Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Ja ću nastojati u kratkim crtama iznijeti rad odnosno izvješća HBOR-a za 2010. godinu. Moram prije svega kazati da je ovo prvi puta kako ćemo u ovim izvješćima je financijska izvješća grupe HBOR i banke dakle ono što smo do sada imali uobičajeno. Naime, u 2010. godini HBOR zajedno sa OKB-om Austrijskom bankom za poticanje izvoza osnovala je posebno osiguravajuće društvo za osiguranje utrživih rizika, dakle političkih komercijalnih rizika u osiguranju hrvatskog izvoza i to u omjeru 51% vlasništvo HBOR-a i 49% vlasništvo OKB-a. dakle, to smo bili prisiljeni temeljem poštivanja propisa EU i sporazuma koji je HRvatska potpisala sa EU da sve utržive rizike izvučemo izvan državne razvojne banke. Ja ću ovdje danas ipak govoriti da se ne bi ponavljao govoriti o financijskim izvješćima HBOR-a jer su ova financijska izvješća HBOR grupe neznatno se razlikuju od izvješća samog HBOR-a. Naime, to naše društvo Hrvatsko kreditno osiguranje, započelo je operativno raditi 1. srpnja i nema normalno značajnih poslovanja odnosno razlike u financijskim izvješćima grupe i HBOR-a su zaista beznačajne. Ja se nadam da će ta razlika u financijskim izvješćima grupe i HBOR-a u sljedećoj godini biti puno značajnija pa ćemo i u ovim kratkim izvješćima dati poseban osvrt na grupu, poseban na HBOR. Dakle, u 2010. odnosno bolje rečeno na kraju 2010. ukupna bilančna suma HBOR-a bila je 22 milijarde i 900 milijuna kuna. To je povećanje od oko 10% u odnosu na prethodnu 2009. godinu. Ukupan kapital je bio oko 7 milijardi kuna povećanje od 5% i ukupna stavka koja je predviđena za uplatu u temeljni kapital HBOR-a u državnom proračunu za 2010. od 220 milijuna je i uplaćena u kapital. Ukupno odobreni krediti su iznosili 6 milijardi 600 milijuna kuna. To je što se iznosa tiče 7,5% u odnosu na prethodnu 2009. godinu, ali što se tiče broja odobrenih kredita to je 34%. Naime, odobrili smo točno tisuću 606 kredita. Struktura odobrenih kredita, ako pogledamo najviše se odnosila na poticanje izvoza. Dakle, oko 55% ukupnih kredita u 2010. se odnosilo na kreditiranje izvoza i izvoznika, što smatramo da je izuzetno značajno posebno u ovom vremenu krize da potičemo onaj najbolji i najvitalniji dio hrvatskog gospodarstva. Zatim veliko gospodarstvo je kreditirano sa 26%, mala i srednja poduzeća 16% i komunalna infrastruktura 3%. Garancije su izdane u ukupnom iznosu od oko 4 milijuna i 900 tisuća kuna. Većinom su to bile izvozno bankarske garancije. Mandatni poslovi koje smo radili u ime i za račun prvenstveno države, 2 milijarde 200 milijuna kuna, ukupno oko 930 odobrena od toga se većina odnosila na osiguranje izvoza od političkih i komercijalnih rizika 2 milijarde i 100 milijuna kuna 884 odobrenja. I tu smo pokrili oko 3% ukupnog hrvatskog izvoza u izvještajnoj godini. Dakle, osiguran je izvoz za preko tisuću 200 kupaca u 51 državi svijeta. Dakle, ako sada sve zbrojimo kreditne aktivnosti izdana jamstava i mandatne poslove, ukupna naša poslovna aktivnost u 2010. godini bila je 8 milijardi i 800 milijuna kuna. Samo jedna usporedba, dakle ukupna naša aktivnost od osnutka je bila od oko 91 milijardu kuna. Ukupni prihodi u 2010. iznosili su 921 milijun kuna i smanjeni su za 2% Dakle HBOR kao državna razvojna izvozna banka nije povećavala kamatne stope u prošloj godini unatoč povećanju kamatnih stopa i na domaćem i na svjetskom tržištu i novca i kapitala. Dakle, opredijelili smo se svjesno da ćemo ići i na manju ostvarenu dobit kako bi što bolje pomogli hrvatskom gospodarstvu, odnosno kako naš osnovni raspon kamatnih stopa koji je bio i u prethodnom razdoblju prije krize od 2% do 6% ne dižemo, dakle on je ostao nepromijenjen za gospodarstvenike. Ukupni rashodi su iznosili 803 milijuna kuna i oni su povećani za 3% zbog novih zaduženja i povećanja pričuva za problematične i reprogramirane plasmane. Dobit je iznosila 118 milijuna kuna i ona je niža za oko 30% u odnosu na prethodnu godinu. Dakle neću ponavljati ono što sam prethodno rekao, mi smo svjesno uz podršku i odluku nadzornog odbora HBOR-a išli na nižu iskazanu dobit da bi što bolje pomogli hrvatskom gospodarstvu. Rezerviranja su iznosila 110 milijuna kuna i ona su obavljena sukladno analizama i rizicima naših plasmana, dakle rezerviranja su povećana za one klijente kod kojih su nastupile poteškoće kao i za one koje smo reprogramirali sukladno najboljoj bankarskoj praksi. Ugovorena zaduženja u 2010. godini su bila 384 milijuna eura i ona su se sva odnosila na naše ugovore i sporazume sa međunarodnim financijskim ustanovama. Naime, povećane cijene zaduženja za hrvatske dužnike ili tražitelje kredita ili izdavatelja obveznica su porasli i da bi mogli zadržati istu razinu kamatnih stopa kao što smo imali u prethodnom razdoblju jedini način je bio dakle zaduženje preko međunarodnih financijskih ustanova. Zahvaljujući dobroj suradnji i ugledu HBOR-a u prethodnom razdoblju to smo i uspjeli i dakle sklopili smo sporazum sa Centralnom bankom Vijeća Europe CEB-om u iznosu od 50 milijuna eura, kreditna linija za mikro, mala i srednja poduzeća. Sa Europskom investicijskom bankom EIB-om 250 milijuna eura, kreditna linija za financiranje malih, srednjih poduzeća, jedan dio dakle 50 milijuna eura i za velika i za infrastrukturu. Zatim sa KFE-om, njemačkom bankom za obnovu i razvitak 30 milijuna eura za financiranje turizma i 20 milijuna eura za kreditiranje također sa KFE-om. Jedini domaći izvor je bio zajam poslovnih banaka od 2 milijarde kuna koje smo ostvarili temeljem otpuštanjem pričuve Hrvatske narodne banke za financiranje obrtnih sredstava poduzetnika u poteškoćama, tzv. modelom A, dakle kroz mjere Vlade za pomoć gospodarstvima odnosno gospodarstvenica za što brže prevladavanje poteškoća svjetske gospodarske i financijske krize. U 2010. smo uveli četiri nova programa. Prvo program za mikro, male i srednje poduzetnike, dakle one koji najteže dolaze do kredita u okviru kreditne linije koje smo sklopili KFE-om, njemačkom bankom za obnovu. Zatim kako bi potakli što bolje iskorištenje predpristupnih fondova uveli smo dva nova programa IPARD mjera 301 za razvitak ruralne infrastrukture i IPARD mjera 302, diversifikacija i razvoj ruralnih gospodarskih aktivnosti. Zatim dva programa koja su vezana za mjere Vlade za oporavak gospodarstva za kreditiranje obrtnih sredstava model A i jamstva prema mjerama za gospodarski oporavak i razvitak model B. U ožujku je održano savjetovanje za mikro kreditiranje kako bi potakli što bolju iskorištenost ovog kreditnog programa za one najmanje poduzetnike i obrtnike. To savjetovanje smo organizirali sa kolegama iz KFE-a, njemačkom bankom za obnovu. U rujnu je HBOR bio domaćin sjednice praškog kluba i održana je 9. međunarodna konferencija o poticanju izvoza. U ožujku smo potpisali sporazum sa KredEX-om, sporazum o suradnji sa Litvanskom izvoznom bankom. U svibnju je potpisan sporazum o suradnji s Bugarskom razvojnom bankom BDB-om i u prosincu je potpisan sporazum o suradnji s Egipatskom izvoznom i razvojnom bankom. U prosincu smo dobili i čast u okviru Europske udruge javnih banaka. Predsjednik uprave izabran na dvogodišnji mandat kao predsjednik EABB-a dakle Europske udruge razvojnih banaka što je priznanje zasigurno i za HBOR, ali i za Hrvatsku jer većina od 100 članica su iz zemalja Europske unije praktički, osim HBOR-a iz Hrvatske. Jedine članice koje nisu u Europskoj uniji su Razvojna banka Norveške i Kantonalne švicarske banke. Dakle, već sam kazao da smo osnovali hrvatsko kreditno osiguranje sa OKB-om, sa našim austrijskim partnerima i upisan je i uplaćen kapital u iznosu od 37 milijuna i 500 tisuća i osnivanje njihove tvrtke kćeri PISA počeli smo poslovati kao grupa. Ja ću se vrlo kratko osvrnuti i na dosadašnje poslovanje ili poduzete aktivnosti HBOR-a u 2011. godini. Donijeli smo opet nove programe na temelju traženja gospodarstvenika. Prvi put smo donijeli kreditiranje pripreme poljoprivredne proizvodnje, dakle obrtna sredstva za poljoprivrednike i to za sve poljoprivrednike, ne samo ratare nego i stočare i poljoprivrednike mediteranski kultura, dakle maslinare, vinogradare, voćare. Donijeli smo posebni program za žene poduzetnice u suradnji sa Ministarstvom gospodarstva. Dakle, u okviru tog programa kamatna stopa za žene poduzetnice je 4%, ali sa poticajnim sredstvima Ministarstva gospodarstva ona je za krajnje korisnice 2% na godišnjoj razini. Donijeli smo novi program za kreditiranje likvidnosti, obrtnih sredstava u najširem smislu riječi, dakle za sve namjene. Zatim ponovo novi program za IPARD u poticanju korištenja mjere 101 ulaganje u poljoprivredna gospodarstva i mjere 103 ulaganja u preradu i trženje poljoprivrednih i ribljih proizvoda. Zatim smo donijeli dosta izmjena postojećih programa kako bi olakšali gospodarstvenicima i pristup našim kreditima i osigurali im što bolje korištenje. Povećali smo udio kredita HBOR-a u ukupnoj investiciji. On je bio do 50%. Sada je za većinu kreditnih programa moguć do 75%, a za one programe koji su najrizičniji, dakle programe za kreditiranje početnika i pronalazača naš udio je moguć do 85%. Dakle, mi sa namjerom ulazimo u ove rizične programe, ali za koje smatramo da su izuzetno bitni za hrvatsko gospodarstvo. Dakle, poticanje pronalazača i poduzetnika početnika, onih koji tek kreću sa poslovnom aktivnošću i samozapošljavanjem ali i zapošljavanjem drugih radnika. Zatim napravili smo ono što poduzetnici najviše vole, a to je smanjenje kamatnih stopa. Dakle, u poticanju izvoznika, osnovnom programu za poticanje izvoznika, pripremi robe za izvoz smanjili smo najnižu kamatnu stopu koja je do ove godine bila 5% smanjili smo na 4%. Zatim smo smanjili kamatnu stopu za model A+. Dakle, nastavak modela A iz prošle godine sa 3,8 na 2,8% i produžili smo poček i rok otplate za kreditiranje obrtnih sredstava. Dakle, poček je bio godinu dana. Sada je dvije godine i otplata je povećana na 6 godina. Evo to bi bilo ono u najkraćim crtama. Ja ne želim dužiti. I evo stojimo na raspolaganje i ja i kolegica Irena Adžić Jagodić za sva pitanja i obrazloženja ako još treba. Hvala vam lijepa.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba SDP-a gospođa zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine Kovačev sa suradnicom, kolegice i kolege. Hrvatska banka za obnovu i razvoj kao razvojna banka ima važnu funkciju u gospodarskom razvoju, a posebno je to došlo do izražaja u godinama gospodarske krize. Ali HBOR ne može bitnije utjecati na oživljavanje investicijskih aktivnosti ako takva atmosfera ne vlada u gospodarskom okruženju, odnosno ako to ne pokreću poduzetnici i ako Vlada ne osigurava pozitivne makro-ekonomsko okruženje. U 2010. godini HBOR je kroz kreditne aktivnosti plasirao kao što smo čuli 6,6 milijardi kuna i pratio 1606 projekata, odnosno korisnika što je značajno u vrijeme kada poslovne banke nemaju sluha za povoljnije kreditne linije po ročnosti i kamatnoj stopi. To je značajno povećanje i iznosa kredita i broja korisnika. Struktura kretanja je također vrlo važna. Programi izvoza sudjelovali su s 55%, veliko gospodarstvo 26, malo i srednje poduzetništvo sa 16, ostatak su bila sredstva plasirana za potrebe infrastrukture. Značajne su izvozne garancije kao i dodatak kreditima za izvoz, te mandatni poslovi o čemu je u uvodu bilo više rečeno. 2010. je u gospodarskom smislu značila daljnji pad poduzetničkih aktivnosti u Hrvatskoj pa se to reflektiralo i na aktivnost HBOR-a. Izostanak, odnosno veliki pad investicijskih ulaganja, te ogromna nelikvidnost koja u ovom trenutku je premašila 38 milijardi kuna utjecale su na promjenu strukture kreditne aktivnosti HBOR-a pa je više od 78% sredstava odobreno za obrtne svrhe. Kroz aktivnosti HBOR-a trebalo je operacionalizirati dio programa gospodarskog oporavka, ali s obzirom na manjkavost vladine operacionalizacije pojedinih pratećih mjera ili njihovog potpunog izostanka tzv. modeli A, B i C koje je HBOR vodio nisu bitnije utjecali na gospodarski oporavak i smanjenje likvidnosti. Dakle, model A koji je u najvećoj mjeri realiziran zapravo su sredstva najvećim dijelom bila korištena za plaćanja dospjelih, a neplaćenih državnih davanja. Oporavak i smanjenje zapravo bi trebalo pratiti i drugim mjerama, a ne samo financijskim mjerama kroz plasmane iz HBOR-a. Iako su ove mjere aktivne i u ovoj godini kao tzv. plus modeli, A+, B+ čini se da i dalje nisu polučili značajnije rezultate s obzirom da smo već sada u sredini ove poslovne godine. U poslovnom smislu HBOR je ostvario 921 milijun kuna prihoda, 803 milijuna kuna rashoda i financijski rezultat od 118 milijuna kuna. To je nešto slabiji rezultat u odnosu na 2009. godinu ali on je rezultat zapravo političke odluke, odnosno odluke Nadzornog odbora o zadržavanju razine pa i u nekom smislu smanjenja kamatnih stopa kao mjere pomoći gospodarstvu odnosno korisnica HBOR-ovih kredita. Kreditna zaduženja HBOR-a povećana su za 35%, ali je dobro da su novi krediti vezani na javne, a ne poslovne banke. Konkretno ovdje je bila riječ o Razvojnoj banci Vijeća Europe, odnosno praćenju CERP programa, Europske investicijske banke i njemačke KFW-a, te klupski kredit domaćih banaka za model A. HBOR je razvio do sada široku lepezu kreditnih programa koji se odnose na izvozne programe kao najznačajnije praćenje, financijsko praćenje gospodarstva, poljoprivredu, turizam, malo i srednje poduzetništvo, zaštitu okoliša i održivi razvoj, infrastrukturu, pronalaske, početnike, žensko poduzetništvo, financijsko restrukturiranje, obrtna sredstva, te plaćanja po IPARD programima. Dakle, to je zaista sada već veliki broj programa i projekata koje može koristiti hrvatsko gospodarstvo. Temeljni kapital HBOR-a utvrđen je Zakonom o HBOR-u i to u iznosu od 7 milijardi kuna koje treba uplatiti iz državnog proračuna. S obzirom da nije utvrđen rok za uplatu, do sada je uplaćeno nešto više od 5 milijardi kuna. Zadnjih godina u državnom proračunu osigurava se oko 200 milijuna ili točno 200 milijuna kuna za ovu namjenu i takvim tempom uplata temeljnog kapitala od 7 milijardi kuna iz državnog proračuna namirit će se tek za 10 godina. Mi stalno upozoravamo da bi trebalo u državnom proračunu povećavati ova sredstva. S obzirom da je Vlada odlučila povući dio dividendi iz državnih poduzeća po obračunu za 2010. godinu u državni proračun, predlažemo da se ta sredstva vrate gospodarstvu kroz programe HBOR-a, odnosno povećanje proračunske stavke za HBOR u 2011. godini. HBOR kontinuirano prati kreditna, likvidonosne, kamatne, valutne i druge rizike. Rizici su pod kontrolom, jer je najveća izloženost kreditnog portfelja prema poslovnim bankama, a one su u smislu kontrole u sustavu kontrole Hrvatske narodne banke. Kod izravnog kreditiranja HBOR koristi do sada efikasne metodologije za ocjenu rizika, pa da za sada HBOR nije bio izložen većim rizicima. Dobro je da se posebno kontrolira rizik povezanih društava, o čemu je opširnije navedeno i u samom izvješću. Ovaj posao će biti odgovorniji, jer će HBOR ubuduće ipak imati sve više izravnih plasmana, stoga je izuzetno važno kontinuirano obrazovati kadrove za ove poslove, ali i za ukupno funkcioniranje HBOR-a i osigurati njihov ostanak u HBOR-u i to i kroz između ostalog materijalno stimulativno, stimulaciju koja bi trebala biti adekvatna istovrsnim poslovima u drugim financijskim organizacijama. Naime u prošloj godini i Vlada i na ovu instituciju primijenila svoju odredbu o smanjenju plaća. Konstatiramo da je HBOR i u 2010. uspješno provodio svoju funkciju, posebno prateći izvoznike što se odrazilo i na povećanje izvoza. U vrijeme krize HBOR je postao važna financijska podrška hrvatskom gospodarstvu. Ističemo visoku profesionalnost u radu zaposlenih, te predlaganje novih programa koji korespondiraju s aktuelnim potrebama hrvatskog gospodarstva. Klub SDP-a prihvaća godišnje financijske izvještaje HBOR-a za 2010. godinu.
Hvala. Na redu ja klub HNS-a, HSU-a, gospodin Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče uprave sa suradnicom, kolegice i kolege. Klub HNS-a i HSU-a, a osobito Hrvatska narodna stranka i njeni zastupnici sve ove godine otkad postoji HBOR vrlo aktivno i angažirano prate sve informacije o tome kako HBOR kao naša javna, naša razvojna banka, funkcionira u kojoj mjeri može i u kojoj mjeri doista ispunjava svoju ulogu potpore razvojnim programima u gospodarstvu Republike Hrvatske, i svake godine pokušavamo biti što je moguće više objektivni hvaleći naravno one segmente funkcioniranja ovoga sustava po kojima je HBOR prepoznat kao dobar i funkcionalan sustav, pa u tome smislu koristimo ovu prigodu i čestitati gospodinu Kovačevu na izboru na čelnu poziciju europskoga udruženja javnih banaka. Međutim također svake godine pokušavamo dati i one primjedbe i tu vrstu primjedbi koje bi valjalo akceptirati da se funkcionalnost ovoga sustava poveća, odnosno da se i preko njega, jer on ne može biti izoliran iz toga procesa, zapravo kritički aktivno sagledava i Vladina gospodarska razvojna politika. Jer posve je jasno da HBOR ne može mimo razvojne politike koju provodi hrvatska Vlada u ime države i da je HBOR u potpunosti ovisan o politici Vlade Republike Hrvatske, ne samo zbog toga što je predsjednik nadzornoga odbora ove banke ministar financija, već i zbog toga što se na poslovanje i funkcioniranje HBOR-a izravno reflektiraju sve mjere i razvojne politike hrvatske Vlade. Konkretno govoreći kad govorimo o 2010. godini, govorimo o godini velike gospodarske krize i recesije u Hrvatskoj, to je godina u kojoj se svjetsko gospodarstvo polako smiruje u tim kriznim elementima, ali Hrvatskoj još uvijek ne. U Hrvatskoj je zato bitno da sve sastavnice gospodarske politike vide 9 koraka naprijed i da pokušavaju formulirati i provoditi takvu razvojnu politiku koja će ne samo gasiti požare, ne dakle biti sanacijska, već otvoriti i neke nove mogućnosti koje će gospodarstvu u Republici Hrvatskoj dati prostora za razvoj, odnosno za nove razvojne iskorake koji će onda u srednjoročnom i dugoročnom roku, dakle razdoblju prouzročiti pozitivne pomake. U tome i jest sva filozofija plasmana gotova novca, kako bi se danas alimentiralo nešto što će se pozitivno u poslovnom procesu i gospodarskom razvoju tek dogoditi. Izvješće HBOR-a koje je pred nama prilično je tehničko, u mnogim detaljima iscrpno, ali kao i mnoga druga izvješća javnih institucija u Republici Hrvatskoj skriva ono najzanimljivije. Valja samo reći dakle da je HBOR trebao biti vrlo važna poluga, vrlo važan medij u provođenju gospodarske politike i tzv. programa gospodarskog razvoja, i to kroz one čuvene elemente A, B i C, međutim ni u jednome od ta tri HBOR nije uspio zato što Vlada nije uspjela napraviti bilo kakve veće pomake. Možemo biti fascinirani iznosom od 6,6 milijardi statistički važnim podatkom od tisuću i 600 komitenata kojima je plasirana, kojima su plasirana sredstva, međutim trebalo bi vidjeti tko je među onima koji su dobili sredstva HBOR-a, po kojim kriterijima, i da li su kriteriji uvijek bili isključivo stručni i gospodarski, ili je možda bilo tu i politike. Dogodilo se i to doznajem iz krugova bliskih upravi HBOR-a, da se po prvi put, da su se članovi nadzornoga odbora podijelili u glasovanju o konkretnim odlukama u plasmanu sredstava. Nakon dugo vremena nije bilo jednoglasnih odluka. O kojim se plasmanima radi? Bilo bi dobro i bilo bi korektno da nam je predsjednik uprave rekao i to, jer se radi o iznosima koji su u pravilu od 50 ili stotinu milijuna kuna. Gdje je to intervenirao HBOR i zašto, i koji su efekti toga? Recimo jedna od tvrtki kojoj je HBOR plasirao sredstva je notorni Medikol, 50-ak milijuna kuna. Jedna od tvrtki u kojoj je HBOR plasirao oko stotinu milijuna kuna je KIO Orahovica, tvrtka koja je propala. Jedna od tvrtki kojoj je HBOR plasirao također 100-njak milijuna kuna je i PAN papirna konfekcija, odnosno papirna industrija. To je tvrtka koja državi duguje gotovo, i svim drugima, oko milijardu kuna. Jedna od tvrtki kod kojih je intervenirao HBOR je bila i PODRAVKA u jeku afere "SPICE" u trenutku kad su potraživanja dospjela i kad PODRAVKA nije mogla sama to servisirati. Naravno sve ove informacije ako se površno iznesu mogu biti predmet manipulacije. Upravo zbog toga zadaća je predsjednika uprave da nas upozori na ove slučajeve i da nam kaže zašto su plasirana sredstva, kako se kontrolirao rizik i kako se njime danas upravlja. Jer iz ovog dijela Izvješća HBOR-a koji govori o kontroli rizika, odnosno o upravljanju rizika ne vidimo uopće najvažnije stvari. Pored toga što nemam podatak o tome kojim tvrtkama su plasirana sredstva mi ne vidimo strukturu, kvalitetu i naplativost potraživanja. Mi ne vidimo uopće kakva je naplata dosad plasirana iz sredstava HBOR-a. To su vrlo važne informacije, bez tih informacija mi ne možemo doista objektivno ocijeniti funkcionalnost i efekte HBOR-a. I ono o čemu govorimo već nekoliko godina HBOR se mora izboriti za aktivnu ulogu u osvješćivanju potrebe za angažmanom sredstava iz predpristupnih, a sutra i strukturnih fondova EU. Što je napravljeno u posljednje 3 godine? Kad se napravi analiza vidjet ćemo da se napravilo jako malo. Mi treću godinu za redom upozoravamo da sredstva predpristupnih fondova ne mogu biti jeftinija na svijetu, nema šanse da nađete jeftinija sredstva jer za 15 uloženih dobijete još 85. Sredstva koja smo plasirali kroz HBOR u angažman tih sredstava gotovo su beznačajna. HBOR se u 2010. godini potrudio i krenuo je u tom pravcu, ali tako stidljivo i tako malim koracima da će se pravi efekti našeg indolentnog ponašanja prema tim mogućnostima tek vidjeti 2013. godine i 2014. Već tri godine govorimo gotovo je posljednji čas. I sad je već gotovo besmisleno govoriti da je posljednji čas jer je posljednji čas prošao. A što ćemo sa spremnošću hrvatskoga gospodarstva da povuče sredstva iz strukturnih fondova? I to je jedna od tema koju moramo otvoriti, apsolvirati i sve snage uprijeti. Predsjednica HNS-a gospođa Vesna Pusić obično kaže popularizirajući tu ideju 100 ljudi za 100 projekata. A zapravo trebamo nekoliko stotina ljudi koji će raditi na angažmanu sredstava iz europskih fondova. Što smo u tom smislu napravili? Evo, danas je povijesni dan. Ako Bog da, danas u podne ćemo doznati važnu vijest da je Hrvatska spremna zaključiti pregovore i potpisati Ugovor o pristupanju. Danas, upravo danas. Dobar je to dan, ali kamo sreće da smo ga dočekali nešto spremniji, nešto odgovorniji i nešto pametniji. Imali bi se … [[Govornik se ne razumije.]] radovati sa i s više razloga. Nadamo se da će HBOR tu svoju ulogu sagledati, osnažiti i izboriti se za svoj dio odgovornosti u toj priči jer on ne može i ne smije biti samo isključivo transmisija aktualne gospodarske vlade već i onaj tko vidi nešto dalje od nje, koje je neposrednije u problemu nelikvidnosti, koje je neposrednije u problemu nedostatka sredstava na tržištu kapitala, koji je neposrednije u priči o mogućnosti angažmana dodatnih sredstava. To očekujemo od HBOR-a. U tome smislu klub HNS-HSU-a će se suzdržati oko ovogodišnjeg Izvješća HBOR-a. Hvala lijepa.
Hvala. U ime kluba HDZ-a gospodin zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče uprave. Odmah da kažem na početku da će klub HDZ-a podržati ovo izvješće. I na tragu ovoga što je moj prethodnik rekao ima jedan kredit koji je Vlada Republike Hrvatske digla u HBOR-u od milijardu i pol kuna za obnovu. Vrlo interesantan je način i model njegove otplate i dalo bi se o tome puno diskutirati. Ali, ako na ovakav način razgovaramo o plasmanu sredstava kad se pogledaju malo ove bilance iznutra se sve može iščitati, sve se može vidjeti. I može se vidjeti kako je politika HBOR-a u zadnje 3 godine pratila gospodarsku krizu i kako je sa svim instrumentima koji su joj bili dostupni pokušala reagirati. I to se točno vidi iz matematičkih pokazatelja. I ja ću ih pokušati elaborirati jer drago mi je da je klub SDP-a raspravljao ovako i kolegica Zgrebec koja je već dugi niz odbora članica Nadzornog odbora HBOR-a i sigurno je upućena u to kako HBOR radi, ali ako govorimo o Izvješću HBOR-a onda moramo govoriti o nekoliko stvari. I te stvari naprosto slagati jednu na drugu i onda ćemo dobiti jednu pravu sliku HBOR-a, naravno uz trud svih nas da ta banka postane ono stvarno što treba, od banke koja je na početku služila za praktički gašenje požara u ratom razrušenoj Hrvatskoj do banke koja se 2008. godine praktički potpuno pretvorila i transferirala u izvoznu investicijsku banku. I to su činjenice naprosto koje nitko ne može osporiti. I kad pogledate numeričke, matematičke pokazatelje koliko novaca su izvoznici dobili, ne samo za izvoz nego za osiguranje izvoza u zemljama gdje su se hrvatski izvoznici po prvi puta pojavljivali onda ćete vidjeti da u tom trenutku HBOR je bio praktički jedina podrška izvoznicima. U godini kada su kamate vrtoglavo rasle, kod poslovnih banaka, u godinama kad je kreditna aktivnost praktički zamrla HBOR, Uprava HBOR-a i Nadzorni odbor HBOR-a je donio odluku da razina kamata ostane na onoj razini koja je bila u godinama povijesno niskih kamatnih stopa i možete vidjeti samo po dva pokazatelja. Kažem, izvještaje treba znati čitati. Treba brojke znati prepoznati i onda će vam sve biti jasno. Dakle, kad pogledate s jedne strane prihod HBOR-a, a to su najvećim dijelom prihodi od kamata, jedan vrlo mali dio prihoda je od naknada, i kad pogledate rashode, a najveći dio rashoda se kad oduzmete one funkcionalne rashode odnosi na rashode za kamate onda ćete vidjeti što se događalo i koji rizik je bio protekle dvije godine. Kažem, izvješća treba znati čitati. I vidjet ćete da iznos kamata po kojima se HBOR zaduživao na međunarodnom financijskom tržištu i trošak kamata je na žalost rastao jer takva je situacija na financijskom tržištu, istovremeno prihod od kamata je stagnirao ili padao iz jednostavnog razloga što je HBOR odlučio da kamatna stopa ostane na onoj razini na kojoj je bila prethodnih godina. Ono što se uspjelo napraviti u 2009. i 2010. godine u jednoj sveopćoj suši na svjetskom financijskom tržištu kada se praktički nije bilo moguće zadužiti, kada po nekoliko mjeseci i mnogo financijski i jače snažnije države, države sa većim kreditnim rejtingom republike Hrvatske nisu uspjeli plasirati obveznice, mi smo uspjeli plasirati, dakle država i HBOR jedan put prema svjetskim institucionalnim bankama. I ako ste pažljivo slušali izvješće predsjednika Uprave, onda ćete vidjeti da u tim kriznim godinama kada je praktički bilo nemoguće doći do kapitala da je HBOR uz pomoć države uspio doći do velikih iznosa kredita kod institucionalnih banaka ali iznosa kredita koji su bili namijenjeni određenoj grupi poduzetnika, dakle malim i srednjim poduzetnicima, iznosima koji su bili kreditima koji su bili namijenjeni za infrastrukturu, dakle kreditima koji se nisu mogli plasirati, hoću ovako ili hoću onako. Nego kreditor je naprosto obavezao HBOR da ta sredstva može plasirati u to i to. Dakle, uz zadržanu nisku kreditnu stopu, uz ove kredite, uz pomoć izvoznicima malo je danas možda spomenuto i 18 programa koje HBOR ima zajedno sa ministarstvima gdje je isto plasirano puno sredstava i budite sigurni da mnogi poduzetnici bi imali silnih problema da nije bilo tih problema preko HBOR-a. Jer ponavljam pogledajte koji je kreditni plasman bio preko poslovnih banaka onda ćete vidjeti da je on praktički zamro, poslovne banke su plasirale u kriznim godinama osobito u 2009. i prvoj polovici 2010. godine isključivo kredite sigurnim komitentima, oni su naprosto znali kakva će biti kvaliteta kredita koji su plasirani u prethodnim godinama, koja će se od tih trgovačkih društava naći u problemima i da prvoklasni plasmani postanu rizični plasmani, dakle oni su jednostavno išli u jednu ziherašku politiku 20010. godine. Sada bih se malo osvrnuo na program Vlade Model A. i Model B. Nije dobro paušalno iznositi ocjene, iz jednostavnog razloga što kroz Model A je u 2010. godini plasirano 2,5 milijarde kuna kredita. E sada, mi možemo govoriti da je to puno ili malo. Međutim, kada analitički bolje pogledate kako su tekle aukcije, koliko je bilo banaka prijavljeno na pojedine aukcije, koji su iznosi bili na tim aukcijama koje su banke tražile, a banke su tražile temeljem zahtjeva svojih komitenata, onda ćete vidjeti da po tom modelu A koji isključivo plasirao sredstva za obratna sredstva nije bilo puno više zahtjeva od ovih 2,5 milijarde kuna. Nije bilo više zahtjeva koje su banke uputile, dakle koje su prošle filter banaka. To su naprosto činjenice oko kojih mi možemo polemizirati koliko hoćemo, međutim, brojka je brojka i nju ne možete promijeniti. Model B. nam otkriva, i to sam govorio ovdje kada smo išli u promjenu zakona i promjenu Modela A. i B. u Model A+ i B+ je otkrio na žalost jednu bolnu istinu to je vrlo, vrlo niska kapitaliziranost Hrvatskih poduzeća. To je naprosto činjenica, i tko god žmiri nad tom činjenicom ne treba se zavaravati da će ta poduzeća dobiti sutra od bilo koje poslovne banke kredit jer naprosto ne mogu založiti ništa za taj kredit. I to je bio razlog u eri gospodarske krize. Prvo, mnogi se nisu željeli upustiti u rizik investicija, ali na žalost najveći dio onih je bio koji nisu mogli zadovoljiti uvjete da poslovne banke kandidiraju njihove projekte na aukcijama za ovaj Model B. To je bio osnovni razlog zašto je Model B. na žalost završio kako je završio, Model C. uopće praktički nije išao preko HBOR-a. Model C. je sasvim nešto drugo. Radi se o poduzećima koja su dugi niz godina u poteškoćama, poduzećima koja su prije svega morala biti spremna na restrukturiranje. Dakle, spremna se restrukturirati, da bi država sa svojim potraživanjima prema njima ušla u kapital ili u vlasnički dio i na takav način pokušala spasiti ta poduzeća. Međutim, kada pogledate koliko zahtjeva je došlo onda ćete vidjeti da je to na žalost minoran broj. Dakle, ono što možemo reći da je HBOR sve ove godine uspio prije svega stručno i kvalitetno uprava HBOR-a voditi banku, da su sve ove godine čak i u kriznim godinama, iznad, zapravo u sklopu realnih mogućnosti HBOR-a pomogli maksimalno koliko su mogli, međutim, kada govorimo o tome da je HBOR trebao ovo ili ono, nemojmo zaboraviti svi smo mi za Europu kada nam paše to ali imamo isto tako Zakon o potporama, koji je usvojen u ovom Visokom domu koji jasno definira i što se tiče kamatne stope i što se tiče kredita i svega pa mora točno zadovoljiti određene kriterije. Prema tome, ne može netko reći sada će država iz proračuna HBOR-u dati novce i HBOR će plasirati ovako ili onako kredite. Financije uvijek imaju svoja pravila i pravila se morate držati, jedno je politika a financijska pravila su nešto sasvim drugo, pa prema tome kada govorimo o tome da je Vlada učiniti ovo ili ono onda možemo reći da je Vlada samo mogla u činiti sukladno Zakonu o potporama inače bi Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja reagirala da je to bilo tako. Sjetite se samo priče o brodogradilištima i jamstvima za brodogradilišta u godinama kada je bilo prijelomno, HBOR je bio jedan od onih koji je davao kredite brodogradilištima. Pretpristupni fondovi, opet krivimo nekog drugog i tražimo grešku negdje drugdje. DA bi se pretpristupni program realizirali morate imati kvalitetne programe, bez toga je naprosto nemoguće dobiti novce iz Europske unije. Oni koji to znaju, znaju da je to tako, oni koji ne znaju onda to politiziraju, međutim istina je isto tako da je Hrvatska sve ove protekle godine imala najveći postotak ugovorenih sredstava iz pretpristupnih fondova koji se kretao preko 90%. I to je Vandoren rekao u 10. mjesecu i to su naprosto činjenice od kojih neki žmire na njima ili im ne paše jer ne mogu se politički prepucavati ali to su činjenice. Isto kao što je činjenica da je HBOR prva banka u Hrvatskoj koja se uključila sa modelom da onima koji žele sudjelovati i natjecati se za sredstva pretpristupnih fondova da im omogući kredite tako da mogu isfinancirati svoju komponentu. I u tome je i uprava HBOR-a i Nadzorni odbor HBOR-a zadnje dvije godine itekako raspravljao iz jednostavnog razloga svjesni dvije činjenice. Ono što sam rekao kod modela B, dakle nisku kapitaliziranost naših trgovačkih društva jer naprosto koji će imati kvalitetne programe neće imati sredstva da oni svojom komponentom financiraju dio koji bi trebali dobiti iz sredstava da bi dobili sredstva iz EU i jedinica lokalne samouprave. Pa u Zakonu o izvršenju proračuna jasno je definirano da krediti koji će jedinice lokalne samouprave dobivati kao sredstva kao svoju komponentu u projektima koje će kandidirati prema sredstvima europskih fondova da se ti iznosi kredita neće zbrajati u ukupno zaduženje jedinica lokalne samouprave. Dakle, ja mogu reći da će klub HDZ-a podržati ovo izvješće. Drago mi je da ima jedna institucija oko kojega se dva kluba već godinama slažu da radi dobro i korektno da bi možda mogao i bolje, ali to je uvijek tako u životu, ali kažem vrlo rado bi trebalo secirati milijardu i pol milijuna mjenica iz 2002. godine za obnovu pa da se vidi tko je te kredite dobivao ako se već seciraju neke stvari. A druga stvar, vrlo rado bih zbog hrvatske javnosti da se pročita zapisnik oko davanja nekih kredita. Hvala lijepo.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva je gospođa zastupnica Nadica Jelaš. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Predsjedniče Uprave HBOR-a, kolegice i kolege zastupnici. Kao što nam je svima poznato HBOR je osnovan 1992. godine posebnim zakonom kao Hrvatska kreditna banka za obnovu. 1995. godine je dobila današnji naziv pri čemu je uz obnovu dobila i tu razvojnu komponentu. Dakle, u devedesetima je banka obnavljala Hrvatsku devastiranu ratom, a danas eto obnavlja Hrvatsku devastiranu gospodarskom krizom i nelikvidnošću. I naravno glavni je oslonac najvrednijem ... hrvatskog gospodarstva hrvatskim izvoznicima. Znamo naime da je HBOR predstavljao i vrlo značajnu polugu vladinom programu gospodarskog oporavka i to kroz dva modela. Onaj model A gdje HBOR osigurava 40% kreditnih sredstva, a poslovne banke 60%. Putem ovog modela poduzetnicima je tijekom 2010. godine odobreno 589 kredita u ukupnom iznosu od 2,5 milijarde kuna. Vrlo je indikativno da su čak ¾ ove svote poduzetnici iskoristili za podmirenje obveza prema dobavljačima. Drugi model HBOR-a u vladinom programu gospodarskog oporavka onaj poznati model B, koji se sastoji od izdavanja jamstava u ime i za račun države za pokriće dijela rizika kreditnih plasmana poslovnih banaka dakle taj model je u potpunosti podbacio obzirom da je u 2010. odobreno samo jedno jamstvo u iznosu od milijun i pol kuna. S time da moramo reći da je u 2009. godini zapravo nije odobreno niti jedno jamstvo. Razlog ovog podbačaja modela B kao što smo maločas čuli od gospodina Šukera je taj što je niska kaptaliziranost hrvatskih poduzeća. Ja zapravo ne mogu razumjeti što se Vlada čudi i što prilikom formuliranja ovog modela nije vodila računa o tome da se jedan ogroman broj hrvatskih poduzeća osnivao sa 20 tisuća kuna, a prije toga čak samo sa 8 tisuća kuna. I sada se mi čudimo niskoj kapitaliziranosti i nemogućnosti garancije hrvatskih poduzeća za dobivanje ovih jamstava. U 19 godina postojanja HBOR se pokazao kao zaista pouzdan oslonac gospodarskim subjektima prvenstveno time što je svoju poslovnu politiku prilagođavao potrebama gospodarstva. Čuli smo uvodno od predsjednika uprave HBOR-a da su se smanjivale kamatne stope i produžavala su se razdoblja odnosno rokovi za povrat kredita. U tom razdoblju od 19 godina HBOR je odobrio što u vidu kredite što u vidu jamstava 91 milijardu kuna. Zaista sam ugodno iznenađena kada sam danas čula ovu svotu, s tim da je otprilike polovina ovog iznosa bila odobrena izvoznicima. Dakle, svaka druga HBOR-ova kuna završavala je u izvozu čime se možemo doista reći HBOR potvrdio i kao uspješna izvozna banka koja je hrvatskim izvoznicima osiguravala uvjete za ravnopravno natjecanje na međunarodnom tržištu. I u ovom aktualnom vremenu gospodarske krize izvoz je prioritetno područje HBOR-ovog supporta hrvatskih poduzetnika i to supporta u svim fazama izvoznog ciklusa od pripreme i proizvodnje za izvoz do osiguravanja izvoznih poslova i izdavanja činidbenih bankarskih garancija. Tako su u 2010. godini izvoznicima plasirana ukupno 493 kredita u iznosu od 3,7 milijardi kuna. Ako znamo da je ukupna vrijednost tisuću 606 kredita koliko je HBOR odobrio hrvatskim poduzetnicima u 2010. godini iznosila 6,6 milijardi kuna onda ispada da je izvoznicima odobreno 55% te svote. Međutim, istine radi treba reći da je u 2009. godini odobrena kreditna sredstva dakle ova u 2010. su manja jer je u 2009. izvoznicima plasirano čak 550 kredita i ukupna svota je bila 4,2 milijarde kuna. Dakle, tada je izvoznicima odobreno čak 68% od ukupnih sredstava u toj godini. Ono što osobno kod mene izaziva zabrinutost, a mislim da bi jednako tako trebalo i kod drugih od ukupno 6,6 milijardi kuna dodijeljenih kredita u 2010. godini samo 1,4 milijarde usmjerene su u dugoročne investicije, a čak 5,2 milijarde ili gotovo 80% ukupne vrijednosti plasiranih kredita otišlo je za financiranje obrtnih sredstava i to je zapravo onaj najbolji ali istovremeno i najstrašniji indikator koliko je financijska kriza iscrpila hrvatsko gospodarstvo koliki su razmjeri nelikvidnosti u HRvatskoj i kolika je glad hrvatskih poduzetnika za obrtnim kapitalom odnosno kolika je istovremeno njegova ovisnost o tuđim dakle posuđenim sredstvima. Financira se doista možemo tako zaključiti tekuća likvidnost, a investicije su ovog trenutka u HRvatskoj u sasvim drugom planu. Ono što svakako treba pohvaliti je to što HBOR neprekidno uvodi nove programe kreditiranja, pa je tako u 2010. godini uvedeno 5 novih programa i zajedno s tim novim programima HBOR trenutno provodi ukupno 24 programa kreditiranja poduzetnika, s tim da je 11 programa namijenjeno isključivo malim i srednjim poduzetnicima. Vrlo važna činjenica koju treba naglasiti je da je sve te programe HBOR odradio zadržavši nepromijenjene uvjete kreditiranja kakvi su bili i prije ove gospodarske i financijske krize. To mu je uspjelo prvenstveno zahvaljujući činjenici da je i sam uspio dobivati kreditna sredstva od financijskih ustanova i na tržištu kapitala po nepromijenjenim uvjetima što moram naglasiti je za mene prije svega dokaz visokog kreditnog rejtinga kojeg HBOR uživa u financijskom okruženju. Pritom naravno ne treba zaboraviti da je zaduživanje HBOR-a u inozemstvu i značajna stavka u strukturi ukupnog inozemnog duga Republike Hrvatske koji je krajem 2010.dosegnuo svotu od 46,5 milijardi eura. Ono što sam uspjela iščitati iz izvješća Hrvatske narodne banke za 2010. godinu nije vidljivo kolika je apsolutna svota HBOR-ovog duga u tom ukupnom ino dugu, ali ono što se može iščitati je da se stanje duga HBOR-a tijekom 2010. godine zapravo blago smanjilo. Dakle, HBOR nije doprinio povećanju hrvatskog ino duga. Ono čega nema u ovom izvješću HBOR-a su podaci o HBOR-ovim rizicima vezanim za povrat plasiranih sredstava i bilo bi dobro da to ubuduće u izvještaju bude da bismo zapravo dobili jednu zaokruženu sliku. I na kraju moram spomenuti ono na što klub SDP-a upozorava svake godine, a formulirali smo to i u prijedlogu odluke o dokapitalizaciji HBOR-a koja čeka nažalost negdje na začelju dnevnoga reda da dođe na saborsku raspravu. Riječ je o tome da je šteta što do sada, dakle ni nakon 19 godina postojanja država još uvijek nije u cijelosti uplatila HBOR-u temeljni kapital od 7 milijardi kuna, budući je dosad uplaćeno tek 4,7 milijardi, a obaveza je dakle još 2,3 milijarde. Očito je da će trebati još cijela jedna decenija da se u cijelosti taj kapital uplati. I ovaj problem, moram to reći, su prepoznali i o njemu su progovorili i hrvatski izvoznici na nedavnoj svojoj konvenciji i njihova poruka je bila da bi za daljnji rast izvoza trebalo ojačati HBOR kroz povećanje temeljnog kapitala koji je nužan za osiguranje konkurentnih kredita sa značajno nižim kamatnim stopama i sa dužim rokovima otplate. Oni su spominjali rokove od 15 i do 25 godina. Dakle, ako već Vlada ne uvažava prijedlog kluba zastupnika SDP-a onda bi bilo dobro da posluša hrvatske izvoznike. Zašto bi bilo dobro i korisno poslušati, zato što su to oni koji doprinose hrvatskom gospodarstvu s 38% bruto domaćeg proizvoda, zapošljavaju polovicu svih zaposlenih u gospodarstvu, imaju dobit preko dva puta veću od dobiti svih ostalih tvrtki, a kapital koriste 30% efikasnije od ostatka gospodarstva. Ako to nisu argumenti zbog kojih bi Vlada morala slušati izvoznike onda ja ne znam šta su. I kad već spominjem izvoznike i njihovu konvenciju onda ne mogu ne iskoristiti priliku pa reći da su na toj konvenciji čak tri tvrtke iz Međimurja proglašene najboljim izvoznicima u 2010. godini, dakle to su LPT, ŠESTAN-BUSCH i Eko Međimurje i to nije slučajno, nije slučajno iz razloga što je upravo Međimurska županija jedna od rijetkih hrvatskih županija koja ima pozitivnu vanjsko-trgovinsku bilancu. Dakle u cijelosti svoj uvoz pokriva izvozom. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Davor Huška, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče Uprave HBOR-a sa suradnicom, uvažene kolegice i kolege. Mislim da ćemo danas biti jedinstveni u našim raspravama i da je dobro da svi pozitivno ocijenimo poslovanje Hrvatske banke za obnovu i razvitak jer stvarno takve pozitivne i afirmativne ocjene ova naša institucija financijska i zaslužuje. Čuli smo uvodno u izlaganju predsjednika Uprave Hrvatske banke za obnovu i razvitak koji je istakao da je u izvještajnom razdoblju u 2010. godini o kojoj raspravljamo HBOR uložio velike napore kako bi osigurao dostatna sredstva za potrebe kreditiranja hrvatskog gospodarstva. Posljedice financijske i gospodarske krize odrazile su se nažalost na smanjeni kapacitet i potrebe poduzetnika za novim investicijama ali istovremeno i povećanu potrebu za osiguravanjem kvalitetnih što jeftinijih, što pristupačnijih sredstava za održavanje tekuće likvidnosti znači obrtnih sredstava kratkoročnih kredita. HBOR je tijekom 2010. godine većinu svoje kreditne aktivnosti usmjerio upravo na financiranje obrtnih sredstava i na taj način pridonio prevladavanju problema nelikvidnosti. Tijekom 2010. godine odobreno je ukupno 1606 kredita, brojčano gledajući 34% više nego prethodne 2009. godine u ukupnom iznosu od 6,62 milijarde kuna što predstavlja povećanje za 7,5% u odnosu na prethodnu godinu. Najsnažniju i najvažniju potporu HBOR je pružio hrvatskim izvoznicima, najvitalnijem dijelu hrvatskog društva kroz program pripreme izvoza gdje je odobreno 406 kredita u iznosu od gotovo 3 milijarde kuna. Za kreditiranje malog i srednjeg poduzetništva odobreno je 447 kredita u iznosu od milijardu i 100 kuna što je za velikih 12% više u odnosu na 2009. godinu. Samo 3% plasmana HBOR-a čine plasmani u kredite za komunalnu infrastrukturu, a svi drugi plasmani na različite načine uloženi su u poduzetništvo u kategorije mikro, male i srednje poduzetnike koji su u fokusu programa Hrvatske banke za obnovu i razvitak. Značajni rezultati ostvareni su i po programima osiguranja naplate izvoznih potraživanja te je HBOR tijekom 2010. godine osigurao 2,14 milijardi kuna izvoznih poslova. Osiguran je izvoz za 1200 hrvatskih tvrtki u sve dijelove svijeta. U 2010. godini HBOR je ostvario ukupne prihode u iznosu od 921 milijun kuna, rashode u iznosu 803 milijuna kuna što daje pozitivan financijski rezultat u iznosu od 118 milijuna kuna. Cjelokupno ostvarena dobit izvještajnog razdoblja HBOR-a sukladno Zakonu o Hrvatskoj banci za obnovu i razvitak raspoređuje se u rezerve. Sredstva za kreditiranje HBOR je osigurao kako smo čuli kroz ugovore sa različitim europskim bankama i zaduživanjem na domaćem financijskom tržištu. Treba istaći da je tijekom godine 2010. HBOR prilagodio uvjete kreditiranja upravo nastalim gospodarskim i financijskim problemima u Hrvatskoj na način da je uvedeno pet novih kreditnih programa od kojih su za mene najvažniji upravo programi koji kreditiraju likvidnost, obrtna sredstva, programi koji kreditiraju izvoz i posebno zanimljiv početak financiranja EU fondova kroz IPARD mjeru 301, IPARD mjeru 302. Nadalje tu je ne samo zadržavanje kamata na istoj razini iz 2009. godine nego i smanjenje kamata za pojedine ... [[Govornik se ne razumije.]] Hrvatske banke za obnovu i razvitak. Isto tako prilagođen je u pojedinim programima i rok otplate na način da je produžen i da je olakšana otplata kredita hrvatskim poduzetnicima. Posebno bih rekao nekoliko riječi o ovim programima gdje HBOR pristupa europskim fondovima odnosno kreditiranju predpristupnih programa. To je jedna kategorija koja će zasigurno zaživjeti i u poslovnim, komercijalnim bankama, ali posebno nama interesantna u okviru HBOR-a u budućim vremenima u daleko većem, značajnijem iznosu i u većem postotku ukupnih plasmana HBOR-a. Svi dobro znamo i poduzetnici i jedinice lokalne samouprave i svi ostali koji pretendiraju na sredstva Europske unije kroz predpristupne fondove u skoroj budućnosti strukturne fondove da se uglavnom radi o projektima koje će poduzetnici, poljoprivrednici, gradovi, općine, svi ostali koji kandidiraju na te programe morati u cijelosti isfinancirati da bi nakon toga dobili povrat sredstava naravno kad se utvrdi da je program proveden u skladu sa uvjetima koji su zadani. Tih novaca u velikoj mjeri na žalost nemaju ni poduzetnici ni jedinice lokalne samouprave i trebamo našu domaću, jaku banku koja može pod povoljnim uvjetima pomoći da se osiguraju sredstva za predpristupne programe, strukturne fondove u perspektivi kako ne bi propali programi koji dožive pozitivnu ocjenu zbog toga što bilo poduzetnici, bilo gradovi, bilo općine ne mogu osigurati unaprijed financiranje tih programa ili ih mogu osigurati uz visoke kamate i stroge uvjete komercijalnih banaka na financijskom tržištu u našoj zemlji. Vjerujem da će ta kategorija plasmana u HBOR-u zaživjeti u većoj mjeri. Veselim se tome, jer uvjeti koje nudi HBOR svim korisnicima kredita i jedinicama lokalne i poduzetnicima i poljoprivrednicima daleko su prihvatljiviji na današnjem financijskom tržištu u Hrvatskoj nego što su to uvjeti koje nude kreditne odnosno komercijalne banke u Republici Hrvatskoj. I na kraju reći ću ono što sam govorio i u protekle dvije godine prilikom komentara i rasprave o izvješćima HBOR-a. Prisutna je jedna izvanredna otvorenost i dostupnost djelatnika HBOR-a na svim razinama pa do članova uprave koji su svim zainteresiranima, poduzetnicima, predstavnicima gradova, jedinica lokalne, regionalne samouprave doslovce na raspolaganje bilo na telefonski poziv, bilo na poziv da se pojave na terenu, da prezentiraju programe koje HBOR nudi i da u stvari odrade jednu savjetodavnu ulogu ne onu isključivo bankarsku zainteresiranu za ostvarenje što većeg profita nego upravo jednu savjetodavnu ulogu prema zainteresiranim komitentima za različite kredite da upute na najbolji mogući program koji se nudi u HBOR-u, da pojasne do u detalje uvjete kreditiranja, da doslovce pomognu i u pripremi poslovnih planova za osiguranje tih kreditnih sredstava i to daje stvarno dobre rezultate i jednu izuzetno pozitivnu sliku o našoj Hrvatskoj banci za obnovu, razvitak na terenu među svim korisnicima kredita. Nadam se i vjerujem poznavajući upravu i ekipu koja radi u HBOR-u da će se takav odnos nastaviti i u buduće i od srca vam želim puno uspjeha u budućem radu. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo replike. Prva je gospođa zastupnica Nevenka Marinović. Izvolite.
Evo hvala lijepa. Ma kolega Huška evo želim istaknuti osim ovog što ste vi naveli da su povoljna kreditna ulaganja HBOR-a u gospodarske namjene na otocima u 2010. godini porasla u odnosu na 2009. godinu i da su iznosila gotovo 368 milijuna kuna što ukazuje da unatoč recesiji i težim uvjetima poslovanja gospodarstvo na otocima uspijeva zadržati razinu potrebnih ulaganja kako bi opstalo i naravno nastavilo sa razvojem djelatnosti. I želim istaknuti da je u razdoblju od 2004. do 2010. HBOR u otočne projekte, znači i fizičkih i pravnih osoba uložio ukupno 2,9 milijardi kuna, a najveći dio tih sredstava uložen je u turistički sektor koji čini preko 60%. Ostalo su bili krediti za restrukturiranje gospodarskih subjekata na otocima, krediti naplate i pripreme izvoznih poslova, krediti za otočnu infrastrukturu i jedinica lokalne i područne samouprave, te dva programa obnove ribolovne flote i poticaj za uspjeh. I svakako želim evo pozdraviti i ovu otvorenost, znači i HBOR-a za jedinice lokalne samouprave gdje je otvorena mogućnost pristupa i na ovakav način sredstvima IPA. Naravno podržat ću ovo Izvješće zbog njegove i sveobuhvatnosti i jednog dobrog odnosa prema otocima, prema hrvatskim otocima. Hvala.
Hvala. Odgovor gospodin Davor Huška.
Zahvaljujem kolegice. Vi ste se dotakli naravno područja i hrvatske regije od kud dolazite ali ja vam mogu potvrditi da je takav jednako dobar i korektan odnos HBOR-a i prema nama u Slavoniji gdje regionalni referenti stvarno izlaze u susret svima koji trebaju informacije o bilo kakvim kreditima jer se rado odazivaju na različite sastanke, okrugle stolove, predavanja, prezentacije i u županijama i u gradovima i u poduzetničkim centrima gdje uspijevamo okupiti zainteresirane korisnike upravo tih kredita jer ovo su najpovoljnija kreditna sredstva koja stoje danas i u prošlim godinama i danas hrvatskim poduzetnicima, hrvatskim gradovima i općinama na raspolaganju. Nikad HBOR bogu hvala nije pravio razliku između Dalmacije i Slavonije i vjerujem da će tako biti i u buduće, da će jednakomjerno, ravnomjerno pomagati, kreditirati sve dijelove Lijepe naše.
Hvala. Imamo repliku dalje gospodin Franjo Lucić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa kolega upravo ste rekli, a obzirom da dolazimo obadvojica iz Požeško-slavonske županije doista mi je cilj reći sve najbolje o HBOR-u koji doista prati gospodarstvo. Mi smo svjesni da u ovom trenutku svjetska i ekonomska kriza je doista ostavila velikog traga na gospodarstvo, a ovdje posebno želim apostrofirati da upravo je HBOR taj koji je prepoznao i u ovim najtežim vremenima, dakle svjetske i ekonomske krize gospodarstvo. U Požeško-slavonskoj županiji je jako bitno reći da imamo, jer Požeško-slavonska županija ima najbolje rezultate u Hrvatskoj kad se tiče po pitanju izvoza, a ima upravo zato što su poduzeća koja se bave izvozom imale podršku HBOR-a. I zato upravo izdvajanjem 3 milijarde i 650 milijona sredstava za izvoz je upravo dokaz kako je upravo ova banka u najtežim vremenima, neću sada govoriti o komercijalnim bankama, ali znamo da su nevoljko davala sredstva bez obzira jesu li ih imala ili nisu, a HBOR je upravo pronalazio načine kako i na koji način pomoći gospodarstvu. Gospodarstvo u Požeško-slavonskoj županiji je opstalo upravo zahvaljujući kreditima i potporama Hrvatske banke za obnovu i razvoj, jer da nije bilo toga ne bi sigurno bilo ni dobrih rezultata. I zato ovdje želim istaći i pohvaliti hrvatsku banku, a isto tako čestitati predsjedniku na uvrštenje udruge europskih banaka na čelno mjesto, što mi je izuzetno zadovoljstvo i svi skupa sigurno možemo biti ponosni. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, gospodin Davor Huška.
Zahvaljujem. Kolega Luciću, dolazimo iz iste županije, iz istih problema i imamo isto razmišljanje i ocjenu o HBOR-u kao jednoj od banaka koja upravo prema područjima ja ću reći posebne državne skrbi, ali dolazim sa područja zapadne Slavonije, ratom stradalog područja gdje HBOR pod posebno povoljnim uvjetima, znači još povoljnijim nego u ostalim dijelovima Hrvatske omogućava poljoprivrednicima, poduzetnicima, gradovima i općinama da dođu do potrebnih kreditnih financijskih sredstava. To nije od jučer. Od prije 15, 20 godina već po završetku Domovinskog rata prvi krediti, prvi plasmani koji su bili u Pakracu, Lipiku, Okučanima, Novskoj bili su upravo iz sredstava HBOR-a, pod izuzetno povoljnim uvjetima sa jednim prihvatnijim … [[Govornik se ne razumije.]] periodom, sa prihvatljivom kamatnom stopom, uz mogućnost reprogramiranja, uz minimalne uvjete za sredstvima osiguranja povrata kredita, što na žalost nije bio slučaj nikad sa komercijalnim bankama, ali one nisu imale nikad poseban osjećaj za područja posebne državne skrbi u Republici Hrvatskoj, gdje nekretnine vrijede daleko manje kao sredstvo osiguranja nego u razvijenijim dijelovima Hrvatske, dok je HBOR imao, uz naravno sve rizike koje je prihvaćao kao i ostale banke, uz sva sredstva osiguranja jedan poseban osjećaj upravo za područja posebne državne skrbi, za ratom stradala područja i danas su na snazi isto tako povoljniji uvjeti za ta područja, nego u ostalim dijelovima Hrvatske. I tu je jedna velika razlika između HBOR-a i ostalih poslovnih banaka u Hrvatskoj, i nadamo se da će tako dok ne postignemo ravnomjernu razvijenost cijele lijepe naše, takvi uvjeti važe i dalje.
Još jedna replika, gospodin Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Huška, kazali ste u svojoj raspravi da je HBOR svoju kreditnu aktivnost uglavnom usmjerio malom i srednjem poduzetništvu. Pa srećom da je to tako napravio, jer nema razvijenog gospodarstva bez razvijenog malog i srednjeg poduzetništva. Uzmimo samo američko gospodarstvo koje vrvi od multinacionalnih kompanija, ali 85% ukupne gospodarske aktivnosti čine upravo male tvrtke sa ukupnim prihodom do 2 milijuna dolara. HBOR je jedina financijska institucija koja je svoju kreditnu aktivnost usmjerila isključivo malom i srednjem poduzetništvu, i izvozu. Što se tiče poslovnih banaka u Hrvatskoj i njihovih kreditnih uvjeta, ne bi poduzetnik u Hrvatskoj mogao proizvesti ni stotinu kilograma rajčice, a kamoli izvesti robe u vrijednosti nekoj ozbiljnijoj. Poslovne banke u Republici Hrvatskoj cijelu štednju i građana i gospodarstva koriste da bi kreditirali stotinu tvrtki velikih u Republici Hrvatskoj i njihovih kćeri tvrtki, a situacija je takva alarmantna, i gospodarska situacija bi još bila teža da nije bilo HBOR-a, da trebamo osim HBOR-a još pod hitno hrvatskih nacionalnih banaka u cilju ostvarenja hrvatskih nacionalnih ekonomskih interesa. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor, gospodin Huška.
Zahvaljujem. Kolega Mariću, ma na istom smo mi tragu i putu, i hvala Bogu hrvatski razmišljamo, i tu se događa jedan pozitivan moment uz HBOR koji je stvarno stabilna banka i o tome smo rekli već dosta toga. Mene veseli povratak i to velikim koracima Hrvatske poštanske banke na financijsko tržište u Hrvatskoj, novi bankarski proizvodi koje Hrvatska poštanska banka nudi i prema građanima i prema poduzetnicima, naravno uz uvjete koje imaju komercijalne banke, ali puno pristupačnije, puno dostupačnije za različite kategorije poduzetnika i građanima. HBOR je napravio veliki posao, upravo sa mikro malim i srednjim poduzetnicima, a znamo da je više od 90% hrvatskog gospodarstva upravo u tim kategorijama, nije svoj budžet, nije svoj kreditni potencijal usmjerio u nekoliko velikih, što bi možda bilo komercijalno gledajući po profitu isplatljivije i sigurnije, nego u veliki broj malih plasmana koje prati i gdje prati veliki broj obrtnika, obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, mikro malih i srednjih poduzetnika. To je jedna kvaliteta koju ima HBOR, a nadam se da će na tom putu biti i programi Hrvatske poštanske banke, koja se evo velikim koracima vraća na financijsko tržište Republike Hrvatske, i uz HBOR prerasta u vodeću hrvatsku banku bez stranog kapitala koja je dostupna hrvatskim gospodarstvenicima i hrvatskim građanima.
Hvala. Evo u 10 i 52 ističe i vrijeme za prijavu od 10 minuta. Imamo još dvije, ili koliko, tri rasprave. Prvu gospodin Željko Turk. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovani predsjedniče uprave, kolegice, dame i gospodo, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Pred nama je evo godišnje izvješće Hrvatske banke za obnovu i razvitak za 2010. godinu, koje ću kao što se ovdje izjasnila i većina kako kolega, tako i klubova, prihvatiti. Ovdje je spomenuto kako u uvodnom izlaganju, izlaganju klubova i pojedinačno uloga same Hrvatske banke za obnovu i razvitak i vrlo često se spominjalo dvije posebne rečenice kako je to razvojna banka, i kako je izlazna banka, jedno i drugo je točno, i dijelim mišljenje svojih kolega kada kažem da upravo ta njezina funkcija kako razvojne tako i izvozne je bitna, vrlo bitna i neophodna kako u situaciji u kojoj se hrvatska poljoprivreda nalazi danas, a svakako vjerujem u vremenu koje slijedi. U raspravi netko je jasno spomenuo da je dobar dio sredstava u 2010. godini plasiran upravo za obrtna sredstva, kako bi na neki način dali poticaj hrvatskoj privredi u okviru obrtnih sredstava za premoštenje likvidnosti, odnosno nelikvidnosti i svakako da ja tu ulogu i pohvaljujem jer je ona bila vrlo bitna kako bismo održali opstojnost i zapošljavanja radnih mjesta, a jasno i ukupne prije svega proizvodnje. Vjerujem da će 2011. godina već donijeti neke apsolutno nove pomake i da će se taj odnos plasmana Hrvatske banke u odnosima između sredstava za ulaganje i obrtnih sredstava prije svega za likvidnost bitno promijeniti jer otprilike takve nekakve naznake svakako već i postoje. Od načelnih stvari ovdje je rečeno i spominjana činjenica da HBOR se vrlo aktivno uključivala i u programe predpristupne EU i dijelom možda bilo je i kritike da eventualno njezin veći angažman. Jasno svaki veći angažman je potrebit i dobar, ali da bi se ti programi određivali prije svega potrebna je … [[Govornik se ne razumije.]] samih poduzetnika, ali i svih onih koji su vezani za moguće dobivanje sredstava. Što zapravo znači da kada kažemo imati dobar program vezano na moguće povlačenje sredstava iz EU to svakako nije dovoljna sama riječ za sebe nego taj program znači jasno definirane projektne zadatke izrađene projektne dokumentacije, preduvjeti u prostorno-planskim dokumentima, jasna vizija i strategija onih koji žele ulagati i tek ako dakle su svi ti uvjeti kao takovi ispunjeni onda je jasno da se i banka može uključiti u sam taj projekt financiranja. Jasno je ako se on ocijeni kao kvalitetan i pozitivan. Kada govorimo o samoj banci nju zaista krasi nešto što se zove korporativno upravljanje, što znači da HBOR sustavno prati najbolju praksu na području korporativnog upravljanja te istu ugrađuje u svoje poslovanje sukladno principima i načelima dobrog bankarskog poslovanja. To se posebno primjenjuje kroz načelo javnosti banke, kroz njezin nadzorni odbor, kroz upravu, kroz sustav unutrašnjih kontrola te svakako i suradnji uprave i nadzornoga odbora samoga HBOR-a. I sami smo već rekli da smo u 2010. godini bili u prilici vidjeti da je HBOR odobrio preko 1 600 kredita u iznosima koji su veći od 6,5 milijardi kuna te predstavlja povećanje od 7,5% u odnosu na prethodnu godinu. I dakle veseli da je najviše sredstava odobreno za samo kreditiranje izvoza, gotovo 50% sredstava ili preko 3 milijarde kuna. Što ponovno dokazuje da je HBOR izvozna banka. Isto tako drugi veliki segment odnosi se na kreditiranje maloga i srednjega poduzetništva sa iznosom preko 1,1 milijardu kuna. Jasno je da je srednje i malo poduzetništvo kičma društva, kičma privrede te valja i pohvaliti angažman sredstava upravo za taj razvoj. Jasno da sama činjenica da HBOR danas ima 24 kreditna programa, a od kojih 24 skoro pa 50% je namijenjeno prije svega isključivo malom i srednjem poduzetništvu što samo za sebe dovoljno govori i određenje same banke. U siječnju 2010. godine Vlada Republike Hrvatske donijela je odluku o mjerama za gospodarski oporavak i razvitak, a u čijoj je provedbi HBOR imao značajnu ulogu što, samo da ponovim, da je u okviru tih spomenutih mjera provodio program kreditiranja obrtnih sredstava te izdavanja jamstva u ime i za račun RH za pokriće i djela rizika kreditnih plasmana bankama. Ono što bi možda još rekao, a da previše ne duljem jeste dakle novi programi kreditiranja i HBOR se sustavno prilagođava zahtjevima kako kroz izmjene postojećih uvjeta kreditiranja tako i uvođenje novih proizvoda, a sve sa ciljem poticanja razvoja poduzetništva. Rezultat takve poslovne prakse rezultirao je sa 5 novih programa tijekom 2010. godine, a to su program za mikro, malo i srednje poduzetnike, IPARD razvoj ruralne infrastrukture, IPARD razvoj u ruralnoj i gospodarskoj aktivnosti, obrtna sredstva model A i model B što svakako dovoljno govori o tome da se HBOR jasno, afirmativno i stručno uključuje kako u razvoj malog poduzetništva tako i u projicirani razvoj samoga izvoza. Imajući sve navedeno u vidu, dakle drago mi je da je i najveći broj zastupnika kako pozicije i opozicije podržao Izvješće za 2010. godinu, a to ću učiniti i ja.
Hvala. Imamo jednu repliku, gospodin Krunoslav Markovinović.
Pa evo moram se ipak na kraju pridružiti pohvalama kolege Turka HBOR-u ne samo zato što su pomogli privredi u ovim trenucima kad itekako treba poslodavcima da nastave radom i investiraju nego evo i u ime jedne braniteljske zadruge iz Samobora koja je zahvaljujući HBOR-u napravila čudo. Dakle, s kreditom HBOR-a čini mi se od oko milijun kuna uspjeli su aktivirati firmu koja je poslala radnike na čekanje i koja im je izradila jednu veliku prešu. Uspjeli su angažirati branitelje iz cijele Hrvatske koji za njih sad zajedno s njima rade jedan veliki posao i zaposliti oko 7 ljudi. Dakle, i sa malim novcima, htio sam samo dati primjer, može se napraviti izuzetno puno. I evo velim pridružujem se pohvalama i zahvaljujem HBOR-u upravo na razumijevanju i za ove najmanje, ali i najvrjednije. Hvala.
Hvala. Na redu je gospodin Jerko Rošin, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine Kovačev sa suradnicom, kolegice i kolege. Ma kraj je rasprave i zapravo ništa bitnoga ne bi trebalo posebno govoriti o Izvješću HBOR-a, međutim kako u Hrvatskoj ne samo u zadnje vrijeme nego i inače ima dosta loših vijesti, odnosno premalo dobrih vijesti htio bih apostrofirati eto izvješće HBOR-a u tom jednom pozitivnom smislu i to na način da se stvari koje se događaju tiho, mirno, uredno, profesionalno ipak mogu i isto tako odvijati. S obzirom na strpljenje glasovanja, nervozu u Sabornici i puno glasova odustat ću od daljnje rasprave, samo sa još jednim komplimentom i čestitku na izvješću i radu HBOR-a i vjerujući da će dogodine će dati im se još više prostora da mogu imati veći broj klijenata i poslovnih rezultata. Hvala lijepa.
Hvala. I Kao posljednji gospodin Zdenko Franić. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, štovani gospodine Kovačev sa suradnicom. Svakako je ugodno čitati ovakvo izvješće tim više što je to izvješće u kontinuitetu, meni kao znanstveniku je to posebno drago jer na osnovu prošlih podataka možeš ekstrapolirati i buduće trendove, prema tome nema sumnje da će vjerojatno HBOR i u budućnosti ispunjavati svoju funkciju i financirati Hrvatsko gospodarstvo kako je to činio do sada. Rekao bih svega par riječi vezano uz vaše glavne pravce aktivnosti koje ste naveli u Izvješću gdje se spominje i financiranje projekata zaštite okoliša i energetske učinkovitosti, obnovljivih izvora energije. Kao i osiguravanje izvoza hrvatskih roba i usluga od netržišnih rizika, dakle te dvije točke se u biti odnose na znanost, razvoj istraživanje kao i na infrastrukturu kvalitete. Osobno se nadam da će HBOR u budućim svojim aktivnostima dobiti povjerenje od nadležnih da malo poveća marginu rizika vezano uz svoja ulaganja, na koncu konca, Republika Hrvatska se opredijelila za tržišno gospodarstvo i jasno je da treba tu anticipirati i rizik, bez toga kao i u fizici nastaje toplinska smrt, nema kretanja kapitala nema razvoja. Valjalo bi zapravo razmisliti o jednom širem mehanizmu da se Vlada odluči povećati marginu rizika i raznim fondovima kao bi oni mogli ulagati ne samo na tržištu kapitala u obveznice, dionice itd., nego i izravno financirati istraživanje i razvoj vezano uz znanost i na taj način ubrzati transfer znanja iz znanstveno akademske zajednice prema gospodarstvu. Na taj način će znanost vršiti i svoju gospodarsku funkciju, neće biti jalova u smislu poticanja i povećanja bruto-društvenog proizvoda. S druge strane i banke bi svojom djelatnošću ubrzale te procese i nadajući se da ćete pokušati nekako razmisliti kako da HBOR svojom djelatnošću pojača tu komponentu. Ja vam se zahvaljujem.
Hvala. I zaključno u ime predlagača predsjednik Uprave, gospodin Anton Kovačev. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Evo, ja ću pokušati odgovoriti na pitanja koja su postavljena, ali prije svega zahvaljujem vam na vašim raspravama, ali i kritikama, kao i pohvalama, prijedlozima i nekim rješenjima, sve smo zapisali i nastojat ćemo kroz naš budući rad na dobrobit Hrvatskog gospodarstva uvažiti i popraviti odnosno pojačati. Što se tiče pitanja koje je postavio gospodin Beus, dakle, kod odobrenja kredita uvjeti su isključivo profesionalni, bankarski, da nije tako svih ovih 19 godina Hrvatska banka za obnovu i razvitak ne bi od međunarodnih revizora i rejting agencija dobila uvijek pozitivno mišljenje. Ja sam na početku ovog Izvješća kazao da je međunarodni revizor DeLoit ova financijska izvješća ne samo ocijenio pozitivno nego nije imao nikakvu primjedbu, ni onu pismenu primjedbu a poslije svakog revizora, revizori obave razgovor sa upravom bankom i one manje zamjerke odnosno primjedbe kažu usmenu upravi. U tim, u tom razgovoru ove godine nezavisni međunarodni revizor nije iznio ni jednu usmenu primjedbu. Dakle, mi smo kroz svoju dosadašnju djelatnost odobrili preko 43 tisuće i 700 kredita. Vi ste spomenuli četiri pojedinačna kredita koja smo odobrili, možemo iz ove 43 tisuće izvući 10 kredita koji ne mogu uredno vraćati iz različitih razloga ili nije plan ulaganja, odnosno projekat se odvijao kao što je poduzetnik namjeravao i na temelju investicijskog programa i mi i Poslovna banka smo odobrili kredit. Moram najprije kazati da ova četiri slučaja koji ste spomenuli preko 70% tih odobrenih kredita su preko poslovnih banaka, ocijenjenih ne samo od HBOR-a nego i poslovnih banaka i da će zasigurno velika većina tih sredstava unatoč nekim poteškoćama se vratiti u HBOR. Ja sam u Izvješću rekao ali ponovno ću naglasiti da smo za sve plasmane dakle, za one projekte gdje gospodarski subjekti imaju nekakve poteškoće ili gdje smo izvršili reprogram, u 2010. smo rezervirali dodatnih 110 milijuna kuna i odmah mogu kazati kvalitetu portfelja koju smo imali u 2010. klasificirano po A. je 93% klasifikacija naših kredita pod B. je samo 7%, a pod C. ni jedan. Dakle, za sve one kredite koji bi se mogli klasificirati u C. mi smo osigurali rezervacije sredstava, bilo u toj izvještajnoj 2010. godini bilo u prethodnim godinama. Svi znamo da je propisana stopa adekvatnosti kapitala od Hrvatske narodne banke 12%. 2009. je u HBOR-u ta stopa adekvatnosti kapitala bila 62%, a 2010. unatoč krizi i poteškoćama u kojima se gospodarstvo nalazi 63,5% znači znatno iznad propisane stope adekvatnosti kapitala. Što se tiče pretpristupnih fondova, mi smo sudjelovali i kreditirali i kroz SAPARD. Ja o tome nisam govorio jer to nije bilo u 2010. godini nego prethodni godina. Naime u 2010. i sada 2011. godini je IPARD nastavak fonda SAPARD. U okviru predpristupnog fonda SAPARD HBOR je odobri 135 milijuna kuna i to je preko 70% ukupno iskorištenih sredstava SAPARD-a. Za IPHARD smo do sada dakle do kraja travnja bolje rečeno odobrili 112 milijuna kuna i to je preko 72% ukupnih sredstava odobrenih preko SAPARD-a. Što se tiče vanjskog duga i sudjelovanja HBOR-a u vanjskom dugu, ja moram istaknuti da sredstva koja HBOR pribavlja zaduženjem u inozemstvu bilo preko međunarodnih financijskih ustanova, bilo komercijalnim zaduženjem ili izdavanjem obveznica, nisu za jednokratnu upotrebu dakle namijenjeni razvitku, ne ulažu se u potrošnju ili nešto što nije produktivno nego se ulažu u hrvatsko gospodarstvo. Dakle, višestruka korist je za hrvatsko gospodarstva i Hrvatsku državu u cjelini, s jedne strane, a s druge strane nikada se nije dogodilo da je HBOR-ovu obvezu prema inozemstvu jednu lipu bilo tko drugi vratio osim HBOR-a. dakle, nikada mi do sada nismo opterećivali državni proračun ili državu sa našim vraćanjem ino obveza. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Odlučivat ćemo kasnije. Prelazimo na Godišnji financijski izvještaj Hrvatske banke za obnovu i razvitak za 2010. godinu. Predlagatelj Hrvatska banka za obnovu i razvitak. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje Odluku o potvrđivanju Godišnjih financijskih izvještaja Hrvatske banke za obnovu i razvitak za 2010. godinu. Molim uključimo se i glasujmo o Odluci o potvrđivanju Godišnjeg financijskog izvještaja HBOR-a. Rezultat? Ovogodišnji financijski izvještaj Hrvatske banke su prihvaćeni sa 99 glasova za, 1 suzdržan i 1 protiv. Dakle, većinom glasova. A dok smo još tu najavljujem nastavak sjednice 15. sa točkom dnevnoga reda prijedlog Rezolucije o šećernoj bolesti, dakle 15. u 9,30 Odbora za zdravstvo i socijalnu skrb. A sada bih … [[Upadica se ne razumije.]]