je vezana i za gospodarsku komoru. Ja ne vidim da je član skupštine gospodarske komore udruga potrošača. Ja znam tko sjedi u tijelima gospodarske komore, nemate niti ni jednu osobu koja predstavlja potrošače. Ja razumijem da gospodarska komora i obrtnička komora imaju ovaj svoja mirovna tijela, al to je kad se dva pravna subjekta ovaj oko nečega spore da se pokuša nešto učiniti mirenje, jer mirenje je uvijek bolje nego da završi na sudu. Ali da oni provode strategiju koja je vezana u strategiji da budu nositelji aktivnosti koje su vezane za mirenje to je čisti promašaj. Međutim vidim i alternativni način što je dobro. Vidim da postoji dakle i trgovačko društvo koje se time bavi. Ali ono što sam išao gledati dakle da je to trgovačko društvo dobilo akreditaciju naših tijela vlasti i države, a da u nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti mi nemamo mirenje kao djelatnost. Dakle, postoji firma koja se bavi tom djelatnošću koja je dobila akreditaciju državnih institucija da se može baviti mirenjem, a mi to nemamo u nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti kao djelatnost. Tako da mi imamo puno dobrih želja, ali u čitavom nizu akata neusklađujemo se. Lijeva ruka ne zna što radi desna, a to je osnovni cilj strategije, pa se nadam da će baš zahvaljujući toj strategiji da će se onda i ažurirati nacionalna klasifikacija djelatnosti i još mnoge druge stvari. Ono o čemu nije bilo spomena, a to je dosta sporno već dulje vrijeme kada mi govorimo o potrošačima. Ima jedna stvar koju se često puta kao mjera standarda naših građana govorilo o potrošačkoj košarici. Potrošačka košarica je skoro pa nestala. Nešto ju malo imaju sindikati, nešto malo rade neke institucije čisto radi nekih svojih potreba. Mi ne znamo što je potrošačka košarica u Republici Hrvatskoj. Mi nemamo njene standarde, a govorimo o Strategiji o zaštiti potrošača, a o potrošačkoj košarici ni riječi. I sada vi imate još jednu drugu stvar. Ja sam spomenuo sindikate. Zašto sam spomenuo sindikate? Zato što sindikati zastupaju radnike. Da li su radnici potrošači bilo koje vrste usluge od vodovoda, kanalizacije do kroz kupovine mobitela dakle telekomunikacija ili odlaska u velecentre radi kupovine nečega? Jer sindikalno gledajući vi imate dvije stvari. Vi imate onaj dio sindikata dakle u svojoj djelatnosti koji zastupa isključivo radnika u sferi radnog odnosa, ali činjenica je da taj radnik plaća i poreze i sufinancira i mirovinske fondove, i zdravstvene fondove i isto tako i kroz porez na dohodak, i kroz niz drugih davanja pa i trošarinu od cigareta uzdržava ovu državu. I s tog stanovišta je sindikat itekako relevantan da se uplete u ovu strategiju. I još ću reći jednu stvar za kraj. Dakle, zakoni nisu dovoljni. Treba ih znati koristiti, a isto tako i građani moraju znati kako se izboriti za njihova prava.
Vrijeme je isteklo. Sljedeća replika. Pardon, prva Željko Pavić. Izvolite.
Poštovani zastupniče, spomenuli ste sindikate koji štite prava radnika, koji štite prava potrošača. Međutim, imamo mi naše zastupnike u EU parlamentu koji štite interese naše države i svih nas građana u Republici Hrvatskoj. Svjedoci smo razno-raznih napisa aktivnosti naših zastupnika u EU parlamentu i vidimo da su zapravo postigli velike uspjehe baš u dijelu zaštite potrošača, u dijelu interesa trgovine i smatram da je to veliki uspjeh za ovako malu državu i za ovako kratko vrijeme. U 2018. godini kada su ishodovali zabranu nepoštenih praksi u trgovini to je ipak utjecalo i na trgovinu u Hrvatskoj i zapravo je smanjilo te nepoštene prakse za otprilike nekakvih 50%, što je za nas veliki napredak. Molim vas samo vaše mišljenje i vaš stav u kojem smjeru bi možda trebali dalje raditi naši zastupnici u EU parlamentu da nam ubrzaju i olakšaju zapravo tu praksu.
Pa mislim da je osnovna uloga svih naših europarlamentaraca i ne samo hrvatskih, nego svih naših kao zastupnika u Europskom parlamentu čitave Europske unije da radi na tome da se smanje nejednakosti što se tiče građana i svih onih koji obitavaju u Europskoj uniji po bilo kojem pitanju, a između ostaloga i ovom dijelu koji je vezan i za IT sektor. Jedno od većih pobjeda je po meni bila, a to je ukidanje velikih roming tarifa. Jedan dio je bio vezan i za nejednaku kvalitetu proizvoda u zemljama članicama, ali ima još izuzetno puno izazova to je isto kao što je vezano za pristup dakle pravo na pristup, jer danas informacija de facto ide kroz Internet dakle, kroz internetsku infrastrukturu koja nije svima u Europskoj uniji na isti način dostupna. I kao što smo čuli u prethodnim raspravama isto tako i ne svakome po istoj cijeni.
Sljedeća pojedinačna rasprava je uvaženi zastupnik Željko Pavić.
Poštovani predsjedavajući, poštovana tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. Ja ću se osvrnuti samo na nekoliko stvari koje su vezane za ovaj pravilnik odnosno prijedlog i mislim da ćemo u konačnici ukoliko krenemo još i sa zakonskom regulativom koju smo već spominjali na Odboru za gospodarstvo koja je vezana zapravo za taj dio poslovanja, mislim da ćemo ipak jako brzo postići uspjeh u Republici Hrvatskoj i da ćemo biti puno zadovoljniji nego što smo danas. Rad i zalaganje naših zastupnika u EU parlamentu nam osigurava pretpostavke da možemo krenuti sa ovakvim programima i da kroz te nacionalne programe možemo definirati aktivnosti koje ćemo poduzeti. Na nama je da donesemo programe i zakone koji će s jedne strane obvezati proizvođače, distributere i trgovce, a s druge strane informirati kupce o načinu njihove zaštite i njihovih prava. Skrenuo bih pažnju za jedan primjer. Jedan od bitnih podataka koji će se u budućnosti morati staviti na deklaraciju je oznaka trajanja uređaja koja bi u obzir uzimala očekivano trajanje uređaja, ali i dostupnost cijena i cijenu rezervnih dijelova što nam je jako važno. Isto tako prijedlog zastupnice Biljane Borzan o zabrani ugrađenih kvarova prihvaćen je u EU parlamentu i taj će prijedlog osigurati i dulje trajanje uređaja koje kupujemo, a to će opet utjecati na smanjenje zagađenja s jedne strane te osigurati da potrošači dobiju najbolje za svoj novac s druge strane. Ono što je interesantno i bitno za nas u ovoj raspravi je da su prilikom rasprave o toj temi u EU parlamentu bili predloženi odnosno da su bili prezentirani i podaci istraživanja u Njemačkoj koji su pokazali da je u proteklih 7 godina kvarenje bijele tehnike poraslo za 5%. Što je jako puno jer je procijenjeno da je to udar na člana kućanstva otprilike oko 110 EUR-a mjesečno. Ovo spominjem jer bi bilo dobro da i mi u Hrvatskoj napravimo snimke stanja po pojedinim prioritetnim područjima koja su definirana u prijedlogu nacionalnog programa zaštite potrošača kako bismo imali polazne veličine i da bismo mogli nakon 4 godine opet uspoređivati da vidimo što su napravili i koji su efekti provođenja ovog programa. Osvrnuo bih se na još jedno prioritetno područje, a to je zaštita potrošača u digitalnom okruženju jer je nesporno da je u proteklih nekoliko godina zabilježen značajan rast kupovine putem e-trgovine preko online platformi u RH i tu svakako pratimo trendove u EU. Međutim, ono što je problem na koji ste vjerojatno vi svi naišli, na koji smo naišli mi koji smo češće na portalima i koji češće kupujemo preko interneta moram skrenuti pozornost na činjenicu da imamo problem prilikom kupovine na stranim portalima jer nam se često dešava da se nakon što portal detektira da je kupac ih Hrvatske zapravo vam se promijene uvjeti kupnje odnosno prodaje odnosno korištenja usluga na tom portalu. Zabrana takve prakse nastupila je u prosincu 2018.-te godine i od tada je diskriminacija zapravo u 18 mjeseci bila prepolovljena. Za sada ta direktiva ne regulira sadržaje koji podliježu autorskim pravima o kojim smo isto tako razgovarali na Odboru za gospodarstvo u sklopu Zakona o autorskim pravima pa ćemo i tamo jedan dio toga regulirati jer se nije moglo postići zapravo dogovor oko toga, to nije regulirano. Rezultat toga je da su istraživanja pokazala da je Nijemcima dostupno preko 43% filmova dostupnih online u EU, a npr. Grcima svega 1,3% tih istih sadržaja. Ono što je bitno za Hrvatsku analiza je pokazala da od 1000 e-knjiga Hrvati mogu dostupiti samo do 5 tih e-knjiga što znači samo 5 promila nam je dostupno na netu. U Hrvatskoj imamo problem i sa dostavom odnosno sa cijenom dostave robe koju kupimo preko interneta jer neki trgovci jednostavno ne žele vršiti dostavu u Hrvatsku, a drugi pak jako dižu cijenu za tu istu dostavu. To je isto već pokrenuto u EU parlamentu i nadam se da će to biti riješeno. Osim ovog problema koji je jako izražen imamo cijeli niz prepreka koje koče razvoj prekogranične online trgovine koje su …/nerazumljivo/… zapravo po prijedlogu nacionalnog programa zaštite potrošača i moramo se jako potruditi da ih savladamo i da našim građanima omogućimo ravnopravno korištenje e-trgovine van Hrvatske. Moramo se potruditi da ovaj program ozbiljno proradimo i da uz njega radimo na zakonskoj regulativi koja je vezana za ova područja i vjerujem da ćemo postići zadovoljavajuće rezultate na zadovoljstvo svih naših građana, a i nas koji ćemo raditi na tome.
Imamo jednu repliku. Uvažena zastupnica Marijana Petir.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Paviću govorili ste o prijevarama koje se događaju i u drugim državama članicama, a koja se dotiču prava potrošača. Činjenica je da time što smo detektirali da to postoji ili napravili neka istraživanja ili izvješće ne znači da smo riješili problem. Ništa od toga nije pretočeno u zakonsku regulativu, ništa od toga nije sadržaj direktive i ništa od toga nije riješeno zato dalje imamo taj problem. I ono što sam vas ja htjela pitati kad govorimo o digitalnom dobu nije li pravo potrošača pristup na Internet na način da se kroz taj vid komunikacije, digitalne komunikacije koja danas rekli bi normalno u 21. stoljeću može komunicirati sa ostatkom svijeta obavljati poslovne aktivnosti i da bi to bilo nužno osigurati u svakom dijelu Hrvatske. Kako komunicirati sa teleoperaterima da ispune to pravo našim potrošačima?
Slažem se sa vašom primjedbom, bez daljnjega da je to pravo svih nas, na kraju krajeva još je 1972. ako se ne varam, Internet proglašen općim dobrom, znači isto kao što je to i voda i zrak i sve ostalo tako da zapravo bi svi imali pravo na taj Internet. Nažalost trenutno u Hrvatskoj nemamo razvijenu internetsku mrežu. U jednom dijelu su za to krivi velike korporacije poput T-coma, poput ostalih koji su ušli u Hrvatsku. S druge strane smo možda krivi i mi sami jer su mogle i lokalne samouprave poduzeti neke radnje da se napravi infrastruktura. Konkretno mi smo u Krapini recimo napravili, našli smo investitora koji je napravio optičku infrastrukturu i u principu jedan dio građana koji su bliže tim, tom …/nerazumljivo/… zapravo su se mogli na to priključiti. Nama je svima cilj da svi u Hrvatskoj kroz nekoliko godina imaju optiku na svojim, na svojoj kući. I nadam se da ćemo to ostvari zajedno kroz ona sredstva koja ćemo dobiti u EU. Zapravo kroz onih nekih 6 milijardi [[Upadica: Vrijeme.]] ako se ne varam koja trebamo dobiti u slijedećih 6 godina.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Marijana Petir.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Državna tajnice sa suradnicom, zastupnice i zastupnici sigurno da Nacionalni program zaštite potrošača od 2021. do 2024. godine je značajan dokument kojim pokazujemo svoje opredjeljenje da želimo zaštititi potrošače i da želimo otkloniti one malformacije koje postoje u sustavu. Prava potrošača visoko su na ljestvici prioriteta i u EU, ali i u Hrvatskoj. No, moramo priznati da je i puno posla pred nama kad govorimo o tom području. Covid kriza pokazala je važnost ove teme, jer u stvari zbog te krize koja je pogodila cijeli svijet došlo je i do izražavanja slabosti sustava zaštite potrošača koji je otkriven u pravom smislu riječi. Drago mi je da se to uviđa i drago mi je da se te slabosti pokušavaju otkloniti posebno što to dolazi sa vrha ako tako možemo reći iz Europske komisije koja je vrlo često potpuno pasivno reagirala na naša upozorenja kada je riječ o zaštiti potrošača i određenim pojavama koje se događaju na našem tržištu ali i u nekim novim državama članicama. Ja ću navesti tu samo nekoliko primjera koji su vezani uz temu, a koji mogu pokazati promjenu tog smjera koji ja naravno pozdravljam jer sam se za to dugo vremena zalagala. Kad smo upozoravali da na medu ne može biti oznaka med iz EU ili mješavina meda iz EU i neke treće države, nego da mora pisati država članica u kojoj je taj med proizveden onda smo od Europske komisije redovito dobivali odbijenice pa smo čak, ja sam zajedno sa nekim kolegama napravila i izvješća Europskog parlamenta gdje smo adresirali to i niz drugih pitanja. No, nismo mogli probiti taj zid i barijeru koja se pojavila. Naša interna istraživanja pokazala su da neke države članice plasiraju na tržište puno više meda nego što proizvode, pa je to vjerojatno bilo i obrazloženje zbog čega se nevoljko pristupa izmjeni ove direktive. No sada kada je lokalna prodaja hrane uslijed covid krize postala prioritet, postala je vidljiva, na to nas poziva i Strategija „Od polja do stola“ i kratki lanci opskrbe hranom, onda se više neke stvari ne mogu stavljati pod tepih pa ćemo tako sada napokon ja se nadam doživjeti i to da se direktiva promijeni i znat ćemo točno u kojoj državi je med ali i drugi proizvodi proizvedeni. Također, kad sam upozoravala na problem smrznutog mesa jer je promijenjena regulativa pa je onda ona odredba o tome da meso ne može biti smrznuto duže od godinu dana ukinuta, pa je naša agencija otkrila da smo imali na tržištu u trgovini meso staro 7 godina uzburkala javnost. Također je bilo rečeno tu se apsolutno ništa ne može napraviti jer ne postoji ograničenje koliko se meso može držati smrznuto, iako svatko tko zna kakav je život na selu ili ima nekog na selu zna da se nikad meso duže od godinu dana zamrznuto u hladnjaku, odnosno u škrinji nije držalo. I kad govorimo o razlici između starih i novih država članica, da pokazala su mnogobrojna istraživanja da postoji ta razlika u kvaliteti proizvoda. Na naša pitanja zašto se to događa i zašto to Komisija ne sankcionira odgovor je bio da postoje različiti okusi u državama članicama, pa onda proizvođači to prilagođavaju u stvari tim različitim okusima. No, ja mislim da se problem može riješiti jedino i na način da se kroz zakonodavstvo koje regulira pitanje nepoštenih trgovačkih praksi zabrani da proizvodi koji se plasiraju na istočno i na zapadno tržište budu različite kvalitete. Isto tako da se sankcionira primjerice da nešto što ima naziv hrvatski proizvod, a spakirano je od različitih dijelova ili sirovina koje su odasvud došle samo nisu hrvatske, da to počnemo smatrati nepoštenom trgovačkom praksom i da jednostavno takav proizvod ne može nositi naziv hrvatski proizvod. Zato podržavamo one inicijative koja ide u smislu u stvari označavanja, jasnog označavanja poljoprivrednih proizvoda jer će to pomoći i poljoprivrednim proizvođačima da budu konkurentniji na tržištu, hrvatskim poljoprivrednim proizvođačima. Isto tako će dati jasan signal našim potrošačima što to kupuju da nebi više kupovali mačka u vreći.
Izvolite. Uvaženi zastupnik Željko Pavić, replika.
Poštovana zastupnice spomenuli ste probleme sa medom i označavanjem meda. Naime, kao što znamo trenutno je pravilo takvo da ukoliko imate jedan posto meda u mješavini koji dolazi iz Europe i 99% van Europe zapravo možete staviti deklaraciju mješavina EU meda i van EU i zapravo potpuno vam je isto kao da ste imali 99% europskog meda i 1% meda izvana. I to je veliki problem. Problem je zbog toga što zapravo onaj med koji dolazi izvana je najčešće krivotvoreni med, nije proizveden na način kako bi trebalo biti, nije proizveden u uvjetima u kojima bi trebao biti. Često ima u sebi i antibiotika ako se malo vratimo na proizvodnju meda i pčelarstvo znamo da se pčele liječe antibioticima što nije sporno. Međutim, znamo kako se mogu liječiti i ukoliko to ne kontroliramo zapravo dozvoljavamo ne samo da potrošači u Hrvatskoj, nego u cijeloj EU konzumiraju ono što nije zdravo i što je zapravo otrov.
Odgovor.
Hvala van lijepo. Hvala kolega Paviću. Dakle, 1/3 meda na tržištu Europske unije je krivotvorena. Ista stvar je i u Hrvatskoj, to su pokazala egzaktna istraživanja i zato je tim veći apsurd da postoji toliki otpor pa i dalje izmjeni te direktive koja bi u stvari mogla puno stvari izvesti na čistac ako možemo tako reći. Jer naravno da je potrošačima važno znati gdje je proizvod proizveden u kojoj državi i koja je njegova sljedivost. I ne samo kad govorimo o medu. Ista stvar je i za meso i za mlijeko i za bilo koji drugi poljoprivredno-prehrambeni proizvod. Pokazala su istraživanja da im je to važno i da je to jedan od velikog udjela u donošenju njihove odluke upravo država porijekla i način proizvodnje. Tako da se ja nadam da evo sad ovi novi trendovi koji vladajuće ipak potaknuti one koji donose odluke da izađu u susret potrošačima i da im pruže informaciju na proizvodu, onda će oni sami odabrati što će kupovati.
Vrijeme. Sljedeća replika je uvažena zastupnica Danica Baričević.
Hvala lijepa predsjedavajući. Uvažena kolegice spomenuli ste u svojoj raspravi upravo postojeće slabosti uzrokovane što je pokazala pandemija na području zaštite potrošača. Dakle, mnogi građani koje ja poznajem ostali su uskraćeni u povratu svojih uplaćenih aranžmana baš turističkih u drugim zemljama Europske unije koji su već uplatili, a nisu dobili u povratu nikakav novac ni dan danas. Upravo u ovom Prijedlogu nacionalnog programa utvrđeni su ti neki prioriteti i prioritetna područja kako unaprijediti u nadolazećem razdoblju odnosno osnažiti položaj potrošača i vratiti povjerenje potrošača u tržište. Kako vi vidite taj problem da se riješi?
Odgovor.
Hvala lijepo kolegice Baričević. Pa nije to bilo samo kada je riječ o onima koji su uplaćivali turističke aranžmane. Bilo je tu i dosta prijevara primjerice u naručivanju robe iz drugih država članica, ali i iz trećih zemalja putem interneta i kada je riječ o nekim proizvodima koji se koriste u svakodnevnoj upotrebi ili kada je riječ o nekim tehničkim pomagalima. I to je ozbiljan problem koji treba sankcionirati zbog toga što online trgovina je nešto što je danas normalno što je u okviru covid krize posebno došlo do izražaja je nešto što je alat koji treba omogućiti potrošačima da što lakše dođu do onih proizvoda koji su im potrebni za njihov život, za njihovo funkcioniranje, za razonodu ili bilo što drugo. Tako da u tom smislu očekujem posebno kod ovakvih situacija koje ste vi spomenuli gdje su se uplaćivali turistički paketi gdje novac nije vraćen da reakcija bude jednoznačna od strane naše države, ali i od Europske komisije.
Vrijeme. Sljedeća replika uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice vi ste bili i EU zastupnica, dakle naša zastupnica u Europskom parlamentu i procjenjujem da sigurno vidite razliku između statusa i položaja potrošača prije i sada i mislim da možete najbolje i najkvalitetnije to procijeniti i reći onako kako jeste. Izuzetno ste se svi zalagali za to da kvaliteta proizvoda bude što bolja i to je proces koji će se i dalje konstantno pratiti i sigurno će biti puno nijansi koje će trebati dorađivati. Zato evo zanima me s obzirom da je i u poreznom smislu da su se spustile stope PDV-a na svježe proizvode i sve ostalo dakle evo recite javnosti kako to sada jeste i kako je bilo i što se sve pozitivno napravilo.
Odgovor.
Hvala vam lijepo kolegice. Pa svakako da postoji ozbiljan pomak s jedne strane zbog toga što potrošači su sve više i više informirani. Te informacije su im dostupne. Znaju svoja prava i traže ostvarenje svojih prava. S druge strane kroz mehanizme koje Vlada Republike Hrvatske uspostavlja, a koji su i na tragu mehanizama koji su propisani i europskim direktivama potrošačima je doista dostupno i na raspolaganju sve ono što im je potrebno da bi oni mogli ostvariti svoja prava. Naravno da im to uvijek ne polazi za rukom i zbog toga se tu trebaju stvarati mehanizmi koji će biti garancija da kada zakaže onaj sustav koji je uobičajen da tada reagira država kao što sam rekla i u ovom slučaju gdje je više građana znači 100-tine građana su jednostavno ostali u jednoj situaciji gdje netko namjerno krši njihova prava. Situacija je sasvim sigurno bolja. No, kao što sam rekla puno je posla pred nama i taj posao treba doći prije svega od strane Europske komisije. I meni je drago da je Europska komisija napokon progledala i vidjela ono što smo ju upozoravali.
Vrijeme. Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Sandra Benčić.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Poštovani predstavnice i predstavnici predlagatelja. Dakle, govorila sam uvodno o onome što smislim da je veliki propust ovoga programa, a to je da ne obuhvaća zaštitu potrošača u odnosu na tržište financijskim uslugama, a posebno da ne obuhvaća nešto što je istaknuto u brojnim izvješćima kao problem broj jedan hrvatskih građana koji se nalaze u dužničkom ropstvu, a to su agencije za naplatu potraživanja. Između ostalog upozorila bih da upravo o tom pitanju imate izuzetno puno podataka u izvješćima Pučke pravobraniteljice unazad nekoliko posljednjih godina koja je apelirala zapravo i na zakonodavca, ali i na državna tijela koja donose strategije i programe da se ta pitanja urede. Isto tako uvodno sam rekla da osim što to nije obuhvaćeno da vam želim na neki način opredmetiti kako izgleda situacija iz jedne osobne perspektive. Dakle ja redovito ovdje primam građane i građanke koji se nalaze u toj situaciji da su njihove dugove preuzele agencije za naplatu potraživanja i evo baš neki dan upravo na 8. mart sam razgovarala sa jednom gospođom penzionerkom, pa bih vam htjela ispričati kako ljudi dođu u tu situaciju. Dakle, gospođa i njezin muž su imali mali kredit od 29 tisuća kuna. Za vrijeme krize financijske ona je izgubila posao. Njezin muž je dobio moždani udar. Završio je kao 100%-tni invalid i naravno otišao u invalidsku penziju. Oni su ostali sa jednim jedinim prihodom. Prije su imali dva prihoda, dvije plaće pa možete servisirati dug od 29 tisuća kuna kredita. Dakle, ostali su na 2.700 kuna invalidske mirovine. U međuvremenu je gospođa tražila od Zagrebačke banke da joj se dug reprogramira odnosno da joj se taj kredit reprogramira da bi ga mogla otplaćivati. Oni su to odbili i u bauku kako inače prodaju nenaplative dugove i njen dug prodali jednoj od agencija za naplatu potraživanja. U posljednje 3 godine ta gospoda i njen muž trpe pritiske svakodnevne od svakodnevnog zvanja po 10 puta do toga im se dolazi ispred kuće i prijeti da se radi procjena kuće da bi se prodala i da bi se taj dug servisirao. Njezin dug danas iznosi 93.000 kuna, 93.000 kuna. Oni taj dug otplaćuju jer je ta agencija za naplatu potraživanja preko FINE naravno ih ovršila, ovršava se 1/3 tih primanja, ali avaj, 700 kuna koliko oni plaćaju nije dovoljno da dug ne bi dalje rastao jer im kamata raste brže. Jer kad vi podmirujete 700 kuna, a to je maksimalno koliko mogu tada pošto vam dio odlazi na otplatu kamate, a samo vrlo mali dio na glavnicu vama zapravo dug raste brže nego što ga vi otplaćujete. I gospođa zbunjena meni dođe i kaže ali mi smo već 16.000 kuna otplatili kako nam još uvijek dug može biti takav. Eto može. Dakle, ta agencija je njezin dug platila za možda 30% onoga što je vrijednost duga, ali naravno da naplaćuje sve i naplaćuje i kamate i utjeruje ih dok ih neće utjerat. I sad vi meni recite da li je to zaista nešto što mi ne bi trebali regulirati? Da li ne bi trebali regulirati primjerice da zaista ograničimo do kada mogu rasti zatezne kamate da kada dosegnu određeni dio glavnice ili iznos glavnice da ne bi smjele više rasti? Jel razumijete da ljudi koje smo stavili u taj položaj se nikad iz njega više neće moći izvući. Dakle, njima će dug beskonačno rast, a prepustili smo im agencijama za naplatu potraživanja koja zaista za to nemaju razumijevanja, gospođa je predamnom zvala agenciju i osobno sam svjedočila kako se s tim ljudima razgovara. Dakle, to je ljudi uzimanje dostojanstva, gaženje onoga što im je nakon godina robovanja financijskim institucijama ostalo. Način na koji oni s njima razgovaraju vi ne bi razgovarali sa životinjom. Ja sam osobno to slušala žao mi je što nisam to snimila da vam to ovdje pustim. Zato apeliram na vas da uvrstite minimum potrebne regulacije u plan ovog programa za naredne 4 godine jer na neki način građane od tih pritisaka i od dužničkog ropstva kojem su izloženi zaista moramo zaštiti. To je valjda neka naša osnovna dužnost za koju ovdje dobivamo plaću. Hvala.
Završili smo pojedinačne rasprave. U ime Kluba zastupnika HDZ-a završnu raspravu ima uvaženi zastupnik Josip Begonja.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, kolegice i kolege, evo na samom kraju vezano za ovu točku dnevnog reda, čuli smo kroz rasprave različita mišljenja, stavove saborskih klubova pojedinih kolega i kolegica zastupnika, čuli smo prijedloge koji su, koje treba razmisliti o njima i uvažavati ih onoliko koliko je to moguće. Vezano je više-manje sve uz nacionalni program zaštite potrošača za ovo naredno četverogodišnje razdoblje. Klub HDZ-a stava je da ovim aktom nedvojbeno se u fokus stavljaju prava potrošača, sigurnost potrošača koja se nedvojbeno moraju i dalje nastavit štititi, a posebno sada tijekom krize ali i nakon razdoblja krize koja je uzrokovana Covidom zbog sve veće nesigurnosti potrošača. I svi brojni dionici politike zaštite potrošača, bilo pojedinačno ili putem međuresorne suradnje moraju uložiti dodatne napore kako bi se neizvjesnost i strahovi potrošača sveli na najmanju moguću mjeru. Upravo kroz međusektorsku suradnju u provođenju nadzora nad primjenom potrošačkog zakonodavstva u RH potrebno je jačati povjerenje potrošača u mogućnost ostvarenja njihovih prava prilikom kupnje proizvoda i usluga, ali isto tako i zaštite tržišnog natjecanja sankcioniranjem trgovaca koji ne postupaju sukladno pozitivnim pravnim propisima iz područja zaštite potrošača. Svakako da svoj doprinos trebaju dati uz državna i lokalna tijela i udruge za zaštitu potrošača i stručna javnost. Zato smo mi iz Kluba HDZ-a uvjereni da će prioriteti koji su navedeni u ovom prijedlogu nacionalnog programa zaštite potrošača biti poticaj svim dionicima u jačanju međusektorske suradnje kroz koordinaciju Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja s drugim subjektima kako bi se nadležna tijela na nacionalnoj i lokalnoj razini intenzivnije uključila u provedbu mjera, a sve skupa u cilju osnaživanja prava naših građana, potrošača te promicanje pravednog tržišnog natjecanja u RH. Hvala.
Slijedeća završna rasprava je u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka uvažena zastupnica Sandra Benčić.
Zahvaljujem se. Evo završno bih htjela vrlo kratko reći dakle pod kojim uvjetima bismo mi podržali ovakav program. Jedan od uvjeta bi bio da se u program unese da će se u narednom periodu to je 2021.-2024. na koji se ovaj program donosi uključi odredba da će se zakonodavno regulirati podrobnije u Zakonu o kreditnim institucijama pitanje prodaje plasmana građana potrošača. I to na način da se po nama najbolje rješenje iz prodaje plasmana u potpunosti isključe potrošački krediti i odnosno svi plasmani koji su vezani za plasmane prema građanima potrošačima od prodaje agencijama. Na taj način zapravo ne bismo zabranili rad tih agencija jer ste nekoliko puta govorili da je to pravno nemoguće i da i na razini Europske unije bi to bio problem, ali bismo ih izuzeli iz zapravo poslovanja sa građanima potrošačima za što imamo i uporište u pitanju zaštite osobnih podataka građana potrošača. Jer kao što sam već istaknula nije isto prodati plasman pravne osobe čiji su podaci javni podaci i plasmane građana čiji podaci nisu javni podaci znači od OIB-a, adrese itd. Znači mislim da imamo pravno uporište i da bismo to trebali na taj način napraviti da to riješimo ZOKI-em odnosno Zakonom o kreditnim institucijama. Alternativno, alternativno ali mislim da je manje dobro rješenje može se staviti obaveza bankama da prvo mora ponuditi otkup duga dužnicima kada se radi o dugovima građana potrošača. Takvo rješenje ima primjerice Katalonija. Međutim, to rješenje u sebi sadrži određeni hazard moralni, a to je da zaista u nekim slučajevima bi neki mogli sa time kalkulirati da neće vračati dug, pa da će im se ponuditi po nižoj cijeni. To sigurno želimo izbjeći i smatramo da zapravo ovo rješenje da banke provode naplatu potraživanja prema građanima kada su građani dužnici je daleko bolje jer su banke ipak regulirane propisima. Kažem agencije uopće, uopće nisu. Što se tiče izbjegavanja zapadanja u ovaj krug siromaštva i dužničkog ropstva o kojem sam vam pričala gdje zaista je nemoguće kako god vi otplaćivali da uspijete otplatiti dug jer vam kamata raste brže od onoga što vi možete otplaćivati, smatramo da bi trebalo regulirati pitanje naplate zatezne kamatne stope, zatezne kamate i to na način da se ograniči da kamata može rasti i teći samo do iznosa dok ne dosegne iznos glavnice. Mada bi bilo bolje i manje ali recimo da je to nekakvo srednje rješenje da nakon toga kamata više ne može zatezna rasti, jer tada ste već prešli u zonu koju znate da vam zapravo ljudi neće moći vratiti dug. To niti pomaže vjerovniku, niti pomaže tom dužniku. Nikome. Niti nama kao institucijama. Nadalje, isto tako i dalje zagovaram to da kada se radi o kreditima ili plasmanima prema građanima da se promijeni redoslijed naplate kada se radi već o troškovima koji su bili nenaplativi. Dakle, o dugovanjima koja su nenaplativa otišla su na ovrhu, da promijenimo redoslijed naplate kako bi se zapravo veći dio otplate u ratama išao na glavnicu kako bi se ona smanjivala jer ovako ljudi samo otplaćuju kamate, jer znate da idu prvo troškovi, pa onda idu kamate, pa ide glavnica. Na taj način ljudi niti nikada ne mogu doći do glavnice, a na glavnicu se obračunava kamata i to vam je ono začarani krug. Jel' kada bi ipak u jednom većem značajnijem dijelu otplaćivali glavnicu kamata bi postupno padala i mogli bismo se iz toga izvući. I svakako, svakako dakle trebamo donijeti Zakon o agencijama dakle staviti isto u program agencijama za naplatu potraživanja koja će u potpunosti regulirati njihov rad i njihov način rada. Mi dakle nemamo ni regulirano pitanje kako oni, kako oni postupaju sa podacima koje imaju od naših građana. Evo, mene zanima na koji način podaci koje oni dobiju, a oni ih dobivaju ogromne količine podataka, dakle oni de facto funkcioniraju kao financijske institucije. Imaju kod sebe sve one podatke za koje bilo koja druga institucija odgovara i po GDP-aru i po drugim zakonima, a njih nismo uopće regulirali. Dakle moramo donijeti taj propis i regulirati i njihovo poslovanje, i pitanje čuvanja podataka, i postupanje s podacima, ali posebno njihov način utjerivanja tih dugova. Zahvaljujem vam se.
Sljedeća završna rasprava je Kluba zastupnika SDP-a uvaženi zastupnik Željko Pavić.
Evo i za kraj od našeg Kluba neću se upuštati u ocjene. Rekao sam što zamjeramo, zapravo što smo očekivali. Očekivali smo da će postojati nekakva analiza, nekakav start da vidimo odakle krećemo, pa da možemo nakon toga ocijeniti kroz 4 godine što smo napravili. Ali osvrnuo bih se na nekoliko stvari. Prva stvar je utjecaj velikih korporacija na politike unutar pojedinih zemalja i na zadovoljstvo kupaca. Naime, ne možemo si zamisliti da velike korporacije i veliki igrači na tom tržištu nemaju utjecaja na to, jer evo reći ću vam samo jedan primjer. Recimo Alibaba kada ima crni petak on u jednom danu ima prometa 39 milijardi dolara i takvim igračima ne možete jednostavno zabraniti i ne možete ih onemogućiti da nemaju utjecaj na pojedina tržišta unutar pojedinih država. Ali na žalost to je tako. Ili recimo ako uzmemo u obzir tržište internetskog oglašavanja koje iznosi otprilike nekih 65 milijardi eura. Teško je to kontrolirati i teško je to sve skupa uskladiti sa … [[ne razumije se]] svih država koje su i u uniji i van unije. Osim što smo definirali što ćemo raditi i koje će nam biti inicijative koje su nam zapravo smjernice, mislim da trebamo definirati i kako ćemo to provesti. I ako pogledamo taj program koji je pred nama, vidjet ćemo da imamo uključeno u izvršenje odnosno na rad u tom programu više od 20 institucija. E sada ono što me interesira, to je tko te institucije koordinira? Kako ih koordinira? Kako će se mjeriti učinci tih pojedinih institucija? Tko će ih ocjenjivati? Tko će ih miriti? Gdje ćemo to vidjeti? Znači, kada imamo, imamo jako puno mjera tamo su propisane su mjere i propisane su zapravo institucije koje će raditi na tim mjerama, ali mislim da treba biti neka centralna institucija, ja se nadam da je to Ministarstvo gospodarstva, pretpostavljam, mogu se nadati i da postoji neki ured, neka služba, neka grupa ljudi, neki tim, neki projektni tim koji će to sve skupa pratiti i koji će zapravo davati zadatke tim institucijama što trebaju napraviti u kojem periodu da bi to sve skupa bilo nekako sinhronizirano i da to ima svoju glavu i svoj rep. Ono što je dodatno obrađeno ovdje u ovom dokumentu, za što mislim da je dobro i dobro navedeno i obrađeno, to je dio oko informiranja potrošača gdje su zapravo navedeni alati za informiranje, s jedne strane je naveden jedinstveni potrošački portal, što je u redu. Međutim, nemojmo zaboraviti da nemaju svi potrošači Internet, da nemaju svi mogućnost da se spoje na taj Internet ako ga i imaju, s obzirom da nemaju računala, imamo jedan dio populacije koji je informatički nepismen i taj portal im zapravo jako malo koristi. Znam da ste za njih namijenili telefon koji mogu nazvati, međutim evo čuli smo danas od zastupnice koja je pokušala nazvati taj broj telefona da zapravo i nije dobila informaciju koju je trebala dobiti, a kad si zamislimo kako to izgleda kad to nazovu stariji ljudi onda si možemo misliti, još ako čovjek dobro ne čuje, pa ima problema sa vidom imat ćemo stvarno velikih problema. Zato bi vam tu predložio što se tiče tih telefona, imamo puno institucija u Republici Hrvatskoj i Agencija koje su u vlasništvu Republike Hrvatske i imaju svoj call centar. U tom Call centru radi više od 30 ljudi i može se tu staviti još ljudi, s obzirom da je Call centar zapravo već uspostavljen i na taj način biste mogli kroz te ljude i kroz te agencije postići bolju komunikaciju sa potrošačima koji imaju problema, ako ste zainteresirani, možemo o tome razgovarati. Drugo što ste isto tako naveli u tom dokumentu, to je dio vezan za centralni informacijski sustav, zaštitu potrošača, mislim da je to isto dobra inicijativa, pitanje je kako ćemo to provesti, da li ćemo to rješavati samo sa ovim relacijskim bazama koje ste vi naveli, odnosno podacima koji su u relacijskim bazama ili ćemo to raditi i sa restrukturiranim podacima na način da ćemo zapravo formirati big dana i da ćemo nakon toga raditi analize koje će pomoći potrošačima da imaju bolje uvide u ono što se … [[govornik se ne razumije]] Hvala.
Sljedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i Glasa. Uvažena zastupnica Marijana Puljak.
Zahvaljujem predsjedavajući, kolegice i kolege. Evo za kraj par detalja o ovom nacionalnom programu zaštite potrošača za razdoblje 21-24. Ono što su već neki prije mene naglasili, evo čini se, događa se često da donosimo programe za neka sljedeća razdoblja, a nemamo izvještaj o učinku onih programa za prethodno razdoblje. Dakle, nismo evaluirali prethodno razdoblje i prethodni program za prethodne tri godine. Dakle ne znamo što je iz tog prethodnog programa provedeno, s kojim uspjehom, što je ostalo za provesti, koje smo lekcije naučili, dakle koji su ulazi bili za kreiranje ovog programa ili kako je to netko nazvao, nemamo analizu stanja. Druga stvar, dakle, politika zaštite potrošača zahtjeva uključivanje brojnih dionika, među njima i jedinice lokalne samouprave, ovdje se, je li, navodi u programu kako će one pružati podršku udrugama za zaštitu potrošača, između ostalog putem iniciranja i podupiranja projekata koji unaprjeđuju i promiču prava potrošača na lokalnoj razini. Navode se dalje organizacije raznih kampanja, promidžbene aktivnosti, informiranje, okruglih stolova i slično. Kako je na lokalnoj razini značajan broj primjedbi od potrošača dolazi zapravo na komunalne usluge koje pružaju te jedinice lokalne samouprave bilo bi evo zaista dobro vidjeti izvještaje o proteklom razdoblju i zadovoljstvu potrošača u trom prethodnom razdoblju u tim uslugama. Druga točka koju sam htjela spomenuti ovdje završno je financijska područja o kojima se govori u ovom programu je financijska pismenost. Spomenuto je bilo najnoviji rezultati istraživanja kojeg je OCD provodio krajem 2019. godine u kojem smo vidjeli blagi porast u odnosu na 2015. godinu kad je prije toga provođeno istraživanje i prosječna ocjena financijske pismenosti građana Hrvatske iznosila je 12,3 od ukupno 21 boda, blagi neki porast u odnosu na 2015. Mjerile su se tri osnovne kategorije, financijsko znanje, ponašanje i odnos prema novcu, a OCD financijsku pismenost definira kao kombinaciju informiranosti, znanja, vještina, stavova i ponašanja potrebnih za donošenje ispravnih financijskih odluka. U tom smislu rekla bih da je jako, da su jako važne aktivnosti Ministarstva obrazovanja, znanosti i obrazovanja, odnosno uvođenje građanskog odgoja u škole u sklopu kojeg bi valjalo provoditi i financijsku opismenjavanje naših mladih. Od toga je ovdje u programu navedeno kako će Ministarstvo znanosti i obrazovanja sudjelovati u sufinanciranju projekata vezanih uz obrazovanje i financijsku pismenost i zaštitu prava potrošača u projektima Udruga u području izvan institucionalnog odgoja, obrazovanja djece i mladih. Dakle, i dalje je to izvan institucionalni program, međutim, svakako bi trebalo raditi na tome da se građanski odgoj s ovom temom uvede kao dio obaveznog kurikuluma. Isto tako u ovom, kad govorimo o financijskom pismenosti, dakle nema razvijen evaluacijski proces, nema govora dakle o evaluacijama, financijske te edukacije trebaju se evaluirati, to se trenutno ne radi, dakle ovo nije problem samo u Hrvatskoj već i na razini drugih zemalja, o tome i OCD počinje sve intenzivnije govoriti i pisati, svaka je edukacija naime nekakvo ulaganje, nekakav trošak i trebalo bi evaluacijom provjeriti koliko je bilo to korisno i efikasno i te evaluacije moraju postati dio normalnog procesa. Ono što nema u ovom planu kao dio ili dio te financijske pismenosti je ocjena mirovinske pismenosti. Dakle, koliko naši građani poznaju kompleksnost našeg mirovinskog sustav, što je prvi i drugi stup, kako štedjeti zapravo za svoju mirovinu, što su mirovinski fondovi i čemu služe. Dakle je li suvremena populacija suočava se s procesom starenja stanovništva i produljenja životnog vijeka čime se povećava udio stare populacije i oni su čini se izrazito slabo informirani o financijskim proizvodima i mogućnostima koje se nude i dakle boljom pismenošću u tom dijelu mogli bi utjecati na to, na visinu svojih primanja u trećoj životnoj dobi i osigurati si primjereni životni standard u starosti. Evo, par detalja koji, koje sam htjela naglasiti iz ovog programa. Hvala.
Slijedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika MOST-a, zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Evo, na kraju rasprave nakon duže vrimena bilo bi dobro da je došao ovde i aktualni ministar gospodin Ćorić, ministar ugroze okoliša i uništavanja gospodarstva jer ove teme su značajne i bitne po pitanju zaštite potrošača, a to je svih građana RH. Mislim u cijeloj ovoj raspravi je vidljivo da je Hrvatska, hrvatski potrošači da su na dnu zaštite, tj. da su ostavljeni prepušteni sami sebi, da je od Hrvatske napravljen trgovački lanac interesnih skupina, od cijele Hrvatske koji u biti prodaju svoje štetne proizvode RH. Također ne samo po pitanju prehrambene proizvodnje koju smo doveli na nikad niže grane, a hvalimo se velikim uspjesima poglavito ova Vlada to naglašava unutar EU u biti smo na začelju po pitanju zaštite potrošača jer naši potrošači tj. naš narod kupuje puno nekvalitetnije proizvode za puno više novca nego što je to u drugim državama. Od prehrambene proizvodnje od telekomunikacijskih usluga, stranih telekomunikacijskih usluga ponavljam još jednom, a puno nekvalitetniji proizvodi u telekomunikacijskim uslugama. Naravno da je ovdje vrlo bitno napomenuti da će standard hrvatskih građana jer će bez njihove volje tj. bez referenduma pokušaje se uvesti EUR-o puno u biti niži standard, tako da je po tome pitanju tribamo upozoriti ministarstvo, državnu tajnicu da se po tome pitanju ne poduzima ništa jer jednostavno to nametanje hrvatskim građanima pa ovoga puta i uvođenja EUR-a bez ikakvih analiza bez onoga što bi bilo potrebno i nekakve rasprave, a naravno u konačnici i zašto ne i referenduma, demokratsko smo društvo da će uvođenjem EUR-a koje je najavila hrvatska Vlada, premijer Plenković i guverner nenarodne hrvatske banke, Vujčić koji radi protivno interesa građana Hrvatske. A ovdje što se tiče same opismenjavanja, evo kolegica je ispred mene govorila naših potrošača tj. građana RH se navodi npr. HGK. Ja ću još jednom reći, pa jel to ruganje sa zdravom pameću hrvatskih građana, da HGK koja novac, koja utezgari, harači našim ljudima koji se bore na tržištu, poduzetnicima koje će davati kome. Oni naravno kupuju lovačke puške da bi lovili divlje životinje doli, ubijali ih i da bi se hvalili kao što su bili predsjednici HGK da bi svoje ovaj odaje kitili tim trofejima kako oni kažu ili slikama skupocjenim. Ne znam sve što su radili, ali uglavnom poduzetnicima nisu pomogli. Po meni jedinstveno tržište EU je za Hrvatsku, mislim čak dobro je rečeno od naših ljudi radi se od hrvatskih građana kao da su, mislim ja ne mogu shvatiti da uopće građani to ne primjećuju ali da utjecaj i na demografsku sliku je u RH zbog toga šta smo mi u podređenom položaju kao potrošači unutar EU, unutar tzv. jedinstvenog tržišta jer domaći proizvođač i domaći proizvod ne može na tržište. A puno nekvalitetniji proizvodi koji se uvoze se prodaju na našim ladicama na način, na način da su puno jeftiniji. E sad se postavlja pitanje i ključno je pitanje. Zašto isti proizvod koji je samo u istome celofanu, puno skuplji kod nas, a nekvalitetniji je u istom omotu, u biti je tamo u drugim državama EU, članicama EU puno jeftiniji. To su ona pitanja ključna koja građane interesiraju. Međutim u nas je očito da korupcija, klijentelizam, uvozni lobiji utječu na naše potrošače da se nismo izborili da budemo ravnopravni građani unutar EU na koju ste se pozivali svi skupa da će biti i da će teći med i mliko. Ono što ste obećavali onda ste samo tribali građanima dat poticaj da kupe bačve za med i mliko i samo je tribalo livat med i mliko ono šta ste govorili kad uđemo u EU. Nažalost naši potrošači u RH nisu ravnopravni u EU. I to je činjenica.
S ovim smo iscrpili kompletnu raspravu, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. I sad ćemo napraviti pauzu za provjetravanje do 16 sati i 5 minuta. STANKA U 16,00 SATI. STANKA U 16,00 SATI. Nastavljamo dalje s radom. Sljedeća točka je - Godišnje izvješće o državnim potporama za 2019. godinu Podnositelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 17. Zakona o državnim potporama. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun, Odbor za regionalni razvoj i fondove Europske unije. Želi li predstavnik podnositelja dodatno obrazložiti izvješće? Uvaženi državni tajnik Zdravko Zrinušić. Izvolite.
Hvala vam lijepo.
Ispričavam, ispričavam se državni tajniče, morat ćete pričekati. Imamo zahtjev za stanku, tko je tražio? Izvolite uvaženi zastupniče Pavliček.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Evo tražimo stanku u ime zastupnika Hrvatskih suverenista, Kluba zastupnika, kako bi se evo dodatno konzultirali oko ovih državnih potpora koje jesu bitne, međutim još jedna vrlo bitna tema za hrvatsko društvo, za Hrvatsku državu je stanje Hrvata u Vojvodini. Naime, danas su dobili prijetnje smrću čelni ljudi Hrvatske zajednice u Vojvodini i to se ponavlja zadnjih nekoliko tjedana, kako je službeno pokrenut postupak za uvođenje bunjevačkog jezika, kao službenoga na području Subotice, još jedan izmišljen jezik kako bi se razmrvilo i ovako razmrvljena Hrvatska nacionalna zajednica u Vojvodini. Ovim putem želim izraziti svoje nezadovoljstvo i zabrinutost sa Hrvatskom zajednicom u Vojvodini i očekujem i da će adekvatno reagirati i hrvatsko Ministarstvo vanjskih poslova. Hvala vam lijepa.
Dobro, s obzirom da ovo nije bio zahtjev za stanku, po totalno drugoj temi ste tražili zahtjev za stanku, prekršili ste Poslovnik, ali evo, dat ćemo vam jer je problem ozbiljan, ali evo državni tajniče. Izvolite.
Hvala vam lijep poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Dakle, u skladu sa odredbama Zakona o državnim potporama na temelju podataka koji davatelji tih potpora dostavljaju putem Registra državnih potpora i potpora malih vrijednosti, ustrojen na temelju ovoga Zakona, Ministarstvo financija izrađuje godišnja izvješća o državnim potporama koje Vlada pak upućuje Hrvatskome saboru. Tako je danas ovdje pred vama Godišnje izviješće o državnim potporama za 2019. godinu. Sam Registar, spomenutih državnih potpora i potpora malih vrijednosti je u biti jedna jedinstvena elektronička baza podataka, a sadrži podatke o pojedinačnim državnim potporama i programima državnih potpora za koje postoji obveza prijavljivanja Europskoj Komisiji i koje su pak izuzete od te obveze. Potom podatke o dodijeljenim državnim potporama i potporama male vrijednosti te ostale podatke potrebne za provedbu sustavu državnih potpora. Što se tiče definicije ili pojma državne potpore u našem zakonodavstvu ona je preuzeta iz regulative Europske unije a osnovna državna potpora predstavlja stvarni i potencijalni rashod ili umanjeni prihod države dodijeljen od davatelja državne potpore u bilo kojem obliku koji narušava ili prijeti narušavanjem tržišnog natjecanja, stavljajući u povoljniji položaj određenog poduzetnika ili proizvodnju određene robe ili pak usluge. Zakon o državnim potporama osigurava pretpostavke za provedbu Uredbe Komisije EU 651 iz 2014. u ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima s unutarnjim tržištima Europske unije, a politika državnih potpora Republike Hrvatske slijedi politiku državnih potpora Europske unije i smjernica fiskalne i ekonomske politike Republike Hrvatske. Davatelj državne potpore jesu središnja tijela državne uprave, jedinice lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave, te svaka pravna osoba koja dodjeljuje državne potpore i potpore male vrijednosti na razini središnje države u 2019. godini na koje se odnosi ovo Izvješće, bile su 23 davatelja državnih potpora, od toga 10 ministarstava, 3 agencije, 2 fonda, potom HBOR, Hrvatska turistička zajednica, Hrvatska audiovizualni centar, Hrvatski operator tržišne energije, Hrvatski zavod za zapošljavanje, Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, Zavod za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom i na kraju Ured za udruge. Godišnje izvješće o državnim potporama u skladu sa Zakonom sadrži podatke o dodijeljenim državnim potporama i potporama male vrijednosti poljoprivredi i ribarstvu. Ovo je važno istaknuti jer inače potpore poljoprivredi i ribarstvu nisu predmet ovoga Zakona, ali je regulator u članku 17. ovoga Zakona poradi dobivanja cjelovite slike o svim državnim potporama uveo obvezu Ministarstvu nadležnom za poljoprivredu i ribarstvu da dostavlja te podatke u Registar državnih potpora i potpora male vrijednosti, dakle Ministarstvu financija. Ovo Godišnje izvješće, inače 17. po redu, a 3. se izrađuje isključivo na bazi podataka koje davatelji državnih potpora dostavljaju u Registar državnih potpora i potpora male vrijednosti, dakle njegov početak rada je bio 1. siječnja 2017. godine. Samo Godišnje izvješće sadrži dakle analitički prikaz svih državnih potpora i potpora male vrijednosti, s revidiranim podacima o dodijeljenim državnim potporama za 2018. i 17. godinu. Prilikom prikaza i usporedbe državnih potpora s osnovnim makroekonomskim pokazateljima naravno Ministarstvo financija koristi vlastite baze podataka, kao i podatke Državnog zavoda za statistiku i Hrvatske narodne banke. Metodologija analitičkog prikaza državnih potpora temelji se na propisima donesenim temeljem Zakona, odnosno sukladno metodologiji prikazivanja državnih potpora koje se koristi u Europskoj uniji. Ako ih koristi Europska Komisija pri izradi i iskazivanju podataka o državnim potporama na razini Europske unije. U tom smislu valja podsjetiti da sama Europska Komisija u svojem godišnjem izvješću o potporama objavljuje podatke o dodijeljenih državnim potporama za sve države članice Europske unije, pa tako i za Republiku Hrvatsku. Sad konkretno u odnosu na ove spomenute metodologije, državne potpore se u osnovi dijele na dva osnovna područja. Prvo je područje industrije i usluga i drugo je potpora poljoprivredi i ribarstvu kao posebnog zakona. Ali kažem zbog izrade ovog zajedničkog izvješća po zakonu se dostavljaju i ti podaci. Dodjele državnih potpora provode se putem različitih oblika ili instrumenata dodjele kao što su subvencije, neposredne subvencije kamata, porezna izuzeća u udjelu, vlasničkom kapitalu, financijski transferi, izdana i aktivirana odnosno protestirana jamstva i ostalo a u ovom Izvješću prikazana su po pojedinim kategorijama, odnosno ciljevima, potom po instrumentima, te po ostalim podacima. Što se tiče potpora u području industrije i usluga, a obzirom na kategoriju ili cilj dodjele ista se dijele na četiri područja. To su horizontalne potpore, sektorske potpore, potom regionalne potpore, te potpore na razini jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave. Za horizontalne potpore vjerujem to ste već i čuli koristi se i naziv tzv. dobre potpore. One su inače naglašene u smjernicama politika državnih potpora RH koja je jedna od važnijih ciljeva gospodarske politike, a isto tako i u postupku koji je još 2012. počet od strane Europske komisije pod nazivom modernizacija držanih potpora. Što se tiče regionalne potpore i potpora na razini jedinica lokalne i područne samouprave one isto tako spadaju u horizontalne potpore po svojim ciljevima jer su im ciljevi isti ali ovdje se odvojeno iskazuju iz razloga regionalne potpore u smislu namjene za poticanje gospodarstva slabije razvijenih regija, pa da se vidi i to područje. A što se tiče potpora na razini jedinica lokalne, odnosno regionalne samouprave da se dobije uvid u korištenje i namjenu potpora dodijeljenih na lokalnoj razini. Sektorske pak potpore odnose se i prikazuju kroz područja kopnenih, pomorskih, zračni promet, brodogradnja, proizvodnja čelika, turizam, financijske i poštanske usluge, sanacije i restrukturiranje poduzetnika u teškoćama, kinematografija i ostala audio vizualna djelatnost, javne radio difuzijske usluge, poštanske usluge i slično. Uz navedeno tu su i valja ih spomenuti svakako i potpore male vrijednosti, tzv. de minimis potpore koje se u ovom Izvješću prikazuju zasebno. One po zakonu, niti po EU regulativi nemaju karakter državnih potpora ali se ovdje obavezno navode zbog svog značaja u smislu velikog broja davatelja i na centralnoj i na lokalnoj, odnosno regionalnoj razini a isto tako što davatelji dodjeljuju navedene potpore u značajnim iznosima a što zapravo na godišnjoj razini predstavlja veliki udio u ukupnim proračunskim sredstvima. Inače prema definiciji da pojasnim, potpore male vrijednosti su takve potpore koje ne prelaze 200 000 eura u kunskoj protuvrijednosti po jednom korisniku u razdoblju od tri fiskalne godine. Nastavno bih kratko iznio i temeljne podatke iz godišnjeg financijskog izvješća za 2019. godinu u kontekstu osnovnih obilježja nastavljen je kontinuirani rast državnih potpora odnosno na ranija razdoblja pa je tako u 2019. Dodijeljeno ukupno 15 milijardi 201 milijun kuna potpora što je povećanje za 254,7 milijuna kuna ili 1,7% u odnosu na 2018. te što je povećanje za 23,1% u odnosu na sedamnaestu godinu. Udio potpora u BDP-u u 2018. iznosio je 3,8%. Potpore po zaposlenom iznosile su 9775,33 kune, potpore po stanovniku 3707,63 kune, dok je udio u potporama i rashodima države iznosio 10,87%. U strukturi državnih potpora od ukupnog iznosa dodijeljenih potpora u 2019. na područje poljoprivrede i ribarstva odnosi se 6 milijardi i 677 milijuna kuna ili 43,9% dok se na područje industrije i usluga odnosi 8 milijardi i 524 milijuna kuna ili 56,1 milijun kuna. Pritom državne se potpore u području poljoprivrede i ribarstva, dakle u 2019. povećavaju za 516,7 milijuna kuna ili 8,4% u odnosu na 2018. godinu, dok se potpore dodjeljuju na području industrije i usluga manje za 262 milijuna ili 3%. Nastavno na iznijeto može se reći da udio strukture držanih potpora nije bitno promijenjen uzimajući u obzir evidentirane državne potpore u zadnje četiri godine. To se vremenski gledajući udio kreće od 43,3% do 43,9 u poljoprivredi i ribarstvu, odnosno od 56,7 do 56,1 u području industrije i usluga. Gledajući državne potpore prema instrumentima razvoja da se temeljem prijašnjih razdoblja, pa tako i u 2019. potpore dodjeljivane putem instrumenata kao što su subvencija i neposredne subvencije kamata, porezna oslobođenja, izuzeća, oprost poreza i doprinosa i olakšice, kapitalna ulaganja, povoljniji zajmovi, te državna jamstva. U tom smislu od ovih 15 milijardi i 201 milijun kuna u 2019. najvećim dijelom potpore su dodijeljene putem subvencija i neposrednih subvencija kamata i to u ukupnom iznosu od 10 milijardi i 67 milijuna kuna ili 66,2%. Zatim slijede izdana jamstva i oporezivana, odnosno aktivirana jamstva od 2 milijarde i 89 milijuna kuna. Potom su kapitalna ulaganja milijardu i 614 milijuna kuna, porezna oslobođenja, izuzeća, oprosti poreza i doprinosa bili su na razini milijardu i 305 milijuna kuna. I kroz povoljniji zajmovi dodijeljeno je 126,3 milijuna kuna. U pogledu potpora po područjima, u području poljoprivrede i ribarstva u 2019. dodijeljene su potpore u iznosu od 6 milijardi i 677 milijuna kuna što je kao što sam rekao više za 8,4% u odnosu na 2018. godinu. Udio navedenih potpora u ukupnim potporama iznosio je 43,9% dok udio u BDP-u je njihov bio 1,67%. Od ukupnog iznosa potpora u poljoprivredi i ribarstvu Sektoru ribarstva dodijeljeno je 293,4 milijuna kuna, a Sektoru poljoprivrede 6 milijardi i 384 milijuna kuna. Unutar potpora za poljoprivredu na poljoprivredu, lov i šumarstvo odnosi se 3 milijarde i 808 milijuna kuna, a na ruralni razvoj 2 milijarde 575 milijuna kuna. Potpore u području industrije i usluga su u 2019. godini bile dodijeljene u iznosu od 8 milijardi i 524 milijuna kuna i manje su za 262 milijuna kuna ili 3 posto u odnosu na osamnaestu godinu. A udio tih potpora u ukupnim dodjelnim potporama u 2018. bio je 56,1%. Unutar područja industrije i usluga gledano prema kategoriji ili cilju dodjele potpore iznos od 4 milijarde i 875 milijuna kuna ili 57,2 čine sektorske potpore dok 3 milijarde 649 milijuna kuna ili 42,8 posto odnosi se na horizontalne potpore tzv. dobre potpore u kojima su uključene regionalne potpore i potpore na lokalnoj razini. Sektorske potpore područja industrije i usluga dodijeljene su manje za 442 milijuna kuna ili 8,3% u odnosu na 2018. a udio navedenih potpora u ukupno dodijeljenim potporama iznosio je 32,1% u BDP-u 21, 22. Navedene potpore su dodjeljivane putem subvencija. Subvencije su dakle bile 58,9% kroz izdana jamstva i aktivirana jamstva 41,1%. Najveći dio potpora odnosi se na Sektor brodogradnje, poznato vam je to i u proteklim godinama zbivanja i one su iznosile nepune dvije milijarde kuna ili udio 41%. Potom slijede potpore Sektoru prometa milijardu i 463 milijuna kuna ili 30%, zatim usluge za javno radio televizijsko emitiranje milijardu i 301 milijun kuna, potom poštanske usluge, sanacije i restrukturiranje poduzeća u teškoćama, te Sektoru turizma svega 8,9 milijuna kuna ili %. Što se tiče trendova u 2019. godini unutar Sektora potpore i nadalje prevladavaju potpore za obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa kao naknada za obavljanje javne usluge, a dodijeljene su u ukupnom iznosu od 3 milijarde i 418 milijuna kuna što predstavlja udio od 22 i pol posto ukupno dodijeljenih potpora Republici Hrvatskoj, a u BDP-u 0,85%. Navedene potpore isključivo su dodijeljene putem subvencija i to kopneno-cestovnom prometu milijardu i 260, potom javne radio difuzijske usluge milijardu 196, pa prema nižem na kraju najniži iznos poštanskih usluga 94,1 milijun kuna. Ovi detaljniji podatci su dani u samome izvješću. Ako za područje industrije i usluga promatramo horizontalne potpore u užem smislu skupa sa regionalnim potporama i potporama na lokalnoj razini, obzirom da kao što sam rekao one imaju horizontalne ciljeve proizlazi da je u 2019. dodijeljen iznos od 3 milijarde i 649 milijuna kuna horizontalnih potpora što je više za 180 milijuna kuna ili 5,2% u odnosu na 2018. godini. U 2019. na horizontalne potpore u užem smislu odnosi se milijardu i 995 milijuna kuna, na regionalne potpore 956,9 milijuna kuna, a na potpore na lokalnoj razini 696,6 milijuna kuna. Horizontalne potpore u užem smislu u 2019. dodijeljene su prema sljedećoj strukturi najviše je dodijeljeno za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost milijardu i 30 milijuna kuna što čini 51,6% potpora malih i srednjih poduzetnika. Potom potpore malih i srednjih poduzetnika 332,9 milijuna kuna ili 16,7 a onda za zapošljavanje, za istraživanje i razvoj, za kulturu i usavršavanje u nižim iznosima kako je to prikazano u izvješću. Što se tiče jamstva koja nemaju elemente državne potpore važno je i to ću kratko naglasiti i napomenuti da je u 2019. ukupno izdano 4 milijarde i 350 milijuna kuna državnih jamstava. Međutim, najveći dio tih izdanih jamstava u iznosu od 4 milijarde i 242 milijuna kuna ne sadrži elemente državnih potpora. Državna jamstva koja ne sadrže elemente potpore odnosi se na jamstva koja su izdana za financiranje izgradnje cestovne, željezničke i lučke infrastrukture, te jamstva izdane poduzetnicima koji se ne smatraju poduzetnicima u teškoćama bolnicama i slično. Aktivirana, odnosno protestirana jamstva u 2019. iznose milijardu i 981 milijun kuna. Aktivirana su u Sektoru brodogradnje u iznosu od milijardu i 977 milijuna kuna i to poduzetnik Uljanik i Uljanik brodogradilište, a za restrukturiranje i sanaciju poduzetnika u teškoćama aktivirano je 4,2 milijuna kuna i to je sanacija poduzeća Imunološki zavod d.d. Što se tiče potpora male vrijednosti ništa manje važno kao što sam rekao uvodno odnose se dakle u smislu zakona i članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju EU ne smatraju se potporama ali zbog svoje vrijednosti ovdje ću ih kratko iznijeti. One su dodijeljene u 2019. Milijardu i 640 milijuna kuna što je za 594,8 milijuna kuna ili 56,9 više u odnosu na 2018. godinu. Zaključno. U odnosu na sve prikazane podatke u ovom izvješću vidljiv je kontrolirani rast dodijeljenih potpora u odnosu na ranija razdoblja uključujući de minimis potpore. Rast državnih potpora sam po sebi nužno ne mora nositi negativne ekonomske konotacije, a što prije svega ovisi o određenju, naravi, namjeni, vrstama dodjeli državnih potpora, njihovom pozitivnom utjecaju na ekonomiju, odnosno u ovom slučaju nacionalnu ekonomiju. Naime, državne potpore kao instrument poticanja gospodarstva utječu na tržišno natjecanje, a u slučaju njihova kvalitetnog strukturiranja poduzetnici mogu ostvarivati koristi u dugoročnom razdoblju tako da su time umanjene distorzije na tržišno natjecanje. Međutim, struktura državnih potpora kojim bi prevladavale horizontalne potpore u odnosu na sektorske još uvijek nije postignuta ponajviše kao posljedica velikog angažmana i dodjele državnih potpora sektorima koje se susreću sa teškoćama što se očituje kroz Sektore prometa i Sektore brodogradnje. Podsjetit ću promet je dobio milijardu i 463 milijuna kuna, brodogradnja gotovo 2 milijarde kuna. Navedeno je važno naglasiti jer su horizontalne potpore kao što sam rekao jedne od važnih ciljeva gospodarske politike, a i od strane Europske komisije su kao takve određene obzirom da imaju znatno bolji učinak na gospodarstvo i konkurentnost te manje negativne učinke narušavanja tržišnog natjecanja u odnosu na sektorske, državne potpore. Stoga je i krajnji cilj težiti umanjenju udjela sektorskih državnih potpora, te u najvećoj mogućoj mjeri određivati modele kojima se dodjeljuju potpore horizontalne naravi. Povezano sa time, a u kontekstu aktualnijih zbivanja nakon izvještajne 2019. godine ovom prigodom držim potrebnim kratko se osvrnuti na strukturu dodjele državnih potpora tijekom nastavne 2020. godine pa što će slijediti i ove godine. Naime, uslijed recentnih zbivanja nastalih teškoćama u radu poduzetnika uzrokovanih epidemijom bolesti covid 19 struktura dodjele državnih potpora kao posljedica globalne ekonomske krize mijenja se u smjeru koji će ipak obilježiti državne intervencije kojima je za cilj spasiti gospodarstvo na globalnoj razini. Ovakav trend u kojem se očekuju pomoći različitim sektorima gospodarstva zasigurno će kako u Hrvatskoj, tako i na razini EU u određenom vremenu odnosno vremenskom razdoblju utjecati na značajniju promjenu strukture dodjele državnih potpora jer su intervencije države na samom tržištu opravdane u odnosu na moguće distorzije tržišnog natjecanja, a što je bila nužnost zbog svih negativnih utjecaja corona virusa na globalnoj razini. U suprotnom i bez adekvatnih mjera države isto bi prijetilo trajnom urušavanju mnogih nacionalnih ekonomija. Epidemija bolesti i nacionalnog globalnom ekonomskom krizom uzrokovane su značajne teškoće u poslovanju mnogih gospodarstava na globalnoj razini pa se posljedično time pravila o državnim potporama na razini EU prilagođavaju novim okolnostima. Pri tome je došlo do ublažavanja kriterija kao što ste i sami mogli vidjeti oko dodjele državnih potpora prvenstveno počevši od tzv. privremenog okvira Europske komisije koje definiraju državne potpore za podršku gospodarstvu. Utjecaj ovakvih mjera na kretanje dodjele državnih potpora zasigurno će imati za posljedicu izmjenu strukture dodijeljenih potpora na razini cijele EU, a čiji se dosezi ovog trenutka još uvijek ne mogu niti procijeniti. Evo hvala lijepa na vašoj pozornosti. Stojim na raspolaganju.
Evo imamo dosta replika. Prva je uvažena zastupnica Romana Nikolić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovani državni tajniče, na stranicama 19. i 20. govori se o državnim jamstvima, točnije o protestiranim jamstvima. Istina da je to mali iznos u odnosu na ostale stavke u izvješću, ali me zanima zašto je došlo do aktiviranja tih jamstava i da li se tu radi možda o nečijoj krivoj prosudbi ili propustu ili je zapravo nešto treće u pitanju. Hvala.
Evo hvala lijepa. To što govorite tražim tu stranicu da vidim koja jamstva se točno iznosi, a ovdje izdana jamstva bez elementa potpore 15 milijardi protestiranih jamstava 2 milijarde 537 taj dio. Dakle, kao što sam prethodno rekao najviše nas je zadesio onaj dio protestiranih jamstava što je unutar 2018. imao odraz od nekih čini mi se dvije i pol milijarde za Uljanik brodogradilište i nastavno u 2019. od gotovo dvije milijarde kuna. Oko samih ovdje detalja još razlike ne vidim iz samog ovog izvješća na brzinu ali možemo poslije pogledati na miru pa i taj dio podataka prikupiti. Hvala.
Sljedeća replika zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. Zašto vi smatrate da je kasica prasica državne potpore. Mene zanimaju učinci potpora. Evo u brodogradnji. Na primjer Brodotrogir je dobio brojne potpore dvije milijarde kuna. Imao je vlasnik Danko Končar obavezu sačuvati radnike, davati plaću. On umjesto brodogradnje radi hotele. Zbog čega se nenamjenski troši taj novac u brodogradnji? Evo primjer. Također u poljoprivredi, rekli ste da se to tiče jednim dijelom, tu se radi o 15 milijardi kuna. Vi govorite o poljoprivredi, nikad više potpora, nikad više poticaja, nikad manje proizvodnje domaće, nikad više uvoza. O čemu se ovdje radi? Vi se ponašate sa ovim da nemate nikakve rezultate. Koji su učinci osim što je to kasica prasica. Ili primjer županija, decentralizirana sredstva. Ne treba to ići za zdravstvo, školstvo nego iđe stranačkim općinama njihovim gdje oni mogu lipo upravljati. Zanima narod hrvatski učinci [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] vaši učinci, a i mene.
Hvala. Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Uvaženi zastupniče, vaš komentar u kontekstu određenih industrija koje ste sada spomenuli nije nešto što ova Vlada i prethodne Vlade nije sa pozornošću pratila i ne prati. Uistinu veliki novci na razini cijele EU, a mi gledamo sebe se daju potporama u smislu i restrukturiranja određenih gospodarskih subjekata, pa u ovom slučaju koji sad navodite su restrukturiranja za njih nekoliko bilo 2013. Novci koje su dobili su se sukladno zakonu trebali trošiti. Nadležna državna tijela koje sada spominjete da bi trebala djelovati vjerujte kao što i sami znate da i djeluju u onome dijelu koje su utvrđene i naravno koje po zakonu svaka nedopuštena potpora je i kazneno djelo.
Imamo povredu Poslovnika, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Povrijedio je državni tajnik članak 238. gdje sam ga pitao učincima potpora, jer je činjenica da imamo u restrukturiranju nekakve obaveze o Danke Končara, valjda vašega sponzora. Šta je on vama? On vas sponzorira kad vi šutite? Znači šta je vama Danko Končar? Čovik osam mjeseci ne plaća ljudima plaće, država je davala potpore i poticaje dvije milijarde kuna za restrukturiranje Brodotrogira. On radi hotele dole. Evo Sanader to zna, potpredsjednik. Sad on vama sponzor, šta je on vama? Mene zanimaju učinci [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Ne govorim o hotelima koje on radi u Medenoj, nego govorim o brodogradnji i plaćama radnika. Ja vas jedno pitam, pa nije ovo vaša kasica prasica potpore.
Ovo nije bila povreda Poslovnika, dobivate prvu opomenu. Sljedeća replika uvažena zastupnica Danica Baričević.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, evo iz ovog izvješća za 2019. državnih potpora vidljivo je da država povećava svoje potpore i da brine. Dakle, kao što znamo europska omotnica donijela je odlične brojke i za Hrvatsku. Na raspolaganju su nam veliki novci i za novu financijsku perspektivu u budućnosti. Radi se od 24,5 milijardi kuna. Sigurno će unutar toga biti dosta novaca i za daljnju potporu. Ono što valja sad istaknuti, a ne tiče se Izvješća iz 2019. ali svakako da država brine i da je stala iza svakog radnika posebno za očuvanje radnih mjesta isplaćeno je 7,7 milijardi kuna za 2020. Mislim da niti jedna država u okruženju nije toliko dala potpora kao što je Hrvatska svojim radnicima i ova Vlada Andreja Plenkovića.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Drago mi je da ste spomenuli ove podatke i u kontekstu kolege Bulja volio bih da i čuje ovaj dio. Ja sam mu i rekao u završnom dijelu baš aludirajući na ovo što sada govorite nije nikakva kasica prasica. Program restrukturiranja je napravljen, a one potpore koje se koriste namjenski dužne su se vratiti državi, a institucije neka rade svoj posao. A ovo što ste spomenuli uz ovih samo za ovo razdoblje 2020. kada je počela covid kriza 7,7 milijardi je za očuvanje radnih mjesta ukupno 27 i pol milijardi kuna je dano u gospodarstvo. Po raznim vidovima zbog vremena moram kratiti, a što se tiče brojke koje ste spomenuli 24 i pol milijarde eura ćemo dobiti što se tiče instrumenata EU za oporavak one iznose 10,96 milijardi eura, a što se tiče višegodišnjeg financijskog okvira 13,57 milijardi. Od toga već imamo novac koji ćemo iz Fonda solidarnosti u kontekstu potresa i anti covid mjere na raspolaganje 717 milijuna eura. Mehanizam za oporavak i otpornost primjerice je 5 milijardi i 950 milijuna u smislu instrumenta za oporavak. Ogromni novci koji svak' sad u dobroj namjeri treba [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] u tome smislu i pomoći gospodarstvu i da se vrati taj isti novac nazad kroz učinke.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Anita Pocrnjić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, spomenuli ste horizontalne potpore u užem smislu u koje spadaju i potpore za zapošljavanje i usavršavanje preko kojih je dodijeljeno 281 milijun kuna najvećim dijelom kroz mjere aktivne politike za zapošljavanje Hrvatskog zavoda za zapošljavanje i to 248 milijuna kuna. Tu sad možemo govoriti o učincima jer je tijekom 2019. godine zahvaljujući tim sredstvima i sredstvima iz EU fondova na tržište rada uključeno i zadržano gotovo 37 000 osoba. I kada tome dodamo da su tijekom 2019. godine sufinancirane i osobe iz prethodnoga razdoblja govorimo oko 67000 korisnika potpora za zapošljavanje u 2019. godini. To su teže zapošljive nezaposlene osobe, znači starije osobe, mladi do 29 godina što govori o potrebi nastavka dodjele takvih sredstava kako bi se njima omogućio i dalje ulazak na tržište rada, ali i za povećanje stope zaposlenosti na nivou Republike Hrvatske. Hvala.
Vrijeme. Odgovor.
Hvala lijepa zastupnice. Dakle, cijela ova tematika u kontekstu državnih potpora, a i inače svih drugih aktivnosti koje radi Vlada RH ili na kraju krajeva Visoki dom sa svojim mjerama prilikom donošenja određenih zakonodavnih rješenja koje su osigurala takva postupanja koja sada spominjete. Cilj Vlade je pomoći Hrvatskome narodu i svim stanovnicima RH, a u ovome slučaju govoreći i gospodarstvu, jer održivost gospodarstva je osnovni preduvjet za održivost i državnoga proračuna. Dakle, ogromna naprezanja državnog proračuna su bila kako početkom covid krize, tako sada i još više izraženo kroz jedan i drugi potres. I zahvaljujući samo tome što smo članica EU uspjeli smo i imamo pravo na određenu pomoć te iste EU kroz njihove dotacije i pomoći koje ćemo dobiti kao država. Jasno da će država jednim sustavnim i sistematskim pristupom nastaviti sa mjerama gdje se uvijek ukaže potreba, ali naravno i sukladno mogućnostima državnoga proračuna.
Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Zvonimir Troskot.
Uvaženi državni tajniče, imam pitanje vezano za ovaj izvještaj koji ste danas izlagali iz kojeg mi je prema podacima koje ste nam pokazali posebno na stranicama 14. i 28. razvidno da Vlada RH sustavno radi na uništenju hrvatskog poduzetništva. Prije svega evo recimo možemo gledati po kategorijama u razdoblju 2017. do 2019. tablica broj 4. imate pad industrije i usluga. Nadalje u horizontalnim ciljevima imate pad ulaganja u istraživanje i razvoj i nadalje imate pad ulaganja u malom i srednjem poduzetništvu. Evo iskreno pitanje kako vi mislite da ćemo mi oporaviti hrvatsko gospodarstvo ako smo smanjili ulaganja u industriju i usluge, ako smo smanjili ulaganja u istraživanje i razvoj gdje smo u velikom deficitu u odnosu na EU i ako smo 10 puta smanjili ulaganje u malo i srednje, odnosno srednje veliko poduzetništvo u odnosu na 2017. godinu. Hvala lijepa.
Hvala vama na postavljenom pitanju. Naravno učinak određenih mjera ne može se uvijek u kontekstu njihovih učinaka gledati u perspektivi jedne godine ili nastavne godine, tako da cijeli ovaj prikaz i drago mi je na vašem pitanju iskreno. Cijeli ovaj prikaz i drago mi je na vašem pitanju iskreno, cijeli ovaj prikaz ide upravo ono što sam i sam konstatirao i na početku i na kraju izlaganja da udio horizontalnih potpora mora se povećati. Međutim, dogodilo nam se u ovom proteklom razdoblju nekoliko događaja koji su od brodogradnje naplate onih silnih državnih jamstava tu ljestvicu okrenuli u drugome pravcu. Ali zasigurno sva ulaganja koja sada ste tu spomenuli moraju biti cilj, jer nam ekonomija u tome dijelu i na taj način gledajući posebno kroz potpore, a to znači faktički u gospodarskom dijelu nije dobro strukturirana. I to kao Ministarstvo financija više ističemo i posebno smo znali to isticati kad smo naglašavali da kamo sreće da možemo sve naše probleme riješiti kroz poreze.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Danijel Spajić.
… [[Govornik naknadno uključen.]] da nema svrhe pa vas molim da onda prijavite nestanak 400 000 hrvatskih građana policiji koji su pobjegli od potpora i od dobra. To je jedini narod koji bježi od dobra. Mislim imamo silne milijarde, a fali nam 400 000 ljudi u Hrvatskoj. Hvala vam.
Hvala.
Hvala vama na ovome pitanju. Hvala dragom Bogu pa pamtim dugo, valjda zato što sam malo nekad ranije rođen i sjećam se tih kretanja na žalost u našem društvu i u bivšoj državi i ovoj koja su na razne načine pokušana biti spriječena. Sada kao članica EU jedno zajedničko tržište nije nam dovoljno da samo kažemo srce, ruka na srcu i idemo nešto napraviti, nego moramo osigurati pretpostavke da ti građani, da ti ljudi ostaju u RH. Taj problem imaju i sve druge države članice, ta politika EU koja je u više navrata isticana i sa strane naše Vlade kao što je nekada bilo kada je bila ona zona od obrane od Turaka. Nemojte to krivo shvatiti, ali tako i dan danas ne radi se EU i ne osigurava se EU u Berlinu recimo to tako, nego moraju se postavljati zajedničke mjere na razini EU da naši ljudi ne budu stimulirani odlaziti, gotovi ljudi odlaziti u bogatije zemlje.
Sljedeća zastupnica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče poštovani državni tajniče. Između ostalog govorili ste o držanim potporama na razini jedinica lokalne, područne regionalne samouprave. Tu se radi o manjim iznosima naravno vezano za mogućnosti gradova, općina i županija. Ono što me veseli da je 696 milijuna bilo u 2019. godini što je čak 26% više nego prethodne godine, odnosno o 46% više nego što je to bilo 2017. godine. Radi se uglavnom isključivo o subvencijama, uglavnom financiranju kopnenog cestovnog prijevoza. Međutim kad se ide dalje u analizu vidi se da je čak 644 milijuna pomogao grad Zagreb svoj Zagrebački električni tramvaj, što znači da svi ostali gradovi i općine su pomogli svega sa 21 milijun svoje firme i to opet gotovo sve u kopnenom cestovnom prijevozu. Što je za očekivati u 2020. godini kad znamo da imamo i imali smo i zdravstvenu a i gospodarsku krizu koja je ponovno donijela manje prihode gradovima, općinama i županijama ali i probleme u cestovnom prijevozu.
Evo hvala lijepa na vašem pitanju. Ovo što ste sve naveli je zorno i prikazano u samom izvješću. Još bi tome dodao i 150 milijuna kuna potpore male vrijednosti. Dakle, karakter ovih potpora je horizontalne naravi, a ne ponavljamo znači to su u žargonu nazvane dobre potpore. Znači, one potpore koje imaju koristi, koje imaju učinke, a ne da se stimulira određena tvrtka ili određena industrija u odnosu na neke druge grane. Na žalost kao što sam i završno rekao unutar govora početkom dvadesete godine i dan danas, evo sad kažu treći će val nastavljamo ovu, kod nas je pandemija, epidemija covida, dva potresa koja su iznimno pogodile Republiku Hrvatsku i iskreno se nadam i vjerujem da ovi instrumenti za oporavak i višegodišnji financijski okvir će nam dati dovoljno prostora da imamo sredstava koje treba razumno koristiti u budućem razdoblju. Evo hvala.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Željko Pavić.
Poštovani tajniče, možemo slobodno reći da se zapravo svi kunemo u to da je malo i srednje poduzetništvo glavni nosioc proizvodnje i razvoja u RH. Međutim, kad gledamo udio potpora malom i srednjem poduzetništvu u ovoj tablici koja je predložena na stranici 14. To tako ne izgleda, a posebice ako gledamo trendove. Ja bih vas molio da ako nije problem da prokomentirate taj mali postotak učešća, odnosno udjela potpora za malo i srednje poduzetništvo. Još je 2017. to bilo negdje oko 7 i pol posto. Međutim, 2018. je palo na 0.84 i 2019. na 2,19. Da li je razlog to što nije bilo interesa, da li je razlog to što su zahtjevi za potpore bili odbijeni ili neki drugi razlog. Drugo pitanje iz kojih sektora su poduzetnici koji su dobili potpore i koliko je u ukupnom postotku bilo ad hoc potpora.
Odgovor.
Hvala lijepa. Kao što sam i kolegi Troskotu, tako i vama želim reći da kada polazite od strukturiranosti gospodarstva i onda naslonjeno na to određivanja, dodjeljivanja potpora pojedini davatelji potpora su dužni izraditi programe koji bi bili prihvatljivi, naravno i prijaviti Europskoj komisiji tamo gdje je to potrebno da oni sami ne budu nedopuštena državna potpora. U tome dijelu se gleda i način razvoja pojedinog kraja ili pojedinih industrija ili zavisi koja je vrsta u pitanju potpore. Za vaša pitanja da li je bilo i koliko je odbijeno ovo izvješće Ministarstvo financija, nemam te podatke nego nositelje tih istih potpora da li je bilo onih koji su odbijeni. Ako su i odbijani oni su odbijani u kontekstu samog programa pojedine potpore. A što sam i ovdje bio prilikom uvodnoga govora komentirao u pravilu te potpore se najviše odnose na one industrije koje su potpora društvu, dakle od cesta, od bolnica pa nadalje da.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče pa Vlada je u okviru svojih smjernica koje je izradila za razdoblje 2019. do 2021. zapravo odredila se da će važnost zapravo dati horizontalnim potporama. Međutim, ono što još uvijek imamo a to je sve ono što se naslijedilo iz prethodnih razdoblja daje veliki udio upravo i tih sektorskih na žalost koje će se s vremenom smanjivati. Ono što bih ja htjela još istaknuti da je udio u BDP-u tih potpora zapravo se povećava, dakle njihov iznos pa je to preo 3,8% za razliku od recimo prosjeka EU, država EU gdje je to svega 0,5%. Dakle, to govori o tome koliko je još uvijek potrebno podstaknuti naše proizvođače i različite horizontalne potpore pogotovo kako bi se [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] podigla.
Hvala lijepa. Drago mi je na vašem pitanju. No upravo u tome smislu želi se staviti naglasak, znači na horizontalne potpore a ne na sektorske koje kad god se stvori određeni ili dogodi određeni problem pokušava se naći rješenje da država sanira ili na treći način pomogne gospodarstvu. To je sve u redu, a ako ćemo gledati od općeg gospodarskog interesa što je RH učinila 2019.-te godine taj iznos je bio 3,417 milijardi kuna, a davano je od cestovnog prometa kao što sam maloprije odgovarao pa do željezničkog, zračnog i ostaloga. Znači jedna opće infrastruktura koju država sama mora brinuti o tome, ali da poticanje gospodarstva ne mora nužno biti izravna potpora nego se radi potpora u kontekstu i poreznih i drugih propisa. Imamo Zakon o poticanju ulaganja koji je u nadležnosti Ministarstva gospodara gdje omogućava 10 godina da pojedina tvrtka ako zaposli određeni broj ljudi i kapital uloži 10 godina ne plaća porez na dobit niti doprinose na ovaj plaće.
Hvala. E sada idemo na raspravu po klubovima. Prvi je Klub zastupnika Domovinskog pokreta, uvaženi zastupnik Daniel Spajić.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče, s obzirom da je ovogodišnji popis stanovništva privremeno odgođen važno je pogleda procjene Državnog zavoda za statistiku o demografskim kretanjima od zadnjeg popisa 2011. kad smo imali 4 miliona i 284 tisuće stanovnika. Procjena zavoda bazirana na službenim evidencijama RH kaže kako smo tijekom proteklog desetljeća pali na 4 miliona 47 tisuća, što znači gubitak od barem 240.000 stanovnika lijepe naše Hrvatske. Međutim, naši novi iseljenici odlaze u zemlje EU i ne odjavljuju se tako ažurno pa je neslužbena procjena demografa kako u ovom trenutku RH ima između 3 tek između 3,8 i 3,9 milijuna stanovnika. Dodatno brine drastična izmjena dobne strukture koja ima snažan utjecaj kako na proračunske rashode, tako i na potencijal gospodarskog rasta. Mi po prvi puta u povijesti imamo manje djece i mladih do 19 godina u odnosu na one starije iznad 65 godina. Mladih imamo 775.000, a starijih od 65 godina imamo 863.000. Od ulaska u EU u proteklih 8 godina broj učenika osnovnih i srednjih škola smanjio se za nekih 65.000 to je jedan grad veličine Karlovca i veći. Uzalud demografi i stručnjaci raznih profila upozoravaju da ovo je značajan potres, no njegove ćemo posljedice vjerujte mi osjetiti tek kroz nekih narednih 10 do 20 godina kad će situacija biti nepopravljiva, a za sve reakcije bit će prekasno. Svaka odgovorna vlast odmah bi se bez oklijevanja uhvatila u koštac s ovim problemima. Prvi konkretan potez mogao bi biti npr. pretvaranje dječjeg doplatka iz socijalne kategorije u pravo svakog djeteta. Sa sadašnjih 1,3 milijarde kuna kad bi digli za 5 milijardi i još nešto kuna svako malodobno dijete u Hrvatskoj bi moglo mjesečno dobiti 100 EUR-a doplatka, u prosjeku 100 EUR-a, što bi bila neprocjenjiva pomoć našim obiteljima i ogroman poticaj početku pozitivnih trendova te jedno od dugoročnih rješenja. Vladajući odbijaju ovakve prijedloge jer navodno RH to financijski ne može podnijeti, ali analiza proračunskih rashoda jasno pokazuje kako to nije istina. Također i Vladino godišnje izvješće o potporama za 2019. godinu pokazuje da sredstva za pokretanje razvoja RH ima sasvim dovoljno samo na neki čudan način sanitarni koridor preusmjerava taj novac da se ne događa apsolutno ništa pozitivno. Što bi rekli u narodu, ima a nema. Podsjetimo državnom potporom smatraju se sredstva dodijeljena iz državnog proračuna, proračuna županija, gradova, općina, fondova, pravnih subjekata u vlasništvu države kao što je recimo firma JANAF kroz izdatke ili umanjenje prihoda npr. oslobađanja od poreza, doprinosa i sl. Iz izvješća Vlade vidi se kako tijekom 2019. godine u RH ukupno dodijeljeno 15,2 milijarde kuna potpora što predstavlja 3,8% BDP-a, u 2019.-toj ne 2018.-toj ili oko 11% ukupnih rashoda države. U odnosu na 2017.-tu godinu ukupan iznos potpora povećan je za 3 milijarde kuna ili 0,5% u BDP-u što govori o snažnom rastućem trendu kad su u pitanju potpore. Najveći dio rasta iznosi, odnosi se na potpore u poljoprivredi koji čine čak 44% od ukupnih potpora, a koje su porasle za 1,5 milijardu kuna sa 5,2 milijarde na 6,7 milijardi. Kroz sve ovo vrijeme ukupna poljoprivredna proizvodnja pada uz dodatno pogoršanje strukture proizvodnje. Ove godine Vlada se pohvalila zaustavljanjem trenda pada, ali kako je on postignut. Postignut je kroz rast proizvodnje žitarica koji se uglavnom izvoze van, a onda mi uvozimo poljoprivredne proizvode sa viškom dodane vrijednosti ko što su mlijeko, meso, jaja, a da ne pričam o 10-tcima milijuna EUR-a koji godišnje izdvajamo i uvozimo smrznute pekarske proizvode. Jel to u programu Od polja do stola? Je ali preko Italije, Poljske i Njemačke. Sa druge strane još uvijek se čak 2 milijarde kuna izdvaja za potporu brodogradnji, a od kad se Hrvatska osamostalila desetci milijardi kuna su utrošeni u ovu svrhu, a nisu doprinijeli tome da realiziramo održivu strategiju razvoja te gospodarske grane, nisu. Skoro 300 miliona kuna godišnje se izdvaja za programe zapošljavanja i usavršavanja, ali se rezultati tog nažalost ne vide. Nema ih na izvješćima HZMO-a. Osim što plaćamo tv pretplatu izdvajamo i dodatnih 1,3 milijarde kuna godišnje na radio televizijsko emitiranje. I tako bi mogli satima dok za to vrijeme naši građani i dalje ostaju uskraćeni za ono što im je nužno potrebno. Ne manje važno u nacionalnoj razvojnoj strategiji definiran je cilj jačanja regionalne konkurentnosti gdje si je Vlada postavila zadatak kako će do 2030.-te smanjiti razliku gospodarske razvijenosti između Grada Zagreba i najnerazvijenijih županija u RH kao što je moja Virovitičko-podravska ili Bjelovarsko-bilogorska sa 3,10 na 2,5 puta. U tu svrhu kako se može vidjeti iz izvješća u 2019.-toj godini isplatilo se potpora za ruralni razvoj u iznosu od 2,6 milijardi kuna. Ukupno je Vlada u program ruralnog razvoja u periodu od 2015. do 2020. godine utrošila 2,3 milijarde EUR-a državni tajniče, 2,3 milijarde EUR-a sad oko cca 17,4 milijarde kuna od čega je 2 milijarde išlo iz EU, a ostalo je išlo iz proračuna RH. Zadnjih mjeseci nakon razornog potresa na Banovini mogli ste vidjeti u kakvim teškim uvjetima su tamo ljudi živjeli i prije samoga potresa. Nigdje tragova od pustih milijardi za ruralni razvoj osim možda pokoji nogostup napravi se po neki kružni tok. Ja vas sve pozivam da dođete u Virovitičko-podravsku županiju, najsiromašniju županiju u RH pa da vidimo gdje su utrošene te silne milijarde o kojima mi govorimo. A imali smo povijesnu priliku za realizaciju ravnomjernog regionalnog razvoja i zadržavanje života u tim ruralnim sredinama. Nismo napravili ništa. Poštovane dame i gospodo, bez velikih stručnih analiza, samo čitajući razna izvješća i prijedloge proračuna Vlade jasno je kako sredstava za gospodarski i demografski razvoj RH ima sasvim dovoljno. Biti druga najnerazvijenija zemlja u EU pa to nije naša sudbina, to nije naša sudbina već posljedica nesposobnog i korumpiranog upravljanja našim resursima. Tu nas je dovelo. Nažalost u zemlji koja se redovito vraća sa nekom od medalja sa natjecanja, kad je u pitanju korumpiranost tu smo uvijek među prve tri te u kojoj su negativna selekcija i nepotizam dostigli neslućene razmjere ova sredstava se ne troše namjenski u cilju ravnomjernog i održivog gospodarsko i demografskog razvoja. Sve dok se ti temeljni problemi našeg društva i upravljanja javnim dobrima ne riješe ni sudbina ovih 23 milijarde EUR-a koje Vlada mjesecima pompozno najavljuje za slijedeće proračunsko razdoblje neće biti ništa bolja od sredstava utrošenih u proteklih 10 godina. Domovinski pokret čvrsto podržava politiku potpora našim gospodarstvenicima. Imaju ih i sve druge zemlje te su nam itekako potrebne da bismo bili konkurentni. Bez potpora naši veliki i mali gospodarstvenici ne mogu uspjeti. Međutim, protiv smo ovakvog dijeljenja potpora jer je očito da one ne daju željene rezultate. Ne daju, fali nam 400.000 ljudi u državi znači da nešto ne radimo dobro. Tražimo hitnu reviziju svih kriterija i načina dodjele tih sredstava kako bi se uistinu pokrenuo održiv gospodarski razvoj koji naši građani sa pravom očekuju. Objavite javno koliko ste kome dali novca od tih potpora, da ljudi znaju. Ja živim u najsiromašnijoj županiji, pričamo non stop o potporama za ruralni razvoj, ja ne znam gdje taj novac ide, gdje taj novac završava. Objavite to javno da jednom svi znamo. Hvala vam lijepa.
Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, uvaženi zastupnik Hrvoje Zekanović. Gospodina Zekanovića nema, gubi pravo. Slijedeća rasprava je Kluba zastupnika MOST-a, uvaženi zastupnik Troskot.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici i dragi hrvatski narode koji nas gledate svi putem malih ekrana, gospodin državni tajnik i ja bismo se složili u činjenici da je pokazatelj koji je odnosno pokazatelje koji su vidljivi u ovom izvještaju jest da je došlo do neulaganja u poduzetništvo. Ono što je moja teza glavna i to pokazati, tu se ne slažem sa gospodinom državnim tajnikom jest da je taj trend vidljiv i danas. Ne staje samo to u 2019.-toj godini nego je on vidljiv i danas, a recimo najbolji primjer od toga će biti današnji sastanak kod gospodina Plenkovića u Bruxellesu. No, krenimo redom. Dakle ovako, ukoliko se detaljno izanalizira ovaj izvještaj vidljivo je na stranicama 14 i 28 što sam već spomenuo da je pad, dakle odnosno ulaganje u industrije i usluge nadalje pad u istraživanje i razvoj i ono što ću posebno dotaknuti jest malo i srednje poduzetništvo. Što se tiče samog istraživanja i razvoja, dakle nekakav prosjek EU 2,2%, a mi smo negdje na 1,1% što znači da bismo dosegnuli uopće razinu EU mi bismo trebali poduplati dakle istraživanja i razvoj što se tiče samih potpora. Potpore kao takve su uvijek tu od strane države dane kako bi potaknulo gospodarstvo. Dakle, to je glavna svrha samih potpora. Dakle i tu se vidi što se tiče manjih, manjih i srednjih poduzetnika, ako se pogleda trend iz 2017. godine, posebno dakle u horizontalnim ciljevima vidi se da je ulaganje u poduzetništvo bilo negdje blizu oko milijarde kuna pa je jako interesantna činjenica da već slijedeće godine je u male i srednje poduzetnike dakle ulaganje je bilo 10 puta manje i onda završavamo u 2019.-toj godini na nekakvih 16% u odnosu na horizontalne ciljeve što je nedostatno za razvoj hrvatskog poduzetništva. Dakle, ono šta je tu vidljivo već iz ovoga jest jedan antipoduzetnički duh odnosno razvoj antitržišne ekonomije iz razloga što je su svim zemljama razvijenim u svijetu, dakle glavni generatori rasta su upravo poduzeća, poduzetnici odnosno realni sektor za kojeg vidimo iz ovog izvještaja da padaju. I sad iako je gospođa Perić navela da su potpore porasle sa 3,2 na 3,8% u nekakvom trendu u zadnjih 4 godine, dakle to nije vidljivo na rastu na odnosno na rastu ulaganja u samo poduzetništvo odnosno rast i razvoj što je zapravo ključ za rast bilo koje ekonomije. Točka broj 2., što je vidljivo i u 2020.-toj godini, dakle neprovođenje strukturalnih reformi, dakle pogoduje se 300 javnobilježničkih obitelji kako bi se žrtvovalo 300.000 ovršenih građana. I interesantno je bilo gledati kako recimo u izvještajima FINE je vidljivo kad je bio moratorij na ovrhe, to je institucija koja je bilježila nekoliko miliona, točnije 30 miliona kuna gubitka što je interesantno na koji način se zapravo živi na, na ovrhama naših građana. Zanimljivo je gledati tijekom 2020.-te godine i zato dakle dalje provlačim tezu da se radi sustavno na antipoduzetništu i na antitržišnoj ekonomiji gdje su se primjerice zbog jedne HGK žrtvovali i poduzetnici, sjetimo se glasovanja za HGK, žrtvovali su se ribari onaj dan, stanovnici Banovine itd. Žrtvovali su se obrtnici kako bi se zaštitila HGK, dakle nedavno smo imali to glasovanje gdje smo vidjeli da po mnogim pokazateljima dakle vladajuća stranka pokazuje dakle da mi ne idemo prema tržišnim principima EU odnosno ono šta gaji sama EU i principi na kojima je ona nastala, nego socijalizam koji smo imali prilike gledat u Jugoslaviji. Dakle, vidi se taj jedan trend neprovođenja reformi dakle i kroz ove neprovođenje strukturalnih reformi iz razloga što je nevjerojatno gledat da na jednoj tako maloj reformi kao što je recimo članarina na HGK i obrtničkoj komori koje bi u recimo zemljama kao što su Slovačka, Estonija, Slovenija itd., prošle puno bezbolnije, kod nas nailazimo na velike blokade konačnog tog iskoraka u tržišnu ekonomiju gdje, o kojoj se svi hvalimo i puna su usta dakle svih stranaka te tržišne ekonomije, ali nažalost ne vidim to na djelima. E sad, zadnji dokaz ove teze koje provlačim kroz današnje izlaganje tog jednog antipoduzetničkog odnosno antitržišnog duha je upravo i ova tema bespovratnih sredstava. Dakle, danas se gospodin Plenković nalazi u EU i sama Europska komisija je rekla kroz odredbu dakle da nigdje nije propisano da određena država mora određeni postotak ulagat u javni sektor odnosno u privatni sektor. Naši poduzetnici nažalost ni dan danas ne znaju šta to znači sa 30.4. koliko će biti uloženo dakle u sam privatni sektor. Jel to 7%, jel to 10%, jel to 30% to nitko ne zna. Međutim, ono što i sami poduzetnici govore, dakle bez ulaganja ukupnog od 24 milijarde EUR-a odnosno 170 milijardi kuna ovisno o tečaju kojim se, koje bi Hrvatska trebala povući iz EU do 2026. godine, dakle minimalno 50% bi trebalo biti uloženo u privatni sektor. Dakle, to nije zbog nekakvog pogodovanja poduzetnicima nego je to nekakav postotak u koji su ulagali primjerice jedna Danska, u kojem je ulagala jedna Slovenija, kako bi recimo pospješile konkurentnost iz razloga jednom kada završi ova kriza, dakle bit će vidljivo na šta su države, na šta su države bile ulagale. Nemoguće je prihvatiti, a vidio sam u ovim izvještajima koje nam je prezentirao gospodin državni tajnik jest da se subvencioniraju, da se financira subvencioniranje kamata. Dakle, danas subvencioniranje kamata nema nikakvih, nema nikakvog učinka iz razloga što na tržištu kapitala su kamate izrazito male. Vi kad pogledate ulaganja primjerice jedne Danske, jedne Slovenije i ostalih zemalja EU, vi vidite da oni njima ulažu u kapitalne projekte, u digitalizaciju i modernizaciju proizvodnog parka i to ne da financiraju kamate nego subvencioniraju čak i do 70% ukupnog troška. Što se tiče javnog sektora nitko nema protiv toga ništa da se ulaže u javni sektor, međutim matematika ulaganja je vrlo jednostavna. Dakle, na jednu kunu ulaganja u privatnom sektoru, dakle privatnik odnosno poduzetnik treba uložiti 3 do 4 kune i na to dobiva veće povrate, dobiva veće prihode, ostvaruje veće plaće i apsolutno s time dobivamo rast gospodarstva. S druge strane ako ulažemo u javni sektor na jednu kunu maksimalno koliko možemo, i to je izračunato, maksimalno koliko možemo ostvariti prihoda odnosno povrata jest jedna kuna, ako pod uvjetom, ako se efikasno upravljalo sa sredstvima koja su bila uložena. U protivnom ako na jednu kunu dobijemo manje uloženog, na manje povrata od jedne kune to znači da će javna, da će zbog tako neefikasne javne uprave morat se podizat porezi i morat se podizat dakle i određeni, dakle određena opterećenja. Evo vam konstruktivnog prijedloga, na koji način recimo spojiti privatno i javno. Primjerice ulaganja u sustav odnosno racionalizaciju sustava bolovanja. Izračunato je da je negdje 15 milijardi kuna trošak bolovanja u RH, a prema podacima HZZO-a negdje oko 30%, pazite 30% je neopravdano. Što znači mi bismo htjeli vidjeti u šta će biti uloženo tih 24 milijarde. Ali evo konstruktivnog prijedloga, zašto ne bismo uložili primjerice u jednu dijagnostiku pa onda se ne bi događalo možda 30% neopravdanih, dakle nedolazaka na postao i na takav način bismo smanjili trošak i poduzetnicima ali i državi s druge strane. Evo konstruktivnog prijedloga na koji način recimo povezat dakle javno, javni i privatni sektor. Dakle, 40 dana je još ostalo kao rok za predaju dokumentacije, nitko ne zna, nitko ne zna ovaj šta znači zapravo i u šta će biti uložen novac odnosno 24 milijarde. Poduzetnici sad već imaju spremnih 42 milijarde, dakle projekata i s obzirom na matematiku i na povrat i s obzirom na situaciju u kojoj se nalazimo i s obzirom na trendove koje smo pogledali koji proizlaze baš iz ovog izvještaja koji nam je analizirao naš državni tajnik vidljivo je da se ne ide u financiranje poduzetništva u RH. A tome posebno odnosno Klub MOST-a žalosti iz razloga što je to upravo generator rasta. Zadnji smo po konkurentnosti, zadnji smo po produktivnosti. Naš proizvodni park je zastario i imamo proizvodnju dakle proizvoda manje vrijednosti. Dakle, jedino ulaganjem u poduzetništvo dakle mi možemo se iščupati iz ove situacije. Svako drugo ulaganje bi bilo nerazborito i svako drugo ovaj ulaganje bi bilo povećanje državnog aparata koji onda kasnije nećemo više moći financirati. Hvala lijepo.
Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika SDP-a, uvaženi zastupnik Branko Grčić.
… [[Govornik naknadno uključen.]] kolege, iz dosadašnjeg tijeka rasprave je jasna jedna stvar, a to je da potpore nezaustavljivo rastu. To nije nikako nešto što bi mi htjeli, dakle ciljevi koji se generalno u tom području postavljaju o kojima je državni tajnik uvodno i nešto rekao jesu da se potpore smanjuju i ukupno i relativno, dakle po glavi stanovnika jer jednostavno to govori o tome da li neka ekonomija funkcionira, da li je funkcionalna ili nije funkcionalna. Ako se potpore povećavaju to znači da postoji mnogo previše problema zapravo u gospodarstvu i da država mora intervenirati. Dakle, mi kao politička opcija generalno nismo protiv intervencije kao takve u svim situacijama kada ta intervencija će rezultirati određenim pozitivnim iskorakom. Donošenje programa restrukturiranja brodogradnje 2013.-14. godine nije bio promašaj koliko god je taj proces kasnije izašao nakaradno, on u startu nije bio promašen zato što je on osigurao 5 godina, najmanje 5 godina za proces restrukturiranja i postupne tranzicije brodogradnje iz onoga nereda koji smo tada zatekli i imali do onoga što je trebalo po tim programima restrukturiranja se dogoditi. Međutim, očigledno u tranzicijama jedne vlade, druge vlade, treće vlade, u svega 3-4 godine izgubio se nadzor nad tim procesom. Budimo objektivi. Znači izgubio se nadzor nad tim procesom i ta je priča otišla u krivo. I tu smo gdje smo odnosno prije godinu, dvije smo došli opet u jednu potpuno nezavidnu, nezavidnu situaciju koja je rezultirala naravno i dijelom rastom potpora zbog protestiranja jamstava u brodogradnji. To su činjenice. Međutim, nije samo brodogradnja problem. Problem su čitav niz sektora koji se dotiraju kroz državne potpore, posebno prijevoznički sektor. Evo, ovih tjedana smo svjedočili ukidanju i zadnjih linija željezničkih iz Dalmacije prema kopunu, prema unutrašnjosti. Zadnje linije su ukinuli. Prema tome jasno je da ta željeznica kontinuirano nema nikakvoga temelja da djeluje, da funkcionira i posluje i uz državne potpore na određen i održiv koliko toliko održiv način, pa su ljudi tamo odlučili da i te linije koje su u malom broju još bile ostale i da i to ukinu jer jedino što možemo govoriti o koliko toliko, ajmo neću reći rentabilnom jer vjerujem da ni te linije nisu rentabilne, ali barem neke prihode donose to su ove prigradske zagrebačke linije na relaciji od okolo u radijusu 100-150 km. I to je to. I zato se odlučuju na tako radikalne i drastične mjere pa ukidanju kažem ajmo reći stoljetnu naviku da postoji željeznica koja spaja ne znam Split, Zadar sa unutrašnjosti. I tu su hrvatski problemi, dakle problem željeznica nije do dan danas riješen iako sve vlade su nastojale na određeni način napraviti pomake i očigledno da im nećemo, jednostavno se nešto mora promijeniti u prenošenju nekih pozitivnih iskustava iz nekih naprednih drugih zemalja gdje željeznice predstavljaju najbržu vezu de facto osim možda avionske, najbržu vezu iz točke A do točke B. Da li je to u Hrvatskoj moguće iskreno ja ne znam, nisam stručnjak za to, ali jedino pod tim uvjetom željeznica ponovo može u Hrvatskoj biti, biti nešto što je respektabilna grana da to tako kažem transporta. Ono što je vidljivo iz izvješća je također taj omjer dakle ovih sektorskih i horizontalnih potpora i čuli smo ovdje da se ne ponavljam mene najviše zabrinjava što unutar horizontalnih potpora nema dovoljno potpora za istraživanje i razvoj. Dakle, mi bez istraživanja razvoja R&D-a ne možemo napraviti taj ključni iskorak u strukturi hrvatskog gospodarstava. Sada je taj R&D u državnim potporama na razini 1,5% svih ukupnih potpora koje se dodjeljuju. To je katastrofalna brojka, zaista puno premalo. Dakle, ne možemo tako ljudi. Glavnina naravno ide sektorima ovima koje sam spominjao brodogradnja, prijevoz dakle transport i željeznica i ceste. Tu je tih uvijek milijardu i 300 miliona HRT-u što je isto dio potpora jer se statistički tako iskazuje itd., itd., znači čitav niz stavki koje se ponavljaju iz godine u godinu, ali ne vidimo te kvalitativne pomake u strukturi državnih potpora. I to je ono što nas sve skupa mora brinuti. Pazite mi u, mi ovdje govorimo o 2019.-toj godini, mi u 2019. bilježimo dakle udio potpora i nominalno sa 12 na 15 milijardi i u rasponu 2017.-2019., u postotku od 3,3 na 3,8% BDP-a, u proračunu od 9,7 na 10,8%, znači u svim elementima pa i po glavi stanovnika. Znači sa 2.900 kuna na čak 3.700 kuna po glavi stanovnika u 2 godine su potpore narasle. A zamislite kako će biti izvješće za 2020. kad uključimo ono i čemu je državni tajnik govorio, a i što mi svi dobro znamo da je ogroman novac trebalo uliti prema poduzetničkom sektoru, prema poduzetništvu te potpore od 8, 9 milijardi samo za očuvanje radnih mjesta, sa nastavkom mjera. Nažalost ja tu moram jednu primjedbu dati, bojim se da postoji ta politička dimenzija potpora u tom segmentu gdje se možda išlo prenaglo u onoj prvoj fazi korone, dakle na proljeće prije godinu dana, kada se jednostavno potrošio kompletan potencijal financiranja posljedica korone u nastavku krize. To je ono što treba nas brinuti i što danas gledamo objektivno u hrvatskoj javnosti, posebno u poduzetničkom sektoru, ljudi vape za određenim novim potporama da bi preživjeli. Bojim se da sav onaj napor koji je učinjen prije godinu dana ili 10 mjeseci u idućih nekoliko mjeseci potpuno ne propadne i da se opet burze napune našim ljudima koji će ostati bez posla zato što neće biti dovoljno novaca jer je taj novac potrošen tamo prije onih parlamentarnih izbora u 4., 5., 6.mjesecu 20120g. To je ono gdje je Vlada pomalo ja bih rekao politički kalkulirala, a bojim se da se to ne vrati kao bumerang našim ljudima i da ostanu bez potpora, da ovaj proces cijepljenja i svega onoga što se radi u borbi protiv korona krize ne da učinke do ljeta, onda će biti zaista veliki opet problem. Čak i ove najave neke evo vrlo brzo ćemo se ovdje suočiti sa Zakonom o turističkim uslugama gdje se predlaže da nakon što isteknu određeni rokovi da se ukidaju vaučeri koji su pomogli mnogim agencijama i turističkim djelatnicima da prežive i da premoste ovu krizu, gdje će oni biti obvezni vratiti novac svojim korisnicima usluga. Odakle? Ja se pitam odakle će vratiti taj novac? Pa oni će svi bankrotirat preko noći budu li zaista morali vratiti taj novac. I to evo molim vas to je tek prvo čitanje, ja vas molim do drugog čitanja da ozbiljno razmotrite taj problem i da ljudima omogućite da prežive. No kažem evo bit će prilike o ovome još govoriti, za danas toliko. Posebna tema, volio bih da otvorimo temu regionalnih potpora jer Hrvatska je izrazito regionalno disperzirana, dakle sa ogromnim regionalnim razvojnim razlikama. Ne znam zašto Vlada oteže odnosno ne Vlada nego predsjednik Sabora staviti točku koju smo mi pokrenuli interpelaciju o projektu „Slavonije, Baranje i Srijema“ da ozbiljno i otvoreno razgovaramo o regionalnim potporama i posebno o tim tzv. PR-ovskim projektima da vidimo jel tu stvarno nešto učinjeno ili tek neke rezultate moramo čekati u nekoj budućnosti. Hvala lijepo.
Sljedeća rasprava je u ime kluba HDZ-a uvaženi zastupnik Nikola Mažar.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče Zrinušić, cijenjene kolegice zastupnice i kolege zastupnici. Pred nama je Godišnje izvješće Ministarstva financija o državnim potporama za 2019.g. izvješće sadrži analitički prikaz svih državnih potpora i potpora male vrijednosti dodijeljenih u RH u 2019.g. sa revidiranim podacima za 2017.i 2018.g. Izvješće je izrađeno isključivo temeljem podataka o dodijeljenim državnim potporama i potporama male vrijednosti koje su davatelji potpora dostavili putem Registra državnih potpora i potpora male vrijednosti do 1. srpnja 2020.g. što svakako govori da su potpore i veće s obzirom na datume zaprimanja, što i osobno mi u Vukovaru znamo kroz Fond za obnovu i razvoj Grada Vukovara kojemu je prihod iz proračuna porastao sa 20 na 40 pa u konačnici na 73 milijuna kuna i što građani Grada Vukovara su u 2019.g. svakako i osjetili. U izvješću su uključene i potpore poljoprivredi i ribarstvu iako iste nisu predmet zakona, no s tim zakonom je propisano kako je nadležno Ministarstvo poljoprivrede obvezno surađivati sa Ministarstvom financija glede navedenog te izvješće treba sadržavati podatke i o državnim potporama u poljoprivredi i ribarstvu i osobno pozdravljam što je na 73 stranice Godišnjeg izvješća prezentirano ne samo niz podataka, niz tablica i sve ono što je bitno nama kao zastupnicima nego vidimo i konkretne mjere koje su kroz to poduzete. Evo maloprije smo čuli da porast državnih potpora na neki način određene stranke djelomično pozdravljaju, međutim ja moram istaknuti da trebamo pogledati ukoliko ovo izvješće o 2019.g. da u 2019.g. RH je zabilježila gospodarski rast, zabilježila je dizanje kreditnoga rejtinga sa stabilnog u investicijski, zabilježena je uspješna turistička sezona, Svjetska banka je pomaknula kroz Doing Business RH za sedam mjesta na 51.mjesto, dakle makroekonomski pokazatelji RH kroz politiku Vlade RH su bili i više nego pozitivni i uspješni i naravno da je RH u tome trenutku kada su svi pokazatelji penjali odlučila da kroz povećanje državnih potpora pomogne upravnom onim dijelovima gospodarstva kojima je ta pomoć bila nužna. I zato me osobno veseli da kroz cijelu pomoć koja je išla i u poljoprivredu i u ribarstvo i u horizontalne potpore smo uspjeli na neki način podići sve te naše tvrtke, poduzetnike, gospodarstvenike i nažalost iako od nitko od nas nije mogao očekivati da će 2020.g. biti rekao bih povijesna s obzirom na pandemiju Covid-19, a evo nažalost kod nas u RH i na razorne potrese, da smo i tim povećanim potporama omogućili da spremnije i oni dočekaju ovu 2020.g. Kao što smo čuli u 2019.g. u RH je nastavljen rast državnih potpora u odnosu na ranija razdoblja, te je dodijeljeno ukupno 15 milijardi kuna potpora, što je povećanje za 254 milijuna kuna odnosno 1,7% u odnosu na 2018.g.. Ali ono što pokazuje koliko je to povećanje bilo unazad proteklih godina svakako je podatak da je to povećanje za 23,1% naspram 2017.g. odnosno povećanje za 2 milijarde i 825 milijuna kuna. Udio potpora u BDP-u je u 2019.g. iznosio 3,8%, potpore po zaposlenom su iznosile 9.775 kuna, a potpore po stanovniku u RH su iznosile 3.707 kuna, dok je udio potpora u rashodima države iznosio 10,87%. Što se tiče dakle potpora u sektoru poljoprivrede i ribarstva u 2019.g. dodijeljene su u iznosu od 6 milijardi i 677 milijuna kuna, što je više za 8,4% u odnosu na 2018.g., te za 28,2% u odnosu na 2017.g. Potpore u sektoru industrije i usluga u 2019.g. dodijeljene su u iznosu od 8 milijardi i 524 milijuna kuna, što je manje za 262 milijuna kuna u odnosu na 2018., ali je više za milijardu i 382 milijuna kuna odnosno 19,4% u odnosu na 2017.g. Potpore posebnim sektorima ili sektorske potpore dodijeljene su u 2019.g. u iznosu od 4,9 milijardi kuna i to kao što smo i mogli čuti prije svega 2 milijarde kuna za brodogradnju, milijardu i po kuna za sektor prometa, a za usluge javno radio televizijsko emitiranje 1,3 milijarde kuna, za poštanske usluge 94 milijuna kuna, a za sanaciju i restrukturiranje poduzetnika u teškoćama 9,2 milijuna kuna. Horizontalne potpore koje su nam na neki način smjer u kojem želimo kao vlada odnosno kao RH ići uključuju regionalne potpore i potpore na lokalnoj razini i one su u 2019.g. dodijeljene u iznosu od 3 milijarde i 648 milijuna kuna, što je više za 180 milijuna kuna ili 5,2% u odnosu na 2018.g. Same horizontalne potpore u užem smislu u 2019.g. dodijeljene su za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost u vrijednosti od jedne milijarde kuna. Potpore malim i srednjim poduzetnicima 332,9 milijuna kuna ili 16,7%, a za zapošljavanje 272,9 milijuna kuna ili 13,7%. Također za istraživanje i razvoj inovacije 233 milijuna kuna ili 11,7%. Regionalne potpore dodijeljene su u iznosu od 956 milijuna kuna, što je povećanje za 100 milijuna kuna, a jedinice područne i lokalne i regionalne samouprave su dodijelile ukupno 696 milijuna kuna, što je više za 144 milijuna kuna. Iz svih navedenih podataka vidljiv je dakle rast dodijeljenih potpora u odnosu na ranija razdoblja, a struktura državnih potpora u koje bi prevladavale horizontalne potpore u odnosu na sektorske još uvijek nije postignuta iako se njihova razlika odnosno smanjenje razlike vidi. Nalazeći se u izazovnim vremenima pod utjecajem pandemije Covid-19 i razornih potresa želim istaknuti pravovremenu i adekvatnu reakciju Vlade RH koja je nužnim i brzim mjerama pomoći gospodarstvu u cjelini i strukturi dodijeljenih državnih potpora očuvala radna mjesta, održala investicijski rejting i uspješno spasila gospodarstvo na državnoj razini. Nužna će biti pomoć države i u narednom razdoblju kroz adekvatne, pravovremene i učinkovite mjere, kako bi se održala ekonomska aktivnost i spriječilo njeno urušavanje, što bi za posljedicu sigurno imalo 100-tine tisuća novih nezaposlenih. Zaključno, uvažavajući sve prethodno navedeno Klub zastupnika HDZ-a će podržati godišnje izvješće o državnim potporama 2019.g.
Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a uvažena zastupnica Marijana Puljak.
Poštovani predsjedavajući, drage kolegice i kolege. Pred nama je dakle iscrpan statistički pregled odnosno Godišnje izvješće o državnim potporama za 2019.g., dakle statistički pregled koji pokazuje brojke, korisnike, formalno pravne osnove dodjele potpora. Iz njega dakle vidimo u 2019.g. ukupno je dodijeljeno 15 milijardi kuna potpora u RH, što je povećanje u odnosu na 2018.g. od 1,7% i čak 23,1% u odnosu na '17.g. Udio ukupno dodijeljenih potpora u BDP-u u '19.g. je iznosio 3,8%. Čuli smo evo i ovdje i potpore po zaposlenom iznosile su 9 tisuća i skoro 800 kuna, a po stanovniku u RH 3.700 kuna. Udio ukupnih potpora u rashodima države iznosio je skoro 11%. S jedne strane kad gledamo ovaj izvještaj za, ja bi rekla za pohvalu je pružiti ovakvu mogućnost uvida u detalje, dakle imamo detaljan pregled po raznim kriterijima kako su dodjeljivane potpore. Međutim, s druge strane može se postaviti pitanje je li cilj ovog pregleda umoriti čitatelja, a da se ne uđe u sam sadržaj i suštinu teme. Naime, ključna pitanja kod potpora su koji im je cilj, ostvaruje li se cilj na učinkovit način i koliko će potpore trajati. Da malo pojasnim onima koji slušaju, državna potpora poduzećima oblik je državne intervencije, obuhvaća sve izdatke ili izgubljene prihode države, npr. pri dodjeljivanju potpora u obliku poreznih olakšica koji se koriste za poticanje ekonomske aktivnosti. Dodjeljivanje državnih potpora podrazumijeva postupak kojim država kako bi potaknula ekonomsku aktivnost stavlja u povlašteni položaj određene ekonomske sektore, regije ili poduzeća. No državne potpore zapravo ugrožavaju tržišnu utakmicu jer uvode diskriminaciju između poduzeća koja dobivaju pomoć i onih kojima je pomoć uskraćena. Državne potpore se dodjeljuju poduzećima iz državnih sredstava, a pojam državnih sredstava je vrlo širok i obuhvaća sredstva dodijeljena iz državnog proračuna ili sredstva izgubljena za državni proračun … poreznih olakšica, a tako i državna sredstva koja dodjeljuju ostale državne administrativne jedinice ili agencije. Smatra se da se državnim potporama narušava načelo nepristrane i slobodne konkurencije pa one znače ograničenje u funkcioniranju i razvijanju jedinstvenog europskog tržišta. Zbog toga je Europa i postavila sustav pravila kojima se članicama dopušta korištenje državne potpore u izuzetnim prilikama i Europska komisija može zabranit državnu potporu koja nije dodijeljena u skladu s postavljenim kriterijima. U principu sve horizontalne potpore možemo kazati da su dobre potpore, kao npr. potpore za istraživanje i razvoj inovacije, zaštitu okoliša, uštedu energije, potpore malim i srednjim poduzetnicima, potpore za usavršavanje, zapošljavanje, kulturu, očuvanje kulturne baštine dok s druge strane vertikalne ili sektorske potpore su na neki način loše potpore kao npr. brodogradnja željeznica i sl. U 2019.g. potpore dodijeljene horizontalnim ciljevima i to u onom užom smislu iznosile su skoro 2 milijarde kuna te su manje za 64 milijuna kuna ili 3% u odnosu na '18. i manje za 130 milijuna kuna ili 6% u odnosu na '17.g. Od toga su potopre malim i srednjim poduzetnicima dodijeljene u iznosu samo, ja bi rekla 332 milijuna kuna ili 16,7%, a za istraživanje i razvoj inovacije 233 milijuna kuna ili 11,7% što je značajno manje u odnosu na '17.g. U 2019.g. udio potpora malih i srednjih poduzetnika u ukupno dodijeljenim potporama u RH iznosi 2,19%, udio u ukupno dodijeljenim potporama u sektoru industrije i usluga iznosi 3,91%, udio u horizontalnim ciljevima 16,68% dok udio u BDP-u iznosi svega 0,08%. U gospodarstvu Hrvatske malo i srednje poduzetništvo, mala i srednja poduzeća, dakle imaju udio 99,7%, dakle velika poduzeća samo 0,3%. Broj zaposlenih u malim i srednjim poduzećima je gotovo tri četvrtine svih zaposlenih. A ovdje u samom zaključku ovog izvješća stoji, struktura državnih potpora u kojoj bi prevladavale horizontalne potpore u odnosu na sektorske potpore još uvijek nije postignuto što je najvećim dijelom posljedica gospodarskih prilika u kojima se zahtijeva povećani angažman i dodjela državnih potpora sektorima koji se susreću s teškoćama, poglavito u dijelu sektora brodogradnje i poslovnih događaja koji su rezultirali urušavanjem brodograđevne industrije u Puli i Rijeci. Dakle, ovo je poražavajuća činjenica, a to je da su malo i srednje poduzetništvo, istraživanje i razvoj inovacije žrtva propalih industrija poput brodogradnje u koje ulijevamo novac kao u crnu rupu, a ono što bi nam donijelo poticaj i razvoj gospodarstva to zanemarujemo. Ovaj izvještaj govori o 2019.g. koju možemo nazvati sada iz pozicije globalne pandemije jednom od sedam debelih godina zbog teškoća uzrokovanih korona virusom od 2020.g. prošlu godinu, dakle tu 2020. obilježit će dodatne državne intervencije kojima je za cilj spas gospodarstva na globalnoj razini, intervencija države na samom tržištu možemo reći da su opravdane u ovoj 2020.g. zbog moguće evo kaže se u izvještaju distorzije tržišnog natjecanja i to je na neki način bila nužnost zbog svih negativnih utjecaja korona virusa u prošloj godini. Iz svega ovoga možemo zaključiti da općenito potpore vidimo značajno rastu, dostižu gotovo 4% BDP-a što je jako visok postotak, što je i očekivano s obzirom na sve veću raspoloživost sredstava iz eu fondova, međutim o učincima potpora nema niti riječi, a to je tema o kojoj bi se zapravo trebalo raspravljati, kakav je njihov razvojni učinak. Razvojni učinak im je takav da je Hrvatska i dalje najsiromašnija zemlja EU gledajući je li i prije ove korona krize, dakle na svim rang listama koje govore o razvoju gospodarstva i društva u cjelini smo i dalje na začelju Europe. Sada smo ušli u razdoblje nazovimo to sedam gladnih godina, kako ćemo preživjeti ovisi isključivo o tome kako smo se spremali u prethodnih sedam debelih godina ili u prethodnom razdoblju. Iz ovog izvještaja vidimo da smo nedovoljno ulagali u razvoj, nedovoljno u male i srednje poduzetništvo koji su motori gospodarskog razvoja, previše u propale industrije. I zbog toga jednostavno iz ove krize u koju smo upali izvlačit ćemo se puno teže i puno duže nego sve ostale europske zemlje. Hvala.
Slijede pojedinačne rasprave, prva je zastupnik Miro Bulj.
Kada govorimo o potporama onda naravno da su potpore u nekim stvarima vrlo bitne i značajne, evo ja mogu spomenuti primjer regionalna samouprava koju bi tribalo naravno ukinuti doslovno, reći ću vam razloge. Evo, pogledajte npr. zdravstvene usluge, Hrvatska država daje određene poticaje, subvencije kroz proračun decentraliziranih sredstava. I što se radi od tih novaca umjesto da se ulaže u zdravstvo ono se radi predizborno asfaltiranje. To nitko ne kontrolira, poglavito sad predizborno asfaltiranja sa bez ovoga asfaltiranja. Ali da se sredstva direktno, direktno financiraju lokalnim samoupravama koje su potrebite u određenim poticajima ili obrazovanje ili određenim drugim stvarima onda bi to bilo ok. Onda je to nekakva decentralizacija. Ovako imao centralizaciju koja se zove decentralizacija jer naravno triba to doći u Splitsko-dalmatinsku županiju pa to triba Ante Sanader pročitat koja je stranka, tko je protiv, tko je za, jel HDZ na vlasti, jel ovaj na vlasti, jel onaj, onda oni to podile kako njima paše i tako se sve pretvara u predizborne aktivnosti. Ja kad sam prošle izbore bio kandidat za župana, onda odam Imotskim ovako u ovo vrijeme i sve te potpore umjesto da su uložene u zdravstvo, obrazovanje, škole, infrastrukturu, znate di su otišle, u asfaltiranje, ne morete proći kroz Imotski. E ne možeš jednostavno proći, kamion za kamionom. Ja sam jednom doslovno reka da se nema di više kokoš uprpa, do kočaka su asfalti u ovo vrijeme. I najveće potpore su baš u ovoj godini. Jednostavan je razlog, manipulirate potporama narodu jer da su potpore išle gdje trebaju ići, da su išle potpore za zdravstvo, razvoj zdravstva onda bi ljudi ostali u tom području. Da su išle potpore za obrazovanje, za infrastrukturu za opstanak ljudi na tome području ostali bi ljudi. Međutim, nije tako. Ili značajni projekti koji bi se morali raditi 4 godine, al ne potpora do vrtače tako gdje, tamo u Vučevici odakle je kolega Sanader. Iz Vučevice kada izlazite onda ima tunel za Kozjak kojega nema i sad se tu ulaže 40 milijuna kuna. Al Cetinska krajina 50 hiljada ljudi, Imotska krajina ne triba spoj na autoput, šta će nam to, šta će nama to, nama ne triba, ne znamo mi voziti po asfaltu i po 4 trake. E a Vučevici triba. E sad vi recite meni di idu te potpore, di iđu te potpore i kome? I naravno da će iz Cetinske krajine, Imotske krajine, s otoka da će ljudi iseljavat, vrgoračkog kraja. Jesu to potpore? Ili primjera, još jedan drugi primjer. Malo prije mi je spomenuto ja sam o tome govorio. Potpore željeznici. Zašto je ugašen noćni vlak, zašto naši studenti, kao finta županija sufinancira naše studente, ali da bi ih što manje išlo ajmo mi lipo ukinut noćni vlak da ga nema iz Splita za Zagreb. Koji je razlog ukinuti noćni vlak od 1925. bio je noćni vlak, kroz Liku, do Splita, ukinulo ga, šta će nam, nula ulaganja prema Dalmaciji. Znači neke stvari triba poticat, imat potporu jer je bitno za opstanak ljudi na tome području jer nije Hrvatska samo Zagreb ili ova 3, 4 grada velika, nije, niti smi biti. Svaki dio Hrvatske mora biti podupiran da ostanu ljudi na tome području, bilo Slavonija, bilo moja Zagora, bilo nebitno koji kraj Zagorje, Gorski kotar. Svaki komad zemlje tribamo gledat a bude naseljen. A ne 2/3 Hrvatske ispraznili, a brojne potpore dajemo. Ili ti ga, u brodogradnji 2 milijarde kuna Brodotrogiru, restrukturiranje i sad umjesto da se ulaže u brodogradnju da se iz ugovora ostane 600 ljudi da rade brodove da se to opstanak ljudi na tom području ono rade hotele Končar i nikom ništa. 2 milijarde kuna dato za restrukturiranje brodogradilišta i nitko ništa ne poduzima. Pa nije to kasica prasica potpore, nego treba biti onaj dio koji su učinci. To je vrlo [[Upadica: Vrijeme.]] bitno.
Imamo replike uvažene, prava je replika uvaženi zastupnik Zvonimir Troskot.
Uvaženi gospodine Bulj prije svega evo želio bih vam i čestitat rođendan u ime Hrvatskog sabora, a drugo jako me interesira s obzirom da ste ekspert u tome polju, dakle vidim ovdje da je hrvatska Vlada uložila nekih 6,6 milijardi kuna potpora sektoru poljoprivrede i ribarstva. Pa evo zanima me koje je vaše viđenje toga, evo izdvojio sam posebno s obzirom da se bavite baš s tim temama 2,8 miliona kuna za nacionalni program potpore sustavu koji se zove Krava tele. Pa bi vas zamolio vi znate sigurno po kojem kriteriju su bila davana ta sredstva. Ja sam čuo da su ta sredstva dobivali ljudi koji misle da je krava ljubičaste boje. Ali evo molio bih vas da vi to iskomentirate i da vi date svoje viđenje toga. A drugo pitanje, vidim ovdje da je nekih 2,93 miliona dano za ribare, a vidjeli smo i sami za vrijeme korone da smo zatvorili sve pijace i na kraju naši ljudi nisu mogli ni prodavat ovaj ribu na pijaci. Evo, hvala vam.
Dobro poznat je način podjela potpora. Primjer u Lici kako je ministrica dijelila prijateljima državne tajnice Rimac ovaj potpore u sustavu Krava tele. Niti krave, niti teleta, a poticaji išli. A ljubičasto vjerojatno su to vidli na Milka čokoladi kad su vidli pa misle da je to krava ili možda na nekakvom pokretnom vozilu koje je prevozilo mliko iz tko zna odakle. Znači potpore i poticaji nikad nisu bili veći u poljoprivredi, a nikad više nije se uvozilo, nikad više. A jednostavno je to pitanje, evo da je postavit sad pitanje i da vi imate sustav provjere, sustav, mislim analiza je jednostavna, dajete milijarde u poljoprivredi, a kome dajete, kome. Pa ljudi ne znaju ne sustav Krava tele on ne zna koliko krava ima sisa, mislim to ponavljam pa to je već opjevana pisma. Ne znaju ljudi koliko krava ima sisa, pa vi u Slavoniji više nema ljudi vam iseljavaju, vidite koliko ima potpora, pa dignite se vi vladajući. 6 milijardi nikad više nismo [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] uvozili, nikad manje proizvodili.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Ante Kujundžić.
Hvala predsjedavajući g. Sanader. Evo kolega Bulj i ja se pridružujem čestitkama vama kao hrvatskome vitezu i najvećem borcu za maloga čovjeka, nadam se evo da će taj primjer slijediti i ostale kolege u sabornici. Ono što je činjenica da ovoj konačnoj brojci ne možemo zapljeskat brojci dodijeljenih sredstava, međutim mislim da ne treba ni po njoj nekako, neću reći pljucat, ali mislim da je ona na jednoj razini. Je li mogla biti veća, vjerujem da je, ali ajmo reći da je dovoljna ili dobra. Ono što je meni u toj cijeloj priči onako simptomatično jest činjenica, mislite li vi da su kriteriji temeljem kojih su dodjeljivana sredstva zapravo bili nekakvi da su stavljani na jedan objektivan način i samim tim mislite li da su sami poticaji završili kod onih kojima bi zapravo bili jedan objektivni vjetar u leđa? Hvala.
Pa cilj potpora bi tribao biti vjetar u leđa našem poljoprivredniku, gospodarstveniku, našim OPG-ovima, našim nerazvijenim krajevima, našim lokalnim samoupravama u Dalmatinskoj zagori, Lici, Gorskom kotaru oni bi tribali biti vjetar u leđa, a ne kasica prasica kako dobiti izbore. Pa oni već imaju 50 … nula u glasovima mislim to je, stvarno kad čovik razmišlja koliko to kamiona juri tamo kroz vašu Imotsku krajinu, ŽUC više ne znaš di nadiru. Oni doslovno mole babe kleče pred babama, oni kleče. Da je to bar značajan projekt, pa ostavite malo zemlje da se ima di kokoš uprpat, da ne bude jaje crno. Pa nemorete samo asfaltom i … dobit mislim to je nevjerojatno. Ekološki najprije nije osviješteno do kočaka asfaltirat zbog … mislim ipak jaje da bude ekološki čisto u Imotskoj krajini u Cetinskoj krajini. Naravno da triba prave projekte podržavam, nema ih, bitno je da ono do Vučevice iđe 4 trake 40 milijuna [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] a za vaš kraj. … [[Govornik se ne razumije.]]
Sljedeća replika uvažena zastupnica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Evo kolega Bulj i ja ću se pridružiti čestitkama. Zdravi nam i veseli bili i dalje nas ovako uveseljavali. Pa s obzirom da ste se u svom izlaganju dosta zadržali na ulaganje i potpore u obrazovanje i zdravstvo bolnice, pretpostavljam da ste taj dio našli u ovom izvješću, ste našli? Tu piše, fino piše baš ovako što se ne smatra državnom potporom koje u ovom izvješću, državnom potporom također se ne smatraju sredstva za pomoć obrazovnim ustanovama te bolnicama. Tako da to niste mogli u ovom dijelu naći. A evo samo zadnjim rebalansom u 2020. 2,24 milijarde kuna je izdvojeno za saniranje dugova bolnica veledrogerijama.
Odgovor.
Gledaj, vi ste se uvatili toga dijela što ulazi u ovo izvješće ne ulazi, ja govorim o decentraliziranim sredstvima. Malo sam otišao u smjeru gdje se troše državne pare, znači decentralizirana sredstva koja dođu u županiju u blagajnu u kasicu prasicu i onda se dobijaju izbori. Ako ste načelnica vi da niste … u HDZ-u ako bi vi dobili kune za Vodice, tribali bi klečati ne bi mogli dobit. Trebali bi bit sluge. Znači to je sustav koji drži načelnike općina da služe županima, a doli nije župan … Sanader kod mene. Šta on kaže kako je, Ante šta, ne mora biti Šipić koji se tu falio bili ste ga falili, ne more biti gradonačelnik, ne more, pa ti sad Šipiću govori šta oćeš. Znači potpore se daju isključivo po stranačkoj iskaznici to nije dobro, znači nemamo kriterije i sustav, nebitno potpore ili decentralizirana sredstva, nije uopće bitno. Ali se ne smije biti kasica prasica za predizborne svrhe. Pa i vi znate da su sad krenula asfaltiranja, ne možeš od valjaka doć više po selima proć. Pa čak uzorke da izvade ja mislim da se vide izbornici … ne znam kod vas u Vodicama vjerojatno se vidi.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Siniša Jenkač.
Evo poštovani potpredsjedniče. Kolega Bulj, pridružujem se čestitkama za rođendan. Evo vi ste spominjali izbornu godinu, ali mi govorimo danas o potporama u 2019.g. znači ne u 2020.g., ali mene sjećanje uvijek dobro služi, ja se sjećam da ste se vi jako zalagali za pomoći brodogradnji i brodogradilištima i da će evo Vlada uništiti brodogradnju, brodogradilišta, a upravo sad kritizirate sektorske potpore u brodogradnji. Znači jedan dobar dio potpora u 2019.g. išao je upravo u te sektorske potpore i spas brodogradnje i vi ste se za to zalagali, a sad evo govorite da to nije dobro i da treba biti drugačije potpore, pa evo možete li to malo prokomentirati.
Ja bi reka hvala lipa na dobrim željama, svima vama koji ste mi čestitali. Da, ja sam da se subvencionira brodogradnja, ali da se od tih novaca rade brodovi, a ne … od Končara da se rade Danka Končara da se radi hotel, jel razumite. Ja sam za brodogradnju, brodogradnja je vrlo bitna u RH i Državna revizija, vi ste svjedok, Državna revizija kaže da u brodogradnji se nenamjenski troše sredstva i niko ništa ne poduzima. I u Danka Končara on to zna Zulim ovdje da je, jel Zulim kako, da se Hotel Medena da rade radnici iz Brodotrogira Hotel Medenu i ne primaju osam godina plaću, umjesto da se rade brodovi. Ja sam prvi da se subvencioniraju brodovi. Ako Njemačka more autoindustriju moremo mi i brodogradnju koja je stoljetna brodogradnja. Ja vas sada pozivam da se subvencionira brodogradnja, ali da se rade brodovi, a ne Končarovi hoteli koje je dobio za kunu. To je meni vrlo bitno [[Upadica Sanader: Vrijeme.]]
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Goran Ivanović.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Evo i sam ću učiniti to što su učinili i moji prethodnici i čestitao g. Bulju rođendan i mislim da mu nikad u životu više HDZ-ovaca nije čestitalo rođendan nego večeras, pa evo, neka mu je svako dobro. Na kraju smo ovog radnog dana ovdje u HS-u i rekao bih da smo lijepo počeli ovaj današnji dan kada smo razgovarali o Hrvatskom državnom zavodu za meteorologiju odnosno DHMZ-u i vidjeli smo da je to jedan izvrsni proizvod koji Hrvatska ima, to je prepoznala i Svjetska meteorološka organizacija i dovest će svoj ured za jugoistok Europe upravo ovdje kod nas u Hrvatskoj. Znači, imamo znanja, imamo vizije, imamo nešto što se zove ljudski potencijal, a on je najbitniji u svemu. Bez potpora nema razvoja društva, potpore su jednostavno nešto što je potrebno da bi se uopće društvo razvilo, odnosno da bi se ravnomjerno razvilo. Naravno dolazim iz kraja koji ne spada u tu kategoriju jednako razvijenih područja kao što je grad Zagreb, to je jednostavno tako, iz nekoliko razloga, ne ulazeći sada u neke dubinske analize. Država je tu da bude partner jedinicama lokalne i područne samouprave, da bude partner poslodavcima, poduzetnicima, malim i srednjim poduzećima i to je dio novca koji se mora vratiti od onih od kojih je, na kraju krajeva i taj novac došao u državni proračun. Ja bih rekao da se nije dogodila možda ova Covid kriza da bi 2020. g. zasigurno bila jedna od boljih godina, možda bi bila to čak i referentna godina kada je u pitanju i potpore, ali isto tako i povećanje proizvodnje na svim nivoima. No, neću se puno zadržavati na ovim potporama, većina vas je to komentirala, ja ću malo govoriti o lokalnim i područnim samoupravama koje također, moraju biti dio rješenja ovog problema u kojem smo se našli. Smatram da jedinice lokalne samouprave moraju podnijeti dio odgovornosti kada je u pitanju čuvanje radnih mjesta, kada je u pitanje stvaranje podloga za otvaranje novih radnih mjesta, to jednostavno nešto bi trebao biti habitus lokalnih zajednica i tu ne bi trebalo biti dileme da li je netko načelnik ili gradonačelnik HDZ-a, SDP-a ili bilo koje druge političke orijentacije, to svi govorimo. Ako netko govori o politici, ostajanja, zapošljavanja, poticanja, onda smo to mi, saborski zastupnici koji praktički svaki dan o bilo kojoj temi i po bilo kojoj temi govorimo upravo o tome. Onaj tko poznaje moj politički rad znat će zasigurno da spadamo u skupinu ljudi koja o tome govori otvoreno i uopće nemam figu u džepu kada je u pitanju taj dio, bez obzira hoće li se netko naljutiti ili se neće naljutiti. Reći ću jedan plastični primjer, ja dolazim iz Valpova, odnosno iz Vladimirevaca, to je prigradsko naselje grada Valpova. Tamo je nezavisni gradonačelnik na vlasti i sad gledajte. Znači u Izvješću za 2020. g. koje je morao predati FINA-i do 20. veljače ove godine, piše da je poduzetnicima dao 800 tisuća kuna potpore. A u istom trenutku je tim istim poduzetnicima dužan preko 15 milijuna kuna, za svoje PR usluge troši 650 tisuća kuna, za turističku zajednicu koja nije ove godine, odnosno prošle godine, imala nijednog turista, troši 850 tisuća kuna i za intelektualne usluge troši milijun i 100 tisuća kuna. Pa nije li to licemjerno, nije li to nešto što se ne bi smjelo događati? To je ozbiljna količina novca koja se može sasvim drugačije rasporediti. Prema tome, želimo li bolju Hrvatsku, želimo li Hrvatsku kakvu su sanjali naši branitelji kada su ušli u Domovinski rat, onda moramo svi podnijeti dio odgovornosti, a ja bih rekao da ta odgovornost mora biti najjača i najizraženija upravo u tim malim sredinama, njihovi fiskalni kapaciteti jesu relativno mali, ali manimo se hortikulture, manimo se stvari koje ne donose radna mjesta, koja ne čuvaju demografsku i svaku drugu bolju sliku Hrvatske, prema tome, shvatimo da je poticanje gospodarstva, gospodarstvo, čuvanje ljudi, radnih mjesta, jedina briga koju politika mora shvatiti kao najozbiljniji čin koji uopće možemo provoditi bilo da smo u HS-u, [[Upadica: Vrijeme.]] bilo da smo načelnici ili gradonačelnici ili župani općina, gradova i županija. Hvala lijepo.
Imamo nekoliko replika. Prva je zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolega kad govorimo o potporama, mislim da se i vi slažete s tim, da one trebale bi, poglavito u nerazvijenim područjima ili slabije razvijenim, kao što je Slavonija, Dalmacija, tribale imati određene učinke. Međutim, nema učinaka potpora. Bilo ono brodogradnja, poljoprivreda, nije bitno. Mi moramo vidjeti učinke ako ulažemo 15 milijardi kuna godišnje, ali mi ih ne, mi jednostavno nemamo. Osim što sam rekao maloprije, meni je neprihvatljivo da se samo isključivo, nebitno, decentralizirana sredstva, bilo radilo se o potporama, da bude to kasica prasica i vi ste sad dijelom čak i obrazložili jedan slučaj da to ne smije biti. I ne smije se koristiti taj novac isključivo sa regionalne razine da se decentralizira prema stranačkoj iskaznici, doslovno, evo, ja vam kažem da je određenim jedinicama lokalne samouprave izvaditi uzorak asfalta, vidio je izborni ciklusi, malo deblje kad je lokalni, predsjednički malo manje, parlamentarni malo više, ali to nije dobro, nije dovoljno samo asfaltirati nego [[Upadica: Vrijeme.]] te mjere moraju imati svoje učinke. Znači ovaj novac koji se daje. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Dijelom sam i nešto progovorio o toga, premalo je vremena. No, čovjek sam koji uvijek voli otići na teren, voli pogledati, voli sa ljudima porazgovarati. Ja bi rekao da, evo, dolazim iz Slavonije, Baranje i Srijema kojeg dobro poznajem, stvari se mijenjaju. Možda je prošlo predugo godina da bi se stvari počele mijenjati i bez društvene infrastrukture nema ostanka na, u tim mjestima, prema tome, nisam ja ni protiv dječjih vrtića, sportskih dvorana, sve je to 21. st. i ti ljudi zaslužuju isto, uvjete i preduvjete za bolji život. Čak se ne slažem i kolega Bulj, sa ovom konstatacijom da bi se tu moglo izvaditi iz tog asfalta pa se kronološki pogledati kada je HDZ bio na vlasti ili nije, poznajem krasne načelnike i gradonačelnike koji nisu HDZ-ovci koji iznimno puno čine za svoje sredine i mislim da tu bi došli kad bi brojke usporedili možda do toga da bi čak bila i obrnuta situacija.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Anita Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Ivanović, drago mi je da ste se dotakli i ovih državnih potpora na razinama JLS-ova. One se prema ovom izvješću dodjeljuju i dodjeljuju se naravno u iznosima koliko te jedince mogu, ne može jednako ulagat grad Valpovo ili neka mala lička općina ili Grad Zagreb. Ali za te potpore je bitno da one budu usmjerene prema lokalnim potrebama. Evo recimo komunalna i cestovna infrastruktura koje smo se evo dotakli, znači evo jedan dio velik, a ne baš velik, ali dio ličkih sela recimo nema niti asfalt niti rasvjetu niti vodovod i to je ono što je na toj lokalnoj razini potrebno. Znači neko ko živi u gradu njemu to nije potrebno jer on to ima, tako da, znači bitno je da te potrebe budu usmjerene, potpore da budu usmjerene i da se prilagođavaju potrebama stanovništva i upravo u cilju zadržavanja stanovništva i osiguravanje tih nekih osnovnih potreba koje se podrazumijevaju kao standard u 21. stoljeću. Hvala.
Imamo povredu Poslovnika uvaženi zastupnik Ante Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Povrijeđen je čl. 238., svjesno riskiram opomenu, samo bih se nadovezao kratko na kolegu Ivanovića. Slažem se, ja znam i puno HDZ-ovih načelnika stvarno koji su čestiti, dobri ljudi koji se trude, muče i bore da svoj kraj naprave boljim. Ono što, evo ja iz svog primjera mogu navest, ja sam od županije u prošloj godini, dakle direktno od Blaženka Bobana i odluka njegovih dobio 150.000 kuna, najveća smo općina na području imotske krajine. Što se tiče infrastrukturnih ulaganja i raspodjele sredstava, dakle u velikome dijelu županijske ceste na području moje općine su još na razini srednjeg vijeka [[Upadica: Vrijeme]] To nije dobar primjer, [[Upadica: Vrijeme]] a ima puno dobrih primjera i HDZ-a i SDP-a i nezavisnih, [[Upadica: Vrijeme]] a jednako tako i … [[Govornik se ne razumije]] Hvala vam na opomeni.
Vi znate da ovo nije bila povreda Poslovnika nego vaša replika i izričem vam opomenu. Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala. … [[Govornik se ne razumije]] upravo ću vam odgovoriti kratko na repliku. Apsolutno, to sam i pokušao malo apostrofirati danas u svojoj raspravi. Ako imamo 572 JLS-a, a njihov udjel potpora u cijelom sustavu potpora je bio negdje oko 600 milijuna kuna, ako se ne varam 690 milijuna kuna, ispadne nešto malo više od milijun kuna po JLS-u. Mislim da mogu neke puno, puno više i onda još odvojimo tu skoro 400 milijuna Grad Zagreb, mislim da tu malo kasnimo. Ovo što je rekao kolega Kujundžić, okej, bila je povreda Poslovnika, ali slažem se. Jedna je Hrvatska, nemam ja s tim uopće nikakvih problema oko toga. Ono što je prioritet mora biti prioritet, nalazilo se to u Zagori, nalazilo se to u mojoj Slavoniji. Prema tome, bez poštivanja prioriteta, bez izgradnje te osnovne infrastrukture teško da ćemo stići na kraju krajeva Grad Zagreb.
Još jedna replika uvaženi zastupnik Zvonimir Troskot.
Uvaženi zastupniče, hvala na izlaganju. Evo imam jedno iskreno pitanje, s obzirom da se kod vas osjeti ta jedna slavonska inatljivost tog regionalnog dijela naše lijepe Hrvatske. Ovako, na stranici 40 je sekcija regionalne potpore i u 2017.g., ja ću vam iščitat, pa ću vam postavit pitanje, dakle imamo ulaganje od 2 milijarde kuna, a u 2019. nekih 956, znači negdje oko milijardu kuna ulaganja u regionalne potpore. Sad me interesira, koje je vaše mišljenje, znači iz samih podataka vidimo da imamo smanjenje ulaganja u regionalne potpore, a to vas pitam iz razloga što je 2019.g. dakle bila predstavljena kao izvrsna godina gospodarskog rasta u Hrvatskoj, pa me evo čisto interesira kako vidite taj pad regionalnog ulaganja, a to vas i pitam iz razloga što će 2020.g. po svim podacima biti jako loša, znamo i zbog čega, a to će onda i patiti i regionalna potpora, pa evo vaše pitanje po tom pitanju?
Odgovor.
Hvala lijepo. Tako je, 2020. je bila loša, katastrofalna, pitanje je kakva će biti 2021. Ovdje smo malo ili skoro ništa spominjali ove male deminimis potpore koje su također bitne, one su uglavnom bile u tom regionalnom dijelu iako ne bi mogao sad točno odgovoriti na ovo vaše pitanje g. Troskot vezano zašto je manje, jednostavno bi bilo uvijek bolje da je više, ako je bila milijarda da bude barem milijarda ili sto ili dvjesto ili ako je bilo dvije da bude više od toga. No smatram da bez kvalitetnih potpora, bez potpora koje imaju smisla na kraju krajeva, to je možda i najveća vrijednost potpore kad ona ima smisla, kad ona ocrta prostor i kad ta potpora koja je došla u određeni prostor zadrži barem jednog stanovnika i otvori barem jedno radno mjesto. Hvala lijepo.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, državni tajniče. Pa evo, puno smo toga već rekli o državnim potporama ove 2019.g., međutim ja ću se ponovno vratiti na ono što je Vlada RH donijela odluku o donošenju smjernica politike državnih potpora za to razdoblje od 2019. do 2021. gdje je lijepo konstatirano da je npr. u EU sektorske potpore u 2016. su iznosile svega 5,8%, a kod nas je to bilo preko 50,7% u 2016. Dakle, što hoću reći i što je, što same smjernice govore i ono što smo u replici govorili, dakle cilj je smanjivanje sektorskih, a povećavanje horizontalnih potpora čime je intencija i same vlade i svih sudionika zapravo da se na takav način kreira politika potpora. Da li potpore utječu, potpora sama po sebi dakle trebala bi poticati gospodarski rast. Da li te potpore potiču rast BDP a to je recimo pitanje koje su mnogi stručnjaci postavljali i istraživali i činjenica je da to u velikoj većini slučajeva se nije događalo što nije dobro. Kada pogledamo da je u 2019. u RH dodijeljeno preko 15 milijardi kuna potpora i to je povećanje za 1,7% u odnosu na 2018.onda vidimo da je taj udio potpora povećan na 3,8% BDP-a što je jako puno i to je rast u odnosu na prethodne godine. A kao što sam rekla prosjek u EU i udio potpora čini u BDP-u oko 0,5%, dakle cilj bi bio da se i nekakav zdravi gospodarski rast bi bio da se te potpore smanjuju jer to znači da smo na pravo mjesto i u pravo vrijeme usmjerili ta sredstva. Ovdje su kolege govorile koliko je taj odnos u tim potporama u sektoru industrije i što to znači, isto tako i horizontalne. Ja bi evo samo ono što se nije spominjalo, a bilo bi dobro možda da javnost čuje, da recimo je lijepo za vidjet da je u istraživanje i razvoj Mađarska na primjer u razdoblju od 2007.-2012. uložila 20 puta više, znači 20 puta je povećala ulaganje u razvoj, a 10 puta više u zaštitu okoliša. To je nešto što bi nas trebalo rukovoditi kada govorimo o povećavanju ulaganja u horizontalne potpore. Isto tako važno je reći da je npr. Italija, Francuska i Njemačka zajedno dodjeljuju više od polovine potpora za istraživanje u razvoj u okviru cijele EU. Danska npr. prednjači u potporama za zapošljavanje i to je gotovo polovina potpora za zapošljavanja svih sredstava EU, a iza toga je Poljska, iza njih je Poljska. Za usavršavanje najviše izdvaja Italija, Njemačka, Francuska i bivša članica Velika Britanija, za okoliš npr. Švedska, za kulturu Francuska i Velika Britanija koja više nije i evo to je recimo u odnosu na ostale države i članice EU. Kada govorimo o ovim lokalnim potporama evo u Gradu Zadru se potpora dodjeljuju za malo poduzetništvo i recimo za umjetničke obrte koji nestaju i da bi se na taj način ti tradicijski obrti zadržali onda se kanaliziraju te potpore na takav način. Hvala.
Imamo dvije replike, prva je uvažena zastupnica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolegice Perić, govorili ste o sektorskim potporama i trendu i tendenciji da one budu što manje, pa kako i jedna i druga dolazimo iz područja gdje je turizam jedna od glavnih gospodarskih djelatnosti upravo se to može i vidjeti da je udio turizma odnosno iznos potpora u turizmu u 2017. bio 15,6, 2018. 11,7 da bi ove za koje se podnosi izvješće bilo svega 8,9 milijuna kuna. Ali moramo reći da isto tako upravo tih godina u turizmu bilježimo najbolje podatke, rekordnoj 2017.smo imali 12% više dolazaka nego 2016., pa onda ponovno u 2018. 9,5% više gostiju nego 2017., da bi 2019. bila ponovno sa 5% više dolazaka odnosno 21 milijun gostiju u Hrvatskoj. Vjerujem da naredne godine [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] koje su došle s obzirom na krizu će morati imati veću potporu u turizmu.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Dakle, jako je važno pratiti sve učinke potpora i sigurno da recimo kada bude izvješće za 2020.onda će se vidjeti koliko će taj utjecaj nažalost biti u nekim potporama koje bi mi željeli da se nisu dogodile na takav način, ali smatram da se zaista trebaju pratiti i evidentirati i posebno analizirati upravo ulozi i ulaganja i zapravo pratiti način i mjerenja kako i koliko te potpore utječu na porast neke proizvodnje ili na porast evo broja turista ili na uopće utjecaj na BDP.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Romana Nikolić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovana zastupnice Perić. U izvješću se govori o podupiranju ulaganja u istraživanje i razvoj inovacija, a radi se o prilično minornim iznosima za nešto što smatram da bi trebalo biti značajnije zastupljeno, pa zapravo ako se želi država tehnološki pozicionirati ili možda ne želi. Želim pojašnjenje oko toga. Hvala.
Odgovor.
Pa ja smatram da je svima cilj pojačati upravo u tom segmentu, zato sam i spomenula upravo ova ulaganja i ove enormne iskorake koje su radile države iz našeg okruženja na koje i u koje se moramo sigurno ugledati. Kada kažem Mađarska onda vidim da je to, to su značajna i enormna povećanja i mislim da zaista u tom smjeru trebamo svi se zalagati. Ali isto tako moramo mislim da se već i stvorili veliki preduvjeti i mislim da imamo i kapaciteta i znanja da se to može i potaknuti zapravo i naše poduzetnike da na taj način i formiraju svoje zahtjeve da bi dobili određene potpore.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Zvonimir Troskot.
Poštovani koji nas pratite putem televizije. Dakle, evo današnjom raspravu smo zapravo mogli zaključiti da ovaj sisteme potpora nije dobar ako govorimo o sistemu razvoja odnosno ako težimo ka tržišnom gospodarstvu i vidjeli smo da nije dobar u smislu regionalnog razvoja iz razloga što pratimo da je došlo do pada od milijardu kuna, a smatramo da je ta jedna regionalna raznolikost jedno od bogatstava RH i da u tom smjeru bi trebalo povećavati zapravo potpore, a ne ih smanjivat. Dakle, ovako što se tiče samih istraživanja i razvoja njih treba ovdje vidimo da padaju, a trebalo bi to još doseć i prosjek EU, znači poduplat novce odnosno ulaganja u istraživanje i razvoj kako bismo došli na razinu EU. Ono šta posebno zapravo žalosti poduzetničku javnost jest ovo smanjenje ulaganja u male i srednje poduzetnike iz razloga što je to zapravo pokazatelj ha jednog antipoduzetničkog duha od strane vladajućih odnosno da u ovoj strukturi ulaganja koja je vidljiva od 2017. i '19. to se prelijeva i u 2020.g. i u tom smislu se ne bismo složili sa uvaženim g. državnim tajnikom iz razloga što su trendovi koji se sada i nastavljaju i sa velikim ćemo interesom pratit šta će g. Plenković odlučit zajedno sa svojom Vladom nakon sastanka u Bruxellesu. Ono šta jest definitivno zahtjev poduzetnika nakon što je provedena anketa, jest da 50% sredstava koje bismo trebali povuć od EU bude investirano u naše poduzetnike i da ta struktura onda bude jasna, da to ne bude, negdje se čuje 7%, negdje 10%, negdje 30% nego da to bude 50%. I ono šta su zahtjevi poduzetnika, a to je najvažniji socijalni partner u tom smislu je Hrvatska udruga poslodavaca jest da se 50% bespovratnih sredstava uloži u naša poduzeća, velika poduzeća kako bismo onda generirali taj rast iz razloga što financiranje i subvencioniranje samih kamata ne može dovest do gospodarskog rasta nego to mora ići u smjeru digitalizacije, mora ići u smjeru povećanja proizvodnih parkova i kapaciteta i da to više nije toliko zastarjelo nego da u tom smislu hvatamo europski prosjek. Također ono što su izrazili sami poduzetnici, dakle oni žele digitalizaciju, žele bolje procese iz razloga što ti isti poduzetnici konkuriraju na vrlo nemilosrdnom tržištu EU i to u okruženjima u kojima su države prepoznale da jednostavno moraju subvencionirat sa visokim postocima pogotovo industrije koje će im biti generatori rasta. U tom smislu bi trebalo ulagat u IT i kompanije kao što su recimo Infobit, Nanobit, Rimac itd. iz razloga što mi tu imamo talent kao država gdje po matematičkim olimpijadama osvajamo zlatne medalje i upravo to je veliki bazen talenata u kojem bi se moglo ulagat i to bi mogla biti jedna od novih generatora rasta za RH i tu imamo i komparativnu prednost u odnosu na EU jel smo puno jeftiniji, također imamo dobru IT industriju, a s druge strane u odnosu na Aziju i naši IT-evci isto također puno bolje govore engleski jezik. U tom smislu nije jasno i ono što je bojazan sa 30.4. ističe taj rok i tu nije riječ o napadu nego čak o prijateljskom apelu da će se stihijski i kampanjski ić u povlačenje sredstava za tako važno pitanje i to ne temeljimo, taj argument ne temeljimo na nekakvim napadima nego na činjenici da smo primjerice zadnji dan poslali zahtjev EU da nas se zaštiti moratorijem na poljoprivredna zemljišta kako razvijenije zemlje EU ne bi došle u Hrvatsku i kako ne bi preuzeli naša zemljišta s obzirom da ne možemo konkurirat zbog naše ekonomske slabosti u odnosu na njih. Dakle, to su sve neki pokazatelji koji nam govore da se jednostavno trebamo fokusirati i preusmjerit dakle na poduzeća.
Vrijeme. Replika uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Troskot, maloprije u svojoj raspravi u ime kluba ste spomenuli koliko znači ulaganje u privatni sektor, u javni sektor, koliko se to vraća u biti, međutim ja bi ovdje kazao da RH poglavito u nerazvijene krajeve, u naše poduzetništvo, u poljoprivrednu domaću proizvodnju mi tribamo ulagat, ali ne na ovaj način. Ne na način da potpore i decentralizirana sredstva se ulažu u predizborna asfaltiranja kao što sam rekao, kao što će ove godine to koristiti se, sloj na sloj, sloj na sloj, izborni cikluse možemo izbrojit. To nije način potpora. I vrlo je bitno da u isto vrijeme gdje su potrebni projekti, npr. kod mene ima Zelovo brojna druga sela koja nemaju vodu, gledaju u Cetinu nemaju vodoopskrbu u kući, o tome niko nebriga se jer nema dovoljno birača. Vaš stav o predizbornim asfaltiranjima i naravno uprpavanju kokoši [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] sanesu crno jaje zbog asfaltiranja.
Uvaženi g. Bulj, imate pravo. Dakle, matematika je što se tiče investicija jasna, dakle na svaku uloženu kunu poduzetnika oni su još potrebiti uložiti dvije do tri kune njihovih sredstava kako bi to vratilo povrate nazad. Međutim povrati u privatnom sektoru su puno veći i oni su nam sad prijeko potrebni kako bismo potaknuli gospodarski rast. U tom smislu bi povrati donijeli, doveli do većih prihoda, prihodi do većih plaća itd., i to bi zaživjelo hrvatsko gospodarstvo. Što se tiče javnog sektora nitko ne bježi da treba u njega ulagat, dapače. Međutim, ono što sama matematika opet financijska kaže dakle na 1 uloženu kunu imamo 1 kunu povrata ukoliko imamo izrazito efikasno upravljanje sredstvima. Ukoliko nije to slučaj, tada moramo povisivat poreze i opterećenja našim građanima kako bismo nadomjestili deficite. A ono šta smo Klub MOST-a bili vrlo konstruktivni dali smo jedan prijedlog gdje se mogu privatnici i država naći, a to je recimo racionalizacija bolovanja kako bi što više ljudi radilo i doprinijelo hrvatskom [[Upadica: Vrijeme.]] gospodarstvu.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege brojni, evo kad govorimo o državnim potporama mislim da bi bilo dobro još jedanput istaknuti što spada u instrumente državne potpore, a što ne. Znači u instrumente državne potpore spadaju subvencije, porezna izuzeća i oprost duga u udjelu vlasničkom kapitalu, financijski transferi, jamstva opozvana i opozvana jamstva. Kad se govori o oprostu poreza, porez na oslobađanje izuzeća i olakšice naglašeno je da tu nisu uključene porezne olakšice koje su općeg karaktera već samo olakšice koje su specifične za određenog poduzetnika ili skupinu poduzetnika odnosno za pojedino područje. Znači kad govorimo o 2019.-toj godini u ova, u ovo izvješće ne spada ono što bih rekla da je najbitnije bilo za naše poduzetnike, a to je rezultati 3 kruga porezne reforme Vlade RH gdje su poduzetnici i građani rasterećeni za više od 10 milijardi kuna, a upravo ove 2019.-te četvrtim krugom predviđeno je dodatno rasterećenje 3,75 milijardi kuna. Znamo da je smanjen porez na dobit sa 20 na 18% za velika i srednja poduzeća te sa 20 na 12 za mala poduzeća kako bi se povećala konkurentnost cjelokupnog gospodarstva. Da je podignut prag na 7,5 milijuna kuna prihoda omogućio da čak 112.000 poduzetnika odnosno njih 93% plaćaju nižu stopu poreza nego što su to ranije čime su ih dodatno rasteretili i financijski ojačali. Jedna od važnijih potpora posebno sad nakon ove i zdravstvene i gospodarske krize je sigurno potpora za zapošljavanje. Kad vidimo 2019.-tu godinu možda će nam biti čak niske i smiješne brojke da je potpora za zapošljavanje u 2019.-toj su dodijeljene u iznosu od 272,9 milijuna kuna iako je to bilo 51% više nego u 2017.-toj godini. To je uglavnom HZZ dodjeljivao i tu imamo dodijeljeno je od Grada Zagreba, frizerskog salona, plivačkog kluba i sl., međutim nakon kao što sam rekla ove krize mjere za očuvanje radnih mjesta i te potpore u djelatnostima pogođenim i korona virusom, ali i one nedavnim potresima su znatno veće, znatno izdašnije. Potpore su donešene 20. ožujka 2020. i već 23. ožujka je krenulo sa tom provedbom i do sada je isplaćeno više od 9 milijardi kuna odnosno ukupno 13 milijardi kuna ako gledamo da su išla i porezna i sva moguća rasterećenja. Time je spašeno oko 100.000 poslodavaca i više od 600.000 radnika. U studenome imamo dodatnih 455 milijuna kuna za 40.000 poslodavaca i 152.000 radnika, pa onda dodatno u prosincu itd., da ne iznosim sve podatke i brojke. Značajan plus je bio poduzetnicima i pomoć time što su im se nadoknadili i fiksni troškovi. Znači od najma, komunalne vodne naknade i onih troškova za struju, vodu i sl. Projekcija je da će se za razdoblje studeni – veljače biti isplaćeno još 2 milijarde kuna. Znači svaki radnik je dobio 4.000 kuna tijekom obustave rada uz oslobađanje plaćanja doprinosa, a i mogućnost skraćenog radnog vremena do 90% je također omogućeno i za to 3.600 kuna mjesečno po radniku. Učinkovitost ove mjere o kojoj je govorila je kolegica Perić da je najbitnije vidjeti učinkovitost neke mjere pokazuje da je HZMO 31. siječnja 2020. u odnosu na 31. siječnja '21. imao samo 6.932 osobe manje što se vidi da je znatno usporen trend pada. Pošto sam već kroz repliku govorila o potporama u turizmu, u kopnenom prijevozu tu bi još spomenula potrebu u pomorskom prometu. Dodatne mjere i uvesti i dati potpore s obzirom da znamo da je život na otoku jako težak i bez ovog vida potpore neće biti moguće dalje i živiti i raditi onako kako predviđaju i naši programi strategije razvoja i sl., pa me veseli vidjeti da je i državne brodske linije [[Upadica: Vrijeme.]] i brzobrodske su imale potpore.
Replika uvažena zastupnica Anita Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana kolegice Branka, spominjali ste potpore za zapošljavanje, a danas smo govorili i o potporama male vrijednosti. Često te potpore male vrijednosti zvuče malo apstraktno našim građanima i oni ne znaju kakve su to potpore. Jedna od najzačajnijih i najpoznatijih potpora je potpora za samozapošljavanje koje provodi zavod za zapošljavanje. Znači za njih je u 2019. godini dodijeljeno 464 milijuna kuna. One se dodjeljuju nezaposlenim osobama za pokrivanje troškova rad i za rad poslovnog subjekta. Znači 2019. godine na taj način samozaposleno je, su, je 8723 nezaposlene osobe i za tu mjeru je značajno da ona bilježi kontinuiran rast kako u broju korisnika, tako i u broju potpora, tako u visini potpora koje se dodjeljuju, krenulo je to prije par godina, nekih 18 000 kn pa na 35, 55, da bis ad 2021. g. maksimalna potpora iznosila 130 000 kn po novoosnovanom subjektu. Hvala.
Odgovor.
Hvala, kolegice Pocrnić. Vi ste sve rekli o potporama male vrijednost za zapošljavanje kao što sam rekla, to su nam i najzanimljivije a mi koji dolazimo s mora, pa posebno pratimo sektor turizma, tu vidimo da je u sektoru turizma u 2019. su dodijeljene potpore male vrijednosti u vrijednosti nešto više od 30 milijuna kn s time da je Ministarstvo turizma dodijelilo 24 milijuna a HTZ 6,4 milijuna kn i te potpore kao što sam je i naziv, male vrijednosti, poticaju razviju turizma u toj godini. Narednih godinama očekujemo daleko više potpora na temu zapošljavanja nego ovakvih. Znači sva ona raspoloživa sredstva će se sigurno davati za očuvanje prije svega radnih mjesta a onda sve manje za sektorske potpore.
Slijedeća replika, uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Poštovana kolegice, pa evo i ja isto ću se nadovezati na zapošljavanje. zapravo kada sam govorila o tome da npr. Danska koristi najviše sredstava za zapošljavanja od ukupnih sredstava EU-a, onda ne mislite li da smo mi bili malo u ovom periodu sramežljivi u zapravo određivanju određenih potpora za zapošljavanje i da je upravo vrijednost i sada članstva u EU-u i taj segment da možemo i kvalitetno iskoristiti upravo i sa samozapošljavanje što je kolegica govorila a isto tako i kanaliziranje u prave djelatnosti koje treba.
Odgovor.
Hvala lijepo, kolegice Perić. Istina, mislim da i oni najveći kritičari našeg članstva u EU moraju priznati da ne bi bila spašena sva ova brojna radna mjesta i naši poduzetnici da nije bilo sredstava EU-a. Naime, sredstava za ove mjere osigurana su upravo iz europskih sredstava i nešto manjih iz državnog proračuna. I voljela bih ih čuti da li bi za ovom govornicom rekli ne, hvala, tam sredstava ne trebaju, pod cijenu da naši ljudi budu na Zavodu za zapošljavanje ili na ulici.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Siniša Jenkač.
Uvažena kolegice zastupnice, osvrnuli ste se na neki način i na ovu godinu 2021. g. i potpore za očuvanje radnih mjesta koje bi također mogli zvati sektorskim potporama, da li smatrate da intervencija države kao što slušamo od kolega nekih iz oporbe, da treba smanjiti intervencije države ali u ovakvim slučajevima, da li smatrate da je intervencija države važna, potrebna i da li ona u biti očuvava gospodarstvo u cjelini?
Odgovor.
Hvala lijepo, kolega Jenkač. Mislim da je neophodno i da je izuzetno dobro ovo što radi Vlada RH i na koji način intervenira i spašava radna mjesta. Svi oni kritičari koje smo i tu danas čuli za govornicom, nisu hrabri reći nije trebalo spašavati brodogradnju nego znate možda je trebalo na ovakav ili na onakav način, nitko ne želi da ti brojni radnici njih sutra osuđuju zato što su ostali oni i njihove obitelji bez kruha i osnovnih uvjeta za život i za rad. Naime, neophodno je prije svega spasiti radna mjesta a moramo isto tako biti svjesni koliko imamo sredstava na raspolaganju i koliko možemo i kome ponuditi. Sigurno da bi i Vlada RH kao što je išla sa ovim mjerama, voljena intervenirati u neke druge djelatnosti ali jednostavno dovoljno sredstava za sve te potrebe nemamo.
Povreda Poslovnika, Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolegica je povrijedila čl. 238., govoreći da za brodogradnji poticaji da se nisu davali, da bi ostali bez kruha radnici, ne, davani su poticaji i ja i svi smo mi zato da se daju poticaji ali nije se radila brodovi nego se radili hotel od Končara. A radnici nisu primali plaću a Hrvatska je uložila država 2 milijuna od poreznih obveznika novca. U tom je problem. Da, brodogradnja, to je naš izvozni proizvod, to treba razvijati ali ne hotel od Danka Končara i da radnici primaju plaću.
Ovo nije bila povreda Poslovnika nego replika, dobivate drugu opomenu. Pojedinačna rasprava slijedeća, uvaženi zastupnik Siniša Jenkač.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Evo danas govorimo o Izvješću o državnim potporama za 2019. godinu. Evo bilo je spominjato ali spomenut ću ukupno se radi o 15,2 milijarde kn, to je povećanje u odnosu na 2008. za 1,7% u odnosu na 2017. g. iznosi 23,1%, znači radi se osjetnom povećanju državnih potpora u odnosu na prošlu tj. 2018., 2017. godinu. 6,6 milijardi kn izdvaja se potpore za poljoprivredu, 8,5 milijardi kn u industriju tj. poduzetništvo. Naravno, 2019. g. kao što smo čuli, bila je vrlo specifična godina i radi se o velikim potporama u sektoru, točnije u sektoru brodogradnje i u svakom slučaju o tome da li je trebalo spašavati brodogradnju ili nije trebalo spašavati. Ja bi samo rekao kada govorimo o horizontalnim potporama koje iznose otprilike 2 milijarde kn ili 13,1%, znači radi se otprilike o milijardu kn poticaja zaštiti okoliša, 322 milijuna kn malim i srednjim poduzetnicima, 272 milijuna kuna istraživanje i razvoj i 233 milijuna kuna inovacije. Slažem se sa kolegicama i kolegama i opet se nadovezujem 2019.g. je vrlo specifična godina i iz razloga velikih potpora u sektoru brodogradnje imamo nešto manje potpore u zaštiti okoliša tj. istraživanje i razvoju inovacije i evo apeliram na ministarstvo da nadam se da će u 2020., 2021.g. u svakom slučaju rasti potpore u inovacijama, istraživanju i razvoju malim i srednjim poduzetnicima. Ono što treba napomenuti da evo možemo pohvaliti rad HAMAG BICRO-a znači što se tiče izdavanja garancije i onih malih mikro kredita do 50.000 eura. Iz osobnih iskustava znam koliko to znači našim poduzetnicima, onim pogotovo malim i srednjim poduzetnicima. Kada govorimo o HBOR-u također ima velik utjecaj na kreditiranje i tu se može i dalje napraviti dodatan iskorak da sama HBOR bude još više agilna i na još više dostupnosti da tako kažem našim poduzetnicima. Tu je važno naglasiti dobar Zakon o poticanju investicija, gdje se radi o unapređenju investicijskog okruženja i onom smanjenju poreza kada naš poduzetnik radi, kada naš poduzetnik ulaže i investira znači ono porezno rasterećenje koje su jako dobro prihvatili naši poduzetnici i mislim na tome treba i dalje težiti i na taj način i dalje treba na neki način poticati poduzetnike da više ulažu sa poreznim rasterećenjima. Ono na čemu treba u svakom slučaju razmišljati u budućnosti, a to je Industrija 4.0 digitalna transformacija, ona je najvažnija već danas, ali i u budućnosti definirat će razvoj pozicioniranje Hrvatske, tako da mislim da trebamo u svakom slučaju što više investirati u Industriju 4.0 pogotovo u onom poticanju da naši poduzetnici promišljaju i razmišljaju i investiraju u Industriju 4.0. Kada govorimo o sektorskim potporama, normalno niko ih ne voli, ali one su nažalost kao što je rekla kolegica nužnost jel nitko ne želi ukinuti tisuće radnih mjesta u brodogradnji, kao što ja moram spomenuti dolazim iz Varaždinske županije, Sjevera Hrvatske gdje je jaka tekstilna i kožarska industrija koja nažalost ima vrlo male plaće. I kada govorimo o sektorskim potporama, nažalost mi se tu ne možemo posebno pohvaliti da je gigant „Varteks“ ili neke druge privatna poduzeća dobili su sektorsku potporu, ali mislim da sigurno ne možemo biti ajmo reći ono 13. prase u odnosu na brodogradnju. I kada govorimo o tim sektorskim potporama evo moram reći da država na isti način mora tretirati i tekstilnu i kožarsku industriju kao i brodogradnju.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Romana Nikolić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. U današnjoj raspravi o Godišnjem izvješću o državnim potporama osvrnula bi se na event industriju koja je pokreta sektora kulturnih i kreativnih industrija koja privlači turiste te čini značajnih 6,3 hrvatskog BDP-a kojoj je potreban hitni restart. Mnoge europske države poput Austrije, Slovenije, Nizozemske prošlog su mjeseca pozitivno ocijenile planiranje ovogodišnjih manifestacija. Također predstavili su plan otvaranja event i kulturne industrije zbog potrebnog višemjesečnog planiranja za svako događanje. U 2020.g. u jeku pandemije otkazana je većina manifestacija poput „Ultra music festivala“, „In musica“, „Špancirfesta“, „Adventa“, „Motovun“ i „Zagreb film festivala“ otkazane su mnogobrojne koncertne turneje, predstave, zatvoreni su noćni klubovi i otkazane su gradske manifestacije koje su prepoznatljivi kulturno turistički simboli gradova te tih destinacija. Organizatori su najavili svojim posjetiteljima povratak u 2021.g. ali zbog neizvjesne situacija oko plana popuštanja epidemioloških mjera dovodi se u pitanje stotine tisuća rezerviranih turističkih aranžmana i zaustavljaju se sve buduće rezervacije jer gosti ne znaju što očekivati. Podsjetimo, Hrvatska je u 2014.g. osvojila nagradu „Dance nation of the year“ kao najbolja festivalska destinacija u Europi, a samo prošle godine otkazano je preko 100 festivala koji u Hrvatskoj iz godine u godinu privlače oko milijun posjetitelja iz čitavoga svijeta. Posebno je važno istaknuti da se ti isti gosti u Hrvatskoj u prosjeku zadržavaju čak sedam dana. Za sve tipove manifestacija od manjih, srednjih i većih ključan je plan otvaranja event industrije. Ističem da je uspješnu organizaciju manifestacije potrebno uložiti mjesece pa čak i godine planiranja. Najava plana otvaranja u posljednjem trenutku najugroženijeg sektora koji ne radi već čitavu godinu polučit će samo ponovno otkazivanje svih manifestacija u Hrvatskoj. Budući da je event industrija prošle godine zabilježila pad od čak 95% bilo kakav ponovni ulazak u rizik od otkazivanja i planiranja evenata mora biti sveden na minimum odlukom i najavom plana Vlade RH i Nacionalnoga stožera jer u neizvjesnoj situaciji u kojoj nisu definirani plan rada i uvjeti održavanja evenata prijeti i kompletnim kolapsom event i kreativne industrije. Sve veća neizvjesnost po pitanju održavanja evanata koji su ključni za opstanak glazbene, kulturne i turističke industrije razlog su pitanja, kada i pod kojim uvjetima organizatori kulturnih, glazbenih, gastro i turističkih događanja mogu očekivati povratak evenata u 2021.g.? Trenutna situacija s pandemijom virusa covida-10 u Hrvatskoj svedena je pod kontrolu uz stalan pad zaraženih i cijepljenje najugroženije populacije što toj industriji daje više optimizma nego u 2020.g. Da bi se eventi konačno mogli planirati i održavati kao preduvjet Vlada, stožer i nadležna ministarstva moraju donijeti mjere kojima će pomoći ovoj industriji. Stoga je potrebo da nadležna tijela što prije izdaju jasne mjere, upute i preporuke Nacionalnoga stožera civilne zaštite koje bi omogućile otvaranja event industrije uz poštivanje svih epidemioloških mjera. Potrebno je da potpore za očuvanje radnih mjesta ostanu na snazi sve do trenutka kada se manifestacije mogu održavati bez ograničenja. Također, potrebno je da se osnuje financijski fond oporavka za 2021. godinu po uzoru na druge države EU kako bi se pomoglo tvrtkama organizatora da prebrode buduće razdoblje i konsolidiraju svoja poslovanja nakon godinu dana zabrane rada.
I završna rasprava u ime Kluba MOST-a, Miro Bulj.
Državni tajniče, da i kolegice i kolege da potpore. Da, veliko da, poljoprivrednicima ali poljoprivrednicima koji se bave poljoprivredom, a ne 6 milijardi kuna tolike iznose davat godišnje potpore a biti rezultati katastrofalni. I naravno da se postavlja pitanje koje se daju potpore. Spomenula se je brodogradnja, da, veliko da za brodogradnju. Brodogradnja je brend hrvatski. Splitski škver, trogirski škver ostali Uljanik, riječki ima ih znači veliki broj. Ti škverovi brodogradnja su bili razvojni, da u nje davati novac, ali vi ste davali novac, novac u brodogradnju al nisu radili brodove. U tome je problem. I onda su naši najkvalitetniji ljudi i tako je bilo godinama, naši najkvalitetniji ljudi su odlazili i kad su otišli u druge zemlje, od varioca, inženjera, projektanata koji su imali kvalitetan proizvod jel Hrvatska je imala kvalitetan proizvod. Brodosplit je dobijao nagrade kao i drugi škerovi, riječki Uljanik svi su dobijali nagrade, međutim problem je ovdje u ovome slučaju što smo npr. treba restrukturirat Brodotrogir, ostavit tih 600 zaposlenih 50% od 1300, ti ljudi raditi i država je dala ukupno od 2006. do 2018. 2 milijarde kuna u Brodotrogir, potpora, 2 milijarde. Da bi danas Končar radio sebi hotele od i radnicima …/nerazumljivo/… plaćao plaće, radnici koji su morali raditi brodove oni njemu obnavljaju Medenu. Ti ljudi su bez plaća. Brodotrogir je bez plaća. I ljudi nemaju za kruh, a davala je država subvencije. Ovdje je pila naopako, vi ste pilili naopako, vi subvencionirajte a da bi ljudi primali plaću, al ovdje ljudi ne rade brodove i ne primaju plaću. Znači koji je učinak ovih mjera? Brodogradnja je vrlo bitna. Ona je izvozni proizvod, ona je ko i građevina tj. jača zato šta sve šta se ugradi u brod od drvenarije do svega to je sve izvozni, uglavnom izvozni, većinom izvozni proizvod i ona je razvojni proizvod. I triba ulagati u to. Međutim, na ovaj način ulagati i što se tiče regionalne, ulaganje u regionalnu upravu i lokalnu samoupravu, pa naravno da mi na Zelovu moramo uložiti pod Svilajom koji nemaju vodu, a fantastično mjesto za opstanak, za bavljenje poljoprivrednom, turizmom, ali nema vodovoda. A vidi Cetinu rijeku. Tako i Ruda, imamo Ruda vodocrpilište, ti mještani nemaju vodoopskrbu, a iz toga vodocrpilišta se napaja Split. A ti mještani koji gledaju u to vodocrpilište nemaju vodoopskrbu. Znači u nekim dijelovima moramo davati potpore da bi ljudi opstali na tim područjima. Tim očima moramo gledati. Da proizvodnji, da subvencijama, da željeznici. Mi željeznici dajemo milijarde, a oni ugasili vlak, noćni vlak Split-Zagreb. Ugasili vlak, noćni vlak Split-Zagreb. Zbog čega? Od 1925. godine taj vlak je funkcionirao. Pa mi to trebamo subvencionirat, tribamo ulagat u to, međutim Hrvatske željeznice njima triba puno veća sisa, malo sisa, a puno onih koji bi je dojili. I oni to podoje, a narodu ništa. I to je činjenica. Da, da hrambeni lanac je problem, problem je unutar hrambeni lanac tko će to sve zadovoljiti da zadovolji Pupovčev SDSS, HNS, BUS, ZUZ, ZUŽ tko će znat koliko je tih stranaka koje triba zadovoljit da digne ruku, e. To je problem. Znači problem je isključivo u tome šta, da subvencionirati poglavito da ljudi opstanu na tim područjima. Ono što je bitno da imaju organiziran prijevoz, da, to je sve ok. Da u brodogradnju ali neka se rade brodovi, a ne da ljudi budu bez plaće. To je kazneno djelo šta radi Končar, to je kriminal ne da ljudima plaću 7 mjeseci. To je kriminal. I na stotine tih ljudi od 8. mjeseca prošle godine nemaju svojoj djeci dat za marendu. To je katastrofa evo. Tako da poticaji ali da se da budu, u budućnosti da budu razvojni poticaji, a ne da budu isključivo na ovaj način koji se do sada radilo. Hvala.
Dobro, s ovim smo iscrpili raspravu, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Zahvaljujem državnom tajniku. Sutra nastavljamo u 9 i 30 Konačnim prijedlogom Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade RH i Vlade Kraljevine Španjolske o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka. SJEDNICA PREKINUTA U 18,45 SATI.